# Eiropas Savienības L 138/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 138 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 25. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 138

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 25. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) 2017/890 (2017. gada 24. maijs), ar ko īsteno 17. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 224/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Centrālāfrikas Republikā | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/891 (2017. gada 13. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 papildina attiecībā uz sodiem, kas piemērojami minētajās nozarēs, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 | 4 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/892 (2017. gada 13. marts), ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari | 57 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/893 (2017. gada 24. maijs), ar ko attiecībā uz noteikumiem par pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un IV pielikumu, kā arī Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011 X, XIV un XV pielikumu (
  1
  ) | 92 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/894 (2017. gada 24. maijs), ar ko attiecībā uz genotipa noteikšanu aitām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 III un VII pielikumu (
  1
  ) | 117 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/895 (2017. gada 24. maijs) par atļauju no Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūtu 3-fitāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un dējējvistām (atļaujas turētājs Fertinagro Nutrientes S.L.) (
  1
  ) | 120 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/896 (2017. gada 24. maijs) par atļauju no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparātu (cietā veidā) lietot par barības piedevu visu sugu mājputniem un visu sugu cūkām (izņemot zīdāmus sivēnus) (atļaujas turētājs – Danisco (UK) Ltd) (
  1
  ) | 123 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/897 (2017. gada 24. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 126 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva (ES) 2017/898 (2017. gada 24. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu II pielikuma C papildinājumu, lai pieņemtu rotaļlietās izmantotu ķīmisko vielu īpašas robežvērtības attiecībā uz bisfenolu A (
  1
  ) | 128 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/899 (2017. gada 17. maijs) par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā | 131 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/900 (2017. gada 22. maijs) par to, lai izveidotu LES 50. panta ad hoc darba grupu, ko vada Padomes Ģenerālsekretariāts | 138 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2017/901 (2017. gada 24. maijs), ar ko īsteno Lēmumu 2013/798/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Centrālāfrikas Republiku | 140 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/902 (2017. gada 23. maijs), ar ko izveido to Savienības inspektoru sarakstu, kuri drīkst veikt inspekcijas atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1224/2009
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3252) | 143 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/903 (2017. gada 23. maijs), ar kuru groza Lēmumu 2011/163/ES, ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3324)

   (
  1
  ) | 189 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) 2017/890 (2017. gada 24. maijs), ar ko īsteno 17. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 224/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Centrālāfrikas Republikā

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/891 (2017. gada 13. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 papildina attiecībā uz sodiem, kas piemērojami minētajās nozarēs, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011

4

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/892 (2017. gada 13. marts), ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari

57

*

Komisijas Regula (ES) 2017/893 (2017. gada 24. maijs), ar ko attiecībā uz noteikumiem par pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un IV pielikumu, kā arī Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011 X, XIV un XV pielikumu (
  1
  )

1

92

*

Komisijas Regula (ES) 2017/894 (2017. gada 24. maijs), ar ko attiecībā uz genotipa noteikšanu aitām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 III un VII pielikumu (
  1
  )

1

117

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/895 (2017. gada 24. maijs) par atļauju no Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūtu 3-fitāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un dējējvistām (atļaujas turētājs Fertinagro Nutrientes S.L.) (
  1
  )

Komagataella pastoris

Fertinagro Nutrientes S.L.

1

120

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/896 (2017. gada 24. maijs) par atļauju no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparātu (cietā veidā) lietot par barības piedevu visu sugu mājputniem un visu sugu cūkām (izņemot zīdāmus sivēnus) (atļaujas turētājs – Danisco (UK) Ltd) (
  1
  )

Trichoderma reesei

Danisco (UK) Ltd

1

123

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/897 (2017. gada 24. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

126

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva (ES) 2017/898 (2017. gada 24. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu II pielikuma C papildinājumu, lai pieņemtu rotaļlietās izmantotu ķīmisko vielu īpašas robežvērtības attiecībā uz bisfenolu A (
  1
  )

1

128

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/899 (2017. gada 17. maijs) par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā

131

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/900 (2017. gada 22. maijs) par to, lai izveidotu LES 50. panta ad hoc darba grupu, ko vada Padomes Ģenerālsekretariāts

ad hoc

138

*

Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2017/901 (2017. gada 24. maijs), ar ko īsteno Lēmumu 2013/798/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Centrālāfrikas Republiku

140

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/902 (2017. gada 23. maijs), ar ko izveido to Savienības inspektoru sarakstu, kuri drīkst veikt inspekcijas atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1224/2009
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3252)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3252)

143

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/903 (2017. gada 23. maijs), ar kuru groza Lēmumu 2011/163/ES, ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3324)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3324)

1

189

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/890

(2017. gada 24. maijs),

ar ko īsteno 17. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 224/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Centrālāfrikas Republikā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 224/2014 (2014. gada 10. marts) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Centrālāfrikas Republikā (1) un jo īpaši tās 17. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2014. gada 10. martā Padome pieņēma Regulu (ES) Nr. 224/2014. |
| --- | --- |

(1)

2014. gada 10. martā Padome pieņēma Regulu (ES) Nr. 224/2014.

| (2) | 2017. gada 17. maijā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 2127 (2013), to personu un vienību sarakstam, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, pievienoja vienu personu. |
| --- | --- |

(2)

2017. gada 17. maijā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 2127 (2013), to personu un vienību sarakstam, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, pievienoja vienu personu.

| (3) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 224/2014 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 224/2014 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 224/2014 I pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 24. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. GRECH

---

(1)  
  OV L 70, 11.3.2014., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Šīs regulas pielikumā minēto personu pievieno sarakstam, kas izklāstīts Regulas (ES) Nr. 224/2014 I pielikumā.

A.   Personas

| “12. | Abdoulaye HISSENE (jeb: a) Abdoulaye Issène; b) Abdoulaye Hissein; c) Hissene Abdoulaye;d) Abdoulaye Issène Ramadane; e) Abdoulaye Issene Ramadan; f) Issene Abdoulaye |
| --- | --- |

“12.

Dzimšanas datums: 1967

Dzimšanas vieta:
  Ndele, Bamingui-Bangoran, Centrālāfrikas Republika

Valstspiederība: Centrālāfrikas Republika

Pases Nr.: Centrālāfrikas Republikas diplomātiskā pase Nr. D00000897, izdošanas datums: 2013. gada 5. aprīlis (derīga līdz 2018. gada 4. aprīlim)

Adrese: a) KM5, Bangui, Centrālāfrikas Republika; b) Nana-Grebizi, Centrālāfrikas Republika

Datums, kad iekļauts ANO sarakstā:
  2017. gada 17. maijs

Cita informācija:
  Hissène iepriekš bija jaunatnes un sporta ministrs Centrālāfrikas Republikas bijušā prezidenta Michel Djotodia kabineta sastāvā. Pirms tam viņš bija politiskās partijas “Patriotu konvents taisnīgumam un mieram” (Convention of Patriots for Justice and Peace) vadītājs. Viņš arī kļuva par bruņoto kaujinieku grupējumu vadītāju Bangui, it īpaši PK5 (trešā rajona) apkaimē.

Informācija no apraksta par iemesliem iekļaušanai sarakstā, ko sniegusi Sankciju komiteja:

Papildu informācija:

| | Abdoulaye Hissène un citi ex-Séléka locekļi sadarbojās ar Anti-balaka sabotētājiem, kas bija saistīti ar bijušo Centrālāfrikas Republikas prezidentu François Bozizé, tostarp Maxime Mokom, lai 2015. gada septembrī veicinātu vardarbīgus protestus un sadursmes kā daļu no neveiksmīgā valsts apvērsuma mēģinājuma gāzt valdību laikā, kad tābrīža pagaidu prezidente Catherine Samba-Panza piedalījās 2015. gada ANO Ģenerālajā asamblejā. Pret Mokom, Hissène un citiem Centrālāfrikas Republikas valdība izvirzīja apsūdzību par dažādiem noziedzīgiem nodarījumiem, tostarp slepkavībām, ļaunprātīgu dedzināšanu, spīdzināšanu un laupīšanu saistībā ar neizdevušos valsts apvērsumu. |
| --- | --- |

Abdoulaye Hissène un citi ex-Séléka locekļi sadarbojās ar Anti-balaka sabotētājiem, kas bija saistīti ar bijušo Centrālāfrikas Republikas prezidentu François Bozizé, tostarp Maxime Mokom, lai 2015. gada septembrī veicinātu vardarbīgus protestus un sadursmes kā daļu no neveiksmīgā valsts apvērsuma mēģinājuma gāzt valdību laikā, kad tābrīža pagaidu prezidente Catherine Samba-Panza piedalījās 2015. gada ANO Ģenerālajā asamblejā. Pret Mokom, Hissène un citiem Centrālāfrikas Republikas valdība izvirzīja apsūdzību par dažādiem noziedzīgiem nodarījumiem, tostarp slepkavībām, ļaunprātīgu dedzināšanu, spīdzināšanu un laupīšanu saistībā ar neizdevušos valsts apvērsumu.

| | Kopš 2015. gada Hissène bija kļuvis par vienu no galvenajiem Bangui PK5 apkaimē esošo bruņoto kaujinieku grupējumu vadītājiem; tajos bija apvienoti vairāk nekā 100 vīrieši. Tādējādi viņš traucēja pārvietošanās brīvību un valsts varas atgriešanos minētajā teritorijā, tostarp, uzliekot nelikumīgus nodokļus par transportēšanas un tirdzniecības darbībām. 2015. gada otrajā pusē Hissène rīkojās kā ex-Séléka
  “Nairobistu” pārstāvis Bangui, darbībās tuvinoties ar Antibalaka kaujiniekiem Mokom vadībā. Haroun Gaye un Hissène kontrolēti bruņoti vīrieši piedalījās vardarbīgajos notikumos, kas norisinājās Bangui laikposmā no 2015. gada 26. septembra līdz 3. oktobrim. |
| --- | --- |

Kopš 2015. gada Hissène bija kļuvis par vienu no galvenajiem Bangui PK5 apkaimē esošo bruņoto kaujinieku grupējumu vadītājiem; tajos bija apvienoti vairāk nekā 100 vīrieši. Tādējādi viņš traucēja pārvietošanās brīvību un valsts varas atgriešanos minētajā teritorijā, tostarp, uzliekot nelikumīgus nodokļus par transportēšanas un tirdzniecības darbībām. 2015. gada otrajā pusē Hissène rīkojās kā ex-Séléka
  “Nairobistu” pārstāvis Bangui, darbībās tuvinoties ar Antibalaka kaujiniekiem Mokom vadībā. Haroun Gaye un Hissène kontrolēti bruņoti vīrieši piedalījās vardarbīgajos notikumos, kas norisinājās Bangui laikposmā no 2015. gada 26. septembra līdz 3. oktobrim.

| | Hissène grupas locekļi tiek turēti aizdomās par līdzdalību 2015. gada 13. decembrī – konstitucionālā referenduma dienā – notikušajā uzbrukumā ex-Séléka vadītāja Mohamed Moussa Dhaffane automobilim. Hissène tiek apsūdzēts par vardarbības sarīkošanu Bangui KM5 rajonā, kurā tika nogalināti pieci un ievainoti divdesmit cilvēki, un iedzīvotājiem tika liegts piedalīties balsošanā referendumā par konstitūciju. Hissène apdraudēja vēlēšanu norisi, radot atriebības uzbrukumu ciklu starp dažādām grupām. |
| --- | --- |

Hissène grupas locekļi tiek turēti aizdomās par līdzdalību 2015. gada 13. decembrī – konstitucionālā referenduma dienā – notikušajā uzbrukumā ex-Séléka vadītāja Mohamed Moussa Dhaffane automobilim. Hissène tiek apsūdzēts par vardarbības sarīkošanu Bangui KM5 rajonā, kurā tika nogalināti pieci un ievainoti divdesmit cilvēki, un iedzīvotājiem tika liegts piedalīties balsošanā referendumā par konstitūciju. Hissène apdraudēja vēlēšanu norisi, radot atriebības uzbrukumu ciklu starp dažādām grupām.

| | 2016. gada 15. martā policija apcietināja Hissène Bangui M'poko lidostā un nodeva viņu valsts žandarmērijas pētniecības un izmeklēšanas nodaļai. Pēc tam viņa kaujinieki, izmantojot vardarbību, viņu atbrīvoja un nozaga vienu ieroci, ko MINUSCA iepriekš nodeva saistībā ar lūgumu piešķirt izņēmumu, ko komiteja bija apstiprinājusi. |
| --- | --- |

2016. gada 15. martā policija apcietināja Hissène Bangui M'poko lidostā un nodeva viņu valsts žandarmērijas pētniecības un izmeklēšanas nodaļai. Pēc tam viņa kaujinieki, izmantojot vardarbību, viņu atbrīvoja un nozaga vienu ieroci, ko MINUSCA iepriekš nodeva saistībā ar lūgumu piešķirt izņēmumu, ko komiteja bija apstiprinājusi.

| | 2016. gada 19. jūnijā pēc tam, kad iekšējās drošības spēki PK12 apkaimē arestēja musulmaņu tirgotājus, Gaye un Hissène kaujinieki Bangui nolaupīja piecus valsts policistus. 20. jūnijā
  MINUSCA mēģināja policistus atbrīvot. Hissène un Gaye kontrolētie bruņotie vīrieši piedalījās apšaudē ar miera uzturētājiem, kuri mēģināja atbrīvot ķīlniekus. Tā rezultātā tika nogalināti vismaz seši cilvēki, un viens miera uzturētājs tika ievainots. |
| --- | --- |

2016. gada 19. jūnijā pēc tam, kad iekšējās drošības spēki PK12 apkaimē arestēja musulmaņu tirgotājus, Gaye un Hissène kaujinieki Bangui nolaupīja piecus valsts policistus. 20. jūnijā
  MINUSCA mēģināja policistus atbrīvot. Hissène un Gaye kontrolētie bruņotie vīrieši piedalījās apšaudē ar miera uzturētājiem, kuri mēģināja atbrīvot ķīlniekus. Tā rezultātā tika nogalināti vismaz seši cilvēki, un viens miera uzturētājs tika ievainots.

| | 2016. gada 12. augustā
  Hissène uzņēmās vadību pār 6 transportlīdzekļu konvoju, kuros atradās smagi bruņotas personas. Konvoju, kas devās prom no Bangui, MINUSCA aizturēja uz dienvidiem no Sibut. Ceļā uz ziemeļiem konvojs piedalījās apšaudēs ar iekšējās drošības spēkiem pie vairākiem kontrolpunktiem. Galu galā MINUSCA konvoju apstādināja 40 km uz dienvidiem no Sibut. Pēc vairākkārtējām apšaudēm MINUSCA notvēra 11 vīriešus, bet Hissène un vairāki citi izbēga. Apcietinātās personas MINUSCA norādīja, ka Hissène vadījis konvoju, kura mērķis bija nonākt līdz Bria un piedalīties Nourredine Adam organizētajā ex-Séléka grupu sapulcē. |
| --- | --- |

2016. gada 12. augustā
  Hissène uzņēmās vadību pār 6 transportlīdzekļu konvoju, kuros atradās smagi bruņotas personas. Konvoju, kas devās prom no Bangui, MINUSCA aizturēja uz dienvidiem no Sibut. Ceļā uz ziemeļiem konvojs piedalījās apšaudēs ar iekšējās drošības spēkiem pie vairākiem kontrolpunktiem. Galu galā MINUSCA konvoju apstādināja 40 km uz dienvidiem no Sibut. Pēc vairākkārtējām apšaudēm MINUSCA notvēra 11 vīriešus, bet Hissène un vairāki citi izbēga. Apcietinātās personas MINUSCA norādīja, ka Hissène vadījis konvoju, kura mērķis bija nonākt līdz Bria un piedalīties Nourredine Adam organizētajā ex-Séléka grupu sapulcē.

| | 2016. gada augustā un septembrī ekspertu grupa divas reizes mēroja ceļu uz Sibut, lai aplūkotu mantu, ko MINUSCA
  13. augustā konfiscēja Hissène Gaye un Hamit Tidjani konvojam. Ekspertu grupa arī pārbaudīja munīciju, kas tika izņemta Hissène mājoklī 16. augustā. Sešos transportlīdzekļos un pie aizturētajām personām tika atrasts letāls un neletāls militārais aprīkojums. 2016. gada 16. augustā Centrālā žandarmērija pārmeklēja Hissène mājokli Bangui. Tika atrasts vairāk nekā 700 ieroču. |
| --- | --- |

2016. gada augustā un septembrī ekspertu grupa divas reizes mēroja ceļu uz Sibut, lai aplūkotu mantu, ko MINUSCA
  13. augustā konfiscēja Hissène Gaye un Hamit Tidjani konvojam. Ekspertu grupa arī pārbaudīja munīciju, kas tika izņemta Hissène mājoklī 16. augustā. Sešos transportlīdzekļos un pie aizturētajām personām tika atrasts letāls un neletāls militārais aprīkojums. 2016. gada 16. augustā Centrālā žandarmērija pārmeklēja Hissène mājokli Bangui. Tika atrasts vairāk nekā 700 ieroču.

| | 2016. gada 4. septembrī
  ex-Séléka elementu grupa, ar sešiem motocikliem pārvietojoties no Kaga-Bandoro, lai pa ceļam uzņemtu Hissène un viņa līdzgaitniekus, netālu no Dékoa atklāja uguni pret MINUSCA. Šā starpgadījuma laikā tika nogalināts viens ex-Séléka kaujinieks, un ievainoti tika divi miera uzturētāji un viens civiliedzīvotājs”. |
| --- | --- |

2016. gada 4. septembrī
  ex-Séléka elementu grupa, ar sešiem motocikliem pārvietojoties no Kaga-Bandoro, lai pa ceļam uzņemtu Hissène un viņa līdzgaitniekus, netālu no Dékoa atklāja uguni pret MINUSCA. Šā starpgadījuma laikā tika nogalināts viens ex-Séléka kaujinieks, un ievainoti tika divi miera uzturētāji un viens civiliedzīvotājs”.

---

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/4

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/891

(2017. gada 13. marts),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 papildina attiecībā uz sodiem, kas piemērojami minētajās nozarēs, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 37. panta a) punkta i), ii), iii) un vi) apakšpunktu, b), c) punktu, d) punkta i), iii)–vi), viii), x), xi) un xii) apakšpunktu un e) punkta i) apakšpunktu, 173. panta 1. punkta b), c), d), f)–j) apakšpunktu, 181. panta 2. punktu, 223. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 231. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (2) un jo īpaši tās 62. panta 1. punktu un 64. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013 ir aizstāta Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (3) un paredzēti jauni noteikumi attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari. Turklāt Komisija ar to ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus un īstenošanas aktus šajā sakarībā. Minētajiem aktiem būtu jāaizstāj Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 (4) atbilstošie noteikumi. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013 ir aizstāta Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (3) un paredzēti jauni noteikumi attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari. Turklāt Komisija ar to ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus un īstenošanas aktus šajā sakarībā. Minētajiem aktiem būtu jāaizstāj Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 (4) atbilstošie noteikumi.

| (2) | Lai stiprinātu augļu un dārzeņu ražotāju spēju sarunās aizstāvēt savas intereses un veicinātu taisnīgāku pievienotās vērtības sadali visā piegādes ķēdē, būtu jāveicina ražotāju organizāciju un to apvienību atzīšana. Tas ir jāpanāk, ievērojot valsts juridiskās un administratīvās struktūras. |
| --- | --- |

(2)

Lai stiprinātu augļu un dārzeņu ražotāju spēju sarunās aizstāvēt savas intereses un veicinātu taisnīgāku pievienotās vērtības sadali visā piegādes ķēdē, būtu jāveicina ražotāju organizāciju un to apvienību atzīšana. Tas ir jāpanāk, ievērojot valsts juridiskās un administratīvās struktūras.

| (3) | Būtu jāparedz noteikumi par ražotāju organizāciju atzīšanu attiecībā uz produktiem, par kuriem tās šādu atzīšanu pieprasa. Gadījumos, kad atzīšana ir pieprasīta attiecībā uz produktiem, kas paredzēti vienīgi pārstrādei, būtu jānodrošina, ka tos patiešām piegādā pārstrādei. Ražotāju organizāciju rīcībā vajadzētu būt struktūrām, kas vajadzīgas to darbības nodrošināšanai. Turklāt, lai nodrošinātu saņemtā atbalsta iedarbīgumu un tādējādi palīdzētu stiprināt augļu un dārzeņu ražotāju spēju sarunās aizstāvēt savas intereses, darbības programmas īstenošanas vajadzībām būtu jāizvirza ražotāju organizācijām prasība sasniegt minimālo pārdotās produkcijas vērtību, kas būtu jānosaka dalībvalstij. |
| --- | --- |

(3)

Būtu jāparedz noteikumi par ražotāju organizāciju atzīšanu attiecībā uz produktiem, par kuriem tās šādu atzīšanu pieprasa. Gadījumos, kad atzīšana ir pieprasīta attiecībā uz produktiem, kas paredzēti vienīgi pārstrādei, būtu jānodrošina, ka tos patiešām piegādā pārstrādei. Ražotāju organizāciju rīcībā vajadzētu būt struktūrām, kas vajadzīgas to darbības nodrošināšanai. Turklāt, lai nodrošinātu saņemtā atbalsta iedarbīgumu un tādējādi palīdzētu stiprināt augļu un dārzeņu ražotāju spēju sarunās aizstāvēt savas intereses, darbības programmas īstenošanas vajadzībām būtu jāizvirza ražotāju organizācijām prasība sasniegt minimālo pārdotās produkcijas vērtību, kas būtu jānosaka dalībvalstij.

| (4) | Lai palīdzētu sasniegt augļu un dārzeņu režīma mērķus un nodrošinātu to, ka ražotāju organizācijas savu darbu veic ilgtspējīgi un efektīvi, ražotāju organizācijām vajadzētu būt stabilām. Tāpēc būtu jānosaka ražotāju organizācijas biedra statusa minimālais periods. Dalībvalstu ziņā būtu jāatstāj tiesības noteikt paziņošanas periodus un datumus, kad var stāties spēkā atteikšanās no biedra statusa. |
| --- | --- |

(4)

Lai palīdzētu sasniegt augļu un dārzeņu režīma mērķus un nodrošinātu to, ka ražotāju organizācijas savu darbu veic ilgtspējīgi un efektīvi, ražotāju organizācijām vajadzētu būt stabilām. Tāpēc būtu jānosaka ražotāju organizācijas biedra statusa minimālais periods. Dalībvalstu ziņā būtu jāatstāj tiesības noteikt paziņošanas periodus un datumus, kad var stāties spēkā atteikšanās no biedra statusa.

| (5) | Ja ražotāju organizācija ir atzīta attiecībā uz produktu, kuram ir vajadzīgs tehnisko līdzekļu nodrošinājums, būtu jāatļauj šai organizācijai nodrošināt minētos līdzekļus, izmantojot savu biedru starpniecību, meitasuzņēmumu starpniecību, tādas ražotāju organizāciju apvienības starpniecību, kuras biedrs tā ir, vai ārpakalpojumus. |
| --- | --- |

(5)

Ja ražotāju organizācija ir atzīta attiecībā uz produktu, kuram ir vajadzīgs tehnisko līdzekļu nodrošinājums, būtu jāatļauj šai organizācijai nodrošināt minētos līdzekļus, izmantojot savu biedru starpniecību, meitasuzņēmumu starpniecību, tādas ražotāju organizāciju apvienības starpniecību, kuras biedrs tā ir, vai ārpakalpojumus.

| (6) | Ražotāju organizācijas galvenajām un būtiskajām aktivitātēm vajadzētu būt saistītām ar savu produktu piedāvājuma koncentrēšanu un laišanu tirgū, lai tādā veidā stiprinātu augļu un dārzeņu ražotāju spēju sarunās aizstāvēt savas intereses un veicinātu no tās izrietošo ieguvumu taisnīgāku sadali visā piegādes ķēdē. Tomēr būtu jāatļauj ražotāju organizācijām iesaistīties arī citās aktivitātēs, kas var būt gan komerciālas, gan nekomerciālas. Būtu jāveicina ražotāju organizāciju sadarbība, un šajā sakarībā būtu jāatļauj ražotāju organizācijām tirgot no citas atzītas ražotāju organizācijas ekskluzīvi iepirktus augļus un dārzeņus ar nosacījumu, ka šīs produkcijas vērtība netiek iekļauta pārdotās produkcijas vērtības aprēķinos gan attiecībā uz galveno aktivitāti, gan citām aktivitātēm. |
| --- | --- |

(6)

Ražotāju organizācijas galvenajām un būtiskajām aktivitātēm vajadzētu būt saistītām ar savu produktu piedāvājuma koncentrēšanu un laišanu tirgū, lai tādā veidā stiprinātu augļu un dārzeņu ražotāju spēju sarunās aizstāvēt savas intereses un veicinātu no tās izrietošo ieguvumu taisnīgāku sadali visā piegādes ķēdē. Tomēr būtu jāatļauj ražotāju organizācijām iesaistīties arī citās aktivitātēs, kas var būt gan komerciālas, gan nekomerciālas. Būtu jāveicina ražotāju organizāciju sadarbība, un šajā sakarībā būtu jāatļauj ražotāju organizācijām tirgot no citas atzītas ražotāju organizācijas ekskluzīvi iepirktus augļus un dārzeņus ar nosacījumu, ka šīs produkcijas vērtība netiek iekļauta pārdotās produkcijas vērtības aprēķinos gan attiecībā uz galveno aktivitāti, gan citām aktivitātēm.

| (7) | Lai gan ražotāju organizācijas galvenā aktivitāte ir to produktu piedāvājuma koncentrēšana un laišana tirgū, kurus saražojuši tās biedri un attiecībā uz kuriem tai ir piešķirta atzīšana, dažos gadījumos būtu jāatļauj biedriem ražotājiem noteiktu procentuālo daļu savas produkcijas pārdot bez ražotāju organizācijas starpniecības, ja ražotāju organizācija to atļauj un ja tas ir saskaņā ar dalībvalsts un ražotāju organizācijas noteikumiem un nosacījumiem. Bez ražotāju organizācijas starpniecības pārdotās produkcijas kopējā procentuālā daļa nedrīkstētu pārsniegt maksimālo sliekšņvērtību. |
| --- | --- |

(7)

Lai gan ražotāju organizācijas galvenā aktivitāte ir to produktu piedāvājuma koncentrēšana un laišana tirgū, kurus saražojuši tās biedri un attiecībā uz kuriem tai ir piešķirta atzīšana, dažos gadījumos būtu jāatļauj biedriem ražotājiem noteiktu procentuālo daļu savas produkcijas pārdot bez ražotāju organizācijas starpniecības, ja ražotāju organizācija to atļauj un ja tas ir saskaņā ar dalībvalsts un ražotāju organizācijas noteikumiem un nosacījumiem. Bez ražotāju organizācijas starpniecības pārdotās produkcijas kopējā procentuālā daļa nedrīkstētu pārsniegt maksimālo sliekšņvērtību.

| (8) | Būtu jāprecizē noteikumi par ārpakalpojumiem gadījumos, kad ārpakalpojumus sniedz subjekti, kas ir cieši saistīti ar ražotāju organizācijām. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāprecizē noteikumi par ārpakalpojumiem gadījumos, kad ārpakalpojumus sniedz subjekti, kas ir cieši saistīti ar ražotāju organizācijām.

| (9) | Lai sekmētu piedāvājuma koncentrēšanu, būtu jārosina esošo ražotāju organizāciju apvienošanās, kuras rezultātā tiek izveidotas jaunas organizācijas, un šajā nolūkā būtu jāparedz noteikumi par apvienoto organizāciju darbības programmu apvienošanu. |
| --- | --- |

(9)

Lai sekmētu piedāvājuma koncentrēšanu, būtu jārosina esošo ražotāju organizāciju apvienošanās, kuras rezultātā tiek izveidotas jaunas organizācijas, un šajā nolūkā būtu jāparedz noteikumi par apvienoto organizāciju darbības programmu apvienošanu.

| (10) | Ievērojot principus, ka ražotāju organizācija ir jāveido pēc pašu ražotāju iniciatīvas un rūpīgi jāpārbauda pašiem ražotājiem, dalībvalstu ziņā būtu jāatstāj tiesības paredzēt nosacījumus, ar kuriem citas fiziskas vai juridiskas personas var tikt pieņemtas par ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības biedriem. |
| --- | --- |

(10)

Ievērojot principus, ka ražotāju organizācija ir jāveido pēc pašu ražotāju iniciatīvas un rūpīgi jāpārbauda pašiem ražotājiem, dalībvalstu ziņā būtu jāatstāj tiesības paredzēt nosacījumus, ar kuriem citas fiziskas vai juridiskas personas var tikt pieņemtas par ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības biedriem.

| (11) | Lai nodrošinātu to, ka ražotāju organizācijas patiešām pārstāv ražotāju minimālo skaitu, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas nodrošinātu, ka tādu biedru mazākums, kuri varētu pārstāvēt ražotāju organizācijas produkcijas, daļu vai kapitāla lielāko daļu, nepamatoti nedominē organizācijas pārvaldībā un darbībā. Demokrātiska pārskatatbildība jau ir nodrošināta gadījumos, kad subjektu juridiskais statuss ir tāds, kam šāda pārskatatbildība tiek prasīta saskaņā ar valsts tiesību aktiem, pirms subjekti ir atzīti par ražotāju organizāciju. Citos gadījumos dalībvalstīm būtu jānosaka balsstiesību vai līdzdalības maksimālā procentuālā daļa un jāveic attiecīgas pārbaudes. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu to, ka ražotāju organizācijas patiešām pārstāv ražotāju minimālo skaitu, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas nodrošinātu, ka tādu biedru mazākums, kuri varētu pārstāvēt ražotāju organizācijas produkcijas, daļu vai kapitāla lielāko daļu, nepamatoti nedominē organizācijas pārvaldībā un darbībā. Demokrātiska pārskatatbildība jau ir nodrošināta gadījumos, kad subjektu juridiskais statuss ir tāds, kam šāda pārskatatbildība tiek prasīta saskaņā ar valsts tiesību aktiem, pirms subjekti ir atzīti par ražotāju organizāciju. Citos gadījumos dalībvalstīm būtu jānosaka balsstiesību vai līdzdalības maksimālā procentuālā daļa un jāveic attiecīgas pārbaudes.

| (12) | Būtu jāparedz noteikumi par ražotāju organizāciju apvienību, starptautisku ražotāju organizāciju un starptautisku ražotāju organizāciju apvienību atzīšanu un darbību. Konsekvences labad tajos pēc iespējas būtu jāatspoguļo ražotāju organizācijām paredzētie noteikumi. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāparedz noteikumi par ražotāju organizāciju apvienību, starptautisku ražotāju organizāciju un starptautisku ražotāju organizāciju apvienību atzīšanu un darbību. Konsekvences labad tajos pēc iespējas būtu jāatspoguļo ražotāju organizācijām paredzētie noteikumi.

| (13) | Lai atvieglotu darbības programmām paredzētā atbalsta shēmas izmantošanu, būtu skaidri jādefinē ražotāju organizāciju pārdotās produkcijas vērtība, arī jāparedz noteikumi par to, kurus produktus var ņemt vērā, un tirdzniecības posms, kurā produkcijas vērtība jāaprēķina. Kontroles vajadzībām un vienkāršošanas labad ir lietderīgi ieviest vienotu likmi, kas izmantojama, lai aprēķinātu pārstrādei paredzētu augļu un dārzeņu vērtību. Šī vienotā likme būtu jāaprēķina, pamatojoties uz pamatprodukta – pārstrādei paredzēto augļu un dārzeņu – vērtību, kam pieskaita tikai to aktivitāšu vērtību, kuras nav īstas pārstrādes darbības. Tā kā pārstrādātu augļu un dārzeņu ražošanai vajadzīgie augļu un dārzeņu apjomi ievērojami atšķiras atkarībā no produktu grupas, minētās atšķirības būtu jāatspoguļo piemērojamajās vienotajās likmēs. Attiecībā uz pārstrādei paredzētiem augļiem un dārzeņiem, kas tiek pārveidoti par pārstrādātiem aromātiskajiem augiem un paprikas pulveri, ir lietderīgi ieviest vienotu likmi arī tam, lai aprēķinātu pārstrādei paredzēto augļu un dārzeņu vērtību, kas atspoguļo tikai pamatprodukta vērtību. Pārdotās produkcijas vērtības aprēķināšanas metodei būtu jāmazina gada svārstību vai nepietiekamu datu ietekme un būtu jānovērš divkārša uzskaitīšana, jo īpaši starptautisku ražotāju organizāciju un to apvienību gadījumā. Lai novērstu shēmas ļaunprātīgu izmantošanu, nevajadzētu atļaut ražotāju organizācijām programmas laikā mainīt atsauces perioda noteikšanai izmantoto metodoloģiju. |
| --- | --- |

(13)

Lai atvieglotu darbības programmām paredzētā atbalsta shēmas izmantošanu, būtu skaidri jādefinē ražotāju organizāciju pārdotās produkcijas vērtība, arī jāparedz noteikumi par to, kurus produktus var ņemt vērā, un tirdzniecības posms, kurā produkcijas vērtība jāaprēķina. Kontroles vajadzībām un vienkāršošanas labad ir lietderīgi ieviest vienotu likmi, kas izmantojama, lai aprēķinātu pārstrādei paredzētu augļu un dārzeņu vērtību. Šī vienotā likme būtu jāaprēķina, pamatojoties uz pamatprodukta – pārstrādei paredzēto augļu un dārzeņu – vērtību, kam pieskaita tikai to aktivitāšu vērtību, kuras nav īstas pārstrādes darbības. Tā kā pārstrādātu augļu un dārzeņu ražošanai vajadzīgie augļu un dārzeņu apjomi ievērojami atšķiras atkarībā no produktu grupas, minētās atšķirības būtu jāatspoguļo piemērojamajās vienotajās likmēs. Attiecībā uz pārstrādei paredzētiem augļiem un dārzeņiem, kas tiek pārveidoti par pārstrādātiem aromātiskajiem augiem un paprikas pulveri, ir lietderīgi ieviest vienotu likmi arī tam, lai aprēķinātu pārstrādei paredzēto augļu un dārzeņu vērtību, kas atspoguļo tikai pamatprodukta vērtību. Pārdotās produkcijas vērtības aprēķināšanas metodei būtu jāmazina gada svārstību vai nepietiekamu datu ietekme un būtu jānovērš divkārša uzskaitīšana, jo īpaši starptautisku ražotāju organizāciju un to apvienību gadījumā. Lai novērstu shēmas ļaunprātīgu izmantošanu, nevajadzētu atļaut ražotāju organizācijām programmas laikā mainīt atsauces perioda noteikšanai izmantoto metodoloģiju.

| (14) | Ražotāju organizācijas var turēt daļas vai kapitālu meitasuzņēmumos, kas palīdz paaugstināt to biedru produkcijas pievienoto vērtību. Būtu jānosaka noteikumi par to, kā aprēķināma šādas pārdotās produkcijas vērtība. Šādu meitasuzņēmumu galvenajām aktivitātēm vajadzētu būt tādām pašām kā ražotāju organizācijas galvenajām aktivitātēm. |
| --- | --- |

(14)

Ražotāju organizācijas var turēt daļas vai kapitālu meitasuzņēmumos, kas palīdz paaugstināt to biedru produkcijas pievienoto vērtību. Būtu jānosaka noteikumi par to, kā aprēķināma šādas pārdotās produkcijas vērtība. Šādu meitasuzņēmumu galvenajām aktivitātēm vajadzētu būt tādām pašām kā ražotāju organizācijas galvenajām aktivitātēm.

| (15) | Lai nodrošinātu atbalsta pareizu izmantošanu, būtu jānosaka noteikumi par darbības fondu pārvaldību un grāmatvedību un par biedru finansiālajām iemaksām, un šiem noteikumiem būtu jānodrošina pēc iespējas lielāka elastība ar nosacījumu, ka visi ražotāji var izmantot darbības fonda priekšrocības un demokrātiski piedalīties lēmumu pieņemšanā par tā izmantošanu. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu atbalsta pareizu izmantošanu, būtu jānosaka noteikumi par darbības fondu pārvaldību un grāmatvedību un par biedru finansiālajām iemaksām, un šiem noteikumiem būtu jānodrošina pēc iespējas lielāka elastība ar nosacījumu, ka visi ražotāji var izmantot darbības fonda priekšrocības un demokrātiski piedalīties lēmumu pieņemšanā par tā izmantošanu.

| (16) | Būtu jāparedz noteikumi, kas nosaka ilgtspējīgām darbības programmām iecerētās valsts stratēģijas tvērumu un struktūru un vidisko darbību valsts satvaru. Mērķim vajadzētu būt optimizēt finanšu resursu sadalījumu un uzlabot stratēģijas kvalitāti. Būtu jāparedz arī noteikumi ar mērķi nepieļaut vienas un tās pašas darbības divkāršu finansēšanu no citām atbalsta shēmām, piemēram, atbalsta lauku attīstībai vai veicināšanas programmām. |
| --- | --- |

(16)

Būtu jāparedz noteikumi, kas nosaka ilgtspējīgām darbības programmām iecerētās valsts stratēģijas tvērumu un struktūru un vidisko darbību valsts satvaru. Mērķim vajadzētu būt optimizēt finanšu resursu sadalījumu un uzlabot stratēģijas kvalitāti. Būtu jāparedz arī noteikumi ar mērķi nepieļaut vienas un tās pašas darbības divkāršu finansēšanu no citām atbalsta shēmām, piemēram, atbalsta lauku attīstībai vai veicināšanas programmām.

| (17) | Finansiālās drošības un juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ būtu jāsagatavo saraksts ar darbībām un izdevumiem, kurus nevar segt, un papildināms saraksts ar darbībām, kuras var segt no darbības programmu līdzekļiem. Būtu jāparedz noteikumi par attiecināmajiem izdevumiem, par vienoto likmju un vienības izmaksu skalu izmantošanu, kā arī par ieguldījumiem. Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. pantā ir noteikti vairāki darbības programmu mērķi, tostarp mērķi attiecībā uz produktiem, ko ražo gan svaigā, gan pārstrādātā veidā. Lai nodrošinātu minēto mērķu sasniegšanu, ir lietderīgi paredzēt nosacījumus, ar kādiem var pretendēt uz atbalstu par darbībām, kas saistītas ar augļu un dārzeņu pārveidošanu pārstrādātos augļos un dārzeņos. Attiecībā uz ieguldījumiem, kas veikti individuālās saimniecībās, būtu jāparedz noteikumi par atlikušās vērtības atgūšanu gadījumos, kad biedrs izstājas no ražotāju organizācijas. |
| --- | --- |

(17)

Finansiālās drošības un juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ būtu jāsagatavo saraksts ar darbībām un izdevumiem, kurus nevar segt, un papildināms saraksts ar darbībām, kuras var segt no darbības programmu līdzekļiem. Būtu jāparedz noteikumi par attiecināmajiem izdevumiem, par vienoto likmju un vienības izmaksu skalu izmantošanu, kā arī par ieguldījumiem. Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. pantā ir noteikti vairāki darbības programmu mērķi, tostarp mērķi attiecībā uz produktiem, ko ražo gan svaigā, gan pārstrādātā veidā. Lai nodrošinātu minēto mērķu sasniegšanu, ir lietderīgi paredzēt nosacījumus, ar kādiem var pretendēt uz atbalstu par darbībām, kas saistītas ar augļu un dārzeņu pārveidošanu pārstrādātos augļos un dārzeņos. Attiecībā uz ieguldījumiem, kas veikti individuālās saimniecībās, būtu jāparedz noteikumi par atlikušās vērtības atgūšanu gadījumos, kad biedrs izstājas no ražotāju organizācijas.

| (18) | Lai gan uz ražotāju organizāciju apvienību darbības programmām būtu jāattiecas tādiem pašiem noteikumiem, kādi attiecas uz ražotāju organizāciju darbības programmām, dažas prasības būtu jāpiemēro to ražotāju organizāciju līmenī, kas ir apvienības biedri. |
| --- | --- |

(18)

Lai gan uz ražotāju organizāciju apvienību darbības programmām būtu jāattiecas tādiem pašiem noteikumiem, kādi attiecas uz ražotāju organizāciju darbības programmām, dažas prasības būtu jāpiemēro to ražotāju organizāciju līmenī, kas ir apvienības biedri.

| (19) | Lai dotu kompetentajām iestādēm iespēju pienācīgi izvērtēt informāciju un pasākumus un darbības, kas jāiekļauj programmās vai jāizslēdz no tām, būtu jānosaka darbības programmu iesniegšanas un apstiprināšanas procedūras, tostarp termiņi. Tā kā programmu pārvaldības cikls ilgst vienu gadu, būtu jānosaka, ka programmas, kuras nav apstiprinātas līdz noteiktam datumam, tiek atliktas uz vienu gadu. |
| --- | --- |

(19)

Lai dotu kompetentajām iestādēm iespēju pienācīgi izvērtēt informāciju un pasākumus un darbības, kas jāiekļauj programmās vai jāizslēdz no tām, būtu jānosaka darbības programmu iesniegšanas un apstiprināšanas procedūras, tostarp termiņi. Tā kā programmu pārvaldības cikls ilgst vienu gadu, būtu jānosaka, ka programmas, kuras nav apstiprinātas līdz noteiktam datumam, tiek atliktas uz vienu gadu.

| (20) | Būtu jāizveido procedūra, kā grozīt nākamo gadu darbības programmas, lai tās varētu koriģēt un tādējādi ņemt vērā jaunus apstākļus, ko nevarēja paredzēt šo programmu sākotnējās iesniegšanas brīdī. Turklāt būtu jāparedz iespēja programmas izpildes gada laikā mainīt darbības fonda pasākumus un summas. Lai nodrošinātu to, ka tiek saglabāti apstiprināto programmu vispārīgie mērķi, uz visām šādām izmaiņām būtu jāattiecina konkrēti limiti un nosacījumi, kas jānosaka dalībvalstīm, un izmaiņu obligāta paziņošana kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jāizveido procedūra, kā grozīt nākamo gadu darbības programmas, lai tās varētu koriģēt un tādējādi ņemt vērā jaunus apstākļus, ko nevarēja paredzēt šo programmu sākotnējās iesniegšanas brīdī. Turklāt būtu jāparedz iespēja programmas izpildes gada laikā mainīt darbības fonda pasākumus un summas. Lai nodrošinātu to, ka tiek saglabāti apstiprināto programmu vispārīgie mērķi, uz visām šādām izmaiņām būtu jāattiecina konkrēti limiti un nosacījumi, kas jānosaka dalībvalstīm, un izmaiņu obligāta paziņošana kompetentajām iestādēm.

| (21) | Lai izvairītos no naudas plūsmas grūtībām, ražotāju organizācijām vajadzētu būt pieejamai avansa maksājumu sistēmai, kurā paredzēti atbilstoši nodrošinājumi. Ja ražotāju brīvprātīgi vai obligāti tiek pārtraukta organizācijas darbības programma vai atsaukta tās atzīšana, vai ja ražotāju organizācija tiek likvidēta, ir jānodrošina to mērķu sasniegšana, par kuriem ir izmaksāts atbalsts, pretējā gadījumā izmaksātais atbalsts būtu jāatmaksā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondā. |
| --- | --- |

(21)

Lai izvairītos no naudas plūsmas grūtībām, ražotāju organizācijām vajadzētu būt pieejamai avansa maksājumu sistēmai, kurā paredzēti atbilstoši nodrošinājumi. Ja ražotāju brīvprātīgi vai obligāti tiek pārtraukta organizācijas darbības programma vai atsaukta tās atzīšana, vai ja ražotāju organizācija tiek likvidēta, ir jānodrošina to mērķu sasniegšana, par kuriem ir izmaksāts atbalsts, pretējā gadījumā izmaksātais atbalsts būtu jāatmaksā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondā.

| (22) | Augļu un dārzeņu ražošana nav prognozējama, un produkti ir ātrbojīgi. Pārpalikums tirgū, pat ja tas nav pārāk liels, var radīt ievērojamus tirgus traucējumus. Tālab būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz krīžu pārvarēšanas un novēršanas pasākumu darbības jomu un piemērošanu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 1. panta 2. punkta i) apakšpunktā minētajiem produktiem. Ciktāl iespējams, minētajiem noteikumiem būtu jānodrošina elastība un to ātra piemērošana krīzes apstākļos, un tālab būtu jāatļauj lēmumus pieņemt dalībvalstīm un pašām ražotāju organizācijām. Tomēr minētajiem noteikumiem vienlaikus būtu jāpasargā no Savienības finansiālās palīdzības ļaunprātīgas izmantošanas, un tāpēc būtu jānosaka konkrētu pasākumu izmantošanas limiti, arī finansiālā izteiksmē. Tiem būtu jānodrošina arī pienācīga fitosanitāro un vidisko prasību ievērošana. |
| --- | --- |

(22)

Augļu un dārzeņu ražošana nav prognozējama, un produkti ir ātrbojīgi. Pārpalikums tirgū, pat ja tas nav pārāk liels, var radīt ievērojamus tirgus traucējumus. Tālab būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz krīžu pārvarēšanas un novēršanas pasākumu darbības jomu un piemērošanu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 1. panta 2. punkta i) apakšpunktā minētajiem produktiem. Ciktāl iespējams, minētajiem noteikumiem būtu jānodrošina elastība un to ātra piemērošana krīzes apstākļos, un tālab būtu jāatļauj lēmumus pieņemt dalībvalstīm un pašām ražotāju organizācijām. Tomēr minētajiem noteikumiem vienlaikus būtu jāpasargā no Savienības finansiālās palīdzības ļaunprātīgas izmantošanas, un tāpēc būtu jānosaka konkrētu pasākumu izmantošanas limiti, arī finansiālā izteiksmē. Tiem būtu jānodrošina arī pienācīga fitosanitāro un vidisko prasību ievērošana.

| (23) | Būtu jāpieņem noteikumi par izņemšanu no tirgus, ievērojot minētā pasākuma potenciālo nozīmību. Konkrēti, būtu jāparedz noteikumi, kas nodrošina palielināta atbalsta sistēmu augļiem un dārzeņiem, kas izņemti no tirgus un ko labdarības organizācijas un daži citi nodibinājumi un institūcijas bez atlīdzības izplata kā humāno palīdzību. Lai atvieglotu bezmaksas izplatīšanu, ir lietderīgi paredzēt iespēju, kas ļautu labdarības organizācijām un institūcijām pieprasīt no gala saņēmējiem simbolisku iemaksu par produktiem, kas izņemti no tirgus. Lai nodrošinātu to, ka izņemšana no tirgus nekļūst par produktu noieta pastāvīgu alternatīvu, kas aizstāj to laišanu tirgū, būtu jānosaka arī maksimālais atbalsta apmērs, kas attiecas uz izņemšanu no tirgus. Šajā kontekstā ir lietderīgi turpināt attiecībā uz galvenajiem produktiem izmantot kopīgus atbalsta apmērus. Citiem produktiem, kam vēl nav konstatēts pārmērīgas izņemšanas risks, ir lietderīgi maksimālo atbalsta apmēru noteikt kā procentuālo daļu no vidējām reģistrētajām cenām katrā dalībvalstī. Tomēr visos gadījumos līdzīgu iemeslu dēļ ir lietderīgi noteikt kvantitatīvu izņemšanas limitu, kas piemērojams produktam un ražotāju organizācijai. |
| --- | --- |

(23)

Būtu jāpieņem noteikumi par izņemšanu no tirgus, ievērojot minētā pasākuma potenciālo nozīmību. Konkrēti, būtu jāparedz noteikumi, kas nodrošina palielināta atbalsta sistēmu augļiem un dārzeņiem, kas izņemti no tirgus un ko labdarības organizācijas un daži citi nodibinājumi un institūcijas bez atlīdzības izplata kā humāno palīdzību. Lai atvieglotu bezmaksas izplatīšanu, ir lietderīgi paredzēt iespēju, kas ļautu labdarības organizācijām un institūcijām pieprasīt no gala saņēmējiem simbolisku iemaksu par produktiem, kas izņemti no tirgus. Lai nodrošinātu to, ka izņemšana no tirgus nekļūst par produktu noieta pastāvīgu alternatīvu, kas aizstāj to laišanu tirgū, būtu jānosaka arī maksimālais atbalsta apmērs, kas attiecas uz izņemšanu no tirgus. Šajā kontekstā ir lietderīgi turpināt attiecībā uz galvenajiem produktiem izmantot kopīgus atbalsta apmērus. Citiem produktiem, kam vēl nav konstatēts pārmērīgas izņemšanas risks, ir lietderīgi maksimālo atbalsta apmēru noteikt kā procentuālo daļu no vidējām reģistrētajām cenām katrā dalībvalstī. Tomēr visos gadījumos līdzīgu iemeslu dēļ ir lietderīgi noteikt kvantitatīvu izņemšanas limitu, kas piemērojams produktam un ražotāju organizācijai.

| (24) | Pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi, būtu sīkāk jāizstrādā noteikumi par ražas priekšlaicīgu novākšanu un ražas nenovākšanu. Tāpat būtu jāvienkāršo atbalsts, kas palīdz segt administratīvās izmaksas par kopējo fondu izveidošanu un augļu dārzu vēlreizēju apstādīšanu pēc tam, kad tie tikuši obligātā kārtā izarti. |
| --- | --- |

(24)

Pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi, būtu sīkāk jāizstrādā noteikumi par ražas priekšlaicīgu novākšanu un ražas nenovākšanu. Tāpat būtu jāvienkāršo atbalsts, kas palīdz segt administratīvās izmaksas par kopējo fondu izveidošanu un augļu dārzu vēlreizēju apstādīšanu pēc tam, kad tie tikuši obligātā kārtā izarti.

| (25) | Būtu jāpieņem noteikumi par valstu finansiālo palīdzību, ko dalībvalstis var piešķirt tajos Savienības reģionos, kuros ražotāju organizētības pakāpe ir īpaši zema, arī noteikumus par to, kā tiek aprēķināta organizētības pakāpe un apstiprināta zema organizētības pakāpe. Minētajiem noteikumiem būtu jāatspoguļo patlaban piemērojamie noteikumi. |
| --- | --- |

(25)

Būtu jāpieņem noteikumi par valstu finansiālo palīdzību, ko dalībvalstis var piešķirt tajos Savienības reģionos, kuros ražotāju organizētības pakāpe ir īpaši zema, arī noteikumus par to, kā tiek aprēķināta organizētības pakāpe un apstiprināta zema organizētības pakāpe. Minētajiem noteikumiem būtu jāatspoguļo patlaban piemērojamie noteikumi.

| (26) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 (5) atbalsts ražotāju grupām ir kļuvis par lauku attīstības politikas daļu, bet šajā regulā būtu jāsaglabā noteikumi par paziņojumiem, kas attiecas uz ražotāju grupām, kuras izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantu, un kas ir nepieciešami, lai īstenotu atbalsta shēmas noteikumus. |
| --- | --- |

(26)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 (5) atbalsts ražotāju grupām ir kļuvis par lauku attīstības politikas daļu, bet šajā regulā būtu jāsaglabā noteikumi par paziņojumiem, kas attiecas uz ražotāju grupām, kuras izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantu, un kas ir nepieciešami, lai īstenotu atbalsta shēmas noteikumus.

| (27) | Būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas īstenošanai vajadzīgo paziņojumu veidu, formu un līdzekļiem. Minētajiem noteikumiem būtu jāaptver ražotāju un ražotāju organizāciju paziņojumi dalībvalstīm un dalībvalstu paziņojumi Komisijai. Līdzšinējā pieredze ar reģistrētajiem datiem ļauj nedaudz vienkāršot pieprasīto datu skaitu un biežumu. |
| --- | --- |

(27)

Būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas īstenošanai vajadzīgo paziņojumu veidu, formu un līdzekļiem. Minētajiem noteikumiem būtu jāaptver ražotāju un ražotāju organizāciju paziņojumi dalībvalstīm un dalībvalstu paziņojumi Komisijai. Līdzšinējā pieredze ar reģistrētajiem datiem ļauj nedaudz vienkāršot pieprasīto datu skaitu un biežumu.

| (28) | Būtu jāparedz pašreizējo programmu un shēmu atbilstoša uzraudzība un izvērtēšana, lai ražotāju organizācijas un dalībvalstis varētu novērtēt to efektivitāti un iedarbīgumu. Pašreizējo prasību skaitu un detalizētību ir iespējams samazināt, neietekmējot novērtējuma kvalitāti. |
| --- | --- |

(28)

Būtu jāparedz pašreizējo programmu un shēmu atbilstoša uzraudzība un izvērtēšana, lai ražotāju organizācijas un dalībvalstis varētu novērtēt to efektivitāti un iedarbīgumu. Pašreizējo prasību skaitu un detalizētību ir iespējams samazināt, neietekmējot novērtējuma kvalitāti.

| (29) | Būtu jānosaka pasākumi saistībā ar atbilstošajiem administratīvajiem sodiem, kas piemērojami konstatētu pārkāpumu gadījumos. Minētajos pasākumos būtu jāiekļauj gan īpašas pārbaudes un administratīvie sodi, kas noteikti Savienības līmenī, gan valsts līmeņa papildu pārbaudes un administratīvie sodi. |
| --- | --- |

(29)

Būtu jānosaka pasākumi saistībā ar atbilstošajiem administratīvajiem sodiem, kas piemērojami konstatētu pārkāpumu gadījumos. Minētajos pasākumos būtu jāiekļauj gan īpašas pārbaudes un administratīvie sodi, kas noteikti Savienības līmenī, gan valsts līmeņa papildu pārbaudes un administratīvie sodi.

| (30) | Būtu jāpieņem procedūras noteikumi attiecībā uz nosacījumiem, ar kādiem augļu un dārzeņu nozarē izveidoto ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību un starpnozaru organizāciju izdotos noteikumus var attiecināt uz visiem operatoriem konkrētā ekonomiskajā zonā. Attiecībā uz produkciju, ko pārdod no koka, būtu skaidri jānosaka, kuri noteikumi būtu attiecināmi uz ražotājiem un kuri – uz pircējiem. |
| --- | --- |

(30)

Būtu jāpieņem procedūras noteikumi attiecībā uz nosacījumiem, ar kādiem augļu un dārzeņu nozarē izveidoto ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību un starpnozaru organizāciju izdotos noteikumus var attiecināt uz visiem operatoriem konkrētā ekonomiskajā zonā. Attiecībā uz produkciju, ko pārdod no koka, būtu skaidri jānosaka, kuri noteikumi būtu attiecināmi uz ražotājiem un kuri – uz pircējiem.

| (31) | Būtu jāpieņem noteikumi par ievešanas cenu sistēmu augļiem un dārzeņiem. Lielākā daļa attiecīgo ātrbojīgo augļu un dārzeņu tiek piegādāti konsignācijā, un šis fakts īpaši sarežģī to vērtības noteikšanu. Būtu jānosaka iespējamās metodes, kā aprēķināma ievešanas cena, uz kuras pamata importētos produktus klasificē kopējā muitas tarifā. Lai nodrošinātu sistēmas pareizu piemērošanu, būtu jāparedz arī noteikumi, ka attiecīgos apstākļos ir jāsniedz galvojums. |
| --- | --- |

(31)

Būtu jāpieņem noteikumi par ievešanas cenu sistēmu augļiem un dārzeņiem. Lielākā daļa attiecīgo ātrbojīgo augļu un dārzeņu tiek piegādāti konsignācijā, un šis fakts īpaši sarežģī to vērtības noteikšanu. Būtu jānosaka iespējamās metodes, kā aprēķināma ievešanas cena, uz kuras pamata importētos produktus klasificē kopējā muitas tarifā. Lai nodrošinātu sistēmas pareizu piemērošanu, būtu jāparedz arī noteikumi, ka attiecīgos apstākļos ir jāsniedz galvojums.

| (32) | Lai nodrošinātu to, ka vajadzīgā informācija Komisijā nonāk laikus un saskanīgā veidā, būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz importēto produktu cenu un daudzumu paziņošanu. Būtu jāparedz noteikumi force majeure gadījumiem, lai pārvarētu šādu gadījumu sekas. |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu to, ka vajadzīgā informācija Komisijā nonāk laikus un saskanīgā veidā, būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz importēto produktu cenu un daudzumu paziņošanu. Būtu jāparedz noteikumi force majeure gadījumiem, lai pārvarētu šādu gadījumu sekas.

| (33) | Skaidrības un juridiskās noteiktības labad Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 noteikumi, kas ir aizstāti ar šo deleģēto regulu un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/892 (6), būtu jāatceļ. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 noteikumi par tirdzniecības standartiem būtu jāsaglabā līdz brīdim, kad tie būs aizstāti. Noteikumi, kas tiešā veidā attiecas uz ražotāju grupām, kuras izveidotas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantam, būtu jāsaglabā, savukārt dažus citus pantus, kas uz tām attiecas netiešā veidā, būtu jāturpina piemērot līdz šādu grupu atzīšanas plāna īstenošanas beigām un to atzīšanai par ražotāju organizāciju. |
| --- | --- |

(33)

Skaidrības un juridiskās noteiktības labad Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 noteikumi, kas ir aizstāti ar šo deleģēto regulu un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/892 (6), būtu jāatceļ. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 noteikumi par tirdzniecības standartiem būtu jāsaglabā līdz brīdim, kad tie būs aizstāti. Noteikumi, kas tiešā veidā attiecas uz ražotāju grupām, kuras izveidotas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantam, būtu jāsaglabā, savukārt dažus citus pantus, kas uz tām attiecas netiešā veidā, būtu jāturpina piemērot līdz šādu grupu atzīšanas plāna īstenošanas beigām un to atzīšanai par ražotāju organizāciju.

| (34) | Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no iepriekšējām prasībām uz jaunajām prasībām, būtu jāparedz pārejas noteikumi. Būtu jādod ražotāju organizācijām iespēja iesāktās darbības programmas pabeigt saskaņā ar iepriekšējiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(34)

Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no iepriekšējām prasībām uz jaunajām prasībām, būtu jāparedz pārejas noteikumi. Būtu jādod ražotāju organizācijām iespēja iesāktās darbības programmas pabeigt saskaņā ar iepriekšējiem noteikumiem.

| (35) | Šai regulai būtu jāstājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tā būtu jāpiemēro no minētās dienas, |
| --- | --- |

(35)

Šai regulai būtu jāstājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tā būtu jāpiemēro no minētās dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

IEVADA NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šī regula papildina Regulu (ES) Nr. 1308/2013 attiecībā uz minētās regulas 1. panta 2. punkta i) un j) apakšpunktā minēto augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari, izņemot tirdzniecības standartu jomā, un papildina Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz minētajās nozarēs piemērojamajiem sodiem.

Tomēr šīs regulas II sadaļu piemēro tikai Regulas (ES) Nr. 1308/2013 1. panta 2. punkta i) apakšpunktā minētās augļu un dārzeņu nozares produktiem un šīs nozares produktiem, kas paredzēti pārstrādei.

II SADAĻA

RAŽOTĀJU ORGANIZĀCIJAS

I NODAĻA

Prasības un atzīšana

1. iedaļa

Definīcijas

2. pants

Definīcijas

Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “ražotājs” ir tāds lauksaimnieks Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (7) 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, kas ražo augļus un dārzeņus, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 1. panta 2. punkta i) apakšpunktā, un šādus produktus, kas paredzēti vienīgi pārstrādei; |
| --- | --- |

a)

“ražotājs” ir tāds lauksaimnieks Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (7) 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, kas ražo augļus un dārzeņus, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 1. panta 2. punkta i) apakšpunktā, un šādus produktus, kas paredzēti vienīgi pārstrādei;

7

| b) | “biedrs ražotājs” ir ražotājs vai ražotāju izveidots tiesību subjekts, kas ir ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības biedrs; |
| --- | --- |

b)

“biedrs ražotājs” ir ražotājs vai ražotāju izveidots tiesību subjekts, kas ir ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības biedrs;

| c) | “meitasuzņēmums” ir uzņēmums, kura daļas ir iegādājušās vai kura kapitālā ir iemaksājušas viena vai vairākas ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības un kurš palīdz sasniegt minēto organizāciju vai apvienību mērķus; |
| --- | --- |

c)

“meitasuzņēmums” ir uzņēmums, kura daļas ir iegādājušās vai kura kapitālā ir iemaksājušas viena vai vairākas ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības un kurš palīdz sasniegt minēto organizāciju vai apvienību mērķus;

| d) | “starptautiska ražotāju organizācija” ir ikviena organizācija, kurā vismaz viena no ražotāju saimniecībām atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā atrodas organizācijas galvenais birojs; |
| --- | --- |

d)

“starptautiska ražotāju organizācija” ir ikviena organizācija, kurā vismaz viena no ražotāju saimniecībām atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā atrodas organizācijas galvenais birojs;

| e) | “starptautiska ražotāju organizāciju apvienība” ir ikviena ražotāju organizāciju apvienība, kurā vismaz viena no apvienībā ietilpstošajām organizācijām atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā atrodas apvienības galvenais birojs; |
| --- | --- |

e)

“starptautiska ražotāju organizāciju apvienība” ir ikviena ražotāju organizāciju apvienība, kurā vismaz viena no apvienībā ietilpstošajām organizācijām atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā atrodas apvienības galvenais birojs;

| f) | “pasākums” ir viena no šādām darbībām:






  i) | darbības, kuru mērķis ir ražošanas plānošana, arī ieguldījumi materiālajos aktīvos; |
| --- | --- | --- |

f)

“pasākums” ir viena no šādām darbībām:

i)

darbības, kuru mērķis ir ražošanas plānošana, arī ieguldījumi materiālajos aktīvos;

| ii) | darbības, kuru mērķis ir svaigu un pārstrādātu produktu kvalitātes uzlabošana vai saglabāšana, arī ieguldījumi materiālajos aktīvos; |
| --- | --- |

ii)

darbības, kuru mērķis ir svaigu un pārstrādātu produktu kvalitātes uzlabošana vai saglabāšana, arī ieguldījumi materiālajos aktīvos;

| iii) | darbības, kuru mērķis ir produktu komerciālās vērtības paaugstināšana un tirdzniecības uzlabošana, arī ieguldījumi materiālajos aktīvos, kā arī svaigu vai pārstrādātu produktu noieta veicināšana, un komunikācijas pasākumi, kas nav noieta veicināšanas un komunikācijas pasākumi, kuri ietilpst vi) apakšpunktā; |
| --- | --- |

iii)

darbības, kuru mērķis ir produktu komerciālās vērtības paaugstināšana un tirdzniecības uzlabošana, arī ieguldījumi materiālajos aktīvos, kā arī svaigu vai pārstrādātu produktu noieta veicināšana, un komunikācijas pasākumi, kas nav noieta veicināšanas un komunikācijas pasākumi, kuri ietilpst vi) apakšpunktā;

| iv) | pētniecības un eksperimentālās ražošanas darbības, arī ieguldījumi materiālajos aktīvos; |
| --- | --- |

iv)

pētniecības un eksperimentālās ražošanas darbības, arī ieguldījumi materiālajos aktīvos;

| v) | mācību un paraugprakses apmaiņas darbības, izņemot mācības, kas ietilpst vi) apakšpunktā, un darbības, kuru mērķis ir veicināt piekļuvi konsultāciju pakalpojumiem un tehniskajai palīdzībai; |
| --- | --- |

v)

mācību un paraugprakses apmaiņas darbības, izņemot mācības, kas ietilpst vi) apakšpunktā, un darbības, kuru mērķis ir veicināt piekļuvi konsultāciju pakalpojumiem un tehniskajai palīdzībai;

| vi) | jebkura no krīžu novēršanas un pārvarēšanas darbībām, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta pirmajā daļā; |
| --- | --- |

vi)

jebkura no krīžu novēršanas un pārvarēšanas darbībām, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta pirmajā daļā;

| vii) | vidiskas darbības, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 5. punktā, arī ieguldījumi materiālajos aktīvos; |
| --- | --- |

vii)

vidiskas darbības, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 5. punktā, arī ieguldījumi materiālajos aktīvos;

| viii) | citas darbības, arī ieguldījumi materiālajos aktīvos, kas neietilpst i)–vii) apakšpunktā, bet atbilst vienam vai vairākiem mērķiem, kuri minēti vai izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

viii)

citas darbības, arī ieguldījumi materiālajos aktīvos, kas neietilpst i)–vii) apakšpunktā, bet atbilst vienam vai vairākiem mērķiem, kuri minēti vai izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. punktā;

| g) | “darbība” ir konkrēta aktivitāte vai instruments, kura mērķis ir veicināt viena vai vairāku Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. punktā minēto vai izklāstīto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

g)

“darbība” ir konkrēta aktivitāte vai instruments, kura mērķis ir veicināt viena vai vairāku Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. punktā minēto vai izklāstīto mērķu sasniegšanu;

| h) | “ieguldījumi materiālajos aktīvos” ir materiālo aktīvu iegāde ar mērķi veicināt viena vai vairāku Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. punktā minēto vai izklāstīto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

h)

“ieguldījumi materiālajos aktīvos” ir materiālo aktīvu iegāde ar mērķi veicināt viena vai vairāku Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. punktā minēto vai izklāstīto mērķu sasniegšanu;

| i) | “blakusprodukts” ir produkts, kas radies augļu vai dārzeņu produkta sagatavošanā un kam ir pozitīva ekonomiskā vērtība, bet kas nav galvenais iegūstamais produkts; |
| --- | --- |

i)

“blakusprodukts” ir produkts, kas radies augļu vai dārzeņu produkta sagatavošanā un kam ir pozitīva ekonomiskā vērtība, bet kas nav galvenais iegūstamais produkts;

| j) | “sagatavošana” ir tādas sagatavošanas darbības kā augļu un dārzeņu tīrīšana, sagriešana, mizošana, apgriešana un žāvēšana, kurās tie netiek pārveidoti par pārstrādātiem augļiem un dārzeņiem; |
| --- | --- |

j)

“sagatavošana” ir tādas sagatavošanas darbības kā augļu un dārzeņu tīrīšana, sagriešana, mizošana, apgriešana un žāvēšana, kurās tie netiek pārveidoti par pārstrādātiem augļiem un dārzeņiem;

| k) | “starpnozaru programma”, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punkta b) apakšpunktā, ir aktivitātes, ar kurām tiecas sasniegt vienu vai vairākus mērķus, kas uzskaitīti minētās regulas 157. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kuras apstiprinājusi dalībvalsts un kuras kopīgi pārvalda ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība un vismaz vēl viens cits darītājs pārtikas pārstrādes vai izplatīšanas ķēdē; |
| --- | --- |

k)

“starpnozaru programma”, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punkta b) apakšpunktā, ir aktivitātes, ar kurām tiecas sasniegt vienu vai vairākus mērķus, kas uzskaitīti minētās regulas 157. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kuras apstiprinājusi dalībvalsts un kuras kopīgi pārvalda ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība un vismaz vēl viens cits darītājs pārtikas pārstrādes vai izplatīšanas ķēdē;

| l) | “atskaites punkta rādītājs” ir rādītājs, kas atspoguļo stāvokli vai tendenci, kura pastāv plānošanas perioda sākumā, un kas var sniegt informāciju, kura noder:






  i) | sākotnējās situācijas analīzē, lai izveidotu ilgtspējīgām darbības programmām iecerētu valsts stratēģiju vai darbības programmu; |
| --- | --- | --- |

l)

“atskaites punkta rādītājs” ir rādītājs, kas atspoguļo stāvokli vai tendenci, kura pastāv plānošanas perioda sākumā, un kas var sniegt informāciju, kura noder:

i)

sākotnējās situācijas analīzē, lai izveidotu ilgtspējīgām darbības programmām iecerētu valsts stratēģiju vai darbības programmu;

| ii) | par atskaites punktu, pēc kura var novērtēt valsts stratēģijas vai darbības programmas rezultātus un ietekmi; vai |
| --- | --- |

ii)

par atskaites punktu, pēc kura var novērtēt valsts stratēģijas vai darbības programmas rezultātus un ietekmi; vai

| iii) | valsts stratēģijas vai darbības programmas rezultātu un ietekmes interpretēšanā; |
| --- | --- |

iii)

valsts stratēģijas vai darbības programmas rezultātu un ietekmes interpretēšanā;

| m) | “specifiskās izmaksas” ir papildu izmaksas, kas aprēķinātas kā starpība starp parastajām izmaksām un faktiskajām izmaksām, un darbības rezultātā negūtie ienākumi, izņemot papildu ienākumus un izmaksu ietaupījumus. |
| --- | --- |

m)

“specifiskās izmaksas” ir papildu izmaksas, kas aprēķinātas kā starpība starp parastajām izmaksām un faktiskajām izmaksām, un darbības rezultātā negūtie ienākumi, izņemot papildu ienākumus un izmaksu ietaupījumus.

2. iedaļa

Atzīšanas kritēriji un citas prasības

3. pants

Ražotāju organizāciju juridiskais statuss

Dalībvalstis, ņemot vērā savas valsts juridiskās un administratīvās struktūras, nosaka tiesību subjektus, kas var iesniegt atzīšanas pieteikumu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1308/2013 154. pantam. Attiecīgā gadījumā tās paredz arī noteikumus par skaidri noteiktām tiesību subjektu daļām, kuras var iesniegt atzīšanas pieteikumu atbilstīgi minētajam pantam. Dalībvalstis var pieņemt papildinošus noteikumus par ražotāju organizāciju atzīšanu un par tiesību subjektiem, kas var iesniegt pieteikumu uz atzīšanu par ražotāju organizāciju.

4. pants

Aptvertie produkti

1.   Dalībvalstis atzīst ražotāju organizācijas attiecībā uz produktu vai produktu grupu, kas norādīta atzīšanas pieteikumā.

2.   Attiecībā uz produktu vai produktu grupu, kas paredzēti vienīgi pārstrādei, dalībvalstis ražotāju organizācijas atzīst tikai tādā gadījumā, ja ražotāju organizācijas ar piegādes līgumu sistēmu vai citā veidā spēj nodrošināt to, ka šādi produkti tiek piegādāti pārstrādei.

5. pants

Minimālais biedru skaits

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 154. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis nosaka biedru minimālo skaitu.

Kad dalībvalstis nosaka ražotāju organizācijas biedru minimālo skaitu, tās var paredzēt, ka gadījumos, kad atzīšanas pieteikuma iesniedzēju pilnībā vai daļēji veido biedri, kas paši ir ražotāju izveidoti tiesību subjekti vai skaidri noteiktas ražotāju izveidotu tiesību subjektu daļas, ražotāju minimālo skaitu var aprēķināt, pamatojoties uz ražotāju skaitu, kas saistīts ar katru tiesību subjektu vai skaidri noteiktu daļu no tiesību subjekta.

6. pants

Biedra statusa minimālais ilgums

1.   Biedra statusa minimālais ilgums ražotājam nav mazāks par vienu gadu.

2.   Par atteikšanos no biedra statusa ražotāju organizācijai paziņo rakstiski. Dalībvalstis nosaka paziņošanas termiņu, kas nepārsniedz sešus mēnešus, un datumu, kurā atteikšanās no biedra statusa stājas spēkā.

7. pants

Ražotāju organizāciju struktūras un aktivitātes

Dalībvalstis pārliecinās par to, vai ražotāju organizāciju rīcībā ir personāls, infrastruktūra un aprīkojums, kas vajadzīgs, lai izpildītu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 152., 154. un 160. pantā noteiktās prasības un nodrošinātu to pamatfunkcijas, jo īpaši attiecībā uz šādiem aspektiem:

| a) | zināšanas par biedru produkciju; |
| --- | --- |

a)

zināšanas par biedru produkciju;

| b) | biedru produkcijas savākšanas, šķirošanas, uzglabāšanas un iepakošanas tehniskie līdzekļi; |
| --- | --- |

b)

biedru produkcijas savākšanas, šķirošanas, uzglabāšanas un iepakošanas tehniskie līdzekļi;

| c) | biedru produkcijas tirdzniecība; |
| --- | --- |

c)

biedru produkcijas tirdzniecība;

| d) | komerciālā un budžeta pārvaldība; un |
| --- | --- |

d)

komerciālā un budžeta pārvaldība; un

| e) | centralizēta, uz izmaksām balstīta grāmatvedības uzskaite un rēķinu sagatavošanas sistēma, kas atbilst valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

e)

centralizēta, uz izmaksām balstīta grāmatvedības uzskaite un rēķinu sagatavošanas sistēma, kas atbilst valsts tiesību aktiem.

8. pants

Pārdodamās produkcijas vērtība vai apjoms

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 154. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām pārdodamās produkcijas vērtību vai apjomu aprēķina uz tā paša pamata, uz kura aprēķina pārdotās produkcijas vērtību un kurš noteikts šīs regulas 22. un 23. pantā.

2.   Apstākļos, kad biedram nav 1. punkta piemērošanai pietiekamu vēsturisko datu par pārdoto produkciju, pārdodamās produkcijas vērtība ir vienāda ar 12 secīgu mēnešu periodā pārdotās produkcijas faktisko vērtību. Minētie 12 mēneši iekrīt trijos gados pirms gada, kurā iesniegts atzīšanas pieteikums.

9. pants

Pārdotās produkcijas minimālā vērtība

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 154. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis ražotāju organizācijām, kas īsteno darbības programmu, papildus minimālajam biedru skaitam nosaka pārdotās produkcijas minimālo vērtību.

10. pants

Tehnisko līdzekļu nodrošināšana

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 154. panta 1. punkta c) apakšpunkta un šīs regulas 7. panta b) punkta piemērošanas vajadzībām uzskata, ka ražotāju organizācija, kas ir atzīta attiecībā uz produktu, kuram ir vajadzīga tehnisko līdzekļu nodrošināšana, izpilda savas saistības šajā sakarā tad, ja atbilstošu tehnisko līdzekļu līmeni tā nodrošina pati vai ar savu biedru starpniecību, vai ar meitasuzņēmumu starpniecību, vai ar tādas ražotāju organizāciju apvienības starpniecību, kuras biedrs tā ir, vai izmantojot ārpakalpojumus.

11. pants

Ražotāju organizāciju galvenās aktivitātes

1.   Ražotāju organizācijas galvenā aktivitāte ir saistīta ar to produktu piedāvājuma koncentrēšanu un laišanu tirgū, kurus saražojuši tās biedri un attiecībā uz kuriem tai ir piešķirta atzīšana.

Pirmajā daļā minēto laišanu tirgū veic ražotāju organizācija, vai – 13. pantā minēto ārpakalpojumu gadījumā – tā tiek veikta ražotāju organizācijas kontrolē. Laišana tirgū cita starpā ietver lēmumu par pārdodamo produktu, pārdošanas veidu un sarunas par tā daudzumu un cenu, izņemot gadījumus, kad pārdošana notiek izsolē.

Ražotāju organizācijas vismaz piecus gadus glabā uzskaiti, arī grāmatvedības dokumentus, kas apliecina, ka ražotāju organizācija ir koncentrējusi to produktu piedāvājumu un laidusi tirgū tos produktus, kurus saražojuši tās biedri un attiecībā uz kuriem tai ir piešķirta atzīšana.

2.   Ražotāju organizācija drīkst pārdot tādu ražotāju produktus, kas nav ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības biedri, ja tai ir piešķirta atzīšana attiecībā uz minētajiem produktiem un ja minētās aktivitātes ekonomiskā vērtība ir mazāka par tās pārdotās produkcijas vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar 22. pantu.

3.   Tirdzniecību ar augļiem un dārzeņiem, kas ir nopirkti tieši no citas ražotāju organizācijas, un ar produktiem, attiecībā uz kuriem ražotāju organizācijai nav piešķirta atzīšana, neuzskata par daļu no ražotāju organizācijas aktivitātēm.

4.   Gadījumos, kad piemēro 22. panta 8. punktu, attiecīgajiem meitasuzņēmumiem mutatis mutandis piemēro šā panta 2. punktu.

12. pants

Produkcijas tirdzniecība bez ražotāju organizācijas starpniecības

1.   Ja ražotāju organizācija to atļauj un ja tas ir saskaņā ar dalībvalsts un ražotāju organizācijas paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem, biedri ražotāji drīkst:

| a) | pārdot produktus patērētājiem viņu personīgajām vajadzībām tiešā veidā vai ārpus saimniecībām; |
| --- | --- |

a)

pārdot produktus patērētājiem viņu personīgajām vajadzībām tiešā veidā vai ārpus saimniecībām;

| b) | paši vai ar tādas citas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies pašu organizācija, pārdot produktu daudzumus, kas ir maznozīmīgi salīdzinājumā ar viņu pašu organizācijas attiecīgā produkta pārdodamās produkcijas apjomu; |
| --- | --- |

b)

paši vai ar tādas citas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies pašu organizācija, pārdot produktu daudzumus, kas ir maznozīmīgi salīdzinājumā ar viņu pašu organizācijas attiecīgā produkta pārdodamās produkcijas apjomu;

| c) | paši vai ar tādas citas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies viņu pašu organizācija, pārdot produktus, uz kuriem to īpašību dēļ parasti neattiecas attiecīgās ražotāju organizācijas komercdarbības. |
| --- | --- |

c)

paši vai ar tādas citas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies viņu pašu organizācija, pārdot produktus, uz kuriem to īpašību dēļ parasti neattiecas attiecīgās ražotāju organizācijas komercdarbības.

2.   Jebkura biedra ražotāja produkcijas procentuālā daļa, kas pārdota bez ražotāju organizācijas starpniecības, nepārsniedz 25 % apjoma vai vērtības izteiksmē. Tomēr dalībvalstis var noteikt mazāku procentuālo daļu. Turklāt dalībvalstis var minēto procentuālo daļu palielināt līdz 40 % tādu produktu gadījumā, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (8), vai gadījumā, kad biedri ražotāji savu produkciju pārdod ar citas ražotāju organizācijas starpniecību, ko izraudzījusies viņu pašu ražotāju organizācija.

13. pants

Ārpakalpojumi

1.   Aktivitātes, kuru veikšanai dalībvalstis var atļaut izmantot ārpakalpojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 155. pantu, ir saistītas ar mērķiem, kas noteikti minētās regulas 152. panta 1. punkta c) apakšpunktā, un tās cita starpā var ietvert ražotāju organizācijas biedru produktu savākšanu, uzglabāšanu, iepakošanu un tirdzniecību.

2.   Ražotāju organizācija, kas aktivitātes veikšanai izmanto ārpakalpojumus, ar citu subjektu, kas var būt arī viens vai vairāki tās biedri vai tās meitasuzņēmums, noslēdz rakstisku komerciālu vienošanos līguma, vienošanās vai protokola formā par attiecīgās aktivitātes veikšanu. Ražotāju organizācija saglabā atbildību par ārpakalpojumu sniedzējam uzticētās aktivitātes izpildes nodrošināšanu un par aktivitātes izpildei noslēgtās komerciālās vienošanās vispārējās pārvaldības kontroli un uzraudzību.

Tomēr uzskata, ka ražotāju organizācija pati ir īstenojusi aktivitāti, ja to ir īstenojusi ražotāju organizāciju apvienība vai kooperatīvs, kura biedri paši ir kooperatīvi, ja ražotāju organizācija ir to biedrs, vai meitasuzņēmums, kas atbilst 22. panta 8. punktā minētajai “90 % prasībai”.

3.   Vispārējā pārvaldības kontrole un uzraudzība, kas minēta 2. punkta pirmajā daļā, ir iedarbīga un nosaka, ka ārpakalpojuma līgums, vienošanās vai protokols:

| a) | dod ražotāju organizācijai iespēju izdot saistošas instrukcijas un ietver noteikumus, kas ļauj ražotāju organizācijai izbeigt līgumu, vienošanos vai protokolu, ja pakalpojuma sniedzējs neievēro ārpakalpojuma līguma noteikumus un nosacījumus; |
| --- | --- |

a)

dod ražotāju organizācijai iespēju izdot saistošas instrukcijas un ietver noteikumus, kas ļauj ražotāju organizācijai izbeigt līgumu, vienošanos vai protokolu, ja pakalpojuma sniedzējs neievēro ārpakalpojuma līguma noteikumus un nosacījumus;

| b) | ietver sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus, arī regulāras ziņošanas pienākumu un termiņus, kas dod ražotāju organizācijai iespēju faktiski kontrolēt ārpakalpojumu sniedzējiem uzticētās aktivitātes. |
| --- | --- |

b)

ietver sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus, arī regulāras ziņošanas pienākumu un termiņus, kas dod ražotāju organizācijai iespēju faktiski kontrolēt ārpakalpojumu sniedzējiem uzticētās aktivitātes.

Ārpakalpojumu līgumus, vienošanās vai protokolus, kā arī pirmās daļas b) apakšpunktā minētos ziņojumus ražotāju organizācija glabā vismaz 5 gadus ex post pārbaužu vajadzībām, un tie pēc pieprasījuma ir pieejami visiem biedriem.

14. pants

Starptautiskas ražotāju organizācijas

1.   Starptautiskas ražotāju organizācijas galvenais birojs atrodas dalībvalstī, kurā organizācija sasniedz lielāko daļu no pārdotās produkcijas vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar 22. un 23. pantu.

Galvenais birojs var būt izveidots arī dalībvalstī, kurā atrodas lielākā daļa biedru ražotāju, ja vien attiecīgās dalībvalstis tam piekrīt.

2.   Ja starptautiska ražotāju organizācija īsteno darbības programmu un ja laikā, kad tiek iesniegts jaunas darbības programmas pieteikums, lielākā daļa pārdotās produkcijas vērtības tiek sasniegta citā dalībvalstī vai ja lielākā daļa biedru ražotāju atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā atrodas starptautiskās ražotāju organizācijas galvenais birojs, tad galvenais birojs paliek pašreizējā dalībvalstī līdz jaunās darbības programmas īstenošanas beigām.

Tomēr tad, ja minētās jaunās darbības programmas īstenošanas beigās lielākā daļa pārdotās produkcijas vērtības joprojām tiek sasniegta vai lielākā daļa organizācijas biedru joprojām atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā atrodas starptautiskās ražotāju organizācijas galvenais birojs, galveno biroju pārceļ uz minēto citu dalībvalsti, ja vien attiecīgās dalībvalstis nevienojas par to, ka galvenā biroja atrašanās vieta nav jāmaina.

3.   Dalībvalsts, kurā atrodas starptautiskas ražotāju organizācijas galvenais birojs, ir atbildīga par:

| a) | starptautiskās ražotāju organizācijas atzīšanu; |
| --- | --- |

a)

starptautiskās ražotāju organizācijas atzīšanu;

| b) | starptautiskās ražotāju organizācijas darbības programmas apstiprināšanu; |
| --- | --- |

b)

starptautiskās ražotāju organizācijas darbības programmas apstiprināšanu;

| c) | to, lai ar citām dalībvalstīm, kurās atrodas tās biedri, tiktu izveidota tāda administratīvā sadarbība, kas vajadzīga saistībā ar atzīšanas noteikumu ievērošanu un pārbaužu un administratīvo sodu sistēmu. Minētās citas dalībvalstis sniedz visu vajadzīgo palīdzību dalībvalstij, kurā noteiktajā laikā atrodas galvenais birojs; un |
| --- | --- |

c)

to, lai ar citām dalībvalstīm, kurās atrodas tās biedri, tiktu izveidota tāda administratīvā sadarbība, kas vajadzīga saistībā ar atzīšanas noteikumu ievērošanu un pārbaužu un administratīvo sodu sistēmu. Minētās citas dalībvalstis sniedz visu vajadzīgo palīdzību dalībvalstij, kurā noteiktajā laikā atrodas galvenais birojs; un

| d) | to, lai pēc tās dalībvalsts pieprasījuma, kurā atrodas biedri, tiktu nodrošināta visa attiecīgā dokumentācija, arī piemērojamie pieejamie tiesību akti, kas pārtulkoti minētās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām. |
| --- | --- |

d)

to, lai pēc tās dalībvalsts pieprasījuma, kurā atrodas biedri, tiktu nodrošināta visa attiecīgā dokumentācija, arī piemērojamie pieejamie tiesību akti, kas pārtulkoti minētās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām.

15. pants

Ražotāju organizāciju apvienošanās

1.   Ja ražotāju organizācijas apvienojas, ražotāju organizācija, kas rodas apvienošanās rezultātā, uzņemas apvienojušos individuālo ražotāju organizāciju tiesības un pienākumus. Dalībvalsts pārliecinās par to, vai jaunā ražotāju organizācija atbilst visiem atzīšanas kritērijiem, un piešķir tai jaunu numuru Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 22. pantā minētās unikālās identifikācijas sistēmas vajadzībām.

Apvienošanās rezultātā izveidojusies ražotāju organizācija var turpināt īstenot darbības programmas paralēli un atsevišķi līdz tā gada 1. janvārim, kas seko pēc apvienošanās, vai arī apvienot darbības programmas no apvienošanās brīža.

Apvienotajām darbības programmām piemēro šīs regulas 34. pantu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta otrās daļas, dalībvalstis, balstoties uz pienācīgi pamatotu pieprasījumu, var atļaut turpināt īstenot darbības programmas paralēli līdz to dabiskajam noslēgumam.

16. pants

Biedri, kas nav ražotāji

1.   Dalībvalstis var paredzēt nosacījumus, ar kuriem par ražotāju organizācijas biedru var uzņemt fizisku vai juridisku personu, kas nav ražotājs.

2.   Kad dalībvalstis nosaka 1. punktā minētos nosacījumus, tās jo īpaši nodrošina to, lai tiktu ievērots Regulas (ES) Nr. 1308/2013 153. panta 2. punkta c) apakšpunkts un 159. panta a) punkta i) apakšpunkts.

3.   Fiziskās un juridiskās personas, kas minētas 1. punktā:

| a) | netiek ņemtas vērā attiecībā uz atzīšanas kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

netiek ņemtas vērā attiecībā uz atzīšanas kritērijiem;

| b) | nesaņem tiešu ieguvumu no Savienības finansētiem pasākumiem. |
| --- | --- |

b)

nesaņem tiešu ieguvumu no Savienības finansētiem pasākumiem.

Saskaņā ar 1. punktā minētajiem nosacījumiem dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt fizisku vai juridisku personu tiesības balsot par lēmumiem, kas attiecas uz darbības fondiem.

17. pants

Ražotāju organizāciju demokrātiska pārskatatbildība

1.   Ja ražotāju organizācijai ir juridiska struktūra, kam demokrātiska pārskatatbildība tiek prasīta saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, šīs regulas piemērošanas vajadzībām šo prasību uzskata par izpildītu, ja vien dalībvalsts nenolemj citādi.

2.   Attiecībā uz ražotāju organizācijām, kas nav tādas, kā minēts 1. punktā, dalībvalstis nosaka balsstiesību un daļu vai kapitāla maksimālo procentuālo daļu, ko fiziska vai juridiska persona var turēt ražotāju organizācijā. Balsstiesību un daļu vai kapitāla maksimālā procentuālā daļa ir mazāka par 50 % no visām balsstiesībām un mazāka par 50 % no daļām vai kapitāla.

Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var noteikt lielāku daļu vai kapitāla maksimālo procentuālo daļu, ko juridiska persona var turēt ražotāju organizācijā, ja tiek pieņemti pasākumi, kas nodrošina to, ka nekādā gadījumā netiek pieļauta šādas juridiskas personas varas ļaunprātīga izmantošana.

Atkāpjoties no pirmās daļas, ja ražotāju organizācijas īsteno darbības programmu 2014. gada 17. maijā, daļu vai kapitāla maksimālo procentuālo daļu, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar pirmo daļu, piemēro tikai pēc minētās darbības programmas beigām.

3.   Dalībvalstu iestādes, pamatojoties uz riska analīzi, veic balsstiesību un kapitāldaļu pārbaudes. Ja ražotāju organizācijas biedri paši ir juridiskas personas, šīs pārbaudes ietver to fizisko vai juridisko personu identitātes pārbaudes, kas ir biedru daļu vai kapitāla turētāji.

4.   Ja ražotāju organizācija ir skaidri noteikta daļa no tiesību subjekta, dalībvalstis pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai ierobežotu vai aizliegtu minētā tiesību subjekta pilnvaras izmainīt, apstiprināt vai noraidīt ražotāju organizācijas lēmumus.

3. iedaļa

Ražotāju organizāciju apvienības

18. pants

Noteikumi par ražotāju organizācijām, kas piemērojami ražotāju organizāciju apvienībām

Ražotāju organizāciju apvienībām mutatis mutandis piemēro 3. un 6. pantu, 11. panta 3. punktu, 13., 15. un 17. pantu. Ja ražotāju organizāciju apvienība pārdod to ražotāju organizāciju produktus, kas ir tās biedri, mutatis mutandis piemēro 11. panta 2. punktu.

mutatis mutandis

mutatis mutandis

19. pants

Ražotāju organizāciju apvienību atzīšana

1.   Dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 156. pantu var atzīt ražotāju organizāciju apvienības attiecībā uz aktivitāti vai aktivitātēm, kas saistītas ar atzīšanas pieteikumā norādītu produktu vai produktu grupu, ja vien ražotāju organizāciju apvienība ir spējīga faktiski veikt minētās aktivitātes.

2.   Ražotāju organizāciju apvienības, kas atzītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 156. pantu, drīkst veikt jebkādas ražotāju organizācijas aktivitātes vai funkcijas arī tādā gadījumā, ja attiecīgo produktu tirdzniecību joprojām veic tās biedri.

3.   Attiecībā uz konkrētu produktu vai produktu grupu un konkrētu aktivitāti ražotāju organizācija ir biedre tikai vienā ražotāju organizāciju apvienībā, kas īsteno darbības programmu.

4.   Dalībvalstis var pieņemt papildinošus noteikumus par ražotāju organizāciju apvienību atzīšanu.

20. pants

Ražotāju organizāciju apvienību biedri, kas nav ražotāju organizācijas

1.   Dalībvalstis var paredzēt nosacījumus, ar par ražotāju organizāciju apvienības biedru kuriem var kļūt fiziska vai juridiska persona, kas nav atzīta ražotāju organizācija.

2.   Atzītas ražotāju organizāciju apvienības biedri, kas nav atzītas ražotāju organizācijas:

| a) | netiek ņemti vērā attiecībā uz atzīšanas kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

netiek ņemti vērā attiecībā uz atzīšanas kritērijiem;

| b) | nesaņem tiešu ieguvumu no Savienības finansētiem pasākumiem. |
| --- | --- |

b)

nesaņem tiešu ieguvumu no Savienības finansētiem pasākumiem.

Dalībvalstis var atļaut, ierobežot vai aizliegt minēto biedru tiesības balsot par lēmumiem, kas attiecas uz darbības programmām.

21. pants

Starptautiska ražotāju organizāciju apvienība

1.   Starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības galvenais birojs atrodas dalībvalstī, kurā ražotāju organizācijas, kas ir attiecīgās apvienības biedri, sasniedz lielāko daļu no pārdotās produkcijas vērtības.

Galvenais birojs var būt izveidots arī dalībvalstī, kurā atrodas lielākā daļa ražotāju organizāciju, kas ir attiecīgās apvienības biedri, ja vien attiecīgās dalībvalstis tam piekrīt.

2.   Ja starptautiska ražotāju organizāciju apvienība īsteno darbības programmu un ja laikā, kad tiek iesniegts jaunas darbības programmas pieteikums, lielākā daļa pārdotās produkcijas vērtības tiek sasniegta vai lielākā daļa ražotāju organizāciju, kas ir attiecīgās apvienības biedri, atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā atrodas starptautiskās apvienības galvenais birojs, tad galveno biroju saglabā pašreizējā dalībvalstī līdz jaunās darbības programmas īstenošanas beigām.

Tomēr tad, ja jaunās darbības programmas īstenošanas beigās lielākā daļa pārdotās produkcijas vērtības joprojām tiek sasniegta vai lielākā daļa ražotāju organizāciju, kas ir attiecīgās apvienības biedri, joprojām atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā patlaban atrodas galvenais birojs, galveno biroju pārceļ uz minēto citu dalībvalsti, ja vien attiecīgās dalībvalstis nevienojas par to, ka galvenā biroja atrašanās vieta nav jāmaina.

3.   Dalībvalsts, kurā atrodas starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības galvenais birojs, ir atbildīga par:

| a) | apvienības atzīšanu; |
| --- | --- |

a)

apvienības atzīšanu;

| b) | attiecīgā gadījumā – starptautiskās apvienības darbības programmas apstiprināšanu; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – starptautiskās apvienības darbības programmas apstiprināšanu;

| c) | to, lai ar citām dalībvalstīm, kurās atrodas apvienībā ietilpstošās organizācijas, tiktu izveidota tāda administratīvā sadarbība, kas vajadzīga saistībā ar atzīšanas noteikumu ievērošanu, darbības programmas īstenošanu, ko veic ražotāju organizācijas, kuras ir apvienības biedri, un pārbaužu un administratīvo sodu sistēmu. Minētās citas dalībvalstis sniedz visu vajadzīgo palīdzību dalībvalstij, kurā atrodas galvenais birojs; un |
| --- | --- |

c)

to, lai ar citām dalībvalstīm, kurās atrodas apvienībā ietilpstošās organizācijas, tiktu izveidota tāda administratīvā sadarbība, kas vajadzīga saistībā ar atzīšanas noteikumu ievērošanu, darbības programmas īstenošanu, ko veic ražotāju organizācijas, kuras ir apvienības biedri, un pārbaužu un administratīvo sodu sistēmu. Minētās citas dalībvalstis sniedz visu vajadzīgo palīdzību dalībvalstij, kurā atrodas galvenais birojs; un

| d) | to, lai pēc tās dalībvalsts pieprasījuma, kurā atrodas biedri, tiktu nodrošināta visa attiecīgā dokumentācija, arī piemērojamie pieejamie tiesību akti, kas pārtulkoti minētās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām. |
| --- | --- |

d)

to, lai pēc tās dalībvalsts pieprasījuma, kurā atrodas biedri, tiktu nodrošināta visa attiecīgā dokumentācija, arī piemērojamie pieejamie tiesību akti, kas pārtulkoti minētās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām.

II NODAĻA

Darbības fondi un darbības programmas

1. iedaļa

Pārdotās produkcijas vērtība

22. pants

Aprēķina pamats

1.   Ražotāju organizācijas pārdotās produkcijas vērtību aprēķina, pamatojoties uz pašas ražotāju organizācijas un tās biedru ražotāju produkciju, un tā ietver tikai to augļu un dārzeņu produkciju, attiecībā uz kuriem ražotāju organizācijai ir piešķirta atzīšana. Pārdotās produkcijas vērtībā var iekļaut augļus un dārzeņus, kuriem nav obligāti jāatbilst tirdzniecības standartiem, ja minētos standartus nepiemēro.

Ražotāju organizāciju apvienības pārdotās produkcijas vērtību aprēķina, pamatojoties uz produkciju, ko pārdevusi pati ražotāju organizāciju apvienība un ražotāju organizācijas, kas ir tās biedri, un tā ietver tikai to augļu un dārzeņu produkciju, attiecībā uz kuriem ražotāju organizāciju apvienībai ir piešķirta atzīšana. Šajos aprēķinos nepieļauj divkāršu uzskaiti.

2.   Pārdotās produkcijas vērtība neietver pārstrādātu augļu un dārzeņu vērtību vai tādu citu produktu vērtību, kas nav augļu un dārzeņu nozares produkti.

Tomēr to augļu un dārzeņu pārdotās produkcijas vērtību, kuri paredzēti vienīgi pārstrādei un kurus ražotāju organizācija, ražotāju organizāciju apvienība vai to biedri ražotāji, vai šā panta 8. punktā minētajai “90 % prasībai” atbilstoši meitasuzņēmumi ir vai nu paši, vai izmantojot ārpakalpojumus pārveidojuši par kādu no pārstrādātu augļu un dārzeņu produktiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 I pielikuma X daļā, vai jebkuru citu pārstrādātu produktu, kas minēts šajā pantā un sīkāk aprakstīts šīs regulas I pielikumā, aprēķina kā vienotu procentuālo likmi, ko piemēro minēto pārstrādāto produktu rēķinā norādītajai vērtībai. Minētā vienotā likme ir:

| a) | 53 % augļu sulām; |
| --- | --- |

a)

53 % augļu sulām;

| b) | 73 % koncentrētām sulām; |
| --- | --- |

b)

73 % koncentrētām sulām;

| c) | 77 % tomātu koncentrātam; |
| --- | --- |

c)

77 % tomātu koncentrātam;

| d) | 62 % saldētiem augļiem un dārzeņiem; |
| --- | --- |

d)

62 % saldētiem augļiem un dārzeņiem;

| e) | 48 % konservētiem augļiem un dārzeņiem; |
| --- | --- |

e)

48 % konservētiem augļiem un dārzeņiem;

| f) | 70 % konservētām atmatenēm; |
| --- | --- |

f)

70 % konservētām atmatenēm;

| g) | 81 % augļiem, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai sālījumā; |
| --- | --- |

g)

81 % augļiem, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai sālījumā;

| h) | 81 % žāvētiem augļiem; |
| --- | --- |

h)

81 % žāvētiem augļiem;

| i) | 27 % pārstrādātiem augļiem un dārzeņiem, kas nav minēti a)–h) apakšpunktā; |
| --- | --- |

i)

27 % pārstrādātiem augļiem un dārzeņiem, kas nav minēti a)–h) apakšpunktā;

| j) | 12 % pārstrādātiem aromātiskajiem augiem; |
| --- | --- |

j)

12 % pārstrādātiem aromātiskajiem augiem;

| k) | 41 % paprikas pulverim. |
| --- | --- |

k)

41 % paprikas pulverim.

3.   Dalībvalstis var ražotāju organizācijām atļaut pārdotās produkcijas vērtībā iekļaut arī blakusproduktu vērtību.

4.   Pārdotās produkcijas vērtībā iekļauj arī tās produkcijas vērtību, kas izņemta no tirgus un realizēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 4. punktu. Vērtību aprēķina, pamatojoties uz vidējo cenu par minētajiem produktiem, ko ražotāju organizācija pārdevusi attiecīgajā periodā.

5.   Pārdotās produkcijas vērtībā ieskaita tikai to ražotāju organizāciju un tās biedru ražotāju produkciju, kuru pārdevusi minētā ražotāju organizācija. To biedru ražotāju produkciju, ko pārdevusi cita ražotāju organizācija, kuru izraudzījusies viņu pašu organizācija, ieskaita otras ražotāju organizācijas pārdotās produkcijas vērtībā. Nepieļauj divkāršu uzskaiti.

6.   Izņemot gadījumus, kad piemēro 8. punktu, rēķinu par pārdoto augļu un dārzeņu produkciju izraksta posmā “izvedot no ražotāju organizācijas” kā par Regulas (ES) Nr. 1308/2013 I pielikuma IX daļā minētu produktu, kas ir sagatavots un iepakots, un tajā neiekļauj:

| a) | PVN; |
| --- | --- |

a)

PVN;

| b) | ražotāju organizācijas iekšējās transporta izmaksas, kas rodas par tādu attālumu starp ražotāju organizācijas centralizētās savākšanas vai iepakošanas punktiem un ražotāju organizācijas izplatīšanas punktu, kurš pārsniedz 300 km. |
| --- | --- |

b)

ražotāju organizācijas iekšējās transporta izmaksas, kas rodas par tādu attālumu starp ražotāju organizācijas centralizētās savākšanas vai iepakošanas punktiem un ražotāju organizācijas izplatīšanas punktu, kurš pārsniedz 300 km.

7.   Pārdotās produkcijas vērtību var aprēķināt arī posmā “izvedot no ražotāju organizācijas apvienības” uz tā paša pamata, kas noteikts 6. punktā.

8.   Pārdotās produkcijas vērtību var aprēķināt arī posmā “izvedot no meitasuzņēmuma” uz tā paša pamata, kas noteikts 6. punktā, ja vismaz 90 % no meitasuzņēmuma daļām vai kapitāla pieder:

| a) | vienai vai vairākām ražotāju organizācijām vai ražotāju organizāciju apvienībām; vai |
| --- | --- |

a)

vienai vai vairākām ražotāju organizācijām vai ražotāju organizāciju apvienībām; vai

| b) | ja saņemts dalībvalsts apstiprinājums – ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību biedriem ražotājiem, ja tādējādi tiek veicināta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 152. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto mērķu sasniegšana. |
| --- | --- |

b)

ja saņemts dalībvalsts apstiprinājums – ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību biedriem ražotājiem, ja tādējādi tiek veicināta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 152. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto mērķu sasniegšana.

9.   Gadījumos, kad izmanto ārpakalpojumus, pārdotās produkcijas vērtību aprēķina posmā “izvedot no ražotāju organizācijas”, un tajā iekļauj tās aktivitātes pievienoto ekonomisko vērtību, ko ražotāju organizācija uzticējusi kā ārpakalpojumu saviem biedriem, trešām personām vai tādam meitasuzņēmumam, kas atšķiras no 8. punktā minētā.

10.   Ja produkcijas apjoms ir samazinājies dabas katastrofas, klimatisko apstākļu, dzīvnieku vai augu slimību vai kaitēkļu invāzijas dēļ, pārdotās produkcijas vērtībā var ieskaitīt visas apdrošināšanas atlīdzības, kas minēto iemeslu dēļ saņemtas par ražas apdrošināšanas darbībām, uz kurām attiecas III nodaļas 7. iedaļa, vai līdzvērtīgām darbībām, ko pārvalda ražotāju organizācija.

23. pants

Atsauces periods un Savienības finansiālās palīdzības maksimālais apjoms

1.   Dalībvalstis katrai ražotāju organizācijai nosaka 12 mēnešu atsauces periodu, kas sākas ne agrāk kā tā gada 1. janvārī, kas ir trīs gadus pirms gada, par kuru pieprasīts atbalsts, un beidzas ne vēlāk kā tā gada 31. decembrī, kas ir tieši pirms gada, par kuru pieprasīts atbalsts.

Šis 12 mēnešu atsauces periods ir attiecīgās ražotāju organizācijas pārskata periods.

Darbības programmas laikā atsauces periods nedrīkst mainīties, izņemot pienācīgi pamatotas situācijas.

2.   Savienības finansiālās palīdzības maksimālo apjomu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 2. punktā, aprēķina katru gadu, pamatojoties uz tās produkcijas vērtību, ko atsauces periodā pārdevuši ražotāji, kuri tā gada 1. janvārī, par kuru pieprasīts atbalsts, ir ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības biedri.

3.   Dalībvalstis var nolemt, ka ražotāju organizācijām vai ražotāju organizāciju apvienībām, kas nav starptautiskas, par 2. punktā noteiktās metodes alternatīvu tiek izmantota attiecīgās ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības pārdotās produkcijas faktiskā vērtība atsauces periodā. Tādā gadījumā šo noteikumu šajā dalībvalstī piemēro visām ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, kas nav starptautiskas.

4.   Ja produkta vērtība ir samazinājusies vismaz par 35 % tādu iemeslu dēļ, kas nav ražotāju organizācijas atbildībā un kontrolē, uzskata, ka minētā produkta pārdotās produkcijas vērtība ir 65 % no tā vērtības iepriekšējā atsauces periodā.

Ražotāju organizācija attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei sniedz pirmajā daļā minēto iemeslu pamatojumu.

Šo punktu piemēro arī tādēļ, lai noteiktu atbilstību pārdotās produkcijas minimālajai vērtībai, kā paredzēts 9. pantā.

5.   Ja jaunatzītām ražotāju organizācijām nav 1. punkta piemērošanai pietiekamu vēsturisko datu par pārdoto produkciju, tad pārdotās produkcijas vērtība ir pārdodamās produkcijas vērtība, kuru ražotāju organizācija iesniegusi atzīšanas vajadzībām.

24. pants

Grāmatvedības uzskaite

Dalībvalstis nodrošina to, ka ražotāju organizācijas ievēro uz izmaksām balstītas grāmatvedības valsts standartus, kas ļauj neatkarīgiem revidentiem nekavējoties identificēt, pārbaudīt un apstiprināt to izdevumus un ieņēmumus.

2. iedaļa

Darbības fondi

25. pants

Darbības fondu finansēšana

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 32. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās finansiālās iemaksas darbības fondā nosaka ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība.

2.   Visiem biedriem ražotājiem vai organizācijām, kas ir apvienības biedri, ir iespēja gūt labumu no darbības fonda un demokrātiski piedalīties lēmumu pieņemšanā par ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības darbības fonda izlietojumu un par finansiālajām iemaksām darbības fondā.

3.   Ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības statūtos iekļauj prasību, ka biedri ražotāji vai organizācijas, kas ir apvienības biedri, saskaņā ar tās statūtiem veic finansiālās iemaksas, lai varētu izveidot un papildināt Regulas (ES) Nr. 1308/2013 32. pantā paredzēto darbības fondu.

26. pants

Aplēstās summas paziņošana

1.   Ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības, vēlākais, līdz 15. septembrim paziņo dalībvalstij, kas piešķīrusi atzīšanu, Savienības finansiālās palīdzības aplēstās summas un to biedru un pašas ražotāju organizācijas vai apvienības iemaksu aplēstās summas, kas iemaksājamas darbības fondos nākamajam gadam, un iesniedz darbības programmas vai visus lūgumus apstiprināt grozījumus pašreizējā darbības programmā.

Tomēr dalībvalstis var noteikt par 15. septembri vēlāku datumu.

2.   Darbības fondu aplēsto summu aprēķina, pamatojoties uz darbības programmām un pārdotās produkcijas vērtību. Aprēķinā nodala izdevumus par krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem un izdevumus par citiem pasākumiem.

3. iedaļa

Darbības programmas

27. pants

Valsts stratēģija

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. panta 2. punktā minēto valsts stratēģiju, tostarp valsts satvaru, uz ko norādīts minētās regulas 36. panta 1. punktā, izveido pirms darbības programmu projektu ikgadējās iesniegšanas. Valsts satvaru integrē valsts stratēģijā pēc iesniegšanas Komisijai un – attiecīgā gadījumā – pēc grozījumu izdarīšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. panta 1. punkta otro daļu.

Valsts stratēģiju var sīkāk sadalīt reģionālos elementos.

2.   Papildus Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. panta 2. punktā minētajiem elementiem valsts stratēģijā integrē visus lēmumus un noteikumus, ko dalībvalsts pieņēmusi Regulas (ES) Nr. 1308/2013 152.–165. panta piemērošanas vajadzībām.

3.   Daļa no valsts stratēģijas izstrādes procesa ir sākotnējās situācijas analīze, un to veic dalībvalsts atbildībā.

Tajā identificē un izvērtē prioritārās vajadzības, mērķus, gaidāmos rezultātus un kvantitatīvus mērķrādītājus attiecībā pret sākotnējo situāciju.

Tajā nosaka arī instrumentus un darbības, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

4.   Dalībvalstis uzrauga un izvērtē valsts stratēģiju un tās īstenošanu ar darbības programmu palīdzību.

Valsts stratēģiju var grozīt pirms darbības programmu projektu ikgadējās iesniegšanas.

5.   Lai nodrošinātu līdzsvaru starp dažādiem pasākumiem, dalībvalstis savā valsts stratēģijā nosaka darbības fonda maksimālās procentuālās daļas, kuras var iztērēt katram individuālajam pasākumam vai darbības veidam.

28. pants

Vidisko darbību valsts satvars

Papildus ierosinātā satvara iesniegšanai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. panta 1. punkta otrajā daļā, dalībvalstis paziņo Komisijai visus valsts satvarā iecerētos grozījumus, uz kuriem jāattiecina minētajā daļā izklāstītā procedūra.

Komisija valsts satvaru dara pieejamu citām dalībvalstīm ar līdzekļiem, kurus tā uzskata par piemērotiem.

29. pants

Papildinoši dalībvalsts noteikumi

Dalībvalstis var pieņemt noteikumus, kas Regulu (ES) Nr. 1308/2013, šo regulu un Īstenošanas regulu (ES) 2017/892 papildina attiecībā uz darbības programmā paredzēto pasākumu, darbību vai izdevumu atbalsttiesīgumu.

30. pants

Saistība ar lauku attīstību, valsts atbalstu un veicināšanas programmām

1.   a saskaņā ar dalībvalsts lauku attīstības programmu vai programmām atbalsts ir piešķirts darbībām, kas ir identiskas ar darbībām, par kurām varētu pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013, dalībvalsts nodrošina to, ka saņēmējs atbalstu par konkrētu darbību saņem tikai saskaņā ar vienu no shēmām.

Ja dalībvalsts šādas darbības iekļauj lauku attīstības programmā vai programmās, tā nodrošina to, ka valsts stratēģijā ir norādīti aizsardzības pasākumi, noteikumi un pārbaudes, kas ieviesti, lai nepieļautu vienas un tās pašas darbības divkāršu finansēšanu.

2.   Ražotāju organizācijas, kam ir piešķirts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantā vai Komisijas Regulas (ES) Nr. 702/2014 (9) 19. pantā paredzēts atbalsts, darbības programmu tajā pašā periodā neīsteno.

3.   Attiecīgā gadījumā un neskarot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 1. un 3. punktu un 35. pantu, atbalsta apmērs minētajā regulā paredzētajiem pasākumiem nepārsniedz atbalsta apmēru, kādu piemēro lauku attīstības programmā paredzētajiem pasākumiem.

4.   Atbalstu vidiskām darbībām, kas ir identiskas ar agrovides un klimata vai bioloģiskās lauksaimniecības saistībām, kas minētas attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 29. pantā, ierobežo līdz maksimālajām summām, kas minētās regulas II pielikumā noteiktas agrovides un klimata maksājumiem vai bioloģiskās lauksaimniecības maksājumiem. Pienācīgi pamatotos gadījumos minētās summas var palielināt, ņemot vērā īpašus apstākļus, kam jābūt pamatotiem valsts stratēģijā un ražotāju organizāciju darbības programmās.

5.   Vidiskām darbībām, kas nav tiešā vai netiešā veidā saistītas ar konkrētu zemes gabalu, 4. punktu nepiemēro.

6.   Ja ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības vai starpnozaru organizācijas gūst labumu no veicināšanas programmām, kas apstiprinātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1144/2014 (10), dalībvalstis nodrošina to, ka saņēmējs atbalstu attiecīgajai darbībai var saņemt tikai saskaņā ar vienu no shēmām.

31. pants

Darbību atbalsttiesīgums darbības programmu ietvaros

1.   Darbības programmās neiekļauj darbības vai izdevumus, kas norādīti II pielikumā. Papildināms atbalsttiesīgo darbību saraksts ir norādīts III pielikumā.

2.   Darbības programmās iekļautie izdevumi, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, aprobežojas tikai ar faktiskajām izmaksām. Tomēr dalībvalstis var noteikt standarta vienotās likmes vai vienības izmaksu standarta skalas šādos gadījumos:

| a) | šādas standarta vienotās likmes vai vienības izmaksu standarta skalas ir minētas III pielikumā; |
| --- | --- |

a)

šādas standarta vienotās likmes vai vienības izmaksu standarta skalas ir minētas III pielikumā;

| b) | ārējās transporta papildizmaksas par kilometru, kas radušās, vides saudzēšanas pasākuma ietvaros izmantojot dzelzceļa vai kuģu transportu, salīdzinājumā ar kravu autopārvadājumu izmaksām. |
| --- | --- |

b)

ārējās transporta papildizmaksas par kilometru, kas radušās, vides saudzēšanas pasākuma ietvaros izmantojot dzelzceļa vai kuģu transportu, salīdzinājumā ar kravu autopārvadājumu izmaksām.

Turklāt dalībvalstis var nolemt izmantot diferencētas vienības izmaksu skalas, lai ņemtu vērā reģionālo vai vietējo specifiku.

Standarta vienotās likmes vai vienības izmaksu standarta skalas dalībvalstis izskata vismaz reizi piecos gados.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka attiecīgie aprēķini ir atbilstoši un pareizi, un iepriekš noteikti, pamatojoties uz taisnīgu, godīgu un verificējamu aprēķinu. Šajā nolūkā dalībvalstis:

| a) | nodrošina to, ka aprēķinus veic vai aprēķinu atbilstību un pareizību apstiprina struktūra, kura ir funkcionāli neatkarīga no iestādēm, kas ir atbildīgas par programmas īstenošanu, un kurai ir atbilstoša kompetence; |
| --- | --- |

a)

nodrošina to, ka aprēķinus veic vai aprēķinu atbilstību un pareizību apstiprina struktūra, kura ir funkcionāli neatkarīga no iestādēm, kas ir atbildīgas par programmas īstenošanu, un kurai ir atbilstoša kompetence;

| b) | glabā visus dokumentāros pierādījumus par standarta vienoto likmju vai vienības izmaksu standarta skalu noteikšanu un izskatīšanu. |
| --- | --- |

b)

glabā visus dokumentāros pierādījumus par standarta vienoto likmju vai vienības izmaksu standarta skalu noteikšanu un izskatīšanu.

4.   Darbība ir atbalsttiesīga, ja produkti, attiecībā uz kuriem ražotāju organizācijai ir piešķirta atzīšana, veido vairāk nekā 50 % no darbības aptverto produktu vērtības. Turklāt attiecīgie produkti nāk no ražotāju organizācijas biedriem vai no citas ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības biedriem ražotājiem. Vērtības aprēķinam mutatis mutandis piemēro 22. un 23. pantu.

5.   Uz ieguldījumiem materiālajos aktīvos attiecas šādas saistības:

| a) | neskarot 4. punktu, iegūtos materiālos aktīvus izmanto atbilstīgi paredzētajam lietojumam, kā aprakstīts attiecīgajā apstiprinātajā darbības programmā; |
| --- | --- |

a)

neskarot 4. punktu, iegūtos materiālos aktīvus izmanto atbilstīgi paredzētajam lietojumam, kā aprakstīts attiecīgajā apstiprinātajā darbības programmā;

| b) | neskarot 6. punkta trešo un ceturto daļu, iegūtie materiālie aktīvi paliek saņēmēja īpašumā un valdījumā līdz materiālo aktīvu fiskālās amortizācijas perioda beigām vai 10 gadus atkarībā no tā, kurš periods ir īsāks. Saņēmējs nodrošina arī materiālā aktīva apkopi šajā periodā. Tomēr, ja ieguldījums ir veikts zemē, kas tiek nomāta saskaņā ar īpašiem valsts tiesību aktiem par īpašumu, prasību par tās esību saņēmēja īpašumā var nepiemērot, ja ieguldījums ir bijis saņēmēja valdījumā vismaz tik ilgu periodu, kāds prasīts šā apakšpunkta pirmajā teikumā; |
| --- | --- |

b)

neskarot 6. punkta trešo un ceturto daļu, iegūtie materiālie aktīvi paliek saņēmēja īpašumā un valdījumā līdz materiālo aktīvu fiskālās amortizācijas perioda beigām vai 10 gadus atkarībā no tā, kurš periods ir īsāks. Saņēmējs nodrošina arī materiālā aktīva apkopi šajā periodā. Tomēr, ja ieguldījums ir veikts zemē, kas tiek nomāta saskaņā ar īpašiem valsts tiesību aktiem par īpašumu, prasību par tās esību saņēmēja īpašumā var nepiemērot, ja ieguldījums ir bijis saņēmēja valdījumā vismaz tik ilgu periodu, kāds prasīts šā apakšpunkta pirmajā teikumā;

| c) | ja materiālais aktīvs, uz kuru attiecas ieguldījums, pieder ražotāju organizācijai un tā turētājs ir ražotāju organizācijas biedrs, tad ražotāju organizācijai fiskālās amortizācijas perioda laikā ir tiesības piekļūt minētajam materiālajam aktīvam. |
| --- | --- |

c)

ja materiālais aktīvs, uz kuru attiecas ieguldījums, pieder ražotāju organizācijai un tā turētājs ir ražotāju organizācijas biedrs, tad ražotāju organizācijai fiskālās amortizācijas perioda laikā ir tiesības piekļūt minētajam materiālajam aktīvam.

Tomēr pirmās daļas b) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis var paredzēt, ka piemēro periodu, kas atšķiras no fiskālās amortizācijas perioda. Šādu periodu norāda un pienācīgi pamato valsts stratēģijā, un tas aptver vismaz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (11) 71. panta 1. punktā minēto periodu.

6.   Ieguldījumus, arī ar izpirkumnomas līgumiem saistītos ieguldījumus, var finansēt no darbības fonda ar vienu summu vai vairākiem vienādiem daļmaksājumiem, kā apstiprināts darbības programmā. Dalībvalstis var apstiprināt grozījumus darbības programmā, pienācīgi pamatotos gadījumos paredzot daļmaksājumu jaunu sadalījumu.

Ja ieguldījuma fiskālās amortizācijas periods pārsniedz darbības programmas ilgumu, to var pārnest uz nākamo darbības programmu.

Ja ieguldījumi tiek aizstāti, aizstāto ieguldījumu atlikušo vērtību:

| a) | pieskaita ražotāju organizācijas darbības fondam; vai |
| --- | --- |

a)

pieskaita ražotāju organizācijas darbības fondam; vai

| b) | atņem no aizstāšanas izmaksām. |
| --- | --- |

b)

atņem no aizstāšanas izmaksām.

Ja ieguldījums ir pārdots pirms 5. punktā minētā perioda beigām, bet nav aizstāts, Savienības atbalstu, kas izmaksāts ieguldījuma finansēšanai, atgūst un atmaksā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondā (ELGF) proporcionāli tādu pilnu gadu skaitam, kas palikuši līdz 5. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā noteiktā fiskālās amortizācijas perioda beigām.

7.   Darbības, arī ieguldījumus, var īstenot ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības biedru ražotāju vai 22. panta 8. punktā minētajai “90 % prasībai” atbilstošu meitasuzņēmumu individuālajās saimniecībās vai telpās, arī tad, ja darbības īsteno kā ārpakalpojumus, kas uzticēti ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības biedriem, ar nosacījumu, ka tās palīdz sasniegt darbības programmas mērķus.

Ja biedrs ražotājs izstājas no ražotāju organizācijas, dalībvalsts nodrošina to, ka ražotāju organizācija atgūst ieguldījumu vai tā atlikušo vērtību un pēdējā minētajā gadījumā ieskaita to darbības fondā.

Tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var paredzēt, ka ražotāju organizācijai netiek prasīts atgūt ieguldījumu vai tā atlikušo vērtību.

8.   Par darbībām, arī ieguldījumiem, kas saistīti ar augļu un dārzeņu pārveidošanu par pārstrādātiem augļiem un dārzeņiem, var pretendēt uz atbalstu, ja ar šādām darbībām un ieguldījumiem tiecas sasniegt Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. punktā izklāstītos mērķus, arī minētās regulas 160. pantā noteiktos mērķus, un ja tie ir noteikti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. pantā minētajā valsts stratēģijā.

9.   Par ieguldījumiem nemateriālajos aktīvos var pretendēt uz atbalstu, ja ar šādiem ieguldījumiem tiecas sasniegt Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. punktā izklāstītos mērķus, arī minētās regulas 160. pantā noteiktos mērķus, un ja tie ir noteikti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. pantā minētajā valsts stratēģijā.

32. pants

Ražotāju organizāciju apvienību darbības programmas

1.   Dalībvalstis var atļaut to, ka ražotāju organizāciju apvienību biedri ražotāji, kas nav ražotāju organizācijas, bet ir šādu apvienību biedri atbilstīgi 20. pantam, finansē ražotāju organizāciju apvienības īstenotos pasākumus proporcionāli daļai, ko iemaksājušas ražotāju organizācijas, kas ir apvienības biedri.

2.   Ražotāju organizāciju apvienību darbības programmām mutatis mutandis piemēro šīs regulas 30., 31., 33. un 34. pantu un Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 4.–7. pantu. Tomēr attiecībā uz ražotāju organizāciju apvienību daļējām darbības programmām Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto aktivitāšu līdzsvars nav jāievēro.

3.   Ražotāju organizāciju apvienību darbības programmās paredzēto krīžu pārvarēšanas un novēršanas izdevumu maksimālo apjomu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta ceturtajā daļā, aprēķina katrai ražotāju organizācijai, kas ir apvienības biedrs.

33. pants

Lēmums

1.   Dalībvalstis:

| a) | apstiprina darbības fondu summas un darbības programmas, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 1308/2013 un šīs nodaļas prasībām; |
| --- | --- |

a)

apstiprina darbības fondu summas un darbības programmas, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 1308/2013 un šīs nodaļas prasībām;

| b) | apstiprina darbības programmas ar nosacījumu, ka ražotāju organizācija piekrīt konkrētiem grozījumiem; vai |
| --- | --- |

b)

apstiprina darbības programmas ar nosacījumu, ka ražotāju organizācija piekrīt konkrētiem grozījumiem; vai

| c) | noraida darbības programmas vai to daļas. |
| --- | --- |

c)

noraida darbības programmas vai to daļas.

2.   Lēmumus par darbības programmām un darbības fondiem dalībvalstis pieņem līdz to iesniegšanas gada 15. decembrim.

Dalībvalstis minētos lēmumus līdz 15. decembrim paziņo ražotāju organizācijām.

Tomēr pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ šādus lēmumus var pieņemt pēc minētā datuma, bet ne vēlāk kā līdz 20. janvārim pēc iesniegšanas dienas. Apstiprinājuma lēmumā var paredzēt, ka izdevumi ir attiecināmi no 1. janvāra nākamajā gadā pēc iesniegšanas.

34. pants

Grozījumi darbības programmās

1.   Ražotāju organizācijas var pieprasīt attiecībā uz nākamajiem gadiem grozīt darbības programmu, tostarp to ilgumu. Dalībvalstis nosaka šādu pieprasījumu iesniegšanas un apstiprināšanas termiņu tā, lai apstiprinātie grozījumi būtu piemērojami no nākamā gada 1. janvāra.

Pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ šādus pieprasījumus var apstiprināt pēc dalībvalstu noteikto termiņu beigām, bet ne vēlāk kā līdz 20. janvārim gadā, kas seko pieprasījuma iesniegšanas gadam. Apstiprinājuma lēmumā var paredzēt, ka izdevumi ir attiecināmi no 1. janvāra, kas seko pieprasījuma iesniegšanas gadam.

2.   Dalībvalstis saskaņā ar pašu noteiktiem nosacījumiem var atļaut gada laikā izdarīt grozījumus darbības programmās. Lēmumus par minētajiem grozījumiem pieņem līdz 20. janvārim gadā, kas seko grozījumu pieprasījuma iesniegšanas gadam.

Dalībvalstis gada laikā var ražotāju organizācijām atļaut:

| a) | īstenot to darbības programmas tikai daļēji; |
| --- | --- |

a)

īstenot to darbības programmas tikai daļēji;

| b) | izmainīt darbības programmu saturu; |
| --- | --- |

b)

izmainīt darbības programmu saturu;

| c) | paaugstināt darbības fonda summu ne vairāk kā par 25 % no sākotnēji apstiprinātās summas un samazināt to par dalībvalsts noteiktu procentuālo daļu, ja vispārīgie darbības programmas mērķi tiek saglabāti nemainīgi; |
| --- | --- |

c)

paaugstināt darbības fonda summu ne vairāk kā par 25 % no sākotnēji apstiprinātās summas un samazināt to par dalībvalsts noteiktu procentuālo daļu, ja vispārīgie darbības programmas mērķi tiek saglabāti nemainīgi;

| d) | darbības fondam pievienot valsts finansiālo palīdzību gadījumā, kad piemēro 53. pantu. |
| --- | --- |

d)

darbības fondam pievienot valsts finansiālo palīdzību gadījumā, kad piemēro 53. pantu.

Dalībvalstis paredz nosacījumus, ar kuriem darbības programmas gada laikā var grozīt bez dalībvalsts kompetentās iestādes iepriekšēja apstiprinājuma. Par minētajiem grozījumiem ir tiesības pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja ražotāju organizācija tos nekavējoties paziņo kompetentajai iestādei.

Dalībvalstis var mainīt otrās daļas c) apakšpunktā noteikto procentuālo daļu, ja ražotāju organizācijas apvienojas, kā minēts 15. panta 1. punktā.

3.   Grozījumu pieprasījumiem pievieno apliecinošus dokumentus, kuros norāda izmaiņu iemeslu, veidu un ietekmi.

4. iedaļa

Atbalsts

35. pants

Avansa maksājumi

1.   Dalībvalstis var atļaut ražotāju organizācijām iesniegt pieteikumu uz atbalsta daļas avansa maksājumu. Avansa maksājums atbilst prognozētajiem izdevumiem, kuri rodas darbības programmas rezultātā trīs vai četru mēnešu periodā, kas sākas mēnesī, kurā iesniegts pieteikums uz avansa maksājumu.

Dalībvalstis paredz nosacījumus, lai nodrošinātu to, ka finansiālās iemaksas darbības fondā ir tikušas iekasētas saskaņā ar 24. un 25. pantu un iepriekšējie avansa maksājumi un attiecīgās ražotāju organizācijas iemaksas ir tikušas faktiski izlietotas.

2.   Pieteikumus uz nodrošinājumu atbrīvošanu var iesniegt kārtējā programmas gada laikā, un tiem pievieno apliecinošus dokumentus, piemēram, rēķinus un dokumentus, kas apliecina, ka maksājums ir veikts.

Nodrošinājumus atbrīvo attiecībā uz summu, kas nepārsniedz 80 % no izmaksātajiem avansiem.

3.   Ja darbības programmas netiek izpildītas vai tiek pieļauta Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 5. panta b) un c) punktā paredzēto pienākumu būtiska neizpilde, nodrošinājumu ietur, neskarot citus administratīvos sodus, kas piemērojami saskaņā ar šīs sadaļas V nodaļas 3. iedaļu.

Ja netiek izpildītas citas prasības, nodrošinājumu ietur proporcionāli konstatētā pārkāpuma smagumam.

36. pants

Darbības programmas pārtraukšana un atzīšanas apturēšana

1.   Ja ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība pārtrauc īstenot darbības programmu pirms paredzētā termiņa beigām, turpmāki maksājumi šādai organizācijai vai apvienībai par darbībām, kas īstenotas pēc pārtraukšanas dienas, netiek veikti.

2.   Atbalsts, kas saņemts par atbalsttiesīgām darbībām, kas veiktas pirms darbības programmas pārtraukšanas, netiek atgūts, ja:

| a) | ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība ir ievērojusi atzīšanas kritērijus un darbības programmā noteiktie darbību mērķi pārtraukšanas brīdī ir izpildīti; un |
| --- | --- |

a)

ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība ir ievērojusi atzīšanas kritērijus un darbības programmā noteiktie darbību mērķi pārtraukšanas brīdī ir izpildīti; un

| b) | ieguldījumus, kas finansēti ar atbalstu no darbības fonda, ražotāju organizācija, ražotāju organizāciju apvienība vai to meitasuzņēmumi, kas atbilst 22. panta 8. punktā minētajai “90 % prasībai”, vai to biedri saglabā valdījumā un lieto vismaz līdz amortizācijas perioda beigām, kas minēts 31. panta 5. punktā. Pretējā gadījumā Savienības finansiālo palīdzību, kas izmaksāta, lai finansētu minētos ieguldījumus, atgūst un atmaksā ELGF. |
| --- | --- |

b)

ieguldījumus, kas finansēti ar atbalstu no darbības fonda, ražotāju organizācija, ražotāju organizāciju apvienība vai to meitasuzņēmumi, kas atbilst 22. panta 8. punktā minētajai “90 % prasībai”, vai to biedri saglabā valdījumā un lieto vismaz līdz amortizācijas perioda beigām, kas minēts 31. panta 5. punktā. Pretējā gadījumā Savienības finansiālo palīdzību, kas izmaksāta, lai finansētu minētos ieguldījumus, atgūst un atmaksā ELGF.

3.   Savienības finansiālo palīdzību daudzgadu saistībām, piemēram, vidiskām darbībām, kuru ilgtermiņa mērķus un gaidāmos ieguvumus nevar realizēt pasākuma pārtraukšanas dēļ, atgūst un atmaksā ELGF.

4.   Šo pantu mutatis mutandis piemēro ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības brīvprātīgas atzīšanas apturēšanas, atzīšanas anulēšanas vai likvidēšanas gadījumā.

5.   Nepamatoti izmaksātu atbalstu atgūst saskaņā ar 67. pantu.

III NODAĻA

Krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumi

1. iedaļa

Vispārīgie noteikumi

37. pants

Krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu izvēle

Dalībvalstis var paredzēt, ka viens vai vairāki no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta pirmajā daļā norādītajiem pasākumiem to teritorijā netiek piemēroti.

38. pants

Aizdevumi krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu finansēšanai

Aizdevumus, kuri ņemti, lai finansētu krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta piekto daļu, un kuru atmaksas termiņš pārsniedz darbības programmas ilgumu, var pārnest uz nākamo darbības programmu, ja tam ir pienācīgs ekonomiskais pamatojums.

2. iedaļa

Ieguldījumi, kas tirgū laisto apjomu pārvaldību padara efektīvāku

39. pants

Ieguldījumi, kas saistīti ar apjomu pārvaldību

1.   Dalībvalsts savā valsts stratēģijā iekļauj sarakstu ar atbalsttiesīgiem ieguldījumiem, kuru mērķis ir tirgū laisto apjomu pārvaldību padarīt efektīvāku, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā.

2.   Pirms tādu darbības programmu apstiprināšanas, kurās iekļautas darbības, kas saistītas ar 1. punktā minētajiem ieguldījumiem, dalībvalstis pieprasa pamatojumu tam, ka ierosinātais ieguldījums ir piemērots efektīvai krīzes novēršanai vai izturēšanai.

3. iedaļa

Atbalsts kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai

40. pants

Kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai paredzēta atbalsta nosacījumi

1.   Dalībvalstis pieņem sīki izstrādātus noteikumus par kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai paredzētu atbalstu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā.

2.   Atbalsts, kas minēts 1. punktā, ietver gan Savienības finansiālo palīdzību, gan ražotāju organizācijas iemaksas. Šāda atbalsta kopējais apjoms pirmajā, otrajā un trešajā darbības gadā nepārsniedz attiecīgi 5 %, 4 % un 2 % no ražotāju organizācijas iemaksām kopējā fondā.

3.   Ražotāju organizācija var saņemt 1. punktā minēto atbalstu tikai vienu reizi un tikai fonda darbības pirmo triju gadu laikā. Ja ražotāju organizācija pieprasa atbalstu tikai otrajā vai trešajā fonda darbības gadā, atbalsta apjoms ir attiecīgi 4 % un 2 %.

4.   Dalībvalstis var noteikt maksimālo apjomu summām, ko ražotāju organizācija var saņemt kā atbalstu kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai.

4. iedaļa

Augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana pēc obligātas izaršanas

41. pants

Augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana

1.   Ja dalībvalstis savā valsts stratēģijā iekļauj augļu dārzu vēlreizēju apstādīšanu pēc tam, kad tie tikuši obligātā kārtā izarti veselības vai fitosanitāru iemeslu dēļ, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta pirmās daļas e) apakšpunktā, veiktie pasākumi atbilst Padomes Direktīvai 2000/29/EK (12).

2.   Augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana neaptver vairāk kā 20 % no darbības programmās paredzētajiem kopējiem izdevumiem. Dalībvalstis var nolemt noteikt mazāku procentuālo daļu.

5. iedaļa

Izņemšana no tirgus

42. pants

Darbības joma

Šajā iedaļā ir paredzēti noteikumi par izņemšanu no tirgus un bezmaksas izplatīšanu, kas minēta attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta pirmās daļas f) apakšpunktā un 34. panta 4. punktā.

43. pants

Trīs gadu vidējais rādītājs, ko piemēro bezmaksas izplatīšanai paredzētu produktu izņemšanai no tirgus

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 4. punktā minēto limitu 5 % apmērā no pārdotās produkcijas apjoma aprēķina, pamatojoties uz to produktu kopējo apjomu vidējo aritmētisko, attiecībā uz kuriem ražotāju organizācijai ir piešķirta atzīšana un kuri trīs iepriekšējo gadu laikā ir tirgoti ar ražotāju organizācijas starpniecību.

2.   Jaunatzītām ražotāju organizācijām dati par tirdzniecības gadiem pirms atzīšanas ir:

| a) | ja organizācija ir bijusi ražotāju grupa – attiecīgā gadījumā līdzvērtīgie dati par minēto ražotāju grupu; vai |
| --- | --- |

a)

ja organizācija ir bijusi ražotāju grupa – attiecīgā gadījumā līdzvērtīgie dati par minēto ražotāju grupu; vai

| b) | apjoms, kas piemērojams atzīšanas pieteikumam. |
| --- | --- |

b)

apjoms, kas piemērojams atzīšanas pieteikumam.

44. pants

Iepriekšējs paziņojums par izņemšanas darbībām

1.   Ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības iepriekš rakstiski vai elektroniski paziņo dalībvalsts kompetentajām iestādēm nodomu izņemt produktus no tirgus.

Šādā paziņojumā konkrēti norāda no tirgus izņemamo produktu sarakstu un to galvenās īpašības saskaņā ar attiecīgajiem tirdzniecības standartiem, katra attiecīgā produkta aplēsto daudzumu, to paredzēto galamērķi un vietu, kurā var inspicēt no tirgus izņemtos produktus, kā paredzēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 29. pantā.

Paziņojumos iekļauj rakstisku deklarāciju, kurā apliecināts, ka no tirgus izņemamie produkti atbilst piemērojamajiem tirdzniecības standartiem vai prasību minimumam, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 15. pantā.

2.   Dalībvalstis ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām nosaka sīki izstrādātus noteikumus par 1. punktā paredzētajiem paziņojumiem, jo īpaši par termiņiem.

45. pants

Atbalsts

1.   Atbalsts par produktu izņemšanu no tirgus, kas ietver gan Savienības finansiālo palīdzību, gan ražotāju organizācijas iemaksas, nepārsniedz IV pielikumā noteiktās summas.

Attiecībā uz IV pielikumā neiekļautiem produktiem dalībvalstis atbalsta maksimālās summas, kas ietver gan Savienības finansiālo palīdzību, gan ražotāju organizācijas iemaksas, nosaka tādā apmērā, kas bezmaksas izplatīšanas gadījumā nepārsniedz 40 % no vidējās tirgus cenas iepriekšējo piecu gadu laikā, un tādā apmērā, kas citu galamērķu, nevis bezmaksas izplatīšanas, gadījumā nepārsniedz 30 % no vidējās tirgus cenas iepriekšējo piecu gadu laikā.

Ja ražotāju organizācija no trešām personām ir saņēmusi kompensāciju par produktiem, kas izņemti no tirgus, pirmajā daļā minēto atbalstu samazina par summu, kas ir vienāda ar saņemto kompensāciju. Lai būtu tiesības pretendēt uz atbalstu par attiecīgajiem produktiem, tos nedrīkst atkal piedāvāt komerciālajā augļu un dārzeņu tirgū.

2.   Attiecībā uz ikvienu konkrētu produktu ikvienā konkrētā ražotāju organizācijā no tirgus izņemtie produkti nepārsniedz 5 % no pārdotās produkcijas apjoma. Tomēr minētajā procentuālajā daļā neņem vērā daudzumus, kas realizēti kādā no veidiem, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 4. punktā, vai jebkādā citā veidā, ko dalībvalsts apstiprinājusi saskaņā ar šīs regulas 46. panta 2. punktu.

Pirmajā daļā minēto pārdotās produkcijas apjomu aprēķina kā iepriekšējos trijos gados pārdotās produkcijas vidējo apjomu. Ja šī informācija nav pieejama, izmanto pārdotās produkcijas apjomu, par kādu ražotāju organizācijai ir piešķirta atzīšana.

Pirmajā daļā minētā procentuālā daļa ir gada vidējie rādītāji trīs gadu periodā, kurā ietilpst attiecīgais gads un divi iepriekšējie gadi, turklāt pieļaujamais pārsniegums gadā ir pieci procentpunkti.

3.   Savienības finansiālā palīdzība gadījumā, kad no tirgus tiek izņemti augļi un dārzeņi, kurus realizē, nododot tos bezmaksas izplatīšanai labdarības organizācijām un institūcijām, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 4. punktā, sedz tikai maksājumu par produktiem, kas realizēti saskaņā ar šā panta 1. punktu, un izmaksas, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 16. panta 1. punktā un 17. panta 1. punktā.

46. pants

Izņemto produktu galamērķi

1.   Dalībvalstis nosaka no tirgus izņemto produktu pieļaujamos galamērķus. Tās pieņem noteikumus, lai nodrošinātu to, ka izņemšana no tirgus vai tās galamērķis nerada negatīvu ietekmi uz vidi, nedz negatīvas fitosanitārās sekas.

2.   Galamērķi, kas minēti 1. punktā, ietver bezmaksas izplatīšanu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 4. punkta nozīmē un jebkurus citus līdzvērtīgus galamērķus, ko apstiprinājušas dalībvalstis.

Pēc pieprasījuma dalībvalstis var atļaut labdarības organizācijām un institūcijām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 4. punktā, prasīt no tirgus izņemto produktu galīgajiem saņēmējiem veikt iemaksu.

Ja attiecīgās labdarības organizācijas un institūcijas šādu atļauju ir saņēmušas, tās papildus šīs regulas 47. panta 1. punktā noteiktajiem pienākumiem kārto finanšu uzskaiti par attiecīgo darbību.

Bez maksas izplatīto produktu saņēmējiem var būt atļauts veikt samaksu natūrā augļu un dārzeņu pārstrādātājiem, ja šāds maksājums kompensē tikai pārstrādes izmaksas un ja dalībvalstī, kurā maksājums tiek veikts, ir paredzēti noteikumi, kas nodrošina, ka pārstrādātie produkti ir paredzēti otrajā daļā minēto galīgo saņēmēju patēriņam.

Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu kontaktus un sadarbību starp to apstiprinātajām ražotāju organizācijām un labdarības organizācijām un institūcijām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 4. punktā.

3.   Ir iespējama produktu nodošana pārstrādes rūpniecībai. Dalībvalstis pieņem sīki izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu to, ka nerodas konkurences izkropļojumi attiecīgajās rūpniecības nozarēs Savienībā vai saistībā ar importētiem produktiem un ka produkti, kas izņemti no tirgus, nenonāk atpakaļ komerciālajā tirgū. Spirtu, ko iegūst destilējot, izmanto vienīgi rūpniecības vai enerģētikas vajadzībām.

47. pants

Nosacījumi no tirgus izņemto produktu saņēmējiem

1.   No tirgus izņemto produktu saņēmēji, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 4. punktā, apņemas:

| a) | ievērot noteikumus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1308/2013 un atbilstīgi tai; |
| --- | --- |

a)

ievērot noteikumus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1308/2013 un atbilstīgi tai;

| b) | kārtot atsevišķu krājumu uzskaiti par attiecīgajām darbībām; |
| --- | --- |

b)

kārtot atsevišķu krājumu uzskaiti par attiecīgajām darbībām;

| c) | akceptēt Savienības noteikumos paredzētās pārbaudes; un |
| --- | --- |

c)

akceptēt Savienības noteikumos paredzētās pārbaudes; un

| d) | nodrošināt apliecinošos dokumentus par katra attiecīgā produkta galīgo galamērķi tāda pārņemšanas sertifikāta vai līdzvērtīga dokumenta formā, kas apliecina to, ka no tirgus izņemtos produktus ir pārņēmusi trešā persona, lai tos izplatītu bez maksas. |
| --- | --- |

d)

nodrošināt apliecinošos dokumentus par katra attiecīgā produkta galīgo galamērķi tāda pārņemšanas sertifikāta vai līdzvērtīga dokumenta formā, kas apliecina to, ka no tirgus izņemtos produktus ir pārņēmusi trešā persona, lai tos izplatītu bez maksas.

Dalībvalstis var nolemt, ka saņēmējiem nav jākārto pirmās daļas b) apakšpunktā minētā uzskaite, ja tie saņem daudzumus, kas ir mazāki par maksimālo daudzumu, kurš dalībvalstīm jānosaka, pamatojoties uz dokumentētu riska analīzi.

2.   Citiem galamērķiem paredzēto izņemto produktu saņēmēji apņemas:

| a) | ievērot noteikumus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1308/2013 un atbilstīgi tai; |
| --- | --- |

a)

ievērot noteikumus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1308/2013 un atbilstīgi tai;

| b) | kārtot atsevišķu krājumu uzskaiti un finanšu uzskaiti par attiecīgajām darbībām, ja dalībvalsts to uzskata par vajadzīgu, neraugoties uz to, ka produkts pirms piegādes ir denaturēts; |
| --- | --- |

b)

kārtot atsevišķu krājumu uzskaiti un finanšu uzskaiti par attiecīgajām darbībām, ja dalībvalsts to uzskata par vajadzīgu, neraugoties uz to, ka produkts pirms piegādes ir denaturēts;

| c) | akceptēt Savienības noteikumos paredzētās pārbaudes; un |
| --- | --- |

c)

akceptēt Savienības noteikumos paredzētās pārbaudes; un

| d) | nepieprasīt papildu atbalstu par spirtu, kas saražots no attiecīgajiem produktiem, ja no tirgus izņemtie produkti ir paredzēti destilācijai. |
| --- | --- |

d)

nepieprasīt papildu atbalstu par spirtu, kas saražots no attiecīgajiem produktiem, ja no tirgus izņemtie produkti ir paredzēti destilācijai.

6. iedaļa

Priekšlaicīga ražas novākšana un ražas nenovākšana

48. pants

Ražas priekšlaicīgas novākšanas un ražas nenovākšanas piemērošanas nosacījumi

1.   Priekšlaicīga ražas novākšana un ražas nenovākšana, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta pirmās daļas g) apakšpunktā, tiek veikta papildus parastajai audzēšanas praksei un atšķiras no tās.

2.   Augļaugus un dārzeņaugus, no kuriem raža ir novākta priekšlaicīgi vai nav novākta vispār, neizmanto turpmākas ražošanas vajadzībām tajā pašā veģetācijas periodā pēc tam, kad notikusi šāda darbība.

3.   Priekšlaicīgas ražas novākšanas pasākumus neattiecina uz augļiem un dārzeņiem, kam jau ir sācies parastais ražas novākšanas laiks, savukārt ražas nenovākšanas pasākumus neveic gadījumos, kad no attiecīgās platības parastā ražošanas cikla laikā jau ir novākta komerciāli izmantojama produkcija.

Pirmo daļu nepiemēro, ja augļaugu un dārzeņaugu ražas novākšanas laiks ir ilgāks par vienu mēnesi. Šādos gadījumos 4. punktā minētās summas kompensē tikai to produkciju, kas jānovāc sešu nedēļu laikā pēc ražas priekšlaicīgas novākšanas vai ražas nenovākšanas darbības. Minētos augļaugus un dārzeņaugus neizmanto turpmākas ražošanas vajadzībām tajā pašā veģetācijas periodā pēc tam, kad notikusi šāda darbība.

Otrās daļas piemērošanas vajadzībām dalībvalstis var aizliegt ražas priekšlaicīgas novākšanas vai ražas nenovākšanas pasākumus, ja – ražas priekšlaicīgas novākšanas gadījumā – ievērojama daļa parastās ražas novākšanas jau ir pabeigta un ja – ražas nenovākšanas gadījumā – ievērojama daļa komerciāli izmantojamās produkcijas jau ir novākta. Dalībvalsts, kas plāno piemērot šo noteikumu, savā valsts stratēģijā nosaka, kāda daļa ir uzskatāma par ievērojamu daļu.

Konkrēta gada laikā uz vienu un to pašu produktu vienā un tajā pašā konkrētajā platībā neattiecina priekšlaicīgu ražas novākšanu un ražas nenovākšanu, izņemot otrās daļas piemērošanas vajadzībām, kad abas darbības var piemērot vienlaikus.

4.   Atbalsts ražas priekšlaicīgai novākšanai attiecas vienīgi uz produktiem, kas fiziski atrodas uz lauka un ko faktiski novāc nenogatavojušos. Kompensācijas summas, kas ietver gan Savienības finansiālo palīdzību, gan ražotāju organizāciju iemaksas par ražas priekšlaicīgu novākšanu un ražas nenovākšanu, ir maksājums par hektāru, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar 49. panta pirmās daļas a) punktu tādā apmērā, lai tas segtu ne vairāk kā 90 % no maksimālā atbalsta apmēra par izņemšanu no tirgus, kas piemērojams tādai izņemšanai no tirgus, kuras mērķis nav Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 4. punktā minētā bezmaksas izplatīšana.

5.   Par ražas priekšlaicīgas novākšanas vai ražas nenovākšanas nodomu ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības iepriekš rakstiski vai elektroniski paziņo dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

49. pants

Dalībvalstu pienākumi

Dalībvalstis pieņem:

| a) | sīki izstrādātus noteikumus par ražas priekšlaicīgas novākšanas un ražas nenovākšanas pasākumu īstenošanu, arī par iepriekšējiem paziņojumiem par ražas priekšlaicīgu novākšanu un ražas nenovākšanu, to saturu un termiņiem, par izmaksājamās kompensācijas summu un par pasākumu piemērošanu, kā arī to produktu sarakstu, par kuriem var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šiem pasākumiem; |
| --- | --- |

a)

sīki izstrādātus noteikumus par ražas priekšlaicīgas novākšanas un ražas nenovākšanas pasākumu īstenošanu, arī par iepriekšējiem paziņojumiem par ražas priekšlaicīgu novākšanu un ražas nenovākšanu, to saturu un termiņiem, par izmaksājamās kompensācijas summu un par pasākumu piemērošanu, kā arī to produktu sarakstu, par kuriem var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šiem pasākumiem;

| b) | noteikumus, ar kuriem nodrošina to, ka šo pasākumu īstenošana nerada negatīvu ietekmi uz vidi un negatīvas fitosanitārās sekas. |
| --- | --- |

b)

noteikumus, ar kuriem nodrošina to, ka šo pasākumu īstenošana nerada negatīvu ietekmi uz vidi un negatīvas fitosanitārās sekas.

Dalībvalstis pārbauda to, vai pasākumi tiek veikti pareizi, arī attiecībā uz pirmās daļas a) un b) punktā minētajiem noteikumiem. Ja dalībvalstis konstatē, ka pasākumi nav veikti pareizi, tās neapstiprina pasākumu piemērošanu.

7. iedaļa

Ražas apdrošināšana

50. pants

Ražas apdrošināšanas darbību mērķis

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta pirmās daļas h) apakšpunktā minētās darbības, kas saistītas ar ražas apdrošināšanu, palīdz aizsargāt ražotāju ienākumus un segt tirgus zaudējumus, ko ražotāju organizācijai vai tās biedriem radījušas dabas katastrofas, klimatiskie apstākļi un attiecīgā gadījumā slimības vai kaitēkļu invāzija.

51. pants

Ražas apdrošināšanas darbību īstenošana

1.   Dalībvalstis pieņem sīki izstrādātus noteikumus par ražas apdrošināšanas darbību īstenošanu, arī noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka ražas apdrošināšanas darbības nekropļo konkurenci apdrošināšanas tirgū.

2.   Dalībvalstis var piešķirt valsts papildu finansējumu, lai atbalstītu ražas apdrošināšanas darbības, par kurām saņemti līdzekļi no darbības fonda. Tomēr kopējais publiskais atbalsts ražas apdrošināšanai nepārsniedz:

| a) | 80 % no izmaksām par apdrošināšanas prēmijām, ko ražotāji samaksājuši par apdrošināšanu pret zaudējumiem, kurus radījuši dabas katastrofām pielīdzināmi nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi; |
| --- | --- |

a)

80 % no izmaksām par apdrošināšanas prēmijām, ko ražotāji samaksājuši par apdrošināšanu pret zaudējumiem, kurus radījuši dabas katastrofām pielīdzināmi nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi;

| b) | 50 % no izmaksām par apdrošināšanas prēmijām, ko ražotāji samaksājuši par apdrošināšanu pret:






  i) | šā punkta a) apakšpunktā minētajiem zaudējumiem un citiem zaudējumiem, ko radījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi; un |
| --- | --- | --- |

b)

50 % no izmaksām par apdrošināšanas prēmijām, ko ražotāji samaksājuši par apdrošināšanu pret:

i)

šā punkta a) apakšpunktā minētajiem zaudējumiem un citiem zaudējumiem, ko radījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi; un

| ii) | zaudējumiem, ko radījušas dzīvnieku vai augu slimības vai kaitēkļu invāzija. |
| --- | --- |

ii)

zaudējumiem, ko radījušas dzīvnieku vai augu slimības vai kaitēkļu invāzija.

Pirmās daļas b) apakšpunktā noteikto limitu piemēro arī gadījumos, kad darbības fonds citādi atbilst kritērijiem, lai saņemtu Savienības finansiālo palīdzību 60 % apmērā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punktu.

3.   Ražas apdrošināšanas darbības neaptver apdrošināšanas maksājumus, kuri, ņemot vērā visas kompensācijas, ko ražotāji par apdrošināto risku saņem no citām atbalsta shēmām, ražotājiem kompensē vairāk par 100 % no ienākumu zaudējumiem.

IV NODAĻA

Valsts finansiālā palīdzība

52. pants

Ražotāju organizētības pakāpe un reģiona definīcija

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 35. panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām ražotāju organizētības pakāpi dalībvalsts reģionā aprēķina, pamatojoties uz tās augļu un dārzeņu produkcijas vērtību, kas saražota attiecīgajā reģionā un ko pārdevušas:

| a) | atzītas ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības; un |
| --- | --- |

a)

atzītas ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības; un

| b) | ražotāju grupas, kas izveidotas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantam, un ražotāju organizācijas un ražotāju grupas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantā. |
| --- | --- |

b)

ražotāju grupas, kas izveidotas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantam, un ražotāju organizācijas un ražotāju grupas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantā.

Augļu un dārzeņu produkcijas vērtību dala ar minētajā reģionā saražotās augļu un dārzeņu produkcijas kopējo vērtību.

To augļu un dārzeņu vērtībā, kas saražoti attiecīgajā reģionā un ko pārdevušas pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētās organizācijas, apvienības un grupas, iekļauj tikai tos produktus, attiecībā uz kuriem šīm ražotāju organizācijām, apvienībām un grupām ir piešķirta atzīšana. Mutatis mutandis piemēro 22. pantu.

Vērtības aprēķinā iekļauj tikai tos augļus un dārzeņus, ko attiecīgajā reģionā saražojušas ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības, ražotāju grupas un to biedri un ko tie ir ieguvuši un pārdevuši.

Lai aprēķinātu minētajā reģionā saražoto augļu un dārzeņu kopējo vērtību, mutatis mutandis piemēro metodoloģiju, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 138/2004 (13) I pielikumā.

2.   Ražotāju organizētības pakāpi dalībvalsts reģionā uzskata par īpaši zemu, ja saskaņā ar 1. punktu aprēķinātās organizētības pakāpes vidējā vērtība pēdējos trijos gados, par kuriem ir pieejami dati, ir mazāka par 20 %.

3.   Valsts finansiālo palīdzību piešķir tikai par augļiem un dārzeņiem, kas saražoti 1. un 2. punktā minētajā reģionā.

4.   Šīs nodaļas piemērošanas vajadzībām reģionus, par kuriem ir pieejami dati, lai aprēķinātu organizētības pakāpi saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis nosaka kā atsevišķas to teritorijas daļas saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, tādiem kā to agronomiskās un ekonomiskās īpašības un to reģionālais lauksaimniecības/augļu un dārzeņu ražošanas potenciāls vai to institucionālā un administratīvā struktūra.

Reģionus, ko dalībvalsts noteikusi šīs nodaļas piemērošanas vajadzībām, negroza vismaz piecus gadus, ja vien šādi grozījumi nav objektīvi pamatoti ar būtiskiem iemesliem, kas nav saistīti ar ražotāju organizētības pakāpes aprēķināšanu attiecīgajā reģionā vai reģionos.

Ja dalībvalsts pieprasa daļēju valsts finansiālās palīdzības atmaksāšanu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 20. pantu, šāds pieprasījums attiecas uz to pašu reģionu definīciju, kāda norādīta atļaujas pieprasījumā.

53. pants

Grozījumi darbības programmā

Ražotāju organizācija, kas vēlas pieteikties uz valsts finansiālo palīdzību, vajadzības gadījumā groza savu darbības programmu atbilstīgi 34. pantam.

V NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

1. iedaļa

Paziņojumi un ziņojumi

54. pants

Dalībvalstu paziņojumi par ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un ražotāju grupām

Dalībvalstis paziņo Komisijai šādu informāciju un sniedz šādus dokumentus:

| a) | katru gadu līdz 31. janvārim – darbības fondu kopējo summu, kas attiecīgajā gadā apstiprināta visām darbības programmām. Šajā paziņojumā norāda gan darbības fondu kopējo summu, gan piešķirtās Savienības finansiālās palīdzības kopējo summu, kas iekļauta minētajos fondos. Minētos skaitļus tālāk sadala summās, kas paredzētas krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem, un summās, kas paredzētas citiem pasākumiem; |
| --- | --- |

a)

katru gadu līdz 31. janvārim – darbības fondu kopējo summu, kas attiecīgajā gadā apstiprināta visām darbības programmām. Šajā paziņojumā norāda gan darbības fondu kopējo summu, gan piešķirtās Savienības finansiālās palīdzības kopējo summu, kas iekļauta minētajos fondos. Minētos skaitļus tālāk sadala summās, kas paredzētas krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem, un summās, kas paredzētas citiem pasākumiem;

| b) | katru gadu līdz 15. novembrim – gada ziņojumu par ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām, kā arī ražotāju grupām, kas izveidotas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantam, un par darbības fondiem, darbības programmām un atzīšanas plāniem, kas darbojušies iepriekšējā gadā. Šajā gada ziņojumā iekļauj informāciju, kas noteikta šīs regulas V pielikumā; |
| --- | --- |

b)

katru gadu līdz 15. novembrim – gada ziņojumu par ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām, kā arī ražotāju grupām, kas izveidotas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantam, un par darbības fondiem, darbības programmām un atzīšanas plāniem, kas darbojušies iepriekšējā gadā. Šajā gada ziņojumā iekļauj informāciju, kas noteikta šīs regulas V pielikumā;

| c) | katru gadu līdz 31. janvārim – summas, kas atbilst katram sekojošajam gada periodam, ieskaitot arī pašreizējo īstenošanas gadu, kurā īsteno atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantam izveidoto ražotāju grupu atzīšanas plānus. Norāda apstiprinātās vai aplēstās summas. Šajā paziņojumā iekļauj šādu informāciju par katru ražotāju grupu un katru gaidāmo plāna īstenošanas gada periodu:






  i) | atzīšanas plāna īstenošanas gada perioda kopējā summa, Savienības finansiālā palīdzība un dalībvalstu, ražotāju grupu un ražotāju grupu biedru iemaksas; |
| --- | --- | --- |

c)

katru gadu līdz 31. janvārim – summas, kas atbilst katram sekojošajam gada periodam, ieskaitot arī pašreizējo īstenošanas gadu, kurā īsteno atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantam izveidoto ražotāju grupu atzīšanas plānus. Norāda apstiprinātās vai aplēstās summas. Šajā paziņojumā iekļauj šādu informāciju par katru ražotāju grupu un katru gaidāmo plāna īstenošanas gada periodu:

i)

atzīšanas plāna īstenošanas gada perioda kopējā summa, Savienības finansiālā palīdzība un dalībvalstu, ražotāju grupu un ražotāju grupu biedru iemaksas;

| ii) | atbalsta sadalījums atkarībā no tā, vai tas piešķirts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktam. |
| --- | --- |

ii)

atbalsta sadalījums atkarībā no tā, vai tas piešķirts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktam.

55. pants

Dalībvalstu paziņojumi par ražotāju noteiktajām augļu un dārzeņu cenām iekšējā tirgū

1.   Katru trešdienu līdz plkst. 12.00 (pēc Briseles laika) dalībvalstis paziņo Komisijai iepriekšējā nedēļā reģistrētās VI pielikumā uzskaitīto augļu un dārzeņu vidējās svērtās cenas, ja šādi dati ir pieejami.

Attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, uz kuriem attiecas vispārīgais tirdzniecības standarts, kas noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 I pielikuma A daļā, paziņo tikai minētajam standartam atbilstošu produktu cenas, savukārt attiecībā uz produktiem, uz kuriem attiecas īpašs tirdzniecības standarts, kas noteikts minētā pielikuma B daļā, paziņo tikai I šķiras produktu cenas.

Dalībvalstis paziņo vienu vidējo svērto cenu, kas atbilst šīs regulas VI pielikumā norādītajiem produktu veidiem un šķirnēm, izmēriem un noformējumiem. Ja reģistrētās cenas attiecas uz citiem produktu veidiem, šķirnēm, izmēriem vai noformējumiem, nevis tiem, kas norādīti minētajā pielikumā, dalībvalstis paziņo Komisijai produktu veidus, šķirnes, izmērus un noformējumus, uz kuriem attiecas cenas.

Paziņotās cenas ir cenas posmā “izvedot no iepakošanas punkta”, tās ir šķirotu, iepakotu un vajadzības gadījumā uz paliktņiem novietotu produktu cenas, kas izteiktas euro par 100 kilogramiem neto svara.

2.   Dalībvalstis identificē attiecīgo augļu un dārzeņu reprezentatīvos tirgus ražošanas apgabalā. Reprezentatīvos tirgus un to svērumu vidējās cenās dalībvalstis Komisijai paziņo pirmajā paziņojumā vai gadījumos, kad tās veic šo tirgu vai cenu izmaiņas. Dalībvalstis brīvprātīgi var paziņot citas cenas.

2. iedaļa

Darbības programmu un valsts stratēģiju uzraudzība un izvērtēšana

56. pants

Kopīgie veikuma rādītāji

1.   Darbības programmu un valsts stratēģiju uzraudzību un izvērtēšanu veic, lai novērtētu progresu, kas panākts darbības programmās noteikto mērķu sasniegšanā, kā arī to lietderību un efektivitāti attiecībā uz minētajiem mērķiem.

2.   Progresu, lietderību un efektivitāti novērtē, izmantojot Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 II pielikumā noteiktos kopīgos veikuma rādītājus, kas saistīti ar sākotnējo situāciju, kā arī ar īstenoto darbības programmu resursiem (finansiālā izpilde), tiešajiem rezultātiem, koprezultātiem un ietekmi.

3.   Dalībvalstis savā valsts stratēģijā var noteikt papildu rādītājus.

57. pants

Darbības programmu uzraudzības un izvērtēšanas procedūras

1.   Ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības izveido sistēmu, kas izmantojama, lai vāktu, reģistrētu un uzturētu informāciju to rādītāju kompilēšanai, kas piemērojami darbības programmu uzraudzībā un izvērtēšanā.

2.   Uzraudzību veic tādā veidā, lai tās rezultātā tiktu:

| a) | verificēta programmas īstenošanas kvalitāte; |
| --- | --- |

a)

verificēta programmas īstenošanas kvalitāte;

| b) | identificēta vajadzība koriģēt vai izskatīt darbības programmu; |
| --- | --- |

b)

identificēta vajadzība koriģēt vai izskatīt darbības programmu;

| c) | nodrošināta ziņošanas prasību izpildei vajadzīgā informācija. Informāciju par uzraudzības aktivitāšu rezultātiem ietver katrā gada ziņojumā, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 21. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

c)

nodrošināta ziņošanas prasību izpildei vajadzīgā informācija. Informāciju par uzraudzības aktivitāšu rezultātiem ietver katrā gada ziņojumā, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 21. panta 2. punktā.

3.   Izvērtēšana izpaužas kā ziņojums par darbības programmas īstenošanas aizpagājušo gadu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 21. panta 4. punktā.

Izvērtēšanā pārbauda progresu, kas panākts programmas vispārīgo mērķu sasniegšanā. Šajā nolūkā izmanto kopīgos veikuma rādītājus, kas saistīti ar sākotnējo situāciju, tiešajiem rezultātiem un koprezultātiem.

Attiecīgā gadījumā izvērtēšanā ietver kvalitatīvu novērtējumu par to vidisko darbību rezultātiem un ietekmi, kuru mērķis ir:

| a) | augsnes erozijas profilakse; |
| --- | --- |

a)

augsnes erozijas profilakse;

| b) | augu aizsardzības līdzekļu lietošanas samazināšana vai labāka pārvaldība; |
| --- | --- |

b)

augu aizsardzības līdzekļu lietošanas samazināšana vai labāka pārvaldība;

| c) | dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība; un |
| --- | --- |

c)

dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība; un

| d) | ainavas saglabāšana. |
| --- | --- |

d)

ainavas saglabāšana.

Iegūtos rezultātus izmanto, lai:

| a) | uzlabotu darbības programmas kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

uzlabotu darbības programmas kvalitāti;

| b) | identificētu vajadzību izdarīt būtiskas izmaiņas darbības programmā; un |
| --- | --- |

b)

identificētu vajadzību izdarīt būtiskas izmaiņas darbības programmā; un

| c) | gūtu atziņas, kas var noderēt turpmāko darbības programmu uzlabošanai. |
| --- | --- |

c)

gūtu atziņas, kas var noderēt turpmāko darbības programmu uzlabošanai.

Izvērtējuma ziņojumu pievieno atbilstošajam gada ziņojumam, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 21. panta 2. punktā.

58. pants

Valsts stratēģijas uzraudzības un izvērtēšanas procedūras

1.   Dalībvalstis izveido sistēmu, kas izmantojama, lai vāktu, reģistrētu un uzturētu informāciju elektroniskā formā un kas būtu piemērota, lai kompilētu 56. pantā minētos rādītājus. Šajā nolūkā tās izmanto ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību iesūtīto informāciju par darbības programmu uzraudzību un izvērtēšanu.

2.   Uzraudzību veic pastāvīgi, lai varētu novērtēt progresu, kas panākts darbības programmu mērķu sasniegšanā. Šajā nolūkā izmanto informāciju, kas sniegta ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju iesūtītajos gada ziņojumos. Uzraudzību veic tādā veidā, lai tās rezultātā tiktu:

| a) | verificēta darbības programmu īstenošanas kvalitāte; |
| --- | --- |

a)

verificēta darbības programmu īstenošanas kvalitāte;

| b) | identificēta vajadzība koriģēt vai izskatīt valsts stratēģiju nolūkā sasniegt stratēģijā noteiktos mērķus vai uzlabot stratēģijas īstenošanas pārvaldību, arī darbības programmu finansiālo pārvaldību. |
| --- | --- |

b)

identificēta vajadzība koriģēt vai izskatīt valsts stratēģiju nolūkā sasniegt stratēģijā noteiktos mērķus vai uzlabot stratēģijas īstenošanas pārvaldību, arī darbības programmu finansiālo pārvaldību.

3.   Izvērtēšanas mērķis ir novērtēt progresu, kas panākts stratēģijas vispārīgo mērķu sasniegšanā. Šajā nolūkā izmanto darbības programmu uzraudzības un izvērtēšanas rezultātus, kas norādīti ražotāju organizāciju iesūtītajā pēdējā un priekšpēdējā gada ziņojumā. Izvērtēšanas rezultātus izmanto, lai:

| a) | uzlabotu stratēģijas kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

uzlabotu stratēģijas kvalitāti;

| b) | identificētu vajadzību stratēģijā izdarīt būtiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

b)

identificētu vajadzību stratēģijā izdarīt būtiskas izmaiņas.

Izvērtēšana ietver izvērtēšanu, ko veic 2020. gadā. Tās rezultātus ietver tā paša gada valsts gada ziņojumā, kas minēts 54. panta b) punktā. Ziņojumā izvērtē finansiālo resursu izmantojuma pakāpi, īstenoto darbības programmu efektivitāti un lietderīgumu un novērtē minēto programmu efektu un ietekmi attiecībā uz stratēģijā noteiktajiem mērķiem, mērķrādītājiem un pasākumiem un attiecīgā gadījumā citiem mērķiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. punktā.

3. iedaļa

Administratīvie sodi

59. pants

Atzīšanas kritēriju neievērošana

1.   Ja dalībvalsts ir konstatējusi, ka ražotāju organizācija neievēro vienu no atzīšanas kritērijiem, kas saistīti ar 5. un 7. panta, 11. panta 1. un 2. punkta un 17. panta prasībām, tā ne vēlāk kā divus mēnešus pēc kritērija neievērošanas konstatēšanas nosūta attiecīgajai ražotāju organizācijai ierakstītu brīdinājuma vēstuli, kurā norādīta konstatētā neievērošana, veicamie korektīvie pasākumi un termiņi, kuros šie pasākumi jāveic un kuri nepārsniedz četrus mēnešus. Dalībvalstis aptur atbalsta maksājumus no brīža, kad konstatēta kritērija neievērošana, līdz brīdim, kad ir īstenoti prasībām atbilstoši korektīvie pasākumi.

2.   Ja 1. punktā minētie korektīvie pasākumi netiek īstenoti dalībvalsts noteiktajā termiņā, ražotāju organizācijas atzīšana tiek apturēta. Dalībvalsts paziņo ražotāju organizācijai par apturēšanas periodu, kas sākas tūlīt pēc korektīvo pasākumu veikšanai noteiktā perioda beigām un nepārsniedz 12 mēnešus no dienas, kad ražotāju organizācija ir saņēmusi brīdinājuma vēstuli. Tas neskar tādu valsts horizontālo tiesību aktu piemērošanu, kuros var būt paredzēts, ka šāda darbība tiek apturēta pēc saistītās tiesvedības uzsākšanas.

Atzīšanas apturēšanas periodā ražotāju organizācija var turpināt savu darbību, bet atbalsta maksājumi tiek aizturēti līdz brīdim, kad atzīšanas apturēšana ir atcelta. Ikgadējo atbalsta summu samazina par 2 % par katru kalendāra mēnesi vai tā daļu, kurā atzīšana ir bijusi apturēta.

Apturēšana beidzas dienā, kad veikta pārbaude, kas apliecina, ka attiecīgie atzīšanas kritēriji ir izpildīti.

3.   Ja līdz dalībvalsts kompetentās iestādes noteiktā apturēšanas perioda beigām kritēriji netiek izpildīti, dalībvalsts atsauc atzīšanu no dienas, no kuras atzīšanas nosacījumi nebija ievēroti, vai – ja šo dienu nav iespējams noteikt – no dienas, kurā neievērošana tika konstatēta. Tas neskar tādu valsts horizontālo tiesību aktu piemērošanu, kuros var būt paredzēts, ka atzīšana tiek apturēta pēc saistītās tiesvedības uzsākšanas. Neizmaksāto atbalsta summu par periodu, kurā konstatēta neievērošana, neizmaksā, un nepamatoti izmaksāto atbalstu atgūst.

4.   Ja dalībvalsts ir konstatējusi, ka ražotāju organizācija neievēro kādu no atzīšanas kritērijiem, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 154. pantā, bet nav minēts šā panta 1. punktā, tā ne vēlāk kā divus mēnešus pēc kritēriju neievērošanas konstatēšanas nosūta attiecīgajai ražotāju organizācijai ierakstītu brīdinājuma vēstuli, kurā norādīta konstatētā neievērošana, veicamie korektīvie pasākumi un termiņi, kuros šie pasākumi jāveic un kuri nepārsniedz četrus mēnešus.

5.   Ja 4. punktā minētie korektīvie pasākumi dalībvalsts noteiktajā termiņā netiek veikti, maksājumus aptur un ikgadējo atbalsta summu samazina par 1 % par katru nākamo kalendāra mēnesi vai tā daļu pēc minētā perioda beigām. Tas neskar tādu valsts horizontālo tiesību aktu piemērošanu, kuros var būt paredzēts, ka šāda darbība tiek apturēta pēc saistītās tiesvedības uzsākšanas.

6.   Dalībvalstis atsauc atzīšanu, ja ražotāju organizācija nevar pierādīt atbilstību pārdotās produkcijas minimālā apjoma vai vērtības kritērijiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 154. panta 1. punkta b) apakšpunktā, līdz tā gada 15. oktobrim, kas ir otrais gads pēc gada, kad minētie kritēriji netika izpildīti. Atsaukšana stājas spēkā no dienas, kad nav izpildīti atzīšanas nosacījumi, vai – ja šo dienu nav iespējams noteikt – no dienas, kad tika konstatēta neievērošana. Neizmaksāto atbalsta summu par periodu, kurā konstatēta neievērošana, neizmaksā, un nepamatoti izmaksāto atbalstu atgūst.

Tomēr, ja ražotāju organizācija pierāda dalībvalstij, ka tā gan ir veikusi riska novēršanas pasākumus, taču dabas katastrofu, nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, slimību vai kaitēkļu invāzijas dēļ nevar ievērot atzīšanas kritērijus, kas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 154. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikti attiecībā uz pārdodamās produkcijas minimālo apjomu vai vērtību, ko noteikušas dalībvalstis, tad attiecībā uz šo ražotāju organizāciju dalībvalsts konkrētajā gadā var atkāpties no pārdodamās produkcijas minimālā apjoma vai vērtības.

7.   Gadījumos, kad piemēro 1., 2., 4. un 5. punktu, dalībvalstis var veikt maksājumus pēc Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 10. pantā noteiktā termiņa. Tomēr šādus maksājumus neveic vēlāk kā tā gada 15. oktobrī, kas ir otrais gads pēc programmas īstenošanas gada.

8.   Ja ražotāju organizācija nesniedz dalībvalstij informāciju, kas prasīta Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 21. pantā, mutatis mutandis piemēro 1.–5. punktu.

60. pants

Krāpšana

1.   Dalībvalstis aptur maksājumus un atzīšanu attiecībā uz ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību, par kuru valsts iestāde izmeklē apsūdzību krāpšanā saistībā ar atbalstu, uz kuru attiecas Regula (ES) Nr. 1308/2013, līdz brīdim, kad apsūdzība ir noskaidrota.

2.   Ja tiek konstatēts, ka ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība ir veikusi krāpšanu saistībā ar atbalstu, uz kuru attiecas Regula (ES) Nr. 1308/2013, dalībvalstis, neskarot citus sodus, kas piemērojami saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem:

| a) | atsauc attiecīgās organizācijas vai apvienības atzīšanu; |
| --- | --- |

a)

atsauc attiecīgās organizācijas vai apvienības atzīšanu;

| b) | izslēdz no atbalsta attiecīgās darbības, kas paredzētas attiecīgajā darbības programmā, un atgūst visu atbalstu, kas jau izmaksāts par minētajām darbībām; un |
| --- | --- |

b)

izslēdz no atbalsta attiecīgās darbības, kas paredzētas attiecīgajā darbības programmā, un atgūst visu atbalstu, kas jau izmaksāts par minētajām darbībām; un

| c) | izslēdz minēto organizāciju vai apvienību no atzīšanas nākamajā gadā. |
| --- | --- |

c)

izslēdz minēto organizāciju vai apvienību no atzīšanas nākamajā gadā.

61. pants

Sods par neattiecināmām summām

1.   Maksājumus aprēķina, pamatojoties uz atbalsttiesīgām darbībām.

2.   Dalībvalsts pārbauda atbalsta pieteikumu un nosaka summas, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu. Tā nosaka summu, kas:

| a) | būtu maksājama saņēmējam, pamatojoties tikai uz pieteikumu; |
| --- | --- |

a)

būtu maksājama saņēmējam, pamatojoties tikai uz pieteikumu;

| b) | kas maksājama saņēmējam pēc pieteikuma atbalsttiesīguma pārbaudes. |
| --- | --- |

b)

kas maksājama saņēmējam pēc pieteikuma atbalsttiesīguma pārbaudes.

3.   Ja summa, kas noteikta saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu, vairāk nekā par 3 % pārsniedz summu, kas noteikta saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu, piemēro sodu. Soda apmērs ir starpība starp summu, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu, un summu, kas aprēķināta saskaņā ar tā b) apakšpunktu. Tomēr sodu nepiemēro, ja ražotāju organizācija var pierādīt, ka nav atbildīga par neattiecināmās summas iekļaušanu.

4.   Neattiecināmiem izdevumiem, kas atklāti pārbaudēs uz vietas vai turpmākās pārbaudēs, mutatis mutandis piemēro 2. un 3. punktu.

5.   Ja pārdotās produkcijas vērtība ir deklarēta un pārbaudīta pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas, 2. punkta a) un b) apakšpunktam atbilstošo summu noteikšanai attiecīgi izmanto deklarētās un apstiprinātās vērtības.

6.   Ja darbības programmas beigās nav ievēroti nosacījumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 5. punkta b) apakšpunktā, darbības programmas pēdējā gada atbalsta kopējo summu samazina proporcionāli to izdevumu summai, kas nav radušies par vidiskām darbībām.

62. pants

Administratīvie sodi pēc izņemšanas darbību pirmā līmeņa pārbaudēm

1.   Ja pēc pārbaudes, kas minēta Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 29. pantā, konstatē neatbilstības attiecībā uz tirdzniecības standartiem vai prasību minimumu, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 15. pantā, un tās pārsniedz noteiktās pielaides, attiecīgajai ražotāju organizācijai tiek prasīts samaksāt sodu, ko aprēķina atkarībā no neatbilstīgo izņemto produktu daļas:

| a) | ja attiecīgie daudzumi ir mazāki par 10 % no daudzumiem, kas faktiski izņemti no tirgus saskaņā ar šīs regulas 44. pantu, sods ir vienāds ar Savienības finansiālās palīdzības apmēru, kas aprēķināts, pamatojoties uz izņemto neatbilstīgo produktu daudzumu; |
| --- | --- |

a)

ja attiecīgie daudzumi ir mazāki par 10 % no daudzumiem, kas faktiski izņemti no tirgus saskaņā ar šīs regulas 44. pantu, sods ir vienāds ar Savienības finansiālās palīdzības apmēru, kas aprēķināts, pamatojoties uz izņemto neatbilstīgo produktu daudzumu;

| b) | ja attiecīgie daudzumi ir 10–25 % no faktiski izņemtajiem daudzumiem, sods atbilst divkāršotai Savienības finansiālās palīdzības summai, kas aprēķināta, pamatojoties uz izņemto neatbilstīgo produktu daudzumu; vai |
| --- | --- |

b)

ja attiecīgie daudzumi ir 10–25 % no faktiski izņemtajiem daudzumiem, sods atbilst divkāršotai Savienības finansiālās palīdzības summai, kas aprēķināta, pamatojoties uz izņemto neatbilstīgo produktu daudzumu; vai

| c) | ja attiecīgie daudzumi pārsniedz 25 % no faktiski izņemtā daudzuma, sods ir vienāds ar Savienības finansiālās palīdzības summu par visu daudzumu, kas paziņots saskaņā ar šīs regulas 44. pantu. |
| --- | --- |

c)

ja attiecīgie daudzumi pārsniedz 25 % no faktiski izņemtā daudzuma, sods ir vienāds ar Savienības finansiālās palīdzības summu par visu daudzumu, kas paziņots saskaņā ar šīs regulas 44. pantu.

2.   Šā panta 1. punktā minētos sodus piemēro, neskarot sodus, ko piemēro saskaņā ar 61. pantu.

63. pants

Administratīvais sods, kas ražotāju organizācijām piemērojams saistībā ar izņemšanas darbībām

Neskarot sodu, ko piemēro saskaņā ar 61. pantu, izdevumi par izņemšanas darbībām nav attiecināmi, ja produkti netiek realizēti tā, kā dalībvalsts noteikusi saskaņā ar 46. panta 1. punktu, vai ja darbībai ir negatīva ietekme uz vidi vai negatīvas fitosanitārās sekas.

64. pants

Administratīvie sodi, kas piemērojami no tirgus izņemto produktu saņēmējiem

Ja, veicot pārbaudes saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 29. un 30. pantu, tiek atklāti pārkāpumi, par kuriem ir atbildīgi no tirgus izņemto produktu saņēmēji, minētie saņēmēji:

| a) | zaudē tiesības saņemt no tirgus izņemtos produktus; un |
| --- | --- |

a)

zaudē tiesības saņemt no tirgus izņemtos produktus; un

| b) | tiem tiek prasīts atmaksāt saņemto produktu vērtību, kā arī saistītās šķirošanas, iepakošanas un transportēšanas izmaksas saskaņā ar noteikumiem, ko paredzējušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

b)

tiem tiek prasīts atmaksāt saņemto produktu vērtību, kā arī saistītās šķirošanas, iepakošanas un transportēšanas izmaksas saskaņā ar noteikumiem, ko paredzējušas dalībvalstis.

Pirmās daļas a) apakšpunktā paredzētā tiesību zaudēšana stājas spēkā nekavējoties un ilgst vismaz vienu gadu, un šo termiņu ir iespējams pagarināt.

65. pants

Administratīvie sodi par priekšlaicīgu ražas novākšanu vai ražas nenovākšanu

1.   Ja ražotāju organizācija nav izpildījusi savus pienākumus saistībā ar priekšlaicīgu ražas novākšanu, tā maksā sodu, kas ir vienāds ar tās kompensācijas summu, kura attiecas uz platībām, kurās pienākums nav ievērots. Pienākumu neizpilde ietver gadījumus, kad:

| a) | par platību, kura paziņota kā ražas priekšlaicīgas novākšanas platība, nav tiesību pretendēt uz atbalstu par priekšlaicīgu ražas novākšanu; |
| --- | --- |

a)

par platību, kura paziņota kā ražas priekšlaicīgas novākšanas platība, nav tiesību pretendēt uz atbalstu par priekšlaicīgu ražas novākšanu;

| b) | platībā raža nav novākta pilnībā, vai arī produkcija nav denaturēta; |
| --- | --- |

b)

platībā raža nav novākta pilnībā, vai arī produkcija nav denaturēta;

| c) | ir konstatēta negatīva ietekme uz vidi vai negatīvas fitosanitārās sekas, par ko ir atbildīga ražotāju organizācija. |
| --- | --- |

c)

ir konstatēta negatīva ietekme uz vidi vai negatīvas fitosanitārās sekas, par ko ir atbildīga ražotāju organizācija.

2.   Ja ražotāju organizācija nav izpildījusi savus pienākumus saistībā ar ražas nenovākšanu, tā maksā sodu, kas ir vienāds ar tās kompensācijas summu, kura attiecas uz platībām, kurās pienākums nav ievērots. Pienākumu neizpilde ietver gadījumus, kad:

| a) | par platību, kura paziņota kā ražas nenovākšanas platība, nav tiesību pretendēt uz atbalstu par ražas nenovākšanu; vai |
| --- | --- |

a)

par platību, kura paziņota kā ražas nenovākšanas platība, nav tiesību pretendēt uz atbalstu par ražas nenovākšanu; vai

| b) | ražas novākšana vai daļēja ražas novākšana tomēr ir notikusi; |
| --- | --- |

b)

ražas novākšana vai daļēja ražas novākšana tomēr ir notikusi;

| c) | ir konstatēta negatīva ietekme uz vidi vai negatīvas fitosanitārās sekas, par ko ir atbildīga ražotāju organizācija. |
| --- | --- |

c)

ir konstatēta negatīva ietekme uz vidi vai negatīvas fitosanitārās sekas, par ko ir atbildīga ražotāju organizācija.

Ja piemēro 48. panta 3. punkta otro daļu, tad šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktu nepiemēro.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētos sodus piemēro papildus sodiem, kas uzlikti saskaņā ar 61. pantu.

66. pants

Pārbaudes uz vietas kavēšana

Ja ražotāju organizācija, arī tās biedri vai attiecīgie pārstāvji, kavē veikt pārbaudi uz vietas, tiek noraidīts atzīšanas pieprasījums, darbības programmas apstiprināšanas pieprasījums vai atbalsta pieteikums saistībā ar attiecīgo izdevumu posteni vai daļu.

67. pants

Atgūtā atbalsta un sodu samaksa

1.   Ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības vai citi attiecīgie operatori atmaksā nepamatoti izmaksātu atbalstu kopā ar procentiem un maksā sodus, kas paredzēti šajā iedaļā.

Procentus aprēķina šādi:

| a) | pamatojoties uz periodu, kas pagājis no nepamatotā maksājuma saņemšanas brīža līdz brīdim, kad saņēmējs to atmaksājis; |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz periodu, kas pagājis no nepamatotā maksājuma saņemšanas brīža līdz brīdim, kad saņēmējs to atmaksājis;

| b) | pamatojoties uz likmi, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un ir spēkā dienā, kad veikts nepamatotais maksājums, un palielināta par trim procentpunktiem. |
| --- | --- |

b)

pamatojoties uz likmi, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un ir spēkā dienā, kad veikts nepamatotais maksājums, un palielināta par trim procentpunktiem.

2.   Atgūtās atbalsta summas, procenti un uzliktie sodi tiek maksāti ELGF.

VI NODAĻA

Noteikumu piemērošanas paplašināšana

68. pants

Noteikumu piemērošanas paplašināšanas nosacījumi

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 164. pantu piemēro augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozares produktiem, ja minētā panta 4. punktā paredzētie noteikumi:

| a) | ir bijuši spēkā vismaz vienu gadu; |
| --- | --- |

a)

ir bijuši spēkā vismaz vienu gadu;

| b) | ir padarīti saistoši uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem. |
| --- | --- |

b)

ir padarīti saistoši uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem.

Tomēr dalībvalstis var atkāpties no nosacījuma, kas minēts šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, ja noteikumu piemērošanas paplašināšanas mērķis ir viens no mērķiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 164. panta 4. punkta pirmās daļas a), e), f), h), i), j), m) un n) apakšpunktā.

2.   Noteikumus, kas ir padarīti saistoši visiem ražotājiem konkrētā ekonomiskajā zonā, nepiemēro produktiem, kuri ir piegādāti pārstrādei saskaņā ar līgumu, kas parakstīts pirms ražas novākšanas sākuma, ja vien paplašinātie noteikumi skaidri neattiecas uz šādiem produktiem, izņemot noteikumus par tirgus pārskatiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 164. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā.

3.   Noteikumus par ražotāju organizācijām vai ražotāju organizāciju apvienībām nevar padarīt par saistošiem bioloģisko produktu ražotājiem, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 834/2007, izņemot tad, ja par to ir vienojušies vismaz 50 % ražotāju, uz kuriem attiecas minētā regula, ekonomiskajā zonā, kurā darbojas ražotāju organizācija un ražotāju organizāciju apvienība, un ja attiecīgā organizācija vai apvienība aptver vismaz 60 % šādas produkcijas minētajā zonā.

4.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 164. panta 4. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētos noteikumus nepiemēro produktiem, kas ir saražoti ārpus konkrētās ekonomiskās zonas, uz ko norādīts minētas regulas 164. panta 2. punktā.

69. pants

Valsts noteikumi

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 164. panta 2. punkta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis var nolemt, ka ekonomiskā zona, kuru ņem vērā starpnozaru organizācijas noteikumu piemērošanas paplašināšanas gadījumā, ir reģions vai visa valsts teritorija, kurā ir vienveidīgi ražošanas un tirdzniecības apstākļi.

2.   Lai noteiktu ražošanas organizāciju un ražošanas organizāciju apvienību reprezentativitāti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 164. panta 3. punkta nozīmē, dalībvalstis paredz noteikumus, ar kuriem izslēdz:

| a) | ražotājus, kuru produkcija ir paredzēta galvenokārt tiešai pārdošanai patērētājiem saimniecībā vai ražošanas apgabalā; |
| --- | --- |

a)

ražotājus, kuru produkcija ir paredzēta galvenokārt tiešai pārdošanai patērētājiem saimniecībā vai ražošanas apgabalā;

| b) | tiešos pārdevumus, kas minēti a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

tiešos pārdevumus, kas minēti a) apakšpunktā;

| c) | produkciju, kas piegādāta pārstrādei saskaņā ar līgumu, kurš parakstīts pirms ražas novākšanas sākuma, ja vien paplašinātie noteikumi nepārprotami neattiecas uz šādiem produktiem; |
| --- | --- |

c)

produkciju, kas piegādāta pārstrādei saskaņā ar līgumu, kurš parakstīts pirms ražas novākšanas sākuma, ja vien paplašinātie noteikumi nepārprotami neattiecas uz šādiem produktiem;

| d) | bioloģisko produktu ražotājus vai produkciju, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 834/2007. |
| --- | --- |

d)

bioloģisko produktu ražotājus vai produkciju, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 834/2007.

70. pants

Ekonomisko zonu un noteikumu piemērošanas paplašināšanas paziņošana

1.   Ja dalībvalsts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 164. panta 6. punktu paziņo noteikumus, kurus tā ir padarījusi saistošus attiecībā uz konkrētu produktu un ekonomisko zonu, tā tūlīt informē Komisiju par:

| a) | ekonomisko zonu, kurā minētos noteikumus piemēros; |
| --- | --- |

a)

ekonomisko zonu, kurā minētos noteikumus piemēros;

| b) | ražotāju organizāciju, ražotāju organizāciju apvienību vai starpnozaru organizāciju, kura ir pieprasījusi noteikumu piemērošanas paplašināšanu, un datus, kas apliecina atbilstību Regulas (ES) Nr. 1308/2013 164. panta 3. punktam; |
| --- | --- |

b)

ražotāju organizāciju, ražotāju organizāciju apvienību vai starpnozaru organizāciju, kura ir pieprasījusi noteikumu piemērošanas paplašināšanu, un datus, kas apliecina atbilstību Regulas (ES) Nr. 1308/2013 164. panta 3. punktam;

| c) | ja noteikumu piemērošanas paplašināšanu pieprasa ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība, attiecīgajā organizācijā vai apvienībā esošo ražotāju skaitu un kopējo ražotāju skaitu attiecīgajā ekonomiskajā zonā; šādu informāciju sniedz par situāciju laikā, kad tiek pieprasīta piemērošanas paplašināšana; |
| --- | --- |

c)

ja noteikumu piemērošanas paplašināšanu pieprasa ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība, attiecīgajā organizācijā vai apvienībā esošo ražotāju skaitu un kopējo ražotāju skaitu attiecīgajā ekonomiskajā zonā; šādu informāciju sniedz par situāciju laikā, kad tiek pieprasīta piemērošanas paplašināšana;

| d) | ja noteikumu piemērošanas paplašināšanu pieprasa ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība, kopējo produkcijas apjomu ekonomiskajā zonā un ražotāju organizācijas vai apvienības pārdotās produkcijas apjomu pēdējā gadā, par kuru ir pieejami dati; |
| --- | --- |

d)

ja noteikumu piemērošanas paplašināšanu pieprasa ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība, kopējo produkcijas apjomu ekonomiskajā zonā un ražotāju organizācijas vai apvienības pārdotās produkcijas apjomu pēdējā gadā, par kuru ir pieejami dati;

| e) | datumu, no kura paplašināmie noteikumi ir piemēroti attiecīgajai ražotāju organizācijai, ražotāju organizāciju apvienībai vai starpnozaru organizācijai; un |
| --- | --- |

e)

datumu, no kura paplašināmie noteikumi ir piemēroti attiecīgajai ražotāju organizācijai, ražotāju organizāciju apvienībai vai starpnozaru organizācijai; un

| f) | datumu, no kura piemērošanas paplašinājumam ir jāstājas spēkā, un tā ilgumu. |
| --- | --- |

f)

datumu, no kura piemērošanas paplašinājumam ir jāstājas spēkā, un tā ilgumu.

2.   Ja dalībvalsts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 164. panta 3. punkta otro daļu ir paredzējusi valsts noteikumus par reprezentativitāti gadījumos, kad tiek paplašināta starpnozaru organizāciju noteikumu piemērošana, tā paziņo minētos noteikumus Komisijai un iesniedz to pamatojumu kopā ar paziņojumu par noteikumu piemērošanas paplašināšanu.

3.   Pirms paplašināto noteikumu publiskošanas Komisija par minētajiem noteikumiem informē dalībvalstis jebkādā veidā, ko tā uzskata par piemērotu.

71. pants

Noteikumu piemērošanas paplašināšanas atcelšana

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 175. panta d) punktā minēto lēmumu, ar ko pieprasa dalībvalstij atcelt noteikumu piemērošanas paplašināšanu, par ko attiecīgā dalībvalsts pieņēmusi lēmumu atbilstīgi minētās regulas 164. panta 1. punktam, Komisija pieņem tad, ja tā konstatē, ka:

| a) | dalībvalsts lēmums izslēdz konkurenci iekšējā tirgus būtiskā daļā vai apdraud brīvo tirdzniecību vai ka ir apdraudēti Līguma 39. panta mērķi; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts lēmums izslēdz konkurenci iekšējā tirgus būtiskā daļā vai apdraud brīvo tirdzniecību vai ka ir apdraudēti Līguma 39. panta mērķi;

| b) | uz noteikumiem, kas paplašinot attiecināti uz citiem ražotājiem, attiecas Līguma 101. panta 1. punkts; |
| --- | --- |

b)

uz noteikumiem, kas paplašinot attiecināti uz citiem ražotājiem, attiecas Līguma 101. panta 1. punkts;

| c) | šīs nodaļas noteikumi nav ievēroti. |
| --- | --- |

c)

šīs nodaļas noteikumi nav ievēroti.

Komisijas lēmumu attiecībā uz minētajiem noteikumiem piemēro no dienas, kad par šādu konstatējumu ir paziņots attiecīgajai dalībvalstij.

72. pants

No koka pārdotas produkcijas pircēji

1.   Lai ievērotu noteikumus, kas attiecas uz ražošanas pārskatiem un tirdzniecību, gadījumos, kad ražotāji, kas nav ražotāju organizācijas biedri, savu produkciju pārdod no koka, pieņem, ka minēto produkciju ir saražojis pircējs.

2.   Attiecīgā dalībvalsts var nolemt, ka pircējiem par saistošiem nosaka citus noteikumus, kas nav minēti 1. punktā, ja pircēji ir atbildīgi par attiecīgās produkcijas pārvaldību.

III SADAĻA

TIRDZNIECĪBA AR TREŠĀM VALSTĪM – IEVEŠANAS CENU SISTĒMA

73. pants

Definīcijas

Šajā nodaļā:

| a) | “partija” ir preces, kas uzrādītas kopā ar deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, un tā ietver tikai vienas un tās pašas izcelsmes preces ar vienu KN kodu; un |
| --- | --- |

a)

“partija” ir preces, kas uzrādītas kopā ar deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, un tā ietver tikai vienas un tās pašas izcelsmes preces ar vienu KN kodu; un

| b) | “importētājs” ir deklarētājs Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (14) 5. panta 15. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

b)

“importētājs” ir deklarētājs Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (14) 5. panta 15. punkta nozīmē.

14

74. pants

Paziņojums par importēto produktu cenām un daudzumiem

1.   Par katru produktu un par periodiem, kas noteikti VII pielikuma A daļā, par katru tirdzniecības dienu un izcelsmes vietu dalībvalstis vēlākais līdz plkst. 12.00 (Briseles laiks) nākamajā darbdienā Komisijai paziņo:

| a) | to produktu vidējās reprezentatīvās cenas, kas importēti no trešām valstīm un pārdoti dalībvalstu importa tirgos; un |
| --- | --- |

a)

to produktu vidējās reprezentatīvās cenas, kas importēti no trešām valstīm un pārdoti dalībvalstu importa tirgos; un

| b) | kopējos daudzumus, kas attiecas uz a) apakšpunktā minētajām cenām. |
| --- | --- |

b)

kopējos daudzumus, kas attiecas uz a) apakšpunktā minētajām cenām.

Pirmās daļas a) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis paziņo Komisijai importa tirgus, ko tās uzskata par reprezentatīviem un kas ietver Londonu, Milānu, Perpiņānu un Renžī.

Ja pirmās daļas b) apakšpunktā minētie kopējie daudzumi ir mazāki par desmit tonnām, atbilstošās cenas Komisijai nepaziņo.

2.   Cenas, kas minētas 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, reģistrē:

| a) | par katru VII pielikuma A daļā minēto produktu; |
| --- | --- |

a)

par katru VII pielikuma A daļā minēto produktu;

| b) | par visām pieejamajām šķirnēm un izmēriem; un |
| --- | --- |

b)

par visām pieejamajām šķirnēm un izmēriem; un

| c) | importētāja/vairumtirgotāja posmā vai vairumtirgotāja/mazumtirgotāja posmā, ja cenas importētāja/vairumtirgotāja posmā nav pieejamas. |
| --- | --- |

c)

importētāja/vairumtirgotāja posmā vai vairumtirgotāja/mazumtirgotāja posmā, ja cenas importētāja/vairumtirgotāja posmā nav pieejamas.

Tās samazina par šādām summām:

| a) | tirdzniecības uzcenojumu 15 % apmērā attiecībā uz Londonas, Milānas un Renžī tirdzniecības centriem un 8 % apmērā attiecībā uz citiem tirdzniecības centriem; un |
| --- | --- |

a)

tirdzniecības uzcenojumu 15 % apmērā attiecībā uz Londonas, Milānas un Renžī tirdzniecības centriem un 8 % apmērā attiecībā uz citiem tirdzniecības centriem; un

| b) | izmaksām par transportu un apdrošināšanu Savienības muitas teritorijā. |
| --- | --- |

b)

izmaksām par transportu un apdrošināšanu Savienības muitas teritorijā.

Attiecība uz transporta un apdrošināšanas izmaksām, kas jāatskaita saskaņā ar otro daļu, dalībvalstis var noteikt standarta atskaitāmās summas. Šādas standarta summas un to aprēķināšanas metodes tūlīt paziņo Komisijai.

3.   Ja saskaņā ar 2. punktu reģistrētās cenas ir noteiktas vairumtirgotāja/mazumtirgotāja posmā, tās tiek samazinātas par:

| a) | summu, kas vienāda ar 9 %, lai ņemtu vērā vairumtirgotāja tirdzniecības uzcenojumu; un |
| --- | --- |

a)

summu, kas vienāda ar 9 %, lai ņemtu vērā vairumtirgotāja tirdzniecības uzcenojumu; un

| b) | summu, kas vienāda ar EUR 0,7245 par 100 kg, lai ņemtu vērā pārvietošanas izmaksas un tirgus nodokļus un maksājumus. |
| --- | --- |

b)

summu, kas vienāda ar EUR 0,7245 par 100 kg, lai ņemtu vērā pārvietošanas izmaksas un tirgus nodokļus un maksājumus.

4.   Produktiem, kuri minēti VII pielikuma A daļā un uz kuriem attiecas īpašs tirdzniecības standarts, par reprezentatīvām uzskata šādas cenas:

| a) | I šķiras produktu cenas, ja minētās šķiras produktu daudzumi veido vismaz 50 % no kopējiem pārdotajiem daudzumiem; |
| --- | --- |

a)

I šķiras produktu cenas, ja minētās šķiras produktu daudzumi veido vismaz 50 % no kopējiem pārdotajiem daudzumiem;

| b) | I šķiras un II šķiras produktu cenas, ja minēto šķiru produktu daudzumi veido vismaz 50 % no kopējiem pārdotajiem daudzumiem; |
| --- | --- |

b)

I šķiras un II šķiras produktu cenas, ja minēto šķiru produktu daudzumi veido vismaz 50 % no kopējiem pārdotajiem daudzumiem;

| c) | II šķiras produktu cenas, ja I šķiras produkti nav pieejami, izņemot gadījumus, kad tiek nolemts piemērot tiem korekcijas koeficientu, jo to kvalitātes īpašību dēļ attiecīgos produktus parasti netirgo kā I šķiras produktus. |
| --- | --- |

c)

II šķiras produktu cenas, ja I šķiras produkti nav pieejami, izņemot gadījumus, kad tiek nolemts piemērot tiem korekcijas koeficientu, jo to kvalitātes īpašību dēļ attiecīgos produktus parasti netirgo kā I šķiras produktus.

Korekcijas koeficientu, kas minēts pirmās daļas c) apakšpunktā, piemēro pēc 2. punktā norādīto summu atskaitīšanas.

Produktiem, kuri minēti VII pielikuma A daļā un uz kuriem neattiecas īpašs tirdzniecības standarts, par reprezentatīvām uzskata vispārīgajam tirdzniecības standartam atbilstošo produktu cenas.

75. pants

Ievešanas cenas pamats

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 181. panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām minētajā pantā nosaukto augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozares produkti ir produkti, kas uzskaitīti šīs regulas VII pielikumā.

2.   Ja VII pielikuma A daļā minēto produktu muitas vērtība ir noteikta saskaņā ar darījuma vērtību, kas minēta Regulas (ES) Nr. 952/2013 70. pantā, un minētā muitas vērtība ir vairāk nekā par 8 % augstāka par vienoto likmi, kuru Komisija aprēķinājusi kā standarta importa vērtību laikā, kad iesniegta deklarāciju produktu laišanai brīvā apgrozībā, importētājam ir jāsniedz galvojums, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (15) 148. pantā. Šajā nolūkā ievedmuitas nodokļa galīgā summa, kas var būt jāmaksā par šīs regulas VII pielikuma A daļā minētajiem produktiem, ir nodokļa summa, kas būtu jāmaksā, ja attiecīgais produkts būtu klasificēts, pamatojoties uz attiecīgo standarta importa vērtību.

Pirmo daļu nepiemēro, ja standarta importa vērtība ir lielāka par ievešanas cenām, kas minētas Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (16) I pielikuma trešās daļas I iedaļas 2. pielikumā, vai ja deklarētājs pieprasa tūlīt iegrāmatot galīgo nodokļu summu, kas varētu būt jāmaksā par precēm, nevis sniedz galvojumu.

3.   Ja VII pielikuma A daļā minēto produktu muitas vērtība ir aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 74. panta 2. punkta c) apakšpunktu, nodokli atskaita tā, kā paredzēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 38. panta 1. punktā. Tādā gadījumā importētājs sniedz galvojumu, kas ir vienāds ar nodokļa summu, kāda tam būtu bijusi jāmaksā, ja produktu klasifikācija būtu veikta, pamatojoties uz piemērojamo standarta importa vērtību.

4.   Konsignācijā importēto preču muitas vērtību nosaka tiešā veidā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 74. panta 2. punkta c) apakšpunktu, un spēkā esošajos periodos šajā nolūkā piemēro standarta importa vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 38. pantu.

5.   Ievērojot četru mēnešu termiņu no dienas, kad pieņemta deklarācija laišanai brīvā apgrozībā, importētājam ir viens mēnesis no attiecīgo produktu pārdošanas dienas, lai pierādītu, ka partija ir realizēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 70. pantā minētajiem nosacījumiem, kuri apstiprina cenu pareizību, vai arī lai noteiktu muitas vērtību, kas minēta tās pašas regulas 74. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

Ja kāds no šiem termiņiem netiek ievērots, sniegtais galvojums tiek zaudēts, neskarot 6. punkta piemērošanu.

Sniegto galvojumu atbrīvo tādā apmērā, par kādu muitas iestādēm tiek nodrošināti pietiekami pierādījumi par realizācijas nosacījumu ievērošanu. Pretējā gadījumā galvojums tiek ieturēts ievedmuitas nodokļu maksājuma veidā.

Lai pierādītu, ka partija ir tikusi realizēta saskaņā ar pirmajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem, importētājs ļauj piekļūt ne tikai rēķiniem, bet arī visiem citiem dokumentiem, kas vajadzīgi, lai veiktu attiecīgās muitas kontroles saistībā ar katra attiecīgās partijas produkta pārdošanu un realizāciju, arī dokumentiem, kas attiecas uz partijas transportēšanu, apdrošināšanu, pārvietošanu un uzglabāšanu.

Ja Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 3. pantā minētie tirdzniecības standarti paredz, ka uz iepakojuma ir jānorāda augļu un dārzeņu šķirne vai tips, tad partijā ietilpstošo augļu un dārzeņu šķirni vai tipu norāda transporta dokumentos, rēķinos un piegādes rīkojumā.

6.   Pēc importētāja pienācīgi pamatota lūguma dalībvalsts kompetentās iestādes 5. punkta pirmajā daļā minēto četru mēnešu termiņu var pagarināt ne vairāk kā par trim mēnešiem.

Ja dalībvalstu kompetentās iestādes verifikācijas laikā konstatē, ka šā panta prasības nav izpildītas, tās atgūst piekritīgo nodokli saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 105. pantu. Atgūstamajam nodoklim vai atlikušajam atgūstamajam nodoklim pieskaita procentus, ko aprēķina no dienas, kad preces laistas brīvā apgrozībā, līdz atgūšanas dienai. Piemērojamā procentu likme ir likme, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir spēkā atgūšanas darbībām.

IV SADAĻA

VISPĀRĪGIE, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

76. pants

Valsts sodi

Neskarot sodus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1306/2013, Regulā (ES) Nr. 1308/2013, šajā regulā vai Īstenošanas regulā (ES) 2017/892, dalībvalstis valsts līmenī piemēro sodus saistībā ar minētajās regulās paredzētajām prasībām, arī attiecībā uz ražotāju organizācijām, kas neīsteno darbības programmu. Lai minētie sodi nodrošinātu Savienības finansiālo interešu pienācīgu aizsardzību, tiem ir jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.

77. pants

Paziņojumi

1.   Dalībvalstis izraugās vienu kompetento iestādi vai struktūru, kas atbild par paziņošanas pienākumu izpildi attiecībā uz katru no šādiem tematiem:

| a) | ražotāju grupas, ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības un starpnozaru organizācijas, kā paredzēts 54. pantā; |
| --- | --- |

a)

ražotāju grupas, ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības un starpnozaru organizācijas, kā paredzēts 54. pantā;

| b) | augļu un dārzeņu ražotāju cenas iekšējā tirgū, kā paredzēts 55. pantā; |
| --- | --- |

b)

augļu un dārzeņu ražotāju cenas iekšējā tirgū, kā paredzēts 55. pantā;

| c) | to produktu cenas un daudzumi, kas importēti no trešām valstīm un pārdoti reprezentatīvos importa tirgos, kā noteikts 74. pantā; |
| --- | --- |

c)

to produktu cenas un daudzumi, kas importēti no trešām valstīm un pārdoti reprezentatīvos importa tirgos, kā noteikts 74. pantā;

| d) | importa apjomi, kas laisti brīvā apgrozībā, kā paredzēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 39. pantā. |
| --- | --- |

d)

importa apjomi, kas laisti brīvā apgrozībā, kā paredzēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 39. pantā.

2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai attiecīgās iestādes vai struktūras izraudzīšanos un kontaktinformāciju, un visas izmaiņas šajā informācijā.

Izraudzīto iestāžu vai struktūru sarakstu, kurā ir norādīti to nosaukumi un adreses, dara pieejamu dalībvalstīm un sabiedrībai ar atbilstošiem līdzekļiem, izmantojot Komisijas ieviestas informācijas sistēmas, tostarp publikācijas internetā.

3.   Šajā regulā un Īstenošanas regulā (ES) 2017/892 paredzētos paziņojumus sniedz saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 792/2009 (17).

4.   Ja dalībvalsts nesniedz paziņojumu, kā prasīts Regulā (ES) Nr. 1308/2013, šajā regulā vai Īstenošanas regulā (ES) 2017/892, vai ja paziņojums tiek atzīts par nepareizu, ņemot vērā Komisijas rīcībā esošos objektīvos faktus, Komisija līdz pareiza paziņojuma saņemšanai var uz laiku apturēt daļu vai visus mēneša maksājumus, kas Regulas (ES) Nr. 1306/2013 17. pantā minēti attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari.

78. pants

Force majeure paziņošana

Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 7. punkta un 64. panta 2. punkta piemērošanas vajadzībām katru force majeure gadījumu 30 darbdienu laikā no force majeure gadījuma iestāšanās dienas paziņo dalībvalsts kompetentajai iestādei un iesniedz minētajai iestādei pietiekamus pierādījumus.

force majeure

force majeure

79. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 2. pantu svītro;

| 2) | regulas 19.–35. pantu svītro; |
| --- | --- |

2)

regulas 19.–35. pantu svītro;

| 3) | regulas 50.–148. pantu svītro; |
| --- | --- |

3)

regulas 50.–148. pantu svītro;

| 4) | VI–XVIII pielikumu svītro. |
| --- | --- |

4)

VI–XVIII pielikumu svītro.

80. pants

Pārejas noteikumi

1.   Neskarot 34. pantu, pēc ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības lūguma saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 apstiprinātu darbības programmu var:

| a) | turpināt līdz tās beigām saskaņā ar piemērojamajiem nosacījumiem, kas noteikti Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011; |
| --- | --- |

a)

turpināt līdz tās beigām saskaņā ar piemērojamajiem nosacījumiem, kas noteikti Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011;

| b) | grozīt, lai izpildītu Regulas (ES) Nr. 1308/2013, šīs regulas un Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 prasības; vai |
| --- | --- |

b)

grozīt, lai izpildītu Regulas (ES) Nr. 1308/2013, šīs regulas un Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 prasības; vai

| c) | aizstāt ar jaunu darbības programmu, kas apstiprināta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013, šo regulu un Īstenošanas regulu (ES) 2017/892. |
| --- | --- |

c)

aizstāt ar jaunu darbības programmu, kas apstiprināta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013, šo regulu un Īstenošanas regulu (ES) 2017/892.

2.   Atkāpjoties no 23. panta, Savienības finansiālās palīdzības maksimālo apjomu 2017. gadam aprēķina saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011.

3.   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 svītrotos pantus, kas norādīti šīs regulas 79. pantā, turpina piemērot ražotāju grupām, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantu, līdz minētās ražotāju grupas ir atzītas par ražotāju organizācijām vai attiecīgā dalībvalsts ir atguvusi izmaksāto atbalstu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 116. panta 2. punktu.

81. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

2

(3)  Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2017. gada 13. marta Īstenošanas regula (ES) 2017/892, ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 57. lpp.)

6

Oficiālā Vēstneša

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

7

(8)  Padomes 2007. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2014. gada 25. jūnija Regula (ES) Nr. 702/2014, ar kuru konkrētas atbalsta kategorijas lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apvidos atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu (OV L 193, 1.7.2014., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regula (ES) Nr. 1144/2014 par tādiem informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko īsteno iekšējā tirgū un trešajās valstīs, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008 (OV L 317, 4.11.2014., 56. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

11

(12)  Padomes 2000. gada 8. maija Direktīva 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas lauksaimniecībā (OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regula (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

14

(15)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

15

(16)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

16

(17)  Komisijas 2009. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 792/2009, ar ko nosaka kārtību, kādā dalībvalstis Komisijai paziņo informāciju un iesniedz dokumentus, kas pieprasīti, īstenojot tirgu kopīgo organizāciju, tiešo maksājumu režīmu, lauksaimniecības produktu veicināšanas pasākumus, kā arī režīmus, ko piemēro attālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām (OV L 228, 1.9.2009., 3. lpp.).

17

---

I PIELIKUMS

Pārstrādāti produkti, kas minēti 22. panta 2. punktā

| Kategorija | KN kods | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Augļu sulas | ex 2009 | Augļu sulas, neraudzētas un bez spirta piedevas, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu, izņemot apakšpozīcijā2009 61 un 2009 69 iekļauto vīnogu sulu un vīnogu misu, apakšpozīcijā ex 2009 80 iekļauto banānu sulu un koncentrētas sulas.
  Koncentrētas augļu sulas ir augļu sulas, kas ietilpst pozīcijā ex 2009 un ko iegūst, fiziski atdalot vismaz 50 % ūdens satura, iepakojumā ar neto saturu ne mazāku par 200 kg. |
| Tomātu koncentrāts | ex 2002 90 31
  ex 2002 90 91 | Tomātu koncentrāts ar sausnas saturu ne mazāku par 28 %, tiešajā iepakojumā ar neto svaru ne mazāku par 200 kg. |
| Saldēti augļi un dārzeņi | ex 0710 | Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī), izņemot apakšpozīcijā 0710 40 00 iekļauto cukurkukurūzu, apakšpozīcijā 0710 80 10 iekļautās olīvas un apakšpozīcijā 0710 80 59 iekļautos Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņus. |
| ex 0811 | Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, izņemot apakšpozīcijā ex 0811 90 95 iekļautos saldētos banānus. |
| ex 2004 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi (kas nav pozīcijā 2006 minētie produkti), izņemot apakšpozīcijā ex 2004 90 10 iekļauto cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata), apakšpozīcijā ex 2004 90 30 iekļautās olīvas un apakšpozīcijā 2004 10 91 iekļautos kartupeļus, kas sagatavoti vai konservēti miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā. |
| Konservēti augļi un dārzeņi | ex 2001 | Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, izņemot:






  — | apakšpozīcijā2001 90 20 iekļautos Capsicum ģints dārzeņus (izņemot dārzeņpiparus un Jamaikas piparus), |

Kategorija

KN kods

Apraksts

Augļu sulas

ex 2009

Augļu sulas, neraudzētas un bez spirta piedevas, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu, izņemot apakšpozīcijā2009 61 un 2009 69 iekļauto vīnogu sulu un vīnogu misu, apakšpozīcijā ex 2009 80 iekļauto banānu sulu un koncentrētas sulas.

Koncentrētas augļu sulas ir augļu sulas, kas ietilpst pozīcijā ex 2009 un ko iegūst, fiziski atdalot vismaz 50 % ūdens satura, iepakojumā ar neto saturu ne mazāku par 200 kg.

Tomātu koncentrāts

ex 2002 90 31

ex 2002 90 91

Tomātu koncentrāts ar sausnas saturu ne mazāku par 28 %, tiešajā iepakojumā ar neto svaru ne mazāku par 200 kg.

Saldēti augļi un dārzeņi

ex 0710

Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī), izņemot apakšpozīcijā 0710 40 00 iekļauto cukurkukurūzu, apakšpozīcijā 0710 80 10 iekļautās olīvas un apakšpozīcijā 0710 80 59 iekļautos Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņus.

ex 0811

Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, izņemot apakšpozīcijā ex 0811 90 95 iekļautos saldētos banānus.

ex 2004

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi (kas nav pozīcijā 2006 minētie produkti), izņemot apakšpozīcijā ex 2004 90 10 iekļauto cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata), apakšpozīcijā ex 2004 90 30 iekļautās olīvas un apakšpozīcijā 2004 10 91 iekļautos kartupeļus, kas sagatavoti vai konservēti miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā.

Konservēti augļi un dārzeņi

ex 2001

Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, izņemot:

—

apakšpozīcijā2001 90 20 iekļautos Capsicum ģints dārzeņus (izņemot dārzeņpiparus un Jamaikas piparus),

| — | apakšpozīcijā 2001 90 30 iekļauto cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata), |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2001 90 30 iekļauto cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata),

| — | apakšpozīcijā 2001 90 40 iekļauto jamsu, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % (masas) vai vairāk cietes, |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2001 90 40 iekļauto jamsu, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % (masas) vai vairāk cietes,

| — | apakšpozīcijā 2001 90 60 iekļautos palmu galotņu pumpurus [palmu serdes], |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2001 90 60 iekļautos palmu galotņu pumpurus [palmu serdes],

| — | apakšpozīcijā 2001 90 65 iekļautās olīvas, |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2001 90 65 iekļautās olīvas,

| — | apakšpozīcijā ex 2001 90 97 iekļautās vīnogulāju lapas, apiņu dzinumus un līdzīgas augu ēdamās daļas. |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā ex 2001 90 97 iekļautās vīnogulāju lapas, apiņu dzinumus un līdzīgas augu ēdamās daļas.

ex 2002

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti tomāti, izņemot iepriekš aprakstīto tomātu koncentrātu, kas iekļauts apakšpozīcijās ex 2002 90 31 un ex 2002 90 91 .

ex 2005

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi (kas nav pozīcijā 2006 minētie produkti), izņemot apakšpozīcijā 2005 70 iekļautās olīvas, apakšpozīcijā 2005 80 00 iekļauto cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata), apakšpozīcijā 2005 99 10 iekļautos Capsicum ģints dārzeņus, izņemot dārzeņpiparus un Jamaikas piparus, un apakšpozīcijā2005 20 10 iekļautos kartupeļus, kas sagatavoti vai konservēti miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā.

ex 2008

Augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, kas citur nav minētas un iekļautas, sagatavotas vai konservētas ar citu paņēmienu, arī ar cukura vai citu saldinātāju vai spirta piedevu, izņemot:

| — | apakšpozīcijā 2008 11 10 iekļauto zemesriekstu sviestu, |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2008 11 10 iekļauto zemesriekstu sviestu,

| — | apakšpozīcijā ex 2008 19 iekļautos citus riekstus, kas sagatavoti vai konservēti ar citu paņēmienu, arī ar cukura vai cita saldinātāju piedevu, un citur nav minēti vai iekļauti, |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā ex 2008 19 iekļautos citus riekstus, kas sagatavoti vai konservēti ar citu paņēmienu, arī ar cukura vai cita saldinātāju piedevu, un citur nav minēti vai iekļauti,

| — | apakšpozīcijā 2008 91 00 iekļautos palmu galotņu pumpurus [palmu serdes], |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2008 91 00 iekļautos palmu galotņu pumpurus [palmu serdes],

| — | apakšpozīcijā 2008 99 85 iekļauto kukurūzu, |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2008 99 85 iekļauto kukurūzu,

| — | apakšpozīcijā 2008 99 91 iekļauto jamsu, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % (masas) vai vairāk cietes, |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2008 99 91 iekļauto jamsu, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % (masas) vai vairāk cietes,

| — | apakšpozīcijā ex 2008 99 99 iekļautās vīnogulāju lapas, apiņu dzinumus un līdzīgas augu ēdamās daļas, |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā ex 2008 99 99 iekļautās vīnogulāju lapas, apiņu dzinumus un līdzīgas augu ēdamās daļas,

| — | apakšpozīcijā ex 2008 92 59 , ex 2008 92 78 , ex 2008 92 93 unex 2008 92 98 iekļautos banānu maisījumus, kas sagatavoti vai konservēti citādi, |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā ex 2008 92 59 , ex 2008 92 78 , ex 2008 92 93 unex 2008 92 98 iekļautos banānu maisījumus, kas sagatavoti vai konservēti citādi,

| — | apakšpozīcijā ex 2008 99 49 , ex 2008 99 67 un ex 2008 99 99 iekļautos banānus, kas sagatavoti vai konservēti ar citu paņēmienu. |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā ex 2008 99 49 , ex 2008 99 67 un ex 2008 99 99 iekļautos banānus, kas sagatavoti vai konservēti ar citu paņēmienu.

Konservētas sēnes

2003 10

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavotas vai konservētas atmatenes.

Augļi, kas īslaicīgai glabāšanai konservēti sālījumā

ex 0812

Augļi un rieksti, kas īslaicīgai glabāšanai konservēti sālījumā, bet nav derīgi tūlītējai lietošanai pārtikā, izņemot apakšpozīcijā ex 0812 90 98 iekļautos banānus, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai.

Žāvēti augļi

ex 0813

0804 20 90

0806 20

ex 2008 19

Žāvēti augļi, izņemot pozīcijās 0801 –0806 minētos.

Žāvētas vīģes.

Žāvētas vīnogas.

Citi rieksti, kas citur nav minēti un iekļauti, sagatavoti vai konservēti ar citu paņēmienu, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, izņemot tropu riekstus un to maisījumus.

Citi pārstrādāti augļi un dārzeņi

Pārstrādāti augļi un dārzeņi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 I pielikuma X daļā un atšķiras no iepriekšējās kategorijās uzskaitītajiem produktiem.

Pārstrādāti aromātiskie augi

ex 0910

ex 1211

Žāvēts timiāns.

Baziliks, melisa, piparmētra, Origanum vulgare (raudene/savvaļas majorāns), rozmarīns, salvija, žāvēti, arī sagriezti, sagrūsti vai saberzti pulverī.

Paprikas pulveris

ex 0904

Piper ģints pipari; kaltēti, saberzti vai malti Capsicum un Pimenta ģints dārzeņi, izņemot apakšpozīcijā 0904 20 10 iekļautos dārzeņpiparus.

---

II PIELIKUMS

Darbības un izdevumi, par kuriem nav tiesību pretendēt uz atbalstu darbības programmu ietvaros, kā minēts 31. panta 1. punktā

| 1. | Vispārīgās ražošanas izmaksas, jo īpaši izmaksas par micēliju, sēklām un viengadīgiem augiem (arī sertificētiem), augu aizsardzības līdzekļiem (arī integrētās kontroles līdzekļiem), mēslojumu un citiem resursiem, savākšanas vai transportēšanas (iekšējās vai ārējās) izmaksas, uzglabāšanas izmaksas, iepakošanas izmaksas (ieskaitot iepakojuma lietošanu un apsaimniekošanu), arī tad, ja tās ir jaunu procesu daļa, ekspluatācijas izmaksas (jo īpaši elektroenerģijas, kurināmā un degvielas un apkopes izmaksas). |
| --- | --- |

1.

Vispārīgās ražošanas izmaksas, jo īpaši izmaksas par micēliju, sēklām un viengadīgiem augiem (arī sertificētiem), augu aizsardzības līdzekļiem (arī integrētās kontroles līdzekļiem), mēslojumu un citiem resursiem, savākšanas vai transportēšanas (iekšējās vai ārējās) izmaksas, uzglabāšanas izmaksas, iepakošanas izmaksas (ieskaitot iepakojuma lietošanu un apsaimniekošanu), arī tad, ja tās ir jaunu procesu daļa, ekspluatācijas izmaksas (jo īpaši elektroenerģijas, kurināmā un degvielas un apkopes izmaksas).

| 2. | Administratīvās un personāla izmaksas, izņemot izdevumus, kas saistīti ar darbības fondu un darbības programmu īstenošanu. |
| --- | --- |

2.

Administratīvās un personāla izmaksas, izņemot izdevumus, kas saistīti ar darbības fondu un darbības programmu īstenošanu.

| 3. | Ienākumu papildinājumi vai cenas pielikumi, kas nav saistīti ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu. |
| --- | --- |

3.

Ienākumu papildinājumi vai cenas pielikumi, kas nav saistīti ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu.

| 4. | Apdrošināšanas izmaksas, kas nav saistītas ar ražas apdrošināšanas pasākumiem, kuri minēti II sadaļas III nodaļas 7. iedaļā. |
| --- | --- |

4.

Apdrošināšanas izmaksas, kas nav saistītas ar ražas apdrošināšanas pasākumiem, kuri minēti II sadaļas III nodaļas 7. iedaļā.

| 5. | Tādu aizdevumu atmaksa, kas ņemti pirms darbības programmas uzsākšanas veiktai darbībai un kas nav 38. pantā minētie aizdevumi. |
| --- | --- |

5.

Tādu aizdevumu atmaksa, kas ņemti pirms darbības programmas uzsākšanas veiktai darbībai un kas nav 38. pantā minētie aizdevumi.

| 6. | Neapbūvētas zemes iegāde, kas veido vairāk nekā 10 % no attiecīgās darbības attiecināmajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

6.

Neapbūvētas zemes iegāde, kas veido vairāk nekā 10 % no attiecīgās darbības attiecināmajiem izdevumiem.

| 7. | Ar darbības programmu nesaistītu sanāksmju un mācību programmu izmaksas. |
| --- | --- |

7.

Ar darbības programmu nesaistītu sanāksmju un mācību programmu izmaksas.

| 8. | Darbības vai izmaksas, kas saistītas ar daudzumiem, kurus ražotāju organizācijas biedri saražojuši ārpus Savienības. |
| --- | --- |

8.

Darbības vai izmaksas, kas saistītas ar daudzumiem, kurus ražotāju organizācijas biedri saražojuši ārpus Savienības.

| 9. | Darbības, kas varētu izkropļot konkurenci citās ražotāju organizācijas saimnieciskajās darbībās. |
| --- | --- |

9.

Darbības, kas varētu izkropļot konkurenci citās ražotāju organizācijas saimnieciskajās darbībās.

| 10. | Ieguldījumi transportlīdzekļos, kas ražotāju organizācijai jāizmanto tirdzniecības vai izplatīšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

10.

Ieguldījumi transportlīdzekļos, kas ražotāju organizācijai jāizmanto tirdzniecības vai izplatīšanas vajadzībām.

| 11. | Nomātu preču ekspluatācijas izmaksas. |
| --- | --- |

11.

Nomātu preču ekspluatācijas izmaksas.

| 12. | Izdevumi, kas saistīti ar izpirkumnomas līgumiem (nodokļi, procenti, apdrošināšanas izmaksas utt.), un ekspluatācijas izmaksas. |
| --- | --- |

12.

Izdevumi, kas saistīti ar izpirkumnomas līgumiem (nodokļi, procenti, apdrošināšanas izmaksas utt.), un ekspluatācijas izmaksas.

| 13. | Apakšuzņēmuma līgumi vai ārpakalpojumu līgumi, kas saistīti ar darbībām vai izdevumiem, kuri šajā sarakstā minēti kā tādi, par kuriem nav tiesību pretendēt uz atbalstu. |
| --- | --- |

13.

Apakšuzņēmuma līgumi vai ārpakalpojumu līgumi, kas saistīti ar darbībām vai izdevumiem, kuri šajā sarakstā minēti kā tādi, par kuriem nav tiesību pretendēt uz atbalstu.

| 14. | Pievienotās vērtības nodoklis (PVN), izņemot gadījumus, kad tas nav atgūstams saskaņā ar valsts tiesību aktiem par PVN. |
| --- | --- |

14.

Pievienotās vērtības nodoklis (PVN), izņemot gadījumus, kad tas nav atgūstams saskaņā ar valsts tiesību aktiem par PVN.

| 15. | Jebkādi valsts vai reģionālie nodokļi vai fiskālās nodevas. |
| --- | --- |

15.

Jebkādi valsts vai reģionālie nodokļi vai fiskālās nodevas.

| 16. | Procenti par parādiem, izņemot gadījumus, kad iemaksu veic citā veidā, kas nav neatmaksājama tieša palīdzība. |
| --- | --- |

16.

Procenti par parādiem, izņemot gadījumus, kad iemaksu veic citā veidā, kas nav neatmaksājama tieša palīdzība.

| 17. | Ieguldījumi sabiedrību daļās vai kapitālā, ja tie ir finanšu ieguldījumi. |
| --- | --- |

17.

Ieguldījumi sabiedrību daļās vai kapitālā, ja tie ir finanšu ieguldījumi.

| 18. | Izmaksas, kas radušās citām personām, kuras nav ražotāju organizācija vai tās biedri vai ražotāju organizāciju apvienības vai to biedri ražotāji, vai 22. panta 8. punktā minētajā situācijā esoši meitasuzņēmumi. |
| --- | --- |

18.

Izmaksas, kas radušās citām personām, kuras nav ražotāju organizācija vai tās biedri vai ražotāju organizāciju apvienības vai to biedri ražotāji, vai 22. panta 8. punktā minētajā situācijā esoši meitasuzņēmumi.

| 19. | Ieguldījumi vai līdzīga veida darbības, ko neveic ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības vai to biedru ražotāju, vai 22. panta 8. punktā minētajā situācijā esošu meitasuzņēmumu saimniecībās un/vai telpās. |
| --- | --- |

19.

Ieguldījumi vai līdzīga veida darbības, ko neveic ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības vai to biedru ražotāju, vai 22. panta 8. punktā minētajā situācijā esošu meitasuzņēmumu saimniecībās un/vai telpās.

| 20. | Pasākumi, kurus ražotāju organizācija veic ārpus Savienības, izmantojot ārpakalpojumus. |
| --- | --- |

20.

Pasākumi, kurus ražotāju organizācija veic ārpus Savienības, izmantojot ārpakalpojumus.

---

III PIELIKUMS

To darbību un izdevumu papildināms saraksts, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu darbības programmu ietvaros, kā minēts 31. panta 1. punktā

| 1. | Specifiskās izmaksas par:






  — | kvalitātes uzlabošanas pasākumiem, |
| --- | --- | --- |

1.

Specifiskās izmaksas par:

—

kvalitātes uzlabošanas pasākumiem,

| — | bioloģiskajiem augu aizsardzības līdzekļiem (piemēram, feromoniem un plēsīgajiem kukaiņiem), ko izmanto bioloģiskajā, integrētajā vai tradicionālajā ražošanā, |
| --- | --- |

—

bioloģiskajiem augu aizsardzības līdzekļiem (piemēram, feromoniem un plēsīgajiem kukaiņiem), ko izmanto bioloģiskajā, integrētajā vai tradicionālajā ražošanā,

| — | vidiskām darbībām, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 5. punktā, |
| --- | --- |

—

vidiskām darbībām, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 5. punktā,

| — | bioloģisko, integrēto vai eksperimentālo ražošanu, arī specifiskas izmaksas par bioloģiski audzētām sēklām un sējeņiem, |
| --- | --- |

—

bioloģisko, integrēto vai eksperimentālo ražošanu, arī specifiskas izmaksas par bioloģiski audzētām sēklām un sējeņiem,

| — | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 II sadaļā minēto standartu, augu veselības noteikumu un atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu ievērošanas uzraudzību. |
| --- | --- |

—

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 II sadaļā minēto standartu, augu veselības noteikumu un atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu ievērošanas uzraudzību.

Specifiskās izmaksas ir papildu izmaksas, kas aprēķinātas kā starpība starp parastajām izmaksām un faktiskajām izmaksām, un darbības rezultātā negūtie ienākumi, izņemot papildu ienākumus un izmaksu ietaupījumus.

Lai katrai pirmajā daļā minētajai specifisko attiecināmo izmaksu kategorijai aprēķinātu papildu izmaksas salīdzinājumā ar parastajām izmaksām, dalībvalstis pienācīgi pamatotā veidā var noteikt standarta vienotās likmes vai vienības izmaksu standarta skalas.

| 2. | Administratīvās un personāla izmaksas, kas saistītas ar darbības fondu un darbības programmu īstenošanu, ietver:






  a) | pieskaitāmās izmaksas, kas konkrēti saistītas ar darbības fondu vai darbības programmu, arī pārvaldības un personāla izmaksas, ziņojumus un izvērtējuma pētījumus, un izmaksas par grāmatvedības kontu kārtošanu un kontu pārvaldību; par tām maksātā standarta vienotā likme nav lielāka par 2 % no darbības fonda, kurš apstiprināts saskaņā ar 33. pantu, un nav lielāka par EUR 180 000, un ietver Savienības finansiālo palīdzību un ražotāju organizācijas iemaksu.
  Ja darbības programmas ir iesniegušas atzītas ražotāju organizāciju apvienības, pieskaitāmās izmaksas aprēķina, summējot katras ražotāju organizācijas pieskaitāmās izmaksas, kā paredzēts pirmajā daļā, bet nepārsniedzot EUR 1 250 000 vienai ražotāju organizāciju apvienībai.
  Dalībvalstis var ierobežot finansējumu tā, lai tas segtu tikai faktiskās izmaksas, taču tādā gadījumā tām jādefinē attiecināmās izmaksas; |
| --- | --- | --- |

2.

Administratīvās un personāla izmaksas, kas saistītas ar darbības fondu un darbības programmu īstenošanu, ietver:

a)

pieskaitāmās izmaksas, kas konkrēti saistītas ar darbības fondu vai darbības programmu, arī pārvaldības un personāla izmaksas, ziņojumus un izvērtējuma pētījumus, un izmaksas par grāmatvedības kontu kārtošanu un kontu pārvaldību; par tām maksātā standarta vienotā likme nav lielāka par 2 % no darbības fonda, kurš apstiprināts saskaņā ar 33. pantu, un nav lielāka par EUR 180 000, un ietver Savienības finansiālo palīdzību un ražotāju organizācijas iemaksu.

Ja darbības programmas ir iesniegušas atzītas ražotāju organizāciju apvienības, pieskaitāmās izmaksas aprēķina, summējot katras ražotāju organizācijas pieskaitāmās izmaksas, kā paredzēts pirmajā daļā, bet nepārsniedzot EUR 1 250 000 vienai ražotāju organizāciju apvienībai.

Dalībvalstis var ierobežot finansējumu tā, lai tas segtu tikai faktiskās izmaksas, taču tādā gadījumā tām jādefinē attiecināmās izmaksas;

| b) | personāla izmaksas, ieskaitot likumā noteiktos obligātos maksājumus, kas saistīti ar algām, ja šīs izmaksas tieši sedz ražotāju organizācija, ražotāju organizāciju apvienība vai 22. panta 8. punktā minētajā situācijā esoši meitasuzņēmumi, vai – ja saņemts dalībvalsts apstiprinājums – kooperatīvi, kas ir ražotāju organizācijas biedri, un ja tās izriet no pasākumiem, kuri paredzēti:






  i) | lai uzlabotu vai saglabātu augstu kvalitāti vai vides aizsardzības pakāpi; |
| --- | --- | --- |

b)

personāla izmaksas, ieskaitot likumā noteiktos obligātos maksājumus, kas saistīti ar algām, ja šīs izmaksas tieši sedz ražotāju organizācija, ražotāju organizāciju apvienība vai 22. panta 8. punktā minētajā situācijā esoši meitasuzņēmumi, vai – ja saņemts dalībvalsts apstiprinājums – kooperatīvi, kas ir ražotāju organizācijas biedri, un ja tās izriet no pasākumiem, kuri paredzēti:

i)

lai uzlabotu vai saglabātu augstu kvalitāti vai vides aizsardzības pakāpi;

| ii) | lai uzlabotu realizāciju. |
| --- | --- |

ii)

lai uzlabotu realizāciju.

Šo pasākumu īstenošanā iesaista galvenokārt kvalificētu personālu. Ja šādā gadījumā ražotāju organizācija izmanto savus darbiniekus vai biedrus ražotājus, to nostrādāto laiku dokumentē.

Ja dalībvalsts attiecībā uz visām šajā punktā minētajām attiecināmajām personāla izmaksām vēlas paredzēt alternatīvu finansējuma ierobežošanai līdz faktiskajām izmaksām, tā ex ante un pienācīgi pamatotā veidā nosaka standarta vienotās likmes vai vienības izmaksu standarta skalas līdz 20 % no apstiprinātā darbības fonda. Pienācīgi pamatotos gadījumos šo procentuālo daļu drīkst palielināt.

Kad ražotāju organizācijas pieprasa minētās standarta vienotās likmes, tās dalībvalstij pieņemamā veidā iesniedz pierādījumu par darbības īstenošanu;

| c) | ražotāju organizāciju apvienošanās juridiskās un administratīvās izmaksas, kā arī juridiskās un administratīvās izmaksas, kas saistītas ar starptautisku ražotāju organizāciju vai starptautisku ražotāju organizāciju apvienību izveidi; priekšizpēti un priekšlikumus, ko šajā saistībā pasūtījušas ražotāju organizācijas. |
| --- | --- |

c)

ražotāju organizāciju apvienošanās juridiskās un administratīvās izmaksas, kā arī juridiskās un administratīvās izmaksas, kas saistītas ar starptautisku ražotāju organizāciju vai starptautisku ražotāju organizāciju apvienību izveidi; priekšizpēti un priekšlikumus, ko šajā saistībā pasūtījušas ražotāju organizācijas.

| 3. | Ar darbības programmu saistītu sanāksmju un mācību programmu izmaksas, ieskaitot dienas naudas, transporta un uzturēšanās izmaksas (attiecīgā gadījumā nosaka standarta vienotās likmes vai vienības izmaksu standarta skalas). |
| --- | --- |

3.

Ar darbības programmu saistītu sanāksmju un mācību programmu izmaksas, ieskaitot dienas naudas, transporta un uzturēšanās izmaksas (attiecīgā gadījumā nosaka standarta vienotās likmes vai vienības izmaksu standarta skalas).

| 4. | Veicināšana, kas ietver:






  — | ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienību un 22. panta 8. punktā minētajā situācijā esošu meitasuzņēmumu zīmolus/preču zīmes, |
| --- | --- | --- |

4.

Veicināšana, kas ietver:

—

ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienību un 22. panta 8. punktā minētajā situācijā esošu meitasuzņēmumu zīmolus/preču zīmes,

| — | ģenērisku veicināšanu un kvalitātes zīmju popularizēšanu, |
| --- | --- |

—

ģenērisku veicināšanu un kvalitātes zīmju popularizēšanu,

| — | izmaksas par reklāmas druku uz iepakojuma vai uz etiķetēm saskaņā ar pirmo un otro ievilkumu, ja tas ir paredzēts darbības programmā. |
| --- | --- |

—

izmaksas par reklāmas druku uz iepakojuma vai uz etiķetēm saskaņā ar pirmo un otro ievilkumu, ja tas ir paredzēts darbības programmā.

Ģeogrāfiskos nosaukumus atļauts izmantot tikai tad, ja:

| a) | tie ir aizsargāti cilmes vietas nosaukumi vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1151/2012 (1); vai |
| --- | --- |

a)

tie ir aizsargāti cilmes vietas nosaukumi vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1151/2012 (1); vai

| b) | visos gadījumos, kad a) apakšpunkts nav piemērojams, šie ģeogrāfiskie nosaukumi ir sekundāri attiecībā pret galveno vēstījumu. |
| --- | --- |

b)

visos gadījumos, kad a) apakšpunkts nav piemērojams, šie ģeogrāfiskie nosaukumi ir sekundāri attiecībā pret galveno vēstījumu.

Uz veicināšanas materiāla, kas paredzēts ģenēriskai veicināšanai un kvalitātes zīmju popularizēšanai, ir Eiropas Savienības emblēma (tikai tad, ja tiek izmantoti vizuālie mediji), un tajā ir ietverts šāds uzraksts: “Kampaņa finansēta ar Eiropas Savienības atbalstu.” Ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības un šīs regulas 22. panta 8. punktā minētajā situācijā esoši meitasuzņēmumi neizmanto Eiropas Savienības emblēmu savu zīmolu / preču zīmju popularizēšanai.

| 5. | Izmaksas par transportu, šķirošanu un iepakošanu, kas saistītas ar bezmaksas izplatīšanu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 16. un 17. pantā. |
| --- | --- |

5.

Izmaksas par transportu, šķirošanu un iepakošanu, kas saistītas ar bezmaksas izplatīšanu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 16. un 17. pantā.

| 6. | Neapbūvētas zemes iegāde, ja iegāde ir nepieciešama darbības programmā paredzēta ieguldījuma veikšanai, ar nosacījumu, ka izmaksas nepārsniedz 10 % no visiem attiecīgās darbības attiecināmajiem izdevumiem; izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos var noteikt augstāku procenta likmi darbībām, kas saistītas ar vides saglabāšanu. |
| --- | --- |

6.

Neapbūvētas zemes iegāde, ja iegāde ir nepieciešama darbības programmā paredzēta ieguldījuma veikšanai, ar nosacījumu, ka izmaksas nepārsniedz 10 % no visiem attiecīgās darbības attiecināmajiem izdevumiem; izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos var noteikt augstāku procenta likmi darbībām, kas saistītas ar vides saglabāšanu.

| 7. | Aprīkojuma, arī lietota aprīkojuma, iegāde ar nosacījumu, ka septiņu gadu periodā pirms iegādes tas nav iegādāts ar Savienības vai valsts atbalstu. |
| --- | --- |

7.

Aprīkojuma, arī lietota aprīkojuma, iegāde ar nosacījumu, ka septiņu gadu periodā pirms iegādes tas nav iegādāts ar Savienības vai valsts atbalstu.

| 8. | Ieguldījumi transportlīdzekļos, ja ražotāju organizācija attiecīgajai dalībvalstij pienācīgi pamato, ka šo transportlīdzekli izmanto tikai ražotāju organizācijas iekšējā transporta vajadzībām, un ieguldījumi kravas automobiļu papildu aprīkojumā, kas paredzēts transportēšanai saldētavā vai kontrolētā atmosfērā. |
| --- | --- |

8.

Ieguldījumi transportlīdzekļos, ja ražotāju organizācija attiecīgajai dalībvalstij pienācīgi pamato, ka šo transportlīdzekli izmanto tikai ražotāju organizācijas iekšējā transporta vajadzībām, un ieguldījumi kravas automobiļu papildu aprīkojumā, kas paredzēts transportēšanai saldētavā vai kontrolētā atmosfērā.

| 9. | Izpirkumnoma, arī lietota aprīkojuma izpirkumnoma, par kuru septiņu gadu periodā pirms izpirkumnomas nav saņemts Savienības vai valsts atbalsts un kas nepārsniedz priekšmeta tirgus neto vērtību. |
| --- | --- |

9.

Izpirkumnoma, arī lietota aprīkojuma izpirkumnoma, par kuru septiņu gadu periodā pirms izpirkumnomas nav saņemts Savienības vai valsts atbalsts un kas nepārsniedz priekšmeta tirgus neto vērtību.

| 10. | Aprīkojuma vai citu priekšmetu noma, ja tā ir ekonomiski pamatota alternatīva iegādei un ir saņemts dalībvalsts apstiprinājums. |
| --- | --- |

10.

Aprīkojuma vai citu priekšmetu noma, ja tā ir ekonomiski pamatota alternatīva iegādei un ir saņemts dalībvalsts apstiprinājums.

| 11. | Ieguldījumi uzņēmējsabiedrību daļās vai kapitālā, ja tie veicina darbības programmas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

11.

Ieguldījumi uzņēmējsabiedrību daļās vai kapitālā, ja tie veicina darbības programmas mērķu sasniegšanu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regula (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).

---

IV PIELIKUMS

Izņemšanai no tirgus paredzētā atbalsta maksimālās summas, kā minēts 45. panta 1. punktā

| Produkts | Maksimālais atbalsts (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Bezmaksas izplatīšana | Citi galamērķi |
| Ziedkāposti | 21,05 | 15,79 |
| Tomāti (1. jūnijs – 31. oktobris) | 7,25 | 7,25 |
| Tomāti (1. novembris – 31. maijs) | 33,96 | 25,48 |
| Āboli | 24,16 | 18,11 |
| Vīnogas | 53,52 | 40,14 |
| Aprikozes | 64,18 | 48,14 |
| Nektarīni | 37,82 | 28,37 |
| Persiki | 37,32 | 27,99 |
| Bumbieri | 33,96 | 25,47 |
| Baklažāni | 31,2 | 23,41 |
| Melones | 48,1 | 36,07 |
| Arbūzi | 9,76 | 7,31 |
| Apelsīni | 21,00 | 21,00 |
| Mandarīni | 25,82 | 19,50 |
| Klementīni | 32,38 | 24,28 |
| Sacumas | 25,56 | 19,50 |
| Citroni | 29,98 | 22,48 |

Produkts

Maksimālais atbalsts (EUR/100 kg)

Bezmaksas izplatīšana

Citi galamērķi

Ziedkāposti

21,05

15,79

Tomāti (1. jūnijs – 31. oktobris)

7,25

7,25

Tomāti (1. novembris – 31. maijs)

33,96

25,48

Āboli

24,16

18,11

Vīnogas

53,52

40,14

Aprikozes

64,18

48,14

Nektarīni

37,82

28,37

Persiki

37,32

27,99

Bumbieri

33,96

25,47

Baklažāni

31,2

23,41

Melones

48,1

36,07

Arbūzi

9,76

7,31

Apelsīni

21,00

21,00

Mandarīni

25,82

19,50

Klementīni

32,38

24,28

Sacumas

25,56

19,50

Citroni

29,98

22,48

---

V PIELIKUMS

Informācija, kas iekļaujama dalībvalstu gada ziņojumā, kā minēts 54. panta b) punktā

Visa informācija attiecas uz gadu, par kuru sagatavo ziņojumu. Tajā ietver arī informāciju par izdevumiem, kas izdarīti pēc tā gada beigām, par kuru sagatavo ziņojumu. Ziņojums aptver arī informāciju par veiktajām pārbaudēm un piemērotajiem administratīvajiem sodiem, kas attiecas uz minēto gadu, arī pārbaudēm, kas veiktas pēc minētā gada, vai sodiem, kas piemēroti pēc minētā gada. Attiecībā uz informāciju, kas gada laikā mainās, gada ziņojumā būtu jāiekļauj pārskats par šīs informācijas izmaiņām, kuras notikušas tā gada laikā, par kuru sagatavo ziņojumu, kā arī par situāciju tā gada 31. decembrī, par kuru sagatavo ziņojumu.

A DAĻA. INFORMĀCIJA PAR TIRGUS PĀRVALDĪBU

1.   Administratīvā informācija

| a) | Valsts tiesību akti, kas pieņemti, lai īstenotu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 32.–38., 152.–160., 164. un 165. pantu, ieskaitot ilgtspējīgām darbības programmām iecerēto valsts stratēģiju, kas piemērojama darbības programmām, kuras tiek īstenotas gadā, par kuru sagatavo ziņojumu. |
| --- | --- |

a)

Valsts tiesību akti, kas pieņemti, lai īstenotu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 32.–38., 152.–160., 164. un 165. pantu, ieskaitot ilgtspējīgām darbības programmām iecerēto valsts stratēģiju, kas piemērojama darbības programmām, kuras tiek īstenotas gadā, par kuru sagatavo ziņojumu.

| b) | Informācija par ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām un ražotāju grupām:






  — | koda numurs, |
| --- | --- | --- |

b)

Informācija par ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām un ražotāju grupām:

—

koda numurs,

| — | nosaukums un kontaktinformācija, |
| --- | --- |

—

nosaukums un kontaktinformācija,

| — | atzīšanas datums (ražotāju grupām – sākotnējās atzīšanas datums), |
| --- | --- |

—

atzīšanas datums (ražotāju grupām – sākotnējās atzīšanas datums),

| — | visi iesaistītie tiesību subjekti vai skaidri noteiktas tiesību subjektu daļas un visi iesaistītie meitasuzņēmumi, |
| --- | --- |

—

visi iesaistītie tiesību subjekti vai skaidri noteiktas tiesību subjektu daļas un visi iesaistītie meitasuzņēmumi,

| — | biedru skaits (sadalījumā pa ražotājiem un neražotājiem), kā arī gada laikā notikušās biedru sastāva izmaiņas, |
| --- | --- |

—

biedru skaits (sadalījumā pa ražotājiem un neražotājiem), kā arī gada laikā notikušās biedru sastāva izmaiņas,

| — | platība, kurā audzē augļus un dārzeņus (kopējā platība un platība sadalījumā pa galvenajām kultūrām), attiecīgie produkti un pārdoto galaproduktu apraksts (norādot to vērtību un apjomu atkarībā no galvenajiem avotiem), un produktu galvenie galamērķi pēc to vērtības (ar ziņām par produktiem, kas pārdoti svaigo augļu un dārzeņu tirgum, par produktiem, kas pārdoti pārstrādei, un par produktiem, kas izņemti no tirgus), |
| --- | --- |

—

platība, kurā audzē augļus un dārzeņus (kopējā platība un platība sadalījumā pa galvenajām kultūrām), attiecīgie produkti un pārdoto galaproduktu apraksts (norādot to vērtību un apjomu atkarībā no galvenajiem avotiem), un produktu galvenie galamērķi pēc to vērtības (ar ziņām par produktiem, kas pārdoti svaigo augļu un dārzeņu tirgum, par produktiem, kas pārdoti pārstrādei, un par produktiem, kas izņemti no tirgus),

| — | struktūru izmaiņas gada laikā, jo īpaši: no jauna atzītās un izveidotās struktūras, atzīšanas atsaukšanas un apturēšanas gadījumi un apvienošanās, norādot šo notikumu datumus. |
| --- | --- |

—

struktūru izmaiņas gada laikā, jo īpaši: no jauna atzītās un izveidotās struktūras, atzīšanas atsaukšanas un apturēšanas gadījumi un apvienošanās, norādot šo notikumu datumus.

| c) | Informācija par starpnozaru organizācijām:






  — | organizācijas nosaukums un kontaktinformācija, |
| --- | --- | --- |

c)

Informācija par starpnozaru organizācijām:

—

organizācijas nosaukums un kontaktinformācija,

| — | atzīšanas datums, |
| --- | --- |

—

atzīšanas datums,

| — | attiecīgie produkti, |
| --- | --- |

—

attiecīgie produkti,

| — | izmaiņas gada laikā. |
| --- | --- |

—

izmaiņas gada laikā.

2.   Informācija par izdevumiem

| a) | Ražotāju organizācijas. Finanšu dati par katru saņēmēju (ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību):






  — | darbības fonds: kopējā summa, Savienības finansiālā palīdzība, dalībvalsts finansiālā palīdzība (valsts palīdzība), ražotāju organizācijas un tās biedru iemaksas, |
| --- | --- | --- |

a)

Ražotāju organizācijas. Finanšu dati par katru saņēmēju (ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību):

—

darbības fonds: kopējā summa, Savienības finansiālā palīdzība, dalībvalsts finansiālā palīdzība (valsts palīdzība), ražotāju organizācijas un tās biedru iemaksas,

| — | Savienības finansiālās palīdzības apmēra apraksts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. pantu, |
| --- | --- |

—

Savienības finansiālās palīdzības apmēra apraksts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. pantu,

| — | darbības programmas finanšu dati sadalījumā pa ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, |
| --- | --- |

—

darbības programmas finanšu dati sadalījumā pa ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām,

| — | pārdotās produkcijas vērtība: kopējā vērtība un vērtība sadalījumā pa dažādiem tiesību subjektiem, kas veido ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību, |
| --- | --- |

—

pārdotās produkcijas vērtība: kopējā vērtība un vērtība sadalījumā pa dažādiem tiesību subjektiem, kas veido ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību,

| — | darbības programmas izdevumi sadalījumā pa izvēlētajiem pasākumiem un darbības veidiem, kas izraudzīti kā tādi, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, |
| --- | --- |

—

darbības programmas izdevumi sadalījumā pa izvēlētajiem pasākumiem un darbības veidiem, kas izraudzīti kā tādi, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu,

| — | informācija par izņemto produktu apjomu sadalījumā pa produktiem un pa mēnešiem, un pa kopējiem apjomiem, kas izņemti no tirgus, un apjomiem, kas realizēti, izplatot tos bez maksas (izteikti tonnās), |
| --- | --- |

—

informācija par izņemto produktu apjomu sadalījumā pa produktiem un pa mēnešiem, un pa kopējiem apjomiem, kas izņemti no tirgus, un apjomiem, kas realizēti, izplatot tos bez maksas (izteikti tonnās),

| — | apstiprināto struktūru saraksts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 4. punkta piemērošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

—

apstiprināto struktūru saraksts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 4. punkta piemērošanas vajadzībām.

| b) | Ražotāju grupas, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantu. Finanšu dati par katru saņēmēju:






  — | kopējā summa, Savienības atbalsts, dalībvalsts atbalsts un ražotāju grupas un tās biedru iemaksas, |
| --- | --- | --- |

b)

Ražotāju grupas, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantu. Finanšu dati par katru saņēmēju:

—

kopējā summa, Savienības atbalsts, dalībvalsts atbalsts un ražotāju grupas un tās biedru iemaksas,

| — | dalībvalsts atbalsts, norādot starpsummas ražotāju grupām pārejas perioda pirmajā, otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā gadā, |
| --- | --- |

—

dalībvalsts atbalsts, norādot starpsummas ražotāju grupām pārejas perioda pirmajā, otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā gadā,

| — | izdevumi par ieguldījumiem, kas vajadzīgi, lai panāktu atzīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta b) apakšpunktu, sadalījumā pa Savienības un dalībvalsts atbalstu un ražotāju grupas iemaksām, |
| --- | --- |

—

izdevumi par ieguldījumiem, kas vajadzīgi, lai panāktu atzīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta b) apakšpunktu, sadalījumā pa Savienības un dalībvalsts atbalstu un ražotāju grupas iemaksām,

| — | pārdotās produkcijas vērtība ar starpsummām pa produktu grupām pārejas perioda pirmajā, otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā gadā. |
| --- | --- |

—

pārdotās produkcijas vērtība ar starpsummām pa produktu grupām pārejas perioda pirmajā, otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā gadā.

| c) | Ražotāju organizācijas un ražotāju grupas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantā:






  — | pārdotās produkcijas vērtība un apjoms un biedru skaits. |
| --- | --- | --- |

c)

Ražotāju organizācijas un ražotāju grupas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantā:

—

pārdotās produkcijas vērtība un apjoms un biedru skaits.

3.   Informācija par valsts stratēģijas īstenošanu:

| — | kopsavilkums par progresu, kas panākts darbības programmas īstenošanā, sadalījumā pa atsevišķiem pasākumu veidiem, uz ko norādīts 2. panta 1. punkta f) apakšpunktā. Apraksts pamatojas uz finansiālajiem un kopīgajiem tiešo rezultātu un koprezultātu rādītājiem, un tajā apkopo informāciju, kas sniegta gada progresa ziņojumos, kurus par darbības programmām iesniegušas ražotāju organizācijas, |
| --- | --- |

—

kopsavilkums par progresu, kas panākts darbības programmas īstenošanā, sadalījumā pa atsevišķiem pasākumu veidiem, uz ko norādīts 2. panta 1. punkta f) apakšpunktā. Apraksts pamatojas uz finansiālajiem un kopīgajiem tiešo rezultātu un koprezultātu rādītājiem, un tajā apkopo informāciju, kas sniegta gada progresa ziņojumos, kurus par darbības programmām iesniegušas ražotāju organizācijas,

| — | kopsavilkums par darbības programmu izvērtējumu rezultātiem, ko iesūtījušas ražotāju organizācijas, ietverot vidisko darbību rezultātu un ietekmes kvalitatīvo novērtējumu, |
| --- | --- |

—

kopsavilkums par darbības programmu izvērtējumu rezultātiem, ko iesūtījušas ražotāju organizācijas, ietverot vidisko darbību rezultātu un ietekmes kvalitatīvo novērtējumu,

| — | kopsavilkums par galvenajām problēmām, kas radušās valsts stratēģijas īstenošanas gaitā un tās pārvaldībā, un visi veiktie pasākumi, arī norāde par to, vai valsts stratēģija ir atjaunināta, un atjaunināšanas iemesls. Atjauninātās stratēģijas kopiju pievieno gada ziņojumam. |
| --- | --- |

—

kopsavilkums par galvenajām problēmām, kas radušās valsts stratēģijas īstenošanas gaitā un tās pārvaldībā, un visi veiktie pasākumi, arī norāde par to, vai valsts stratēģija ir atjaunināta, un atjaunināšanas iemesls. Atjauninātās stratēģijas kopiju pievieno gada ziņojumam.

B DAĻA. GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANAI VAJADZĪGĀ INFORMĀCIJA

Informācija par pārbaudēm un administratīvajiem sodiem:

| — | pārbaudes, ko veikušas dalībvalstis: ziņas par apmeklētajām struktūrām un apmeklējuma datumiem, |
| --- | --- |

—

pārbaudes, ko veikušas dalībvalstis: ziņas par apmeklētajām struktūrām un apmeklējuma datumiem,

| — | pārbaužu īpatsvars, |
| --- | --- |

—

pārbaužu īpatsvars,

| — | pārbaužu rezultāti, |
| --- | --- |

—

pārbaužu rezultāti,

| — | piemērotie administratīvie sodi. |
| --- | --- |

—

piemērotie administratīvie sodi.

---

VI PIELIKUMS

Paziņojumi par cenām, kas minēti 55. panta 1. punktā

| Produkts | Veids/šķirne | Noformējums/izmērs | Reprezentatīvie tirgi |
| --- | --- | --- | --- |
| Tomāti | Apaļie | Izmērs 57–100 mm, brīvi sabērti aptuveni 5–6 kg pakās | Beļģija
  Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Ungārija
  Nīderlande
  Polija
  Portugāle
  Rumānija |
| Ķekaros | Brīvi sabērti aptuveni 3–6 kg pakās |
| Ķiršu tomāti | Paplātes, aptuveni 250–500 g |
| Aprikozes | Visi veidi un šķirnes | Izmērs 45–50 mm
  Paplātes vai pakas, aptuveni 6–10 kg | Bulgārija
  Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Ungārija |
| Nektarīni | Ar baltu mīkstumu | Izmērs A/B
  Paplātes vai pakas, aptuveni 6–10 kg | Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija |
| Ar dzeltenu mīkstumu | Izmērs A/B
  Paplātes vai pakas, aptuveni 6–10 kg |
| Persiki | Ar baltu mīkstumu | Izmērs A/B
  Paplātes vai pakas, aptuveni 6–10 kg | Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Ungārija
  Portugāle |
| Ar dzeltenu mīkstumu | Izmērs A/B
  Paplātes vai pakas, aptuveni 6–10 kg |
| Galda vīnogas | Visu veidu un šķirņu ar sēklām | 1 kg paplātes vai pakas | Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Ungārija
  Portugāle |
| 1 kg paplātes vai pakas |
| Visu veidu un šķirņu bez sēklām |
| Bumbieri | ‘Blanquilla’ | Izmērs 55/60, aptuveni 5–10 kg pakās | Beļģija
  Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Ungārija
  Nīderlande
  Polija
  Portugāle |
| ‘Conference’ | Izmērs 60/65+, aptuveni 5–10 kg pakās |
| ‘Williams’ | Izmērs 65+/75+, aptuveni 5–10 kg pakās |
| ‘Rocha’ |
| ‘Abbé Fétel’ | Izmērs 70/75, aptuveni 5–10 kg pakās |
| ‘Kaiser’ |
| ‘Doyenné du Comice’ | Izmērs 75/90, aptuveni 5–10 kg pakās |
| Āboli | ‘Golden delicious’ | Izmērs 70/80, aptuveni 5–20 kg pakās | Beļģija
  Čehija
  Vācija
  Grieķija
  Spānija
  Francija
  Austrija |
| ‘Braeburn’. |
| ‘Jonagold’ (vai ‘Jonagored’) |
| ‘Idared’ |
| ‘Fuji’ |
| ‘Shampion’ |
| ‘Granny Smith’ |
| ‘Red delicious’ un citas sarkano ābolu šķirnes |
| ‘Boskoop’ |
| ‘Gala’ | Izmērs 70/80, aptuveni 5–20 kg pakās | Francija
  Itālija
  Ungārija
  Nīderlande
  Polija
  Portugāle
  Rumānija |
| ‘Elstar’ |
| ‘Cox Orange’ |
| Sacumas | Visas šķirnes | Izmērs 1 — X-3, aptuveni 10–20 kg pakās | Spānija |
| Citroni | Visas šķirnes | Izmērs 3–4, aptuveni 10–20 kg pakās | Grieķija
  Spānija
  Itālija |
| Klementīni | Visas šķirnes | Izmērs 1 — X-3, aptuveni 10–20 kg pakās | Grieķija
  Spānija
  Itālija |
| Mandarīni | Visas šķirnes | Izmērs 1–2, aptuveni 10–20 kg pakās | Grieķija
  Spānija
  Itālija
  Portugāle |
| Apelsīni | ‘Salustiana’ | Izmērs 3–6, aptuveni 10–20 kg pakās | Grieķija
  Spānija
  Itālija
  Portugāle |
| ‘Navelinas’ |
| ‘Navelate’ |
| ‘Lanelate’ |
| ‘Valencia late’ |
| ‘Tarocco’ |
| ‘Navel’ |
| Tumšzaļie kabači | Visas šķirnes | Izmērs 14–21, brīvi sabērti pakā | Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Nīderlande |
| Ķirši | Visas saldo ķiršu šķirnes | Izmērs 22 un lielāki, brīvi sabērti pakā | Bulgārija
  Čehija
  Vācija
  Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Ungārija
  Polija
  Portugāle
  Rumānija |
| Gurķi | Gludo gurķu šķirnes | Izmērs 350–500 g, sakārtoti pakā | Bulgārija
  Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Ungārija
  Nīderlande
  Polija |
| Ķiploki | Baltie | Izmērs 50–60 mm, aptuveni 2–5 kg pakās | Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Ungārija |
| Violeti | Izmērs 45-55 mm, aptuveni 2–5 kg pakās |
| Pavasara | Izmērs 50–60 mm, aptuveni 2–5 kg pakās |
| Plūmes | Visi veidi un šķirnes | Izmērs 35 mm un lielāki | Bulgārija
  Vācija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Ungārija
  Polija
  Rumānija |
| Izmērs 35 mm un lielāki |
| Izmērs 40 mm un lielāki |
| Izmērs 40 mm un lielāki |
| Dārzeņpipari (paprika) | Visi veidi un šķirnes | Izmērs 70 mm un lielāki | Bulgārija
  Grieķija
  Spānija
  Itālija
  Ungārija
  Nīderlande
  Portugāle |
| Izmērs 50 mm un lielāki |
| Izmērs 40 mm un lielāki |
| Salāti | Visi veidi un šķirnes | Izmērs 400 g un lielāki, 8 — 12 gab. pakās | Vācija
  Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Nīderlande
  Portugāle
  Apvienotā Karaliste |
| Izmērs 400 g un lielāki, 8 — 12 gab. pakās |
| Zemenes | Visas šķirnes | 250/500 g pakas | Beļģija
  Vācija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Nīderlande
  Polija
  Portugāle
  Apvienotā Karaliste |
| Kultivētas sēnes | Ar slēgtu cepurīti | Vidēja izmēra (30–65 mm) | Īrija
  Spānija
  Francija
  Ungārija
  Nīderlande
  Polija
  Apvienotā Karaliste |
| Kivi | ‘Hayward’ | Izmērs 105–125 g, aptuveni 3–10 kg pakās | Grieķija
  Francija
  Itālija
  Portugāle |
| Ziedkāposti | Visi veidi un šķirnes | Izmērs 16–20 mm | Vācija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Polija |
| Sparģeļi | Visi veidi un šķirnes | Izmērs 10–16/16+ | Vācija
  Spānija
  Francija
  Nīderlande
  Polija |
| Baklažāni | Visi veidi un šķirnes | Izmērs 40+/70+ | Spānija
  Itālija
  Rumānija |
| Burkāni | Visi veidi un šķirnes | Parastie standarti reprezentatīvajā tirgū | Vācija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Nīderlande
  Polija
  Apvienotā Karaliste |
| Sīpoli | Visi veidi un šķirnes | Izmērs 40–80 | Vācija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Nīderlande
  Polija
  Apvienotā Karaliste |
| Pupas | Visi veidi un šķirnes | Parastie standarti reprezentatīvajā tirgū | Beļģija
  Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Polija |
| Puravi | Visi veidi un šķirnes | Parastie standarti reprezentatīvajā tirgū | Beļģija
  Vācija
  Spānija
  Francija
  Nīderlande
  Polija |
| Arbūzi | Visi veidi un šķirnes | Parastie standarti reprezentatīvajā tirgū | Grieķija
  Spānija
  Itālija
  Ungārija
  Rumānija |
| Melones | Visi veidi un šķirnes | Parastie standarti reprezentatīvajā tirgū | Grieķija
  Spānija
  Francija
  Itālija |
| Galviņkāposti | Visi veidi un šķirnes | Parastie standarti reprezentatīvajā tirgū | Vācija
  Grieķija
  Spānija
  Francija
  Polija
  Rumānija
  Apvienotā Karaliste |

Produkts

Veids/šķirne

Noformējums/izmērs

Reprezentatīvie tirgi

Tomāti

Apaļie

Izmērs 57–100 mm, brīvi sabērti aptuveni 5–6 kg pakās

Beļģija

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Ungārija

Nīderlande

Polija

Portugāle

Rumānija

Ķekaros

Brīvi sabērti aptuveni 3–6 kg pakās

Ķiršu tomāti

Paplātes, aptuveni 250–500 g

Aprikozes

Visi veidi un šķirnes

Izmērs 45–50 mm

Paplātes vai pakas, aptuveni 6–10 kg

Bulgārija

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Ungārija

Nektarīni

Ar baltu mīkstumu

Izmērs A/B

Paplātes vai pakas, aptuveni 6–10 kg

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Ar dzeltenu mīkstumu

Izmērs A/B

Paplātes vai pakas, aptuveni 6–10 kg

Persiki

Ar baltu mīkstumu

Izmērs A/B

Paplātes vai pakas, aptuveni 6–10 kg

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Ungārija

Portugāle

Ar dzeltenu mīkstumu

Izmērs A/B

Paplātes vai pakas, aptuveni 6–10 kg

Galda vīnogas

Visu veidu un šķirņu ar sēklām

1 kg paplātes vai pakas

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Ungārija

Portugāle

1 kg paplātes vai pakas

Visu veidu un šķirņu bez sēklām

Bumbieri

‘Blanquilla’

Izmērs 55/60, aptuveni 5–10 kg pakās

Beļģija

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Ungārija

Nīderlande

Polija

Portugāle

‘Conference’

Izmērs 60/65+, aptuveni 5–10 kg pakās

‘Williams’

Izmērs 65+/75+, aptuveni 5–10 kg pakās

‘Rocha’

‘Abbé Fétel’

Izmērs 70/75, aptuveni 5–10 kg pakās

‘Kaiser’

‘Doyenné du Comice’

Izmērs 75/90, aptuveni 5–10 kg pakās

Āboli

‘Golden delicious’

Izmērs 70/80, aptuveni 5–20 kg pakās

Beļģija

Čehija

Vācija

Grieķija

Spānija

Francija

Austrija

‘Braeburn’.

‘Jonagold’ (vai ‘Jonagored’)

‘Idared’

‘Fuji’

‘Shampion’

‘Granny Smith’

‘Red delicious’ un citas sarkano ābolu šķirnes

‘Boskoop’

‘Gala’

Izmērs 70/80, aptuveni 5–20 kg pakās

Francija

Itālija

Ungārija

Nīderlande

Polija

Portugāle

Rumānija

‘Elstar’

‘Cox Orange’

Sacumas

Visas šķirnes

Izmērs 1 — X-3, aptuveni 10–20 kg pakās

Spānija

Citroni

Visas šķirnes

Izmērs 3–4, aptuveni 10–20 kg pakās

Grieķija

Spānija

Itālija

Klementīni

Visas šķirnes

Izmērs 1 — X-3, aptuveni 10–20 kg pakās

Grieķija

Spānija

Itālija

Mandarīni

Visas šķirnes

Izmērs 1–2, aptuveni 10–20 kg pakās

Grieķija

Spānija

Itālija

Portugāle

Apelsīni

‘Salustiana’

Izmērs 3–6, aptuveni 10–20 kg pakās

Grieķija

Spānija

Itālija

Portugāle

‘Navelinas’

‘Navelate’

‘Lanelate’

‘Valencia late’

‘Tarocco’

‘Navel’

Tumšzaļie kabači

Visas šķirnes

Izmērs 14–21, brīvi sabērti pakā

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Nīderlande

Ķirši

Visas saldo ķiršu šķirnes

Izmērs 22 un lielāki, brīvi sabērti pakā

Bulgārija

Čehija

Vācija

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Ungārija

Polija

Portugāle

Rumānija

Gurķi

Gludo gurķu šķirnes

Izmērs 350–500 g, sakārtoti pakā

Bulgārija

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Ungārija

Nīderlande

Polija

Ķiploki

Baltie

Izmērs 50–60 mm, aptuveni 2–5 kg pakās

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Ungārija

Violeti

Izmērs 45-55 mm, aptuveni 2–5 kg pakās

Pavasara

Izmērs 50–60 mm, aptuveni 2–5 kg pakās

Plūmes

Visi veidi un šķirnes

Izmērs 35 mm un lielāki

Bulgārija

Vācija

Spānija

Francija

Itālija

Ungārija

Polija

Rumānija

Izmērs 35 mm un lielāki

Izmērs 40 mm un lielāki

Izmērs 40 mm un lielāki

Dārzeņpipari (paprika)

Visi veidi un šķirnes

Izmērs 70 mm un lielāki

Bulgārija

Grieķija

Spānija

Itālija

Ungārija

Nīderlande

Portugāle

Izmērs 50 mm un lielāki

Izmērs 40 mm un lielāki

Salāti

Visi veidi un šķirnes

Izmērs 400 g un lielāki, 8 — 12 gab. pakās

Vācija

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Nīderlande

Portugāle

Apvienotā Karaliste

Izmērs 400 g un lielāki, 8 — 12 gab. pakās

Zemenes

Visas šķirnes

250/500 g pakas

Beļģija

Vācija

Spānija

Francija

Itālija

Nīderlande

Polija

Portugāle

Apvienotā Karaliste

Kultivētas sēnes

Ar slēgtu cepurīti

Vidēja izmēra (30–65 mm)

Īrija

Spānija

Francija

Ungārija

Nīderlande

Polija

Apvienotā Karaliste

Kivi

‘Hayward’

Izmērs 105–125 g, aptuveni 3–10 kg pakās

Grieķija

Francija

Itālija

Portugāle

Ziedkāposti

Visi veidi un šķirnes

Izmērs 16–20 mm

Vācija

Spānija

Francija

Itālija

Polija

Sparģeļi

Visi veidi un šķirnes

Izmērs 10–16/16+

Vācija

Spānija

Francija

Nīderlande

Polija

Baklažāni

Visi veidi un šķirnes

Izmērs 40+/70+

Spānija

Itālija

Rumānija

Burkāni

Visi veidi un šķirnes

Parastie standarti reprezentatīvajā tirgū

Vācija

Spānija

Francija

Itālija

Nīderlande

Polija

Apvienotā Karaliste

Sīpoli

Visi veidi un šķirnes

Izmērs 40–80

Vācija

Spānija

Francija

Itālija

Nīderlande

Polija

Apvienotā Karaliste

Pupas

Visi veidi un šķirnes

Parastie standarti reprezentatīvajā tirgū

Beļģija

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Polija

Puravi

Visi veidi un šķirnes

Parastie standarti reprezentatīvajā tirgū

Beļģija

Vācija

Spānija

Francija

Nīderlande

Polija

Arbūzi

Visi veidi un šķirnes

Parastie standarti reprezentatīvajā tirgū

Grieķija

Spānija

Itālija

Ungārija

Rumānija

Melones

Visi veidi un šķirnes

Parastie standarti reprezentatīvajā tirgū

Grieķija

Spānija

Francija

Itālija

Galviņkāposti

Visi veidi un šķirnes

Parastie standarti reprezentatīvajā tirgū

Vācija

Grieķija

Spānija

Francija

Polija

Rumānija

Apvienotā Karaliste

---

VII PIELIKUMS

Produktu saraksts III sadaļā noteiktās ievešanas cenu sistēmas īstenošanai

Neskarot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, uzskata, ka produktu aprakstam ir tikai orientējoša nozīme. Šā pielikuma piemērošanas vajadzībām III sadaļā noteiktās kārtības piemērošanas jomu nosaka pēc tādiem KN kodiem, kādi tie ir šīs regulas pieņemšanas brīdī. Ja pirms KN koda ir norāde “ex”, papildu nodokļu apmēru nosaka gan pēc KN koda un produktu apraksta, gan pēc atbilstošā piemērošanas perioda

A DAĻA

| KN kods | Apraksts | Piemērošanas periods |
| --- | --- | --- |
| ex 0702 00 00 | Tomāti | No 1. janvāra līdz 31. decembrim |
| ex 0707 00 05 | Gurķi (1) | No 1. janvāra līdz 31. decembrim |
| ex 0709 90 80 | Artišoki | No 1. novembra līdz 30. jūnijam |
| 0709 90 70 | Tumšzaļie kabači | No 1. janvāra līdz 31. decembrim |
| ex 0805 10 20 | Saldie apelsīni, svaigi | No 1. decembra līdz 31. maijam |
| ex 0805 20 10 | Klementīni | No 1. novembra līdz februāra beigām |
| ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 | Mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi | No 1. novembra līdz februāra beigām |
| ex 0805 50 10 | Citroni (Citrus limon, Citrus limonum) | No 1. jūnija līdz 31. maijam |
| ex 0806 10 10 | Galda vīnogas | No 21. jūlija līdz 20. novembrim |
| ex 0808 10 80 | Āboli | No 1. jūlija līdz 30. jūnijam |
| ex 0808 20 50 | Bumbieri | No 1. jūlija līdz 30. aprīlim |
| ex 0809 10 00 | Aprikozes | No 1. jūnija līdz 31. jūlijam |
| ex 0809 20 95 | Ķirši, izņemot skābos ķiršus | No 21. maija līdz 10. augustam |
| ex 0809 30 10 ex 0809 30 90 | Persiki, arī nektarīni | No 11. jūnija līdz 30. septembrim |
| ex 0809 40 05 | Plūmes | No 11. jūnija līdz 30. septembrim |

KN kods

Apraksts

Piemērošanas periods

ex 0702 00 00

Tomāti

No 1. janvāra līdz 31. decembrim

ex 0707 00 05

Gurķi (1)

No 1. janvāra līdz 31. decembrim

ex 0709 90 80

Artišoki

No 1. novembra līdz 30. jūnijam

0709 90 70

Tumšzaļie kabači

No 1. janvāra līdz 31. decembrim

ex 0805 10 20

Saldie apelsīni, svaigi

No 1. decembra līdz 31. maijam

ex 0805 20 10

Klementīni

No 1. novembra līdz februāra beigām

ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90

Mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi

No 1. novembra līdz februāra beigām

ex 0805 50 10

Citroni (Citrus limon, Citrus limonum)

No 1. jūnija līdz 31. maijam

ex 0806 10 10

Galda vīnogas

No 21. jūlija līdz 20. novembrim

ex 0808 10 80

Āboli

No 1. jūlija līdz 30. jūnijam

ex 0808 20 50

Bumbieri

No 1. jūlija līdz 30. aprīlim

ex 0809 10 00

Aprikozes

No 1. jūnija līdz 31. jūlijam

ex 0809 20 95

Ķirši, izņemot skābos ķiršus

No 21. maija līdz 10. augustam

ex 0809 30 10 ex 0809 30 90

Persiki, arī nektarīni

No 11. jūnija līdz 30. septembrim

ex 0809 40 05

Plūmes

No 11. jūnija līdz 30. septembrim

B DAĻA

| KN kods | Apraksts | Piemērošanas periods |
| --- | --- | --- |
| ex 0707 00 05 | Pārstrādei paredzēti gurķi | No 1. maija līdz 31. oktobrim |
| ex 0809 20 05 | Skābie ķirši (Prunus cerasus) | No 21. maija līdz 10. augustam |

KN kods

Apraksts

Piemērošanas periods

ex 0707 00 05

Pārstrādei paredzēti gurķi

No 1. maija līdz 31. oktobrim

ex 0809 20 05

Skābie ķirši (Prunus cerasus)

No 21. maija līdz 10. augustam

---

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/57

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/892

(2017. gada 13. marts),

ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 38. pantu, 174. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 181. panta 3. punktu un 182. panta 1. un 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (2) un jo īpaši tās 58. panta 4. punkta a) apakšpunktu, 62. panta 2. punkta a)–d) un h) apakšpunktu un 64. panta 7. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013 ir aizstāta Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (3), un tajā ir paredzēti jauni noteikumi attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari. Turklāt Komisija ar to ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus un īstenošanas aktus šajā sakarībā. Minētajiem aktiem būtu jāaizstāj daži Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 (4) noteikumi. Minētā regula ir grozīta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/891 (5). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013 ir aizstāta Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (3), un tajā ir paredzēti jauni noteikumi attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari. Turklāt Komisija ar to ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus un īstenošanas aktus šajā sakarībā. Minētajiem aktiem būtu jāaizstāj daži Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 (4) noteikumi. Minētā regula ir grozīta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/891 (5).

| (2) | Lai optimizētu finanšu resursu sadalījumu un uzlabotu stratēģijas kvalitāti, būtu jāparedz noteikumi, ar kuriem nosaka ilgtspējīgām darbības programmām iecerētās valsts stratēģijas un vidisko darbību valsts satvara struktūru un saturu. Lai atvieglotu vidisko darbību izstrādi un īstenošanu, būtu jānosaka, kādas vidiskās darbības var iekļaut minētajā valsts satvarā un kādas prasības jāievēro. |
| --- | --- |

(2)

Lai optimizētu finanšu resursu sadalījumu un uzlabotu stratēģijas kvalitāti, būtu jāparedz noteikumi, ar kuriem nosaka ilgtspējīgām darbības programmām iecerētās valsts stratēģijas un vidisko darbību valsts satvara struktūru un saturu. Lai atvieglotu vidisko darbību izstrādi un īstenošanu, būtu jānosaka, kādas vidiskās darbības var iekļaut minētajā valsts satvarā un kādas prasības jāievēro.

| (3) | Turklāt būtu jāparedz noteikumi par darbības programmu saturu, iesniedzamajiem dokumentiem, iesniegšanas termiņiem un darbības programmu īstenošanas periodiem. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt būtu jāparedz noteikumi par darbības programmu saturu, iesniedzamajiem dokumentiem, iesniegšanas termiņiem un darbības programmu īstenošanas periodiem.

| (4) | Lai nodrošinātu ražotāju organizācijām izveidotās atbalsta shēmas pareizu piemērošanu, būtu jāparedz noteikumi par to, kāda informācija ir jāiekļauj atbalsta pieteikumos, kā arī par atbalsta maksāšanas procedūrām. Lai izvairītos no naudas plūsmas grūtībām, ražotāju organizācijām vajadzētu būt pieejamai avansa maksājumu sistēmai, kurai līdztekus paredz atbilstošu nodrošinājumu. Līdzīgu iemeslu dēļ vajadzētu būt pieejamai alternatīvai sistēmai, kā atlīdzināt jau radušos izdevumus. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu ražotāju organizācijām izveidotās atbalsta shēmas pareizu piemērošanu, būtu jāparedz noteikumi par to, kāda informācija ir jāiekļauj atbalsta pieteikumos, kā arī par atbalsta maksāšanas procedūrām. Lai izvairītos no naudas plūsmas grūtībām, ražotāju organizācijām vajadzētu būt pieejamai avansa maksājumu sistēmai, kurai līdztekus paredz atbilstošu nodrošinājumu. Līdzīgu iemeslu dēļ vajadzētu būt pieejamai alternatīvai sistēmai, kā atlīdzināt jau radušos izdevumus.

| (5) | Tā kā augļu un dārzeņu ražošana ir neparedzama un produkti ir ātrbojīgi, pārpalikums tirgū, pat ja tas nav pārāk liels, var radīt ievērojamus tirgus traucējumus. Tāpēc ir jānosaka īstenošanas noteikumi, kas saistīti ar krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā augļu un dārzeņu ražošana ir neparedzama un produkti ir ātrbojīgi, pārpalikums tirgū, pat ja tas nav pārāk liels, var radīt ievērojamus tirgus traucējumus. Tāpēc ir jānosaka īstenošanas noteikumi, kas saistīti ar krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem.

| (6) | Būtu jānosaka sīki izstrādāti noteikumi par valsts finansiālo palīdzību, ko dalībvalstis var piešķirt tajos Savienības reģionos, kuros ražotāju organizētības pakāpe ir īpaši zema. Būtu jāparedz šādas valsts finansiālās palīdzības apstiprināšanas procedūras, kā arī procedūras, saskaņā ar kurām apstiprina Savienības izmaksājamo atlīdzinājumu un nosaka tā summu. Turklāt būtu jānosaka arī atlīdzinājuma proporcija. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jānosaka sīki izstrādāti noteikumi par valsts finansiālo palīdzību, ko dalībvalstis var piešķirt tajos Savienības reģionos, kuros ražotāju organizētības pakāpe ir īpaši zema. Būtu jāparedz šādas valsts finansiālās palīdzības apstiprināšanas procedūras, kā arī procedūras, saskaņā ar kurām apstiprina Savienības izmaksājamo atlīdzinājumu un nosaka tā summu. Turklāt būtu jānosaka arī atlīdzinājuma proporcija.

| (7) | Būtu jāparedz noteikumi par veidu un formātu, kādā jāsniedz Regulas (ES) Nr. 1308/2013, Deleģētās regulas (ES) 2017/891 un šīs regulas piemērošanai vajadzīgā informācija. Minētajiem noteikumiem būtu jāattiecas uz informāciju, kas ražotājiem un ražotāju organizācijām jāsniedz dalībvalstīm, un uz informāciju, kas dalībvalstīm jāsniedz Komisijai. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jāparedz noteikumi par veidu un formātu, kādā jāsniedz Regulas (ES) Nr. 1308/2013, Deleģētās regulas (ES) 2017/891 un šīs regulas piemērošanai vajadzīgā informācija. Minētajiem noteikumiem būtu jāattiecas uz informāciju, kas ražotājiem un ražotāju organizācijām jāsniedz dalībvalstīm, un uz informāciju, kas dalībvalstīm jāsniedz Komisijai.

| (8) | Būtu jāparedz noteikumi par administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 pareizu piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāparedz noteikumi par administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 pareizu piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē.

| (9) | Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 6. punkta piemērošanas vajadzībām jāparedz noteikumi par acīmredzamu kļūdu labošanu atbalsta pieteikumos, paziņojumos, pieprasījumos vai lūgumos. |
| --- | --- |

(9)

Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 6. punkta piemērošanas vajadzībām jāparedz noteikumi par acīmredzamu kļūdu labošanu atbalsta pieteikumos, paziņojumos, pieprasījumos vai lūgumos.

| (10) | Būtu jānosaka noteikumi par to ražotāju finansiālajām iemaksām, kas nav ražotāju organizāciju, ražotāju organizāciju apvienību vai starpnozaru organizāciju biedri un kam tiek padarīti saistoši noteikumi, par kuriem vienojušās organizācijas vai apvienības, kas tiek uzskatītas par reprezentatīvām konkrētā ekonomiskajā zonā. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jānosaka noteikumi par to ražotāju finansiālajām iemaksām, kas nav ražotāju organizāciju, ražotāju organizāciju apvienību vai starpnozaru organizāciju biedri un kam tiek padarīti saistoši noteikumi, par kuriem vienojušās organizācijas vai apvienības, kas tiek uzskatītas par reprezentatīvām konkrētā ekonomiskajā zonā.

| (11) | Standarta importa vērtības būtu jāaprēķina pēc dalībvalsts importa tirgos pārdoto importēto produktu vidējo reprezentatīvo cenu vidējā svērtā, izmantojot tos datus par šīm attiecīgo produktu cenām un importētajiem daudzumiem, kurus dalībvalstis paziņojušas Komisijai saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/891 74. pantu. Būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz gadījumiem, kad konkrētas izcelsmes produktu vidējās reprezentatīvās cenas nav pieejamas. |
| --- | --- |

(11)

Standarta importa vērtības būtu jāaprēķina pēc dalībvalsts importa tirgos pārdoto importēto produktu vidējo reprezentatīvo cenu vidējā svērtā, izmantojot tos datus par šīm attiecīgo produktu cenām un importētajiem daudzumiem, kurus dalībvalstis paziņojušas Komisijai saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/891 74. pantu. Būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz gadījumiem, kad konkrētas izcelsmes produktu vidējās reprezentatīvās cenas nav pieejamas.

| (12) | Būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par ievedmuitas nodokli, kuru konkrētiem produktiem var uzlikt papildus kopējā muitas tarifā paredzētajam ievedmuitas nodoklim. Būtu jāparedz, ka minēto papildu ievedmuitas nodokli var uzlikt tad, ja attiecīgo produktu importa apjomi pārsniedz produktam un piemērošanas periodam noteikto sprūda līmeni. Preces, kas atrodas ceļā uz Savienību, ir atbrīvotas no papildu ievedmuitas nodokļa, tāpēc būtu jāpieņem īpaši noteikumi attiecībā uz šādām precēm. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par ievedmuitas nodokli, kuru konkrētiem produktiem var uzlikt papildus kopējā muitas tarifā paredzētajam ievedmuitas nodoklim. Būtu jāparedz, ka minēto papildu ievedmuitas nodokli var uzlikt tad, ja attiecīgo produktu importa apjomi pārsniedz produktam un piemērošanas periodam noteikto sprūda līmeni. Preces, kas atrodas ceļā uz Savienību, ir atbrīvotas no papildu ievedmuitas nodokļa, tāpēc būtu jāpieņem īpaši noteikumi attiecībā uz šādām precēm.

| (13) | Šai regulai būtu jāstājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tā būtu jāpiemēro no minētās dienas. |
| --- | --- |

(13)

Šai regulai būtu jāstājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tā būtu jāpiemēro no minētās dienas.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

RAŽOTĀJU ORGANIZĀCIJAS

1. IEDAĻA

Ievada noteikums

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā ir izklāstīti noteikumi par Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari, izņemot tirdzniecības standartus.

2.   Šīs regulas I–V nodaļa attiecas tikai uz Regulas (ES) Nr. 1308/2013 1. panta 2. punkta i) apakšpunktā minētās augļu un dārzeņu nozares produktiem un šādiem produktiem, kas paredzēti vienīgi pārstrādei.

2. IEDAĻA

Darbības programmas

2. pants

Ilgtspējīgām darbības programmām iecerētā valsts stratēģija

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. panta 2. punktā minētās valsts stratēģijas struktūra un saturs ir izklāstīts šīs regulas I pielikumā.

3. pants

Vidisko darbību valsts satvars un attiecināmie ieguldījumi

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. panta 1. punktā minētā valsts satvara atsevišķā iedaļā norāda Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (6) 28. pantā izklāstītās prasības, kuras jāievēro darbības programmas ietvaros izvēlētajās vidiskajās darbībās.

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 5. punkta piemērošanas vajadzībām valsts satvarā ietver papildināmu sarakstu ar vidiskām darbībām un norāda ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami dalībvalstī.

Otrajā daļā minētajā sarakstā var iekļaut šādas vidiskas darbības:

| a) | darbības, kas ir identiskas agrovides un klimata vai bioloģiskās lauksaimniecības saistībām, kuras minētas attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 29. pantā un ir paredzētas attiecīgās dalībvalsts lauku attīstības programmā; |
| --- | --- |

a)

darbības, kas ir identiskas agrovides un klimata vai bioloģiskās lauksaimniecības saistībām, kuras minētas attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 29. pantā un ir paredzētas attiecīgās dalībvalsts lauku attīstības programmā;

| b) | videi labvēlīgi ieguldījumi; |
| --- | --- |

b)

videi labvēlīgi ieguldījumi;

| c) | citas videi labvēlīgas darbības, tostarp darbības, kas nav tieši vai netieši saistītas ar konkrētu zemes gabalu, bet ir saistītas ar augļu un dārzeņu nozari, ja vien šīs darbības veicina augsnes aizsardzību, ūdens vai enerģijas taupīšanu, ūdens kvalitātes, dzīvotņu vai bioloģiskās daudzveidības aizsardzības uzlabošanu vai uzturēšanu, klimata pārmaiņu mazināšanu un atkritumu samazināšanu vai to apsaimniekošanas uzlabošanu. |
| --- | --- |

c)

citas videi labvēlīgas darbības, tostarp darbības, kas nav tieši vai netieši saistītas ar konkrētu zemes gabalu, bet ir saistītas ar augļu un dārzeņu nozari, ja vien šīs darbības veicina augsnes aizsardzību, ūdens vai enerģijas taupīšanu, ūdens kvalitātes, dzīvotņu vai bioloģiskās daudzveidības aizsardzības uzlabošanu vai uzturēšanu, klimata pārmaiņu mazināšanu un atkritumu samazināšanu vai to apsaimniekošanas uzlabošanu.

Par katru vidisko darbību, kas minēta trešās daļas b) un c) apakšpunktā, valsts satvarā norāda:

| a) | darbības pamatojumu, kas balstīts uz tās ietekmi uz vidi; un |
| --- | --- |

a)

darbības pamatojumu, kas balstīts uz tās ietekmi uz vidi; un

| b) | konkrētās saistības, ko darbība ietver. |
| --- | --- |

b)

konkrētās saistības, ko darbība ietver.

Valsts satvarā ietver vismaz vienu darbību, kas attiecas uz integrētās augu aizsardzības prakses piemērošanu.

2.   Vidiskās darbības, kas ir identiskas agrovides un klimata vai bioloģiskās lauksaimniecības saistībām, kurām atbalsts tiek sniegts saskaņā ar lauku attīstības programmu, ilgst tikpat ilgi kā minētās saistības. Ja darbība ilgst ilgāk nekā sākotnējā darbības programma, darbību turpina nākamās darbības programmas ietvaros.

Pienācīgi pamatotos gadījumos, jo īpaši ņemot vērā tā izvērtējuma rezultātus, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2017/891 57. panta 3. punktā un veikts darbības programmas īstenošanas aizpagājušajā gadā, dalībvalstis var atļaut saīsināt vidisko darbību ilgumu vai pat tās pārtraukt.

3.   Par videi labvēlīgiem ieguldījumiem, kas veikti ražotāju organizāciju, ražotāju organizāciju apvienību vai Deleģētās regulas (ES) 2017/891 22. panta 8. punktā noteiktajai “90 % prasībai” atbilstošu meitasuzņēmumu telpās, vai to biedru ražotāju telpās, ir tiesības saņemt atbalstu, ja:

| a) | to rezultātā varētu samazināt ražošanas resursu pašreizējo izlietojumu, piesārņotāju emisiju vai ražošanas procesā radušos atkritumus; vai |
| --- | --- |

a)

to rezultātā varētu samazināt ražošanas resursu pašreizējo izlietojumu, piesārņotāju emisiju vai ražošanas procesā radušos atkritumus; vai

| b) | to rezultātā fosilos energoresursus varētu aizstāt ar atjaunojamiem energoresursiem; vai |
| --- | --- |

b)

to rezultātā fosilos energoresursus varētu aizstāt ar atjaunojamiem energoresursiem; vai

| c) | to rezultātā varētu samazināt risku, ko videi rada noteiktu ražošanas resursu izmantošana, tostarp augu aizsardzības līdzekļu vai mēslojuma lietošana; vai |
| --- | --- |

c)

to rezultātā varētu samazināt risku, ko videi rada noteiktu ražošanas resursu izmantošana, tostarp augu aizsardzības līdzekļu vai mēslojuma lietošana; vai

| d) | to rezultātā uzlabojas vides stāvoklis; vai |
| --- | --- |

d)

to rezultātā uzlabojas vides stāvoklis; vai

| e) | tie ir saistīti ar neienesīgiem ieguldījumiem, kas vajadzīgi, lai izpildītu agrovides un klimata vai bioloģiskās lauksaimniecības saistību mērķus, jo īpaši gadījumos, kad minētie mērķi attiecas uz dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību. |
| --- | --- |

e)

tie ir saistīti ar neienesīgiem ieguldījumiem, kas vajadzīgi, lai izpildītu agrovides un klimata vai bioloģiskās lauksaimniecības saistību mērķus, jo īpaši gadījumos, kad minētie mērķi attiecas uz dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību.

4.   Par 3. punkta a) apakšpunktā minētajiem ieguldījumiem ir tiesības saņemt atbalstu tad, ja tie nodrošina, ka turpmāk minētie rādītāji samazinās vismaz par 15 %, ko aprēķina ieguldījuma fiskālās amortizācijas periodā salīdzinājumā ar iepriekšējo stāvokli:

| a) | tādu ražošanas resursu izmantojums, kas ir neatjaunojami dabas resursi, piemēram, ūdens vai fosilais kurināmais, vai kas ir iespējams vides piesārņojuma avots, piemēram, mēslošanas līdzekļi, augu aizsardzības līdzekļi vai dažu veidu energoresursi; |
| --- | --- |

a)

tādu ražošanas resursu izmantojums, kas ir neatjaunojami dabas resursi, piemēram, ūdens vai fosilais kurināmais, vai kas ir iespējams vides piesārņojuma avots, piemēram, mēslošanas līdzekļi, augu aizsardzības līdzekļi vai dažu veidu energoresursi;

| b) | ražošanas procesā radušos piesārņotāju emisija gaisā, augsnē vai ūdenī; vai |
| --- | --- |

b)

ražošanas procesā radušos piesārņotāju emisija gaisā, augsnē vai ūdenī; vai

| c) | ražošanas procesā radušies atkritumi, tostarp notekūdeņi. |
| --- | --- |

c)

ražošanas procesā radušies atkritumi, tostarp notekūdeņi.

Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis var akceptēt ieguldījumus, kas nodrošina vismaz 7 % samazinājumu, ko aprēķina ieguldījuma fiskālās amortizācijas periodā salīdzinājumā ar iepriekšējo stāvokli, ja minētie ieguldījumi sniedz vismaz vēl vienu labumu videi.

Gaidāmo samazinājumu un attiecīgā gadījumā arī gaidāmo papildu labumu videi pierāda ex ante ar projekta specifikācijām vai citiem tehniskiem dokumentiem, kuri ražotāju organizācijai vai ražotāju organizāciju apvienībai jāpievieno, kad tā iesniedz apstiprināšanai ierosināto darbības programmu vai šādas programmas grozījumu, un kuros uzrādīti rezultāti, ko varētu gūt, īstenojot ieguldījumu, kā to apliecina tehniskie dokumenti vai dalībvalsts apstiprināta neatkarīga kvalificēta struktūra vai eksperts.

Ieguldījumi, kuru mērķis ir samazināt ūdens patēriņu:

| a) | pilienveida apūdeņošanas vai līdzīgās sistēmās nodrošina vismaz 5 % ūdens izlietojuma samazinājumu salīdzinājumā ar patēriņu pirms ieguldījuma; un |
| --- | --- |

a)

pilienveida apūdeņošanas vai līdzīgās sistēmās nodrošina vismaz 5 % ūdens izlietojuma samazinājumu salīdzinājumā ar patēriņu pirms ieguldījuma; un

| b) | nerada apūdeņotās platības neto pieaugumu, izņemot gadījumus, kad visas lauku saimniecības, tostarp platības pieauguma daļas, apūdeņošanai izmantotā ūdens kopējais patēriņš nepārsniedz vidējo ūdens patēriņu pēdējos piecos gados pirms ieguldījuma. |
| --- | --- |

b)

nerada apūdeņotās platības neto pieaugumu, izņemot gadījumus, kad visas lauku saimniecības, tostarp platības pieauguma daļas, apūdeņošanai izmantotā ūdens kopējais patēriņš nepārsniedz vidējo ūdens patēriņu pēdējos piecos gados pirms ieguldījuma.

5.   Par 3. punkta b) apakšpunktā minētajiem ieguldījumiem, kas ir enerģijas ražošanas sistēmas, ir tiesības saņemt atbalstu tad, ja saražotās enerģijas apjoms nepārsniedz apjomu, ko ar augļiem un dārzeņiem saistītām darbībām ik gadu ex ante var izmantot ražotāju organizācija, ražotāju organizāciju apvienība, meitasuzņēmums vai ražotāju organizācijas biedri, kas gūst labumu no ieguldījuma.

6.   Par 3. punkta c) un d) apakšpunktā minētajiem ieguldījumiem ir tiesības saņemt atbalstu tad, ja tie sekmē augsnes aizsardzību, ūdens vai enerģijas taupīšanu, ūdens kvalitātes, dzīvotņu vai bioloģiskās daudzveidības aizsardzības uzlabošanu vai uzturēšanu, klimata pārmaiņu mazināšanu un atkritumu samazināšanu vai to apsaimniekošanas uzlabošanu, kaut arī to devums nav kvantificējams.

Pierādījumus par gaidāmo pozitīvo devumu viena vai vairāku vidisko mērķu sasniegšanā ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība iesniedz tad, kad tā iesniedz apstiprināšanai ierosināto darbības programmu vai minētās programmas grozījumu. Valsts kompetentā iestāde var pieprasīt, lai šie pierādījumi būtu projekta specifikācijas, ko apliecinājusi neatkarīga kvalificēta struktūra vai eksperts attiecīgajās vides jomās.

7.   Vidiskām darbībām piemēro šādus noteikumus:

| a) | dažādas vidiskas darbības var kombinēt, ja tās cita citu papildina un ir saderīgas. Ja kombinē vidiskas darbības, kas nav ieguldījumi materiālajos aktīvos, atbalsta apmērā ņem vērā konkrētos kombinēšanas rezultātā negūtos ienākumus un radušās papildu izmaksas; |
| --- | --- |

a)

dažādas vidiskas darbības var kombinēt, ja tās cita citu papildina un ir saderīgas. Ja kombinē vidiskas darbības, kas nav ieguldījumi materiālajos aktīvos, atbalsta apmērā ņem vērā konkrētos kombinēšanas rezultātā negūtos ienākumus un radušās papildu izmaksas;

| b) | saistības ierobežot mēslošanas līdzekļu, augu aizsardzības līdzekļu vai citu resursu lietošanu akceptē tikai tad, ja šos ierobežojumus var novērtēt tā, lai gūtu pārliecību par minēto saistību ievērošanu; |
| --- | --- |

b)

saistības ierobežot mēslošanas līdzekļu, augu aizsardzības līdzekļu vai citu resursu lietošanu akceptē tikai tad, ja šos ierobežojumus var novērtēt tā, lai gūtu pārliecību par minēto saistību ievērošanu;

| c) | videi labvēlīgi ieguldījumi, kas minēti 3. punktā, ir pilnībā atbalsttiesīgi. |
| --- | --- |

c)

videi labvēlīgi ieguldījumi, kas minēti 3. punktā, ir pilnībā atbalsttiesīgi.

4. pants

Darbības programmu saturs

1.   Darbības programmās izklāsta:

| a) | sākotnējās situācijas aprakstu, kas attiecīgā gadījumā pamatojas uz II pielikuma 5. punktā uzskaitītajiem kopīgajiem atskaites punkta rādītājiem; |
| --- | --- |

a)

sākotnējās situācijas aprakstu, kas attiecīgā gadījumā pamatojas uz II pielikuma 5. punktā uzskaitītajiem kopīgajiem atskaites punkta rādītājiem;

| b) | programmas mērķus, ņemot vērā produkcijas un noieta prognozes, un skaidrojumu par to, kā ar programmu plānots sekmēt valsts stratēģijas mērķu sasniegšanu, un par programmas saskaņotību ar šiem mērķiem, tostarp par aktivitāšu līdzsvaru. Lai atvieglotu programmas īstenošanā pakāpeniski panāktā progresa uzraudzību, mērķu aprakstā norāda izmērāmus mērķrādītājus; |
| --- | --- |

b)

programmas mērķus, ņemot vērā produkcijas un noieta prognozes, un skaidrojumu par to, kā ar programmu plānots sekmēt valsts stratēģijas mērķu sasniegšanu, un par programmas saskaņotību ar šiem mērķiem, tostarp par aktivitāšu līdzsvaru. Lai atvieglotu programmas īstenošanā pakāpeniski panāktā progresa uzraudzību, mērķu aprakstā norāda izmērāmus mērķrādītājus;

| c) | ierosinātos pasākumus, tostarp krīžu novēršanas un pārvarēšanas darbības; |
| --- | --- |

c)

ierosinātos pasākumus, tostarp krīžu novēršanas un pārvarēšanas darbības;

| d) | programmas ilgumu; un |
| --- | --- |

d)

programmas ilgumu; un

| e) | finansiālos aspektus, jo īpaši:






  i) | aprēķina metodi un finansiālo iemaksu apmēru; |
| --- | --- | --- |

e)

finansiālos aspektus, jo īpaši:

i)

aprēķina metodi un finansiālo iemaksu apmēru;

| ii) | darbības fonda finansēšanas procedūru; |
| --- | --- |

ii)

darbības fonda finansēšanas procedūru;

| iii) | informāciju, kas vajadzīga dažādo iemaksu apmēru pamatošanai; un |
| --- | --- |

iii)

informāciju, kas vajadzīga dažādo iemaksu apmēru pamatošanai; un

| iv) | darbību budžetu un laika grafiku katrā programmas īstenošanas gadā. |
| --- | --- |

iv)

darbību budžetu un laika grafiku katrā programmas īstenošanas gadā.

2.   Darbības programmās norāda:

| a) | to, cik lielā mērā dažādie pasākumi ir papildinoši un saderīgi ar citiem pasākumiem, tostarp pasākumiem, kas ir finansēti vai ir tiesīgi saņemt atbalstu no citiem Savienības fondiem, jo īpaši saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013 un veicināšanas programmām, kuras apstiprinātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1144/2014 (7). Attiecīgā gadījumā īpaši norāda arī pasākumus, kas veikti iepriekšējo darbības programmu ietvaros; un |
| --- | --- |

a)

to, cik lielā mērā dažādie pasākumi ir papildinoši un saderīgi ar citiem pasākumiem, tostarp pasākumiem, kas ir finansēti vai ir tiesīgi saņemt atbalstu no citiem Savienības fondiem, jo īpaši saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013 un veicināšanas programmām, kuras apstiprinātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1144/2014 (7). Attiecīgā gadījumā īpaši norāda arī pasākumus, kas veikti iepriekšējo darbības programmu ietvaros; un

| b) | to, ka tie nerada risku, ka tiks saņemts dubults finansējums no Savienības fondiem. |
| --- | --- |

b)

to, ka tie nerada risku, ka tiks saņemts dubults finansējums no Savienības fondiem.

5. pants

Kopā ar darbības programmu iesniedzamie dokumenti

Darbības programmām pievieno:

| a) | pierādījumus par darbības fonda izveidošanu; |
| --- | --- |

a)

pierādījumus par darbības fonda izveidošanu;

| b) | ražotāju organizācijas rakstisku apliecinājumu, ka tā apņemas ievērot Regulu (ES) Nr. 1308/2013, Deleģēto regulu (ES) 2017/891 un šo regulu; un |
| --- | --- |

b)

ražotāju organizācijas rakstisku apliecinājumu, ka tā apņemas ievērot Regulu (ES) Nr. 1308/2013, Deleģēto regulu (ES) 2017/891 un šo regulu; un

| c) | ražotāju organizācijas rakstisku apliecinājumu, ka tā nav tiešā vai netiešā veidā saņēmusi un nesaņems nekādu citu Savienības vai valsts finansējumu par darbībām, par kurām augļu un dārzeņu nozarē var saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

c)

ražotāju organizācijas rakstisku apliecinājumu, ka tā nav tiešā vai netiešā veidā saņēmusi un nesaņems nekādu citu Savienības vai valsts finansējumu par darbībām, par kurām augļu un dārzeņu nozarē var saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013.

6. pants

Iesniegšanas termiņš

1.   Ražotāju organizācija līdz 15. septembrim tajā gadā, kas ir pirms programmas īstenošanas gada, darbības programmu iesniedz apstiprināšanai tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā atrodas ražotāju organizācijas galvenā mītne. Tomēr dalībvalstis var noteikt par 15. septembri vēlāku datumu.

2.   Ja tiesību subjekts vai skaidri noteikta tiesību subjekta daļa, tostarp ražotāju grupa, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantu, vai ražotāju grupa, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantā, iesniedz ražotāju organizācijas atzīšanas pieteikumu, tā var vienlaikus iesniegt apstiprināšanai 1. punktā minēto darbības programmu. Programmas apstiprinājums ir atkarīgs no tā, vai atzīšana tiek piešķirta līdz Deleģētās regulas (ES) 2017/891 33. panta 2. punktā minētajam termiņam.

7. pants

Darbības programmu īstenošanas periodi

1.   Darbības programmas īsteno gada periodos, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

2.   Darbības programmas, kas apstiprinātas līdz 15. decembrim, īsteno no nākamā gada 1. janvāra.

Pēc 15. decembra apstiprinātu programmu īstenošanu atliek uz vienu gadu.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, gadījumos, kad piemēro Deleģētās regulas (ES) 2017/891 33. panta 2. punkta trešo daļu vai 34. panta 1. punkta otro daļu, darbības programmas, kas apstiprinātas saskaņā ar minētajiem noteikumiem, sāk īstenot, vēlākais, 31. janvārī pēc to apstiprināšanas.

3. IEDAĻA

Atbalsts

8. pants

Apstiprinātā atbalsta summa

Apstiprināto atbalsta summu dalībvalstis ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām paziņo līdz 15. decembrim tajā gadā, kas ir pirms gada, par kuru lūgts atbalsts.

Atkāpjoties no pirmās daļas, gadījumos, kad piemēro Deleģētās regulas (ES) 2017/891 33. panta 2. punkta trešo daļu vai 34. panta 1. punkta otro daļu, dalībvalstis apstiprināto atbalsta summu minētajām organizācijām un apvienībām paziņo līdz tā gada 20. janvārim, par kuru lūgts atbalsts.

9. pants

Atbalsta pieteikumi

1.   Pieteikumu uz atbalstu vai uz tā atlikušo summu attiecībā uz katru darbības programmu, par kuru tiek lūgts atbalsts, ražotāju organizācijas iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei līdz tā gada 15. februārim, kas ir pēc gada, par kuru lūgts atbalsts.

2.   Atbalsta pieteikumiem pievieno apliecinošus dokumentus, kuros norādīts:

| a) | lūgtais atbalsts; |
| --- | --- |

a)

lūgtais atbalsts;

| b) | pārdotās produkcijas vērtība; |
| --- | --- |

b)

pārdotās produkcijas vērtība;

| c) | organizācijas biedru un pašas ražotāju organizācijas veiktās finansiālās iemaksas; |
| --- | --- |

c)

organizācijas biedru un pašas ražotāju organizācijas veiktās finansiālās iemaksas;

| d) | saistībā ar darbības programmu radušies izdevumi; |
| --- | --- |

d)

saistībā ar darbības programmu radušies izdevumi;

| e) | ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu saistītie izdevumi sadalījumā pa darbībām; |
| --- | --- |

e)

ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu saistītie izdevumi sadalījumā pa darbībām;

| f) | darbības fonda daļa, kas izlietota krīžu novēršanai un pārvarēšanai, sadalījumā pa darbībām; |
| --- | --- |

f)

darbības fonda daļa, kas izlietota krīžu novēršanai un pārvarēšanai, sadalījumā pa darbībām;

| g) | atbilstība Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punktam, 33. panta 5. punkta pirmajai daļai un 34. pantam; |
| --- | --- |

g)

atbilstība Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punktam, 33. panta 5. punkta pirmajai daļai un 34. pantam;

| h) | rakstisks apliecinājums, ka organizācija nav saņēmusi divkāršu Savienības vai valsts finansējumu par pasākumiem vai darbībām, par kuriem var saņemt atbalstu augļu un dārzeņu nozarē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013; |
| --- | --- |

h)

rakstisks apliecinājums, ka organizācija nav saņēmusi divkāršu Savienības vai valsts finansējumu par pasākumiem vai darbībām, par kuriem var saņemt atbalstu augļu un dārzeņu nozarē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013;

| i) | ja tiek iesniegts pieteikums uz maksājumu, kura pamatā ir standarta vienotas likmes vai vienības izmaksu skalas, kā norādīts Deleģētās regulas (ES) 2017/891 31. panta 2. punktā, – pierādījumi par attiecīgās darbības īstenošanu; un |
| --- | --- |

i)

ja tiek iesniegts pieteikums uz maksājumu, kura pamatā ir standarta vienotas likmes vai vienības izmaksu skalas, kā norādīts Deleģētās regulas (ES) 2017/891 31. panta 2. punktā, – pierādījumi par attiecīgās darbības īstenošanu; un

| j) | gada ziņojums, kas minēts 21. pantā. |
| --- | --- |

j)

gada ziņojums, kas minēts 21. pantā.

3.   Atbalsta pieteikumos var ietvert izdevumus, kas ir ieplānoti, bet nav radušies, ja tiek pierādīti šādi elementi:

| a) | attiecīgās darbības nebija iespējams veikt līdz darbības programmas īstenošanas gada 31. decembrim tādu iemeslu dēļ, kas nav attiecīgās ražotāju organizācijas kontrolē; |
| --- | --- |

a)

attiecīgās darbības nebija iespējams veikt līdz darbības programmas īstenošanas gada 31. decembrim tādu iemeslu dēļ, kas nav attiecīgās ražotāju organizācijas kontrolē;

| b) | minētās darbības var veikt, vēlākais, līdz tā gada 30. aprīlim, kas ir pēc gada, par kuru lūgts atbalsts; un |
| --- | --- |

b)

minētās darbības var veikt, vēlākais, līdz tā gada 30. aprīlim, kas ir pēc gada, par kuru lūgts atbalsts; un

| c) | darbības fondā paliek līdzvērtīga iemaksa no ražotāju organizācijas. |
| --- | --- |

c)

darbības fondā paliek līdzvērtīga iemaksa no ražotāju organizācijas.

Atbalstu izmaksā un nodrošinājumu, kas iesniegts saskaņā ar 11. panta 2. punktu, atbrīvo tikai tad, ja līdz 30. aprīlim tajā gadā, kas ir pēc gada, kuram bijuši ieplānoti attiecīgie izdevumi, ir iesniegti pierādījumi par to, ka ir radušies šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētie plānotie izdevumi, un ja ir konstatētas tiesības saņemt atbalstu.

4.   Ārkārtas un pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalsts kompetentā iestāde var pieņemt pieteikumus pēc 1. punktā norādītā datuma, ja ir veiktas vajadzīgās pārbaudes un tiek ievērots 10. pantā noteiktais maksājumu termiņš. Ja pieteikumi tiek iesniegti pēc 1. punktā noteiktā datuma, atbalstu samazina par 1 % par katru pieteikuma iesniegšanas termiņa kavējuma dienu.

5.   Ražotāju organizāciju apvienības var iesniegt 1. punktā minēto atbalsta pieteikumu tikai to biedru vārdā un interesēs, kas ir tajā pašā dalībvalstī atzītas ražotāju organizācijas, kurā atzīta attiecīgā ražotāju organizāciju apvienība, un ar nosacījumu, ka par katru biedru ir iesniegti 2. punktā minētie apliecinošie dokumenti. Ražotāju organizācijas ir atbalsta galīgās saņēmējas.

6.   Ražotāju organizācijas, kas ir starptautisku ražotāju organizāciju apvienību biedres, iesniedz dalībvalstī, kurā tās ir atzītas, pieteikumu uz atbalstu par darbībām, kas īstenotas attiecīgās dalībvalsts teritorijā. Starptautiska ražotāju organizāciju apvienība iesniedz pieteikuma kopiju dalībvalstij, kurā atrodas tās galvenā mītne.

7.   Neskarot 6. punktu, starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības pieteikumu uz atbalstu par apvienības līmenī īstenotām darbībām var iesniegt dalībvalstī, kurā atrodas apvienības galvenā mītne, ja tādējādi nerodas divkārša finansējuma risks.

10. pants

Atbalsta izmaksa

Dalībvalstis izmaksā atbalstu līdz tā gada 15. oktobrim, kas ir pēc programmas īstenošanas gada.

11. pants

Avansa maksājumi

1.   Pieteikumus uz avansa maksājumiem var iesniegt atbilstoši dalībvalsts lēmumam vai nu ik pa trim mēnešiem, proti, janvārī, aprīlī, jūlijā un oktobrī, vai ik pa četriem mēnešiem, proti, janvārī, maijā un septembrī.

Kopējā izmaksātā avansa summa viena gada laikā nedrīkst pārsniegt 80 % no darbības programmai sākotnēji apstiprinātās atbalsta summas.

2.   Avansa maksājumus veic ar nosacījumu, ka saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 907/2014 (8) ir iesniegts nodrošinājums par summu, kas vienāda ar 110 % no avansa.

3.   Dalībvalstis var noteikt avansa maksājumu minimālo summu un termiņus.

12. pants

Daļēji maksājumi

1.   Dalībvalstis var atļaut ražotāju organizācijām iesniegt pieteikumu uz tās atbalsta daļas maksājumu, kas atbilst darbības programmā jau iztērētajām summām.

2.   Pieteikumus var iesniegt jebkurā laikā, bet ne biežāk par trim reizēm gadā. Tiem pievieno apliecinošus dokumentus, piemēram, rēķinus un dokumentus, kas apliecina, ka maksājums ir veikts.

3.   Maksājumi, kas veikti saskaņā ar pieteikumiem uz atbalsta daļām, nepārsniedz 80 % no atbalsta daļas, kas atbilst summām, kuras jau iztērētas saskaņā ar darbības programmu attiecīgajā periodā. Dalībvalstis var noteikt daļēju maksājumu minimālo summu un pieteikumu iesniegšanas termiņus.

II NODAĻA

KRĪŽU NOVĒRŠANAS UN PĀRVARĒŠANAS PASĀKUMI

13. pants

Mācību pasākumi un paraugprakses apmaiņa

Dalībvalstis pieņem noteikumus par to, kādiem nosacījumiem ir jāatbilst mācību pasākumiem un paraugprakses apmaiņai, lai tos varētu uzskatīt par krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem.

14. pants

Veicināšanas un komunikācijas pasākumi

1.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par to, kādiem nosacījumiem ir jāatbilst veicināšanas un komunikācijas pasākumiem, kuri attiecas uz krīžu novēršanu vai krīžu pārvarēšanu. Minētie noteikumi nodrošina iespēju nepieciešamības gadījumā ātri piemērot šos pasākumus.

2.   Veicināšanas un komunikācijas pasākumos ietvertās darbības papildina notiekošās veicināšanas un komunikācijas darbības, kas nav saistītas ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu un ko attiecīgā ražotāju organizācija īsteno savas darbības programmas ietvaros.

15. pants

Tirdzniecības standarti attiecībā uz produktiem, ko izņem no tirgus

1.   No tirgus izņemts produkts atbilst šim produktam noteiktajam tirdzniecības standartam, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 II sadaļā, izņemot noteikumus par produktu noformējumu un marķēšanu. Ja produkti tiek izņemti no tirgus neiepakoti, ievēro II šķirai noteikto prasību minimumu.

Tomēr “miniprodukcijai”, kā tā definēta attiecīgajā standartā, jāatbilst piemērojamajiem tirdzniecības standartiem, tostarp noteikumiem par produktu noformējumu un marķēšanu.

2.   Ja konkrēta produkta tirdzniecības standarts nav noteikts, ievēro III pielikumā izklāstīto prasību minimumu. Dalībvalstis var noteikt papildu noteikumus, kas papildina minēto prasību minimumu.

16. pants

Ar bezmaksas izplatīšanu saistītās transporta izmaksas

1.   Par sauszemes transporta izmaksām, kas saistītas ar visu no tirgus izņemto produktu bezmaksas izplatīšanu, ir tiesības saņemt atbalstu darbības programmas ietvaros, pamatojoties uz vienības izmaksu skalu, kas noteikta atbilstoši attālumam no izņemšanas vietas līdz piegādes vietai un norādīta IV pielikumā.

Ja produktus transportē pa jūru, dalībvalstis nosaka attālumu no izņemšanas vietas līdz piegādes galamērķim. Kompensācija nepārsniedz sauszemes transporta izmaksas par transportēšanu pa īsāko iespējamo sauszemes transporta maršrutu no iekraušanas vietas līdz piegādes galamērķim. IV pielikumā noteiktajām summām piemēro korekcijas koeficientu 0,6.

Kombinēta pārvadājuma gadījumā piemērojamās transporta izmaksas ir summa, ko veido sauszemes transporta veiktā attāluma izmaksas un 60 % no izmaksu pieauguma, kas būtu radies, ja viss attālums būtu veikts ar sauszemes transportu, kā noteikts IV pielikumā.

2.   Transporta izmaksu kompensāciju izmaksā personai, kas faktiski sedz attiecīgās transportēšanas darbības finansiālās izmaksas.

Maksājumu veic, ja tiek uzrādīti apliecinoši dokumenti, kas apliecina:

| a) | saņēmējorganizāciju nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

saņēmējorganizāciju nosaukumu;

| b) | attiecīgo produktu daudzumu; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo produktu daudzumu;

| c) | produktu pieņemšanu saņēmējorganizācijās un izmantotos transportlīdzekļus; un |
| --- | --- |

c)

produktu pieņemšanu saņēmējorganizācijās un izmantotos transportlīdzekļus; un

| d) | attālumu no izņemšanas vietas līdz piegādes vietai. |
| --- | --- |

d)

attālumu no izņemšanas vietas līdz piegādes vietai.

17. pants

Ar bezmaksas izplatīšanu saistītās šķirošanas un iepakošanas izmaksas

1.   Par izmaksām, kas saistītas ar tādu augļu un dārzeņu šķirošanu un iepakošanu, kuri izņemti no tirgus bezmaksas izplatīšanai, ir tiesības saņemt atbalstu darbības programmu ietvaros. Produktiem iepakojumos, kuru tīrsvars ir mazāks par 25 kg, piemēro vienotās likmes summas, kas norādītas V pielikumā.

2.   Uz bezmaksas izplatīšanai paredzētu produktu iepakojuma attēlo Eiropas Savienības emblēmu kopā ar vienu vai vairākām norādēm, kas minētas VI pielikumā.

3.   Šķirošanas un iepakošanas izmaksas atlīdzina ražotāju organizācijām, kas ir veikušas minētās darbības.

Maksājumu veic, ja tiek uzrādīti apliecinoši dokumenti, kas apliecina:

| a) | saņēmējorganizāciju nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

saņēmējorganizāciju nosaukumu;

| b) | attiecīgo produktu daudzumu; un |
| --- | --- |

b)

attiecīgo produktu daudzumu; un

| c) | produktu pieņemšanu saņēmējorganizācijās (norāda produktu noformējumu). |
| --- | --- |

c)

produktu pieņemšanu saņēmējorganizācijās (norāda produktu noformējumu).

III NODAĻA

VALSTS FINANSIĀLĀ PALĪDZĪBA

18. pants

Atļauja maksāt valsts finansiālo palīdzību

1.   Dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 35. panta 1. punktu līdz darbības programmu īstenošanas kalendārā gada 31. janvārim iesniedz Komisijai lūgumu atļaut piešķirt valsts finansiālo palīdzību attiecīgajām darbības programmām.

Lūgumam pievieno pierādījumus, kuros norādīts:

| a) | tas, ka ražotāju organizētības pakāpe attiecīgajā reģionā ir īpaši zema, kā minēts Deleģētās regulas (ES) 2017/891 52. pantā; |
| --- | --- |

a)

tas, ka ražotāju organizētības pakāpe attiecīgajā reģionā ir īpaši zema, kā minēts Deleģētās regulas (ES) 2017/891 52. pantā;

| b) | tas, ka palīdzība tiek piešķirta tikai par augļu un dārzeņu nozares produktiem, kas saražoti attiecīgajā reģionā; un |
| --- | --- |

b)

tas, ka palīdzība tiek piešķirta tikai par augļu un dārzeņu nozares produktiem, kas saražoti attiecīgajā reģionā; un

| c) | ziņas par attiecīgajām ražotāju organizācijām un attiecīgā palīdzības summa, kā arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 32. panta 1. punktu veikto finansiālo iemaksu proporcionālā daļa. |
| --- | --- |

c)

ziņas par attiecīgajām ražotāju organizācijām un attiecīgā palīdzības summa, kā arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 32. panta 1. punktu veikto finansiālo iemaksu proporcionālā daļa.

2.   Komisija lūgumu apstiprina vai noraida, trīs mēnešu laikā pieņemot lēmumu. Minētais periods sākas nākamajā dienā pēc dienas, kad Komisija saņēmusi pilnīgu lūgumu no dalībvalsts. Ja Komisija minētajā trīs mēnešu periodā nepieprasa papildu informāciju, lūgumu uzskata par pilnīgu.

19. pants

Pieteikums uz valsts finansiālo palīdzību un tās izmaksa

1.   Pieteikumiem uz valsts finansiālo palīdzību un tās izmaksai mutatis mutandis piemēro 9. un 10. pantu.

2.   Dalībvalstis var pieņemt papildu noteikumus par valsts finansiālās palīdzības izmaksu, tostarp paredzēt avansa un daļēju maksājumu iespēju.

20. pants

Valsts finansiālā palīdzība, ko atlīdzina Savienība

1.   Pirms 1. janvāra otrajā gadā pēc programmas īstenošanas gada dalībvalstis var lūgt Savienībai atlīdzību par apstiprināto valsts finansiālo palīdzību, kas faktiski izmaksāta ražotāju organizācijām.

Lūgumam pievieno pierādījumus, kas apliecina, ka trijos no četriem iepriekšējiem gadiem ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 35. panta 2. punktā izklāstītie nosacījumi.

Aprēķinot ražotāju organizētības pakāpi augļu un dārzeņu nozarē, ņem vērā arī tās augļu un dārzeņu produkcijas vērtību, ko saražojušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantu izveidotās ražotāju grupas.

Lūgumā pēc Savienības atlīdzinājuma par valsts finansiālo palīdzību ietver arī:

| a) | ziņas par attiecīgajām ražotāju organizācijām; |
| --- | --- |

a)

ziņas par attiecīgajām ražotāju organizācijām;

| b) | izmaksātās palīdzības summu, kas katrai ražotāju organizācijai nepārsniedz sākotnēji atļauto summu; un |
| --- | --- |

b)

izmaksātās palīdzības summu, kas katrai ražotāju organizācijai nepārsniedz sākotnēji atļauto summu; un

| c) | darbības fonda aprakstu, kurā norādīta kopējā summa, Savienības finansiālā palīdzība, valsts finansiālā palīdzība un ražotāju organizāciju un biedru iemaksas. |
| --- | --- |

c)

darbības fonda aprakstu, kurā norādīta kopējā summa, Savienības finansiālā palīdzība, valsts finansiālā palīdzība un ražotāju organizāciju un biedru iemaksas.

2.   Komisija lūgumu apstiprina vai noraida.

Lūgumu noraida, ja nav ievēroti noteikumi par valsts finansiālās palīdzības atļaušanu un atlīdzināšanu vai nav ievēroti noteikumi par ražotāju organizācijām, darbības fondu un darbības programmām, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1308/2013 vai atbilstīgi tai.

3.   Ja Savienības atlīdzinājums par palīdzību ir apstiprināts, attiecināmos izdevumus Komisijai deklarē saskaņā ar procedūru, kas noteikta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 (9) 11. pantā.

4.   Savienības atlīdzinājuma proporcionālā daļa, kas piešķirta par valsts finansiālo palīdzību, nepārsniedz 60 % no valsts finansiālās palīdzības, kas piešķirta ražotāju organizācijai. Atlīdzinātā summa nepārsniedz 48 % no Savienības finansiālās palīdzības, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 32. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

IV NODAĻA

INFORMĀCIJA, ZIŅOJUMI UN PĀRBAUDES

1. IEDAĻA

Informācija un ziņojumi

21. pants

Ražotāju grupu, ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību informācija un gada ziņojumi un dalībvalstu gada ziņojumi

1.   Pēc dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma ražotāju grupas, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantu, atzītas ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības sniedz visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga Deleģētās regulas (ES) 2017/891 54. panta b) punktā minētā gada ziņojuma sagatavošanai. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai apkopotu informāciju par biedru skaitu un pārdotās produkcijas apjomu un vērtību ražotāju organizācijās, kuras nav iesniegušas darbības programmas. Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantā minētajām ražotāju organizācijām un ražotāju grupām lūdz norādīt biedru skaitu un pārdotās produkcijas apjomu un vērtību.

2.   Ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības kopā ar atbalsta pieteikumiem iesniedz gada ziņojumus par darbības programmu īstenošanu.

Minētie gada ziņojumi attiecas uz:

| a) | iepriekšējā gada laikā īstenoto darbības programmu; |
| --- | --- |

a)

iepriekšējā gada laikā īstenoto darbības programmu;

| b) | galvenajiem darbības programmas grozījumiem; un |
| --- | --- |

b)

galvenajiem darbības programmas grozījumiem; un

| c) | atšķirībām starp aplēsto atbalstu un atbalstu, uz kuru attiecas pieteikums. |
| --- | --- |

c)

atšķirībām starp aplēsto atbalstu un atbalstu, uz kuru attiecas pieteikums.

3.   Ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību gada ziņojumā norāda:

| a) | darbības programmas īstenošanā gūtos sasniegumus, kas pamatojas uz II pielikumā minētajiem rādītājiem un attiecīgā gadījumā valsts stratēģijā noteiktiem papildu rādītājiem, ievērojot turpmāk minēto:






  i) | katrā gada ziņojumā izmanto kopīgos atskaites punkta rādītājus un resursu (finanšu) rādītājus; |
| --- | --- | --- |

a)

darbības programmas īstenošanā gūtos sasniegumus, kas pamatojas uz II pielikumā minētajiem rādītājiem un attiecīgā gadījumā valsts stratēģijā noteiktiem papildu rādītājiem, ievērojot turpmāk minēto:

i)

katrā gada ziņojumā izmanto kopīgos atskaites punkta rādītājus un resursu (finanšu) rādītājus;

| ii) | pēdējos divos darbības programmas gados izmanto koprezultātu un tiešo rezultātu rādītājus; un |
| --- | --- |

ii)

pēdējos divos darbības programmas gados izmanto koprezultātu un tiešo rezultātu rādītājus; un

| b) | kopsavilkumu par galvenajām problēmām, kas radušās programmas pārvaldībā, un pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu programmas īstenošanas kvalitāti un efektivitāti. |
| --- | --- |

b)

kopsavilkumu par galvenajām problēmām, kas radušās programmas pārvaldībā, un pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu programmas īstenošanas kvalitāti un efektivitāti.

Attiecīgā gadījumā gada ziņojumā norāda, kādi aizsardzības pasākumi ir ieviesti, ievērojot valsts stratēģiju un piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 6. punktu, lai aizsargātu vidi no iespējamas palielinātas slodzes, ko rada ieguldījumi, kuri tiek atbalstīti darbības programmas ietvaros.

4.   Ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību gada ziņojumā par darbības programmas aizpagājušo gadu norāda, kādā mērā programmu mērķi ir sasniegti. Šajā ziņojumā norāda arī faktorus, kas veicinājuši programmas īstenošanas izdošanos vai neizdošanos, un to, kā minētie faktori ir ņemti vērā pašreizējā programmā vai tiks ņemti vērā nākamajā darbības programmā.

Ziņas par pirmajā daļā minētajiem gadījumiem dalībvalsts iekļauj savā gada ziņojumā, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2017/891 54. panta b) punktā.

2. IEDAĻA

Pārbaudes

22. pants

Unikālās identifikācijas sistēma

Dalībvalstis nodrošina to, ka ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un ražotāju grupām, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantu, attiecībā uz to iesniegtajiem atbalsta pieteikumiem piemēro unikālās identifikācijas sistēmu. Šī identifikācijas sistēma ir saderīga ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 73. pantā minēto saņēmēju identifikācijas sistēmu.

23. pants

Iesniegšanas procedūras

Neskarot 9., 24. un 25. pantu, dalībvalstis paredz procedūras, saskaņā ar kurām iesniedzami atbalsta pieteikumi, atzīšanas vai darbības programmu apstiprināšanas lūgumi, kā arī maksājuma pieprasījumi.

24. pants

Atzīšanas piešķiršana

1.   Pirms ražotāju organizācijai vai ražotāju organizāciju apvienībai tiek piešķirta atzīšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 154. panta 4. punkta a) apakšpunktu vai 156. panta 1. punktu, dalībvalstis veic ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti atzīšanas kritēriji.

2.   Dalībvalstis vismaz reizi piecos gados veic atzīšanas kritēriju administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas, kuras attiecas uz visām atzītajām ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, pat ja ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības neīsteno darbības programmu.

25. pants

Darbības programmu un to grozījumu apstiprināšana

1.   Pirms darbības programma tiek apstiprināta saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/891 33. pantu, dalībvalstis ar visiem piemērotajiem līdzekļiem, tostarp pārbaudēm uz vietas, pārbauda apstiprināšanai iesniegto darbības programmu un attiecīgā gadījumā lūgumu to grozīt. Minētās pārbaudes īpaši attiecas uz:

| a) | tās informācijas pareizību, kas minēta 4. panta 1. punkta a), b) un e) apakšpunktā un iekļauta darbības programmas projektā; |
| --- | --- |

a)

tās informācijas pareizību, kas minēta 4. panta 1. punkta a), b) un e) apakšpunktā un iekļauta darbības programmas projektā;

| b) | programmas atbilstību Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. pantam, kā arī valsts stratēģijai un valsts satvaram; |
| --- | --- |

b)

programmas atbilstību Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. pantam, kā arī valsts stratēģijai un valsts satvaram;

| c) | darbību atbalsttiesīgumu un ierosināto izdevumu attiecināmību; un |
| --- | --- |

c)

darbību atbalsttiesīgumu un ierosināto izdevumu attiecināmību; un

| d) | programmas saskanību un tehnisko kvalitāti, aplēšu un atbalsta plāna izsvērtību un īstenošanas plānošanu. |
| --- | --- |

d)

programmas saskanību un tehnisko kvalitāti, aplēšu un atbalsta plāna izsvērtību un īstenošanas plānošanu.

2.   Šā panta 1. punktā minētajās pārbaudēs pārliecinās par to, vai:

| a) | mērķrādītāji ir izmērāmi un tos var uzraudzīt un sasniegt ar ierosinātajām darbībām; un |
| --- | --- |

a)

mērķrādītāji ir izmērāmi un tos var uzraudzīt un sasniegt ar ierosinātajām darbībām; un

| b) | darbības, par kurām tiek lūgts atbalsts, ir saskanīgas ar piemērojamajiem valsts un Savienības tiesību aktiem, jo īpaši valsts atbalsta noteikumiem, lauku attīstības programmām un veicināšanas programmām, un obligātajiem standartiem, kas ieviesti ar valsts tiesību aktiem vai valsts stratēģiju. |
| --- | --- |

b)

darbības, par kurām tiek lūgts atbalsts, ir saskanīgas ar piemērojamajiem valsts un Savienības tiesību aktiem, jo īpaši valsts atbalsta noteikumiem, lauku attīstības programmām un veicināšanas programmām, un obligātajiem standartiem, kas ieviesti ar valsts tiesību aktiem vai valsts stratēģiju.

26. pants

Administratīvās pārbaudes

1.   Ar administratīvajām pārbaudēm saistītajās procedūrās ietver prasību reģistrēt veiktās darbības, pārbaudes rezultātus un pasākumus, kas veikti attiecībā uz nesakritībām.

2.   Pirms atbalsta piešķiršanas dalībvalstis veic visu atbalsta pieteikumu administratīvās pārbaudes.

3.   Atbalsta pieteikumu administratīvajās pārbaudēs attiecīgā gadījumā pārbauda:

| a) | kopā ar atbalsta pieteikumu iesniegto gada ziņojumu par darbības programmas izpildi; |
| --- | --- |

a)

kopā ar atbalsta pieteikumu iesniegto gada ziņojumu par darbības programmas izpildi;

| b) | pārdotās produkcijas vērtību, iemaksas darbības fondā un radušos izdevumus; |
| --- | --- |

b)

pārdotās produkcijas vērtību, iemaksas darbības fondā un radušos izdevumus;

| c) | to, vai pieprasījumos norādītie izdevumi precīzi atbilst piegādātajiem produktiem un sniegtajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

c)

to, vai pieprasījumos norādītie izdevumi precīzi atbilst piegādātajiem produktiem un sniegtajiem pakalpojumiem;

| d) | veikto darbību atbilstību tām darbībām, kas ietvertas apstiprinātajā darbības programmā; un |
| --- | --- |

d)

veikto darbību atbilstību tām darbībām, kas ietvertas apstiprinātajā darbības programmā; un

| e) | to, vai ir ievēroti noteiktie finansiālie vai citi limiti un maksimālie apjomi. |
| --- | --- |

e)

to, vai ir ievēroti noteiktie finansiālie vai citi limiti un maksimālie apjomi.

4.   Izdevumus, kas radušies darbības programmas ietvaros, apliecina ar maksājuma apstiprinājumu. Izmantotos rēķinus sagatavo ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības vai Deleģētās regulas (ES) 2017/891 22. panta 8. punktā noteiktajai “90 % prasībai” atbilstoša meitasuzņēmuma vārdā, vai – pēc dalībvalsts apstiprinājuma – viena vai vairāku biedru ražotāju vārdā. Tomēr rēķinus, kas attiecas uz Deleģētās regulas (ES) 2017/891 III pielikuma 2. punktā minētajām personāla izmaksām, sagatavo ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības vai minētās regulas 22. panta 8. punktā noteiktajai “90 % prasībai” atbilstoša meitasuzņēmuma vārdā, vai – pēc dalībvalsts apstiprinājuma – to kooperatīvu vārdā, kas ir ražotāju organizācijas biedri.

27. pants

Ikgadējo atbalsta pieteikumu pārbaudes uz vietas

1.   Papildus administratīvajām pārbaudēm dalībvalstis attiecīgi ražotāju organizāciju, ražotāju organizāciju apvienību un to meitasuzņēmumu telpās veic pārbaudes uz vietas, lai pārliecinātos par to, vai attiecīgajā gadā ir ievēroti atzīšanas, atbalsta piešķiršanas vai atbalsta atlikuma piešķiršanas nosacījumi, kā minēts 9. panta 1. punktā.

2.   Pārbaudēs uz vietas pārbauda izlasi, kurā ietverti vismaz 30 % no kopējā atbalsta, par kuru ik gadus iesniegts pieteikums. Katru ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību, kas īsteno darbības programmu, apmeklē vismaz reizi trīs gados.

3.   Pārbaudāmās ražotāju organizācijas dalībvalstis nosaka, pamatojoties uz riska analīzi, kurā ņem vērā šādus kritērijus:

| a) | atbalsta summa; |
| --- | --- |

a)

atbalsta summa;

| b) | iepriekšējo gadu pārbaužu konstatējumi; |
| --- | --- |

b)

iepriekšējo gadu pārbaužu konstatējumi;

| c) | nejauši izvēlēts parametrs; un |
| --- | --- |

c)

nejauši izvēlēts parametrs; un

| d) | citi parametri, kas jānosaka dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

citi parametri, kas jānosaka dalībvalstīm.

4.   Par pārbaudēm uz vietas var iepriekš informēt, ja tādējādi netiek apdraudēts pārbaudes mērķis.

5.   Pārbaudēs uz vietas pārbauda attiecīgi visas ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības, tās biedru vai meitasuzņēmumu saistības un pienākumus, ko var pārbaudīt apmeklējuma laikā un ko nav bijis iespējams pārbaudīt administratīvajās pārbaudēs. Pārbaudēs uz vietas īpaši pārbauda:

| a) | atbilstību atzīšanas kritērijiem attiecīgajā gadā; |
| --- | --- |

a)

atbilstību atzīšanas kritērijiem attiecīgajā gadā;

| b) | darbību īstenošanu un to atbilstību apstiprinātajai darbības programmai; |
| --- | --- |

b)

darbību īstenošanu un to atbilstību apstiprinātajai darbības programmai;

| c) | attiecībā uz pietiekamu skaitu darbību – izdevumu atbilstību Savienības tiesību aktiem un tajos noteiktajiem termiņiem; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz pietiekamu skaitu darbību – izdevumu atbilstību Savienības tiesību aktiem un tajos noteiktajiem termiņiem;

| d) | darbības fonda izlietojumu, tostarp izdevumus, kas deklarēti avansa maksājumu un daļēju maksājumu pieprasījumos, pārdotās produkcijas vērtību, iemaksas darbības fondā un deklarētos izdevumus, kas pamatoti ar grāmatvedības vai līdzvērtīgiem dokumentiem; |
| --- | --- |

d)

darbības fonda izlietojumu, tostarp izdevumus, kas deklarēti avansa maksājumu un daļēju maksājumu pieprasījumos, pārdotās produkcijas vērtību, iemaksas darbības fondā un deklarētos izdevumus, kas pamatoti ar grāmatvedības vai līdzvērtīgiem dokumentiem;

| e) | to, vai biedri produktus piegādājuši pilnā apmērā, pakalpojumu sniegšanu un pieprasījumos norādīto izdevumu patiesumu; un |
| --- | --- |

e)

to, vai biedri produktus piegādājuši pilnā apmērā, pakalpojumu sniegšanu un pieprasījumos norādīto izdevumu patiesumu; un

| f) | 30. pantā minētās otrā līmeņa pārbaudes attiecībā uz izdevumiem par izņemšanu no tirgus, ražas priekšlaicīgu novākšanu un ražas nenovākšanu. |
| --- | --- |

f)

30. pantā minētās otrā līmeņa pārbaudes attiecībā uz izdevumiem par izņemšanu no tirgus, ražas priekšlaicīgu novākšanu un ražas nenovākšanu.

6.   Pārdotās produkcijas vērtību pārbauda, pamatojoties uz datiem finanšu grāmatvedības uzskaites sistēmā, kas revidēta un sertificēta saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Šajā nolūkā dalībvalstis var nolemt, ka pārdotās produkcijas vērtības deklarāciju apliecina tādā pašā veidā kā finanšu grāmatvedības datus.

Pārbaudi par pārdotās produkcijas vērtības deklarāciju var veikt pirms attiecīgā atbalsta pieteikuma iesniegšanas, bet ne vēlāk kā pirms atbalsta izmaksas.

7.   Ja vien nav ārkārtas apstākļu, pārbaudēs uz vietas apmeklē darbības īstenošanas vietu vai, ja darbība tiek realizēta nemateriālā veidā, šīs darbības virzītāju. Konkrētāk, ražotāju organizāciju biedru individuālās saimniecības, kuras ir iekļautas 2. punktā minētajā izlasē un kurās norisinās attiecīgās darbības, apmeklē vismaz vienu reizi, lai pārliecinātos par darbību izpildi.

Tomēr dalībvalstis var nolemt neveikt šādus apmeklējumus attiecībā uz neliela mēroga darbībām un gadījumos, kad tās uzskata, ka atbalsta saņemšanas nosacījumu neizpildes vai darbības neīstenošanas risks ir ļoti zems. Attiecīgo lēmumu un tā pamatojumu reģistrē. Šim punktam mutatis mutandis piemēro riska analīzes kritērijus, kas izklāstīti 3. punktā.

8.   Šā panta 2. punktā noteiktā pārbaužu īpatsvara aprēķināšanā ir ieskaitāmas tikai tās pārbaudes, kas atbilst visām šā panta prasībām.

9.   Uz vietas veikto pārbaužu rezultātus novērtē, lai noteiktu, vai kādas no atklātajām problēmām ir sistēmiskas un rada risku citām līdzīgām darbībām, saņēmējiem vai struktūrām. Šajā novērtējumā konstatē arī šādu situāciju cēloņus un to, vai ir nepieciešama turpmāka izpēte, kā arī iesaka korektīvās un profilaktiskās darbības.

Ja pārbaudēs kādā reģionā vai reģiona daļā vai attiecībā uz kādu konkrētu ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību konstatē būtiskus pārkāpumus, dalībvalsts attiecīgā gada laikā veic papildu pārbaudes attiecīgajā reģionā vai par attiecīgo organizāciju vai apvienību un palielina nākamajā gadā pārbaudāmo atbilstošo pieteikumu procentuālo daļu.

28. pants

Uz vietas veikto pārbaužu ziņojumi

1.   Par katru uz vietas veikto pārbaudi sagatavo sīki izstrādātu ziņojumu, kurā norāda vismaz šādu informāciju:

| a) | atbalsta shēma un pārbaudītais pieteikums; |
| --- | --- |

a)

atbalsta shēma un pārbaudītais pieteikums;

| b) | klātesošo personu vārdi un amatpienākumi; |
| --- | --- |

b)

klātesošo personu vārdi un amatpienākumi;

| c) | pārbaudītās darbības, pasākumi un dokumenti, tostarp revīzijas liecības un verificētie apliecinošie dokumenti; un |
| --- | --- |

c)

pārbaudītās darbības, pasākumi un dokumenti, tostarp revīzijas liecības un verificētie apliecinošie dokumenti; un

| d) | pārbaudes rezultāti. |
| --- | --- |

d)

pārbaudes rezultāti.

2.   Ražotāju organizācijas vai ražotāju organizācijas apvienības pārstāvim dod iespēju parakstīt ziņojumu un tādējādi apliecināt savu klātbūtni pārbaudes laikā, kā arī izdarīt piezīmes. Ja tiek konstatēti pārkāpumi, saņēmējs saņem ziņojuma kopiju.

29. pants

Izņemšanas darbību pirmā līmeņa pārbaudes

1.   Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 II sadaļas II nodaļā noteiktajām procedūrām dalībvalstis katrā ražotāju organizācijā veic izņemšanas darbību pirmā līmeņa pārbaudes, kas aptver no tirgus izņemto produktu dokumentu un identitātes pārbaudi un šo produktu svara fizisko pārbaudi, un pārbaudi par atbilstību 15. pantam. Pārbaude notiek pēc Deleģētās regulas (ES) 2017/891 44. panta 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas termiņā, kas noteikts saskaņā ar minētā panta 2. punktu.

2.   Pirmā līmeņa pārbaudes aptver 100 % no tirgus izņemto produktu daudzuma. Šīs pārbaudes beigās no tirgus izņemtos produktus, kas nav paredzēti bezmaksas izplatīšanai, kompetento iestāžu uzraudzībā denaturē vai nodod pārstrādei saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/891 46. pantu.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, ja produkti ir paredzēti bezmaksas izplatīšanai, dalībvalstis var pārbaudīt mazāku procentuālo daļu, nekā noteikts minētajā punktā, ar nosacījumu, ka tas nav mazāks par 10 % no ikvienas konkrētas ražotāju organizācijas attiecīgajiem daudzumiem tirdzniecības gada laikā. Pārbaude var notikt ražotāju organizācijas telpās vai produktu saņēmēju objektos. Ja pārbaudēs konstatē pārkāpumus, dalībvalstis veic papildu pārbaudes.

30. pants

Izņemšanas darbību otrā līmeņa pārbaudes

1.   Pamatojoties uz riska analīzi, dalībvalstis veic izņemšanas darbību otrā līmeņa pārbaudes ražotāju organizācijas un no tirgus izņemto produktu saņēmēju telpās. Riska analīzē ņem vērā iepriekšējo pirmā un otrā līmeņa pārbaužu konstatējumus un to, vai ražotāju organizācijai ir kvalitātes nodrošināšanas procedūra. Pamatojoties uz šo riska analīzi, katrai ražotāju organizācijai nosaka otrā līmeņa pārbaužu minimālo biežumu.

2.   Šā panta 1. punktā minētajās otrā līmeņa pārbaudēs pārbauda:

| a) | īpašo krājumu un grāmatvedības uzskaiti, kas jākārto visām ražotāju organizācijām, kuras attiecīgā tirdzniecības gada laikā veic izņemšanas darbības; |
| --- | --- |

a)

īpašo krājumu un grāmatvedības uzskaiti, kas jākārto visām ražotāju organizācijām, kuras attiecīgā tirdzniecības gada laikā veic izņemšanas darbības;

| b) | atbalsta pieteikumos deklarētos pārdotos daudzumus, jo īpaši krājumu un grāmatvedības uzskaiti, rēķinus un to, vai deklarācijas sakrīt ar attiecīgo ražotāju organizāciju grāmatvedības un nodokļu datiem; |
| --- | --- |

b)

atbalsta pieteikumos deklarētos pārdotos daudzumus, jo īpaši krājumu un grāmatvedības uzskaiti, rēķinus un to, vai deklarācijas sakrīt ar attiecīgo ražotāju organizāciju grāmatvedības un nodokļu datiem;

| c) | uzskaites kontus, jo īpaši ražotāju organizāciju maksājumu pieteikumos deklarēto neto ieņēmumu patiesumu un izņemšanas izmaksu samērīgumu; un |
| --- | --- |

c)

uzskaites kontus, jo īpaši ražotāju organizāciju maksājumu pieteikumos deklarēto neto ieņēmumu patiesumu un izņemšanas izmaksu samērīgumu; un

| d) | no tirgus izņemto produktu galamērķi, kas deklarēts maksājuma pieteikumā, un šo produktu denaturēšanu. |
| --- | --- |

d)

no tirgus izņemto produktu galamērķi, kas deklarēts maksājuma pieteikumā, un šo produktu denaturēšanu.

3.   Katrā pārbaudē pārbauda izlasi, kas ietver vismaz 5 % no daudzumiem, kurus ražotāju organizācija izņēmusi no tirgus tirdzniecības gada laikā.

4.   Īpašajā krājumu un grāmatvedības uzskaitē, kas minēti 2. punkta a) apakšpunktā, par katru no tirgus izņemto produktu norāda pārvietoto daudzumu tonnās attiecībā uz:

| a) | produkciju, ko piegādājuši ražotāju organizācijas biedri un citu ražotāju organizāciju biedri saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/891 12. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

produkciju, ko piegādājuši ražotāju organizācijas biedri un citu ražotāju organizāciju biedri saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/891 12. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu;

| b) | ražotāju organizācijas pārdevumiem, par kuriem norāda svaigu produktu tirgum paredzētos un pārstrādei paredzētos produktus; un |
| --- | --- |

b)

ražotāju organizācijas pārdevumiem, par kuriem norāda svaigu produktu tirgum paredzētos un pārstrādei paredzētos produktus; un

| c) | no tirgus izņemtajiem produktiem. |
| --- | --- |

c)

no tirgus izņemtajiem produktiem.

5.   No tirgus izņemto produktu galamērķa pārbaudēs ietver:

| a) | izlases veida pārbaudi par krājumu reģistriem, kas jākārto saņēmējiem, un attiecīgo labdarības organizāciju un iestāžu finanšu grāmatvedības kontiem, ja piemēro Deleģētās regulas (ES) 2017/891 46. panta 2. punktu; un |
| --- | --- |

a)

izlases veida pārbaudi par krājumu reģistriem, kas jākārto saņēmējiem, un attiecīgo labdarības organizāciju un iestāžu finanšu grāmatvedības kontiem, ja piemēro Deleģētās regulas (ES) 2017/891 46. panta 2. punktu; un

| b) | pārbaudes par atbilstošo vidisko prasību ievērošanu. |
| --- | --- |

b)

pārbaudes par atbilstošo vidisko prasību ievērošanu.

6.   Ja otrā līmeņa pārbaudēs konstatē pārkāpumus, dalībvalstis veic sīkākas otrā līmeņa pārbaudes par attiecīgo gadu un nākamajā gadā palielina otrā līmeņa pārbaužu biežumu ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību telpās.

31. pants

Priekšlaicīga ražas novākšana un ražas nenovākšana

1.   Pirms ražas priekšlaicīgas novākšanas dalībvalstis pārbaudē uz vietas pārliecinās par to, vai attiecīgie produkti nav bojāti un attiecīgā platība ir labi kopta. Pēc ražas priekšlaicīgas novākšanas dalībvalstis pārliecinās par to, vai attiecīgajā platībā ir novākta visa raža un novāktie produkti ir denaturēti.

2.   Pirms ražas nenovākšanas dalībvalstis pārbaudē uz vietas pārliecinās par to, vai attiecīgā platība ir labi kopta, vai pirms tam jau nav notikusi daļēja ražas novākšana un vai produkti ir labi padevušies un kopumā būtu veseli, tīri un tirdzniecībai atbilstīgā kvalitātē.

Dalībvalstis nodrošina to, ka produkcija tiek denaturēta. Ja tas nav iespējams, ražas sezonas laikā veicot vienu vai vairākas pārbaudes uz vietas, tās nodrošina to, ka raža netiek novākta.

3.   Ja piemēro Deleģētās regulas (ES) 2017/891 48. panta 3. punkta otro daļu:

| a) | šā panta 2. punkta pirmajā daļā minēto prasību, ka nedrīkst būt notikusi daļēja ražas novākšana, nepiemēro; un |
| --- | --- |

a)

šā panta 2. punkta pirmajā daļā minēto prasību, ka nedrīkst būt notikusi daļēja ražas novākšana, nepiemēro; un

| b) | dalībvalstis nodrošina to, ka augļaugi un dārzeņaugi, kam piemēroti ražas nenovākšanas un priekšlaicīgas novākšanas pasākumi, netiek izmantoti turpmākai ražošanai tajā pašā ražošanas sezonā. |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis nodrošina to, ka augļaugi un dārzeņaugi, kam piemēroti ražas nenovākšanas un priekšlaicīgas novākšanas pasākumi, netiek izmantoti turpmākai ražošanai tajā pašā ražošanas sezonā.

4.   Mutatis mutandis piemēro 30. panta 1., 2., 3. un 6. punktu.

32. pants

Starptautiskas ražotāju organizācijas

1.   Dalībvalsts, kurā atrodas starptautiskas ražotāju organizācijas galvenais birojs, ir vispārīgi atbildīga par pārbaužu organizēšanu minētajā organizācijā attiecībā uz darbības programmu un darbības fondu un par administratīvo sodu piemērošanu gadījumos, kad minētajās pārbaudēs tiek konstatēta pienākumu neizpilde.

2.   Pārējās dalībvalstis, kurām jānodrošina administratīvā sadarbība, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2017/891 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā, veic tādas administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas, kādas pieprasa šā panta 1. punktā minētā dalībvalsts, un ziņo tai par rezultātiem. Tās ievēro 1. punktā minētās dalībvalsts noteiktos termiņus.

3.   Attiecībā uz ražotāju organizāciju, darbības programmu un darbības fondu piemēro 1. punktā minētajā dalībvalstī piemērojamos noteikumus. Tomēr vidiskajos un fitosanitārajos jautājumos un attiecībā uz krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem piemēro tās dalībvalsts noteikumus, kurā notiek attiecīgās darbības.

33. pants

Starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības

1.   Dalībvalsts, kurā atrodas tādas ražotāju organizācijas galvenais birojs, kas ir starptautiskas apvienības biedrs, ir vispārīgi atbildīga par pārbaužu organizēšanu attiecībā uz darbības programmas darbībām, kas īstenotas tās teritorijā, un attiecībā uz darbības fondu un par administratīvo sodu piemērošanu gadījumos, kad minētajās pārbaudēs tiek konstatēta pienākumu neizpilde.

2.   Šā panta 1. punktā minētā dalībvalsts cieši sadarbojas ar dalībvalsti, kurā atrodas starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības galvenais birojs, un bez kavēšanās paziņo tai veikto pārbaužu rezultātus un administratīvos sodus, ja tādi piemēroti.

3.   Dalībvalsts, kurā atrodas starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības galvenais birojs, ir vispārīgi atbildīga par pārbaužu organizēšanu attiecībā uz darbības programmas darbībām, kas īstenotas starptautiskās apvienības līmenī, un attiecībā uz starptautiskās apvienības darbības fondu un par administratīvo sodu piemērošanu gadījumos, kad minētajās pārbaudēs tiek konstatēta pienākumu neizpilde. Tā nodrošina arī to pārbaužu un maksājumu koordinēšanu, kas saistīti ar darbības programmu darbībām, kuras īstenotas pārējo dalībvalstu teritorijā.

4.   Darbības programmu darbības atbilst tajā dalībvalstī spēkā esošajiem valsts noteikumiem, kurā šīs darbības tiek faktiski veiktas.

34. pants

Pārbaudes

Neskarot šīs regulas un citu Savienības tiesību aktu īpašos noteikumus, dalībvalstis ievieš pārbaudes un pasākumus, ar kuriem nodrošina Regulas (ES) Nr. 1308/2013, Deleģētās regulas (ES) 2017/891 un šīs regulas pienācīgu piemērošanu. Minētajām pārbaudēm un pasākumiem ir jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem, lai tie nodrošinātu Savienības finanšu interešu pienācīgu aizsardzību.

Konkrēti, dalībvalstis nodrošina to, ka:

| a) | var pārbaudīt visus atbalsttiesīguma kritērijus, kuri noteikti Savienības vai valsts tiesību aktos, valsts stratēģijā vai valsts satvarā; |
| --- | --- |

a)

var pārbaudīt visus atbalsttiesīguma kritērijus, kuri noteikti Savienības vai valsts tiesību aktos, valsts stratēģijā vai valsts satvarā;

| b) | dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kas atbildīgas par pārbaužu veikšanu, ir pietiekams skaits atbilstoši kvalificētu un pieredzējušu darbinieku, lai pārbaudes varētu veikt efektīvi; un |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kas atbildīgas par pārbaužu veikšanu, ir pietiekams skaits atbilstoši kvalificētu un pieredzējušu darbinieku, lai pārbaudes varētu veikt efektīvi; un

| c) | ir paredzētas pārbaudes ar mērķi novērst nelikumīgu divkāršu finansējumu pasākumiem, kuri augļu un dārzeņu nozarē īstenoti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un citām Savienības vai valsts shēmām. |
| --- | --- |

c)

ir paredzētas pārbaudes ar mērķi novērst nelikumīgu divkāršu finansējumu pasākumiem, kuri augļu un dārzeņu nozarē īstenoti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un citām Savienības vai valsts shēmām.

35. pants

Acīmredzamas kļūdas

Ja dalībvalsts kompetentā iestāde konstatē acīmredzamas kļūdas, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 6. punktā, paziņojumu, pieprasījumu vai lūgumu, kas iesniegts dalībvalstij saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013, Deleģēto regulu (ES) 2017/891 vai šo regulu, un atbalsta pieteikumu var labot un koriģēt jebkurā brīdī pēc to iesniegšanas.

V NODAĻA

NOTEIKUMU PIEMĒROŠANAS PAPLAŠINĀŠANA

36. pants

Finansiālās iemaksas

Ja dalībvalsts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 165. pantu nolemj, ka tirgus dalībnieki, kas nepieder pie ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām vai starpnozaru organizācijām, bet kam noteikumi tiek padarīti saistoši, maksā finansiālu iemaksu, dalībvalsts nosūta Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu atbilstību minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem. Minētajā informācijā cita starpā norāda iemaksas aprēķina bāzi, iemaksas vienības summu, aptvertās aktivitātes un ar tām saistītās izmaksas.

37. pants

Paplašināta piemērošana, kas ir ilgāka par vienu gadu

1.   Ja tiek pieņemts lēmums paplašināt noteikumu piemērošanu uz laiku, kas pārsniedz vienu gadu, dalībvalstis, veicot pārbaudi par katru gadu, pārliecinās par to, vai visā paplašinātās piemērošanas laikā ir ievēroti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 164. panta 3. punkta nosacījumi par reprezentatīvu pārstāvību.

2.   Ja dalībvalstis konstatē, ka nosacījumi vairs netiek ievēroti, tās atceļ piemērošanas paplašināšanu no nākamā gada sākuma.

3.   Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par atcelšanu. Komisija ar piemērotiem līdzekļiem dara šo informāciju publiski pieejamu.

VI NODAĻA

IEVEŠANAS CENU SISTĒMA UN IEVEDMUITAS NODOKĻI

38. pants

Standarta importa vērtības

1.   Par katru Deleģētās regulas (ES) 2017/891 VII pielikuma A daļā noteikto produktu un piemērošanas periodu Komisija katru darbdienu un attiecībā uz katru izcelsmes vietu nosaka standarta importa vērtību, kas vienāda ar minētās regulas 74. pantā minēto reprezentatīvo cenu vidējo svērto, no kura atņemta standarta summa EUR 5 par 100 kg un procentuālie muitas nodokļi.

2.   Ja Deleģētās regulas (ES) 2017/891 VII pielikuma A daļā minētajiem produktiem un piemērošanas periodiem saskaņā ar minētās regulas 74. un 75. pantu un šo pantu ir noteikta standarta importa vērtība, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (10) 142. pantā norādīto vienības cenu nepiemēro. To aizstāj ar 1. punktā minēto standarta importa vērtību.

3.   Ja konkrētas izcelsmes produktam nav spēkā standarta importa vērtība, piemēro šim produktam spēkā esošo standarta importa vērtību vidējo svērto.

4.   Deleģētās regulas (ES) 2017/891 VII pielikuma A daļā noteiktajos piemērošanas periodos standarta importa vērtības paliek spēkā līdz to izmainīšanai. Tomēr tās vairs nepiemēro, ja divas nedēļas pēc kārtas vidējā reprezentatīvā cena Komisijai nav paziņota.

Ja saskaņā ar pirmo daļu standarta importa vērtību konkrētam produktam nepiemēro, minētajam produktam piemērojamā standarta importa vērtība ir vienāda ar pēdējo vidējo standarta importa vērtību.

5.   Atkāpjoties no 1. punkta, gadījumos, kad standarta importa vērtību nav bijis iespējams aprēķināt, no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 VII pielikuma A daļā noteikto piemērošanas periodu pirmās dienas nepiemēro nekādu standarta importa vērtību.

6.   Valūtas maiņas kurss, ko piemēro standarta importa vērtībai, ir jaunākais kurss, ko Eiropas Centrālā banka publicējusi pirms tā perioda pēdējās dienas, par kuru tiek nosūtītas cenas.

7.   Standarta importa vērtības, kas izteiktas euro, Komisija publicē TARIC (11).

VII NODAĻA

PAPILDU IEVEDMUITAS NODOKĻI

39. pants

Papildu ievedmuitas nodokļa uzlikšana

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 182. panta 1. punktā noteikto papildu ievedmuitas nodokli var piemērot šīs regulas VII pielikumā uzskaitītajiem produktiem un tajā norādītajos periodos. Minēto papildu ievedmuitas nodokli piemēro, ja kāda brīvā apgrozībā laista produkta daudzums jebkurā no minētajā pielikumā norādītajiem piemērošanas periodiem pārsniedz attiecīgajam produktam noteikto sprūda apjomu.

2.   Par katru no VII pielikumā uzskaitītajiem produktiem un minētajā pielikumā norādītajos periodos dalībvalstis paziņo Komisijai brīvā apgrozībā laistos apjomus, izmantojot preferenciālā importa uzraudzības metodi, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 55. pantā.

3.   Papildu ievedmuitas nodokli uzliek par daudzumiem, kas laisti brīvā apgrozībā pēc minētā nodokļa piemērošanas dienas, ja:

| a) | no muitas vērtības, kas noteikta saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/891 74. pantu, izriet, ka jāpiemēro augstākais īpašais nodoklis, kāds piemērojams attiecīgās izcelsmes importam; un |
| --- | --- |

a)

no muitas vērtības, kas noteikta saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/891 74. pantu, izriet, ka jāpiemēro augstākais īpašais nodoklis, kāds piemērojams attiecīgās izcelsmes importam; un

| b) | imports notiek papildu ievedmuitas nodokļa piemērošanas periodā. |
| --- | --- |

b)

imports notiek papildu ievedmuitas nodokļa piemērošanas periodā.

40. pants

Papildu ievedmuitas nodokļa summa

Papildu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro saskaņā ar 39. pantu, ir vienāds ar trešdaļu no muitas nodokļa, kas attiecīgajam produktam noteikts kopējā muitas tarifā.

Tomēr produktiem, kuriem attiecībā uz procentuālo nodokli ir piemērojama importa tarifu preference, papildu ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar trešdaļu no īpašā muitas nodokļa attiecīgajam produktam, ja piemēro 39. panta 2. punktu.

41. pants

Atbrīvojumi no papildu ievedmuitas nodokļa

1.   No papildu ievedmuitas nodokļa ir atbrīvotas šādas preces:

| a) | preces, kas importētas saskaņā ar tarifa kvotu; |
| --- | --- |

a)

preces, kas importētas saskaņā ar tarifa kvotu;

| b) | preces, kas ir izvestas no izcelsmes valsts, pirms pieņemts lēmums par papildu ievedmuitas nodokļa piemērošanu, un tiek transportētas saskaņā ar transporta dokumentu, kurš ir derīgs no iekraušanas vietas izcelsmes valstī līdz izkraušanas vietai Savienībā un sagatavots pirms papildu ievedmuitas nodokļa piemērošanas. |
| --- | --- |

b)

preces, kas ir izvestas no izcelsmes valsts, pirms pieņemts lēmums par papildu ievedmuitas nodokļa piemērošanu, un tiek transportētas saskaņā ar transporta dokumentu, kurš ir derīgs no iekraušanas vietas izcelsmes valstī līdz izkraušanas vietai Savienībā un sagatavots pirms papildu ievedmuitas nodokļa piemērošanas.

2.   Ieinteresētās personas sniedz muitas iestādēm pieņemamus pierādījumus par to, ka ir izpildītas 1. punkta b) apakšpunkta prasības.

Muitas iestādes var uzskatīt, ka preces ir izvestas no izcelsmes valsts pirms papildu ievedmuitas nodokļa piemērošanas dienas, ja ir iesniegts kāds no šiem dokumentiem:

| a) | attiecībā uz jūras transportu – kravaszīme, kurā norādīts, ka iekraušana notikusi pirms attiecīgā datuma; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz jūras transportu – kravaszīme, kurā norādīts, ka iekraušana notikusi pirms attiecīgā datuma;

| b) | attiecībā uz dzelzceļa transportu – pavadzīme, kuru izcelsmes valsts dzelzceļa iestādes pieņēmušas pirms attiecīgā datuma; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz dzelzceļa transportu – pavadzīme, kuru izcelsmes valsts dzelzceļa iestādes pieņēmušas pirms attiecīgā datuma;

| c) | attiecībā uz autotransportu – autopārvadājumu līgums (CMR) vai cits tranzīta dokuments, kurš izdots izcelsmes valstī pirms minētā datuma, ja ir ievēroti nosacījumi, kas noteikti Savienības tranzīta vai kopējā tranzīta kontekstā noslēgtos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz autotransportu – autopārvadājumu līgums (CMR) vai cits tranzīta dokuments, kurš izdots izcelsmes valstī pirms minētā datuma, ja ir ievēroti nosacījumi, kas noteikti Savienības tranzīta vai kopējā tranzīta kontekstā noslēgtos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos;

| d) | attiecībā uz gaisa transportu – gaisa pārvadājumu pavadzīme, kurā norādīts, ka aviokompānija ir pieņēmusi preces pirms attiecīgā datuma. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz gaisa transportu – gaisa pārvadājumu pavadzīme, kurā norādīts, ka aviokompānija ir pieņēmusi preces pirms attiecīgā datuma.

VIII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

42. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

2

(3)  Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2017. gada 13. marta Deleģētā regula (ES) 2017/891, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 papildina attiecībā uz sodiem, kas piemērojami minētajās nozarēs, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 4. lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regula (ES) Nr. 1144/2014 par tādiem informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko īsteno iekšējā tirgū un trešās valstīs, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008 (OV L 317, 4.11.2014., 56. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 907/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām iestādēm, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, nodrošinājumu un euro izmantošanu (OV L 255, 28.8.2014., 18. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2014. gada 6. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām struktūrām, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, noteikumiem par pārbaudēm, nodrošinājumu un pārredzamību (OV L 255, 28.8.2014., 59. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

10

(11)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/customs_tariff/index_en.htm

11

---

I PIELIKUMS

Ilgtspējīgām darbības programmām iecerētās valsts stratēģijas struktūra un saturs, kā minēts 2. pantā

1.   Valsts stratēģijas ilgums

Norāda dalībvalsts.

2.   Situācijas analīze tādos aspektos kā stiprās un vājās puses un attīstības potenciāls, tiem atbilstoši izvēlētā stratēģija un izvēlēto prioritāšu pamatojums, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā.

2.1.   Situācijas analīze

Augļu un dārzeņu nozares pašreizējās situācijas apraksts, kurā izmantoti kvantificēti dati, akcentētas stiprās un vājās puses, atšķirības, vajadzības un trūkumi, un attīstības potenciāls un kurš sagatavots, pamatojoties uz attiecīgajiem kopīgajiem atskaites punkta rādītājiem, kas noteikti II pielikuma 5. punktā, un vajadzības gadījumā uz citiem papildu rādītājiem. Šajā aprakstā aplūko vismaz šādus aspektus:

| — | augļu un dārzeņu nozares veiktspēja: nozares stiprās un vājās puses, konkurētspēja un ražotāju organizāciju attīstības potenciāls, |
| --- | --- |

—

augļu un dārzeņu nozares veiktspēja: nozares stiprās un vājās puses, konkurētspēja un ražotāju organizāciju attīstības potenciāls,

| — | augļu un dārzeņu ražošanas ietekme uz vidi (ietekme, slodze un ieguvumi), tostarp galvenās tendences. |
| --- | --- |

—

augļu un dārzeņu ražošanas ietekme uz vidi (ietekme, slodze un ieguvumi), tostarp galvenās tendences.

2.2.   Atbilstoši stiprajām un vājajām pusēm izvēlētā stratēģija

To galveno jomu apraksts, kurās sagaidāms, ka intervence nodrošinās maksimālo pievienoto vērtību:

| — | darbības programmām izvirzīto mērķu un gaidāmo rezultātu nozīmība un apmērs, kādā tos var reāli sasniegt, |
| --- | --- |

—

darbības programmām izvirzīto mērķu un gaidāmo rezultātu nozīmība un apmērs, kādā tos var reāli sasniegt,

| — | stratēģijas iekšējā saskaņotība, savstarpējas pastiprinošas mijiedarbības esība un iespējamie konflikti vai pretrunas starp dažādu izvēlēto darbību operacionālajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

stratēģijas iekšējā saskaņotība, savstarpējas pastiprinošas mijiedarbības esība un iespējamie konflikti vai pretrunas starp dažādu izvēlēto darbību operacionālajiem mērķiem,

| — | izvēlēto darbību papildināmība un saskaņotība ar citām valsts vai reģionālām darbībām un ar pasākumiem, ko atbalsta no Savienības fondiem, jo īpaši ar lauku attīstības un veicināšanas programmām, |
| --- | --- |

—

izvēlēto darbību papildināmība un saskaņotība ar citām valsts vai reģionālām darbībām un ar pasākumiem, ko atbalsta no Savienības fondiem, jo īpaši ar lauku attīstības un veicināšanas programmām,

| — | gaidāmie rezultāti un ietekme salīdzinājumā ar sākotnējo situāciju un to devums Savienības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

—

gaidāmie rezultāti un ietekme salīdzinājumā ar sākotnējo situāciju un to devums Savienības mērķu sasniegšanā.

2.3.   Iepriekšējās valsts stratēģijas ietekme (attiecīgā gadījumā)

Nesenā pagātnē īstenoto darbības programmu rezultātu un ietekmes apraksts.

3.   Darbības programmu mērķi un veikuma rādītāji, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. panta 2. punkta c) apakšpunktā

Apraksts par izvēlētajiem darbību veidiem, par kuriem var pretendēt uz atbalstu (papildināms saraksts), izvirzītajiem mērķiem, verificējamiem mērķrādītājiem un rādītājiem, kas ļauj novērtēt mērķu sasniegšanā panākto progresu, efektivitāti un lietderību.

3.1.   Prasības attiecībā uz visiem vai dažiem darbību veidiem

Dalībvalstis nodrošina to, ka visas valsts stratēģijā un valsts satvarā iekļautās darbības ir verificējamas un kontrolējamas. Ja darbības programmu īstenošanas laikā veiktajā novērtējumā tiek atklāts, ka verificējamības un kontrolējamības prasības nav izpildītas, attiecīgās darbības atbilstoši koriģē vai svītro.

Ja atbalstu piešķir, pamatojoties uz standarta vienotajām likmēm vai vienības izmaksu skalām, dalībvalstis nodrošina to, ka attiecīgie aprēķinu rezultāti ir pareizi un precīzi un iegūti iepriekš godīgos, objektīvos un verificējamos aprēķinos. Vidiskās darbības atbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 5. punktā.

Dalībvalstis pieņem aizsargpasākumus, noteikumus un pārbaudes, ar ko nodrošina, ka par izvēlētajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu, netiek saņemts atbalsts arī no citiem atbilstošiem kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem, jo īpaši no lauku attīstības un veicināšanas programmām vai citām valsts vai reģionālām shēmām.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 6. punktu ir ieviesti iedarbīgi aizsardzības pasākumi, lai aizsargātu vidi pret iespējamu vides slodzes palielināšanos, ko izraisa darbības programmu ietvaros atbalstīti ieguldījumi, un saskaņā ar minētās regulas 36. panta 1. punktu ir pieņemti atbalsttiesīguma kritēriji, lai nodrošinātu to, ka darbības programmu ietvaros atbalstītus ieguldījumus individuālajās saimniecībās veic, ievērojot LESD 191. pantā un Septītajā Savienības vides rīcības programmā noteiktos mērķus.

3.2.   Īpaša informācija, kas jāsniedz par to veidu darbībām, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. punktā izklāstīto vai minēto mērķu sasniegšanai (jāaizpilda tikai par izvēlētajiem darbību veidiem)

3.2.1.   Pamatlīdzekļu iegāde:

| — | ieguldījumu veidi, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, |
| --- | --- |

—

ieguldījumu veidi, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu,

| — | citi iegādes veidi, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, piemēram, noma, izpirkumnoma, |
| --- | --- |

—

citi iegādes veidi, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, piemēram, noma, izpirkumnoma,

| — | informācija par atbalsttiesīguma nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

informācija par atbalsttiesīguma nosacījumiem.

3.2.2.   Citas darbības:

| — | apraksts par darbību veidiem, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, |
| --- | --- |

—

apraksts par darbību veidiem, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu,

| — | informācija par atbalsttiesīguma nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

informācija par atbalsttiesīguma nosacījumiem.

4.   Kompetento iestāžu un atbildīgo struktūru izraudzīšanās

Dalībvalsts izraudzītā valsts iestāde, kas ir atbildīga par valsts stratēģijas pārvaldību, uzraudzību un izvērtēšanu.

5.   Uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu apraksts

Valsts stratēģijā noteiktie veikuma rādītāji ietver kopīgos veikuma rādītājus, kas minēti 4. pantā un uzskaitīti II pielikumā. Ja to uzskata par lietderīgu, valsts stratēģijā nosaka papildu rādītājus, kas atspoguļo valsts vai reģionālās vajadzības, nosacījumus un mērķus, kuri ir specifiski valsts darbības programmām.

5.1.   Darbības programmu novērtējums un ražotāju organizāciju ziņošanas pienākumi, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. panta 2. punkta d) un e) apakšpunktā.

Apraksts par darbības programmu uzraudzības un izvērtēšanas prasībām un procedūrām, tostarp par ražotāju organizācijām noteiktajiem ziņošanas pienākumiem.

5.2.   Valsts stratēģijas uzraudzība un izvērtēšana

Valsts stratēģijas uzraudzības un izvērtēšanas prasību un procedūru apraksts.

---

II PIELIKUMS

Šīs regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 21. panta 3. punkta a) apakšpunktā un Deleģētās regulas (ES) 2017/891 56. panta 2. punktā minēto kopīgo veikuma rādītāju saraksts

Kopīgo veikuma rādītāju sistēma, kas saistīta ar ražotāju organizāciju, ražotāju organizāciju apvienību un to biedru darbībām, kuras veiktas saskaņā ar darbības programmu, var neaptvert visus faktorus, kas varētu skart un ietekmēt darbības programmas tiešos rezultātus, koprezultātus un ietekmi. Tāpēc kopīgo veikuma rādītāju sniegtā informācija būtu jāskata saistībā ar kvantitatīvu un kvalitatīvu informāciju par citiem būtiskiem faktoriem, kas ietekmē programmas īstenošanas izdošanos vai neizdošanos.

1.   KOPĪGIE RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ FINANŠU IZPILDI (RESURSU RĀDĪTĀJI) (IKGADĒJI)

| Pasākums | Darbības veids | Resursu rādītāji (ikgadēji) |
| --- | --- | --- |
| Darbības, kuru mērķis ir ražošanas plānošana | a) | Ieguldījumi materiālajos aktīvos |

Pasākums

Darbības veids

Resursu rādītāji (ikgadēji)

Darbības, kuru mērķis ir ražošanas plānošana

a)

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

| b) | Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma |
| --- | --- |

b)

Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma

| c) | Citas darbības |
| --- | --- |

c)

Citas darbības

Izdevumi (EUR)

Darbības, kuru mērķis ir produktu kvalitātes paaugstināšana vai saglabāšana

| a) | Ieguldījumi materiālajos aktīvos |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

| b) | Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma |
| --- | --- |

b)

Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma

| c) | Citas darbības |
| --- | --- |

c)

Citas darbības

Izdevumi (EUR)

Darbības, kuru mērķis ir tirdzniecības uzlabošana

| a) | Ieguldījumi materiālajos aktīvos |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

| b) | Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma |
| --- | --- |

b)

Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma

| c) | Veicināšanas un komunikācijas pasākumi (izņemot tos, kas saistīti ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu) |
| --- | --- |

c)

Veicināšanas un komunikācijas pasākumi (izņemot tos, kas saistīti ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu)

| d) | Citas darbības |
| --- | --- |

d)

Citas darbības

Izdevumi (EUR)

Pētniecība un eksperimentālā ražošana

| a) | Ieguldījumi materiālajos aktīvos |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

| b) | Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma |
| --- | --- |

b)

Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma

| c) | Citas darbības |
| --- | --- |

c)

Citas darbības

Izdevumi (EUR)

Mācību darbības un darbības, kuru mērķis ir apmainīties ar informāciju par paraugpraksi (izņemot tās, kas saistītas ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu), un darbības, kuru mērķis ir veicināt konsultāciju pakalpojumu un tehniskās palīdzības pieejamību

Atkarībā no galvenā aplūkotā temata:

| a) | Bioloģiskā ražošana |
| --- | --- |

a)

Bioloģiskā ražošana

| b) | Integrētā ražošana vai integrētā kaitēkļu apkarošana |
| --- | --- |

b)

Integrētā ražošana vai integrētā kaitēkļu apkarošana

| c) | Citi vidiski jautājumi |
| --- | --- |

c)

Citi vidiski jautājumi

| d) | Izsekojamība |
| --- | --- |

d)

Izsekojamība

| e) | Produktu kvalitāte, tostarp pesticīdu atliekas |
| --- | --- |

e)

Produktu kvalitāte, tostarp pesticīdu atliekas

| f) | Citi jautājumi |
| --- | --- |

f)

Citi jautājumi

Izdevumi (EUR)

Krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumi

| a) | Ieguldījumi, kas tirgū laistā apjoma pārvaldību padara efektīvāku |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi, kas tirgū laistā apjoma pārvaldību padara efektīvāku

| b) | Mācību pasākumi un paraugprakses apmaiņa |
| --- | --- |

b)

Mācību pasākumi un paraugprakses apmaiņa

| c) | Veicināšana un komunikācija gan profilaktiskos nolūkos, gan krīzes laikā |
| --- | --- |

c)

Veicināšana un komunikācija gan profilaktiskos nolūkos, gan krīzes laikā

| d) | Atbalsts kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai |
| --- | --- |

d)

Atbalsts kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai

| e) | Vajadzības gadījumā augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana pēc tam, kad tie pēc dalībvalsts kompetentās iestādes rīkojuma obligātā kārtā tikuši izarti veselības vai fitosanitāru apsvērumu dēļ |
| --- | --- |

e)

Vajadzības gadījumā augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana pēc tam, kad tie pēc dalībvalsts kompetentās iestādes rīkojuma obligātā kārtā tikuši izarti veselības vai fitosanitāru apsvērumu dēļ

| f) | Izņemšana no tirgus |
| --- | --- |

f)

Izņemšana no tirgus

| g) | Augļu un dārzeņu ražas priekšlaicīga novākšana vai ražas nenovākšana |
| --- | --- |

g)

Augļu un dārzeņu ražas priekšlaicīga novākšana vai ražas nenovākšana

| h) | Ražas apdrošināšana |
| --- | --- |

h)

Ražas apdrošināšana

Izdevumi (EUR)

Vidiskas darbības

| a) | Ieguldījumi materiālajos aktīvos |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

| b) | Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma |
| --- | --- |

b)

Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma

| c) | Bioloģiskā ražošana |
| --- | --- |

c)

Bioloģiskā ražošana

| d) | Integrētā ražošana |
| --- | --- |

d)

Integrētā ražošana

| e) | Uzlabota ūdens resursu izmantošana vai apsaimniekošana, tostarp ūdens taupīšana un novadīšana |
| --- | --- |

e)

Uzlabota ūdens resursu izmantošana vai apsaimniekošana, tostarp ūdens taupīšana un novadīšana

| f) | Darbības augsnes saglabāšanai (piemēram, darba metodes, ar ko novērš vai mazina augsnes eroziju, ar augu segu saistītas darbības, vidi saudzējoša lauksaimniecība, mulčēšana) |
| --- | --- |

f)

Darbības augsnes saglabāšanai (piemēram, darba metodes, ar ko novērš vai mazina augsnes eroziju, ar augu segu saistītas darbības, vidi saudzējoša lauksaimniecība, mulčēšana)

| g) | Darbības bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgu dzīvotņu (piemēram, mitrāju) ierīkošanai vai uzturēšanai vai ainavas saglabāšanai, tostarp vēsturisko iezīmju (piemēram, akmens sienu, terašu, nelielu mežu) saglabāšanai |
| --- | --- |

g)

Darbības bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgu dzīvotņu (piemēram, mitrāju) ierīkošanai vai uzturēšanai vai ainavas saglabāšanai, tostarp vēsturisko iezīmju (piemēram, akmens sienu, terašu, nelielu mežu) saglabāšanai

| h) | Energotaupības vai energoefektivitātes uzlabošanas darbības; pāreja uz atjaunojamo energoresursu enerģiju |
| --- | --- |

h)

Energotaupības vai energoefektivitātes uzlabošanas darbības; pāreja uz atjaunojamo energoresursu enerģiju

| i) | Darbības, kas saistītas ar atkritumu rašanās samazināšanu un atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanu |
| --- | --- |

i)

Darbības, kas saistītas ar atkritumu rašanās samazināšanu un atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanu

| j) | Citas darbības |
| --- | --- |

j)

Citas darbības

Izdevumi (EUR)

Citas darbības

| a) | Ieguldījumi materiālajos aktīvos |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

| b) | Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma |
| --- | --- |

b)

Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma

| c) | Citas darbības |
| --- | --- |

c)

Citas darbības

Izdevumi (EUR)

2.   KOPĪGIE TIEŠO REZULTĀTU RĀDĪTĀJI (PAR DARBĪBAS PROGRAMMAS PĒDĒJIEM DIVIEM GADIEM)

| Pasākums | Darbības veids | Tiešo rezultātu rādītāji (ikgadēji) |
| --- | --- | --- |
| Darbības, kuru mērķis ir ražošanas plānošana | a) | Ieguldījumi materiālajos aktīvos |

Pasākums

Darbības veids

Tiešo rezultātu rādītāji (ikgadēji)

Darbības, kuru mērķis ir ražošanas plānošana

a)

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

Kopējā ieguldījumu vērtība (EUR)

| b) | Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma |
| --- | --- |

b)

Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

| c) | Citas darbības |
| --- | --- |

c)

Citas darbības

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

Darbības, kuru mērķis ir produktu kvalitātes paaugstināšana vai saglabāšana

| a) | Ieguldījumi materiālajos aktīvos |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

Kopējā ieguldījumu vērtība (EUR)

| b) | Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma |
| --- | --- |

b)

Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

| c) | Citas darbības |
| --- | --- |

c)

Citas darbības

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

Darbības, kuru mērķis ir tirdzniecības uzlabošana

| a) | Ieguldījumi materiālajos aktīvos |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

Kopējā ieguldījumu vērtība (EUR)

| b) | Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma |
| --- | --- |

b)

Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

| c) | Veicināšanas un komunikācijas pasākumi (izņemot tos, kas saistīti ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu) |
| --- | --- |

c)

Veicināšanas un komunikācijas pasākumi (izņemot tos, kas saistīti ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu)

Veikto darbību skaits (1)

| d) | Citas darbības |
| --- | --- |

d)

Citas darbības

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

Pētniecība un eksperimentālā ražošana

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

Projektu skaits

Mācību darbības un darbības, kuru mērķis ir apmainīties ar informāciju par paraugpraksi (izņemot tās, kas saistītas ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu), un darbības, kuru mērķis ir veicināt konsultāciju pakalpojumu un tehniskās palīdzības pieejamību

Atkarībā no galvenā aplūkotā temata:

| a) | Bioloģiskā ražošana |
| --- | --- |

a)

Bioloģiskā ražošana

| b) | Integrētā ražošana vai integrētā kaitēkļu apkarošana |
| --- | --- |

b)

Integrētā ražošana vai integrētā kaitēkļu apkarošana

| c) | Citi vidiski jautājumi |
| --- | --- |

c)

Citi vidiski jautājumi

| d) | Izsekojamība |
| --- | --- |

d)

Izsekojamība

| e) | Produktu kvalitāte, tostarp pesticīdu atliekas |
| --- | --- |

e)

Produktu kvalitāte, tostarp pesticīdu atliekas

| f) | Citi jautājumi |
| --- | --- |

f)

Citi jautājumi

Dalībnieku apmeklēto mācību dienu skaits

Krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumi

| a) | Ieguldījumi, kas tirgū laistā apjoma pārvaldību padara efektīvāku |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi, kas tirgū laistā apjoma pārvaldību padara efektīvāku

Kopējā ieguldījumu vērtība (EUR)

| b) | Mācību pasākumi un paraugprakses apmaiņa |
| --- | --- |

b)

Mācību pasākumi un paraugprakses apmaiņa

Veikto darbību skaits

| c) | Veicināšana un komunikācija gan profilaktiskos nolūkos, gan krīzes laikā |
| --- | --- |

c)

Veicināšana un komunikācija gan profilaktiskos nolūkos, gan krīzes laikā

Veikto darbību skaits (1)

| d) | Atbalsts kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai |
| --- | --- |

d)

Atbalsts kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai

Veikto darbību skaits (4)

| e) | Vajadzības gadījumā augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana pēc tam, kad tie pēc dalībvalsts kompetentās iestādes rīkojuma obligātā kārtā tikuši izarti veselības vai fitosanitāru apsvērumu dēļ |
| --- | --- |

e)

Vajadzības gadījumā augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana pēc tam, kad tie pēc dalībvalsts kompetentās iestādes rīkojuma obligātā kārtā tikuši izarti veselības vai fitosanitāru apsvērumu dēļ

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

| f) | Izņemšana no tirgus |
| --- | --- |

f)

Izņemšana no tirgus

Veikto darbību skaits (2)

| g) | Priekšlaicīga ražas novākšana un ražas nenovākšana |
| --- | --- |

g)

Priekšlaicīga ražas novākšana un ražas nenovākšana

Veikto darbību skaits (3)

| h) | Ražas apdrošināšana |
| --- | --- |

h)

Ražas apdrošināšana

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

Vidiskas darbības

| a) | Ieguldījumi materiālajos aktīvos (5) |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi materiālajos aktīvos (5)

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

Kopējā ieguldījumu vērtība (EUR)

| b) | Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma (6) |
| --- | --- |

b)

Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma (6)

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

| c) | Bioloģiskā ražošana |
| --- | --- |

c)

Bioloģiskā ražošana

| d) | Integrētā ražošana |
| --- | --- |

d)

Integrētā ražošana

| e) | Uzlabota ūdens resursu izmantošana un/vai apsaimniekošana, tostarp ūdens taupīšana un novadīšana |
| --- | --- |

e)

Uzlabota ūdens resursu izmantošana un/vai apsaimniekošana, tostarp ūdens taupīšana un novadīšana

| f) | Darbības augsnes saglabāšanai (piemēram, darba metodes, ar ko novērš/mazina augsnes eroziju, ar augu segu saistītas darbības, vidi saudzējoša lauksaimniecība, mulčēšana) |
| --- | --- |

f)

Darbības augsnes saglabāšanai (piemēram, darba metodes, ar ko novērš/mazina augsnes eroziju, ar augu segu saistītas darbības, vidi saudzējoša lauksaimniecība, mulčēšana)

| g) | Darbības bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgu dzīvotņu (piemēram, mitrāju) ierīkošanai vai uzturēšanai vai ainavas saglabāšanai, tostarp vēsturisko iezīmju (piemēram, akmens sienu, terašu, nelielu mežu) saglabāšanai |
| --- | --- |

g)

Darbības bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgu dzīvotņu (piemēram, mitrāju) ierīkošanai vai uzturēšanai vai ainavas saglabāšanai, tostarp vēsturisko iezīmju (piemēram, akmens sienu, terašu, nelielu mežu) saglabāšanai

| h) | Energotaupības un/vai energoefektivitātes uzlabošanas darbības; pāreja uz atjaunojamo energoresursu enerģiju |
| --- | --- |

h)

Energotaupības un/vai energoefektivitātes uzlabošanas darbības; pāreja uz atjaunojamo energoresursu enerģiju

| i) | Darbības, kas saistītas ar atkritumu rašanās samazināšanu un atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanu |
| --- | --- |

i)

Darbības, kas saistītas ar atkritumu rašanās samazināšanu un atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanu

| j) | Citas darbības |
| --- | --- |

j)

Citas darbības

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits. Attiecīgā platība hektāros

Citas darbības

| a) | Ieguldījumi materiālajos aktīvos |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

Kopējā ieguldījumu vērtība (EUR)

| b) | Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma |
| --- | --- |

b)

Citi pamatlīdzekļu ieguves veidi, tostarp noma, īre un izpirkumnoma

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

| c) | Citas darbības |
| --- | --- |

c)

Citas darbības

Darbībās līdzdalīgo saimniecību skaits

3.   KOPĪGIE KOPREZULTĀTU RĀDĪTĀJI (PAR DARBĪBAS PROGRAMMAS PĒDĒJIEM DIVIEM GADIEM)

| Pasākums | Koprezultātu rādītāji (mērvienība) |
| --- | --- |
| Darbības, kuru mērķis ir ražošanas plānošana | Pārdotās produkcijas kopējā apjoma izmaiņas (tonnās). Pārdotās produkcijas vienības vērtības izmaiņas (EUR/kg) |
| Darbības, kuru mērķis ir produktu kvalitātes paaugstināšana vai saglabāšana | Konkrētas kvalitātes shēmas prasībām atbilstošas pārdotās produkcijas aojoma izmaiņas (tonnās) (7)

  Pārdotās produkcijas vienības vērtības izmaiņas (EUR/kg) |
| Darbības, kuru mērķis ir tirdzniecības uzlabošana | Pārdotās produkcijas kopējā apjoma izmaiņas (tonnās). Pārdotās produkcijas vienības vērtības izmaiņas (EUR/kg) |
| Mācību darbības un paraugprakses apmaiņa (izņemot darbības, kas saistītas ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu), un darbības, kuru mērķis ir veicināt konsultāciju pakalpojumu un tehniskās palīdzības pieejamību | To cilvēku skaits, kuri pabeiguši pilnu mācību pasākumu/programmu. To saimniecību skaits, kas izmanto konsultāciju pakalpojumus |
| Krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumi | |
| a) | Ieguldījumi, kas tirgū laistā apjoma pārvaldību padara efektīvāku |

Pasākums

Koprezultātu rādītāji (mērvienība)

Darbības, kuru mērķis ir ražošanas plānošana

Pārdotās produkcijas kopējā apjoma izmaiņas (tonnās). Pārdotās produkcijas vienības vērtības izmaiņas (EUR/kg)

Darbības, kuru mērķis ir produktu kvalitātes paaugstināšana vai saglabāšana

Konkrētas kvalitātes shēmas prasībām atbilstošas pārdotās produkcijas aojoma izmaiņas (tonnās) (7)

Pārdotās produkcijas vienības vērtības izmaiņas (EUR/kg)

Darbības, kuru mērķis ir tirdzniecības uzlabošana

Pārdotās produkcijas kopējā apjoma izmaiņas (tonnās). Pārdotās produkcijas vienības vērtības izmaiņas (EUR/kg)

Mācību darbības un paraugprakses apmaiņa (izņemot darbības, kas saistītas ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu), un darbības, kuru mērķis ir veicināt konsultāciju pakalpojumu un tehniskās palīdzības pieejamību

To cilvēku skaits, kuri pabeiguši pilnu mācību pasākumu/programmu. To saimniecību skaits, kas izmanto konsultāciju pakalpojumus

Krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumi

a)

Ieguldījumi, kas tirgū laistā apjoma pārvaldību padara efektīvāku

Kopējais produkcijas apjoms, uz kuru attiecas apjoma pārvaldība (tonnās)

| b) | Mācību darbības |
| --- | --- |

b)

Mācību darbības

To cilvēku skaits, kuri pabeiguši pilnu mācību pasākumu/programmu

| c) | Veicināšana un komunikācija |
| --- | --- |

c)

Veicināšana un komunikācija

Aplēstās izmaiņas pārdotās produkcijas apjomā attiecībā uz produktiem, kuriem izmantoti veicināšanas / komunikācijas pasākumi (tonnās)

| d) | Atbalsts kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai |
| --- | --- |

d)

Atbalsts kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai

Izveidotā kopējā fonda kopējā vērtība (EUR)

| e) | Vajadzības gadījumā augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana pēc tam, kad tie pēc dalībvalsts kompetentās iestādes rīkojuma obligātā kārtā tikuši izarti veselības vai fitosanitāru apsvērumu dēļ |
| --- | --- |

e)

Vajadzības gadījumā augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana pēc tam, kad tie pēc dalībvalsts kompetentās iestādes rīkojuma obligātā kārtā tikuši izarti veselības vai fitosanitāru apsvērumu dēļ

Kopējā platība, kurā veikta augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana (ha)

| f) | Izņemšana no tirgus |
| --- | --- |

f)

Izņemšana no tirgus

No tirgus izņemtās produkcijas kopējais apjoms (tonnās)

| g) | Priekšlaicīga ražas novākšana vai ražas nenovākšana |
| --- | --- |

g)

Priekšlaicīga ražas novākšana vai ražas nenovākšana

Kopējā platība, kurā raža novākta priekšlaicīgi vai nav novākta (ha)

| h) | Ražas apdrošināšana |
| --- | --- |

h)

Ražas apdrošināšana

Kopējā apdrošinātā riska vērtība (EUR)

Vidiskas darbības

Aplēstās izmaiņas ikgadējā minerālmēslu patēriņā uz hektāru pa mēslojuma veidiem (N un P2O3) (tonnas/ha)

Aplēstās izmaiņas ikgadējā ūdens patēriņā uz hektāru (m3/ha)

Aplēstās izmaiņas ikgadējā enerģijas patēriņā pa enerģijas avotu vai kurināmā veidiem (litri/m3/kWh uz tonnu pārdotās produkcijas)

Aplēstās izmaiņas ikgadējā radīto atkritumu apjomā (tonnās)

Citas darbības

Pārdotās produkcijas kopējā apjoma izmaiņas (tonnās)

Pārdotās produkcijas vienības vērtības izmaiņas (EUR/kg)

Piezīme: izmaiņu atsauces punkts ir programmas sākumā pastāvošā situācija.

4.   KOPĪGIE IETEKMES RĀDĪTĀJI (PAR DARBĪBAS PROGRAMMAS PĒDĒJIEM DIVIEM GADIEM)

| Pasākums | Vispārīgie mērķi | Ietekmes rādītāji (mērvienība) |
| --- | --- | --- |
| Darbības, kuru mērķis ir ražošanas plānošana | Konkurētspējas uzlabošana
  Ražotāju organizācijas biedra statusa pievilcības palielināšana | Aplēstās izmaiņas pārdotās produkcijas kopējā vērtībā (EUR)
  Izmaiņas to augļu un dārzeņu ražotāju kopskaitā, kuri ir attiecīgās ražotāju organizācijas (RO) / ražotāju organizāciju apvienības (ROA) aktīvi biedri (8) (skaits)
  Izmaiņas kopējā platībā, kuru attiecīgās RO/ROA biedri izmanto augļu un dārzeņu ražošanai (ha) |
| Darbības, kuru mērķis ir produktu kvalitātes paaugstināšana vai saglabāšana |
| Darbības, kuru mērķis ir tirdzniecības uzlabošana |
| Pētniecība un eksperimentālā ražošana |
| Mācību darbības un paraugprakses apmaiņa (izņemot darbības, kas saistītas ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu) un/vai darbības, kuru mērķis ir veicināt konsultāciju pakalpojumu un tehniskās palīdzības pieejamību |
| Krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumi |
| Vidiskas darbības | Vides saglabāšana un aizsardzība: | |
| a) | Ūdens kvalitāte |

Pasākums

Vispārīgie mērķi

Ietekmes rādītāji (mērvienība)

Darbības, kuru mērķis ir ražošanas plānošana

Konkurētspējas uzlabošana

Ražotāju organizācijas biedra statusa pievilcības palielināšana

Aplēstās izmaiņas pārdotās produkcijas kopējā vērtībā (EUR)

Izmaiņas to augļu un dārzeņu ražotāju kopskaitā, kuri ir attiecīgās ražotāju organizācijas (RO) / ražotāju organizāciju apvienības (ROA) aktīvi biedri (8) (skaits)

Izmaiņas kopējā platībā, kuru attiecīgās RO/ROA biedri izmanto augļu un dārzeņu ražošanai (ha)

Darbības, kuru mērķis ir produktu kvalitātes paaugstināšana vai saglabāšana

Darbības, kuru mērķis ir tirdzniecības uzlabošana

Pētniecība un eksperimentālā ražošana

Mācību darbības un paraugprakses apmaiņa (izņemot darbības, kas saistītas ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu) un/vai darbības, kuru mērķis ir veicināt konsultāciju pakalpojumu un tehniskās palīdzības pieejamību

Krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumi

Vidiskas darbības

Vides saglabāšana un aizsardzība:

a)

Ūdens kvalitāte

Aplēstās izmaiņas kopējā minerālmēslu patēriņā pa mēslojuma veidiem (N un P2O3) (tonnās)

| b) | Ūdens resursu ilgtspējīga izmantošana |
| --- | --- |

b)

Ūdens resursu ilgtspējīga izmantošana

Aplēstās izmaiņas kopējā ūdens patēriņā (m3)

| c) | Klimata pārmaiņu mazināšana |
| --- | --- |

c)

Klimata pārmaiņu mazināšana

Aplēstās izmaiņas kopējā enerģijas patēriņā pa enerģijas avotu vai kurināmā veidiem (litri/m3/kWh)

Citas darbības

Konkurētspējas uzlabošana

Ražotāju organizācijas biedra statusa pievilcības palielināšana

Aplēstās izmaiņas pārdotās produkcijas kopējā vērtībā (EUR)

Izmaiņas to augļu un dārzeņu ražotāju kopskaitā, kuri ir attiecīgās RO/ROA aktīvi biedri (8) (skaits)

Izmaiņas kopējā platībā, kuru attiecīgās RO/ROA biedri izmanto augļu un dārzeņu ražošanai (ha)

Piezīme: izmaiņu atsauces punkts ir programmas sākumā pastāvošā situācija.

5.   KOPĪGIE ATSKAITES PUNKTA RĀDĪTĀJI

| NB! | Atskaites punkta rādītāji ir nepieciešami, lai analizētu situāciju programmu plānošanas perioda sākumā. Daži kopīgie atskaites punkta rādītāji ir piemērojami tikai atsevišķām darbības programmām ražotāju organizācijas līmenī (piemēram, produkcijas apjoms, kas pārdots par mazāk nekā 80 % no vidējās cenas, kuru saņem attiecīgā RO/ROA). Citi kopīgie atskaites punkta rādītāji ir piemērojami arī valstu stratēģijās dalībvalstu līmenī (piemēram, pārdotās produkcijas kopējā vērtība). |
| --- | --- |

NB!

Parasti atskaites punkta rādītājus aprēķina kā trīs gadu vidējo rādītāju. Ja dati nav pieejami, rādītāji būtu jāaprēķina, izmantojot datus vismaz par vienu gadu.

| Mērķi | Atskaites punkta rādītāji, kas saistīti ar mērķiem |
| --- | --- |
| Vispārīgie mērķi | Rādītājs | Definīcija (un mērvienība) |
| Konkurētspējas uzlabošana | Pārdotās produkcijas kopējā vērtība | RO/ROA pārdotās produkcijas kopējā vērtība (EUR) |
| Ražotāju organizācijas biedra statusa pievilcības palielināšana | To augļu un dārzeņu ražotāju skaits, kuri ir attiecīgās RO/ROA aktīvi biedri | To augļu un dārzeņu ražotāju skaits, kuri ir attiecīgās RO/ROA aktīvi biedri (9) |
| Kopējā platība, ko attiecīgās RO/ROA biedri izmanto augļu un dārzeņu ražošanai | Kopējā platība, ko attiecīgās RO/ROA biedri izmanto augļu un dārzeņu ražošanai (ha) |
| Konkrētie mērķi | | |
| Piedāvājuma koncentrācijas veicināšana | Pārdotās produkcijas kopējais apjoms | RO/ROA pārdotās produkcijas kopējais apjoms (tonnās) |
| Biedru saražotās produkcijas tirgū laišanas veicināšana |
| Produkcijas pielāgošana pieprasījumam kvalitātes un kvantitātes ziņā | Konkrētas kvalitātes shēmas (10) prasībām atbilstošas pārdotās produkcijas apjoms pa galvenajiem attiecīgo kvalitātes shēmu veidiem (tonnās) |
| Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana | Pārdotās produkcijas vienības vidējā vērtība | Pārdotās produkcijas kopējā vērtība / pārdotās produkcijas kopējais apjoms (EUR/kg) |
| Zināšanu veicināšana un cilvēkpotenciāla paaugstināšana | To cilvēku skaits, kas piedalījušies mācību pasākumos | To cilvēku skaits, kas pēdējo trīs gadu laikā ir pabeiguši mācību pasākumu/programmu (skaits) |
| | To saimniecību skaits, kas izmanto konsultāciju pakalpojumus | To saimniecību skaits, kas ir RO/ROA biedri un izmanto konsultāciju pakalpojumus (skaits) |
| Mērķi | Atskaites punkta rādītāji, kas saistīti ar mērķiem |
| Rādītājs | Definīcija (un mērvienība) |
| Konkrētie mērķi vides jomā |
| Augsnes aizsardzības veicināšana | Platība, kurā pastāv augsnes erozijas risks un kurā īsteno erozijas novēršanas pasākumu | Augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība, kurā pastāv augsnes erozijas risks (11) un kurā īsteno augsnes aizsardzības pasākumus (ha) |
| Ūdens kvalitātes saglabāšanas un uzlabošanas veicināšana | Platība, uz kuru attiecas mēslojuma izmantošanas samazināšana / mēslojuma labāka pārvaldība | Augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība, uz kuru attiecas mēslojuma izmantošanas samazināšana vai mēslojuma labāka pārvaldība (ha) |
| Ūdens resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšana | Platība, kurā veic ūdens taupīšanas pasākumus | Augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība, kurā veic ūdens taupīšanas pasākumus (ha) |
| Dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzības un ainavas saglabāšanas veicināšana | Bioloģiskā ražošana | Augļu un/vai dārzeņu bioloģiskajai audzēšanai izmantotā platība (ha) |
| Integrētā ražošana | Augļu un/vai dārzeņu integrētajai audzēšanai izmantotā platība (ha) |
| Citas darbības, kas veicina dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un ainavas saglabāšanu | Platība, kurā veic citas darbības, kas veicina dzīvotņu, bioloģiskās daudzveidības un ainavas aizsardzību (ha) |
| Klimata pārmaiņu mazināšanas veicināšana | Siltumnīcu apkure – energoefektivitāte | Aplēstais ikgadējais enerģijas patēriņš siltumnīcu apkurei pa enerģijas avotu veidiem (tonnas/litri/m3/kWh uz pārdotās produkcijas tonnu) |
| Saražoto atkritumu apjoma samazināšana | Atkritumu daudzums vai apjoms | Tonnas/litri/m3 |

Mērķi

Atskaites punkta rādītāji, kas saistīti ar mērķiem

Vispārīgie mērķi

Rādītājs

Definīcija (un mērvienība)

Konkurētspējas uzlabošana

Pārdotās produkcijas kopējā vērtība

RO/ROA pārdotās produkcijas kopējā vērtība (EUR)

Ražotāju organizācijas biedra statusa pievilcības palielināšana

To augļu un dārzeņu ražotāju skaits, kuri ir attiecīgās RO/ROA aktīvi biedri

To augļu un dārzeņu ražotāju skaits, kuri ir attiecīgās RO/ROA aktīvi biedri (9)

Kopējā platība, ko attiecīgās RO/ROA biedri izmanto augļu un dārzeņu ražošanai

Kopējā platība, ko attiecīgās RO/ROA biedri izmanto augļu un dārzeņu ražošanai (ha)

Konkrētie mērķi

Piedāvājuma koncentrācijas veicināšana

Pārdotās produkcijas kopējais apjoms

RO/ROA pārdotās produkcijas kopējais apjoms (tonnās)

Biedru saražotās produkcijas tirgū laišanas veicināšana

Produkcijas pielāgošana pieprasījumam kvalitātes un kvantitātes ziņā

Konkrētas kvalitātes shēmas (10) prasībām atbilstošas pārdotās produkcijas apjoms pa galvenajiem attiecīgo kvalitātes shēmu veidiem (tonnās)

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Pārdotās produkcijas vienības vidējā vērtība

Pārdotās produkcijas kopējā vērtība / pārdotās produkcijas kopējais apjoms (EUR/kg)

Zināšanu veicināšana un cilvēkpotenciāla paaugstināšana

To cilvēku skaits, kas piedalījušies mācību pasākumos

To cilvēku skaits, kas pēdējo trīs gadu laikā ir pabeiguši mācību pasākumu/programmu (skaits)

To saimniecību skaits, kas izmanto konsultāciju pakalpojumus

To saimniecību skaits, kas ir RO/ROA biedri un izmanto konsultāciju pakalpojumus (skaits)

Mērķi

Atskaites punkta rādītāji, kas saistīti ar mērķiem

Rādītājs

Definīcija (un mērvienība)

Konkrētie mērķi vides jomā

Augsnes aizsardzības veicināšana

Platība, kurā pastāv augsnes erozijas risks un kurā īsteno erozijas novēršanas pasākumu

Augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība, kurā pastāv augsnes erozijas risks (11) un kurā īsteno augsnes aizsardzības pasākumus (ha)

Ūdens kvalitātes saglabāšanas un uzlabošanas veicināšana

Platība, uz kuru attiecas mēslojuma izmantošanas samazināšana / mēslojuma labāka pārvaldība

Augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība, uz kuru attiecas mēslojuma izmantošanas samazināšana vai mēslojuma labāka pārvaldība (ha)

Ūdens resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšana

Platība, kurā veic ūdens taupīšanas pasākumus

Augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība, kurā veic ūdens taupīšanas pasākumus (ha)

Dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzības un ainavas saglabāšanas veicināšana

Bioloģiskā ražošana

Augļu un/vai dārzeņu bioloģiskajai audzēšanai izmantotā platība (ha)

Integrētā ražošana

Augļu un/vai dārzeņu integrētajai audzēšanai izmantotā platība (ha)

Citas darbības, kas veicina dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un ainavas saglabāšanu

Platība, kurā veic citas darbības, kas veicina dzīvotņu, bioloģiskās daudzveidības un ainavas aizsardzību (ha)

Klimata pārmaiņu mazināšanas veicināšana

Siltumnīcu apkure – energoefektivitāte

Aplēstais ikgadējais enerģijas patēriņš siltumnīcu apkurei pa enerģijas avotu veidiem (tonnas/litri/m3/kWh uz pārdotās produkcijas tonnu)

Saražoto atkritumu apjoma samazināšana

Atkritumu daudzums vai apjoms

Tonnas/litri/m3

---

(1)  Katra veicināšanas kampaņas diena ir viena darbība.

(2)  Tā paša produkta izņemšana no tirgus dažādos gada periodos un dažādu produktu izņemšana no tirgus ir dažādas darbības. Katra operācija, kuras mērķis ir izņemt konkrētu produktu no tirgus, ir viena darbība.

(3)  Dažādu produktu ražas priekšlaicīga novākšana un ražas nenovākšana ir dažādas darbības. Tā paša produkta ražas priekšlaicīga novākšana un ražas nenovākšana ir viena darbība neatkarīgi no patērēto dienu skaita, līdzdalīgo saimniecību skaita un attiecīgo zemes gabalu vai hektāru skaita.

(4)  Darbības, kas saistītas ar dažādu kopējo fondu izveidošanu, ir dažādas darbības.

(5)  Ieskaitot neienesīgus ieguldījumus, kas attiecas uz citās vidiskās darbībās uzliktu saistību izpildi.

(6)  Ieskaitot citus pamatlīdzekļu ieguves veidus, kas attiecas uz citās vidiskās darbībās uzliktu saistību izpildi.

(7)  Paredzēts, ka kvalitātes prasības ietver tādu sīki izstrādātu pienākumu kopumu, kuri attiecas uz ražošanas metodēm un a) kuru ievērošanu pārbauda neatkarīgā inspekcijā, un b) kuru izpildes rezultātā tiek iegūts galaprodukts, kam kvalitāte i) ir ievērojami augstāka par parastajiem tirdzniecības standartiem attiecībā uz sabiedrības veselību, augu veselību vai vidiskiem standartiem un ii) ir atbilstoša pašreizējām un paredzamajām tirgus iespējām. Tiek ierosināts galvenos kvalitātes shēmu veidus attiecināt uz a) sertificētu bioloģisko ražošanu; b) aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem; c) sertificētu integrēto ražošanu; d) privātām sertificētas produktu kvalitātes shēmām.

(8)  Aktīvi biedri ir biedri, kas piegādā produkciju RO/ROA.

(9)  Aktīvi biedri ir biedri, kas piegādā produkciju RO/ROA.

(10)  Paredzēts, ka kvalitātes prasības ietver tādu sīki izstrādātu pienākumu kopumu, kuri attiecas uz ražošanas metodēm un a) kuru ievērošanu pārbauda neatkarīgā inspekcijā, un b) kuru izpildes rezultātā tiek iegūts galaprodukts, kam kvalitāte i) ir ievērojami augstāka par parastajiem tirdzniecības standartiem attiecībā uz sabiedrības veselību, augu veselību vai vidiskiem standartiem un ii) ir atbilstoša pašreizējām un paredzamajām tirgus iespējām. Galvenie kvalitātes shēmu veidi attiecas uz: a) sertificētu bioloģisko ražošanu; b) aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem; c) sertificētu integrēto ražošanu; d) privātām sertificētas produktu kvalitātes shēmām.

(11)  
  “Augsnes erozijas risks” attiecas uz ikvienu zemes gabalu, kas atrodas nogāzēs ar slīpumu lielāku par 10 %, neatkarīgi no tā, vai tiek veikti erozijas novēršanas pasākumi (piemēram, augsnes segums, augseka u. c.). Ja ir pieejama attiecīga informācija, dalībvalsts var izmantot šādu definīciju: “Augsnes erozijas risks” attiecas uz ikvienu zemes gabalu, kurā prognozētais augsnes zuduma temps pārsniedz dabisko augsnes veidošanās tempu, neatkarīgi no tā, vai tiek veikti erozijas novēršanas pasākumi (piemēram, augsnes segums vai augseka).

---

III PIELIKUMS

15. panta 2. punktā minētais prasību minimums, kas jāievēro produktu izņemšanā no tirgus

| 1. | Produkti ir:






  — | veseli, |
| --- | --- | --- |

1.

—

veseli,

| — | nebojāti; nav pieļaujami iepuvuši vai citādi tik stipri bojāti produkti, ka tie vairs nav derīgi patēriņam, |
| --- | --- |

—

nebojāti; nav pieļaujami iepuvuši vai citādi tik stipri bojāti produkti, ka tie vairs nav derīgi patēriņam,

| — | tīri, praktiski bez redzamiem svešķermeņiem, |
| --- | --- |

—

tīri, praktiski bez redzamiem svešķermeņiem,

| — | praktiski bez kaitēkļiem un kaitēkļu izraisītiem bojājumiem, |
| --- | --- |

—

praktiski bez kaitēkļiem un kaitēkļu izraisītiem bojājumiem,

| — | bez neraksturīga virsmas mitruma, |
| --- | --- |

—

bez neraksturīga virsmas mitruma,

| — | bez neraksturīgas garšas vai smaržas. |
| --- | --- |

—

bez neraksturīgas garšas vai smaržas.

| 2. | Produktiem ir jābūt pietiekami attīstītiem un gataviem atkarībā no to veida. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Produktiem ir jābūt ar šķirnei un tirdzniecības tipam raksturīgajām īpašībām. |
| --- | --- |

3.

---

IV PIELIKUMS

16. panta 1. punktā minētās transporta izmaksas, kas saistītas ar bezmaksas izplatīšanu

| Attālums no izņemšanas vietas līdz piegādes vietai | Transporta izmaksas (EUR/t) (1) |
| --- | --- |
| Mazāks par vai vienāds ar 25 km | 18,20 |
| Lielāks par 25 km un mazāks par vai vienāds ar 200 km | 41,40 |
| Lielāks par 200 km un mazāks par vai vienāds ar 350 km | 54,30 |
| Lielāks par 350 km un mazāks par vai vienāds ar 500 km | 72,60 |
| Lielāks par 500 km un mazāks par vai vienāds ar 750 km | 95,30 |
| Lielāks par 750 km | 108,30 |

Attālums no izņemšanas vietas līdz piegādes vietai

Transporta izmaksas (EUR/t) (1)

Mazāks par vai vienāds ar 25 km

18,20

Lielāks par 25 km un mazāks par vai vienāds ar 200 km

41,40

Lielāks par 200 km un mazāks par vai vienāds ar 350 km

54,30

Lielāks par 350 km un mazāks par vai vienāds ar 500 km

72,60

Lielāks par 500 km un mazāks par vai vienāds ar 750 km

95,30

Lielāks par 750 km

108,30

---

(1)  Piemaksa par transportu ar refrižeratoru: EUR 8,50 par tonnu.

---

V PIELIKUMS

17. panta 1. punktā minētās šķirošanas un iepakošanas izmaksas

| Produkts | Šķirošanas un iepakošanas izmaksas (EUR/t) |
| --- | --- |
| Āboli | 187,70 |
| Bumbieri | 159,60 |
| Apelsīni | 240,80 |
| Klementīni | 296,60 |
| Persiki | 175,10 |
| Nektarīni | 205,80 |
| Arbūzi | 167,00 |
| Ziedkāposti | 169,10 |
| Citi produkti | 201,10 |

Produkts

Šķirošanas un iepakošanas izmaksas (EUR/t)

Āboli

187,70

Bumbieri

159,60

Apelsīni

240,80

Klementīni

296,60

Persiki

175,10

Nektarīni

205,80

Arbūzi

167,00

Ziedkāposti

169,10

Citi produkti

201,10

---

VI PIELIKUMS

17. panta 2. punktā minētā norāde uz produktu iepakojuma

| — | Продукт, предназначен за безплатна дистрибуция (Регламент за изпълнение (ЕC) 2017/...) |
| --- | --- |

—

Продукт, предназначен за безплатна дистрибуция (Регламент за изпълнение (ЕC) 2017/...)

| — | Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento de ejecución (UE) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento de ejecución (UE) 2017/...]

| — | Produkt určený k bezplatné distribuci [prováděcí nařízení (EU) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Produkt určený k bezplatné distribuci [prováděcí nařízení (EU) 2017/...]

| — | Produkt til gratis uddeling (gennemførelsesforordning (EU) 2017/...) |
| --- | --- |

—

Produkt til gratis uddeling (gennemførelsesforordning (EU) 2017/...)

| — | Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (Durchführungsverordnung (EU) 2017/...) |
| --- | --- |

—

Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (Durchführungsverordnung (EU) 2017/...)

| — | Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [rakendusmäärus (EL) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [rakendusmäärus (EL) 2017/...]

| — | Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) 2017/...]

| — | Product for free distribution (Implementing Regulation (EU) 2017/...) |
| --- | --- |

—

Product for free distribution (Implementing Regulation (EU) 2017/...)

| — | Produit destiné à la distribution gratuite [règlement d'exécution (UE) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Produit destiné à la distribution gratuite [règlement d'exécution (UE) 2017/...]

| — | Proizvod za slobodnu distribuciju (Provedbena uredba (EU) 2017/... ) |
| --- | --- |

—

Proizvod za slobodnu distribuciju (Provedbena uredba (EU) 2017/... )

| — | Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento di esecuzione (UE) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento di esecuzione (UE) 2017/...]

| — | Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Īstenošanas regula (ES) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Īstenošanas regula (ES) 2017/...]

| — | Nemokamai platinamas produktas [Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Nemokamai platinamas produktas [Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/...]

| — | Ingyenes szétosztásra szánt termék ((EU) 2017/... végrehajtási rendelet) |
| --- | --- |

—

Ingyenes szétosztásra szánt termék ((EU) 2017/... végrehajtási rendelet)

| — | Prodott destinat għad-distribuzzjoni bla ħlas [Regolament ta' implimentazzjoni (UE) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Prodott destinat għad-distribuzzjoni bla ħlas [Regolament ta' implimentazzjoni (UE) 2017/...]

| — | Voor gratis uitreiking bestemd product (Uitvoeringsverordening (EU) 2017/...) |
| --- | --- |

—

Voor gratis uitreiking bestemd product (Uitvoeringsverordening (EU) 2017/...)

| — | Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie wykonawcze (UE) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie wykonawcze (UE) 2017/...]

| — | Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento de execução (UE) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento de execução (UE) 2017/...]

| — | Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/...]

| — | Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/...]

| — | Proizvod, namenjen za prosto razdelitev [Izvedbena uredba (EU) 2017/...] |
| --- | --- |

—

Proizvod, namenjen za prosto razdelitev [Izvedbena uredba (EU) 2017/...]

| — | Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/...) |
| --- | --- |

—

Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/...)

| — | Produkt för gratisutdelning (genomförandeförordning (EU) 2017/...) |
| --- | --- |

—

Produkt för gratisutdelning (genomförandeförordning (EU) 2017/...)

---

VII PIELIKUMS

Produkti, kam var piemērot 39. pantā minēto papildu ievedmuitas nodokli, un tā piemērošanas periodi

Neskarot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, uzskata, ka produktu aprakstam ir vienīgi informatīva nozīme. Šā pielikuma piemērošanas vajadzībām papildu nodokļu darbības jomu nosaka pēc šīs regulas pieņemšanas brīdī spēkā esošo KN kodu darbības jomas.

| Kārtas numurs | KN kods | Produktu apraksts | Piemērošanas periods |
| --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomāti | No 1. oktobra līdz 31. maijam |
| 78.0020 | No 1. jūnija līdz 30. septembrim |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Gurķi | No 1. maija līdz 31. oktobrim |
| 78.0075 | No 1. novembra līdz 30. aprīlim |
| 78.0085 | 0709 91 00 | Artišoki | No 1. novembra līdz 30. jūnijam |
| 78.0100 | 0709 93 10 | Tumšzaļie kabači | No 1. janvāra līdz 31. decembrim |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsīni | No 1. decembra līdz 31. maijam |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementīni | No 1. novembra līdz februāra beigām |
| 78.0130 | 0805 20 30 0805 20 50 0805 20 70 0805 20 90 | Mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi | No 1. novembra līdz februāra beigām |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citroni | No 1. jūnija līdz 31. decembrim |
| 78.0160 | No 1. janvāra līdz 31. maijam |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Galda vīnogas | No 16. jūlija līdz 16. novembrim |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Āboli | No 1. janvāra līdz 31. augustam |
| 78.0180 | No 1. septembra līdz 31. decembrim |
| 78.0220 | 0808 30 90 | Bumbieri | No 1. janvāra līdz 30. aprīlim |
| 78.0235 | No 1. jūlija līdz 31. decembrim |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Aprikozes | No 1. jūnija līdz 31. jūlijam |
| 78.0265 | 0809 29 00 | Ķirši, izņemot skābos ķiršus | No 16. maija līdz 15. augustam |
| 78.0270 | 0809 30 | Persiki, arī nektarīni | No 16. jūnija līdz 30. septembrim |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Plūmes | No 16. jūnija līdz 30. septembrim |

Kārtas numurs

KN kods

Produktu apraksts

Piemērošanas periods

78.0015

0702 00 00

Tomāti

No 1. oktobra līdz 31. maijam

78.0020

No 1. jūnija līdz 30. septembrim

78.0065

0707 00 05

Gurķi

No 1. maija līdz 31. oktobrim

78.0075

No 1. novembra līdz 30. aprīlim

78.0085

0709 91 00

Artišoki

No 1. novembra līdz 30. jūnijam

78.0100

0709 93 10

Tumšzaļie kabači

No 1. janvāra līdz 31. decembrim

78.0110

0805 10 20

Apelsīni

No 1. decembra līdz 31. maijam

78.0120

0805 20 10

Klementīni

No 1. novembra līdz februāra beigām

78.0130

0805 20 30 0805 20 50 0805 20 70 0805 20 90

Mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi

No 1. novembra līdz februāra beigām

78.0155

0805 50 10

Citroni

No 1. jūnija līdz 31. decembrim

78.0160

No 1. janvāra līdz 31. maijam

78.0170

0806 10 10

Galda vīnogas

No 16. jūlija līdz 16. novembrim

78.0175

0808 10 80

Āboli

No 1. janvāra līdz 31. augustam

78.0180

No 1. septembra līdz 31. decembrim

78.0220

0808 30 90

Bumbieri

No 1. janvāra līdz 30. aprīlim

78.0235

No 1. jūlija līdz 31. decembrim

78.0250

0809 10 00

Aprikozes

No 1. jūnija līdz 31. jūlijam

78.0265

0809 29 00

Ķirši, izņemot skābos ķiršus

No 16. maija līdz 15. augustam

78.0270

0809 30

Persiki, arī nektarīni

No 16. jūnija līdz 30. septembrim

78.0280

0809 40 05

Plūmes

No 16. jūnija līdz 30. septembrim

---

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/92 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/92

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/893

(2017. gada 24. maijs),

ar ko attiecībā uz noteikumiem par pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un IV pielikumu, kā arī Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011 X, XIV un XV pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 23. panta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (2), un jo īpaši tās 31. panta 2. punkta otro daļu, 41. panta 3. punkta trešo daļu un 42. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēti noteikumi dzīvnieku transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilaksei, kontrolei un apkarošanai attiecībā uz liellopiem, aitām un kazām. Regula attiecas uz dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un konkrētos īpašos gadījumos uz minēto produktu eksportu. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēti noteikumi dzīvnieku transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilaksei, kontrolei un apkarošanai attiecībā uz liellopiem, aitām un kazām. Regula attiecas uz dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un konkrētos īpašos gadījumos uz minēto produktu eksportu.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 7. panta 1. punktā noteikts, ka atgremotājus ir aizliegts barot ar proteīniem, kas iegūti no dzīvniekiem. Minētās regulas 7. panta 2. punktā minētā aizlieguma darbības joma ir paplašināta, attiecinot to arī uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un saskaņā ar tās IV pielikumu minētais aizliegums aprobežojas ar aizliegumu minētos dzīvniekus barot ar dzīvnieku izcelsmes produktiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 7. panta 1. punktā noteikts, ka atgremotājus ir aizliegts barot ar proteīniem, kas iegūti no dzīvniekiem. Minētās regulas 7. panta 2. punktā minētā aizlieguma darbības joma ir paplašināta, attiecinot to arī uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un saskaņā ar tās IV pielikumu minētais aizliegums aprobežojas ar aizliegumu minētos dzīvniekus barot ar dzīvnieku izcelsmes produktiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumā ir paplašināta 7. panta 1. punktā paredzētā aizlieguma darbības joma, aizliedzot barot tādus lauksaimniecības dzīvniekus, kas nav atgremotāji, izņemot plēsīgos kažokzvērus, ar inter alia pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām. Tomēr, atkāpjoties no minētā aizlieguma, regulas IV pielikuma II nodaļas c) punktā ir atļauta tādu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas saturošu barības maisījumu, ko ražo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas D iedaļu, izmantošana dzīvnieku ēdināšanā, atļauju attiecinot tikai uz akvakultūras dzīvniekiem. Minētajā iedaļā pašlaik noteikta prasība šādu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanā izmantotos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus iegūt kautuvēs vai gaļas sadalīšanas uzņēmumos. Ņemot vērā no kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanas procesu, šo prasību attiecībā uz kukaiņiem nav iespējams īstenot. Rezultātā no kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu izmantošana akvakultūras dzīvnieku barībā pašlaik nav atļauta. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumā ir paplašināta 7. panta 1. punktā paredzētā aizlieguma darbības joma, aizliedzot barot tādus lauksaimniecības dzīvniekus, kas nav atgremotāji, izņemot plēsīgos kažokzvērus, ar inter alia pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām. Tomēr, atkāpjoties no minētā aizlieguma, regulas IV pielikuma II nodaļas c) punktā ir atļauta tādu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas saturošu barības maisījumu, ko ražo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas D iedaļu, izmantošana dzīvnieku ēdināšanā, atļauju attiecinot tikai uz akvakultūras dzīvniekiem. Minētajā iedaļā pašlaik noteikta prasība šādu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanā izmantotos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus iegūt kautuvēs vai gaļas sadalīšanas uzņēmumos. Ņemot vērā no kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanas procesu, šo prasību attiecībā uz kukaiņiem nav iespējams īstenot. Rezultātā no kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu izmantošana akvakultūras dzīvnieku barībā pašlaik nav atļauta.

| (4) | Vairākās dalībvalstīs ir sākta kukaiņu audzēšana ar mērķi ražot no tiem pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas un citus no kukaiņiem iegūtus produktus lolojumdzīvnieku barošanai. Šo ražošanu veic saskaņā ar dalībvalstu kompetento iestāžu valsts kontroles shēmām. Pētījumos ir atklāts, ka lauksaimniecības kukaiņi var kļūt par ilgtspējīgu risinājumu un alternatīvu parastajiem dzīvnieku olbaltumvielu avotiem, kas paredzēti tādu lauksaimniecības dzīvnieku barošanai, kas nav atgremotāji. |
| --- | --- |

(4)

Vairākās dalībvalstīs ir sākta kukaiņu audzēšana ar mērķi ražot no tiem pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas un citus no kukaiņiem iegūtus produktus lolojumdzīvnieku barošanai. Šo ražošanu veic saskaņā ar dalībvalstu kompetento iestāžu valsts kontroles shēmām. Pētījumos ir atklāts, ka lauksaimniecības kukaiņi var kļūt par ilgtspējīgu risinājumu un alternatīvu parastajiem dzīvnieku olbaltumvielu avotiem, kas paredzēti tādu lauksaimniecības dzīvnieku barošanai, kas nav atgremotāji.

| (5) | 2015. gada 8. oktobrī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “EFSA”) publicēja zinātnisko atzinumu par riska profilu saistībā ar kukaiņu ražošanu un patēriņu pārtikā un dzīvnieku barībā (3). Attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar prionu klātbūtni, EFSA secina, ka, salīdzinot ar pašlaik atļautajos dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu avotos sastopamo apdraudējumu, paredzams, ka apdraudējuma esamība neapstrādātos kukaiņos ir vienāda vai zemāka, ja vien tie tiek baroti ar substrātiem, kuros nav atgremotāju vai cilvēku izcelsmes sastāvdaļu (kūtsmēslu). Tā kā kukaiņu pārstāde var vēl vairāk samazināt bioloģiskas izcelsmes apdraudējumu, šis apgalvojums attiecas arī uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no kukaiņiem. |
| --- | --- |

(5)

2015. gada 8. oktobrī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “EFSA”) publicēja zinātnisko atzinumu par riska profilu saistībā ar kukaiņu ražošanu un patēriņu pārtikā un dzīvnieku barībā (3). Attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar prionu klātbūtni, EFSA secina, ka, salīdzinot ar pašlaik atļautajos dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu avotos sastopamo apdraudējumu, paredzams, ka apdraudējuma esamība neapstrādātos kukaiņos ir vienāda vai zemāka, ja vien tie tiek baroti ar substrātiem, kuros nav atgremotāju vai cilvēku izcelsmes sastāvdaļu (kūtsmēslu). Tā kā kukaiņu pārstāde var vēl vairāk samazināt bioloģiskas izcelsmes apdraudējumu, šis apgalvojums attiecas arī uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no kukaiņiem.

| (6) | Saskaņā ar jēdziena “lauksaimniecības dzīvnieks” definīciju, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 6. punktā, kukaiņi, kas tiek audzēti no kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai, uzskatāmi par lauksaimniecības dzīvniekiem, tādēļ uz tiem attiecas barošanas aizlieguma noteikumi, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 7. pantā un IV pielikumā, kā arī noteikumi par dzīvnieku barošanu, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1069/2009. Tādēļ, izmantot atgremotāju olbaltumvielas, ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumus, gaļas un kaulu miltus un kūtsmēslus kā barību kukaiņiem ir aizliegts. Turklāt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2009 III pielikumu (4) ir aizliegta izkārnījumu izmantošana dzīvnieku barošanai. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar jēdziena “lauksaimniecības dzīvnieks” definīciju, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 6. punktā, kukaiņi, kas tiek audzēti no kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai, uzskatāmi par lauksaimniecības dzīvniekiem, tādēļ uz tiem attiecas barošanas aizlieguma noteikumi, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 7. pantā un IV pielikumā, kā arī noteikumi par dzīvnieku barošanu, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1069/2009. Tādēļ, izmantot atgremotāju olbaltumvielas, ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumus, gaļas un kaulu miltus un kūtsmēslus kā barību kukaiņiem ir aizliegts. Turklāt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2009 III pielikumu (4) ir aizliegta izkārnījumu izmantošana dzīvnieku barošanai.

| (7) | Tāpēc būtu jāatļauj no kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas un tās saturošus barības maisījumus izmantot akvakultūras dzīvnieku barošanai. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma II nodaļas c) punktā būtu jāizdara attiecīgi grozījumi, un minētās regulas IV pielikuma IV nodaļā būtu jāiekļauj iedaļa, kurā noteikti ar TSE saistīti nosacījumi no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu un tās saturošu barības maisījumu ražošanai. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc būtu jāatļauj no kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas un tās saturošus barības maisījumus izmantot akvakultūras dzīvnieku barošanai. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma II nodaļas c) punktā būtu jāizdara attiecīgi grozījumi, un minētās regulas IV pielikuma IV nodaļā būtu jāiekļauj iedaļa, kurā noteikti ar TSE saistīti nosacījumi no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu un tās saturošu barības maisījumu ražošanai.

| (8) | Lai novērstu savstarpējas piesārņošanas ar citām olbaltumvielām risku, kas varētu radīt TSE risku atgremotājdzīvniekiem, analoģiski prasībām, ko piemēro tādām pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un tās saturošiem barības maisījumiem, kas ir paredzēti akvakultūras dzīvnieku barošanai, būtu jānosaka īpaši nosacījumi no kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai un lietošanai. Konkrētāk, analoģiski nosacījumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas A iedaļā, no kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas būtu jāražo iekārtās, kurās ražo tikai no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtus produktus. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu savstarpējas piesārņošanas ar citām olbaltumvielām risku, kas varētu radīt TSE risku atgremotājdzīvniekiem, analoģiski prasībām, ko piemēro tādām pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un tās saturošiem barības maisījumiem, kas ir paredzēti akvakultūras dzīvnieku barošanai, būtu jānosaka īpaši nosacījumi no kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai un lietošanai. Konkrētāk, analoģiski nosacījumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas A iedaļā, no kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas būtu jāražo iekārtās, kurās ražo tikai no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtus produktus.

| (9) | Turklāt juridiskās noteiktības dēļ būtu lietderīgi jēdziena “lauksaimniecības kukaiņi” definīciju iekļaut Regulas (EK) Nr. 999/2001 I pielikumā. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt juridiskās noteiktības dēļ būtu lietderīgi jēdziena “lauksaimniecības kukaiņi” definīciju iekļaut Regulas (EK) Nr. 999/2001 I pielikumā.

| (10) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un IV pielikums. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un IV pielikums.

| (11) | Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011 (5) X pielikumā paredzēti noteikumi attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1069/2009 īstenošanu, tostarp parametri nekaitīgas lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētas dzīvnieku izcelsmes barības ražošanai. Lauksaimniecības dzīvniekus, kas nav kažokzvēri, drīkst barot tikai ar tādiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma prasībām. Lai gan minētās regulas X pielikumā noteiktās prasības neattiecas uz dzīviem kukaiņiem un kaltētiem kukaiņiem lauksaimniecības dzīvnieku barībā, uz kaltētu kukaiņu lietošanu lolojumdzīvnieku barībā attiecas prasības, kas noteiktas minētās regulas XIII pielikumā. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011 (5) X pielikumā paredzēti noteikumi attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1069/2009 īstenošanu, tostarp parametri nekaitīgas lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētas dzīvnieku izcelsmes barības ražošanai. Lauksaimniecības dzīvniekus, kas nav kažokzvēri, drīkst barot tikai ar tādiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma prasībām. Lai gan minētās regulas X pielikumā noteiktās prasības neattiecas uz dzīviem kukaiņiem un kaltētiem kukaiņiem lauksaimniecības dzīvnieku barībā, uz kaltētu kukaiņu lietošanu lolojumdzīvnieku barībā attiecas prasības, kas noteiktas minētās regulas XIII pielikumā.

| (12) | Paredzams, ka Regulas (EK) Nr. 999/2001 grozījums ar mērķi apstiprināt no kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu lietošanu akvakultūras dzīvnieku barībā pavērs plašākas iespējas Savienībā ražot no kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas. Pašlaik nelielā apjomā īstenoto kukaiņu audzēšanu lolojumdzīvnieku barībai ir iespējams pienācīgi reglamentēt ar esošajām valsts kontroles shēmām, taču, lai kukaiņu audzēšana Savienībā būtu droša lielākā mērogā, dzīvnieku veselību, sabiedrības veselību, augu veselību vai vides riskus būtu piemēroti reglamentēt ar Savienības noteikumiem. Savienībā audzētas kukaiņu sugas nedrīkstētu būt patogēnas vai kā citādi nelabvēlīgi ietekmēt augu, dzīvnieku vai cilvēku veselību; tās nedrīkstētu būt zināmi cilvēku, dzīvnieku vai augu patogēnu vektori, un tās nedrīkstētu būt aizsargātas sugas vai par invazīvām atzītas svešzemju sugas. Ņemot vērā šos valstu riska novērtējumus, kā arī EFSA2015. gada 8. oktobra atzinumu, par kukaiņu sugām, kuras pašlaik tiek audzētas Savienībā un kuras atbilst iepriekš minētajiem drošības nosacījumiem attiecībā uz kukaiņu ražošanu lietošanai dzīvnieku barībā, uzskatāmas šādas kukaiņu sugas: dzelkņmuša (Hermetia illucens), istabas muša (Musca domestica), miltu melnulis (Tenebrio molitor), melnulis (Alphitobius diaperinus), mājas circenis (Acheta domesticus), circenis (Gryllodes sigillatus) un lauka circenis (Gryllus assimilis). |
| --- | --- |

(12)

Paredzams, ka Regulas (EK) Nr. 999/2001 grozījums ar mērķi apstiprināt no kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu lietošanu akvakultūras dzīvnieku barībā pavērs plašākas iespējas Savienībā ražot no kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas. Pašlaik nelielā apjomā īstenoto kukaiņu audzēšanu lolojumdzīvnieku barībai ir iespējams pienācīgi reglamentēt ar esošajām valsts kontroles shēmām, taču, lai kukaiņu audzēšana Savienībā būtu droša lielākā mērogā, dzīvnieku veselību, sabiedrības veselību, augu veselību vai vides riskus būtu piemēroti reglamentēt ar Savienības noteikumiem. Savienībā audzētas kukaiņu sugas nedrīkstētu būt patogēnas vai kā citādi nelabvēlīgi ietekmēt augu, dzīvnieku vai cilvēku veselību; tās nedrīkstētu būt zināmi cilvēku, dzīvnieku vai augu patogēnu vektori, un tās nedrīkstētu būt aizsargātas sugas vai par invazīvām atzītas svešzemju sugas. Ņemot vērā šos valstu riska novērtējumus, kā arī EFSA2015. gada 8. oktobra atzinumu, par kukaiņu sugām, kuras pašlaik tiek audzētas Savienībā un kuras atbilst iepriekš minētajiem drošības nosacījumiem attiecībā uz kukaiņu ražošanu lietošanai dzīvnieku barībā, uzskatāmas šādas kukaiņu sugas: dzelkņmuša (Hermetia illucens), istabas muša (Musca domestica), miltu melnulis (Tenebrio molitor), melnulis (Alphitobius diaperinus), mājas circenis (Acheta domesticus), circenis (Gryllodes sigillatus) un lauka circenis (Gryllus assimilis).

| (13) | Tādēļ Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikums būtu jāgroza, tā II nodaļas 1. iedaļā iekļaujot to kukaiņu sugu sarakstu, kuras drīkst izmantot no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai. Sarakstā būtu jāiekļauj iepriekš minētās kukaiņu sugas, un nākotnē to var grozīt, pamatojoties uz riska novērtējumu par attiecīgo kukaiņu sugu radīto risku dzīvnieku, cilvēku un augu veselībai vai videi. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikums būtu jāgroza, tā II nodaļas 1. iedaļā iekļaujot to kukaiņu sugu sarakstu, kuras drīkst izmantot no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai. Sarakstā būtu jāiekļauj iepriekš minētās kukaiņu sugas, un nākotnē to var grozīt, pamatojoties uz riska novērtējumu par attiecīgo kukaiņu sugu radīto risku dzīvnieku, cilvēku un augu veselībai vai videi.

| (14) | Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIV pielikumā ir noteiktas prasības attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu importu no trešām valstīm. Drošības prasības, ko piemēro akvakultūras dzīvnieku barībā izmantojamo kukaiņu audzēšanai, kā arī no minētajiem kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu laišanai tirgū, jo īpaši attiecībā uz atļautajām kukaiņu sugām un atļauto kukaiņu barību, būtu jāpiemēro arī importam no trešām valstīm. Tādēļ būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIV pielikuma I nodaļas 1. un 2. iedaļa, nosakot minētās prasības importam Savienībā. |
| --- | --- |

(14)

Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIV pielikumā ir noteiktas prasības attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu importu no trešām valstīm. Drošības prasības, ko piemēro akvakultūras dzīvnieku barībā izmantojamo kukaiņu audzēšanai, kā arī no minētajiem kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu laišanai tirgū, jo īpaši attiecībā uz atļautajām kukaiņu sugām un atļauto kukaiņu barību, būtu jāpiemēro arī importam no trešām valstīm. Tādēļ būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIV pielikuma I nodaļas 1. un 2. iedaļa, nosakot minētās prasības importam Savienībā.

| (15) | Regulas (ES) Nr. 142/2011 XV pielikumā noteikti veselības sertifikātu paraugi dzīvnieku blakusproduktu importam Savienībā. Veselības sertifikāta paraugs, kas noteikts minētās regulas XV pielikuma 1. nodaļā, attiecas uz pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu importu Savienībā. Lai importētu no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, būtu jāizstrādā jauns veselības sertifikāta paraugs, kurā būtu jāiekļauj īpašas prasības attiecībā uz lauksaimniecības kukaiņu audzēšanu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai, kas minētas Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIV pielikumā, kā arī citas atbilstošas prasības attiecībā uz pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu importu. Tādēļ XV pielikuma 1. nodaļā būtu jāiekļauj jauns veselības sertifikāta paraugs no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu importam. |
| --- | --- |

(15)

Regulas (ES) Nr. 142/2011 XV pielikumā noteikti veselības sertifikātu paraugi dzīvnieku blakusproduktu importam Savienībā. Veselības sertifikāta paraugs, kas noteikts minētās regulas XV pielikuma 1. nodaļā, attiecas uz pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu importu Savienībā. Lai importētu no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, būtu jāizstrādā jauns veselības sertifikāta paraugs, kurā būtu jāiekļauj īpašas prasības attiecībā uz lauksaimniecības kukaiņu audzēšanu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai, kas minētas Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIV pielikumā, kā arī citas atbilstošas prasības attiecībā uz pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu importu. Tādēļ XV pielikuma 1. nodaļā būtu jāiekļauj jauns veselības sertifikāta paraugs no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu importam.

| (16) | Turklāt jaunajā veselības sertifikāta paraugā, kas iekļauts Regulas (ES) Nr. 142/2011 XV pielikuma 1. nodaļā, būtu jāņem vērā ar Komisijas Regulu (ES) 2016/1396 (6) izdarītie grozījumi Regulas (EK) Nr. 999/2001 IX pielikuma D nodaļā saistībā ar prasībām attiecībā uz TSE, kuras piemēro liellopu, aitu vai kazu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu importam. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt jaunajā veselības sertifikāta paraugā, kas iekļauts Regulas (ES) Nr. 142/2011 XV pielikuma 1. nodaļā, būtu jāņem vērā ar Komisijas Regulu (ES) 2016/1396 (6) izdarītie grozījumi Regulas (EK) Nr. 999/2001 IX pielikuma D nodaļā saistībā ar prasībām attiecībā uz TSE, kuras piemēro liellopu, aitu vai kazu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu importam.

| (17) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 X, XIV un XV pielikums. |
| --- | --- |

(17)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 X, XIV un XV pielikums.

| (18) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma III nodaļas A iedaļā ir noteiktas prasības, kuru mērķis ir neiesaiņotu produktu pārvadāšanas laikā novērst savstarpēju piesārņojumu starp zivju miltiem, dzīvnieku izcelsmes dikalcija fosfātu un trikalcija fosfātu, asins pagatavojumiem, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šīs sastāvdaļas saturošiem barības maisījumiem, kas paredzēti tādu lauksaimniecības dzīvnieku barošanai, kas nav atgremotāji, no vienas puses, un barību, kas paredzēta atgremotājiem, no otras puses. Ņemot vērā to, ka līdzīgs savstarpēja piesārņojuma risks pastāv arī tad, ja šīs sastāvdaļas tiek glabātas neiesaiņotas, Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma III nodaļas A iedaļas prasības būtu jāpiemēro arī neiesaiņotu zivju miltu, dzīvnieku izcelsmes dikalcija fosfāta un trikalcija fosfāta, asins pagatavojumu, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šīs sastāvdaļas saturošu barības maisījumu glabāšanai. |
| --- | --- |

(18)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma III nodaļas A iedaļā ir noteiktas prasības, kuru mērķis ir neiesaiņotu produktu pārvadāšanas laikā novērst savstarpēju piesārņojumu starp zivju miltiem, dzīvnieku izcelsmes dikalcija fosfātu un trikalcija fosfātu, asins pagatavojumiem, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šīs sastāvdaļas saturošiem barības maisījumiem, kas paredzēti tādu lauksaimniecības dzīvnieku barošanai, kas nav atgremotāji, no vienas puses, un barību, kas paredzēta atgremotājiem, no otras puses. Ņemot vērā to, ka līdzīgs savstarpēja piesārņojuma risks pastāv arī tad, ja šīs sastāvdaļas tiek glabātas neiesaiņotas, Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma III nodaļas A iedaļas prasības būtu jāpiemēro arī neiesaiņotu zivju miltu, dzīvnieku izcelsmes dikalcija fosfāta un trikalcija fosfāta, asins pagatavojumu, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šīs sastāvdaļas saturošu barības maisījumu glabāšanai.

| (19) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas B iedaļā ir noteiktas prasības, kuru mērķis ir pārvadāšanas laikā novērst savstarpēju piesārņojumu starp neiesaiņotām dzīvnieku barības sastāvdaļām un neiesaiņotiem dzīvnieku barības maisījumiem, kas satur produktus, kuri iegūti no atgremotājiem, un kas nav piens un piena produkti, dzīvnieku izcelsmes dikalcija fosfātu un trikalcija fosfātu un no atgremotāju jēlādām un ādām iegūtām hidrolizētām olbaltumvielām, no vienas puses, un barību, kas paredzēta lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus, no otras puses. Ņemot vērā to, ka līdzīgs savstarpēja piesārņojuma risks pastāv arī tad, ja šīs sastāvdaļas glabā neiesaiņotas, Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas B iedaļas prasības būtu jāpiemēro arī neiesaiņotu dzīvnieku barības sastāvdaļu un barības maisījumu, kas satur no atgremotājiem iegūtus produktus, izņemot pienu un piena produktus, dzīvnieku izcelsmes dikalcija fosfāta, trikalcija fosfāta un no atgremotāju jēlādām un ādām iegūtu hidrolizētu olbaltumvielu glabāšanai. |
| --- | --- |

(19)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas B iedaļā ir noteiktas prasības, kuru mērķis ir pārvadāšanas laikā novērst savstarpēju piesārņojumu starp neiesaiņotām dzīvnieku barības sastāvdaļām un neiesaiņotiem dzīvnieku barības maisījumiem, kas satur produktus, kuri iegūti no atgremotājiem, un kas nav piens un piena produkti, dzīvnieku izcelsmes dikalcija fosfātu un trikalcija fosfātu un no atgremotāju jēlādām un ādām iegūtām hidrolizētām olbaltumvielām, no vienas puses, un barību, kas paredzēta lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus, no otras puses. Ņemot vērā to, ka līdzīgs savstarpēja piesārņojuma risks pastāv arī tad, ja šīs sastāvdaļas glabā neiesaiņotas, Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas B iedaļas prasības būtu jāpiemēro arī neiesaiņotu dzīvnieku barības sastāvdaļu un barības maisījumu, kas satur no atgremotājiem iegūtus produktus, izņemot pienu un piena produktus, dzīvnieku izcelsmes dikalcija fosfāta, trikalcija fosfāta un no atgremotāju jēlādām un ādām iegūtu hidrolizētu olbaltumvielu glabāšanai.

| (20) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas D iedaļas a) punktā noteikta prasība, ka dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kurus izmanto, ražojot tādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas (izņemot zivju miltus), ko iegūst no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un kas paredzētas akvakultūras dzīvnieku barošanai, iegūst no kautuvēm, kurās nekauj atgremotājus, un no gaļas sadalīšanas uzņēmumiem, kuros netiek atkaulota vai sadalīta atgremotāju gaļa. Minētajā a) punktā attiecībā uz kautuvēm, kurās veic efektīvus pasākumus, lai novērstu savstarpēju piesārņojumu starp atgremotāju un tādu dzīvnieku, kas nav atgremotāji, izcelsmes blakusproduktiem, un kuras pārbauda un uz pārbaudes pamata apstiprina kompetentā iestāde paredzēta atkāpe no šīs prasības. |
| --- | --- |

(20)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas D iedaļas a) punktā noteikta prasība, ka dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kurus izmanto, ražojot tādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas (izņemot zivju miltus), ko iegūst no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un kas paredzētas akvakultūras dzīvnieku barošanai, iegūst no kautuvēm, kurās nekauj atgremotājus, un no gaļas sadalīšanas uzņēmumiem, kuros netiek atkaulota vai sadalīta atgremotāju gaļa. Minētajā a) punktā attiecībā uz kautuvēm, kurās veic efektīvus pasākumus, lai novērstu savstarpēju piesārņojumu starp atgremotāju un tādu dzīvnieku, kas nav atgremotāji, izcelsmes blakusproduktiem, un kuras pārbauda un uz pārbaudes pamata apstiprina kompetentā iestāde paredzēta atkāpe no šīs prasības.

| (21) | Lai nodrošinātu plašākas izvēles iespējas attiecībā uz izejvielām, kuras drīkst izmantot, ražojot tādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un kas paredzētas akvakultūras dzīvnieku barošanai vai eksportam, būtu lietderīgi grozīt Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas D iedaļas a) punktu, lai ļautu izmantot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas iegūti no uzņēmumiem, kuri nav kautuves vai gaļas sadalīšanas uzņēmumi, ar nosacījumu, ka šie citi uzņēmumi nodarbojas tikai ar tādu materiālu apstrādi, kas nav iegūti no atgremotājiem, vai kurus pēc pārbaudes uz vietas ir apstiprinājusi kompetentā iestāde, pamatojoties uz tām pašām izplatīšanas prasībām, kādas esošais izņēmums paredz kautuvēm, ja šīs izplatīšanas prasības nodrošina nepieciešamās garantijas, ka savstarpējais piesārņojums tiek novērsts un kontrolēts. Turklāt izņēmums, kas ir spēkā attiecībā uz kautuvēm, būtu jāpiemēro arī gaļas sadalīšanas uzņēmumiem, ja vien tiek piemērotas tādas pašas izplatīšanas prasības. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas D iedaļa. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu plašākas izvēles iespējas attiecībā uz izejvielām, kuras drīkst izmantot, ražojot tādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un kas paredzētas akvakultūras dzīvnieku barošanai vai eksportam, būtu lietderīgi grozīt Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas D iedaļas a) punktu, lai ļautu izmantot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas iegūti no uzņēmumiem, kuri nav kautuves vai gaļas sadalīšanas uzņēmumi, ar nosacījumu, ka šie citi uzņēmumi nodarbojas tikai ar tādu materiālu apstrādi, kas nav iegūti no atgremotājiem, vai kurus pēc pārbaudes uz vietas ir apstiprinājusi kompetentā iestāde, pamatojoties uz tām pašām izplatīšanas prasībām, kādas esošais izņēmums paredz kautuvēm, ja šīs izplatīšanas prasības nodrošina nepieciešamās garantijas, ka savstarpējais piesārņojums tiek novērsts un kontrolēts. Turklāt izņēmums, kas ir spēkā attiecībā uz kautuvēm, būtu jāpiemēro arī gaļas sadalīšanas uzņēmumiem, ja vien tiek piemērotas tādas pašas izplatīšanas prasības. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas D iedaļa.

| (22) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas A iedaļas b) punktā noteikta prasība, ka zivju miltu un zivju miltus saturošu barības maisījumu tirdzniecības pavaddokumentā vai, attiecīgā gadījumā, veselības sertifikātā un uz šādu produktu iepakojumiem skaidri jānorāda: “Satur zivju miltus – nedrīkst izbarot atgremotājiem”. Tomēr Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktā minētais tirdzniecības dokuments vai veselības sertifikāts netiek prasīts attiecībā uz barības maisījumiem. Tādēļ, lai precizētu, ka zivju miltus saturošiem barības maisījumiem teksts “Satur zivju miltus – nedrīkst izbarot atgremotājiem” būtu jāizvieto tikai uz barības maisījumu etiķetes, būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas A iedaļas b) punkts. Attiecībā uz minēto prasību būtu jāgroza arī Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas B iedaļa, C iedaļas d) punkts un D iedaļas e) punkts. |
| --- | --- |

(22)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas A iedaļas b) punktā noteikta prasība, ka zivju miltu un zivju miltus saturošu barības maisījumu tirdzniecības pavaddokumentā vai, attiecīgā gadījumā, veselības sertifikātā un uz šādu produktu iepakojumiem skaidri jānorāda: “Satur zivju miltus – nedrīkst izbarot atgremotājiem”. Tomēr Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktā minētais tirdzniecības dokuments vai veselības sertifikāts netiek prasīts attiecībā uz barības maisījumiem. Tādēļ, lai precizētu, ka zivju miltus saturošiem barības maisījumiem teksts “Satur zivju miltus – nedrīkst izbarot atgremotājiem” būtu jāizvieto tikai uz barības maisījumu etiķetes, būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas A iedaļas b) punkts. Attiecībā uz minēto prasību būtu jāgroza arī Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas B iedaļa, C iedaļas d) punkts un D iedaļas e) punkts.

| (23) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas C iedaļā noteikts, ka uzņēmumos, kas ražo lolojumdzīvnieku vai kažokzvēru barību, kurā ir tādi atgremotāju izcelsmes produkti, ko aizliegts izmantot lauksaimniecības dzīvnieku, izņemot kažokzvēru, barošanai, ir aizliegts ražot barību, kas paredzēta lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus. Lai novērstu savstarpēju piesārņojumu starp barību, kas paredzēta lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus vai akvakultūras dzīvniekus, un tādiem produktiem, kas šādā barībā ir aizliegti, līdzīgs aizliegums būtu jānosaka arī attiecībā uz uzņēmumiem, kas ražo lolojumdzīvnieku vai kažokzvēru barību, kurā ir no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, izņemot zivju miltus. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas C iedaļa. |
| --- | --- |

(23)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas C iedaļā noteikts, ka uzņēmumos, kas ražo lolojumdzīvnieku vai kažokzvēru barību, kurā ir tādi atgremotāju izcelsmes produkti, ko aizliegts izmantot lauksaimniecības dzīvnieku, izņemot kažokzvēru, barošanai, ir aizliegts ražot barību, kas paredzēta lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus. Lai novērstu savstarpēju piesārņojumu starp barību, kas paredzēta lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus vai akvakultūras dzīvniekus, un tādiem produktiem, kas šādā barībā ir aizliegti, līdzīgs aizliegums būtu jānosaka arī attiecībā uz uzņēmumiem, kas ražo lolojumdzīvnieku vai kažokzvēru barību, kurā ir no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, izņemot zivju miltus. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas C iedaļa.

| (24) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas E iedaļas 1. punktā noteikts aizliegums eksportēt no atgremotājiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas. Šīs prasības sākotnējais mērķis bija kontrolēt govju sūkļveida encefalopātijas (“GSE”) izplatīšanos laikā, kad Savienībā bija GSE epidēmija, kura Eiropu skāra smagāk nekā citas pasaules daļas. Tomēr GSE situācija Savienībā ir būtiski uzlabojusies. 2015. gadā Savienībā tika ziņots par pieciem GSE gadījumiem, salīdzinot ar 2 166 gadījumiem 2001. gadā. Šo GSE situācijas uzlabošanos Savienībā atspoguļo fakts, ka 23 Savienības dalībvalstīs GSE risks pašlaik ir atzīts par nenozīmīgu saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/453/EK (7), pamatojoties uz GSE riska statusu, kuru starptautiskā līmenī atzinusi Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija. |
| --- | --- |

(24)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas E iedaļas 1. punktā noteikts aizliegums eksportēt no atgremotājiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas. Šīs prasības sākotnējais mērķis bija kontrolēt govju sūkļveida encefalopātijas (“GSE”) izplatīšanos laikā, kad Savienībā bija GSE epidēmija, kura Eiropu skāra smagāk nekā citas pasaules daļas. Tomēr GSE situācija Savienībā ir būtiski uzlabojusies. 2015. gadā Savienībā tika ziņots par pieciem GSE gadījumiem, salīdzinot ar 2 166 gadījumiem 2001. gadā. Šo GSE situācijas uzlabošanos Savienībā atspoguļo fakts, ka 23 Savienības dalībvalstīs GSE risks pašlaik ir atzīts par nenozīmīgu saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/453/EK (7), pamatojoties uz GSE riska statusu, kuru starptautiskā līmenī atzinusi Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija.

| (25) | Tādēļ, lai samazinātu slogu tirgus dalībniekiem un nodrošinātu samērību, ņemot vērā esošo GSE epidemioloģisko situāciju, aizliegums eksportēt no atgremotājiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas būtu jāatceļ un jāaizstāj ar īpašiem nosacījumiem. Šiem nosacījumiem galvenokārt būtu jānodrošina tas, ka eksportētajos produktos nav gaļas un kaulu miltu, kuru eksports saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 43. panta 3. punktu nav atļauts. Tā kā gaļas un kaulu miltos var būt īpašs riska materiāls vai tos var iegūt no dzīvniekiem, kuri ir miruši vai nokauti tādu iemeslu dēļ, kas nav nokaušana lietošanai pārtikā, gaļas un kaulu milti rada augstāku GSE risku, tāpēc tos nedrīkst eksportēt. |
| --- | --- |

(25)

Tādēļ, lai samazinātu slogu tirgus dalībniekiem un nodrošinātu samērību, ņemot vērā esošo GSE epidemioloģisko situāciju, aizliegums eksportēt no atgremotājiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas būtu jāatceļ un jāaizstāj ar īpašiem nosacījumiem. Šiem nosacījumiem galvenokārt būtu jānodrošina tas, ka eksportētajos produktos nav gaļas un kaulu miltu, kuru eksports saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 43. panta 3. punktu nav atļauts. Tā kā gaļas un kaulu miltos var būt īpašs riska materiāls vai tos var iegūt no dzīvniekiem, kuri ir miruši vai nokauti tādu iemeslu dēļ, kas nav nokaušana lietošanai pārtikā, gaļas un kaulu milti rada augstāku GSE risku, tāpēc tos nedrīkst eksportēt.

| (26) | Lai nodrošinātu, ka eksportētās, no atgremotājiem iegūtās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas nesatur gaļas un kaulu miltus un ka tās netiek lietotas citiem mērķiem kā vien tiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, no atgremotājiem iegūtās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas būtu jāpārvadā aizplombētos konteineros tieši no pārstrādes iekārtas uz izvešanas vietu no Savienības, kam vajadzētu būt Komisijas Lēmuma 2009/821/EK (8) I pielikumā minētam robežkontroles punktam, kurā var veikt oficiālas kontroles. Šādas oficiālās kontroles būtu jāveic, izmantojot esošās oficiālās kontroles procedūras, jo īpaši tirdzniecības dokumentu, kas atbilst paraugam Regulas (ES) Nr. 142/2011 VIII pielikuma III nodaļas 6. punktā, un komunikāciju starp kompetentajām iestādēm, izmantojot integrēto datorizēto veterināro sistēmu (TRACES), kas ieviesta ar Komisijas Lēmumu 2004/292/EK (9). |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu, ka eksportētās, no atgremotājiem iegūtās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas nesatur gaļas un kaulu miltus un ka tās netiek lietotas citiem mērķiem kā vien tiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, no atgremotājiem iegūtās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas būtu jāpārvadā aizplombētos konteineros tieši no pārstrādes iekārtas uz izvešanas vietu no Savienības, kam vajadzētu būt Komisijas Lēmuma 2009/821/EK (8) I pielikumā minētam robežkontroles punktam, kurā var veikt oficiālas kontroles. Šādas oficiālās kontroles būtu jāveic, izmantojot esošās oficiālās kontroles procedūras, jo īpaši tirdzniecības dokumentu, kas atbilst paraugam Regulas (ES) Nr. 142/2011 VIII pielikuma III nodaļas 6. punktā, un komunikāciju starp kompetentajām iestādēm, izmantojot integrēto datorizēto veterināro sistēmu (TRACES), kas ieviesta ar Komisijas Lēmumu 2004/292/EK (9).

| (27) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. pantu pārstrādes iekārta ir jāapstiprina trešās kategorijas materiālu pārstrādei un saskaņā ar minētās regulas 45. pantu tajā regulāri jāveic oficiālās kontroles, tostarp, ja pārstrādes iekārta ir apstiprināta arī pirmās un/vai otrās kategorijas materiālu pārstrādei, attiecībā uz pirmās un otrās kategorijas materiālu pastāvīgo marķēšanu, kas noteikta minētajā regulā. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. pantu pārstrādes iekārta ir jāapstiprina trešās kategorijas materiālu pārstrādei un saskaņā ar minētās regulas 45. pantu tajā regulāri jāveic oficiālās kontroles, tostarp, ja pārstrādes iekārta ir apstiprināta arī pirmās un/vai otrās kategorijas materiālu pārstrādei, attiecībā uz pirmās un otrās kategorijas materiālu pastāvīgo marķēšanu, kas noteikta minētajā regulā.

| (28) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas E iedaļas 2. punktā ir noteikta prasība eksportam paredzētus barības maisījumus, kas satur tādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, ražot saskaņā ar konkrētām prasībām, jo īpaši atsaucoties uz minētās regulas IV pielikuma V nodaļas A iedaļas e) punktu, kurā savukārt iekļauta atsauce uz minētā pielikuma IV nodaļas D iedaļu. Tā kā šo savstarpējo atsauču dēļ ir radušās atšķirīgas interpretācijas, būtu nepieciešams no jauna formulēt Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas E iedaļas 2. punktu, lai precizētu ražošanas prasības tādām pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, vai tās saturošiem barības maisījumiem, kas paredzēti eksportam no Savienības. |
| --- | --- |

(28)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas E iedaļas 2. punktā ir noteikta prasība eksportam paredzētus barības maisījumus, kas satur tādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, ražot saskaņā ar konkrētām prasībām, jo īpaši atsaucoties uz minētās regulas IV pielikuma V nodaļas A iedaļas e) punktu, kurā savukārt iekļauta atsauce uz minētā pielikuma IV nodaļas D iedaļu. Tā kā šo savstarpējo atsauču dēļ ir radušās atšķirīgas interpretācijas, būtu nepieciešams no jauna formulēt Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas E iedaļas 2. punktu, lai precizētu ražošanas prasības tādām pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, vai tās saturošiem barības maisījumiem, kas paredzēti eksportam no Savienības.

| (29) | Jo īpaši atsauce, kas attiecas uz tādu barības maisījumu eksportu, kuri satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas E iedaļas 2. punkta b) apakšpunktā uz minētā pielikuma IV nodaļas D iedaļas d) punktu, kas reglamentē tādu barības maisījumu ražošanu, kuri satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un ir paredzēti akvakultūras dzīvnieku barošanai, nav konsekventi izmantota visos gadījumos. Lai arī Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas D iedaļas d) punktā noteikta prasība, ka barības maisījumu ražošanas uzņēmumam jānodarbojas tikai ar barības ražošanu akvakultūras dzīvniekiem vai jābūt apstiprinātam, ņemot vērā īstenotos pasākumus, ar ko novērš savstarpēju piesārņojumu starp akvakultūras dzīvniekiem paredzētu barību un citiem lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētu barību, attiecībā uz eksportu Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumā nav noteikti nekādi ierobežojumi saistībā ar sugām, kurām eksportētos barības maisījumus trešā valstī drīkst izbarot. Tādēļ šajā gadījumā mērķis ir novērst savstarpējo piesārņojumu starp eksportētajiem barības maisījumiem, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kuras iegūtas no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un barību, kas paredzēta citiem lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus, un ko paredzēts laist Savienības tirgū. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas E iedaļas 2. punkts. |
| --- | --- |

(29)

Jo īpaši atsauce, kas attiecas uz tādu barības maisījumu eksportu, kuri satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas E iedaļas 2. punkta b) apakšpunktā uz minētā pielikuma IV nodaļas D iedaļas d) punktu, kas reglamentē tādu barības maisījumu ražošanu, kuri satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un ir paredzēti akvakultūras dzīvnieku barošanai, nav konsekventi izmantota visos gadījumos. Lai arī Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma IV nodaļas D iedaļas d) punktā noteikta prasība, ka barības maisījumu ražošanas uzņēmumam jānodarbojas tikai ar barības ražošanu akvakultūras dzīvniekiem vai jābūt apstiprinātam, ņemot vērā īstenotos pasākumus, ar ko novērš savstarpēju piesārņojumu starp akvakultūras dzīvniekiem paredzētu barību un citiem lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētu barību, attiecībā uz eksportu Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumā nav noteikti nekādi ierobežojumi saistībā ar sugām, kurām eksportētos barības maisījumus trešā valstī drīkst izbarot. Tādēļ šajā gadījumā mērķis ir novērst savstarpējo piesārņojumu starp eksportētajiem barības maisījumiem, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kuras iegūtas no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un barību, kas paredzēta citiem lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus, un ko paredzēts laist Savienības tirgū. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas E iedaļas 2. punkts.

| (30) | Iepriekšējos apsvērumos minētie grozījumi attiecībā uz 1) noteiktu barības sastāvdaļu un barības maisījumu glabāšanu; 2) no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu un tās saturošu barības maisījumu ražošanu; 3) tādu barības maisījumu eksportu, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un 4) izejvielu iegūšanu no citiem uzņēmumiem, kas nav kautuves un gaļas sadalīšanas uzņēmumi, lai ražotu pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, ietver prasību dalībvalsts kompetentajai iestādei, pamatojoties uz minēto prasību izpildi, reģistrēt vai apstiprināt konkrētus uzņēmumus. Tādēļ, lai dalībvalstīm noteiktu pienākumu atjaunināt un darīt publiski pieejamus šādu uzņēmumu sarakstus, būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas A iedaļa. |
| --- | --- |

(30)

Iepriekšējos apsvērumos minētie grozījumi attiecībā uz 1) noteiktu barības sastāvdaļu un barības maisījumu glabāšanu; 2) no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu un tās saturošu barības maisījumu ražošanu; 3) tādu barības maisījumu eksportu, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un 4) izejvielu iegūšanu no citiem uzņēmumiem, kas nav kautuves un gaļas sadalīšanas uzņēmumi, lai ražotu pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, ietver prasību dalībvalsts kompetentajai iestādei, pamatojoties uz minēto prasību izpildi, reģistrēt vai apstiprināt konkrētus uzņēmumus. Tādēļ, lai dalībvalstīm noteiktu pienākumu atjaunināt un darīt publiski pieejamus šādu uzņēmumu sarakstus, būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas A iedaļa.

| (31) | Lai mazinātu slogu kompetentajām iestādēm, uzņēmumu sarakstu publicēšanai būtu jāaprobežojas tikai ar tiem gadījumiem, kad šāda publicēšana ir nepieciešama, lai uzņēmēji varētu noteikt, kuri potenciālie piegādātāji atbilst Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma prasībām, un lai kompetentās iestādes varētu kontrolēt šo prasību ievērošanu ražošanas ķēdē. Tādēļ, lai publiskošanas pienākumu nepiemērotu attiecībā uz barības maisījumu mājražotāju sarakstiem, būtu jāgroza IV pielikuma V nodaļas A iedaļa. |
| --- | --- |

(31)

Lai mazinātu slogu kompetentajām iestādēm, uzņēmumu sarakstu publicēšanai būtu jāaprobežojas tikai ar tiem gadījumiem, kad šāda publicēšana ir nepieciešama, lai uzņēmēji varētu noteikt, kuri potenciālie piegādātāji atbilst Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma prasībām, un lai kompetentās iestādes varētu kontrolēt šo prasību ievērošanu ražošanas ķēdē. Tādēļ, lai publiskošanas pienākumu nepiemērotu attiecībā uz barības maisījumu mājražotāju sarakstiem, būtu jāgroza IV pielikuma V nodaļas A iedaļa.

| (32) | Tā kā dalībvalstīm un uzņēmumiem nepieciešams pietiekami ilgs laiks, lai pielāgotos grozījumiem, kas ar šo regulu izdarīti III nodaļas A iedaļā attiecībā uz atsevišķu neiesaiņotu barības sastāvdaļu un barības maisījumu glabāšanu, kā arī Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas A, B un C iedaļā attiecībā uz to uzņēmumu sarakstiem, kuri darbojas saskaņā ar īpašām prasībām Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumā, attiecībā uz tādas barības glabāšanu, kas satur no atgremotājiem iegūtu produktus, un attiecībā uz tādas lolojumdzīvnieku barības ražošanu, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kuras iegūtas no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, šīs izmaiņas būtu jāpiemēro, sākot no 2018. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(32)

Tā kā dalībvalstīm un uzņēmumiem nepieciešams pietiekami ilgs laiks, lai pielāgotos grozījumiem, kas ar šo regulu izdarīti III nodaļas A iedaļā attiecībā uz atsevišķu neiesaiņotu barības sastāvdaļu un barības maisījumu glabāšanu, kā arī Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas A, B un C iedaļā attiecībā uz to uzņēmumu sarakstiem, kuri darbojas saskaņā ar īpašām prasībām Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumā, attiecībā uz tādas barības glabāšanu, kas satur no atgremotājiem iegūtu produktus, un attiecībā uz tādas lolojumdzīvnieku barības ražošanu, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kuras iegūtas no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, šīs izmaiņas būtu jāpiemēro, sākot no 2018. gada 1. janvāra.

| (33) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(33)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Regulas (ES) Nr. 142/2011 X, XIV un XV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2017. gada 1. jūlija.

Tomēr šādus turpmāk minētos grozījumus, kas ar šo regulu izdarīti Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikumā, piemēro no 2018. gada 1. janvāra:

| a) | grozījumus, kas izdarīti Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma III nodaļas A iedaļā ar šīs regulas I pielikuma 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu, un |
| --- | --- |

a)

grozījumus, kas izdarīti Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma III nodaļas A iedaļā ar šīs regulas I pielikuma 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu, un

| b) | grozījumus, kas izdarīti Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas A, B un C iedaļā ar šīs regulas I pielikuma 2. punkta d) apakšpunkta i) punktu. |
| --- | --- |

b)

grozījumus, kas izdarīti Regulas (EK) Nr. 999/2001 IV pielikuma V nodaļas A, B un C iedaļā ar šīs regulas I pielikuma 2. punkta d) apakšpunkta i) punktu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 24. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

2

(3)  
  Scientific Opinion on a Risk profile related to production and consumption of insects as food and feed, EFSA Journal (2015);13(10):4257.

3

Scientific Opinion on a Risk profile related to production and consumption of insects as food and feed

EFSA Journal

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2009 par barības laišanu tirgū un lietošanu un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003, un atceļ Padomes Direktīvu 79/373/EEK, Komisijas Direktīvu 80/511/EEK, Padomes Direktīvas 82/471/EEK, 83/228/EEK, 93/74/EEK, 93/113/EK un 96/25/EK un Komisijas Lēmumu 2004/217/EK (OV L 229, 1.9.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2016. gada 18. augusta Regula (ES) 2016/1396, ar kuru groza dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 225, 19.8.2016., 76. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2007. gada 29. jūnija Lēmums 2007/453/EK, ar ko nosaka dalībvalstu vai trešo valstu vai to reģionu GSE statusu pēc to GSE riska (OV L 172, 30.6.2007., 84. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2009. gada 28. septembra Lēmums 2009/821/EK, ar ko izveido apstiprināto robežkontroles punktu sarakstu, paredz konkrētus noteikumus par inspekcijām, kuras veic Komisijas veterinārijas eksperti, un nosaka Traces veterinārās vienības (OV L 296, 12.11.2009., 1. lpp.).

8

Traces

(9)  Komisijas 2004. gada 30. marta Lēmums 2004/292/EK par TRACES sistēmas ieviešanu, ar ko groza Lēmumu 92/486/EEK (OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp.).

9

TRACES

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 999/2001 I un IV pielikumu groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 1. punkta d) apakšpunktā iekļauj šādu iv) punktu:






  “iv) | “etiķete” 3. panta 2. punkta t) apakšpunktā,”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. punkta d) apakšpunktā iekļauj šādu iv) punktu:

“iv)

| b) | pielikuma 2. punktā iekļauj šādus apakšpunktus:






  “m) | “lauksaimniecības kukaiņi” ir tādi lauksaimniecības dzīvnieki saskaņā ar definīciju Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 6. punkta a) apakšpunktā, kas pieder kukaiņu sugām, kuras ir apstiprinātas pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 1. iedaļas A daļas 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma 2. punktā iekļauj šādus apakšpunktus:

“m)

“lauksaimniecības kukaiņi” ir tādi lauksaimniecības dzīvnieki saskaņā ar definīciju Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 6. punkta a) apakšpunktā, kas pieder kukaiņu sugām, kuras ir apstiprinātas pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 1. iedaļas A daļas 2. punktu;

| n) | “barības maisījumu mājražotāji” ir lopkopji, kuri gatavo barības maisījumus lietošanai tikai savā saimniecībā.”; |
| --- | --- |

n)

“barības maisījumu mājražotāji” ir lopkopji, kuri gatavo barības maisījumus lietošanai tikai savā saimniecībā.”;

| 2) | IV pielikumu groza šādi:






  a) | II nodaļas c) punktu aizstāj ar šādu:






  “c) | akvakultūras dzīvnieku barošanu ar šādām barības sastāvdaļām un barības maisījumiem:






  i) | no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, izņemot zivju miltus un no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, un šādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas saturošus barības maisījumus, ko ražo, laiž tirgū un lieto saskaņā ar III nodaļā paredzētajiem vispārējiem nosacījumiem un IV nodaļas D iedaļā paredzētajiem īpašajiem nosacījumiem; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

IV pielikumu groza šādi:

a)

II nodaļas c) punktu aizstāj ar šādu:

“c)

i)

no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, izņemot zivju miltus un no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, un šādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas saturošus barības maisījumus, ko ražo, laiž tirgū un lieto saskaņā ar III nodaļā paredzētajiem vispārējiem nosacījumiem un IV nodaļas D iedaļā paredzētajiem īpašajiem nosacījumiem;

| ii) | no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas un šādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas saturošus barības maisījumus, ko ražo, laiž tirgū un lieto saskaņā ar III nodaļā paredzētajiem vispārējiem nosacījumiem un IV nodaļas F iedaļā paredzētajiem īpašajiem nosacījumiem;”; |
| --- | --- |

ii)

no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas un šādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas saturošus barības maisījumus, ko ražo, laiž tirgū un lieto saskaņā ar III nodaļā paredzētajiem vispārējiem nosacījumiem un IV nodaļas F iedaļā paredzētajiem īpašajiem nosacījumiem;”;

| b) | III nodaļu groza šādi:






  i) | A iedaļu aizstāj ar šādu:


  “A IEDAĻA



  Tādu barības sastāvdaļu un barības maisījumu pārvadāšana un glabāšana, ar ko paredzēts barot lauksaimniecības dzīvniekus, kuri nav atgremotāji










  1. | Turpmāk norādītos produktus, kas paredzēti tādu lauksaimniecības dzīvnieku barošanai, kuri nav atgremotāji, pārvadā transportlīdzekļos un konteineros, kā arī un glabā noliktavās, ko neizmanto attiecīgi atgremotājiem paredzētas barības pārvadāšanai vai glabāšanai:






  a) | tādas neiesaiņotas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ieskaitot zivju miltus, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

III nodaļu groza šādi:

i)

A iedaļu aizstāj ar šādu:

“A IEDAĻA

Tādu barības sastāvdaļu un barības maisījumu pārvadāšana un glabāšana, ar ko paredzēts barot lauksaimniecības dzīvniekus, kuri nav atgremotāji

1.

a)

tādas neiesaiņotas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ieskaitot zivju miltus, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem;

| b) | neiesaiņotu dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu; |
| --- | --- |

b)

neiesaiņotu dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu;

| c) | neiesaiņotus asins pagatavojumus, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji; |
| --- | --- |

c)

neiesaiņotus asins pagatavojumus, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji;

| d) | neiesaiņotus barības maisījumus, kas satur a), b) un c) punktā uzskaitītās barības sastāvdaļas. |
| --- | --- |

d)

neiesaiņotus barības maisījumus, kas satur a), b) un c) punktā uzskaitītās barības sastāvdaļas.

Dokumentāciju, kurā reģistrēts pārvadāto vai noliktavā glabāto produktu veids, glabā vismaz divus gadus, un tā ir pieejama kompetentajai iestādei.

| 2. | Atkāpjoties no 1. punkta, transportlīdzekļus, konteinerus un noliktavas, kas iepriekš izmantoti minētajā punktā uzskaitīto produktu pārvadāšanai vai glabāšanai, pēc tam var izmantot atgremotājiem paredzētas barības pārvadāšanai vai glabāšanai, ja tie saskaņā ar dokumentētu procedūru, ko iepriekš apstiprinājusi kompetentā iestāde, pirms tam ir iztīrīti, lai novērstu savstarpēju piesārņojumu.
  Ja tiek izmantota šāda procedūra, tad dokumentāciju, kurā reģistrēta procedūras izmantošana, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz divus gadus. |
| --- | --- |

2.

Ja tiek izmantota šāda procedūra, tad dokumentāciju, kurā reģistrēta procedūras izmantošana, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz divus gadus.

| 3. | Noliktavas, kurās saskaņā ar 2. punktu glabā 1. punktā uzskaitītās barības sastāvdaļas un barības maisījumus, apstiprina kompetentā iestāde, pamatojoties uz pārbaudi par atbilstību 2. punktā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neiesaiņotas pārstrādātas olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, tostarp no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas (izņemot zivju miltus) un šādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas saturošus neiesaiņotus barības maisījumus pārvadā transportlīdzekļos un konteineros un glabā noliktavās, ko neizmanto attiecīgi tādiem dzīvniekiem paredzētas barības pārvadāšanai vai glabāšanai, kas nav atgremotāji, izņemot akvakultūras dzīvniekus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Atkāpjoties no 4. punkta, transportlīdzekļus, konteinerus un noliktavas, kas iepriekš izmantoti minētajā punktā minēto produktu pārvadāšanai vai glabāšanai, pēc tam var izmantot tādiem lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētas barības pārvadāšanai vai glabāšanai, kas nav atgremotāji (izņemot akvakultūras dzīvniekus), ja tie saskaņā ar dokumentētu procedūru, ko iepriekš apstiprinājusi kompetentā iestāde, pirms tam ir iztīrīti, lai novērstu savstarpēju piesārņojumu.
  Ja tiek izmantota šāda procedūra, tad dokumentāciju, kurā reģistrēta procedūras izmantošana, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz divus gadus.”; |
| --- | --- |

5.

Ja tiek izmantota šāda procedūra, tad dokumentāciju, kurā reģistrēta procedūras izmantošana, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz divus gadus.”;

| ii) | B iedaļas 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | Atkāpjoties no 1. punkta, īpaša atļauja tādas kompleksās barības ražošanai, kas ražota no barības maisījumiem, kas satur minētajā punktā uzskaitītos produktus, nav vajadzīga tiem barības maisījumu mājražotājiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | kompetentā iestāde tos ir reģistrējusi kā mājražotājus, kuri ražo komplekso barību no barības maisījumiem, kas satur 1. punktā uzskaitītos produktus; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

B iedaļas 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

a)

kompetentā iestāde tos ir reģistrējusi kā mājražotājus, kuri ražo komplekso barību no barības maisījumiem, kas satur 1. punktā uzskaitītos produktus;

| b) | tie tur tikai tādus dzīvniekus, kas nav atgremotāji; |
| --- | --- |

b)

tie tur tikai tādus dzīvniekus, kas nav atgremotāji;

| c) | kompleksās barības ražošanā izmantotie zivju miltus saturošie barības maisījumi satur mazāk nekā 50 % kopproteīna; |
| --- | --- |

c)

kompleksās barības ražošanā izmantotie zivju miltus saturošie barības maisījumi satur mazāk nekā 50 % kopproteīna;

| d) | kompleksās barības ražošanā izmantotie dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu saturošie barības maisījumi satur mazāk nekā 10 % kopējā fosfora; |
| --- | --- |

d)

kompleksās barības ražošanā izmantotie dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu saturošie barības maisījumi satur mazāk nekā 10 % kopējā fosfora;

| e) | kompleksās barības ražošanā izmantotie barības maisījumi, kas satur no tādiem dzīvniekiem iegūtus asins pagatavojumus, kuri nav atgremotāji, satur mazāk nekā 50 % kopproteīna.”; |
| --- | --- |

e)

kompleksās barības ražošanā izmantotie barības maisījumi, kas satur no tādiem dzīvniekiem iegūtus asins pagatavojumus, kuri nav atgremotāji, satur mazāk nekā 50 % kopproteīna.”;

| iii) | C iedaļas a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas (tostarp zivju milti), kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

C iedaļas a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

| iv) | D iedaļas 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas (tostarp zivju miltus), kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem;”; |
| --- | --- | --- |

iv)

D iedaļas 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

| c) | IV nodaļu groza šādi:






  i) | A iedaļas b) punktu aizstāj ar šādu:






  “b) | zivju miltu tirdzniecības pavaddokumentā vai, attiecīgā gadījumā, veselības sertifikātā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktā, un uz šādu produktu etiķetes skaidri norāda: “Zivju milti – nedrīkst izbarot atgremotājiem, izņemot neatšķirtus atgremotājus”.
  Uz tādu barības maisījumu etiķetes, kas satur zivju miltus un ir paredzēti lauksaimniecības dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, izņemot kažokzvērus, skaidri norāda: “Satur zivju miltus – nedrīkst izbarot atgremotājiem.”
  ”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

IV nodaļu groza šādi:

i)

A iedaļas b) punktu aizstāj ar šādu:

“b)

Uz tādu barības maisījumu etiķetes, kas satur zivju miltus un ir paredzēti lauksaimniecības dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, izņemot kažokzvērus, skaidri norāda: “Satur zivju miltus – nedrīkst izbarot atgremotājiem.”
  ”;

| ii) | B iedaļu aizstāj ar šādu:


  “B IEDAĻA



  Īpaši nosacījumi, ko piemēro tāda dzīvnieku izcelsmes dikalcija fosfāta un trikalcija fosfāta un šādus fosfātus saturošu barības maisījumu lietošanai, ar kuriem paredzēts barot lauksaimniecības dzīvniekus, kas nav atgremotāji, izņemot kažokzvērus








  a) | Dzīvnieku izcelsmes dikalcija/trikalcija fosfāta tirdzniecības pavaddokumentā vai, attiecīgā gadījumā, veselības sertifikātā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktā, un uz tā etiķetes skaidri norāda: “Dzīvnieku izcelsmes dikalcija/trikalcija fosfāts – nedrīkst izbarot atgremotājiem”. |
| --- | --- | --- |

ii)

B iedaļu aizstāj ar šādu:

“B IEDAĻA

Īpaši nosacījumi, ko piemēro tāda dzīvnieku izcelsmes dikalcija fosfāta un trikalcija fosfāta un šādus fosfātus saturošu barības maisījumu lietošanai, ar kuriem paredzēts barot lauksaimniecības dzīvniekus, kas nav atgremotāji, izņemot kažokzvērus

a)

Dzīvnieku izcelsmes dikalcija/trikalcija fosfāta tirdzniecības pavaddokumentā vai, attiecīgā gadījumā, veselības sertifikātā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktā, un uz tā etiķetes skaidri norāda: “Dzīvnieku izcelsmes dikalcija/trikalcija fosfāts – nedrīkst izbarot atgremotājiem”.

| b) | Uz tādu barības maisījumu etiķetes, kas satur dzīvnieku izcelsmes dikalcija/trikalcija fosfātu, skaidri norāda: “Satur dzīvnieku izcelsmes dikalcija/trikalcija fosfātu – nedrīkst izbarot atgremotājiem.””; |
| --- | --- |

b)

Uz tādu barības maisījumu etiķetes, kas satur dzīvnieku izcelsmes dikalcija/trikalcija fosfātu, skaidri norāda: “Satur dzīvnieku izcelsmes dikalcija/trikalcija fosfātu – nedrīkst izbarot atgremotājiem.””;

| iii) | C iedaļas c) punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:






  “c) | asins pagatavojumus ražo pārstrādes uzņēmumos, kuros pārstrādā tikai tādas asinis, kas nav atgremotāju asinis, un kurus kompetentā iestāde reģistrējusi kā uzņēmumus, kur pārstrādā tikai tādu dzīvnieku asinis, kuri nav atgremotāji.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

C iedaļas c) punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“c)

| iv) | C iedaļas d) punktu aizstāj ar šādu:






  “d) | tādu asins pagatavojumu, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, tirdzniecības pavaddokumentā vai, attiecīgā gadījumā, veselības sertifikātā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktā, un uz šādu asins pagatavojumu etiķetes skaidri norāda: “Asins pagatavojumi, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji – nedrīkst izbarot atgremotājiem”.
  Uz tādu barības maisījumu etiķetes, kas satur asins pagatavojumus, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, skaidri norāda: “Satur asins pagatavojumus, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji – nedrīkst izbarot atgremotājiem”.”; |
| --- | --- | --- |

iv)

C iedaļas d) punktu aizstāj ar šādu:

“d)

Uz tādu barības maisījumu etiķetes, kas satur asins pagatavojumus, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, skaidri norāda: “Satur asins pagatavojumus, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji – nedrīkst izbarot atgremotājiem”.”;

| v) | D iedaļas virsrakstu, pirmās daļas ievadfrāzi un a) punktu aizstāj ar šādu:


  “D IEDAĻA



  Īpaši nosacījumi, ko piemēro tādu akvakultūras dzīvnieku barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai un lietošanai, kuras iegūtas no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, izņemot zivju miltus un no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, un minētās pārstrādātas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai


  Tādu akvakultūras dzīvnieku barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai un lietošanai, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, izņemot zivju miltus un no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, un minētās olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai piemēro šādus īpašus nosacījumus:








  a) | dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, ko paredzēts izmantot, ražojot šajā iedaļā minētās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, iegūst:






  i) | no kautuvēm, kurās nekauj atgremotājus un kuras kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā kautuves, kur atgremotājus nekauj; vai |
| --- | --- | --- | --- |

v)

D iedaļas virsrakstu, pirmās daļas ievadfrāzi un a) punktu aizstāj ar šādu:

“D IEDAĻA

Īpaši nosacījumi, ko piemēro tādu akvakultūras dzīvnieku barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai un lietošanai, kuras iegūtas no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, izņemot zivju miltus un no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, un minētās pārstrādātas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai

Tādu akvakultūras dzīvnieku barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai un lietošanai, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, izņemot zivju miltus un no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, un minētās olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai piemēro šādus īpašus nosacījumus:

a)

i)

no kautuvēm, kurās nekauj atgremotājus un kuras kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā kautuves, kur atgremotājus nekauj; vai

| ii) | no gaļas sadalīšanas uzņēmumiem, kuros neatkaulo vai nesadala atgremotāju gaļu un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā uzņēmumus, kur atgremotāju gaļu neatkaulo vai nesadala; vai |
| --- | --- |

ii)

no gaļas sadalīšanas uzņēmumiem, kuros neatkaulo vai nesadala atgremotāju gaļu un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā uzņēmumus, kur atgremotāju gaļu neatkaulo vai nesadala; vai

| iii) | no citiem i) vai ii) apakšpunktā neminētiem uzņēmumiem, kuri neapstrādā atgremotāju produktus un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā uzņēmumus, kuri atgremotāju produktus neapstrādā. |
| --- | --- |

iii)

no citiem i) vai ii) apakšpunktā neminētiem uzņēmumiem, kuri neapstrādā atgremotāju produktus un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā uzņēmumus, kuri atgremotāju produktus neapstrādā.

Atkāpjoties no minētā īpašā nosacījuma, kompetentā iestāde var atļaut kaut atgremotājus kautuvēs, kurās ražo tādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas nav atgremotāju blakusprodukti un ko paredzēts izmantot, ražojot šajā iedaļā minētās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, un var atļaut apstrādāt atgremotāju produktus gaļas sadalīšanas uzņēmumā vai citā uzņēmumā, kurā ražo tādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas nav atgremotāju blakusprodukti un ko paredzēts izmantot, ražojot šajā iedaļā minētās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas.

Minēto atļauju var piešķirt tikai tad, ja kompetentā iestāde pēc pārbaudes uz vietas ir apmierināta ar to pasākumu efektivitāti, ar kuriem novērš savstarpēju piesārņojumu starp atgremotāju blakusproduktiem un tādiem blakusproduktiem, kas nav atgremotāju blakusprodukti.

Minētie pasākumi ietver vismaz šādas minimālās prasības:

| i) | dzīvniekus, kas nav atgremotāji, kauj tikai kaušanas līnijās, kas ir fiziski nodalītas no kaušanas līnijām, kuras izmanto atgremotāju kaušanai; |
| --- | --- |

i)

dzīvniekus, kas nav atgremotāji, kauj tikai kaušanas līnijās, kas ir fiziski nodalītas no kaušanas līnijām, kuras izmanto atgremotāju kaušanai;

| ii) | tādu dzīvnieku izcelsmes produktus, kas nav atgremotāji, apstrādā ražošanas līnijās, kas ir fiziski nodalītas no ražošanas līnijām, kuras izmanto atgremotāju produktu apstrādei; |
| --- | --- |

ii)

tādu dzīvnieku izcelsmes produktus, kas nav atgremotāji, apstrādā ražošanas līnijās, kas ir fiziski nodalītas no ražošanas līnijām, kuras izmanto atgremotāju produktu apstrādei;

| iii) | telpas, kurās vāc, glabā, pārvadā un iesaiņo tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kuri nav atgremotāji, fiziski nodala no telpām, ko izmanto atgremotāju izcelsmes blakusproduktiem; |
| --- | --- |

iii)

telpas, kurās vāc, glabā, pārvadā un iesaiņo tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kuri nav atgremotāji, fiziski nodala no telpām, ko izmanto atgremotāju izcelsmes blakusproduktiem;

| iv) | regulāri ņem paraugus no blakusproduktiem, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un veic to analīzi, lai noteiktu atgremotāju olbaltumvielu klātbūtni. Analīzes metodei jābūt zinātniski validētai šim mērķim. Paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu, uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros.”; |
| --- | --- |

iv)

regulāri ņem paraugus no blakusproduktiem, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un veic to analīzi, lai noteiktu atgremotāju olbaltumvielu klātbūtni. Analīzes metodei jābūt zinātniski validētai šim mērķim. Paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu, uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros.”;

| vi) | D iedaļas c) punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:






  “c) | šajā iedaļā minētās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas ražo pārstrādes uzņēmumos, kuros ražo tikai tādus dzīvnieku blakusproduktus, kas nav atgremotāju blakusprodukti un kas iegūti no šīs iedaļas a) punktā minētajām kautuvēm, gaļas sadalīšanas uzņēmumiem vai citiem uzņēmumiem. Minētos pārstrādes uzņēmumus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā uzņēmumus, kuros pārstrādā tikai tādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas nav atgremotāju blakusprodukti.”; |
| --- | --- | --- |

vi)

D iedaļas c) punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“c)

| vii) | D iedaļas d) punkta otro daļu un i) apakšpunkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:






  “i) | kompetentā iestāde var atļaut ražot akvakultūras dzīvniekiem paredzētus barības maisījumus, kas satur šajā iedaļā minētās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, uzņēmumos, kas ražo arī citiem lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus, paredzētus barības maisījumus, pēc tam, kad tā ir veikusi pārbaudi attiecīgajā uzņēmumā, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:”; |
| --- | --- | --- |

vii)

D iedaļas d) punkta otro daļu un i) apakšpunkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“i)

| viii) | D iedaļas d) punkta ii) apakšpunktu un e) punktu aizstāj ar šādu:






  “ii) | īpaša atļauja tādas kompleksās barības ražošanai, kas ražota no barības maisījumiem, kuri satur šajā iedaļā minētās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, nav vajadzīga tiem barības maisījumu mājražotājiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  — | kompetentā iestāde tos reģistrējusi kā ražotājus, kas ražo komplekso barību no barības maisījumiem, kuri satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, izņemot zivju miltus un pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem, |
| --- | --- | --- | --- |

viii)

D iedaļas d) punkta ii) apakšpunktu un e) punktu aizstāj ar šādu:

“ii)

—

kompetentā iestāde tos reģistrējusi kā ražotājus, kas ražo komplekso barību no barības maisījumiem, kuri satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, izņemot zivju miltus un pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem,

| — | tie tur tikai akvakultūras dzīvniekus, un |
| --- | --- |

—

tie tur tikai akvakultūras dzīvniekus, un

| — | kompleksās barības ražošanā izmantotie barības maisījumi, kas satur šajā iedaļā minētās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, satur mazāk nekā 50 % kopproteīna. |
| --- | --- |

—

kompleksās barības ražošanā izmantotie barības maisījumi, kas satur šajā iedaļā minētās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, satur mazāk nekā 50 % kopproteīna.

| e) | Šajā iedaļā minēto pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu tirdzniecības pavaddokumentā vai, attiecīgajā gadījumā, veselības sertifikātā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktā, un uz to etiķetes skaidri norāda: “Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, – nedrīkst izbarot lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus un kažokzvērus”.
  Uz tādu barības maisījumu etiķetes, kas satur šajā iedaļā minētās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, skaidri norāda:

  “Satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, – nedrīkst izbarot lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus un kažokzvērus”.”; |
| --- | --- |

e)

Uz tādu barības maisījumu etiķetes, kas satur šajā iedaļā minētās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, skaidri norāda:

“Satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, – nedrīkst izbarot lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus un kažokzvērus”.”;

| ix) | E iedaļas b) līdz g) punktu aizstāj ar šādiem:






  “b) | piena aizstājēju ražošanai paredzētu zivju miltu tirdzniecības pavaddokumentā vai, attiecīgā gadījumā, veselības sertifikātā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktā, kā arī uz minēto zivju miltu etiķetes skaidri norāda: “Zivju milti – nedrīkst izbarot atgremotājiem, izņemot neatšķirtus atgremotājus”; |
| --- | --- | --- |

ix)

E iedaļas b) līdz g) punktu aizstāj ar šādiem:

“b)

piena aizstājēju ražošanai paredzētu zivju miltu tirdzniecības pavaddokumentā vai, attiecīgā gadījumā, veselības sertifikātā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktā, kā arī uz minēto zivju miltu etiķetes skaidri norāda: “Zivju milti – nedrīkst izbarot atgremotājiem, izņemot neatšķirtus atgremotājus”;

| c) | neatšķirtu atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvnieku ēdināšanā zivju miltus atļauts izmantot tikai tādu piena aizstājēju ražošanai, ko izplata pulverveidā un izmanto atšķaidītus konkrētā šķidruma daudzumā un kas paredzēti neatšķirtu atgremotāju barošanai kā pirmpiena papildinājums vai aizvietotājs pirms dzīvnieku pilnīgas atšķiršanas; |
| --- | --- |

c)

neatšķirtu atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvnieku ēdināšanā zivju miltus atļauts izmantot tikai tādu piena aizstājēju ražošanai, ko izplata pulverveidā un izmanto atšķaidītus konkrētā šķidruma daudzumā un kas paredzēti neatšķirtu atgremotāju barošanai kā pirmpiena papildinājums vai aizvietotājs pirms dzīvnieku pilnīgas atšķiršanas;

| d) | piena aizstājējus, kas satur zivju miltus un ir paredzēti neatšķirtu atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvnieku barošanai, ražo uzņēmumos, kuri neražo cita veida barības maisījumus atgremotājiem un kurus šim mērķim ir apstiprinājusi kompetentā iestāde.
  Atkāpjoties no minētā īpašā nosacījuma, kompetentā iestāde var atļaut ražot citus atgremotājiem paredzētus barības maisījumus uzņēmumos, kuros ražo arī piena aizstājējus, kas satur zivju miltus un ir paredzēti neatšķirtiem atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvniekiem, pēc tam, kad tā ir veikusi pārbaudi attiecīgajā uzņēmumā, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  i) | citi atgremotājiem paredzēti barības maisījumi tiek glabāti telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kuras glabāšanas, pārvadāšanas un iesaiņošanas laikā izmanto neiesaiņotiem zivju miltiem un neiesaiņotiem zivju miltus saturošiem piena aizstājējiem; |
| --- | --- | --- |

d)

piena aizstājējus, kas satur zivju miltus un ir paredzēti neatšķirtu atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvnieku barošanai, ražo uzņēmumos, kuri neražo cita veida barības maisījumus atgremotājiem un kurus šim mērķim ir apstiprinājusi kompetentā iestāde.

Atkāpjoties no minētā īpašā nosacījuma, kompetentā iestāde var atļaut ražot citus atgremotājiem paredzētus barības maisījumus uzņēmumos, kuros ražo arī piena aizstājējus, kas satur zivju miltus un ir paredzēti neatšķirtiem atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvniekiem, pēc tam, kad tā ir veikusi pārbaudi attiecīgajā uzņēmumā, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

i)

citi atgremotājiem paredzēti barības maisījumi tiek glabāti telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kuras glabāšanas, pārvadāšanas un iesaiņošanas laikā izmanto neiesaiņotiem zivju miltiem un neiesaiņotiem zivju miltus saturošiem piena aizstājējiem;

| ii) | citus atgremotājiem paredzētus barības maisījumus ražo telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kurās ražo zivju miltus saturošus piena aizstājējus; |
| --- | --- |

ii)

citus atgremotājiem paredzētus barības maisījumus ražo telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kurās ražo zivju miltus saturošus piena aizstājējus;

| iii) | dokumentāciju, kurā detalizēti reģistrēti zivju miltu iepirkumi un izlietojums un zivju miltus saturošu piena aizstājēju pārdevumi, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz piecus gadus; |
| --- | --- |

iii)

dokumentāciju, kurā detalizēti reģistrēti zivju miltu iepirkumi un izlietojums un zivju miltus saturošu piena aizstājēju pārdevumi, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz piecus gadus;

| iv) | lai apstiprinātu, ka citos atgremotājiem paredzētajos barības maisījumos nav neatļautu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu, no minētajiem barības maisījumiem regulāri ņem paraugus un veic to analīzi, izmantojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā izklāstītās analīzes metodes, ar ko barības kontroles mērķiem nosaka dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas; šādu paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu, uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros; rezultātus glabā un tiem jābūt pieejamiem kompetentajai iestādei vismaz piecus gadus; |
| --- | --- |

iv)

lai apstiprinātu, ka citos atgremotājiem paredzētajos barības maisījumos nav neatļautu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu, no minētajiem barības maisījumiem regulāri ņem paraugus un veic to analīzi, izmantojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā izklāstītās analīzes metodes, ar ko barības kontroles mērķiem nosaka dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas; šādu paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu, uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros; rezultātus glabā un tiem jābūt pieejamiem kompetentajai iestādei vismaz piecus gadus;

| e) | pirms laišanas brīvā apgrozībā Savienībā importētāji nodrošina, ka, izmantojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā izklāstītās analīzes metodes, ar ko barības kontroles mērķiem nosaka dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, tiek analizēti visi sūtījumi, kuros ir zivju miltus saturoši importa piena aizstājēji, lai apstiprinātu, ka tajos nav neatļautu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu; |
| --- | --- |

e)

pirms laišanas brīvā apgrozībā Savienībā importētāji nodrošina, ka, izmantojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā izklāstītās analīzes metodes, ar ko barības kontroles mērķiem nosaka dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, tiek analizēti visi sūtījumi, kuros ir zivju miltus saturoši importa piena aizstājēji, lai apstiprinātu, ka tajos nav neatļautu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu;

| f) | tādu zivju miltus saturošu piena aizstājēju etiķetē, kas paredzēti neatšķirtiem atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvniekiem, skaidri norāda: “Satur zivju miltus – nedrīkst izbarot atgremotājiem, izņemot neatšķirtus atgremotājus”; |
| --- | --- |

f)

tādu zivju miltus saturošu piena aizstājēju etiķetē, kas paredzēti neatšķirtiem atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvniekiem, skaidri norāda: “Satur zivju miltus – nedrīkst izbarot atgremotājiem, izņemot neatšķirtus atgremotājus”;

| g) | neiesaiņotus zivju miltus saturošus piena aizstājējus, kas ir paredzēti neatšķirtiem atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvniekiem, pārvadā transportlīdzekļos un konteineros, kā arī glabā noliktavās, kuras neizmanto attiecīgi citas atgremotājiem paredzētas barības pārvadāšanai vai glabāšanai.
  Atkāpjoties no minētā īpašā nosacījuma, transportlīdzekļus, konteinerus un noliktavas, ko pēc tam izmantos neiesaiņotas atgremotājiem paredzētas barības pārvadāšanai vai glabāšanai, var izmantot tādu neiesaiņotu piena aizstājēju pārvadāšanai vai glabāšanai, kuri satur zivju miltus un ir paredzēti neatšķirtiem atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvniekiem, ja minētie transportlīdzekļi, konteineri un noliktavas saskaņā ar dokumentētu procedūru, ko iepriekš apstiprinājusi kompetentā iestāde, pirms tam ir rūpīgi iztīrīti, lai novērstu savstarpēju piesārņojumu. Ja tiek izmantota šāda procedūra, tad dokumentāciju, kurā reģistrēta procedūras izmantošana, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz divus gadus; |
| --- | --- |

g)

neiesaiņotus zivju miltus saturošus piena aizstājējus, kas ir paredzēti neatšķirtiem atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvniekiem, pārvadā transportlīdzekļos un konteineros, kā arī glabā noliktavās, kuras neizmanto attiecīgi citas atgremotājiem paredzētas barības pārvadāšanai vai glabāšanai.

Atkāpjoties no minētā īpašā nosacījuma, transportlīdzekļus, konteinerus un noliktavas, ko pēc tam izmantos neiesaiņotas atgremotājiem paredzētas barības pārvadāšanai vai glabāšanai, var izmantot tādu neiesaiņotu piena aizstājēju pārvadāšanai vai glabāšanai, kuri satur zivju miltus un ir paredzēti neatšķirtiem atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvniekiem, ja minētie transportlīdzekļi, konteineri un noliktavas saskaņā ar dokumentētu procedūru, ko iepriekš apstiprinājusi kompetentā iestāde, pirms tam ir rūpīgi iztīrīti, lai novērstu savstarpēju piesārņojumu. Ja tiek izmantota šāda procedūra, tad dokumentāciju, kurā reģistrēta procedūras izmantošana, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz divus gadus;

| h) | saimniecībās, kurās tiek turēti atgremotāji, īsteno pasākumus, ar ko novērš zivju miltus saturošu piena aizstājēju izbarošanu tādiem atgremotājiem, kuri nav neatšķirti atgremotāji. Kompetentā iestāde izveido sarakstu ar saimniecībām, kurās izmanto zivju miltus saturošus piena aizstājējus, nosakot saimniecībai pienākumu izmantot iepriekšējas paziņošanas sistēmu vai citu sistēmu, ar to nodrošinot, ka tiek ievērots šis īpašais nosacījums.”; |
| --- | --- |

h)

saimniecībās, kurās tiek turēti atgremotāji, īsteno pasākumus, ar ko novērš zivju miltus saturošu piena aizstājēju izbarošanu tādiem atgremotājiem, kuri nav neatšķirti atgremotāji. Kompetentā iestāde izveido sarakstu ar saimniecībām, kurās izmanto zivju miltus saturošus piena aizstājējus, nosakot saimniecībai pienākumu izmantot iepriekšējas paziņošanas sistēmu vai citu sistēmu, ar to nodrošinot, ka tiek ievērots šis īpašais nosacījums.”;

| x) | nodaļā iekļauj šādu F iedaļu:


  “F IEDAĻA



  Īpaši nosacījumi, ko piemēro akvakultūras dzīvnieku barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem, un šādas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai


  Akvakultūras dzīvnieku barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem, un šādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai piemēro šādus īpašus nosacījumus:






  a) | no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas ir:






  i) | ražotas pārstrādes uzņēmumos, kas ir apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punktu a) apakšpunktu un kur ražo tikai no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtus produktus; un |
| --- | --- | --- | --- |

x)

nodaļā iekļauj šādu F iedaļu:

“F IEDAĻA

Īpaši nosacījumi, ko piemēro akvakultūras dzīvnieku barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem, un šādas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai

Akvakultūras dzīvnieku barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem, un šādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai piemēro šādus īpašus nosacījumus:

a)

no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas ir:

i)

ražotas pārstrādes uzņēmumos, kas ir apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punktu a) apakšpunktu un kur ražo tikai no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtus produktus; un

| ii) | ražotas saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II daļas 1. iedaļā; |
| --- | --- |

ii)

ražotas saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II daļas 1. iedaļā;

| b) | barības maisījumus, kas satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ražo uzņēmumos, kurus šim mērķim apstiprinājusi kompetentā iestāde un kuros ražo tikai akvakultūras dzīvniekiem paredzētu barību.
  Atkāpjoties no minētā īpašā nosacījuma:






  i) | kompetentā iestāde var atļaut ražot akvakultūras dzīvniekiem paredzētus barības maisījumus, kas satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, uzņēmumos, kuros ražo arī citiem lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus, paredzētus barības maisījumus, pēc tam, kad tā ir veikusi pārbaudi attiecīgajā uzņēmumā, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  — | atgremotājiem paredzētus barības maisījumus ražo un glabāšanas, pārvadāšanas un iesaiņošanas laikā glabā telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kurās ražo un glabā barības maisījumus dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

barības maisījumus, kas satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ražo uzņēmumos, kurus šim mērķim apstiprinājusi kompetentā iestāde un kuros ražo tikai akvakultūras dzīvniekiem paredzētu barību.

Atkāpjoties no minētā īpašā nosacījuma:

i)

kompetentā iestāde var atļaut ražot akvakultūras dzīvniekiem paredzētus barības maisījumus, kas satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, uzņēmumos, kuros ražo arī citiem lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus, paredzētus barības maisījumus, pēc tam, kad tā ir veikusi pārbaudi attiecīgajā uzņēmumā, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

—

atgremotājiem paredzētus barības maisījumus ražo un glabāšanas, pārvadāšanas un iesaiņošanas laikā glabā telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kurās ražo un glabā barības maisījumus dzīvniekiem, kas nav atgremotāji,

| — | akvakultūras dzīvniekiem paredzētus barības maisījumus ražo un glabāšanas, pārvadāšanas un iesaiņošanas laikā glabā telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kurās ražo un glabā barības maisījumus citiem dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, |
| --- | --- |

—

akvakultūras dzīvniekiem paredzētus barības maisījumus ražo un glabāšanas, pārvadāšanas un iesaiņošanas laikā glabā telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kurās ražo un glabā barības maisījumus citiem dzīvniekiem, kas nav atgremotāji,

| — | dokumentāciju, kurā sīki reģistrēti no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu iepirkumi un izlietojums un šādas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu pārdevumi, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz piecus gadus, |
| --- | --- |

—

dokumentāciju, kurā sīki reģistrēti no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu iepirkumi un izlietojums un šādas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu pārdevumi, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz piecus gadus,

| — | lai apstiprinātu, ka lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus, paredzētajos barības maisījumos nav neatļautu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu, regulāri ņem paraugus no barības maisījumiem, kas paredzēti lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus, un veic to analīzi, izmantojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā izklāstītās analīzes metodes, ar ko barības kontroles nolūkā nosaka dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas; šādu paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu, uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros; testu rezultātus glabā un tiem jābūt pieejamiem kompetentajai iestādei vismaz piecus gadus; |
| --- | --- |

—

lai apstiprinātu, ka lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus, paredzētajos barības maisījumos nav neatļautu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu, regulāri ņem paraugus no barības maisījumiem, kas paredzēti lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus, un veic to analīzi, izmantojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā izklāstītās analīzes metodes, ar ko barības kontroles nolūkā nosaka dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas; šādu paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu, uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros; testu rezultātus glabā un tiem jābūt pieejamiem kompetentajai iestādei vismaz piecus gadus;

| ii) | īpaša atļauja tādas kompleksās barības ražošanai, kas ražota no barības maisījumiem, kuri satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, nav vajadzīga tiem barības maisījumu mājražotājiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  — | kompetentā iestāde tos ir reģistrējusi kā ražotājus, kas ražo komplekso barību no barības maisījumiem, kuri satur no kukaiņiem iegūtas pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, |
| --- | --- | --- |

ii)

īpaša atļauja tādas kompleksās barības ražošanai, kas ražota no barības maisījumiem, kuri satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, nav vajadzīga tiem barības maisījumu mājražotājiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

—

kompetentā iestāde tos ir reģistrējusi kā ražotājus, kas ražo komplekso barību no barības maisījumiem, kuri satur no kukaiņiem iegūtas pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas,

| — | tie tur tikai akvakultūras dzīvniekus, un |
| --- | --- |

—

tie tur tikai akvakultūras dzīvniekus, un

| — | kompleksās barības ražošanā izmantotie barības maisījumi, kas satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, satur mazāk nekā 50 % kopproteīna; |
| --- | --- |

—

kompleksās barības ražošanā izmantotie barības maisījumi, kas satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, satur mazāk nekā 50 % kopproteīna;

| c) | no lauksaimniecības kukaiņiem iegūto pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu tirdzniecības pavaddokumentā vai, attiecīgajā gadījumā, veselības sertifikātā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktā, un tā etiķetē skaidri norāda: “Pārstrādātas kukaiņu olbaltumvielas – nedrīkst izbarot lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus un kažokzvērus”.
  Uz tādu barības maisījumu etiķetes, kas satur no kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, skaidri norāda:

  “Satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, – nedrīkst izbarot lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus un kažokzvērus”.”; |
| --- | --- |

c)

no lauksaimniecības kukaiņiem iegūto pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu tirdzniecības pavaddokumentā vai, attiecīgajā gadījumā, veselības sertifikātā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktā, un tā etiķetē skaidri norāda: “Pārstrādātas kukaiņu olbaltumvielas – nedrīkst izbarot lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus un kažokzvērus”.

Uz tādu barības maisījumu etiķetes, kas satur no kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, skaidri norāda:

“Satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, – nedrīkst izbarot lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus un kažokzvērus”.”;

| d) | V nodaļu groza šādi:






  i) | A, B un C iedaļu aizstāj ar šādu:


  “A IEDAĻA



  Saraksti










  1. | Dalībvalstis uztur atjauninātus un dara publiski pieejamus šādu uzņēmumu sarakstus:






  a) | kautuves, kas saskaņā ar IV nodaļas C iedaļas d) punkta pirmo daļu reģistrētas kā tādas, kurās nekauj atgremotājus, kā arī apstiprinātas kautuves, no kurām drīkst iegūt asinis, kas ražotas saskaņā ar IV nodaļas C iedaļas a) punkta otro, trešo un ceturto daļu; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

V nodaļu groza šādi:

i)

A, B un C iedaļu aizstāj ar šādu:

“A IEDAĻA

Saraksti

1.

a)

kautuves, kas saskaņā ar IV nodaļas C iedaļas d) punkta pirmo daļu reģistrētas kā tādas, kurās nekauj atgremotājus, kā arī apstiprinātas kautuves, no kurām drīkst iegūt asinis, kas ražotas saskaņā ar IV nodaļas C iedaļas a) punkta otro, trešo un ceturto daļu;

| b) | pārstrādes uzņēmumi, kas saskaņā ar IV nodaļas C iedaļas c) punkta pirmo daļu reģistrēti kā tādi, kuros pārstrādā tikai no tādiem dzīvniekiem iegūtas asinis, kas nav atgremotāji, kā arī apstiprināti pārstrādes uzņēmumi, kuros ražo asins pagatavojumus saskaņā ar IV nodaļas C iedaļas c) punkta otro, trešo un ceturto daļu; |
| --- | --- |

b)

pārstrādes uzņēmumi, kas saskaņā ar IV nodaļas C iedaļas c) punkta pirmo daļu reģistrēti kā tādi, kuros pārstrādā tikai no tādiem dzīvniekiem iegūtas asinis, kas nav atgremotāji, kā arī apstiprināti pārstrādes uzņēmumi, kuros ražo asins pagatavojumus saskaņā ar IV nodaļas C iedaļas c) punkta otro, trešo un ceturto daļu;

| c) | kautuves, gaļas sadalīšanas uzņēmumi un citi uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas D iedaļas a) punkta pirmo daļu attiecīgi reģistrēti kā tādi, kuri nekauj atgremotājus, neatkaulo un nesadala atgremotāju gaļu un neapstrādā atgremotāju produktus, un no kuriem drīkst iegūt dzīvnieku blakusproduktus, ko paredzēts izmantot, lai ražotu pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, kā arī apstiprinātas kautuves, gaļas sadalīšanas uzņēmumi un citi uzņēmumi, no kuriem saskaņā ar IV nodaļas D iedaļas a) punkta otro, trešo un ceturto daļu drīkst iegūt dzīvnieku blakusproduktus, ko paredzēts izmantot, lai ražotu pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji; |
| --- | --- |

c)

kautuves, gaļas sadalīšanas uzņēmumi un citi uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas D iedaļas a) punkta pirmo daļu attiecīgi reģistrēti kā tādi, kuri nekauj atgremotājus, neatkaulo un nesadala atgremotāju gaļu un neapstrādā atgremotāju produktus, un no kuriem drīkst iegūt dzīvnieku blakusproduktus, ko paredzēts izmantot, lai ražotu pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, kā arī apstiprinātas kautuves, gaļas sadalīšanas uzņēmumi un citi uzņēmumi, no kuriem saskaņā ar IV nodaļas D iedaļas a) punkta otro, trešo un ceturto daļu drīkst iegūt dzīvnieku blakusproduktus, ko paredzēts izmantot, lai ražotu pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji;

| d) | pārstrādes uzņēmumi, kas saskaņā ar IV nodaļas D iedaļas c) punkta pirmo daļu reģistrēti kā tādi, kuros nepārstrādā atgremotāju blakusproduktus, kā arī apstiprināti pārstrādes uzņēmumi, kas ražo pārstrādātas, no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, iegūtas dzīvnieku olbaltumvielas, un kas darbojas saskaņā ar IV nodaļas D iedaļas c) punkta otro, trešo un ceturto daļu; |
| --- | --- |

d)

pārstrādes uzņēmumi, kas saskaņā ar IV nodaļas D iedaļas c) punkta pirmo daļu reģistrēti kā tādi, kuros nepārstrādā atgremotāju blakusproduktus, kā arī apstiprināti pārstrādes uzņēmumi, kas ražo pārstrādātas, no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, iegūtas dzīvnieku olbaltumvielas, un kas darbojas saskaņā ar IV nodaļas D iedaļas c) punkta otro, trešo un ceturto daļu;

| e) | apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar III nodaļas B iedaļu ražo barības maisījumus, kas satur zivju miltus, dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu, vai asins pagatavojumus, kas iegūti no tādiem dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji; |
| --- | --- |

e)

apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar III nodaļas B iedaļu ražo barības maisījumus, kas satur zivju miltus, dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu, vai asins pagatavojumus, kas iegūti no tādiem dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji;

| f) | apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas D iedaļas d) punktu ražo barības maisījumus, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kuras iegūtas no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, kā arī apstiprināti barības maisījumu ražotāji, kuri saskaņā ar V nodaļas E iedaļas 3. punkta b) apakšpunkta ii) daļu ražo tikai barības maisījumus eksportam no Savienības, vai arī barības maisījumus eksportam no Savienības un akvakultūras dzīvniekiem paredzētus barības maisījumus, kurus paredzēts laist tirgū; |
| --- | --- |

f)

apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas D iedaļas d) punktu ražo barības maisījumus, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kuras iegūtas no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, kā arī apstiprināti barības maisījumu ražotāji, kuri saskaņā ar V nodaļas E iedaļas 3. punkta b) apakšpunkta ii) daļu ražo tikai barības maisījumus eksportam no Savienības, vai arī barības maisījumus eksportam no Savienības un akvakultūras dzīvniekiem paredzētus barības maisījumus, kurus paredzēts laist tirgū;

| g) | apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas E iedaļas d) punktu ražo zivju miltus saturošus piena aizstājējus neatšķirtiem atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvniekiem; |
| --- | --- |

g)

apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas E iedaļas d) punktu ražo zivju miltus saturošus piena aizstājējus neatšķirtiem atgremotāju sugas lauksaimniecības dzīvniekiem;

| h) | apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas F iedaļas b) punktu ražo barības maisījumus, kas satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas; |
| --- | --- |

h)

apstiprināti barības maisījumu ražošanas uzņēmumi, kuri saskaņā ar IV nodaļas F iedaļas b) punktu ražo barības maisījumus, kas satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas;

| i) | noliktavas, kas apstiprinātas saskaņā ar III nodaļas A iedaļas 3. punktu vai saskaņā ar V nodaļas E iedaļas 3. punkta d) apakšpunkta trešo daļu. |
| --- | --- |

i)

noliktavas, kas apstiprinātas saskaņā ar III nodaļas A iedaļas 3. punktu vai saskaņā ar V nodaļas E iedaļas 3. punkta d) apakšpunkta trešo daļu.

| 2. | Dalībvalstis uztur atjauninātus sarakstus ar barības maisījumu mājražotājiem, kuri reģistrēti saskaņā ar III nodaļas B iedaļas 3. punktu, IV nodaļas D iedaļas d) punkta ii) apakšpunktu un IV nodaļas F iedaļas b) punkta ii) apakšpunktu. |
| --- | --- |

2.

B IEDAĻA

Tādu barības sastāvdaļu un barības maisījumu pārvadāšana un glabāšana, kas satur no atgremotājiem iegūtus produktus

| 1. | Tādas neiesaiņotas barības sastāvdaļas un neiesaiņotus barības maisījumus, kas satur no atgremotājiem iegūtus produktus, izņemot turpmāk a) līdz d) apakšpunktā uzskaitītos produktus, pārvadā transportlīdzekļos un konteineros, kā arī glabā noliktavās, ko neizmanto attiecīgi tādas barības pārvadāšanai vai glabāšanai, kas paredzēta lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus:






  a) | pienu, piena produktus, no piena iegūtus produktus, jaunpienu un jaunpiena produktus; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pienu, piena produktus, no piena iegūtus produktus, jaunpienu un jaunpiena produktus;

| b) | dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu;

| c) | no atgremotāju jēlādām un ādām iegūtas hidrolizētas olbaltumvielas; |
| --- | --- |

c)

no atgremotāju jēlādām un ādām iegūtas hidrolizētas olbaltumvielas;

| d) | no atgremotājiem iegūtu kausētus taukus, kuru maksimālais atlikušo kopējo nešķīstošo piemaisījumu daudzums nepārsniedz 0,15 % svara, un no šādiem taukiem gatavotus atvasinātos produktus. |
| --- | --- |

d)

no atgremotājiem iegūtu kausētus taukus, kuru maksimālais atlikušo kopējo nešķīstošo piemaisījumu daudzums nepārsniedz 0,15 % svara, un no šādiem taukiem gatavotus atvasinātos produktus.

| 2. | Atkāpjoties no 1. punkta, transportlīdzekļus, konteinerus un noliktavas, kas iepriekš izmantoti neiesaiņotu minētajā punktā uzskaitīto barības sastāvdaļu un barības maisījumu pārvadāšanai vai glabāšanai, var izmantot tādas barības pārvadāšanai vai glabāšanai, kas paredzēta lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus, ja minētie transportlīdzekļi, konteineri un noliktavas pirms tam saskaņā ar dokumentētu procedūru, ko iepriekš apstiprinājusi kompetentā iestāde, ir iztīrīti, lai novērstu savstarpēju piesārņojumu.
  Ja tiek izmantota šāda procedūra, tad dokumentāciju, kurā reģistrēta procedūras izmantošana, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz divus gadus. |
| --- | --- |

2.

Ja tiek izmantota šāda procedūra, tad dokumentāciju, kurā reģistrēta procedūras izmantošana, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz divus gadus.

C IEDAĻA

Tādu kažokzvēriem vai lolojumdzīvniekiem paredzētu barības maisījumu ražošana, kas satur no atgremotājiem vai dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, iegūtus produktus

| 1. | Kažokzvēriem vai lolojumdzīvniekiem paredzētus barības maisījumus, kas satur no atgremotājiem iegūtus produktus, izņemot turpmāk a) līdz d) apakšpunktā uzskaitītos produktus, neražo uzņēmumos, kuros ražo barību, kas paredzēta lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus:






  a) | pienu, piena produktus, no piena iegūtus produktus, jaunpienu un jaunpiena produktus; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pienu, piena produktus, no piena iegūtus produktus, jaunpienu un jaunpiena produktus;

| b) | dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu;

| c) | no atgremotāju jēlādām un ādām iegūtas hidrolizētas olbaltumvielas; |
| --- | --- |

c)

no atgremotāju jēlādām un ādām iegūtas hidrolizētas olbaltumvielas;

| d) | no atgremotājiem iegūtus kausētus taukus, kuru maksimālais atlikušo kopējo nešķīstošo piemaisījumu daudzums nepārsniedz 0,15 % svara, un no šādiem taukiem gatavotus atvasinātos produktus. |
| --- | --- |

d)

no atgremotājiem iegūtus kausētus taukus, kuru maksimālais atlikušo kopējo nešķīstošo piemaisījumu daudzums nepārsniedz 0,15 % svara, un no šādiem taukiem gatavotus atvasinātos produktus.

| 2. | Kažokzvēriem vai lolojumdzīvniekiem paredzētus barības maisījumus, kas satur no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, izņemot zivju miltus, neražo uzņēmumos, kuros ražo barību lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus vai akvakultūras dzīvniekus.”; |
| --- | --- |

2.

| ii) | D iedaļu aizstāj ar šādu:


  “D IEDAĻA



  Tādu barības sastāvdaļu un barības maisījumu lietošana un glabāšana saimniecībās, kuri satur no atgremotājiem iegūtus produktus un ir paredzēti lauksaimniecības dzīvniekiem


  Saimniecībās, kurās tiek turēti lauksaimniecības dzīvnieki, izņemot kažokzvērus, aizliegts lietot un glabāt tādas barības sastāvdaļas un barības maisījumus, kuri paredzēti lauksaimniecības dzīvniekiem un satur no atgremotājiem iegūtus produktus, izņemot turpmāk a) līdz d) punktā uzskaitītos produktus:






  a) | pienu, piena produktus, no piena iegūtus produktus, jaunpienu un jaunpiena produktus; |
| --- | --- | --- |

ii)

D iedaļu aizstāj ar šādu:

“D IEDAĻA

Tādu barības sastāvdaļu un barības maisījumu lietošana un glabāšana saimniecībās, kuri satur no atgremotājiem iegūtus produktus un ir paredzēti lauksaimniecības dzīvniekiem

Saimniecībās, kurās tiek turēti lauksaimniecības dzīvnieki, izņemot kažokzvērus, aizliegts lietot un glabāt tādas barības sastāvdaļas un barības maisījumus, kuri paredzēti lauksaimniecības dzīvniekiem un satur no atgremotājiem iegūtus produktus, izņemot turpmāk a) līdz d) punktā uzskaitītos produktus:

a)

pienu, piena produktus, no piena iegūtus produktus, jaunpienu un jaunpiena produktus;

| b) | dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu;

| c) | no atgremotāju jēlādām un ādām iegūtas hidrolizētas olbaltumvielas; |
| --- | --- |

c)

no atgremotāju jēlādām un ādām iegūtas hidrolizētas olbaltumvielas;

| d) | no atgremotājiem iegūtus kausētus taukus, kuru maksimālais atlikušo kopējo nešķīstošo piemaisījumu daudzums nepārsniedz 0,15 % svara, un no šādiem taukiem gatavotus atvasinātos produktus.”; |
| --- | --- |

d)

no atgremotājiem iegūtus kausētus taukus, kuru maksimālais atlikušo kopējo nešķīstošo piemaisījumu daudzums nepārsniedz 0,15 % svara, un no šādiem taukiem gatavotus atvasinātos produktus.”;

| iii) | E iedaļu aizstāj ar šādu:


  “E IEDAĻA



  Pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu un šādas olbaltumvielas saturošu produktu eksports










  1. | Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no atgremotājiem, vai pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas gan no atgremotājiem, gan no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, drīkst eksportēt vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas pārvadā aizplombētos konteineros tieši no pārstrādes rūpnīcas uz izvešanas vietu no Savienības teritorijas, kas ir Komisijas Lēmuma 2009/821/EK (*1) I pielikuma sarakstā iekļauts robežkontroles punkts. Pirms izbraukšanas no Savienības teritorijas uzņēmējs, kurš atbild par pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu pārvadāšanas organizēšanu, informē kompetento iestādi attiecīgajā robežkontroles punktā par sūtījuma ierašanos izvešanas vietā; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

E iedaļu aizstāj ar šādu:

“E IEDAĻA

Pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu un šādas olbaltumvielas saturošu produktu eksports

1.

a)

pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas pārvadā aizplombētos konteineros tieši no pārstrādes rūpnīcas uz izvešanas vietu no Savienības teritorijas, kas ir Komisijas Lēmuma 2009/821/EK (*1) I pielikuma sarakstā iekļauts robežkontroles punkts. Pirms izbraukšanas no Savienības teritorijas uzņēmējs, kurš atbild par pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu pārvadāšanas organizēšanu, informē kompetento iestādi attiecīgajā robežkontroles punktā par sūtījuma ierašanos izvešanas vietā;

| b) | sūtījumam pievieno pienācīgi aizpildītu tirdzniecības dokumentu, kas noformēts saskaņā ar paraugu Regulas (ES) Nr. 142/2011 VIII pielikuma III nodaļas 6. punktā un izdots, izmantojot integrēto datorizēto veterināro sistēmu (TRACES), kas ieviesta ar Komisijas Lēmumu 2004/292/EK (*2). Minētajā tirdzniecības dokumentā I.28. lodziņā kā izvešanas punktu norāda izvešanas robežkontroles punktu; |
| --- | --- |

b)

sūtījumam pievieno pienācīgi aizpildītu tirdzniecības dokumentu, kas noformēts saskaņā ar paraugu Regulas (ES) Nr. 142/2011 VIII pielikuma III nodaļas 6. punktā un izdots, izmantojot integrēto datorizēto veterināro sistēmu (TRACES), kas ieviesta ar Komisijas Lēmumu 2004/292/EK (*2). Minētajā tirdzniecības dokumentā I.28. lodziņā kā izvešanas punktu norāda izvešanas robežkontroles punktu;

| c) | kad sūtījums ierodas izvešanas vietā, kompetentā iestāde robežkontroles punktā pārbauda plombu katram konteineram, kas atvests uz robežkontroles punktu.
  Pamatojoties uz riska analīzi, kompetentā iestāde robežkontroles punktā var pieļaut atkāpi un pieņemt lēmumu pārbaudīt konteineru plombas nejaušas izlases kārtībā.
  Ja plombu pārbaudes rezultāts nav apmierinošs, sūtījums vai nu jāiznīcina, vai jānosūta atpakaļ izcelsmes uzņēmumam.
  Robežkontroles punkta kompetentā iestāde, izmantojot TRACES sistēmu, informē kompetento iestādi, kas atbild par pienākušā sūtījuma izcelsmes vietas noteikšanu, par sūtījuma ierašanos izvešanas vietā un, attiecīgos gadījumos, par plombu pārbaudes iznākumu un jebkādiem veiktajiem korektīvajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

c)

kad sūtījums ierodas izvešanas vietā, kompetentā iestāde robežkontroles punktā pārbauda plombu katram konteineram, kas atvests uz robežkontroles punktu.

Pamatojoties uz riska analīzi, kompetentā iestāde robežkontroles punktā var pieļaut atkāpi un pieņemt lēmumu pārbaudīt konteineru plombas nejaušas izlases kārtībā.

Ja plombu pārbaudes rezultāts nav apmierinošs, sūtījums vai nu jāiznīcina, vai jānosūta atpakaļ izcelsmes uzņēmumam.

Robežkontroles punkta kompetentā iestāde, izmantojot TRACES sistēmu, informē kompetento iestādi, kas atbild par pienākušā sūtījuma izcelsmes vietas noteikšanu, par sūtījuma ierašanos izvešanas vietā un, attiecīgos gadījumos, par plombu pārbaudes iznākumu un jebkādiem veiktajiem korektīvajiem pasākumiem;

| d) | kompetentā iestāde, kas atbild par izcelsmes vietas noteikšanu, veic regulāras oficiālās kontroles, lai pārbaudītu a) un b) punkta pareizu īstenošanu un lai pārbaudītu, ka par katru eksportam paredzētu no atgremotājiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu sūtījumu no robežkontroles punkta kompetentās iestādes TRACES sistēmā ir saņemts apstiprinājums par izvešanas vietā veikto kontroli. |
| --- | --- |

d)

kompetentā iestāde, kas atbild par izcelsmes vietas noteikšanu, veic regulāras oficiālās kontroles, lai pārbaudītu a) un b) punkta pareizu īstenošanu un lai pārbaudītu, ka par katru eksportam paredzētu no atgremotājiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu sūtījumu no robežkontroles punkta kompetentās iestādes TRACES sistēmā ir saņemts apstiprinājums par izvešanas vietā veikto kontroli.

| 2. | Neskarot 1. punktu, tādu produktu eksports, kas satur no atgremotājiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ir aizliegts.
  Izmantojot atkāpi, aizliegumu nepiemēro pārstrādātai lolojumdzīvnieku barībai, kas satur no atgremotājiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas un kas:






  a) | ir pārstrādāta apstiprinātos lolojumdzīvnieku barības ražošanas uzņēmumos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. pantu; un |
| --- | --- | --- |

2.

Izmantojot atkāpi, aizliegumu nepiemēro pārstrādātai lolojumdzīvnieku barībai, kas satur no atgremotājiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas un kas:

a)

ir pārstrādāta apstiprinātos lolojumdzīvnieku barības ražošanas uzņēmumos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. pantu; un

| b) | ir iesaiņota un marķēta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

ir iesaiņota un marķēta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

| 3. | Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šādas olbaltumvielas saturošus barības maisījumus drīkst eksportēt vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, ražo pārstrādes uzņēmumos, kuri atbilst IV nodaļas D iedaļas c) punkta prasībām; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, ražo pārstrādes uzņēmumos, kuri atbilst IV nodaļas D iedaļas c) punkta prasībām;

| b) | barības maisījumus, kas satur pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, ražo barības maisījumu ražošanas uzņēmumos, kuri:






  i) | ražošanu veic saskaņā ar IV nodaļas D iedaļas d) punktu vai |
| --- | --- | --- |

b)

barības maisījumus, kas satur pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, ražo barības maisījumu ražošanas uzņēmumos, kuri:

i)

ražošanu veic saskaņā ar IV nodaļas D iedaļas d) punktu vai

| ii) | iegūst pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, kuras izmanto eksportam paredzētos barības maisījumos, no pārstrādes rūpnīcām, kas atbilst a) punktam un:






  — | vai nu ražo barības maisījumus tikai eksportam no Savienības un ir šai nolūkā saņēmušas kompetentās iestādes apstiprinājumu, |
| --- | --- | --- |

ii)

iegūst pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, kuras izmanto eksportam paredzētos barības maisījumos, no pārstrādes rūpnīcām, kas atbilst a) punktam un:

—

vai nu ražo barības maisījumus tikai eksportam no Savienības un ir šai nolūkā saņēmušas kompetentās iestādes apstiprinājumu,

| — | vai arī ražo barības maisījumus tikai eksportam no Savienības un akvakultūras dzīvniekiem domātus barības maisījumus, kas paredzēti laišanai Savienības tirgū, un tās šai nolūkā saņēmušas kompetentās iestādes apstiprinājumu; |
| --- | --- |

—

vai arī ražo barības maisījumus tikai eksportam no Savienības un akvakultūras dzīvniekiem domātus barības maisījumus, kas paredzēti laišanai Savienības tirgū, un tās šai nolūkā saņēmušas kompetentās iestādes apstiprinājumu;

| c) | barības maisījumus, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, iesaiņo un marķē saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai ar importētājvalsts juridiskajām prasībām. Ja barības maisījumi, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, nav marķēti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, uz etiķetes norāda šādu tekstu: ‘Satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no tādiem dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji’; |
| --- | --- |

c)

barības maisījumus, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, iesaiņo un marķē saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai ar importētājvalsts juridiskajām prasībām. Ja barības maisījumi, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, nav marķēti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, uz etiķetes norāda šādu tekstu: ‘Satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no tādiem dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji’;

| d) | neiesaiņotas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no tādiem dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šādas olbaltumvielas saturošus neiesaiņotus barības maisījumus, kas paredzēti eksportam no Savienības, pārvadā transportlīdzekļos un konteineros, kā arī glabā noliktavās, kurus neizmanto attiecīgi tādas barības pārvadāšanai vai glabāšanai, kuru paredzēts laist tirgū un kas ir domāta atgremotājiem un lauksaimniecības dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, izņemot akvakultūras dzīvniekus. Dokumentāciju, kurā reģistrēts pārvadāto vai glabāto produktu veids, glabā vismaz divus gadus, un tā ir pieejama kompetentajai iestādei.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, transportlīdzekļus, konteinerus un noliktavas, kas iepriekš izmantoti, lai pārvadātu vai glabātu neiesaiņotas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šādas olbaltumvielas saturošus neiesaiņotus barības maisījumus, kas paredzēti eksportam no Savienības, pēc tam var izmantot, lai pārvadātu vai glabātu barību, kuru paredzēts laist tirgū un kas ir domāta atgremotājiem vai lauksaimniecības dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, izņemot akvakultūras dzīvniekus, ja tie saskaņā ar dokumentētu procedūru, ko iepriekš apstiprinājusi kompetentā iestāde, pirms tam ir iztīrīti, lai novērstu savstarpēju piesārņojumu. Ja tiek izmantota šāda procedūra, tad dokumentāciju, kurā reģistrēta procedūras izmantošana, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz divus gadus.
  Noliktavas, kurās glabā neiesaiņotas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šādas olbaltumvielas saturošus neiesaiņotus barības maisījumus, saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti d) punkta otrajā daļā, apstiprina kompetentā iestāde, pamatojoties uz minēto noliktavu pārbaudi attiecībā uz atbilstību minētajā daļā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

d)

neiesaiņotas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no tādiem dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šādas olbaltumvielas saturošus neiesaiņotus barības maisījumus, kas paredzēti eksportam no Savienības, pārvadā transportlīdzekļos un konteineros, kā arī glabā noliktavās, kurus neizmanto attiecīgi tādas barības pārvadāšanai vai glabāšanai, kuru paredzēts laist tirgū un kas ir domāta atgremotājiem un lauksaimniecības dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, izņemot akvakultūras dzīvniekus. Dokumentāciju, kurā reģistrēts pārvadāto vai glabāto produktu veids, glabā vismaz divus gadus, un tā ir pieejama kompetentajai iestādei.

Atkāpjoties no pirmās daļas, transportlīdzekļus, konteinerus un noliktavas, kas iepriekš izmantoti, lai pārvadātu vai glabātu neiesaiņotas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šādas olbaltumvielas saturošus neiesaiņotus barības maisījumus, kas paredzēti eksportam no Savienības, pēc tam var izmantot, lai pārvadātu vai glabātu barību, kuru paredzēts laist tirgū un kas ir domāta atgremotājiem vai lauksaimniecības dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, izņemot akvakultūras dzīvniekus, ja tie saskaņā ar dokumentētu procedūru, ko iepriekš apstiprinājusi kompetentā iestāde, pirms tam ir iztīrīti, lai novērstu savstarpēju piesārņojumu. Ja tiek izmantota šāda procedūra, tad dokumentāciju, kurā reģistrēta procedūras izmantošana, glabā un tā ir pieejama kompetentajai iestādei vismaz divus gadus.

Noliktavas, kurās glabā neiesaiņotas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un šādas olbaltumvielas saturošus neiesaiņotus barības maisījumus, saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti d) punkta otrajā daļā, apstiprina kompetentā iestāde, pamatojoties uz minēto noliktavu pārbaudi attiecībā uz atbilstību minētajā daļā noteiktajām prasībām.

| 4. | Atkāpjoties no 3. punkta, tajā minētos nosacījumus nepiemēro:






  a) | lolojumdzīvnieku barībai, kura satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un kas ir pārstrādātas lolojumdzīvnieku barības ražošanas uzņēmumos, kuri ir apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. pantu, un minētā barība ir iesaiņota un marķēta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

lolojumdzīvnieku barībai, kura satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, un kas ir pārstrādātas lolojumdzīvnieku barības ražošanas uzņēmumos, kuri ir apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. pantu, un minētā barība ir iesaiņota un marķēta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

| b) | zivju miltiem, ja tie ir ražoti saskaņā ar šo pielikumu; |
| --- | --- |

b)

zivju miltiem, ja tie ir ražoti saskaņā ar šo pielikumu;

| c) | no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtām pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, ja tās ir ražotas saskaņā ar šo pielikumu; |
| --- | --- |

c)

no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtām pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, ja tās ir ražotas saskaņā ar šo pielikumu;

| d) | barības maisījumiem, kas nesatur citas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas kā vien zivju miltus un no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ja tie ir ražoti saskaņā ar šo pielikumu; |
| --- | --- |

d)

barības maisījumiem, kas nesatur citas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas kā vien zivju miltus un no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ja tie ir ražoti saskaņā ar šo pielikumu;

| e) | no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, iegūtām pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas paredzētas lolojumdzīvnieku barības ražošanai vai organiskā mēslojuma, vai augsnes ielabotāju ražošanai trešajā galamērķa valstī, ja pirms eksporta eksportētājs nodrošina to, ka katrs pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu sūtījums tiek analizēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikuma 2.2. punktā noteikto analīzes metodi atgremotāju izcelsmes sastāvdaļu neesamības noteikšanai. |
| --- | --- |

e)

no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, iegūtām pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas paredzētas lolojumdzīvnieku barības ražošanai vai organiskā mēslojuma, vai augsnes ielabotāju ražošanai trešajā galamērķa valstī, ja pirms eksporta eksportētājs nodrošina to, ka katrs pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu sūtījums tiek analizēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikuma 2.2. punktā noteikto analīzes metodi atgremotāju izcelsmes sastāvdaļu neesamības noteikšanai.

(*1)  Komisijas 2009. gada 28. septembra Lēmums 2009/821/EK, ar ko izveido apstiprināto robežkontroles punktu sarakstu, paredz konkrētus noteikumus par inspekcijām, kuras veic Komisijas veterinārijas eksperti, un nosaka Traces veterinārās vienības (OV L 296, 12.11.2009., 1. lpp.)."

(*2)  Padomes 2004. gada 30. marta Lēmums 2004/292/EK par TRACES sistēmas ieviešanu, ar ko groza Lēmumu 92/486/EEK (OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp.).”
  "

---

(*1)  Komisijas 2009. gada 28. septembra Lēmums 2009/821/EK, ar ko izveido apstiprināto robežkontroles punktu sarakstu, paredz konkrētus noteikumus par inspekcijām, kuras veic Komisijas veterinārijas eksperti, un nosaka Traces veterinārās vienības (OV L 296, 12.11.2009., 1. lpp.).

(*2)  Padomes 2004. gada 30. marta Lēmums 2004/292/EK par TRACES sistēmas ieviešanu, ar ko groza Lēmumu 92/486/EEK (OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp.).”
  ”

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 142/2011 X, XIV un XV pielikumu groza šādi:

| 1) | X pielikuma II nodaļas 1. iedaļas A daļu aizstāj ar šādu:
  “A.   Izejvielas








  1. | Pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai var izmantot tikai tādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas ir trešās kategorijas materiāls, vai produktus, kas iegūti no tādiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, izņemot trešās kategorijas materiālu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta n), o) un p) punktā. |
| --- | --- | --- |

1)

X pielikuma II nodaļas 1. iedaļas A daļu aizstāj ar šādu:

“A.   Izejvielas

1.

| 2. | No lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas paredzētas barības ražošanai lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus, atļauts iegūt tikai no šādām kukaiņu sugām:






  i) | dzelkņmuša (Hermetia illucens) un istabas muša (Musca domestica); |
| --- | --- | --- |

2.

i)

dzelkņmuša (Hermetia illucens) un istabas muša (Musca domestica);

| ii) | miltu melnulis (Tenebrio molitor) un melnulis (Alphitobius diaperinus); |
| --- | --- |

ii)

miltu melnulis (Tenebrio molitor) un melnulis (Alphitobius diaperinus);

| iii) | mājas circenis (Acheta domesticus), circenis (Gryllodes sigillatus) un lauka circenis (Gryllus assimilis).”; |
| --- | --- |

iii)

mājas circenis (Acheta domesticus), circenis (Gryllodes sigillatus) un lauka circenis (Gryllus assimilis).”;

| 2) | XIV pielikuma I nodaļu groza šādi:






  a) | nodaļas 1. iedaļas 1. tabulas pirmo rindu aizstāj ar šādu:










  “1. | Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ieskaitot maisījumus un produktus, bet izņemot lolojumdzīvnieku barību, kas satur šādas olbaltumvielas, un Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā definētie barības maisījumi | Trešās kategorijas materiāli, kas minēti 10. panta a), b), d), e), f), h), i), j), k), l) un m) punktā | a) | Pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas ir ražotas saskaņā ar X pielikuma II nodaļas 1. iedaļu; un |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

XIV pielikuma I nodaļu groza šādi:

a)

nodaļas 1. iedaļas 1. tabulas pirmo rindu aizstāj ar šādu:

“1.

Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ieskaitot maisījumus un produktus, bet izņemot lolojumdzīvnieku barību, kas satur šādas olbaltumvielas, un Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā definētie barības maisījumi

Trešās kategorijas materiāli, kas minēti 10. panta a), b), d), e), f), h), i), j), k), l) un m) punktā

a)

Pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas ir ražotas saskaņā ar X pielikuma II nodaļas 1. iedaļu; un

| b) | pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas atbilst papildu prasībām, kas noteiktas šīs nodaļas 2. iedaļā. |
| --- | --- |

b)

pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas atbilst papildu prasībām, kas noteiktas šīs nodaļas 2. iedaļā.

| a) | Attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, izņemot zivju miltus:
  trešās valstis, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. daļā. |
| --- | --- |

a)

Attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, izņemot zivju miltus:

trešās valstis, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. daļā.

| b) | Attiecībā uz zivju miltiem:
  trešās valstis, kas uzskaitītas Lēmuma 2006/766/EK II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz zivju miltiem:

trešās valstis, kas uzskaitītas Lēmuma 2006/766/EK II pielikumā.

| a) | Attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas nav iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem:
  XV pielikuma 1. nodaļa. |
| --- | --- |

a)

Attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas nav iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem:

XV pielikuma 1. nodaļa.

| b) | Attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem:
  XV pielikuma 1.a nodaļa.” |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem:

XV pielikuma 1.a nodaļa.”

| b) | nodaļas 2. iedaļā iekļauj šādu 5. punktu:






  “5. | No lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas drīkst importēt Savienībā, ja tās ir ražotas saskaņā ar šādiem nosacījumiem:






  a) | kukaiņi pieder pie vienas no šīm sugām:






  — | dzelkņmuša (Hermetia illucens) un istabas muša (Musca domestica), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

nodaļas 2. iedaļā iekļauj šādu 5. punktu:

“5.

a)

kukaiņi pieder pie vienas no šīm sugām:

—

dzelkņmuša (Hermetia illucens) un istabas muša (Musca domestica),

| — | miltu melnulis (Tenebrio molitor) un melnulis (Alphitobius diaperinus), |
| --- | --- |

—

miltu melnulis (Tenebrio molitor) un melnulis (Alphitobius diaperinus),

| — | mājas circenis (Acheta domesticus), circenis (Gryllodes sigillatus) un lauka circenis (Gryllus assimilis); |
| --- | --- |

—

mājas circenis (Acheta domesticus), circenis (Gryllodes sigillatus) un lauka circenis (Gryllus assimilis);

| b) | substrāts kukaiņu barošanai drīkst saturēt tikai tādus produktus, kas nav dzīvnieku izcelsmes produkti, vai šādus dzīvnieku izcelsmes trešās kategorijas materiālus:






  — | zivju miltus, |
| --- | --- | --- |

b)

substrāts kukaiņu barošanai drīkst saturēt tikai tādus produktus, kas nav dzīvnieku izcelsmes produkti, vai šādus dzīvnieku izcelsmes trešās kategorijas materiālus:

—

zivju miltus,

| — | tādu dzīvnieku, kuri nav atgremotāji, asins pagatavojumus, |
| --- | --- |

—

tādu dzīvnieku, kuri nav atgremotāji, asins pagatavojumus,

| — | dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu, |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu,

| — | tādu dzīvnieku, kuri nav atgremotāji, hidrolizētas olbaltumvielas, |
| --- | --- |

—

tādu dzīvnieku, kuri nav atgremotāji, hidrolizētas olbaltumvielas,

| — | no atgremotājdzīvnieku jēlādām un ādām iegūtas hidrolizētas olbaltumvielas, |
| --- | --- |

—

no atgremotājdzīvnieku jēlādām un ādām iegūtas hidrolizētas olbaltumvielas,

| — | kolagēnu un želatīnu, kas iegūts no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, |
| --- | --- |

—

kolagēnu un želatīnu, kas iegūts no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji,

| — | olas un olu produktus, |
| --- | --- |

—

olas un olu produktus,

| — | pienu, piena produktus, no piena iegūtus produktus un jaunpienu, |
| --- | --- |

—

pienu, piena produktus, no piena iegūtus produktus un jaunpienu,

| — | medu, |
| --- | --- |

—

medu,

| — | kausētus taukus; |
| --- | --- |

—

kausētus taukus;

| c) | substrāts kukaiņu barošanai, kā arī kukaiņi vai to kūniņas nav saskārušies ar citiem dzīvnieku izcelsmes materiāliem, kas nav minēti b) punktā, un nesatur kūtsmēslus, ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumus vai citus atkritumus.”; |
| --- | --- |

c)

substrāts kukaiņu barošanai, kā arī kukaiņi vai to kūniņas nav saskārušies ar citiem dzīvnieku izcelsmes materiāliem, kas nav minēti b) punktā, un nesatur kūtsmēslus, ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumus vai citus atkritumus.”;

| 3) | XV pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 1. nodaļā veselības sertifikāta parauga virsrakstu aizstāj ar šādu:


  “Veselības sertifikāts


  Pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas nav iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem un nav paredzētas lietošanai pārtikā, tostarp maisījumiem un produktiem, kas satur šādas olbaltumvielas, izņemot lolojumdzīvnieku barību, nosūtīšanai uz Eiropas Savienību vai tranzītam caur to (2)” |
| --- | --- | --- |

3)

XV pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. nodaļā veselības sertifikāta parauga virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Veselības sertifikāts

Pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas nav iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem un nav paredzētas lietošanai pārtikā, tostarp maisījumiem un produktiem, kas satur šādas olbaltumvielas, izņemot lolojumdzīvnieku barību, nosūtīšanai uz Eiropas Savienību vai tranzītam caur to (2)”

| b) | pielikumā iekļauj šādu 1.a nodaļu:

  “1.a NODAĻA

  Veselības sertifikāts


  Pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem un nav paredzētas lietošanai pārtikā, tostarp maisījumiem un produktiem, kas satur šādas olbaltumvielas, izņemot lolojumdzīvnieku barību, nosūtīšanai uz Eiropas Savienību vai tranzītam caur to (2)




  Teksts attēlu

  VALSTS:
  Veterinārais sertifikāts Eiropas Savienībai
  I daļa. Ziņas par sūtījumu
  I.1. Nosūtītājs
  Nosaukums
  Adrese
  Tālr.
  I.2. Sertifikāta atsauces Nr.
  I.2.a
  I.3. Centrālā kompetentā iestāde
  I.4. Vietējā kompetentā iestāde
  I.5. Saņēmējs
  Nosaukums
  Adrese
  Pasta indekss
  Tālr.
  I.6. Par kravu atbildīgā persona ES
  Nosaukums
  Adrese
  Pasta indekss
  Tālr.
  I.7. Izcelsmes valsts
  ISO kods
  I.8. Izcelsmes reģions
  Kods
  I.9. Galamērķa valsts
  ISO kods
  I.10. Galamērķa reģions
  Kods
  I.11. Izcelsmes vieta
  Nosaukums Apstiprinājuma numurs
  Adrese
  Nosaukums Apstiprinājuma numurs
  Adrese
  Nosaukums Apstiprinājuma numurs
  Adrese
  I.12. Galamērķis
  Muitas noliktava
  Nosaukums Apstiprinājuma numurs
  Adrese
  Pasta indekss
  I.13. Iekraušanas vieta
  I.14. Izbraukšanas datums
  I.15. Transportlīdzekļa veids
  Lidmašīna Kuģis Dzelzceļa vagons
  Autotransports Cits
  Identifikācija
  Dokumentu atsauces
  I.16. Ievešanas RKP ES
  I.17.




  Teksts attēlu

  I.18. Preces apraksts
  I.19. Preces kods (HS kods)
  I.20. Daudzums
  I.21. Produkta temperatūra
  Apkārtējās vides temperatūrā Dzesināts Saldēts
  I.22. Iepakojumu skaits
  I.23. Plombas/konteinera Nr.
  I.24. Iepakojuma veids
  I.25. Preces sertificētas šādam nolūkam:
  Dzīvnieku barībai Tehniskai lietošanai Lolojumdzīvnieku barības ražošanai
  I.26. Tranzītam uz trešo valsti caur ES
  Trešā valsts ISO kods
  I.27. Importam vai ielaišanai ES
  I.28. Preču identifikācija
  Uzņēmumu apstiprinājuma numurs
  Suga (zinātniskais nosaukums)
  Preces veids
  Ražošanas uzņēmums
  Neto svars
  Partijas numurs




  Teksts attēlu

  VALSTS
  Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem un nav paredzētas lietošanai pārtikā, tostarp šādas olbaltumvielas saturoši maisījumi un produkti, izņemot lolojumdzīvnieku barību
  II. Informācija par veselību
  II.a Sertifikāta uzskaites Nr.
  II.b
  Es, apakšā parakstījies valsts pilnvarots veterinārārsts, apliecinu, ka esmu izlasījis un sapratis Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (1a) un jo īpaši tās 10. pantu, un Komisijas Regulu (ES) Nr. 142/2011 (1b), un jo īpaši tās X pielikuma II nodaļas 1. iedaļu un XIV pielikuma I nodaļu, un apliecinu, ka:
  II.1. iepriekš aprakstītās dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem, vai iepriekš aprakstītais produkts satur tikai pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas nav paredzētas lietošanai pārtikā, un:
  a) ir sagatavotas un uzglabātas uzņēmumā vai iekārtā, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. pantu apstiprinājusi un pārrauga kompetentā iestāde, un
  b) ir sagatavotas tikai no šādu sugu lauksaimniecības kukaiņiem:
  (2) vai nu [— dzelkņmuša (Hermetia illucens);]
  (2) un/vai [— istabas muša (Musca domestica);]
  (2) un/vai [— miltu melnulis (Tenebrio molitor);]
  (2) un/vai [— melnulis (Alphitobius diaperinus);]
  (2) un/vai [— mājas circenis (Acheta domesticus);]
  (2) un/vai [— circenis (Gryllodes sigillatus);]
  (2) un/vai [— lauka circenis (Gryllus assimilis).]
  un
  c) ir pārstrādātas ar metodi [1]-[2]-[3]-[4]-[5]-[7] (2), kas aprakstīta Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikuma III nodaļā;
  un
  d) substrāts lauksaimniecības kukaiņu barošanai drīkst saturēt tikai tādus produktus, kas nav dzīvnieku izcelsmes produkti, vai šādus dzīvnieku izcelsmes trešās kategorijas materiālus:
  — zivju miltus,
  — tādu dzīvnieku, kuri nav atgremotāji, asins pagatavojumus,
  — dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu,
  — tādu dzīvnieku, kas nav atgremotāji, hidrolizētas olbaltumvielas,
  — no atgremotājdzīvnieku jēlādām un ādām iegūtas hidrolizētas olbaltumvielas,
  — kolagēnu un želatīnu, kas iegūts no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji,
  — olas un olu produktus,
  — pienu, piena produktus, no piena iegūtus produktus un jaunpienu,
  — medu,
  — kausētus taukus;
  un
  e) substrāts kukaiņu barošanai, kā arī kukaiņi vai to kūniņas nav saskārušies ar citiem dzīvnieku izcelsmes materiāliem, kas nav minēti d) punktā, un nesatur kūtsmēslus, ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumus vai citus atkritumus;
  II daļa. Sertifikācija




  Teksts attēlu

  VALSTS
  Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem un nav paredzētas lietošanai pārtikā, tostarp šādas olbaltumvielas saturoši maisījumi un produkti, izņemot lolojumdzīvnieku barību
  II. Informācija par veselību
  II.a Sertifikāta uzskaites Nr.
  II.b
  II.2. kompetentā iestāde tieši pirms nosūtīšanas pārbaudīja izlases paraugu un secināja, kas tas atbilst šādiem standartiem (3):
  Salmonella: nav konstatēta 25 gramos, n = 5, c = 0, m = 0, M = 0.
  Enterobaktērijas: n = 5, c = 2, m = 10, M = 300 vienā gramā;
  II.3. attiecībā uz produktu veikti visi piesardzības pasākumi, lai pēc apstrādes novērstu atkārtotu piesārņošanu ar patogēniem;
  II.4. galaprodukts:
  (2) vai nu [bija iepakots jaunos vai sterilizētos maisos,]
  (2) vai [tika pārvadāts neiesaiņots konteineros vai citos transportlīdzekļos, kas pirms lietošanas ir pilnībā iztīrīti un dezinficēti,]
  ir ar etiķetēm, uz kurām ir norāde “NELIETOT PĀRTIKĀ/SATUR PĀRSTRĀDĀTAS KUKAIŅU OLBALTUMVIELAS – NEDRĪKST IZBAROT LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKIEM, IZŅEMOT AKVAKULTŪRAS DZĪVNIEKUS UN KAŽOKZVĒRUS”;
  II.5. galaprodukts tika uzglabāts slēgtā noliktavā;
  II.6. pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības insektiem, vai iepriekš aprakstītais produkts nesatur turpmāk uzskaitītās sastāvdaļas un nav no tām iegūts:
  (2) vai nu [a) īpašais riska materiāls, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikuma 1. Punktā (4);
  b) mehāniski atdalīta gaļa, kas iegūta no liellopu, aitu vai kazu kauliem, izņemot gadījumus, kad dzīvnieki, no kuriem iegūti dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasināti produkti, ir dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK (5) klasificēts kā valsts vai reģions ar nenozīmīgu GSE risku un kurā nav konstatēti autohtoni GSE gadījumi;
  c) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai atvasināts produkts, kas iegūts no dzīvniekiem, kuri pēc apdullināšanas ir nonāvēti, centrālās nervu sistēmas audus saplosot ar galvaskausa dobumā ievadītu pagarinātu koniskas formas instrumentu vai galvaskausa dobumā injicējot gāzi, izņemot dzīvniekus, kas dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēts kā valsts vai reģions ar nenozīmīgu GSE risku.];
  (2) vai [liellopu, aitu un kazu materiāls, izņemot to, kas iegūts no dzīvniekiem, kuri dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēts kā valsts vai reģions ar nenozīmīgu GSE risku.];
  II.7. pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas vai iepriekš aprakstītais produkts:
  (2) vai nu [nesatur aitu vai kazu izcelsmes pienu vai piena produktus.]
  (2) vai [satur aitu vai kazu izcelsmes pienu vai piena produktus, kuri:
  a) ir iegūti no aitām vai kazām, kas kopš dzimšanas ir pastāvīgi turētas valstī, kas atbilst šādiem nosacījumiem:
  i) klasiskā skrepi slimība ir obligāti paziņojama slimība;
  ii) darbojas izpratnes veicināšanas, monitoringa un uzraudzības sistēma;
  iii) ja ir aizdomas par TSE vai tiek apstiprināts klasiskās skrepi slimības gadījums, uz saimniecībām, kur tur aitas un kazas, attiecas oficiāli ierobežojumi;
  iv) aitas un kazas, kuras skārusi klasiskā skrepi slimība, tiek nonāvētas un pilnībā iznīcinātas;
  v) aitas un kazas ir aizliegts barot ar Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas Dzīvnieku veselības kodeksā (OIE) definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem vai dradžiem un aizliegums vismaz septiņu iepriekšējo gadu periodā visā valstī ir faktiski pildīts;




  Teksts attēlu

  VALSTS
  Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem un nav paredzētas lietošanai pārtikā, tostarp šādas olbaltumvielas saturoši maisījumi un produkti, izņemot lolojumdzīvnieku barību
  II. Informācija par veselību
  II.a Sertifikāta uzskaites Nr.
  II.b
  b) ir iegūti no saimniecībām, kurās nav piemērots neviens oficiāls ierobežojums saistībā ar aizdomām par TSE;
  c) ir iegūti no saimniecībām, kurās pēdējo septiņu gadu laikā nav diagnosticēts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums, vai pēc klasiskās skrepi slimības gadījuma apstiprināšanas:
  (2) vai nu [saimniecībā ir nonāvētas un iznīcinātas vai nokautas visas aitas un kazas, izņemot ARR/ARR genotipa vaislas aunus, vaislas aitas, kurām ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles, un pārējās aitas, kurām ir vismaz viena ARR alēle;]
  (2) vai [visi dzīvnieki, kam ir apstiprināta klasiskā skrepi slimība, ir nonāvēti un iznīcināti, un vismaz divus gadus pēc pēdējā apstiprinātā klasiskās skrepi slimības gadījuma saimniecībā ir pastiprināti monitorēta TSE, tostarp, iegūstot negatīvus rezultātus, veikti TSE klātbūtnes noteikšanas testi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratoriskajām metodēm visiem turpmāk minētajiem par 18 mēnešiem vecākiem dzīvniekiem, izņemot ARR/ARR genotipa aitas:
  — lietošanai pārtikā nokautiem dzīvniekiem un
  — dzīvniekiem, kas saimniecībā miruši vai nonāvēti, bet ne slimības izskaušanas kampaņas sakarā.]]
  Piezīmes
  I daļa
  — Atsauces aile I.6. Par sūtījumu atbildīgā persona Eiropas Savienībā: šo aili aizpilda tikai tad, ja sertifikāts paredzēts tranzīta precei; to drīkst aizpildīt, ja sertifikāts paredzēts importa precei.
  — Atsauces aile I.12. Galamērķis: šo aili aizpilda tikai tad, ja sertifikāts paredzēts preču tranzītam. Tranzīta preces var uzglabāt tikai brīvajās zonās, brīvajās noliktavās un muitas noliktavās.
  — Atsauces aile I.15. Reģistrācijas numurs (dzelzceļa vagoniem vai konteineriem un kravas mašīnām), reisa numurs (lidmašīnām) vai nosaukums (kuģiem); informācija jānorāda izkraušanas un pārkraušanas gadījumā.
  — Atsauces aile I.19. Izmanto atbilstošo HS kodu: 05.05; 05.06; 05.07; 05.11 vai 23.01.
  — Atsauces aile I.25. Tehniskai lietošanai: jebkura izmantošana, izņemot dzīvnieku ēdināšanu.
  — Atsauces aile I.26 un I.27: aizpilda atkarībā no tā, vai šis ir tranzīta vai importa sertifikāts.
  — Atsauces aile I.28. Suga: kukaiņiem norāda zinātnisko nosaukumu.
  II daļa
  (1a) OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.
  (1b) OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.
  (2) Lieko svītro.
  (3) Kur:
  n = testējamo paraugu skaits;
  m = baktēriju skaita robežvērtība; rezultātu uzskata par apmierinošu, ja baktēriju skaits visos paraugos nepārsniedz m;




  Teksts attēlu

  VALSTS
  Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem un nav paredzētas lietošanai pārtikā, tostarp šādas olbaltumvielas saturoši maisījumi un produkti, izņemot lolojumdzīvnieku barību
  II. Informācija par veselību
  II.a Sertifikāta uzskaites Nr.
  II.b
  M = baktēriju skaita maksimālā vērtība; rezultāts uzskatāms par neapmierinošu, ja baktēriju skaits vienā vai vairākos paraugos ir vienāds ar M vai lielāks; un
  c = paraugu skaits, kuros baktēriju skaits var būt starp m un M; paraugu joprojām uzskata par pieņemamu, ja baktēriju skaits citos paraugos ir m vai mazāks.
  (4) OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.
  (5) Komisijas 2007. gada 29. jūnija Lēmums 2007/453/EK, ar ko nosaka dalībvalstu vai trešo valstu vai to reģionu GSE statusu pēc to GSE riska (OV L 172, 30.6.2007., 84. lpp.).
  — Zīmoga un paraksta krāsai jāatšķiras no dokumenta drukas krāsas.
  — Piezīme par sūtījumu atbildīgajai personai Eiropas Savienībā: šis sertifikāts paredzēts tikai veterināriem mērķiem, un tam jābūt pievienotam sūtījumam, līdz tas sasniedz robežkontroles punktu.
  Oficiālais veterinārārsts/oficiālais inspektors
  Uzvārds (drukātiem burtiem): Kvalifikācija un amats:
  Datums: Paraksts:
  Zīmogs:

  ” |
| --- | --- |

b)

pielikumā iekļauj šādu 1.a nodaļu:

“1.a NODAĻA

Veselības sertifikāts

Pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem un nav paredzētas lietošanai pārtikā, tostarp maisījumiem un produktiem, kas satur šādas olbaltumvielas, izņemot lolojumdzīvnieku barību, nosūtīšanai uz Eiropas Savienību vai tranzītam caur to (2)

VALSTS:

Veterinārais sertifikāts Eiropas Savienībai

I daļa. Ziņas par sūtījumu

I.1. Nosūtītājs

Nosaukums

Adrese

Tālr.

I.2. Sertifikāta atsauces Nr.

I.2.a

I.3. Centrālā kompetentā iestāde

I.4. Vietējā kompetentā iestāde

I.5. Saņēmējs

Nosaukums

Adrese

Pasta indekss

Tālr.

I.6. Par kravu atbildīgā persona ES

Nosaukums

Adrese

Pasta indekss

Tālr.

I.7. Izcelsmes valsts

ISO kods

I.8. Izcelsmes reģions

Kods

I.9. Galamērķa valsts

ISO kods

I.10. Galamērķa reģions

Kods

I.11. Izcelsmes vieta

Nosaukums Apstiprinājuma numurs

Adrese

Nosaukums Apstiprinājuma numurs

Adrese

Nosaukums Apstiprinājuma numurs

Adrese

I.12. Galamērķis

Muitas noliktava

Nosaukums Apstiprinājuma numurs

Adrese

Pasta indekss

I.13. Iekraušanas vieta

I.14. Izbraukšanas datums

I.15. Transportlīdzekļa veids

Lidmašīna Kuģis Dzelzceļa vagons

Autotransports Cits

Identifikācija

Dokumentu atsauces

I.16. Ievešanas RKP ES

I.17.

I.18. Preces apraksts

I.19. Preces kods (HS kods)

I.20. Daudzums

I.21. Produkta temperatūra

Apkārtējās vides temperatūrā Dzesināts Saldēts

I.22. Iepakojumu skaits

I.23. Plombas/konteinera Nr.

I.24. Iepakojuma veids

I.25. Preces sertificētas šādam nolūkam:

Dzīvnieku barībai Tehniskai lietošanai Lolojumdzīvnieku barības ražošanai

I.26. Tranzītam uz trešo valsti caur ES

Trešā valsts ISO kods

I.27. Importam vai ielaišanai ES

I.28. Preču identifikācija

Uzņēmumu apstiprinājuma numurs

Suga (zinātniskais nosaukums)

Preces veids

Ražošanas uzņēmums

Neto svars

Partijas numurs

VALSTS

Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem un nav paredzētas lietošanai pārtikā, tostarp šādas olbaltumvielas saturoši maisījumi un produkti, izņemot lolojumdzīvnieku barību

II. Informācija par veselību

II.a Sertifikāta uzskaites Nr.

II.b

Es, apakšā parakstījies valsts pilnvarots veterinārārsts, apliecinu, ka esmu izlasījis un sapratis Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (1a) un jo īpaši tās 10. pantu, un Komisijas Regulu (ES) Nr. 142/2011 (1b), un jo īpaši tās X pielikuma II nodaļas 1. iedaļu un XIV pielikuma I nodaļu, un apliecinu, ka:

II.1. iepriekš aprakstītās dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem, vai iepriekš aprakstītais produkts satur tikai pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas nav paredzētas lietošanai pārtikā, un:

a) ir sagatavotas un uzglabātas uzņēmumā vai iekārtā, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. pantu apstiprinājusi un pārrauga kompetentā iestāde, un

b) ir sagatavotas tikai no šādu sugu lauksaimniecības kukaiņiem:

(2) vai nu [— dzelkņmuša (Hermetia illucens);]

(2) un/vai [— istabas muša (Musca domestica);]

(2) un/vai [— miltu melnulis (Tenebrio molitor);]

(2) un/vai [— melnulis (Alphitobius diaperinus);]

(2) un/vai [— mājas circenis (Acheta domesticus);]

(2) un/vai [— circenis (Gryllodes sigillatus);]

(2) un/vai [— lauka circenis (Gryllus assimilis).]

un

c) ir pārstrādātas ar metodi [1]-[2]-[3]-[4]-[5]-[7] (2), kas aprakstīta Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikuma III nodaļā;

un

d) substrāts lauksaimniecības kukaiņu barošanai drīkst saturēt tikai tādus produktus, kas nav dzīvnieku izcelsmes produkti, vai šādus dzīvnieku izcelsmes trešās kategorijas materiālus:

— zivju miltus,

— tādu dzīvnieku, kuri nav atgremotāji, asins pagatavojumus,

— dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosfātu,

— tādu dzīvnieku, kas nav atgremotāji, hidrolizētas olbaltumvielas,

— no atgremotājdzīvnieku jēlādām un ādām iegūtas hidrolizētas olbaltumvielas,

— kolagēnu un želatīnu, kas iegūts no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji,

— olas un olu produktus,

— pienu, piena produktus, no piena iegūtus produktus un jaunpienu,

— medu,

— kausētus taukus;

un

e) substrāts kukaiņu barošanai, kā arī kukaiņi vai to kūniņas nav saskārušies ar citiem dzīvnieku izcelsmes materiāliem, kas nav minēti d) punktā, un nesatur kūtsmēslus, ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumus vai citus atkritumus;

II daļa. Sertifikācija

VALSTS

Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem un nav paredzētas lietošanai pārtikā, tostarp šādas olbaltumvielas saturoši maisījumi un produkti, izņemot lolojumdzīvnieku barību

II. Informācija par veselību

II.a Sertifikāta uzskaites Nr.

II.b

II.2. kompetentā iestāde tieši pirms nosūtīšanas pārbaudīja izlases paraugu un secināja, kas tas atbilst šādiem standartiem (3):

Salmonella: nav konstatēta 25 gramos, n = 5, c = 0, m = 0, M = 0.

Enterobaktērijas: n = 5, c = 2, m = 10, M = 300 vienā gramā;

II.3. attiecībā uz produktu veikti visi piesardzības pasākumi, lai pēc apstrādes novērstu atkārtotu piesārņošanu ar patogēniem;

II.4. galaprodukts:

(2) vai nu [bija iepakots jaunos vai sterilizētos maisos,]

(2) vai [tika pārvadāts neiesaiņots konteineros vai citos transportlīdzekļos, kas pirms lietošanas ir pilnībā iztīrīti un dezinficēti,]

ir ar etiķetēm, uz kurām ir norāde “NELIETOT PĀRTIKĀ/SATUR PĀRSTRĀDĀTAS KUKAIŅU OLBALTUMVIELAS – NEDRĪKST IZBAROT LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKIEM, IZŅEMOT AKVAKULTŪRAS DZĪVNIEKUS UN KAŽOKZVĒRUS”;

II.5. galaprodukts tika uzglabāts slēgtā noliktavā;

II.6. pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības insektiem, vai iepriekš aprakstītais produkts nesatur turpmāk uzskaitītās sastāvdaļas un nav no tām iegūts:

(2) vai nu [a) īpašais riska materiāls, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikuma 1. Punktā (4);

b) mehāniski atdalīta gaļa, kas iegūta no liellopu, aitu vai kazu kauliem, izņemot gadījumus, kad dzīvnieki, no kuriem iegūti dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasināti produkti, ir dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK (5) klasificēts kā valsts vai reģions ar nenozīmīgu GSE risku un kurā nav konstatēti autohtoni GSE gadījumi;

c) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai atvasināts produkts, kas iegūts no dzīvniekiem, kuri pēc apdullināšanas ir nonāvēti, centrālās nervu sistēmas audus saplosot ar galvaskausa dobumā ievadītu pagarinātu koniskas formas instrumentu vai galvaskausa dobumā injicējot gāzi, izņemot dzīvniekus, kas dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēts kā valsts vai reģions ar nenozīmīgu GSE risku.];

(2) vai [liellopu, aitu un kazu materiāls, izņemot to, kas iegūts no dzīvniekiem, kuri dzimuši, pastāvīgi audzēti un nokauti valstī vai reģionā, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/453/EK klasificēts kā valsts vai reģions ar nenozīmīgu GSE risku.];

II.7. pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas vai iepriekš aprakstītais produkts:

(2) vai nu [nesatur aitu vai kazu izcelsmes pienu vai piena produktus.]

(2) vai [satur aitu vai kazu izcelsmes pienu vai piena produktus, kuri:

a) ir iegūti no aitām vai kazām, kas kopš dzimšanas ir pastāvīgi turētas valstī, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

i) klasiskā skrepi slimība ir obligāti paziņojama slimība;

ii) darbojas izpratnes veicināšanas, monitoringa un uzraudzības sistēma;

iii) ja ir aizdomas par TSE vai tiek apstiprināts klasiskās skrepi slimības gadījums, uz saimniecībām, kur tur aitas un kazas, attiecas oficiāli ierobežojumi;

iv) aitas un kazas, kuras skārusi klasiskā skrepi slimība, tiek nonāvētas un pilnībā iznīcinātas;

v) aitas un kazas ir aizliegts barot ar Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas Dzīvnieku veselības kodeksā (OIE) definētajiem atgremotāju izcelsmes gaļas un kaulu miltiem vai dradžiem un aizliegums vismaz septiņu iepriekšējo gadu periodā visā valstī ir faktiski pildīts;

VALSTS

Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem un nav paredzētas lietošanai pārtikā, tostarp šādas olbaltumvielas saturoši maisījumi un produkti, izņemot lolojumdzīvnieku barību

II. Informācija par veselību

II.a Sertifikāta uzskaites Nr.

II.b

b) ir iegūti no saimniecībām, kurās nav piemērots neviens oficiāls ierobežojums saistībā ar aizdomām par TSE;

c) ir iegūti no saimniecībām, kurās pēdējo septiņu gadu laikā nav diagnosticēts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums, vai pēc klasiskās skrepi slimības gadījuma apstiprināšanas:

(2) vai nu [saimniecībā ir nonāvētas un iznīcinātas vai nokautas visas aitas un kazas, izņemot ARR/ARR genotipa vaislas aunus, vaislas aitas, kurām ir vismaz viena ARR alēle un nav VRQ alēles, un pārējās aitas, kurām ir vismaz viena ARR alēle;]

(2) vai [visi dzīvnieki, kam ir apstiprināta klasiskā skrepi slimība, ir nonāvēti un iznīcināti, un vismaz divus gadus pēc pēdējā apstiprinātā klasiskās skrepi slimības gadījuma saimniecībā ir pastiprināti monitorēta TSE, tostarp, iegūstot negatīvus rezultātus, veikti TSE klātbūtnes noteikšanas testi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikuma C nodaļas 3.2. punktā aprakstītajām laboratoriskajām metodēm visiem turpmāk minētajiem par 18 mēnešiem vecākiem dzīvniekiem, izņemot ARR/ARR genotipa aitas:

— lietošanai pārtikā nokautiem dzīvniekiem un

— dzīvniekiem, kas saimniecībā miruši vai nonāvēti, bet ne slimības izskaušanas kampaņas sakarā.]]

Piezīmes

I daļa

— Atsauces aile I.6. Par sūtījumu atbildīgā persona Eiropas Savienībā: šo aili aizpilda tikai tad, ja sertifikāts paredzēts tranzīta precei; to drīkst aizpildīt, ja sertifikāts paredzēts importa precei.

— Atsauces aile I.12. Galamērķis: šo aili aizpilda tikai tad, ja sertifikāts paredzēts preču tranzītam. Tranzīta preces var uzglabāt tikai brīvajās zonās, brīvajās noliktavās un muitas noliktavās.

— Atsauces aile I.15. Reģistrācijas numurs (dzelzceļa vagoniem vai konteineriem un kravas mašīnām), reisa numurs (lidmašīnām) vai nosaukums (kuģiem); informācija jānorāda izkraušanas un pārkraušanas gadījumā.

— Atsauces aile I.19. Izmanto atbilstošo HS kodu: 05.05; 05.06; 05.07; 05.11 vai 23.01.

— Atsauces aile I.25. Tehniskai lietošanai: jebkura izmantošana, izņemot dzīvnieku ēdināšanu.

— Atsauces aile I.26 un I.27: aizpilda atkarībā no tā, vai šis ir tranzīta vai importa sertifikāts.

— Atsauces aile I.28. Suga: kukaiņiem norāda zinātnisko nosaukumu.

II daļa

(1a) OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

(1b) OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.

(2) Lieko svītro.

(3) Kur:

n = testējamo paraugu skaits;

m = baktēriju skaita robežvērtība; rezultātu uzskata par apmierinošu, ja baktēriju skaits visos paraugos nepārsniedz m;

VALSTS

Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem un nav paredzētas lietošanai pārtikā, tostarp šādas olbaltumvielas saturoši maisījumi un produkti, izņemot lolojumdzīvnieku barību

II. Informācija par veselību

II.a Sertifikāta uzskaites Nr.

II.b

M = baktēriju skaita maksimālā vērtība; rezultāts uzskatāms par neapmierinošu, ja baktēriju skaits vienā vai vairākos paraugos ir vienāds ar M vai lielāks; un

c = paraugu skaits, kuros baktēriju skaits var būt starp m un M; paraugu joprojām uzskata par pieņemamu, ja baktēriju skaits citos paraugos ir m vai mazāks.

(4) OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

(5) Komisijas 2007. gada 29. jūnija Lēmums 2007/453/EK, ar ko nosaka dalībvalstu vai trešo valstu vai to reģionu GSE statusu pēc to GSE riska (OV L 172, 30.6.2007., 84. lpp.).

— Zīmoga un paraksta krāsai jāatšķiras no dokumenta drukas krāsas.

— Piezīme par sūtījumu atbildīgajai personai Eiropas Savienībā: šis sertifikāts paredzēts tikai veterināriem mērķiem, un tam jābūt pievienotam sūtījumam, līdz tas sasniedz robežkontroles punktu.

Oficiālais veterinārārsts/oficiālais inspektors

Uzvārds (drukātiem burtiem): Kvalifikācija un amats:

Datums: Paraksts:

Zīmogs:

---

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/117 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/117

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/894

(2017. gada 24. maijs),

ar ko attiecībā uz genotipa noteikšanu aitām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 III un VII pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 23. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēti transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilakses, kontroles un apkarošanas noteikumi attiecībā uz liellopiem, aitām un kazām. Regula attiecas uz dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un konkrētos īpašos gadījumos uz to eksportu. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēti transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilakses, kontroles un apkarošanas noteikumi attiecībā uz liellopiem, aitām un kazām. Regula attiecas uz dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un konkrētos īpašos gadījumos uz to eksportu.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteikts, ka katrai dalībvalstij jāizpilda ikgadēja TSE uzraudzības programma saskaņā ar regulas III pielikumu, kurā noteikti noteikumi par uzraudzības sistēmu. Minētā pielikuma A nodaļas II daļā paredzēti uzraudzības noteikumi attiecībā uz aitām un kazām un minētās nodaļas II daļas 8.2. punktā noteikts, ka dalībvalstīm ir jānosaka kodoniem 136, 141, 154 un 171 prionu proteīnu genotips minimālam aitu paraugam, kam jābūt reprezentatīvam attiecībā uz visu aitu populāciju dalībvalstī. Ja dalībvalstī pieaugušo aitu kopskaits pārsniedz 750 000 dzīvnieku, minimālais parauga lielums ir vismaz 600 dzīvnieku. Pārējās dalībvalstīs minimālais parauga lielums ir vismaz 100 dzīvnieku. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteikts, ka katrai dalībvalstij jāizpilda ikgadēja TSE uzraudzības programma saskaņā ar regulas III pielikumu, kurā noteikti noteikumi par uzraudzības sistēmu. Minētā pielikuma A nodaļas II daļā paredzēti uzraudzības noteikumi attiecībā uz aitām un kazām un minētās nodaļas II daļas 8.2. punktā noteikts, ka dalībvalstīm ir jānosaka kodoniem 136, 141, 154 un 171 prionu proteīnu genotips minimālam aitu paraugam, kam jābūt reprezentatīvam attiecībā uz visu aitu populāciju dalībvalstī. Ja dalībvalstī pieaugušo aitu kopskaits pārsniedz 750 000 dzīvnieku, minimālais parauga lielums ir vismaz 600 dzīvnieku. Pārējās dalībvalstīs minimālais parauga lielums ir vismaz 100 dzīvnieku.

| (3) | Kopš ieviesta Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļas II daļas 8.2. punktā noteiktā prasība par genotipa noteikšanu izlases veidā, ir sasniegti sākotnējie mērķi katrā valstī kartēt aitu genotipus, kas ir uzņēmīgi pret skrepi slimību, un aitu genotipus, kas ir rezistenti pret skrepi slimību. Tomēr aitu genotipa noteikšana izlases veidā arvien ir lietderīga dalībvalstīs, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 6.a pantu un VII pielikuma C nodaļu veic selekcijas programmas, lai aitu dzimtas dzīvniekos attīstītu pretošanās spējas pret TSE, un kuru selekcijas programmu mērķis ir ietekmēt kopējās aitu populācijas ģenētisko profilu. Šādām dalībvalstīm genotipa noteikšana izlases veidā tikai daļai no visas aitu populācijas ļauj izvērtēt, vai esošā selekcijas programma sniedz vēlamo ietekmi, kas ir paaugstināt ARR alēles sastopamību, vienlaikus samazinot tādu alēļu izplatību, par kurām ir liecības, ka tās saistītas ar uzņēmību pret TSE. |
| --- | --- |

(3)

Kopš ieviesta Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļas II daļas 8.2. punktā noteiktā prasība par genotipa noteikšanu izlases veidā, ir sasniegti sākotnējie mērķi katrā valstī kartēt aitu genotipus, kas ir uzņēmīgi pret skrepi slimību, un aitu genotipus, kas ir rezistenti pret skrepi slimību. Tomēr aitu genotipa noteikšana izlases veidā arvien ir lietderīga dalībvalstīs, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 6.a pantu un VII pielikuma C nodaļu veic selekcijas programmas, lai aitu dzimtas dzīvniekos attīstītu pretošanās spējas pret TSE, un kuru selekcijas programmu mērķis ir ietekmēt kopējās aitu populācijas ģenētisko profilu. Šādām dalībvalstīm genotipa noteikšana izlases veidā tikai daļai no visas aitu populācijas ļauj izvērtēt, vai esošā selekcijas programma sniedz vēlamo ietekmi, kas ir paaugstināt ARR alēles sastopamību, vienlaikus samazinot tādu alēļu izplatību, par kurām ir liecības, ka tās saistītas ar uzņēmību pret TSE.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 999/2001 VII pielikuma C nodaļā ir noteikts prasību minimums pret TSE rezistentu aitu selekcijas programmai dalībvalstīs, un minētās nodaļas 1. daļas 1. punktā noteikts, ka selekcijas programmas mērķpopulācija ir ganāmpulki ar augstu ģenētisko vērtību. 1. punkta otrajā daļā noteikts, ka dalībvalstis, kurās tiek īstenota selekcijas programma, var nolemt, ka ganāmpulkos, kuri nav iesaistīti selekcijas programmā, atļauj ņemt paraugus un noteikt genotipu tikai vaislas auniem. Šo noteikumu izmanto, ja dalībvalsts selekcijas programmas mērķis ir ietekmēt kopējās aitu populācijas ģenētisko profilu. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļas II daļas 8.2. punktā noteiktā prasība par genotipa noteikšanu izlases veidā būtu jāattiecas tikai uz tām dalībvalstīm, kuras īsteno selekcijas programmu un kuras ganāmpulkos, kuri nav iesaistīti selekcijas programmā, atļauj ņemt paraugus un noteikt genotipu tikai vaislas auniem. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 999/2001 VII pielikuma C nodaļā ir noteikts prasību minimums pret TSE rezistentu aitu selekcijas programmai dalībvalstīs, un minētās nodaļas 1. daļas 1. punktā noteikts, ka selekcijas programmas mērķpopulācija ir ganāmpulki ar augstu ģenētisko vērtību. 1. punkta otrajā daļā noteikts, ka dalībvalstis, kurās tiek īstenota selekcijas programma, var nolemt, ka ganāmpulkos, kuri nav iesaistīti selekcijas programmā, atļauj ņemt paraugus un noteikt genotipu tikai vaislas auniem. Šo noteikumu izmanto, ja dalībvalsts selekcijas programmas mērķis ir ietekmēt kopējās aitu populācijas ģenētisko profilu. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļas II daļas 8.2. punktā noteiktā prasība par genotipa noteikšanu izlases veidā būtu jāattiecas tikai uz tām dalībvalstīm, kuras īsteno selekcijas programmu un kuras ganāmpulkos, kuri nav iesaistīti selekcijas programmā, atļauj ņemt paraugus un noteikt genotipu tikai vaislas auniem.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Bioloģiskā apdraudējuma zinātnes ekspertu grupa (BIOHAZ) 2006. gada 13. jūlija atzinumā attiecībā uz pret TSE rezistentu aitu selekcijas programmu (2) (turpmāk “EFSA atzinums”) uzskatīja, ka pašreizējā Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļas II daļas 8.2. punktā noteiktā prasība par genotipa noteikšanu izlases veidā 100 vai 600 aitām gadā atkarībā no aitu populācijas lieluma dalībvalstī, ņemot vērā mazo prasītā parauga lielumu, nav pietiekama, lai uzraudzītu selekcijas programmas ietekmi uz kopējo aitu populāciju dalībvalstī. EFSA atzinumā tika ieteikts palielināt paraugu un norādīts, ka pieņemot, ka tā genotipa, uz kuru attiecas uzraudzība, izplatība ir 50 %, lai ar 95 % pārliecību atklātu 5 % izmaiņas genotipa izplatībā, katru gadu būtu jātestē 1 560 dzīvnieku. Tā kā ir maz ticams, ka 5 % izmaiņas genotipa izplatībā attiecībā uz visu aitu populāciju varētu rasties gada laikā, ir lietderīgi veikt šādu izlases veida genotipa noteikšanu reizi trijos gados. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Bioloģiskā apdraudējuma zinātnes ekspertu grupa (BIOHAZ) 2006. gada 13. jūlija atzinumā attiecībā uz pret TSE rezistentu aitu selekcijas programmu (2) (turpmāk “EFSA atzinums”) uzskatīja, ka pašreizējā Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļas II daļas 8.2. punktā noteiktā prasība par genotipa noteikšanu izlases veidā 100 vai 600 aitām gadā atkarībā no aitu populācijas lieluma dalībvalstī, ņemot vērā mazo prasītā parauga lielumu, nav pietiekama, lai uzraudzītu selekcijas programmas ietekmi uz kopējo aitu populāciju dalībvalstī. EFSA atzinumā tika ieteikts palielināt paraugu un norādīts, ka pieņemot, ka tā genotipa, uz kuru attiecas uzraudzība, izplatība ir 50 %, lai ar 95 % pārliecību atklātu 5 % izmaiņas genotipa izplatībā, katru gadu būtu jātestē 1 560 dzīvnieku. Tā kā ir maz ticams, ka 5 % izmaiņas genotipa izplatībā attiecībā uz visu aitu populāciju varētu rasties gada laikā, ir lietderīgi veikt šādu izlases veida genotipa noteikšanu reizi trijos gados.

| (6) | EFSA atzinumā arī ieteikts vākt epidemioloģiski atbilstīgus datus, piemēram, reģions, ganāmpulka tips un dzīvnieka dzimums, a posteriori korekciju veikšanai un pienācīga paraugu ņemšanas parauga uzraudzībai. Tāpēc ir lietderīgi dot dalībvalstīm iespēju noteikt precīzu parauga lielumu un reprezentatīvas paraugu ņemšanas biežumu attiecībā uz valsts aitu populācijas genotipa noteikšanu, ņemot vērā iepriekšējās paraugu ņemšanas kampaņās savāktos epidemioloģiskos datus, ar nosacījumu, ka paraugu ņemšanas paraugs ļauj ar vismaz 95 % pārliecību atklāt 5 % izmaiņas genotipa izplatībā trīs gadu periodā. |
| --- | --- |

(6)

EFSA atzinumā arī ieteikts vākt epidemioloģiski atbilstīgus datus, piemēram, reģions, ganāmpulka tips un dzīvnieka dzimums, a posteriori korekciju veikšanai un pienācīga paraugu ņemšanas parauga uzraudzībai. Tāpēc ir lietderīgi dot dalībvalstīm iespēju noteikt precīzu parauga lielumu un reprezentatīvas paraugu ņemšanas biežumu attiecībā uz valsts aitu populācijas genotipa noteikšanu, ņemot vērā iepriekšējās paraugu ņemšanas kampaņās savāktos epidemioloģiskos datus, ar nosacījumu, ka paraugu ņemšanas paraugs ļauj ar vismaz 95 % pārliecību atklāt 5 % izmaiņas genotipa izplatībā trīs gadu periodā.

| (7) | Tādēļ Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļas II daļas 8.2. punktā noteiktā prasība par genotipa noteikšanu izlases veidā būtu jāsvītro un jāaizstāj ar minētās regulas VII pielikuma C nodaļas 1. daļā noteikto prasību, kurā paredzēts, ka dalībvalstīm, kuras īsteno selekcijas programmu attiecībā uz aitām un kuras ganāmpulkos, kuri nav iesaistīti selekcijas programmā, atļauj ņemt paraugus un noteikt genotipu tikai vaislas auniem, būtu jānosaka genotips aitu paraugam izlases veidā, kas ir reprezentatīvs attiecībā uz aitu populāciju dalībvalstī, vai nu vismaz 1 560 dzīvniekiem reizi trijos gados, vai, pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā noteiktajiem kritērijiem, dalībvalsts noteiktam parauga lielumam un paraugu ņemšanas biežumam. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikuma A nodaļas II daļas 8.2. punktā noteiktā prasība par genotipa noteikšanu izlases veidā būtu jāsvītro un jāaizstāj ar minētās regulas VII pielikuma C nodaļas 1. daļā noteikto prasību, kurā paredzēts, ka dalībvalstīm, kuras īsteno selekcijas programmu attiecībā uz aitām un kuras ganāmpulkos, kuri nav iesaistīti selekcijas programmā, atļauj ņemt paraugus un noteikt genotipu tikai vaislas auniem, būtu jānosaka genotips aitu paraugam izlases veidā, kas ir reprezentatīvs attiecībā uz aitu populāciju dalībvalstī, vai nu vismaz 1 560 dzīvniekiem reizi trijos gados, vai, pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā noteiktajiem kritērijiem, dalībvalsts noteiktam parauga lielumam un paraugu ņemšanas biežumam.

| (8) | Tāpēc Regulas (EK) Nr. 999/2001 III un VII pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Regulas (EK) Nr. 999/2001 III un VII pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Tā kā genotipa noteikšana izlases veidā notiek kalendārajos gados, šim grozījumam būtu jāstājas spēkā 2018. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā genotipa noteikšana izlases veidā notiek kalendārajos gados, šim grozījumam būtu jāstājas spēkā 2018. gada 1. janvārī.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 999/2001 III un VII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 24. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

1

(2)  
  The EFSA Journal (2006) 382, 1.–46. lpp.

2

The EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 999/2001 III un VII pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas III pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma A nodaļas II daļā 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “8.   Genotipa noteikšana

  Prionu proteīnu genotipu kodoniem 136, 154 un 171 nosaka katrai TSE pozitīvai aitai. Nekavējoties ziņo Komisijai par konstatētiem TSE gadījumiem aitām ar genotipiem, kuros kodēts alanīns abās alēlēs pie kodona 136, arginīns abās alēlēs pie kodona 154 un arginīns abās alēlēs pie kodona 171. Ja pozitīvais TSE gadījums ir atipiskas skrepi slimības gadījums, prionu proteīnu genotips jānosaka arī kodonam 141.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas III pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma A nodaļas II daļā 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“8.   Genotipa noteikšana

Prionu proteīnu genotipu kodoniem 136, 154 un 171 nosaka katrai TSE pozitīvai aitai. Nekavējoties ziņo Komisijai par konstatētiem TSE gadījumiem aitām ar genotipiem, kuros kodēts alanīns abās alēlēs pie kodona 136, arginīns abās alēlēs pie kodona 154 un arginīns abās alēlēs pie kodona 171. Ja pozitīvais TSE gadījums ir atipiskas skrepi slimības gadījums, prionu proteīnu genotips jānosaka arī kodonam 141.”;

| b) | pielikuma A nodaļas I daļas A. apakšnodaļā 8. punktu aizstāj ar šādu:






  “8. | Ikvienas tādas aitas genotips un, ja iespējams, šķirne, kura ir atzīta par TSE pozitīvu un no kuras ņemti paraugi saskaņā ar A nodaļas II daļas 8. punktu.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma A nodaļas I daļas A. apakšnodaļā 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.

| 2) | VII pielikuma C nodaļas 1. daļā pievieno šādu 8. punktu:






  “8. | Ja dalībvalsts saskaņā ar 1. punkta otro daļu atļauj ņemt paraugus un noteikt genotipu vaislas auniem ganāmpulkos, kuri nav iesaistīti selekcijas programmā, kodoniem 136, 141, 154 un 171 prionu proteīna genotipu nosaka minimālam aitu paraugam, kam jābūt reprezentatīvam attiecībā uz visu aitu populāciju dalībvalstī, vai nu:






  a) | reizi trijos gados minimālam paraugam, kurā ir vismaz 1 560 aitu; vai |
| --- | --- | --- | --- |

2)

VII pielikuma C nodaļas 1. daļā pievieno šādu 8. punktu:

“8.

a)

reizi trijos gados minimālam paraugam, kurā ir vismaz 1 560 aitu; vai

| b) | dalībvalsts noteiktam parauga lielumam un paraugu ņemšanas biežumam, pamatojoties uz atbilstību šādiem kritērijiem:






  i) | paraugu ņemšanas paraugā ņem vērā iepriekšējos apsekojumos savāktos atbilstīgus epidemioloģiskus datus, tostarp datus par aitu prionu proteīnu genotipu kodoniem 136, 141, 154 un 171 pēc šķirnes, reģiona, vecuma, dzimuma un ganāmpulka tipa; |
| --- | --- | --- |

b)

dalībvalsts noteiktam parauga lielumam un paraugu ņemšanas biežumam, pamatojoties uz atbilstību šādiem kritērijiem:

i)

paraugu ņemšanas paraugā ņem vērā iepriekšējos apsekojumos savāktos atbilstīgus epidemioloģiskus datus, tostarp datus par aitu prionu proteīnu genotipu kodoniem 136, 141, 154 un 171 pēc šķirnes, reģiona, vecuma, dzimuma un ganāmpulka tipa;

| ii) | paraugu ņemšanas paraugs ļauj ar vismaz 80 % efektivitāti un 95 % pārliecību atklāt 5 % izmaiņas genotipa izplatībā trīs gadu periodā.” |
| --- | --- |

ii)

paraugu ņemšanas paraugs ļauj ar vismaz 80 % efektivitāti un 95 % pārliecību atklāt 5 % izmaiņas genotipa izplatībā trīs gadu periodā.”

---

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/120 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/120

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/895

(2017. gada 24. maijs)

par atļauju no Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūtu 3-fitāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un dējējvistām (atļaujas turētājs Fertinagro Nutrientes S.L.)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju no Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūtas 3-fitāzes preparātam. Minētajam pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju no Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūtas 3-fitāzes preparātam. Minētajam pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju no Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūtu 3-fitāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un dējējvistām un to klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju no Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūtu 3-fitāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un dējējvistām un to klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2016. gada 19. oktobra atzinumā (2) secināja, ka ar piedāvātajiem izmantošanas nosacījumiem no Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūtam 3-fitāzes preparātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēka veselību un vidi. Iestāde turklāt secināja, ka piedeva var būt efektīvs līdzeklis, lai uzlabotu fosfora fitāta pieejamību mērķa sugu uzturā. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū nav nepieciešamas. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodēm. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2016. gada 19. oktobra atzinumā (2) secināja, ka ar piedāvātajiem izmantošanas nosacījumiem no Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūtam 3-fitāzes preparātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēka veselību un vidi. Iestāde turklāt secināja, ka piedeva var būt efektīvs līdzeklis, lai uzlabotu fosfora fitāta pieejamību mērķa sugu uzturā. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū nav nepieciešamas. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodēm.

| (5) | 3-fitāzes novērtējums liecina, ka atļaujas piešķiršanas nosacījumi no Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūtai 3-fitāzei, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pants, ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

3-fitāzes novērtējums liecina, ka atļaujas piešķiršanas nosacījumi no Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūtai 3-fitāzei, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pants, ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā aprakstīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot par piedevu dzīvnieku ēdināšanā saskaņā ar minētajā pielikumā ietvertajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 24. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2016, 14(11):4622.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvās vienības uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a25 | Fertinagro Nutrientes S.L. | 3-fitāze
  EC 3.1.3.8 | Piedevas sastāvs

  3-fitāzes preparāts, kas iegūts no Komagataella pastoris (CECT 13094), ar šādu minimālo aktivitāti: 1 000 FTU (1)/ml
  šķidrā veidā

  Aktīvās vielas raksturojums

  No Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūta 3-fitāze (EC 3.1.3.8)

  Analīzes metode
   (2)

  3-fitāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:






  — | kolorimetriskā metode, kuras pamatā ir fitāzes fermentatīvā reakcija uz fitātu |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktīvās vienības uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a25

Fertinagro Nutrientes S.L.

3-fitāze

EC 3.1.3.8

Piedevas sastāvs

3-fitāzes preparāts, kas iegūts no Komagataella pastoris (CECT 13094), ar šādu minimālo aktivitāti: 1 000 FTU (1)/ml

šķidrā veidā

Aktīvās vielas raksturojums

No Komagataella pastoris (CECT 13094) iegūta 3-fitāze (EC 3.1.3.8)

Analīzes metode
   (2)

3-fitāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:

—

kolorimetriskā metode, kuras pamatā ir fitāzes fermentatīvā reakcija uz fitātu

3-fitāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai barībā:

| — | kolorimetriska metode, kuras pamatā ir fitāzes fermentatīvā reakcija uz fitātu, – EN ISO 30024. |
| --- | --- |

—

kolorimetriska metode, kuras pamatā ir fitāzes fermentatīvā reakcija uz fitātu, – EN ISO 30024.

Gaļas cāļi

—

500 FTU

—

| 1. | Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret termisku apstrādi. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret termisku apstrādi.

| 2. | Ieteicamā maksimālā deva gaļas cāļiem un dējējvistām: 1 000  FTU/kg kompleksās barības. |
| --- | --- |

2.

Ieteicamā maksimālā deva gaļas cāļiem un dējējvistām: 1 000  FTU/kg kompleksās barības.

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko varētu radīt piedevas lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas,izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko varētu radīt piedevas lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas,izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus.

2027. gada 14. jūnijs

Dējējvistas

1 000 FTU

---

(1)  Viens FTU ir fermenta daudzums, kas 37 °C temperatūrā un pie pH 5,5 vienā minūtē no nātrija fitāta substrāta atbrīvo 1 mikromolu neorganiska fosfāta.

(2)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļvietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/123 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/123

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/896

(2017. gada 24. maijs)

par atļauju no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparātu (cietā veidā) lietot par barības piedevu visu sugu mājputniem un visu sugu cūkām (izņemot zīdāmus sivēnus) (atļaujas turētājs – Danisco (UK) Ltd)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/899 (2) no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparātu (šķidrā veidā) desmit gadus atļāva izmantot visu sugu mājputniem un visu sugu cūkām (izņemot zīdāmus sivēnus). |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/899 (2) no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparātu (šķidrā veidā) desmit gadus atļāva izmantot visu sugu mājputniem un visu sugu cūkām (izņemot zīdāmus sivēnus).

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparātam cietā veidā. Minētajam pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparātam cietā veidā. Minētajam pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Pieteikums attiecas uz atļauju no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparātu cietā veidā lietot par barības piedevu mājputniem un cūkām, un šo preparātu prasīts klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(4)

Pieteikums attiecas uz atļauju no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparātu cietā veidā lietot par barības piedevu mājputniem un cūkām, un šo preparātu prasīts klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2016. gada 20. oktobra atzinumā (3) secināja, ka, ievērojot piedāvātos lietošanas nosacījumus, no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparātam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēka veselību un vidi un ka minētais preparāts uzlabo fitāta fosfora pieejamību mērķsugu dzīvniekiem. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū nav nepieciešamas. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2016. gada 20. oktobra atzinumā (3) secināja, ka, ievērojot piedāvātos lietošanas nosacījumus, no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparātam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēka veselību un vidi un ka minētais preparāts uzlabo fitāta fosfora pieejamību mērķsugu dzīvniekiem. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū nav nepieciešamas. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (6) | No Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(6)

No Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā specificēto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot par piedevu dzīvnieku ēdināšanā, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 24. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas 2016. gada 8. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2016/899 par atļauju 6-fitāzi, kas iegūta no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528), lietot par dzīvnieku barības piedevu visu sugu mājputniem un visu sugu cūkām (izņemot zīdāmus sivēnus) (atļaujas turētājs – Danisco (UK) Ltd) OV L 152, 9.6.2016., 15. lpp.

2

Trichoderma reesei

Danisco (UK) Ltd

(3)  
  EFSA Journal 2016; 14(11):4625.

3

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvās vienības uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a24 | Danisco (UK) Ltd | 6-fitāze EC 3.1.3.26 | Piedevas sastāvs

  No Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparāts ar minimālo aktivitāti 20 000 FTU (1)/g
  Cietā veidā

  Aktīvās vielas raksturojums

  No Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūta 6-fitāze (EC 3.1.3.26)

  Analītiskā
  metode
   (2)

  6-fitāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā un premiksos:






  — | kolorimetriskā metode, kuras pamatā ir fitāzes fermentatīvā reakcija uz fitātu. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktīvās vienības uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a24

Danisco (UK) Ltd

6-fitāze EC 3.1.3.26

Piedevas sastāvs

No Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtas 6-fitāzes preparāts ar minimālo aktivitāti 20 000 FTU (1)/g

Cietā veidā

Aktīvās vielas raksturojums

No Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūta 6-fitāze (EC 3.1.3.26)

Analītiskā
  metode
   (2)

6-fitāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā un premiksos:

—

kolorimetriskā metode, kuras pamatā ir fitāzes fermentatīvā reakcija uz fitātu.

6-fitāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai barībā:

| — | kolorimetriskā metode, kuras pamatā ir fitāzes fermentatīvā reakcija uz fitātu, – EN ISO 30024. |
| --- | --- |

—

kolorimetriskā metode, kuras pamatā ir fitāzes fermentatīvā reakcija uz fitātu, – EN ISO 30024.

Visu sugu mājputni

Visu sugu cūkas (izņemot zīdāmus sivēnus)

—

250 FTU

—

| 1. | Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi.

| 2. | Maksimālā ieteicamā deva: 2 000 FTU/kg kompleksās barības. |
| --- | --- |

2.

Maksimālā ieteicamā deva: 2 000 FTU/kg kompleksās barības.

| 3. | Piedevas un premiksu lietotājiem barības nozares uzņēmumos nosaka darbības procedūras un atbilstošus organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst riskus, ko varētu radīt ieelpošana vai saskare ar ādu vai acīm. Ja dermālo vai inhalatīvo ekspozīciju vai acu ekspozīciju ar šīm procedūrām un pasākumiem nevar samazināt līdz pieņemamam līmenim, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Piedevas un premiksu lietotājiem barības nozares uzņēmumos nosaka darbības procedūras un atbilstošus organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst riskus, ko varētu radīt ieelpošana vai saskare ar ādu vai acīm. Ja dermālo vai inhalatīvo ekspozīciju vai acu ekspozīciju ar šīm procedūrām un pasākumiem nevar samazināt līdz pieņemamam līmenim, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus.

2027. gada 14. jūnijs

---

(1)  Viens FTU ir fermenta daudzums, kas 37 °C temperatūrā un pie pH 5,5 vienā minūtē no nātrija fitāta substrāta atbrīvo vienu mikromolu neorganiska fosfāta.

(2)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļvietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/126 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/126

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/897

(2017. gada 24. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 24. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 99,7 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 83,4 |
| 0707 00 05 | TR | 84,9 |
| ZZ | 84,9 |
| 0709 93 10 | TR | 130,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 53,1 |
| MA | 54,5 |
| TR | 48,9 |
| ZA | 91,0 |
| ZZ | 61,9 |
| 0805 50 10 | AR | 116,2 |
| TR | 153,8 |
| ZA | 150,8 |
| ZZ | 140,3 |
| 0808 10 80 | AR | 158,4 |
| BR | 117,1 |
| CL | 132,2 |
| CN | 145,5 |
| NZ | 153,3 |
| ZA | 107,8 |
| ZZ | 135,7 |
| 0809 29 00 | TR | 367,5 |
| ZZ | 367,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

99,7

TR

67,0

ZZ

83,4

0707 00 05

TR

84,9

ZZ

84,9

0709 93 10

TR

130,3

ZZ

130,3

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

53,1

MA

54,5

TR

48,9

ZA

91,0

ZZ

61,9

0805 50 10

AR

116,2

TR

153,8

ZA

150,8

ZZ

140,3

0808 10 80

AR

158,4

BR

117,1

CL

132,2

CN

145,5

NZ

153,3

ZA

107,8

ZZ

135,7

0809 29 00

TR

367,5

ZZ

367,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

DIREKTĪVAS

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/128 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/128

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA (ES) 2017/898

(2017. gada 24. maijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu II pielikuma C papildinājumu, lai pieņemtu rotaļlietās izmantotu ķīmisko vielu īpašas robežvērtības attiecībā uz bisfenolu A

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (1) un jo īpaši tās 46. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2009/48/EK ir noteiktas konkrētas prasības attiecībā uz ķīmiskām vielām, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (2) klasificētas kā kancerogēnas, mutagēnas vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas. Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma C papildinājumā ir noteiktas īpašas robežvērtības ķīmiskām vielām, kas izmantotas rotaļlietās, kuras paredzētas bērniem vecumā līdz 36 mēnešiem, vai citās rotaļlietās, kuras domātas ievietošanai mutē. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2009/48/EK ir noteiktas konkrētas prasības attiecībā uz ķīmiskām vielām, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (2) klasificētas kā kancerogēnas, mutagēnas vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas. Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma C papildinājumā ir noteiktas īpašas robežvērtības ķīmiskām vielām, kas izmantotas rotaļlietās, kuras paredzētas bērniem vecumā līdz 36 mēnešiem, vai citās rotaļlietās, kuras domātas ievietošanai mutē.

| (2) | Bisfenola A (CAS numurs 80-05-7) īpašā robežvērtība ir 0,1 mg/l (migrācijas robeža). Eiropas standartos EN 71–10:2005 (parauga sagatavošana) un EN 71–11:2005 (mērījumi) paredzētas attiecīgās testēšanas metodes. |
| --- | --- |

(2)

Bisfenola A (CAS numurs 80-05-7) īpašā robežvērtība ir 0,1 mg/l (migrācijas robeža). Eiropas standartos EN 71–10:2005 (parauga sagatavošana) un EN 71–11:2005 (mērījumi) paredzētas attiecīgās testēšanas metodes.

| (3) | EN 71–10:2005 ir noteikts, ka 10 cm2 rotaļlietu materiāla ekstrahē ar 100 ml ūdens vienu stundu. Atbilstība īpašajai robežvērtībai 0,1 mg/l tādējādi nozīmē, ka šīs ekstrahēšanas laikā no rotaļlietu materiāla drīkst izdalīties ne vairāk kā 0,01 mg bisfenola A. |
| --- | --- |

(3)

EN 71–10:2005 ir noteikts, ka 10 cm2 rotaļlietu materiāla ekstrahē ar 100 ml ūdens vienu stundu. Atbilstība īpašajai robežvērtībai 0,1 mg/l tādējādi nozīmē, ka šīs ekstrahēšanas laikā no rotaļlietu materiāla drīkst izdalīties ne vairāk kā 0,01 mg bisfenola A.

| (4) | Komisija izveidoja Rotaļlietu drošuma ekspertu grupu, lai saņemtu konsultācijas ar rotaļlietu drošumu saistītu tiesību aktu priekšlikumu un politikas iniciatīvu sagatavošanas gaitā. Tās apakšgrupas “Ķīmiskās vielas” uzdevums ir sniegt šādas konsultācijas saistībā ar ķīmiskajām vielām, kas varētu tikt izmantotas rotaļlietās. Rotaļlietu drošuma ekspertu grupas apakšgrupa “Ķīmiskās vielas”2015. gada 1. oktobra sanāksmē secināja, ka, piemērojot īpašo robežvērtību un iepriekš minētās testēšanas metodes, bērns, kura ķermeņa svars ir 10 kg, bāžot rotaļlietu mutē 3 stundas katru dienu, tiek eksponēts 3 mikrogramiem uz kilogramu ķermeņa svara dienā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija izveidoja Rotaļlietu drošuma ekspertu grupu, lai saņemtu konsultācijas ar rotaļlietu drošumu saistītu tiesību aktu priekšlikumu un politikas iniciatīvu sagatavošanas gaitā. Tās apakšgrupas “Ķīmiskās vielas” uzdevums ir sniegt šādas konsultācijas saistībā ar ķīmiskajām vielām, kas varētu tikt izmantotas rotaļlietās. Rotaļlietu drošuma ekspertu grupas apakšgrupa “Ķīmiskās vielas”2015. gada 1. oktobra sanāksmē secināja, ka, piemērojot īpašo robežvērtību un iepriekš minētās testēšanas metodes, bērns, kura ķermeņa svars ir 10 kg, bāžot rotaļlietu mutē 3 stundas katru dienu, tiek eksponēts 3 mikrogramiem uz kilogramu ķermeņa svara dienā.

| (5) | Pamatojoties uz jauniem datiem par bisfenolu A un uzlabotu metodiku, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar fermentiem, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas ir saskarē ar pārtiku (CEF grupa), noteica bisfenola A “pagaidu” pieļaujamo dienas devu (TDI) 4 mikrogramus uz kilogramu ķermeņa svara dienā (3). CEF grupa noteica pagaidu TDI, līdz tiek saņemti rezultāti par ilgtermiņa pētījumu ar žurkām, ietverot prenatālu un pēcdzemdību eksponētību bisfenolam A, ko patlaban veic ASV Pārtikas un zāļu pārvaldes nacionālās toksikoloģijas programmas ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz jauniem datiem par bisfenolu A un uzlabotu metodiku, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar fermentiem, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas ir saskarē ar pārtiku (CEF grupa), noteica bisfenola A “pagaidu” pieļaujamo dienas devu (TDI) 4 mikrogramus uz kilogramu ķermeņa svara dienā (3). CEF grupa noteica pagaidu TDI, līdz tiek saņemti rezultāti par ilgtermiņa pētījumu ar žurkām, ietverot prenatālu un pēcdzemdību eksponētību bisfenolam A, ko patlaban veic ASV Pārtikas un zāļu pārvaldes nacionālās toksikoloģijas programmas ietvaros.

| (6) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Rotaļlietu drošuma ekspertu grupas apakšgrupa “Ķīmiskās vielas”2015. gada 1. oktobra sanāksmē ieteica bisfenola A daudzumu rotaļlietās samazināt līdz 0,04 mg/l (migrācijas robeža), testējot saskaņā ar EN 71–10:2005 un EN 71–11:2005, pieņemot, ka bērna ķermeņa svars ir 10 kg, rotaļlieta tiek likta mutē katru dienu trīs stundas, mutē ievietojamā rotaļlietas virsma ir 10 cm2, un piešķirot bērna eksponētībai rotaļlietās esošajam bisfenolam A 10 % no pagaidu TDI. Rotaļlietu drošuma ekspertu grupa atbalstīja šo ieteikumu 2016. gada 14. janvāra sanāksmē. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Rotaļlietu drošuma ekspertu grupas apakšgrupa “Ķīmiskās vielas”2015. gada 1. oktobra sanāksmē ieteica bisfenola A daudzumu rotaļlietās samazināt līdz 0,04 mg/l (migrācijas robeža), testējot saskaņā ar EN 71–10:2005 un EN 71–11:2005, pieņemot, ka bērna ķermeņa svars ir 10 kg, rotaļlieta tiek likta mutē katru dienu trīs stundas, mutē ievietojamā rotaļlietas virsma ir 10 cm2, un piešķirot bērna eksponētībai rotaļlietās esošajam bisfenolam A 10 % no pagaidu TDI. Rotaļlietu drošuma ekspertu grupa atbalstīja šo ieteikumu 2016. gada 14. janvāra sanāksmē.

| (7) | Lai gan Komisijas Regulā (ES) Nr. 10/2011 (4) ir noteikta īpaša migrācijas robeža attiecībā uz bisfenola A izmantošanu par monomēru konkrētos materiālos, kuri nonāk saskarē ar pārtiku, kā arī aizliegums izmantot bisfenolu A zīdaiņu ēdināšanai paredzētu polikarbonāta pudelīšu ražošanā, pamatpieņēmumi šīs migrācijas robežas aprēķināšanai un aizlieguma noteikšanai atšķiras no pieņēmumiem rotaļlietās esošā bisfenola A migrācijas robežas noteikšanai. |
| --- | --- |

(7)

Lai gan Komisijas Regulā (ES) Nr. 10/2011 (4) ir noteikta īpaša migrācijas robeža attiecībā uz bisfenola A izmantošanu par monomēru konkrētos materiālos, kuri nonāk saskarē ar pārtiku, kā arī aizliegums izmantot bisfenolu A zīdaiņu ēdināšanai paredzētu polikarbonāta pudelīšu ražošanā, pamatpieņēmumi šīs migrācijas robežas aprēķināšanai un aizlieguma noteikšanai atšķiras no pieņēmumiem rotaļlietās esošā bisfenola A migrācijas robežas noteikšanai.

| (8) | Ņemot vērā pieejamos zinātniskos pierādījumus un atšķirības starp rotaļlietām un materiāliem, kuri nonāk saskarē ar pārtiku, pašlaik piemērojamā bisfenola A īpašā robeža rotaļlietās ir pārāk augsta un būtu jāpārskata. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā pieejamos zinātniskos pierādījumus un atšķirības starp rotaļlietām un materiāliem, kuri nonāk saskarē ar pārtiku, pašlaik piemērojamā bisfenola A īpašā robeža rotaļlietās ir pārāk augsta un būtu jāpārskata.

| (9) | Bisfenola A iedarbību pašlaik pārskata zinātnes forumi. Lai gan varētu būt nepieciešams pārskatīt migrācijas robežu, ja nākotnē būs pieejama būtiska jauna zinātniska informācija, būtu jānosaka robežvērtība, kas atspoguļo jaunākās zinātnes atziņas, lai nodrošinātu bērnu pienācīgu aizsardzību. |
| --- | --- |

(9)

Bisfenola A iedarbību pašlaik pārskata zinātnes forumi. Lai gan varētu būt nepieciešams pārskatīt migrācijas robežu, ja nākotnē būs pieejama būtiska jauna zinātniska informācija, būtu jānosaka robežvērtība, kas atspoguļo jaunākās zinātnes atziņas, lai nodrošinātu bērnu pienācīgu aizsardzību.

| (10) | Tāpēc Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma C papildinājums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma C papildinājums būtu attiecīgi jāgroza.

| (11) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Rotaļlietu drošuma komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2009/48/EK 47. pantu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Rotaļlietu drošuma komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2009/48/EK 47. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma C papildinājuma tabulā ierakstu attiecībā uz bisfenolu A aizstāj ar šādu:

| “Bisfenols A | 80-05-7 | 0,04 mg/l (migrācijas robeža) saskaņā ar EN 71-10:2005 un EN 71-11:2005 izklāstītajām metodēm.” |
| --- | --- | --- |

“Bisfenols A

80-05-7

0,04 mg/l (migrācijas robeža) saskaņā ar EN 71-10:2005 un EN 71-11:2005 izklāstītajām metodēm.”

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2018. gada 25. novembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2018. gada 26. novembra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 24. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

2

(3)  
  EFSA Zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar fermentiem, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas ir saskarē ar pārtiku (CEF grupa), 2015. gada zinātniskais atzinums par risku sabiedrības veselībai, kas saistīts ar bisfenola A (BPA) klātbūtni pārtikas produktos: II daļa – toksikoloģiskās iedarbības novērtējumu un riska raksturojums. EFSA Journal 2015;13(1):3978, 196. lpp.

3

EFSA

CEF

BPA

EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/3978part2.pdf

(4)  Komisijas 2011. gada 14. janvāra Regula (ES) Nr. 10/2011 par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku (OV L 12, 15.1.2011., 1. lpp.).

4

---

LĒMUMI

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/131 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/131

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/899

(2017. gada 17. maijs)

par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Daudzgadu radiofrekvenču spektra politikas programmā (RSPP), kas tika izveidota ar Lēmumu Nr. 243/2012/ES (3), Eiropas Parlaments un Padome izvirzīja mērķus līdz 2015. gadam identificēt vismaz 1 200 MHz spektra, kas būtu derīgs izmantošanai bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem Savienībā, atbalstīt inovatīvu apraides pakalpojumu turpmāku attīstību, nodrošinot pietiekamu spektru šādu pakalpojumu sniegšanai ar pavadoņu un zemes sistēmām, ja vajadzība būtu skaidri pamatota, un nodrošināt pietiekamu spektru programmu izstrādei un īpašajiem pasākumiem (PMSE). |
| --- | --- |

(1)

Daudzgadu radiofrekvenču spektra politikas programmā (RSPP), kas tika izveidota ar Lēmumu Nr. 243/2012/ES (3), Eiropas Parlaments un Padome izvirzīja mērķus līdz 2015. gadam identificēt vismaz 1 200 MHz spektra, kas būtu derīgs izmantošanai bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem Savienībā, atbalstīt inovatīvu apraides pakalpojumu turpmāku attīstību, nodrošinot pietiekamu spektru šādu pakalpojumu sniegšanai ar pavadoņu un zemes sistēmām, ja vajadzība būtu skaidri pamatota, un nodrošināt pietiekamu spektru programmu izstrādei un īpašajiem pasākumiem (PMSE).

| (2) | Komisija 2015. gada 6. maija paziņojumā “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” izcēla 694–790 MHz (“700 MHz”) frekvenču joslas nozīmi platjoslas pakalpojumu nodrošināšanā lauku rajonos, lai nodrošinātu piekļuvi un savienojamību, un uzsvēra vajadzību šo frekvenču joslu koordinēti atbrīvot, vienlaikus ņemot vērā apraides pakalpojumu izplatīšanas īpašās vajadzības. Digitālās plaisas samazināšana gan attiecībā uz pārklājumu, gan zināšanām ir svarīgs aspekts, kuram ir jābūt prioritāram, nepieļaujot jaunas plaisas brīdī, kad lietotāji sāk izmantot jaunas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2015. gada 6. maija paziņojumā “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” izcēla 694–790 MHz (“700 MHz”) frekvenču joslas nozīmi platjoslas pakalpojumu nodrošināšanā lauku rajonos, lai nodrošinātu piekļuvi un savienojamību, un uzsvēra vajadzību šo frekvenču joslu koordinēti atbrīvot, vienlaikus ņemot vērā apraides pakalpojumu izplatīšanas īpašās vajadzības. Digitālās plaisas samazināšana gan attiecībā uz pārklājumu, gan zināšanām ir svarīgs aspekts, kuram ir jābūt prioritāram, nepieļaujot jaunas plaisas brīdī, kad lietotāji sāk izmantot jaunas tehnoloģijas.

| (3) | Efektīva spektra pārvaldība ir nosacījums industriālai pārejai uz 5G, kas izvirzītu Savienību inovāciju centrā un radītu labvēlīgu vidi elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu attīstībai, lai tādējādi palielinātu digitālās ekonomikas izaugsmes potenciālu. Savienības ekonomikas centrā aizvien vairāk izvirzīsies digitālā sabiedrība, un šajā nolūkā ir vajadzīgs visaptverošs tīkla pārklājums, lai attīstītu pakalpojumus, kas saistīti ar lietu internetu, e-komerciju un Eiropas mākoņpakalpojumiem, un visā Savienībā pilnībā izmantotu Rūpniecības 4.0 sniegtās priekšrocības. |
| --- | --- |

(3)

Efektīva spektra pārvaldība ir nosacījums industriālai pārejai uz 5G, kas izvirzītu Savienību inovāciju centrā un radītu labvēlīgu vidi elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu attīstībai, lai tādējādi palielinātu digitālās ekonomikas izaugsmes potenciālu. Savienības ekonomikas centrā aizvien vairāk izvirzīsies digitālā sabiedrība, un šajā nolūkā ir vajadzīgs visaptverošs tīkla pārklājums, lai attīstītu pakalpojumus, kas saistīti ar lietu internetu, e-komerciju un Eiropas mākoņpakalpojumiem, un visā Savienībā pilnībā izmantotu Rūpniecības 4.0 sniegtās priekšrocības.

| (4) | 700 MHz frekvenču josla nodrošina iespēju radīt globāli harmonizētu un koordinētu bezvadu platjoslas pakalpojumu spektru, kas ļauj panākt apjomradītus ietaupījumus. Tai būtu jāļauj pilsētās un lauku vai attālos reģionos attīstīt jaunus un inovatīvus digitālos pakalpojumus, piemēram, e-veselība un m-veselība, izmantojot mobilos tālruņus, pacientu novērošanas ierīces un citas bezvadu ierīces, kā arī viedos energotīklus. |
| --- | --- |

(4)

700 MHz frekvenču josla nodrošina iespēju radīt globāli harmonizētu un koordinētu bezvadu platjoslas pakalpojumu spektru, kas ļauj panākt apjomradītus ietaupījumus. Tai būtu jāļauj pilsētās un lauku vai attālos reģionos attīstīt jaunus un inovatīvus digitālos pakalpojumus, piemēram, e-veselība un m-veselība, izmantojot mobilos tālruņus, pacientu novērošanas ierīces un citas bezvadu ierīces, kā arī viedos energotīklus.

| (5) | Eiropas Parlaments 2016. gada 19. janvāra rezolūcijā par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu atgādināja dalībvalstīm par to apņemšanos līdz 2020. gadam pilnībā nodrošināt vismaz minimālo mērķa ātrumu 30 Mb/s un uzsvēra, ka radio spektrs ir izšķirīgi svarīgs resurss bezvadu platjoslas sakariem, kā arī apraidei un ir svarīgs Savienības konkurētspējai nākotnē, kā arī aicināja prioritārā kārtā izveidot harmonizētu un konkurenci veicinošu sistēmu spektra sadalīšanai un efektīvai pārvaldībai. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlaments 2016. gada 19. janvāra rezolūcijā par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu atgādināja dalībvalstīm par to apņemšanos līdz 2020. gadam pilnībā nodrošināt vismaz minimālo mērķa ātrumu 30 Mb/s un uzsvēra, ka radio spektrs ir izšķirīgi svarīgs resurss bezvadu platjoslas sakariem, kā arī apraidei un ir svarīgs Savienības konkurētspējai nākotnē, kā arī aicināja prioritārā kārtā izveidot harmonizētu un konkurenci veicinošu sistēmu spektra sadalīšanai un efektīvai pārvaldībai.

| (6) | Spektrs ir sabiedriskais labums. Tas 470–790 MHz joslā ir vērtīgs resurss izmaksu ziņā lietderīgai bezvadu tīklu ieviešanai ar universālu pārklājumu telpās un brīvā dabā. Minēto spektru patlaban visā Savienībā izmanto zemes ciparu televīzijas (DTT) un bezvadu skaņas PMSE iekārtām. Tādējādi tas ir priekšnoteikums kultūras satura, informācijas un ideju pieejamībai un izplatīšanai. Ar to līdztekus jauniem izplatīšanas veidiem atbalsta tādu plašsaziņas līdzekļu un radošo, kultūras un pētniecības nozaru attīstību, kuras, lai nodrošinātu satura bezvadu sniegšanu galalietotājiem, lielā mērā ir atkarīgas no minētā spektra. |
| --- | --- |

(6)

Spektrs ir sabiedriskais labums. Tas 470–790 MHz joslā ir vērtīgs resurss izmaksu ziņā lietderīgai bezvadu tīklu ieviešanai ar universālu pārklājumu telpās un brīvā dabā. Minēto spektru patlaban visā Savienībā izmanto zemes ciparu televīzijas (DTT) un bezvadu skaņas PMSE iekārtām. Tādējādi tas ir priekšnoteikums kultūras satura, informācijas un ideju pieejamībai un izplatīšanai. Ar to līdztekus jauniem izplatīšanas veidiem atbalsta tādu plašsaziņas līdzekļu un radošo, kultūras un pētniecības nozaru attīstību, kuras, lai nodrošinātu satura bezvadu sniegšanu galalietotājiem, lielā mērā ir atkarīgas no minētā spektra.

| (7) | 700 MHz frekvenču joslas piešķiršana būtu jāstrukturē tā, lai sekmētu konkurenci, un būtu jāīsteno tā, lai neapdraudētu pašreizējo konkurenci. |
| --- | --- |

(7)

700 MHz frekvenču joslas piešķiršana būtu jāstrukturē tā, lai sekmētu konkurenci, un būtu jāīsteno tā, lai neapdraudētu pašreizējo konkurenci.

| (8) | Pasaules radiosakaru konferencē 2015. gadā pieņemtie Starptautiskās Telesakaru savienības Radionoteikumi 1. reģionā, kur ietilpst Savienība, paredz 700 MHz frekvenču joslas ar koprimāriem nosacījumiem sadalīšanu apraides un mobilajiem dienestiem (izņemot gaisa kuģniecības mobilo dienestu). 470–694 MHz (“josla zem 700 MHz”) ar primāriem nosacījumiem joprojām ir ekskluzīvi sadalīta apraides dienestiem un ar sekundāriem nosacījumiem – bezvadu skaņas PMSE lietošanai. |
| --- | --- |

(8)

Pasaules radiosakaru konferencē 2015. gadā pieņemtie Starptautiskās Telesakaru savienības Radionoteikumi 1. reģionā, kur ietilpst Savienība, paredz 700 MHz frekvenču joslas ar koprimāriem nosacījumiem sadalīšanu apraides un mobilajiem dienestiem (izņemot gaisa kuģniecības mobilo dienestu). 470–694 MHz (“josla zem 700 MHz”) ar primāriem nosacījumiem joprojām ir ekskluzīvi sadalīta apraides dienestiem un ar sekundāriem nosacījumiem – bezvadu skaņas PMSE lietošanai.

| (9) | Strauji augošā bezvadu platjoslas datplūsma un digitālās ekonomikas aizvien lielākā ekonomiskā, rūpnieciskā un sociālā nozīme rada nepieciešamību pēc bezvadu tīkla jaudu pastiprināšanas. Spektrs 700 MHz frekvenču joslā nodrošina gan papildu jaudu, gan universālu pārklājumu, jo īpaši ekonomiski sarežģītos lauku, kalnu un salu rajonos, kā arī citos attālos rajonos, iepriekš noteiktos valstu prioritārajos rajonos, tostarp gar sauszemes transporta maģistrālēm, un izmantošanai telpās, un plaša klāsta mašīnu tipa sakariem. Minētajā kontekstā saskanīgiem un koordinētiem pasākumiem attiecībā uz augstas kvalitātes zemes bezvadu pārklājumu visā Savienībā, kas balstās uz valstu paraugpraksi licencē noteikto operatoru pienākumu ziņā, būtu jātiecas uz RSPP mērķi, ka līdz 2020. gadam visiem iedzīvotājiem visā Savienībā vajadzētu būt pieejamam, gan telpās, gan brīvā dabā, lielākam platjoslas ātrumam, kurš nav mazāks par 30 Mb/s, kā arī būtu jācenšas Savienībā īstenot vērienīgu redzējumu par gigabitu sabiedrību. Šādi pasākumi veicinās inovatīvus digitālos pakalpojumus un nodrošinās ilgtermiņa sociālekonomiskus ieguvumus. |
| --- | --- |

(9)

Strauji augošā bezvadu platjoslas datplūsma un digitālās ekonomikas aizvien lielākā ekonomiskā, rūpnieciskā un sociālā nozīme rada nepieciešamību pēc bezvadu tīkla jaudu pastiprināšanas. Spektrs 700 MHz frekvenču joslā nodrošina gan papildu jaudu, gan universālu pārklājumu, jo īpaši ekonomiski sarežģītos lauku, kalnu un salu rajonos, kā arī citos attālos rajonos, iepriekš noteiktos valstu prioritārajos rajonos, tostarp gar sauszemes transporta maģistrālēm, un izmantošanai telpās, un plaša klāsta mašīnu tipa sakariem. Minētajā kontekstā saskanīgiem un koordinētiem pasākumiem attiecībā uz augstas kvalitātes zemes bezvadu pārklājumu visā Savienībā, kas balstās uz valstu paraugpraksi licencē noteikto operatoru pienākumu ziņā, būtu jātiecas uz RSPP mērķi, ka līdz 2020. gadam visiem iedzīvotājiem visā Savienībā vajadzētu būt pieejamam, gan telpās, gan brīvā dabā, lielākam platjoslas ātrumam, kurš nav mazāks par 30 Mb/s, kā arī būtu jācenšas Savienībā īstenot vērienīgu redzējumu par gigabitu sabiedrību. Šādi pasākumi veicinās inovatīvus digitālos pakalpojumus un nodrošinās ilgtermiņa sociālekonomiskus ieguvumus.

| (10) | 5G būs būtiska ietekme ne tikai uz digitālo sektoru, bet uz tautsaimniecību kopumā. Jo īpaši ņemot vērā 4G un attiecīgo pakalpojumu lēno ieviešanu, veiksmīga 5G ieviešana Savienībā būs ļoti svarīga ekonomikas attīstībai un Savienības ekonomikas konkurētspējai un produktivitātei. Tādēļ Savienībai ir jāizvirzās vadībā, nodrošinot pietiekamu spektra apjomu sekmīgai 5G ieviešanai un attīstībai. Turklāt, izsniedzot 700 MHz frekvenču joslas lietošanas atļaujas, dalībvalstīm būtu jāņem vērā iespēja nodrošināt, ka mobilo sakaru virtuālā tīkla operatori spēj palielināt savu ģeogrāfisko pārklājumu. Ja dalībvalsts to lūdz, Komisijai, ja lietderīgi, būtu jāveicina iespēja kopīgi organizēt izsoles, tādējādi sekmējot Eiropas mēroga struktūras. |
| --- | --- |

(10)

5G būs būtiska ietekme ne tikai uz digitālo sektoru, bet uz tautsaimniecību kopumā. Jo īpaši ņemot vērā 4G un attiecīgo pakalpojumu lēno ieviešanu, veiksmīga 5G ieviešana Savienībā būs ļoti svarīga ekonomikas attīstībai un Savienības ekonomikas konkurētspējai un produktivitātei. Tādēļ Savienībai ir jāizvirzās vadībā, nodrošinot pietiekamu spektra apjomu sekmīgai 5G ieviešanai un attīstībai. Turklāt, izsniedzot 700 MHz frekvenču joslas lietošanas atļaujas, dalībvalstīm būtu jāņem vērā iespēja nodrošināt, ka mobilo sakaru virtuālā tīkla operatori spēj palielināt savu ģeogrāfisko pārklājumu. Ja dalībvalsts to lūdz, Komisijai, ja lietderīgi, būtu jāveicina iespēja kopīgi organizēt izsoles, tādējādi sekmējot Eiropas mēroga struktūras.

| (11) | Spektra koplietošana kopīgā frekvenču joslā starp divvirzienu bezvadu platjoslas lietojumu plašā teritorijā (augšuplīnijā un lejuplīnijā), no vienas puses, un vienvirziena televīzijas apraidi vai bezvadu skaņas PMSE lietojumu, no otras puses, rada tehniskas problēmas, ja to pārklājuma zonas pārklājas vai ir tuvas. Tas nozīmē, ka 700 MHz frekvenču joslas pārdale divvirzienu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem atņemtu DTT un bezvadu skaņas PMSE lietotājiem daļu spektra resursu. Tādēļ DTT un PMSE nozarēs ir vajadzīga ilgtermiņa regulatīvās vides prognozējamība attiecībā uz pietiekama spektra pieejamību, lai tās varētu pasargāt pakalpojumu ilgtspējīgu sniegšanu un attīstību, jo īpaši brīvi uztveramo televīziju, vienlaikus nodrošinot labvēlīgu vidi investīcijām, lai tiktu īstenoti Savienības un valstu mēroga audiovizuālās politikas mērķi, piemēram, sociālā kohēzija, plašsaziņas līdzekļu plurālisms un kultūras daudzveidība. Iespējams, ka būs vajadzīgi pasākumi Savienības un valstu līmenī, lai nodrošinātu papildu spektra resursu bezvadu skaņas PMSE lietošanai ārpus 470–790 MHz frekvenču joslas. |
| --- | --- |

(11)

Spektra koplietošana kopīgā frekvenču joslā starp divvirzienu bezvadu platjoslas lietojumu plašā teritorijā (augšuplīnijā un lejuplīnijā), no vienas puses, un vienvirziena televīzijas apraidi vai bezvadu skaņas PMSE lietojumu, no otras puses, rada tehniskas problēmas, ja to pārklājuma zonas pārklājas vai ir tuvas. Tas nozīmē, ka 700 MHz frekvenču joslas pārdale divvirzienu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem atņemtu DTT un bezvadu skaņas PMSE lietotājiem daļu spektra resursu. Tādēļ DTT un PMSE nozarēs ir vajadzīga ilgtermiņa regulatīvās vides prognozējamība attiecībā uz pietiekama spektra pieejamību, lai tās varētu pasargāt pakalpojumu ilgtspējīgu sniegšanu un attīstību, jo īpaši brīvi uztveramo televīziju, vienlaikus nodrošinot labvēlīgu vidi investīcijām, lai tiktu īstenoti Savienības un valstu mēroga audiovizuālās politikas mērķi, piemēram, sociālā kohēzija, plašsaziņas līdzekļu plurālisms un kultūras daudzveidība. Iespējams, ka būs vajadzīgi pasākumi Savienības un valstu līmenī, lai nodrošinātu papildu spektra resursu bezvadu skaņas PMSE lietošanai ārpus 470–790 MHz frekvenču joslas.

| (12) | Paskāls Lamī (Pascal Lamy) – priekšsēdētājs augsta līmeņa grupai, kura pētīja UHF joslas (470–790 MHz) izmantošanas nākotni, ziņojumā Komisijai ieteica 700 MHz frekvenču joslu darīt pieejamu bezvadu platjoslai no 2020. gada (± divi gadi). Šāda atbrīvošana palīdzētu sasniegt mērķi nodrošināt ilgtermiņa regulatīvo prognozējamību DTT, darot pieejamu joslu zem 700 MHz līdz 2030. gadam, lai gan tas būtu jāpārskata līdz 2025. gadam. |
| --- | --- |

(12)

Paskāls Lamī (Pascal Lamy) – priekšsēdētājs augsta līmeņa grupai, kura pētīja UHF joslas (470–790 MHz) izmantošanas nākotni, ziņojumā Komisijai ieteica 700 MHz frekvenču joslu darīt pieejamu bezvadu platjoslai no 2020. gada (± divi gadi). Šāda atbrīvošana palīdzētu sasniegt mērķi nodrošināt ilgtermiņa regulatīvo prognozējamību DTT, darot pieejamu joslu zem 700 MHz līdz 2030. gadam, lai gan tas būtu jāpārskata līdz 2025. gadam.

| (13) | Radiofrekvenču spektra politikas grupa 2015. gada 19. februāra atzinumā par UHF joslas (470–790 MHz) turpmākas izmantošanas ilgtermiņa stratēģiju Eiropas Savienībā ieteica visā Savienībā pieņemt koordinētu pieeju, lai līdz 2020. gada beigām 700 MHz frekvenču joslu padarītu pieejamu efektīvai izmantošanai bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, atzīmējot, ka dalībvalstis spēj, balstoties uz pienācīgi pamatotiem iemesliem, pieņemt lēmumu atlikt joslas pieejamības nodrošināšanu uz laiku līdz diviem gadiem. Turklāt līdz 2030. gadam būtu jānodrošina frekvenču joslas zem 700 MHz pieejamība, lai sniegtu apraides pakalpojumus. |
| --- | --- |

(13)

Radiofrekvenču spektra politikas grupa 2015. gada 19. februāra atzinumā par UHF joslas (470–790 MHz) turpmākas izmantošanas ilgtermiņa stratēģiju Eiropas Savienībā ieteica visā Savienībā pieņemt koordinētu pieeju, lai līdz 2020. gada beigām 700 MHz frekvenču joslu padarītu pieejamu efektīvai izmantošanai bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, atzīmējot, ka dalībvalstis spēj, balstoties uz pienācīgi pamatotiem iemesliem, pieņemt lēmumu atlikt joslas pieejamības nodrošināšanu uz laiku līdz diviem gadiem. Turklāt līdz 2030. gadam būtu jānodrošina frekvenču joslas zem 700 MHz pieejamība, lai sniegtu apraides pakalpojumus.

| (14) | Dažas dalībvalstis jau ir sākušas vai pabeigušas valsts procesu, lai atļautu izmantot 700 MHz frekvenču joslu divvirzienu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem. Ir vajadzīga koordinēta pieeja 700 MHz frekvenču joslas turpmākai izmantošanai, kam būtu jānodrošina arī regulējuma prognozējamība, dalībvalstu daudzveidība jālīdzsvaro ar digitālā vienotā tirgus mērķiem un jāveicina Eiropas vadošā loma starptautiskajās tehnoloģiskajās norisēs. Minētajā sakarībā būtu jāprasa dalībvalstīm laikus izmainīt 700 MHz frekvenču joslas izmantošanu saskaņā ar Savienības un valstu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(14)

Dažas dalībvalstis jau ir sākušas vai pabeigušas valsts procesu, lai atļautu izmantot 700 MHz frekvenču joslu divvirzienu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem. Ir vajadzīga koordinēta pieeja 700 MHz frekvenču joslas turpmākai izmantošanai, kam būtu jānodrošina arī regulējuma prognozējamība, dalībvalstu daudzveidība jālīdzsvaro ar digitālā vienotā tirgus mērķiem un jāveicina Eiropas vadošā loma starptautiskajās tehnoloģiskajās norisēs. Minētajā sakarībā būtu jāprasa dalībvalstīm laikus izmainīt 700 MHz frekvenču joslas izmantošanu saskaņā ar Savienības un valstu tiesību aktiem.

| (15) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai, balstoties uz pienācīgi pamatotiem iemesliem, atļaut 700 MHz frekvenču joslas izmantošanas pieejamību zemes sistēmām, kas spēj sniegt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, atlikt pēc kopējā Savienības termiņa 2020. gadā uz laiku līdz diviem gadiem. Šādas kavēšanās iemesli drīkstētu būt tikai – neatrisināti pārrobežu koordinācijas jautājumi, kuru rezultātā rodas kaitīgi traucējumi, vajadzība nodrošināt liela skaita iedzīvotāju tehnisku migrāciju uz modernākiem apraides standartiem un šā procesa sarežģītība, pārejas finanšu izmaksas, kas pārsniedz no piešķiršanas procedūrām paredzētos ienākumus, un nepārvarama vara. Dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai mazinātu no tā izrietošos kaitīgos traucējumus skartajās dalībvalstīs. Ja dalībvalstis atliek 700 MHz frekvenču joslas lietošanas atļaušanu, tām attiecīgi būtu jāinformē pārējās dalībvalstis un Komisija un to pienācīgi pamatotie iemesli jāiekļauj savos valstu ceļvežos. Šādām dalībvalstīm un jebkurām atlikšanas skartajām dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai koordinētu 700 MHz frekvenču joslas atbrīvošanas procesu, un informācija par šo koordinēšanu būtu jāiekļauj savos valstu ceļvežos. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai, balstoties uz pienācīgi pamatotiem iemesliem, atļaut 700 MHz frekvenču joslas izmantošanas pieejamību zemes sistēmām, kas spēj sniegt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, atlikt pēc kopējā Savienības termiņa 2020. gadā uz laiku līdz diviem gadiem. Šādas kavēšanās iemesli drīkstētu būt tikai – neatrisināti pārrobežu koordinācijas jautājumi, kuru rezultātā rodas kaitīgi traucējumi, vajadzība nodrošināt liela skaita iedzīvotāju tehnisku migrāciju uz modernākiem apraides standartiem un šā procesa sarežģītība, pārejas finanšu izmaksas, kas pārsniedz no piešķiršanas procedūrām paredzētos ienākumus, un nepārvarama vara. Dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai mazinātu no tā izrietošos kaitīgos traucējumus skartajās dalībvalstīs. Ja dalībvalstis atliek 700 MHz frekvenču joslas lietošanas atļaušanu, tām attiecīgi būtu jāinformē pārējās dalībvalstis un Komisija un to pienācīgi pamatotie iemesli jāiekļauj savos valstu ceļvežos. Šādām dalībvalstīm un jebkurām atlikšanas skartajām dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai koordinētu 700 MHz frekvenču joslas atbrīvošanas procesu, un informācija par šo koordinēšanu būtu jāiekļauj savos valstu ceļvežos.

| (16) | Tāda 700 MHz frekvenču joslas izmantošana citiem lietojumiem trešās valstīs, kas ir atļauta ar starptautiskiem nolīgumiem vai kas notiek valsts teritorijas daļās, ko dalībvalsts iestādes faktiski nekontrolē, dažās dalībvalstīs varētu ierobežot 700 MHz frekvenču joslas izmantošanu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem. Tas minētajām dalībvalstīm neļautu ievērot Savienības līmenī noteikto kopīgo grafiku. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai samazinātu šo ierobežojumu ilgumu un ģeogrāfisko apjomu, un vajadzības gadījumā jāvēršas pēc palīdzības pie Savienības saskaņā ar Lēmuma Nr. 243/2012/ES 10. panta 2. punktu. Tām, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 676/2002/EK (4) 6. panta 2. punktu un 7. pantu, būtu arī jāpaziņo Komisijai par šādiem ierobežojumiem, un saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 5. pantu šī informācija būtu jāpublicē. |
| --- | --- |

(16)

Tāda 700 MHz frekvenču joslas izmantošana citiem lietojumiem trešās valstīs, kas ir atļauta ar starptautiskiem nolīgumiem vai kas notiek valsts teritorijas daļās, ko dalībvalsts iestādes faktiski nekontrolē, dažās dalībvalstīs varētu ierobežot 700 MHz frekvenču joslas izmantošanu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem. Tas minētajām dalībvalstīm neļautu ievērot Savienības līmenī noteikto kopīgo grafiku. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai samazinātu šo ierobežojumu ilgumu un ģeogrāfisko apjomu, un vajadzības gadījumā jāvēršas pēc palīdzības pie Savienības saskaņā ar Lēmuma Nr. 243/2012/ES 10. panta 2. punktu. Tām, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 676/2002/EK (4) 6. panta 2. punktu un 7. pantu, būtu arī jāpaziņo Komisijai par šādiem ierobežojumiem, un saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 5. pantu šī informācija būtu jāpublicē.

| (17) | Šim lēmumam nebūtu jāskar pasākumi, kuri saskaņā ar Savienības tiesību aktiem tiek veikti valstu līmenī, lai sasniegtu vispārējo interešu mērķus saistībā ar dalībvalstu tiesībām organizēt un izmantot savu spektru sabiedriskās kārtības, sabiedriskās drošības un aizsardzības nolūkā. |
| --- | --- |

(17)

Šim lēmumam nebūtu jāskar pasākumi, kuri saskaņā ar Savienības tiesību aktiem tiek veikti valstu līmenī, lai sasniegtu vispārējo interešu mērķus saistībā ar dalībvalstu tiesībām organizēt un izmantot savu spektru sabiedriskās kārtības, sabiedriskās drošības un aizsardzības nolūkā.

| (18) | 700 MHz frekvenču joslas izmantošanai zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem pēc iespējas drīz būtu jāpiemēro elastīgs atļauju izsniegšanas režīms. Tam būtu jāietver iespēja spektra lietošanas tiesību turētājiem nodot un iznomāt savas esošās tiesības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (5) 9., 9.a un 9.b panta piemērošanas kontekstā, ņemot vērā pienākumu veicināt efektīvu konkurenci bez konkurences izkropļojumiem elektronisko sakaru pakalpojumu iekšējā tirgū saskaņā ar Lēmuma Nr. 243/2012/ES 5. pantu. Piešķirot spektra lietošanas licences, dalībvalstīm, kad tās veic attiecīgo izvērtējumu, būtu jāņem vērā operatoru licences derīguma termiņš, darījumdarbības plāns un tā ieguldījums digitalizācijas programmas mērķu sasniegšanā un inovatīvu digitālo pakalpojumu un ilgtermiņa sociālekonomisko priekšrocību sekmēšana. |
| --- | --- |

(18)

700 MHz frekvenču joslas izmantošanai zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem pēc iespējas drīz būtu jāpiemēro elastīgs atļauju izsniegšanas režīms. Tam būtu jāietver iespēja spektra lietošanas tiesību turētājiem nodot un iznomāt savas esošās tiesības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (5) 9., 9.a un 9.b panta piemērošanas kontekstā, ņemot vērā pienākumu veicināt efektīvu konkurenci bez konkurences izkropļojumiem elektronisko sakaru pakalpojumu iekšējā tirgū saskaņā ar Lēmuma Nr. 243/2012/ES 5. pantu. Piešķirot spektra lietošanas licences, dalībvalstīm, kad tās veic attiecīgo izvērtējumu, būtu jāņem vērā operatoru licences derīguma termiņš, darījumdarbības plāns un tā ieguldījums digitalizācijas programmas mērķu sasniegšanā un inovatīvu digitālo pakalpojumu un ilgtermiņa sociālekonomisko priekšrocību sekmēšana.

| (19) | Ir svarīgi sasniegt ilgtermiņa regulatīvo prognozējamību zemes ciparu televīzijai attiecībā uz piekļuvi frekvenču joslai zem 700 MHz, ņemot vērā 2015. gada Pasaules radiosakaru konferences rezultātus. Saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 9. un 9.a pantu dalībvalstīm pēc iespējas būtu jāpiemēro elastīga pieeja, un tām vajadzētu spēt atļaut ieviest alternatīvu lietojumus, piemēram, zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus frekvenču joslā zem 700 MHz, saskaņā ar valsts vajadzībām izplatīt apraides pakalpojumus, tostarp inovatīvas lietotāju ierosinātas iniciatīvas. Šādiem alternatīviem lietojumiem būtu jānodrošina tas, ka apraidei kā primārajam lietotājam ir pastāvīga piekļuve spektram, ievērojot pieprasījumu valstī. Minētajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāsekmē raidorganizāciju, apraides operatoru un mobilo sakaru operatoru sadarbība, lai atvieglotu audiovizuālo un interneta platformu konverģenci un spektra koplietošanu. Atļaujot bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem alternatīvu lietojumu frekvenču joslā zem 700 MHz, dalībvalstīm – kā tas paredzēts saskaņā ar 2006. gada Reģionālajā radiosakaru konferencē panākto vienošanos – būtu jānodrošina, ka šāds lietojums nerada kaitīgus traucējumus zemes ciparu apraidei kaimiņu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(19)

Ir svarīgi sasniegt ilgtermiņa regulatīvo prognozējamību zemes ciparu televīzijai attiecībā uz piekļuvi frekvenču joslai zem 700 MHz, ņemot vērā 2015. gada Pasaules radiosakaru konferences rezultātus. Saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 9. un 9.a pantu dalībvalstīm pēc iespējas būtu jāpiemēro elastīga pieeja, un tām vajadzētu spēt atļaut ieviest alternatīvu lietojumus, piemēram, zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus frekvenču joslā zem 700 MHz, saskaņā ar valsts vajadzībām izplatīt apraides pakalpojumus, tostarp inovatīvas lietotāju ierosinātas iniciatīvas. Šādiem alternatīviem lietojumiem būtu jānodrošina tas, ka apraidei kā primārajam lietotājam ir pastāvīga piekļuve spektram, ievērojot pieprasījumu valstī. Minētajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāsekmē raidorganizāciju, apraides operatoru un mobilo sakaru operatoru sadarbība, lai atvieglotu audiovizuālo un interneta platformu konverģenci un spektra koplietošanu. Atļaujot bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem alternatīvu lietojumu frekvenču joslā zem 700 MHz, dalībvalstīm – kā tas paredzēts saskaņā ar 2006. gada Reģionālajā radiosakaru konferencē panākto vienošanos – būtu jānodrošina, ka šāds lietojums nerada kaitīgus traucējumus zemes ciparu apraidei kaimiņu dalībvalstīs.

| (20) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem saskanīgi valstu ceļveži, kas veicinātu 700 MHz joslas izmantošanu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, vienlaikus nodrošinot nepārtrauktību tiem televīzijas apraides pakalpojumiem, kas atbrīvo šo joslu. Tiklīdz šādi valstu ceļveži ir tikuši pieņemti, dalībvalstīm tie būtu jādara pieejami Savienībā pārredzamā veidā. Valstu ceļvežos būtu jāaptver pasākumi un termiņi frekvenču pārplānošanai, tīklu un galalietotāju iekārtu tehniskajai attīstībai, radioiekārtu un citādu iekārtu līdzāspastāvēšanai, pastāvošajai un jaunajai atļauju izsniegšanas kārtībai, mehānismiem, ar kuriem novērš kaitīgus traucējumus blakusjoslu spektra lietotājiem, un informēšanai par iespēju piedāvāt radušos migrācijas izmaksu kompensāciju, ja šādas izmaksas rastos, lai cita starpā izvairītos no izmaksām galalietotājiem vai raidorganizācijām. Ja dalībvalstis plāno saglabāt DTT, valstu ceļvežos būtu jāapsver iespēja veicināt apraides iekārtu modernizēšanu ar tehnoloģijām, kas lietderīgāk izmanto spektru, piemēram, moderniem videoformātiem (piemēram, HEVC) vai signāla raidīšanas tehnoloģijām (piemēram, DVB-T2). |
| --- | --- |

(20)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem saskanīgi valstu ceļveži, kas veicinātu 700 MHz joslas izmantošanu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, vienlaikus nodrošinot nepārtrauktību tiem televīzijas apraides pakalpojumiem, kas atbrīvo šo joslu. Tiklīdz šādi valstu ceļveži ir tikuši pieņemti, dalībvalstīm tie būtu jādara pieejami Savienībā pārredzamā veidā. Valstu ceļvežos būtu jāaptver pasākumi un termiņi frekvenču pārplānošanai, tīklu un galalietotāju iekārtu tehniskajai attīstībai, radioiekārtu un citādu iekārtu līdzāspastāvēšanai, pastāvošajai un jaunajai atļauju izsniegšanas kārtībai, mehānismiem, ar kuriem novērš kaitīgus traucējumus blakusjoslu spektra lietotājiem, un informēšanai par iespēju piedāvāt radušos migrācijas izmaksu kompensāciju, ja šādas izmaksas rastos, lai cita starpā izvairītos no izmaksām galalietotājiem vai raidorganizācijām. Ja dalībvalstis plāno saglabāt DTT, valstu ceļvežos būtu jāapsver iespēja veicināt apraides iekārtu modernizēšanu ar tehnoloģijām, kas lietderīgāk izmanto spektru, piemēram, moderniem videoformātiem (piemēram, HEVC) vai signāla raidīšanas tehnoloģijām (piemēram, DVB-T2).

| (21) | Tvērums un mehānisms iespējamai kompensācijai, kas – jo īpaši galalietotājiem – paredzēta par pārejas pabeigšanu spektra izmantošanā, būtu jāanalizē saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/20/EK (6) 14. pantā, un tam vajadzētu būt saderīgam ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, lai, piemēram, veicinātu pāreju uz spektra ziņā efektīvākām tehnoloģijām. Lai atvieglotu pāreju spektra izmantošanā, Komisijai pēc dalībvalsts lūguma būtu jāspēj tai sniegt norādījumus. |
| --- | --- |

(21)

Tvērums un mehānisms iespējamai kompensācijai, kas – jo īpaši galalietotājiem – paredzēta par pārejas pabeigšanu spektra izmantošanā, būtu jāanalizē saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/20/EK (6) 14. pantā, un tam vajadzētu būt saderīgam ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, lai, piemēram, veicinātu pāreju uz spektra ziņā efektīvākām tehnoloģijām. Lai atvieglotu pāreju spektra izmantošanā, Komisijai pēc dalībvalsts lūguma būtu jāspēj tai sniegt norādījumus.

| (22) | Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par attīstību zem 700 MHz frekvenču joslas izmantošanā, lai, ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, nodrošinātu efektīvu spektra izmantošanu. Komisijai būtu jāņem vērā sociālie, saimnieciskie, kultūras un starptautiskie aspekti, kas skar zem 700 MHz frekvenču joslas izmantošanu, turpmākā tehnoloģiskā attīstība, patērētāju uzvedības izmaiņas un savienojamības prasības, lai Savienībā sekmētu izaugsmi un inovāciju. |
| --- | --- |

(22)

Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par attīstību zem 700 MHz frekvenču joslas izmantošanā, lai, ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, nodrošinātu efektīvu spektra izmantošanu. Komisijai būtu jāņem vērā sociālie, saimnieciskie, kultūras un starptautiskie aspekti, kas skar zem 700 MHz frekvenču joslas izmantošanu, turpmākā tehnoloģiskā attīstība, patērētāju uzvedības izmaiņas un savienojamības prasības, lai Savienībā sekmētu izaugsmi un inovāciju.

| (23) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi – proti, nodrošināt Savienībā koordinētu pieeju 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanai saskaņā ar kopīgiem mērķiem – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi – proti, nodrošināt Savienībā koordinētu pieeju 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanai saskaņā ar kopīgiem mērķiem – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   No 2020. gada 30. jūnija dalībvalstis atļauj izmantot 694–790 MHz (“700 MHz”) frekvenču joslu zemes sistēmām, kas spēj nodrošināt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, tikai saskaņā ar harmonizētiem tehniskiem nosacījumiem, ko Komisija noteikusi, ievērojot Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. pantu.

Tomēr dalībvalstis var 700 MHz frekvenču joslas lietošanas atļaušanu atlikt uz laiku līdz diviem gadiem, balstoties uz vienu vai vairākiem pienācīgi pamatotiem iemesliem, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā. Šādas atlikšanas gadījumā attiecīgā dalībvalsts atbilstīgi informē citas dalībvalstis un Komisiju un minētos pienācīgi pamatotos iemeslus iekļauj savā valsts ceļvedī, kas pieņemts, ievērojot šā lēmuma 5. pantu. Vajadzības gadījumā dalībvalstis īsteno autorizēšanas procesu vai groza attiecīgās spēkā esošās spektra lietošanas tiesības saskaņā ar Direktīvu 2002/20/EK, lai šāda lietošana būtu iespējama.

Dalībvalsts, kas atliek 700 MHz frekvenču joslas lietošanas atļaušanu saskaņā ar otro daļu, un minētās atlikšanas skartās dalībvalstis sadarbojas cita ar citu, lai koordinētu procesu 700 MHz frekvenču joslas atbrīvošanai bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, un informāciju par šo koordināciju iekļauj valstu ceļvežos, kas pieņemti, ievērojot 5. pantu.

2.   Lai varētu izmantot 700 MHz frekvenču joslu saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis līdz 2017. gada 31. decembrim Savienībā noslēdz visus nepieciešamos frekvenču koordinēšanas pārrobežu nolīgumus.

3.   Pienākumi, kas noteikti 1. un 2. punktā, dalībvalstīm nav saistoši teritorijās, kur vēl nav atrisināta frekvenču koordinācija ar trešām valstīm, ar noteikumu, ka tās dara visu iespējamo, lai samazinātu šādas neatrisinātas koordinācijas ilgumu un ģeogrāfiskās robežas, un līdz atlikušo koordinācijas jautājumu atrisinājumam katru gadu ziņo Komisijai par rezultātiem.

Pirmā daļa attiecas uz spektra koordinēšanas problēmām Kipras Republikā, kas radušās tādēļ, ka Kipras valdība faktiski nevar kontrolēt daļu tās teritorijas.

4.   Šis lēmums neskar dalībvalstu tiesības organizēt un izmantot savu spektru sabiedriskās kārtības, sabiedriskās drošības un aizsardzības nolūkos.

2. pants

Piešķirot lietošanas tiesības 700 MHz frekvenču joslā zemes sistēmām, kas spēj nodrošināt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, dalībvalstis atļauj šādas tiesības nodot vai iznomāt saskaņā ar atklātām un pārredzamām procedūrām, ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus.

3. pants

1.   Ja dalībvalstis atļauj 700 MHz frekvenču joslas lietošanu vai groza esošās lietošanas tiesības, tās vajadzības gadījumā pienācīgi ņem vērā nepieciešamību sasniegt Lēmuma Nr. 243/2012/ES 6. panta 1. punktā izklāstītos mērķus attiecībā uz mērķa ātrumu un kvalitāti, tostarp pārklājumu, iepriekš noteiktos valstu prioritārajos rajonos, piemēram, gar sauszemes transporta maģistrālēm, lai nodrošinātu bezvadu lietojumus un Eiropas vadošo lomu jaunu digitālo pakalpojumu jomā ar mērķi sniegt efektīvu ieguldījumu Savienības ekonomiskajā izaugsmē. Šādi pasākumi var ietvert nosacījumus, kas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem atvieglina vai veicina tīkla infrastruktūras vai spektra koplietošanu.

2.   Piemērojot 1. punktu, dalībvalstis izvērtē vajadzību pievienot nosacījumus frekvenču lietošanas tiesībām 700 MHz frekvenču joslā un attiecīgā gadījumā konsultējas par to ar ieinteresētajām personām.

4. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka vismaz līdz 2030. gadam 470–694 MHz (“zem 700 MHz”) frekvenču josla ir pieejama apraides pakalpojumu sniegšanai ar zemes sistēmām, ieskaitot bezmaksas televīziju, un izmantošanai bezvadu skaņas PMSE, pamatojoties uz valsts vajadzībām, vienlaikus ņemot vērā tehnoloģiju neitralitātes principu. Dalībvalstis nodrošina, ka jebkāds cits lietojums frekvenču joslā zem 700 MHz to teritorijā ir saderīgs ar valsts apraides vajadzībām attiecīgajā dalībvalstī un nerada kaimiņu dalībvalstīs kaitīgus traucējumus apraides pakalpojumu sniegšanai ar zemes sistēmām, nedz arī pieprasa no tiem aizsardzību. Šāda izmantošana neskar pienākumus, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, piemēram, frekvenču koordinēšanas pārrobežu nolīgumiem.

5. pants

1.   Pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā līdz 2018. gada 30. jūnijam dalībvalstis pieņem un publisko savu valsts plānu un grafiku (“valsts ceļvedi”), tostarp sīki izklāstītus pasākumus, lai pildītu savus pienākumus saskaņā ar 1. un 4. pantu. Savus valstu ceļvežus dalībvalstis izstrādā pēc apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām.

2.   Lai nodrošinātu, ka 700 MHz frekvenču joslas izmantošana ir saskaņā ar 1. panta 1. punktu, attiecīgos gadījumos dalībvalstis savos valstu ceļvežos iekļauj informāciju par pasākumiem, tostarp atbalsta pasākumiem, kas ierobežo gaidāmā pārejas procesa ietekmi uz iedzīvotājiem un bezvadu skaņas PMSE lietošanu un veicina sadarbspējīgu televīzijas apraides tīkla iekārtu un uztvērēju savlaicīgu pieejamību iekšējā tirgū.

6. pants

Dalībvalstis attiecīgā gadījumā un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem var nodrošināt, ka spektra migrācijas vai pārdales tiešās izmaksas tiek atbilstīgi, nekavējoties un pārskatāmā veidā kompensētas, jo īpaši galalietotājiem, lai, inter alia, veicinātu pāreju uz spektra ziņā efektīvākām tehnoloģijām.

Pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma Komisija var sniegt norādījumus par šādu kompensāciju, lai atvieglotu pāreju spektra izmantošanā.

7. pants

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par izmaiņām frekvenču joslas zem 700 MHz izmantošanā, lai, ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, nodrošinātu efektīvu spektra izmantošanu. Komisija ņem vērā sociālos, saimnieciskos, kultūras un starptautiskos aspektus, kas skar frekvenču joslas zem 700 MHz izmantošanu, ievērojot 1. un 4. pantu, turpmāko tehnoloģisko attīstību, patērētāju uzvedības izmaiņas un savienojamības prasības, lai Savienībā sekmētu izaugsmi un inovāciju.

8. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2017. gada 17. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. ABELA

---

(1)  
  OV C 303, 19.8.2016., 127. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 25. aprīļa lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 243/2012/ES (2012. gada 14. marts), ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (OV L 81, 21.3.2012., 7. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/20/EK (2002. gada 7. marts) par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Pamatoti iemesli, lai uz laiku pēc 2020. gada 30. jūnija (1. panta 1. punkts) atliktu atļauju 700 MHz frekvenču joslas lietošanai tādām zemes sistēmām, kas spēj nodrošināt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus:

| 1) | neatrisināti pārrobežu koordinācijas jautājumi, kas rada kaitīgus traucējumus; |
| --- | --- |

1)

neatrisināti pārrobežu koordinācijas jautājumi, kas rada kaitīgus traucējumus;

| 2) | vajadzība nodrošināt liela skaita iedzīvotāju tehnisku migrāciju uz modernākiem apraides standartiem un šā procesa sarežģītība; |
| --- | --- |

2)

vajadzība nodrošināt liela skaita iedzīvotāju tehnisku migrāciju uz modernākiem apraides standartiem un šā procesa sarežģītība;

| 3) | pārejas finanšu izmaksas, kas pārsniedz no piešķiršanas procedūrām plānotos ienākumus; |
| --- | --- |

3)

pārejas finanšu izmaksas, kas pārsniedz no piešķiršanas procedūrām plānotos ienākumus;

| 4) | nepārvarama vara. |
| --- | --- |

4)

nepārvarama vara.

---

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/138 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/138

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/900

(2017. gada 22. maijs)

par to, lai izveidotu LES 50. panta ad hoc darba grupu, ko vada Padomes Ģenerālsekretariāts

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 240. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropadomes Lēmumu 2009/881/ES (2009. gada 1. decembris) par Padomes prezidentūru (1) un jo īpaši tā 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2017. gada 29. martā saņēma paziņojumu no Apvienotās Karalistes par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības, ar ko tika uzsākta procedūra saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2017. gada 29. martā saņēma paziņojumu no Apvienotās Karalistes par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības, ar ko tika uzsākta procedūra saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. pantu.

| (2) | Eiropadome 2017. gada 29. aprīlī pieņēma nostādnes, kā paredzēts LES 50. panta 2. punktā. Jo īpaši tā apstiprināja sarunu procedūru, kas izklāstīta 27 valstu vai to valdību vadītāju, kā arī Eiropadomes un Eiropas Komisijas priekšsēdētāju 2016. gada 15. decembra paziņojuma pielikumā. Saskaņā ar minētā pielikuma 4. punktu laikā starp Eiropadomes sanāksmēm Padome un Dalībvalstu valdību pastāvīgo pārstāvju komiteja (Pastāvīgo pārstāvju komiteja), kurām palīdzēs speciāli izveidota darba grupa ar pastāvīgu priekšsēdētāju, nodrošinās, lai sarunas tiktu vestas saskaņā ar Eiropadomes nostādnēm un Padomes sarunu norādēm, un sniegs norādījumus Savienības sarunu vedējam. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2017. gada 29. aprīlī pieņēma nostādnes, kā paredzēts LES 50. panta 2. punktā. Jo īpaši tā apstiprināja sarunu procedūru, kas izklāstīta 27 valstu vai to valdību vadītāju, kā arī Eiropadomes un Eiropas Komisijas priekšsēdētāju 2016. gada 15. decembra paziņojuma pielikumā. Saskaņā ar minētā pielikuma 4. punktu laikā starp Eiropadomes sanāksmēm Padome un Dalībvalstu valdību pastāvīgo pārstāvju komiteja (Pastāvīgo pārstāvju komiteja), kurām palīdzēs speciāli izveidota darba grupa ar pastāvīgu priekšsēdētāju, nodrošinās, lai sarunas tiktu vestas saskaņā ar Eiropadomes nostādnēm un Padomes sarunu norādēm, un sniegs norādījumus Savienības sarunu vedējam.

| (3) | Tādēļ būtu jāizveido LES 50. panta ad hoc darba grupa (“ad hoc darba grupa”) ar pastāvīgu priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu jāizveido LES 50. panta ad hoc darba grupa (“ad hoc darba grupa”) ar pastāvīgu priekšsēdētāju.

| (4) | Ad hoc darba grupai būtu Pastāvīgo pārstāvju komitejai un Padomei jāpalīdz visos jautājumos, kas attiecas uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības. Jo īpaši minētajai ad hoc darba grupai būtu Pastāvīgo pārstāvju komitejai un Padomei jāpalīdz, kamēr norit sarunas saskaņā ar LES 50. pantu, ievērojot Eiropadomes nostādnes un Padomes sarunu norādes. Turklāt ad hoc darba grupa varētu sniegt palīdzību jautājumos, kuri saistīti ar procedūru saskaņā ar LES 50. pantu un kurus neapspriež ar Apvienoto Karalisti. |
| --- | --- |

(4)

Ad hoc darba grupai būtu Pastāvīgo pārstāvju komitejai un Padomei jāpalīdz visos jautājumos, kas attiecas uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības. Jo īpaši minētajai ad hoc darba grupai būtu Pastāvīgo pārstāvju komitejai un Padomei jāpalīdz, kamēr norit sarunas saskaņā ar LES 50. pantu, ievērojot Eiropadomes nostādnes un Padomes sarunu norādes. Turklāt ad hoc darba grupa varētu sniegt palīdzību jautājumos, kuri saistīti ar procedūru saskaņā ar LES 50. pantu un kurus neapspriež ar Apvienoto Karalisti.

| (5) | Ņemot vērā to, ka procedūra saskaņā ar LES 50. pantu ir pagaidu procedūra, ad hoc darba grupai būtu jābeidz pastāvēt, tiklīdz tās pilnvaras būs izpildītas. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka procedūra saskaņā ar LES 50. pantu ir pagaidu procedūra, ad hoc darba grupai būtu jābeidz pastāvēt, tiklīdz tās pilnvaras būs izpildītas.

| (6) | Pēc paziņojuma saskaņā ar LES 50. pantu Eiropadomes vai Padomes loceklis no tās dalībvalsts, kura izstājas, nepiedalās nedz Eiropadomes vai Padomes pārrunās, nedz lēmumu pieņemšanā attiecībā uz to, |
| --- | --- |

(6)

Pēc paziņojuma saskaņā ar LES 50. pantu Eiropadomes vai Padomes loceklis no tās dalībvalsts, kura izstājas, nepiedalās nedz Eiropadomes vai Padomes pārrunās, nedz lēmumu pieņemšanā attiecībā uz to,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo izveido LES 50. panta ad hoc darba grupu.

To vada Padomes Ģenerālsekretariāts.

2. pants

LES 50. panta ad hoc darba grupa palīdz Pastāvīgo pārstāvju komitejai un Padomei visos jautājumos, kas attiecas uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības.

Tā beidz pastāvēt, tiklīdz tās pilnvaras ir izpildītas.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 22. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. GRECH

---

(1)  
  OV L 315, 2.12.2009., 50. lpp.

1

---

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/140 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/140

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (KĀDP) 2017/901

(2017. gada 24. maijs),

ar ko īsteno Lēmumu 2013/798/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Centrālāfrikas Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/798/KĀDP (2013. gada 23. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Centrālāfrikas Republiku (1) un jo īpaši tā 2.c pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2013. gada 23. decembrī Padome pieņēma Lēmumu 2013/798/KĀDP. |
| --- | --- |

(1)

2013. gada 23. decembrī Padome pieņēma Lēmumu 2013/798/KĀDP.

| (2) | 2017. gada 17. maijā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 2127 (2013), to personu un vienību sarakstam, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, pievienoja vienu personu. |
| --- | --- |

(2)

2017. gada 17. maijā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 2127 (2013), to personu un vienību sarakstam, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, pievienoja vienu personu.

| (3) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 2013/798/KĀDP pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 2013/798/KĀDP pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2013/798/KĀDP pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 24. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. GRECH

---

(1)  
  OV L 352, 24.12.2013., 51. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Šā lēmuma pielikumā minēto personu pievieno sarakstam, kas iekļauts Lēmuma 2013/798/KĀDP pielikumā.

A.   Personas

| “12. | Abdoulaye HISSENE (jeb: a) Abdoulaye Issène; b) Abdoulaye Hissein; c) Hissene Abdoulaye; d) Abdoulaye Issène Ramadane; e) Abdoulaye Issene Ramadan; f) Issene Abdoulaye


  Dzimšanas datums: 1967

  Dzimšanas vieta:
  Ndele, Bamingui-Bangoran, Centrālāfrikas Republika.

  Valstspiederība: Centrālāfrikas Republika.

  Pases Nr.: Centrālāfrikas Republikas diplomātiskā pase Nr. D00000897, izdošanas datums: 2013. gada 5. aprīlis (derīga līdz 2018. gada 4. aprīlim)

  Adrese: a) KM5, Bangui, Centrālāfrikas Republika; b) Nana-Grebizi, Centrālāfrikas Republika

  Datums, kad iekļauts ANO sarakstā:
  2017. gada 17. maijs


  Cita informācija:
  Hissène iepriekš bija jaunatnes un sporta ministrs Centrālāfrikas Republikas bijušā prezidenta Michel Djotodia kabineta sastāvā. Pirms tam viņš bija politiskās partijas “Patriotu konvents taisnīgumam un mieram” (Convention of Patriots for Justice and Peace) vadītājs. Viņš arī kļuva par bruņoto kaujinieku grupējumu vadītāju Bangui, it īpaši PK5 (trešā rajona) apkaimē.

  Informācija no apraksta par iemesliem iekļaušanai sarakstā, ko sniegusi Sankciju komiteja:


  Papildu informācija:


  Abdoulaye Hissène un citi ex-Séléka locekļi sadarbojās ar Anti-balaka sabotētājiem, kas bija saistīti ar bijušo Centrālāfrikas Republikas prezidentu François Bozizé, tostarp Maxime Mokom, lai 2015. gada septembrī veicinātu vardarbīgus protestus un sadursmes kā daļu no neveiksmīgā valsts apvērsuma mēģinājuma gāzt valdību laikā, kad tābrīža pagaidu prezidente Catherine Samba-Panza piedalījās 2015. gada ANO Ģenerālajā asamblejā. Pret Mokom, Hissène un citiem Centrālāfrikas Republikas valdība izvirzīja apsūdzību par dažādiem noziedzīgiem nodarījumiem, tostarp slepkavībām, ļaunprātīgu dedzināšanu, spīdzināšanu un laupīšanu saistībā ar neizdevušos valsts apvērsumu.
  Kopš 2015. gada Hissène bija kļuvis par vienu no galvenajiem Bangui PK5 apkaimē esošo bruņoto kaujinieku grupējumu vadītājiem; tajos bija apvienoti vairāk nekā 100 vīrieši. Tādējādi viņš traucēja pārvietošanās brīvību un valsts varas atgriešanos minētajā teritorijā, tostarp, uzliekot nelikumīgus nodokļus par transportēšanas un tirdzniecības darbībām. 2015. gada otrajā pusē Hissène rīkojās kā ex-Séléka
  “Nairobistu” pārstāvis Bangui, darbībās tuvinoties ar “
  Antibalaka”
  kaujiniekiem Mokom vadībā. Haroun Gaye un Hissène kontrolēti bruņoti vīrieši piedalījās vardarbīgajos notikumos, kas norisinājās Bangui laikposmā no 2015. gada 26. septembra līdz 3. oktobrim.

  Hissène grupas locekļi tiek turēti aizdomās par līdzdalību 2015. gada 13. decembrī – konstitucionālā referenduma dienā – notikušajā uzbrukumā ex-Séléka vadītāja Mohamed Moussa Dhaffane automobilim. Hissène tiek apsūdzēts par vardarbības sarīkošanu Bangui KM5 rajonā, kurā tika nogalināti pieci un ievainoti divdesmit cilvēki, un iedzīvotājiem tika liegts piedalīties balsošanā referendumā par konstitūciju. Hissène apdraudēja vēlēšanu norisi, radot atriebības uzbrukumu ciklu starp dažādām grupām.

  2016. gada 15. martā policija apcietināja Hissène Bangui M'poko lidostā un nodeva viņu valsts žandarmērijas pētniecības un izmeklēšanas nodaļai. Pēc tam viņa kaujinieki, izmantojot vardarbību, viņu atbrīvoja un nozaga vienu ieroci, ko MINUSCA iepriekš nodeva saistībā ar lūgumu piešķirt izņēmumu, ko komiteja bija apstiprinājusi.

  2016. gada 19. jūnijā pēc tam, kad iekšējās drošības spēki PK12 apkaimē arestēja musulmaņu tirgotājus, Gaye un Hissène kaujinieki Bangui nolaupīja piecus valsts policistus. 20. jūnijā
  MINUSCA mēģināja policistus atbrīvot. Hissène un Gaye kontrolētie bruņotie vīrieši piedalījās apšaudē ar miera uzturētājiem, kuri mēģināja atbrīvot ķīlniekus. Tā rezultātā tika nogalināti vismaz seši cilvēki, un viens miera uzturētājs tika ievainots.

  2016. gada 12. augustā
  Hissène uzņēmās vadību pār 6 transportlīdzekļu konvoju, kuros atradās smagi bruņotas personas. Konvoju, kas devās prom no Bangui, MINUSCA aizturēja uz dienvidiem no Sibut. Ceļā uz ziemeļiem konvojs piedalījās apšaudēs ar iekšējās drošības spēkiem pie vairākiem kontrolpunktiem. Galu galā MINUSCA konvoju apstādināja 40 km uz dienvidiem no Sibut. Pēc vairākkārtējām apšaudēm MINUSCA notvēra 11 vīriešus, bet Hissène un vairāki citi izbēga. Apcietinātās personas MINUSCA norādīja, ka Hissène vadījis konvoju, kura mērķis bija nonākt līdz Bria un piedalīties Nourredine Adam organizētajā ex-Séléka grupu sapulcē.
  2016. gada augustā un septembrī ekspertu grupa divas reizes mēroja ceļu uz Sibut, lai aplūkotu mantu, ko MINUSCA
  13. augustā konfiscēja Hissène Gaye un Hamit Tidjani konvojam. Ekspertu grupa arī pārbaudīja munīciju, kas tika izņemta Hissène mājoklī 16. augustā. Sešos transportlīdzekļos un pie aizturētajām personām tika atrasts letāls un neletāls militārais aprīkojums. 2016. gada 16. augustā Centrālā žandarmērija pārmeklēja Hissène mājokli Bangui. Tika atrasts vairāk nekā 700 ieroču.

  2016. gada 4. septembrī
  ex-Séléka elementu grupa, ar sešiem motocikliem pārvietojoties no Kaga-Bandoro, lai pa ceļam uzņemtu Hissène un viņa līdzgaitniekus, netālu no Dékoa atklāja uguni pret MINUSCA. Šā starpgadījuma laikā tika nogalināts viens ex-Séléka kaujinieks, un ievainoti tika divi miera uzturētāji un viens civiliedzīvotājs.” |
| --- | --- |

“12.

Dzimšanas datums: 1967

Dzimšanas vieta:
  Ndele, Bamingui-Bangoran, Centrālāfrikas Republika.

Valstspiederība: Centrālāfrikas Republika.

Pases Nr.: Centrālāfrikas Republikas diplomātiskā pase Nr. D00000897, izdošanas datums: 2013. gada 5. aprīlis (derīga līdz 2018. gada 4. aprīlim)

Adrese: a) KM5, Bangui, Centrālāfrikas Republika; b) Nana-Grebizi, Centrālāfrikas Republika

Datums, kad iekļauts ANO sarakstā:
  2017. gada 17. maijs

Cita informācija:
  Hissène iepriekš bija jaunatnes un sporta ministrs Centrālāfrikas Republikas bijušā prezidenta Michel Djotodia kabineta sastāvā. Pirms tam viņš bija politiskās partijas “Patriotu konvents taisnīgumam un mieram” (Convention of Patriots for Justice and Peace) vadītājs. Viņš arī kļuva par bruņoto kaujinieku grupējumu vadītāju Bangui, it īpaši PK5 (trešā rajona) apkaimē.

Informācija no apraksta par iemesliem iekļaušanai sarakstā, ko sniegusi Sankciju komiteja:

Papildu informācija:

Abdoulaye Hissène un citi ex-Séléka locekļi sadarbojās ar Anti-balaka sabotētājiem, kas bija saistīti ar bijušo Centrālāfrikas Republikas prezidentu François Bozizé, tostarp Maxime Mokom, lai 2015. gada septembrī veicinātu vardarbīgus protestus un sadursmes kā daļu no neveiksmīgā valsts apvērsuma mēģinājuma gāzt valdību laikā, kad tābrīža pagaidu prezidente Catherine Samba-Panza piedalījās 2015. gada ANO Ģenerālajā asamblejā. Pret Mokom, Hissène un citiem Centrālāfrikas Republikas valdība izvirzīja apsūdzību par dažādiem noziedzīgiem nodarījumiem, tostarp slepkavībām, ļaunprātīgu dedzināšanu, spīdzināšanu un laupīšanu saistībā ar neizdevušos valsts apvērsumu.

Kopš 2015. gada Hissène bija kļuvis par vienu no galvenajiem Bangui PK5 apkaimē esošo bruņoto kaujinieku grupējumu vadītājiem; tajos bija apvienoti vairāk nekā 100 vīrieši. Tādējādi viņš traucēja pārvietošanās brīvību un valsts varas atgriešanos minētajā teritorijā, tostarp, uzliekot nelikumīgus nodokļus par transportēšanas un tirdzniecības darbībām. 2015. gada otrajā pusē Hissène rīkojās kā ex-Séléka
  “Nairobistu” pārstāvis Bangui, darbībās tuvinoties ar “
  Antibalaka”
  kaujiniekiem Mokom vadībā. Haroun Gaye un Hissène kontrolēti bruņoti vīrieši piedalījās vardarbīgajos notikumos, kas norisinājās Bangui laikposmā no 2015. gada 26. septembra līdz 3. oktobrim.

Hissène grupas locekļi tiek turēti aizdomās par līdzdalību 2015. gada 13. decembrī – konstitucionālā referenduma dienā – notikušajā uzbrukumā ex-Séléka vadītāja Mohamed Moussa Dhaffane automobilim. Hissène tiek apsūdzēts par vardarbības sarīkošanu Bangui KM5 rajonā, kurā tika nogalināti pieci un ievainoti divdesmit cilvēki, un iedzīvotājiem tika liegts piedalīties balsošanā referendumā par konstitūciju. Hissène apdraudēja vēlēšanu norisi, radot atriebības uzbrukumu ciklu starp dažādām grupām.

2016. gada 15. martā policija apcietināja Hissène Bangui M'poko lidostā un nodeva viņu valsts žandarmērijas pētniecības un izmeklēšanas nodaļai. Pēc tam viņa kaujinieki, izmantojot vardarbību, viņu atbrīvoja un nozaga vienu ieroci, ko MINUSCA iepriekš nodeva saistībā ar lūgumu piešķirt izņēmumu, ko komiteja bija apstiprinājusi.

2016. gada 19. jūnijā pēc tam, kad iekšējās drošības spēki PK12 apkaimē arestēja musulmaņu tirgotājus, Gaye un Hissène kaujinieki Bangui nolaupīja piecus valsts policistus. 20. jūnijā
  MINUSCA mēģināja policistus atbrīvot. Hissène un Gaye kontrolētie bruņotie vīrieši piedalījās apšaudē ar miera uzturētājiem, kuri mēģināja atbrīvot ķīlniekus. Tā rezultātā tika nogalināti vismaz seši cilvēki, un viens miera uzturētājs tika ievainots.

2016. gada 12. augustā
  Hissène uzņēmās vadību pār 6 transportlīdzekļu konvoju, kuros atradās smagi bruņotas personas. Konvoju, kas devās prom no Bangui, MINUSCA aizturēja uz dienvidiem no Sibut. Ceļā uz ziemeļiem konvojs piedalījās apšaudēs ar iekšējās drošības spēkiem pie vairākiem kontrolpunktiem. Galu galā MINUSCA konvoju apstādināja 40 km uz dienvidiem no Sibut. Pēc vairākkārtējām apšaudēm MINUSCA notvēra 11 vīriešus, bet Hissène un vairāki citi izbēga. Apcietinātās personas MINUSCA norādīja, ka Hissène vadījis konvoju, kura mērķis bija nonākt līdz Bria un piedalīties Nourredine Adam organizētajā ex-Séléka grupu sapulcē.

2016. gada augustā un septembrī ekspertu grupa divas reizes mēroja ceļu uz Sibut, lai aplūkotu mantu, ko MINUSCA
  13. augustā konfiscēja Hissène Gaye un Hamit Tidjani konvojam. Ekspertu grupa arī pārbaudīja munīciju, kas tika izņemta Hissène mājoklī 16. augustā. Sešos transportlīdzekļos un pie aizturētajām personām tika atrasts letāls un neletāls militārais aprīkojums. 2016. gada 16. augustā Centrālā žandarmērija pārmeklēja Hissène mājokli Bangui. Tika atrasts vairāk nekā 700 ieroču.

2016. gada 4. septembrī
  ex-Séléka elementu grupa, ar sešiem motocikliem pārvietojoties no Kaga-Bandoro, lai pa ceļam uzņemtu Hissène un viņa līdzgaitniekus, netālu no Dékoa atklāja uguni pret MINUSCA. Šā starpgadījuma laikā tika nogalināts viens ex-Séléka kaujinieks, un ievainoti tika divi miera uzturētāji un viens civiliedzīvotājs.”

---

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/143 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/143

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/902

(2017. gada 23. maijs),

ar ko izveido to Savienības inspektoru sarakstu, kuri drīkst veikt inspekcijas atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1224/2009

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3252)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 79. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 izveido kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, lai Savienībā nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. Minētā regula paredz, ka, neskarot piekrastes dalībvalstu primāro atbildību, Savienības inspektori atbilstīgi minētās regulas noteikumiem var veikt inspekcijas Savienības ūdeņos un uz Savienības zvejas kuģiem, kas atrodas ārpus Savienības ūdeņiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 izveido kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, lai Savienībā nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. Minētā regula paredz, ka, neskarot piekrastes dalībvalstu primāro atbildību, Savienības inspektori atbilstīgi minētās regulas noteikumiem var veikt inspekcijas Savienības ūdeņos un uz Savienības zvejas kuģiem, kas atrodas ārpus Savienības ūdeņiem.

| (2) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 (2) nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Savienības kontroles sistēmu, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 (2) nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Savienības kontroles sistēmu, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009.

| (3) | Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 paredz, ka Savienības inspektoru sarakstu Komisija pieņem, pamatojoties uz dalībvalstu un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (“aģentūra”) paziņojumiem. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 paredz, ka Savienības inspektoru sarakstu Komisija pieņem, pamatojoties uz dalībvalstu un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (“aģentūra”) paziņojumiem.

| (4) | Pirmais Savienības inspektoru saraksts tika izveidots ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/883/ES (3). Minēto sarakstu četras reizes aizstāja ar jaunu Savienības inspektoru sarakstu; pirmo jauno sarakstu izveidoja ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/174/ES (4) un nākamos – ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/120/ES (5), Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/645 (6) un Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/706 (7). Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 404/2011 pēc sākotnējā saraksta izveidošanas dalībvalstīm un aģentūrai katru gadu līdz oktobrim jāpaziņo Komisijai visas saraksta izmaiņas, ko tās vēlas ieviest nākamajā kalendārajā gadā, un Komisijai attiecīgi jāgroza saraksts līdz 31. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Pirmais Savienības inspektoru saraksts tika izveidots ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/883/ES (3). Minēto sarakstu četras reizes aizstāja ar jaunu Savienības inspektoru sarakstu; pirmo jauno sarakstu izveidoja ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/174/ES (4) un nākamos – ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/120/ES (5), Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/645 (6) un Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/706 (7). Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 404/2011 pēc sākotnējā saraksta izveidošanas dalībvalstīm un aģentūrai katru gadu līdz oktobrim jāpaziņo Komisijai visas saraksta izmaiņas, ko tās vēlas ieviest nākamajā kalendārajā gadā, un Komisijai attiecīgi jāgroza saraksts līdz 31. decembrim.

| (5) | Dažas dalībvalstis un aģentūra ir paziņojušas grozījumus pašreizējā inspektoru sarakstā. Tāpēc, pamatojoties uz šiem paziņojumiem, saraksts, kas izveidots ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/706, būtu jāaizstāj ar jaunu Savienības inspektoru sarakstu. |
| --- | --- |

(5)

Dažas dalībvalstis un aģentūra ir paziņojušas grozījumus pašreizējā inspektoru sarakstā. Tāpēc, pamatojoties uz šiem paziņojumiem, saraksts, kas izveidots ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/706, būtu jāaizstāj ar jaunu Savienības inspektoru sarakstu.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības inspektoru saraksts ir noteikts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/706 atceļ.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 23. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 8. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2011. gada 21. decembra Īstenošanas lēmums 2011/883/ES, ar ko izveido Savienības inspektoru sarakstu atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 79. panta 1. punktam (OV L 343, 23.12.2011., 123. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2013. gada 8. aprīļa Īstenošanas lēmums 2013/174/ES, ar ko izveido Savienības inspektoru sarakstu atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 79. panta 1. punktam (OV L 101, 10.4.2013., 31. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 4. marta Īstenošanas lēmums 2014/120/ES, ar ko izveido Savienības inspektoru sarakstu atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 79. panta 1. punktam (OV L 66, 6.3.2014., 31. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2015. gada 20. aprīļa Īstenošanas lēmums (ES) 2015/645, ar ko izveido to Savienības inspektoru sarakstu, kuri drīkst veikt inspekcijas atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1224/2009 (OV L 106, 24.4.2015., 31. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2016. gada 3. maija Īstenošanas lēmums (ES) 2016/706, ar ko izveido to Savienības inspektoru sarakstu, kuri drīkst veikt inspekcijas atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1224/2009 (OV L 122, 12.5.2016., 26. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

REGULAS (EK) Nr. 1224/2009 79. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTAIS SAVIENĪBAS INSPEKTORU SARAKSTS

| Valsts | Inspektori |
| --- | --- |
| Beļģija | Coens, Philippe
  De Vleeschouwer, Guy
  Devogel, Geert
  Huygh, Gerd
  Lieben, Richard
  Monteyne, Ian
  Noet, Werner
  Steenssens, Kurt
  Timmerman, Thierry
  Vandenbrouck, Frank
  Van Rompaey, Tim
  Van Torre, Mike
  Verhaeghe, Dirk |
| Bulgārija | Angelov, Todor
  Bakardzhiev, Stefan
  Cholakov, Atanas
  Damyanov, Konstantin
  Encheva, Kremena
  Hristov, Martin
  Ivanov, Ivan
  Ivanov, Todor
  Kerekov, Nikolay
  Kostadinov, Ivan
  Kyumyurdzhiev, Kiril
  Nikolov, Galin
  Petkov, Dimitar
  Petrova, Miroslava
  Raev, Yordan
  Valkov, Dimitar |
| Čehijas Republika | nav |
| Dānija | Akselsen, Ole
  Andersen, Dan Søgård
  Andersen, Hanne Skjæmt
  Andersen, Lars Ole
  Andersen, Martin Burgwaldt
  Andersen, Mogens Godsk
  Andersen, Niels Jørgen Anton
  Andersen, Peter Bunk
  Anderson, Jacob Edward
  Astrup, Iben
  Bache, René
  Bang, Mai
  Beck, Bjarne Baagø
  Bendtsen, Lars Kjærsgaard
  Bernholm, Kristian
  Bjerre, Casper
  Carl, Morten Grand Wiglaur
  Christensen, Jesper Just
  Christensen, Peter Grim
  Christensen, Thomas
  Christiansen, Michael Koustrup
  Damsgaard, Kresten
  Degn, Jesper Leon
  Due-Boje, Thomas Zinck
  Dølling, Robert
  Ebert, Thomas Axel Regaard
  Eiersted, Jesper Bech
  Elnef, Frank Godt
  Fick, Carsten
  Frandsen, René Brian
  Frederiksen, Torben Broe
  Gotved, Jesper Hovby
  Groth, Niels
  Grupe, Poul
  Gaarde, Børge
  Handrup, Jacob
  Hansen, Gunnar Beck
  Hansen, Ina Kjærgaard
  Hansen, Jan Duval
  Hansen, John Daugaard
  Hansen, Martin
  Hansen, Martin Baldur
  Hansen, Ole
  Hansen, Thomas
  Harrison, Dorthe Kronborg
  Hartmann, Christian
  Hestbek, Flemming
  Høgild, Lars
  Højrup, Torben
  Jaeger, Michael Wassermann
  Jensen, Anker Mark
  Jensen, Flemming Bergtorp
  Jensen, Hanne Juul
  Jensen, Jimmy Langelund
  Jensen, Jonas Krøyer
  Jensen, Lars Henrik
  Jensen, Lone Agathon
  Jensen, René Sandholt
  Jensen, Søren Palle
  Jespersen, René
  Johansen, Allan
  Juul, Simon
  Juul, Torben
  Jørgensen, Lasse Elmgren
  Jørgensen, Ole Holmberg
  Karlsen, Jesper Herning
  Knudsen, Malene
  Knudsen, Ole Hvid
  Kofoed, Kim Windahl
  Kokholm, Peder
  Kristensen, Henrik
  Kristensen, Peter Holmgaard
  Kristiansen, Jeanne Marie
  Larsen, Michael Søeballe
  Larsen, Peter Hjort
  Larsen, Tim Bonde
  Lundbæk, Tommy Oldenborg
  Madsen, Arne
  Madsen, Jens-Erik
  Madsen, Johnny Gravesen
  Melgaard, Bo Kornum
  Mortensen, Erik
  Mortensen, Jan Lindholdt
  Møller, Gert
  Nielsen, Christian
  Nielsen, Dan Randum
  Nielsen, Hans Henrik
  Nielsen, Henrik
  Nielsen, Henrik Frühstück
  Nielsen, Henrik Kruse
  Nielsen, Jeppe
  Nielsen, Mads Grundvad
  Nielsen, Niels Kristian
  Nielsen, Steen
  Nielsen, Steven Bo
  Nielsen, Søren
  Nielsen, Søren Egelund
  Nielsen, Tage Kim
  Nielsen, Trine Fris
  Nørgaard, Max Reno Bang
  Paulsen, Kim Thor
  Pedersen, Claus
  Pedersen, Knud Jan
  Pedersen, Morten Berg
  Petersen, Christina Holmer
  Petersen, Henning Juul
  Petersen, Jimmy Torben
  Porsmose, Tommy
  Poulsen, Bue
  Poulsen, John
  Ramm, Heine
  Rømer, Jan
  Schjoldager, Tim Rasmussen
  Schmidt, Stefan Göttsche
  Schou, Kasper
  Siegumfeldt, Jeanette
  Simonsen, Kjeld
  Simonsen, Morten
  Skrivergaard, Lennart
  Sørensen, Allan Lindgaard
  Thomsen, Bjarne Kondrup
  Thomsen, Klaus Ringive Solgaard
  Thorsen, Michael
  Trab, Jens Ole
  Vind, Finn
  Vistrup, Annette Klarlund
  Wallenstrøm, Silas Lindgreen
  Wille, Claus
  Wind, Bernt Paul
  Østergård, Lars
  Aasted, Lars Jerne |
| Vācija | Abs, Volker
  Ahlmeyer, Jens
  Angermann, Henry
  Baumann, Jörg
  Bembenek, Jörg
  Bergmann, Udo
  Bernhagen, Sven
  Bieder, Mathias
  Bloch, Ralf
  Borchardt, Erwin
  Bordolo, Jan-Hendrik
  Borowy, Matthias
  Bösherz, Andreas
  Brunnlieb, Jürgen
  Buchholz, Matthias
  Büttner, Harald
  Cassens, Enno
  Christiansen, Dirk
  Cramer, Arne
  Döhnert, Tilman
  Drenkhahn, Michael
  Ehlers, Klaus
  Fiedler, Sebastian
  Fink, Jens
  Franke, Hermann
  Franz, Martin
  Frenz, Sandro
  Garbe, Robert
  Gätjen, Sebastian
  Golz, Ulrich
  Gräfe, Roland
  Grawe, André
  Griemberg, Lars
  Haase, Christian
  Hannes, Chistoph
  Hänse, Dirk
  Hansen, Hagen
  Heidkamp, Max
  Heisler, Lars
  Herda, Heinrich
  Hickmann, Michael
  Homeister, Alfred
  Hoyer, Oliver
  Jansen- Raabe, Karsten
  Käding, Christian
  Keidel, Quirin
  Kinast, Daniel
  Köhn, Thorsten
  Kollath, Mark
  Kopec, Reinhard
  Kraack, Sönke
  Krüger, Torsten
  Kupfer, Christian
  Kutschke, Holger
  Lange, Michael
  Lehmann, Jan
  Lorenzen, Alexander
  Lübke, Torsten
  Lührs, Carsten
  Möhring, Torsten
  Mücher, Martin
  Mundt, Mario
  Nickel, Jörg
  Nitze, Andreas
  Nöckel, Steffen
  Pauls, Werner
  Perkuhn, Martin
  Pötzsch, Frank
  Radzanowski, Sven
  Ramm, Jörg
  Reimers, Andre
  Richter, Thomas
  Rutz, Dietmar
  Sauerwein, Dirk
  Schmiedeberg, Christian
  Schröter, Robert
  Schuchardt, Karsten
  Schuler, Claas
  Schulze, Roberto
  Sehne, Dirk
  Siebrecht, Hannes
  Skrey, Erich
  Springer, Gunnar
  Stüber, Jan
  Sween, Gorm
  Teetzmann, Julian
  Thieme, Stefan
  Thomas, Raik
  Vetterick, Arno
  Wagner, Ralf
  Welz, Henning
  Welz, Oliver
  Wessels, Heinrich
  Wichert, Peter |
| Igaunija | Grossmann, Meit
  Kutsar, Andres
  Lasn, Margus
  Nigu, Silver
  Niinemaa, Endel
  Pai, Aare
  Parts, Erik
  Soll, Simon
  Torn, Kerdo
  Ulla, Indrek
  Varblane, Viljar
  Hioväin, Heikki
  Aid, Ott
  Grigorjev, Mait
  Lillema, Tarvo
  Melk, Kristi |
| Īrija | Ahern Christy
  Allan, Damien
  Amrien, Rudi
  Ankers, Brian
  Ansbro, Mark
  Armstrong, Stuart
  Barber, Kevin
  Barcoe, Michael
  Barr, William
  Barret, Brendan
  Barrett, Elizabeth
  Barrett, Jamie
  Beale, Derek
  Bones, Anthony
  Brannigan, Steve
  Breen, Kieran
  Brennan, Colm
  Brett, Martin
  Brophy, James
  Brophy, Paul
  Browne, Brendan
  Brunicardi, Michael
  Bryant, William
  Buckley, Anthony
  Buckley, David
  Buckley, John
  Bugler, Andrew
  Butler, David
  Butler, John
  Byrne, Kenneth
  Byrne, Paul
  Cagney, Daniel
  Cahalane, Donnchadh
  Campbell, Aoife
  Campbell, Stephen
  Carr, Kieran
  Casey, Anthony
  Chandler, Frank
  Chute, Killian
  Chute, Richard
  Claffey, Seamus
  Clarke, Tadhg
  Cleary, James
  Clinton, Andrew
  Clinton, Finbar
  Cloake, Niall
  Cogan, Jerry
  Collins, Damien
  Connaghan, Fintan
  Connery, Paul
  Connolly, Stephen
  Cooper, Thomas
  Corish, Cormac
  Corrigan, Kieran
  Cosgrave, Karl
  Cosgrove, Thomas
  Cotter, Colm
  Cotter, James
  Cotter, Jamie
  Coughlan, Neville
  Craven, Cormac
  Croke, Jason
  Cronin, Martin
  Cronin, Philip
  Crowley, Brian
  Cummins, Alan
  Cummins, Paul
  Cummins, William
  Cunningham, Diarmiad
  Curran, Donal
  Curran, Siubhan
  Curtin, Brendan
  Daly, Brendan
  Daly, Joe
  Daly, John
  Daly, Mick
  Darcy, Enna
  De Barra, Ruairi
  Dempsey, Brian
  Devaney, Michael
  Dicker, Philip
  Dohery, Brian
  Doherty, Patrick
  Donaldson, Stuart
  Donnachie, Martin
  Donnchadh, Cahalane
  Donovan, Tom
  Downes, Eamon
  Downing, Erica
  Downing, John
  Doyle, Billy
  Doyle, Cronan
  Duane, Paul
  Ducker, Nigel
  Duggan, Cian
  Duignam, Ray
  Fanning, Grace
  Farrell, Brian
  Farrelly, Emmett
  Faulkner, Damien
  Fealy, Gerard
  Fennel, Siobhan
  Fenton, Garry
  Ferguson, Kevin
  Finegan, Ultan
  Finnegan, David
  Fitzgerald, Brian,
  Fitzpatrick, Gerry
  Fleming, David
  Flynn, Alan
  Foley, Brendan
  Foley, Connor
  Foley, Kevin
  Fowler, Patrick
  Fox, Colm
  Fox, Dennis
  Freeman, Harry
  Friel, Aidan
  Gallagher, Damien
  Gallagher, Danny
  Gallagher, Neil
  Gallagher, Orlaith
  Gallagher, Patrick
  Galvin, Rory
  Gannon, James
  Geraghty, Tony
  Gernon, Ross
  Gleeson, Marie
  Goulding, Donal
  Grogan, Susanne
  Hamilton, Alan
  Hamilton, Gillian
  Hamilton, Greg
  Hamilton, Martin
  Hannon, Gary
  Hanrahan, Michael
  Harding, James
  Harkin, Patrick
  Harrington, Michael
  Harty, Paddy
  Hastings, Brian
  Healy, Conor
  Healy, Jef
  Heffernan, Bernard
  Hegarthy, Mark
  Hegarty, Paul
  Hickey, Adrian
  Hickey, Andrew
  Hickey, Declan
  Hickey, Michael
  Hobbins, Tom
  Holland, Ken
  Hollingsworth, Edward
  Humphries, Daniel
  Irwin, Richard
  Ivory, Sean
  Kavanagh, Ian
  Kavanagh, Paul
  Kearney, Brendan
  Keating, Debbie
  Keeley, David
  Keirse, Gavin
  Kenneally, Jonathan
  Kennedy, Liam
  Kennedy, Tom
  Keogh, Mark
  Kerr, Charlie
  Kickham, Jon-Lawrence
  Kinsella, Gordan
  Kirwan, Conor
  Kirwan, Darragh
  Lacey-Byrne, Dillon
  Laide, Cathal
  Landy, Glen
  Lane, Brian
  Lane, Mary
  Lawlor, Collie
  Leahy, Brian
  Lenihen, Marc
  Linehan, Sean
  Long Emmett
  Lynch, Darren
  Lynch, Mark
  Lynch, Paul
  Mackey, Eoin
  Mackey, John
  Madden, Brendan
  Madine, Stephen
  Maguire, Paul
  Mallon, Keith
  Maloney, Nessa
  Manning, Neil
  Martin, Jamie
  Matthews, Brian
  McCarthy, Gavin
  McCarthy, Michael
  McCarthy, Niall
  McCarthy, Paul
  McCarthy, Robert
  McCoy, Sean
  McDermot, Paul
  McGarry, John
  McGee, Noel
  McGee, Paul
  McGrath, Owen
  McGroarty, John
  McGroarty, Mark
  McGroary, Peter
  McHale, Laura
  McKenna, David
  McLoughlin, John
  McLoughlin, Ronan
  McMahon, Dean
  McNamara, Ken
  McNamara, Paul
  McPhilbin, Dwain
  McUmfraidh, Caoimhin
  Meehan, Robert
  Melvin, David
  Meredith, Helen
  Minehane, John
  Molloy, Darragh
  Molloy, John Paul
  Moloney, Kara
  Mooney, Gerry
  Mooney, Keith
  Moore, Conor
  Morrissey, Stephen
  Mulcahy, John
  Mulcahy, Liam
  Mulcahy, Shane
  Mullan, Patrick
  Mullane, Paul
  Mundy, Brendan
  Murphy, Adam
  Murphy, Aidan
  Murphy, Barry
  Murphy, Caroline
  Murphy, Chris
  Murphy, Claire
  Murphy, Daniel
  Murphy, Enda
  Murphy, Honour
  Murphy, John
  Murran, Sean
  Murray, Paul
  Newstead, Sean
  Nic Dhonnchadha, Stephanie
  Ni Cionnach Pic, Dubheasa
  Nolan, Brian
  Nolan, James
  Northover, James
  O'Beirnes, Derek
  O'Brien, Jason
  O'Brien, Ken
  O'Brien, Paul
  O'Brien, Roberta
  O'Callaghan, Maria
  O'Connell, Paul
  O'Connor, Dermot
  O'Connor, Frank
  O'Donovan, Diarmuid
  O'Donovan, Michael
  O'Driscoll, Olan
  O'Flynn, Aisling
  O'Grady, Vivienne
  O'Leary, David
  O'Mahoney, Kevin
  O'Mahony, David
  O'Mahony, Denis
  O'Mahony, Karl
  O'Meara, Pat
  O'Neill Donal
  O'Regan, Alan
  O'Regan, Cliona
  O'Regan, Tony
  O'Reilly, Brendan
  O'Seaghdha, Ciaran
  O'Sullivan, Cormac
  O'Sullivan, Patricia
  Ó Neachtain, Aonghus
  Parke, Declan
  Patterson, Adrienne
  Patterson, John
  Pender, Darragh
  Pentony, Declan
  Pierce, Paul
  Piper, David
  Plante, Thomas
  Plunkett, Thomas
  Power, Cathal
  Power, Gillian
  Prendergast, Kevin
  Pyke, Gavin
  Quigg, James
  Quinn, Mikey
  Raferty, Damien
  Reddin, Tony
  Reidy, Patrick
  Ridge, Patrick
  Robinson, Niall
  Russell, Mark
  Ryan, Fergal
  Ryan, Marcus
  Scalici, Fabio
  Scanlon, Gordon
  Shalloo, Jim
  Sheridan, Glenn
  Sills, Barry
  Sinnott, Lee
  Smith, Brian
  Smith, Dean
  Smith, Gareth
  Smyth, Eoin
  Snowdon, Edward
  Stack, Stephen
  Stapleton, Alan
  Sweeney, Brian
  Sweetnam, Vincent
  Swords, Graham
  Tarrant, Martin
  Tigh, Declan
  Timon, Eric
  Tobin, John
  Troy, Ivan
  Tubridy, Fergal
  Turley, Mark
  Turnbull, Michael
  Twomey, Tom
  Valls Senties, Virginia
  Verling, Ronan
  Von Raesfeldt, Mark
  Wall, Danny
  Wallace, Robert
  Walsh, Conleth
  Walsh, Dave
  Walsh, Karen
  Walsh, Richard
  Weldon, James
  Whelan, Mark
  White, John
  Whoriskey, David
  Wickham, Larry
  Wilson, Tony
  Wise, James
  Woodward, Ciaran |
| Grieķija | ΑΒΡΑΜΙΔΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΑΓΑΠΗΤΟΣ, ΕΥΘΥΜΙΟΣ
  ΑΔΑΜΙΔΗΣ, ΘΕΜΙΣΤΟΚΛΗΣ
  ΑΘΑΝΑΣΙΟΥ, ΑΡΓΥΡΩ
  ΑΙΒΑΛΙΩΤΟΥ, ΕΙΡΗΝΗ
  ΑΚΡΙΒΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΑΛΕΞΙΟΥ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΑΛΥΓΙΖΑΚΗΣ, ΝΕΚΤΑΡΙΟΣ
  ΑΛΥΦΑΝΤΑΚΗΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ
  ΑΜΒΡΟΣΙΑΤΟΥ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ
  ΑΝΑΓΝΩΣΤΟΥ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΑΝΑΣΟΤΣΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΑΝΔΡΙΚΟΠΟΥΛΟΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΑΝΕΜΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΑΝΤΩΝΑΚΟΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΑΝΩΜΕΡΙΑΝΑΚΗΣ, ΕΠΑΜΕΙΝΩΝΔΑΣ
  ΑΡΑΜΠΑΤΖΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΑΡΑΧΩΒΙΤΗΣ, ΑΝΔΡΕΑΣ
  ΑΡΓΥΡΟΥ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΑΣΠΡΟΠΟΥΛΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΑΣΠΡΟΥΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΑΥΓΕΡΙΝΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΒΑΙΣ, ΠΑΥΛΟΣ
  ΒΑΙΤΣΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΒΑΙΤΣΗΣ, ΔΗΜΟΣ
  ΒΑΚΑΤΑΣΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΒΑΡΔΙΔΑΚΗ, ΕΥΡΥΚΛΕΙΑ
  ΒΑΡΕΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ-ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΒΑΡΛΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΒΑΣΙΛΕΙΟΥ, ΒΑΣΩ
  ΒΑΣΙΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΣΩΤΗΡΙΟΣ
  ΒΑΣΙΛΟΠΟΥΛΟΥ, ΚΛΕΑΝΘΗ
  ΒΕΛΙΣΣΑΡΟΠΟΥΛΟΣ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ
  ΒΕΝΕΤΗΣ, ΔΗΜΟΣΘΕΝΗΣ
  ΒΕΡΓΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΒΕΤΤΑΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ
  ΒΛΙΩΡΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΒΟΓΙΑΤΖΑΚΗΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ
  ΒΟΡΤΕΛΙΝΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΒΟΤΣΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΒΟΥΡΛΕΤΣΗΣ, ΣΩΤΗΡΙΟΣ
  ΓΑΒΑΛΑΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΓΑΚΗΣ, ΑΛΕΞΙΟΣ
  ΓΑΛΑΝΑΚΗΣ, ΑΝΔΡΕΑΣ
  ΓΑΛΑΤΟΥΛΑ, ΑΝΝΑ
  ΓΑΛΗΝΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΓΑΛΟΥΖΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΓΑΡΕΦΑΛΟΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΓΕΡΙΚΗ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ
  ΓΕΩΡΓΑΝΤΑΣ, ΜΙΧΑΗΛ
  ΓΕΩΡΓΙΑΔΗ, ΜΑΡΙΑ
  ΓΙΑΝΝΟΥΛΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ
  ΓΙΑΝΝΟΥΣΑΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΓΙΑΝΝΟΥΣΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΓΚΑΖΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΓΚΙΝΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΓΚΟΥΣΗΣ, ΦΙΛΙΠΠΟΣ
  ΓΟΛΕΓΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΓΡΗΓΟΡΑΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ
  ΓΥΠΑΡΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΔΑΡΔΩΝΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΔΕΛΗΜΗΤΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΔΕΛΙΕΖΑ, ΑΝΤΩΝΙΑ
  ΔΕΛΧΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΔΕΣΠΟΥΛΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΔΗΜΑΚΗ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ
  ΔΗΜΟΠΟΥΛΟΣ, ΑΠΟΣΤΟΛΟΣ
  ΔΙΑΜΑΝΤΑΚΗΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ
  ΔΙΑΜΑΝΤΟΠΟΥΛΟΣ, ΜΙΧΑΗΛ
  ΔΟΚΙΑΝΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΔΟΥΝΑΣ, ΠΡΟΚΟΠΙΟΣ
  ΔΡΟΛΑΓΙΑ, ΕΥΘΥΜΙΑ
  ΔΡΟΣΑΚΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΔΡΟΣΟΥΝΗΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ
  ΕΚΤΑΡΙΔΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΕΞΗΝΤΑΒΕΛΩΝΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΕΡΓΟΛΑΒΟΥ, ΑΝΝΑ
  ΕΥΑΓΓΕΛΑΤΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΕΥΜΟΡΦΟΠΟΥΛΟΣ, ΧΑΡΙΛΑΟΣ
  ΖΑΒΙΤΣΑΝΟΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΖΑΚΥΝΘΙΝΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΖΑΜΠΕΤΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΖΑΡΚΑΔΑ, ΑΛΕΞΙΑ
  ΖΑΧΑΡΟΠΟΥΛΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΖΙΑΝΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΖΟΥΡΙΔΑΚΗΣ, ΜΙΛΤΙΑΔΗΣ
  ΖΩΓΑΛΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΖΩΓΑΛΗΣ, ΣΤΑΥΡΟΣ
  ΖΩΗΣ, ΠΑΝΤΕΛΗΣ
  ΗΛΙΟΥ, ΣΠΥΡΙΔΩΝΑΣ
  ΘΕΟΔΩΡΟΥΔΗ, ΑΙΜΙΛΙΑ
  ΘΕΟΛΟΓΟΥ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ
  ΘΕΟΧΑΡΟΥΛΗΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ
  ΙΚΙΟΥΖΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΚΑΒΟΥΡΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΚΑΓΙΑΣ, ΧΑΡΑΛΑΜΠΟΣ
  ΚΑΛΑΒΡΕΖΟΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΚΑΛΛΙΝΙΚΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΚΑΛΟΓΡΙΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΚΑΜΑΚΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΚΑΝΕΛΛΟΠΟΥΛΟΥ, ΠΕΛΑΓΙΑ
  ΚΑΠΕΛΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΚΑΠΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΚΑΠΟΤΑΣ, ΜΙΛΤΙΑΔΗΣ
  ΚΑΡΑΒΟΤΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΚΑΡΑΚΑΤΣΑΝΗΣ,ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΚΑΡΑΚΟΝΤΗΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΚΑΡΑΤΑΓΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΚΑΡΟΥΝΤΖΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΚΑΡΥΣΤΙΑΝΟΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ
  ΚΑΣΣΗ, ΒΑΣΙΛΙΚΗ
  ΚΑΣΤΑΝΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΚΑΤΣΑΚΟΥΛΗΣ, ΠΑΡΑΣΧΟΣ
  ΚΑΤΣΑΜΠΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΚΑΤΣΑΡΟΣ, ΛΕΩΝΙΔΑΣ
  ΚΑΤΣΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ
  ΚΑΤΣΙΓΙΑΝΝΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΚΛΟΥΜΑΣΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΚΟΚΚΟΤΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΚΟΚΟΛΟΓΙΑΝΝΑΚΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΚΟΛΛΙΑΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ
  ΚΟΛΟΚΟΤΑΣ, ΠΕΤΡΟΣ
  ΚΟΛΟΚΟΤΡΩΝΗ, ΑΡΓΥΡΩ
  ΚΟΜΗΝΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΚΟΝΤΗ, ΜΑΡΙΑ
  ΚΟΝΤΟΒΑΣ, ΓΡΗΓΟΡΙΟΣ
  ΚΟΝΤΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΚΟΝΤΟΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΚΟΡΚΙΖΟΓΛΟΥ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΚΟΡΤΕΣΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΚΟΡΩΝΑΙΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΚΟΡΩΝΑΙΟΣ, ΠΑΡΑΣΚΕΥΑΣ
  ΚΟΣΜΑΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ
  ΚΟΥΖΙΛΟΥ, ΣΤΑΥΡΟΥΛΑ
  ΚΟΥΚΑΡΑΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΚΟΥΚΔΑ, ΕΥΑΓΓΕΛΙΑ
  ΚΟΥΛΑΞΙΔΗΣ, ΔΡΑΚΟΥΛΗΣ
  ΚΟΥΝΤΟΥΡΑΔΑΚΗ, ΚΑΛΛΙΟΠΗ
  ΚΟΥΡΕΛΗ, ΙΩΑΝΝΑ
  ΚΟΥΡΕΝΤΖΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΚΟΥΡΟΥΛΗΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ
  ΚΟΥΤΣΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΚΟΥΤΣΟΥΜΑΝΙΩΤΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ
  ΚΥΡΙΑΚΟΥ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΚΥΡΙΤΣΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΚΩΝΣΤΑΝΤΑΚΟΣ, ΠΕΡΙΚΛΗΣ
  ΚΩΝΣΤΑΝΤΕΛΛΟΣ, ΘΕΟΔΩΡΟΣ
  ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΙΔΗΣ, ΣΤΑΥΡΟΣ
  ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΙΔΗ, ΜΑΡΙΑ
  ΚΩΝΣΤΑΝΤΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΚΩΝΣΤΑΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΚΩΤΤΑΣ,ΣΩΤΗΡΙΟΣ
  ΛΑΜΠΕΤΣΟΣ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ
  ΛΑΤΤΑΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΛΕΚΑΚΟΣ, ΘΕΟΔΩΡΟΣ
  ΛΕΜΟΝΙΔΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΛΕΟΝΤΑΡΑΚΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΛΙΑΚΟΠΟΥΛΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΛΙΑΚΟΠΟΥΛΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΛΙΑΛΙΟΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΛΙΑΝΤΙΝΙΩΤΗΣ, ΠΑΥΛΟΣ
  ΛΙΟΚΑΡΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΛΟΥΓΙΑΚΗ, ΑΝΝΑ
  ΛΟΥΚΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΛΥΜΠΕΡΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΜΑΙΛΗΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ
  ΜΑΚΡΗΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΜΑΚΡΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΜΑΛΛΙΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΜΑΝΔΑΛΟΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ
  ΜΑΝΙΑΤΗ, ΑΝΔΡΙΑΝΝΑ
  ΜΑΡΑΓΚΟΥ, ΑΝΝΑ
  ΜΑΡΑΘΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΜΑΡΓΑΡΙΤΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΜΑΡΓΩΜΕΝΟΣ, ΕΥΣΤΑΘΙΟΣ
  ΜΑΥΡΕΛΟΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ
  ΜΑΥΡΟΕΙΔΗ, ΝΙΚΗ-ΑΝΔΡΙΑΝΑ
  ΜΑΥΡΟΜΜΑΤΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΜΑΥΡΟΥΤΣΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΜΑΧΑΙΡΙΔΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΜΕΡΚΟΒΙΤΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΜΗΝΑΣ, ΣΩΚΡΑΤΗΣ
  ΜΗΤΣΟΥ, ΣΑΠΦΩ
  ΜΙΛΤΣΑΚΑΚΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΜΙΝΑΧΕΙΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΜΙΣΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΜΙΧΑΗΛΙΔΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΜΟΣΧΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΜΟΥΣΤΑΚΑΣ, ΓΡΗΓΟΡΙΟΣ
  ΜΟΥΣΤΟΣ, ΜΙΧΑΗΛ
  ΜΟΥΤΣΙΑΝΑΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΜΠΑΛΑΤΣΟΥΚΑΣ, ΘΕΟΦΑΝΗΣ
  ΜΠΑΜΠΑΝΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΜΠΑΝΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΜΠΑΞΕΒΑΝΑΚΗΣ, ΓΡΗΓΟΡΙΟΣ
  ΜΠΑΡΛΑΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ
  ΜΠΑΡΟΥΝΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΜΠΑΤΖΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΣΤΑΜΟΣ
  ΜΠΑΤΖΟΛΗΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ
  ΜΠΑΧΛΙΤΖΑΝΑΚΗΣ, ΜΙΧΑΛΗΣ
  ΜΠΕΖΙΡΓΙΑΝΝΗΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΜΠΕΘΑΝΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΜΠΕΘΑΝΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΜΠΕΙΝΤΑΡΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΜΠΙΧΑΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΜΠΛΑΤΣΙΟΣ, ΠΕΤΡΟΣ
  ΜΠΟΤΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΜΠΟΤΣΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΜΠΟΥΖΟΥΝΙΕΡΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΜΠΡΑΟΥΔΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΜΠΡΕΖΑΤΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΜΥΛΟΥΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΜΥΤΙΛΗΝΑΙΟΣ ΣΙΔΕΡΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΝΑΣΤΟΥΛΗΣ, ΙΩΣΗΦ
  ΝΙΚΟΛΑΙΔΗΣ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ
  ΝΙΚΟΛΑΟΥ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ
  ΝΙΚΟΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΑΣΗΜΑΚΗΣ
  ΝΙΚΟΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΝΙΚΟΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΕΛΕΥΘΕΡΙΟΣ
  ΝΤΑΛΤΑΣ, ΙΚΟΛΑΟΣ
  ΝΤΑΦΟΥΛΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΝΤΕΚΟΥΡΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΝΤΕΛΛΑΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΝΤΕΜΙΡΗ ΔΕΜΙΡΗ, ΝΙΚΗ
  ΝΤΕΜΟΣ, ΘΕΟΦΑΝΗΣ
  ΞΑΝΘΟΥ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ
  ΟΙΚΟΝΟΜΑΚΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΟΜΑΛΙΑΝΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΟΥΡΓΑΝΤΖΙΔΟΥ, ΠΑΡΘΕΝΑ
  ΠΑΛΑΙΟΛΟΓΟΣ, ΦΡΑΓΚΙΣΚΟΣ
  ΠΑΝΑΓΙΩΤΙΔΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΠΑΝΑΓΙΩΤΟΥ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ
  ΠΑΝΤΑΖΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΠΑΠΑΔΗΜΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΠΑΠΑΔΟΓΙΩΡΓΑΚΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΠΑΠΑΔΟΠΟΥΛΟΥ, ΘΕΩΝΗ
  ΠΑΠΑΙΩΑΝΝΟΥ, ΣΩΤΗΡΙΟΣ
  ΠΑΠΑΚΟΣΜΑΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ
  ΠΑΠΑΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΥ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΠΑΠΑΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΥ, ΑΡΧΟΝΤΙΑ
  ΠΑΠΑΝΩΤΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΠΑΠΟΥΤΣΗ, ΑΝΤΩΝΙΑ
  ΠΑΡΑΔΑΛΗΣ, ΑΡΙΣΤΟΤΕΛΗΣ
  ΠΑΡΑΣΚΕΥΑ, ΑΝΘΟΥΛΑ
  ΠΑΡΑΣΚΕΥΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΠΑΡΔΑΛΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΠΑΡΙΑΡΟΣ, ΜΑΤΘΑΙΟΣ
  ΠΑΡΙΣΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΠΑΡΤΣΑΡΟΥΧΑ, ΑΘΑΝΑΣΙΑ
  ΠΑΣΧΑΛΑΚΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΠΑΤΕΡΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΠΑΤΙΛΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΠΑΤΡΙΚΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΠΑΤΣΑΡΟΥΧΑ, ΑΘΑΝΑΣΙΑ
  ΠΑΥΛΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΠΕΓΙΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΠΕΤΡΟΓΓΟΝΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΠΕΤΤΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΠΟΛΙΤΙΔΗΣ,ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΠΟΤΤΑΚΗ, ΠΕΛΑΓΙΑ
  ΠΡΟΒΑΤΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΡΑΜΙΩΤΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΡΟΖΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΡΟΥΤΣΗ, ΙΩΑΝΝΑ
  ΣΑΜΑΡΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΣΑΡΑΝΤΑΚΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΣΑΡΔΕΛΗ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΑ
  ΣΑΤΑΝΤΙΔΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΣΗΦΑΚΗΣ, ΜΙΧΑΗΛ
  ΣΚΑΡΒΕΛΑΚΗ, ΑΝΝΑ
  ΣΚΟΥΡΤΑΣ, ΕΥΣΤΡΑΤΙΟΣ
  ΣΚΥΛΟΔΗΜΟΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΣΛΑΝΚΙΔΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΣΛΙΑΡΑΣ, ΑΡΓΥΡΙΟΣ
  ΣΠΑΝΟΜΗΤΣΙΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΣΠΗΛΙΩΤΗ, ΕΙΡΗΝΗ
  ΣΠΥΡΙΔΩΝ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΣΠΥΡΤΟΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΣΤΑΘΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΣΤΑΥΡΙΝΟΥΔΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΣΤΕΛΙΑΤΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΣΤΕΡΓΙΟΥ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΣΤΕΡΓΙΟΥ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΣΤΟΥΠΑΚΗΣ, ΜΑΡΙΟΣ
  ΣΤΟΥΠΑΚΗΣ, ΜΙΧΑΗΛ
  ΣΤΟΥΡΝΑΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΣΤΡΑΤΗΓΑΚΗΣ, ΔΙΟΝΥΣΙΟΣ-ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΣΤΡΙΧΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΣΥΒΙΤΟΥ, ΒΑΣΙΛΙΚΗ
  ΣΥΓΚΟΥΝΑΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΣΦΑΚΙΑΝΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΣΦΕΝΔΥΛΑΚΗ, ΜΑΡΙΑ
  ΤΑΜΠΑΚΑΚΗ, ΕΛΕΥΘΕΡΙΑ
  ΤΑΡΤΑΝΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΤΑΤΣΗ, ΙΩΑΝΝΑ
  ΤΕΡΖΑΚΗ-ΠΑΠΑΔΟΠΟΥΛΟΥ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΑ
  ΤΖΑΝΟΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ
  ΤΖΙΜΑΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΤΖΙΟΛΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΤΟΥΡΝΗΣ, ΣΤΑΜΑΤΙΟΣ
  ΤΡΙΧΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΤΣΑΒΑΛΙΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΤΣΑΜΑΔΙΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΤΣΑΜΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΤΣΑΜΟΥΡΑΣ, ΡΑΦΑΗΛ
  ΤΣΑΝΔΗΛΑΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΤΣΑΠΑΤΣΑΡΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΤΣΑΧΠΑΖΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΤΣΕΛΗΣ, ΑΝΔΡΕΑΣ
  ΤΣΕΣΟΥΡΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΤΣΙΑΤΣΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΤΣΙΜΠΛΙΔΑΚΗ, ΖΑΦΕΙΡΙΑ
  ΤΣΙΤΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΤΣΟΛΑΚΟΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΤΣΟΥΜΑΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΤΣΟΥΦΛΙΔΗΣ, ΘΕΟΔΩΡΟΣ
  ΦΙΛΙΠΠΑ, ΕΥΑΓΓΕΛΙΑ
  ΦΛΩΡΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΦΛΩΡΟΥ, ΧΡΥΣΟΥΛΑ
  ΦΡΑΓΚΟΥΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΦΡΑΖΗΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ
  ΦΡΥΣΟΥΛΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΦΩΤΕΙΝΟΣ, ΣΤΑΜΑΤΙΟΣ
  ΦΩΤΙΑΔΗΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ
  ΧΑΒΑΤΖΟΠΟΥΛΟΣ, ΠΑΡΑΣΚΕΥΑΣ ΜΑΡΙΟΣ
  ΧΑΙΔΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΧΑΡΑΛΑΜΠΑΚΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΧΑΡΑΛΑΜΠΙΔΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ
  ΧΑΡΙΤΑΚΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΧΑΤΖΗΠΑΣΧΑΛΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΧΡΙΣΤΟΔΟΥΛΟΥ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΨΑΡΡΑΣ, ΑΓΓΕΛΟΣ
  ΨΗΛΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΨΥΧΟΓΥΙΟΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ |
| Spānija | Almagro Carrobles, Jorge
  Alonso Sánchez, Beatriz
  Álvarez Gómez, Marco Antonio
  Al-Ismail Calderon, Samer
  Amunárriz Emazabel, Sebastián
  Arteaga Sánchez, Ana
  Avedillo Contreras, Buenaventura
  Barandalla Hernando, Eduardo
  Boy Carmona, Esther
  Bravo Téllez, Guillermo
  Calderón Gómez, José Gabriel
  Carmona Mazaira, Manuel
  Carro Martínez, Pedro
  Ceballos Pérez-Canales, Alba
  Cervantes de la Torre, Andrés
  Chamizo Catalán, Carlos
  Cortés Fernández, Natalia
  Couce Prieto, Carlos
  Criado Bará, Bernardo
  Delgado González, Gonzalo
  De la Rosa Cano, Francisco Javier
  Del Hierro Suanzes, Javier
  Deniz Fleitas, Jose Manuel
  Elices López, Juan Manuel
  Expósito González, Jonay
  Fariña Clavero, Irene
  Fernández Costas, Antonio
  Fernandez Despiau, Estrella
  Ferreño Martínez, José Antonio
  Fontán Aldereguía, Manuel
  Fontanet Domenech, Felipe
  García Antoni, Mónica
  Garcia Cantón, Javier
  García González, Francisco Javier
  Genovés Ferriols, José Carlos
  Gómez Cayuelas, Carmen
  González Fernández, Manuel A.
  González Fernández, Marta
  Guerrero Claros, María
  Guisado Sancho, María Jesús
  Gundín Payero, Laura
  Hernández Betzen, Roberto
  Iglesias Prada, Juan Antonio
  Jimenez Álvarez, Ignacio
  Lado Codesido, Beatriz
  Lastra Torre, Ruth
  Lestón Leal, Juan Manuel
  López González, María
  Lorenzo Sentis, José Manuel
  Lucena Garcia, Antonio Jesús
  Marra-López Porta, Julio
  Martínez González, Jesús
  Martínez Velasco, Carolina
  Mayoral Vázquez, Fernando
  Mayoral Vázquez, Gonzalo
  Medina García, Estebán
  Méndez-Villamil Mata, María
  Miranda Almón, Fernando
  Núñez Casas, Julio
  Ochando Ramos, Ana María
  Oñorbe Esparraguera, Manuel
  Orgueira Pérez Vanessa
  Ossorio González, Carlos
  Ovejero González, David
  Pérez González, Virgilio
  Piñón Lourido, Jesús
  Ponte Fernández, Gerardo
  Ríos Cidrás, Manuel
  Ríos Cidrás, Xosé
  Rodriguez Bermejo, José
  Rodríguez Moreno, Alberto
  Rueda Aguirre, Luzdivina
  Ruiz Gómez, Sonia
  Rull Del Águila, Laura
  Sáenz Arteche, Idoia
  Sánchez Sánchez, Esmeralda
  Santas Barge, Verònica
  Sendra Gamero, Ma Esther
  Serrano Sánchez, Daniel
  Sieira Rodríguez, José
  Tenorio Rodríguez, José Luis
  Torre González, Miguel A.
  Tubío Rodríguez, Xosé
  Vicente Castro, José
  Yeregui Velasco, Pablo
  Zamora de Pedro, Carlos |
| Francija | Allanic, Gilles
  Beyaert, Francis
  Beyaert, Frédéric
  Bigot, Jean-Paul
  Bistour, Stéphane
  Bon, Philippe
  Bouniol, Anthony
  Bourbigot, Jean-Marc
  Cacitti, Raymond
  Caillat, Marc
  Celton Arnaud
  Ceres, Michel
  Charbonnier, Alexandre
  Cluzel, Stéphane
  Cras, Renaud
  Crochard, Thierry
  Croville, Serge
  Daden, Nicolas
  Dambron, François
  Darsu, Philippe
  Davies, Philippe
  Dechaine, Frédéric
  Delattre, Nicolas
  Desson, Patrick
  Dolou, Claude
  Donnart, Christian
  Duval, Laurent
  Fernandez, Gabriel
  Fortier, Eric
  Garbe, Steeve
  Gauvain, Benoît
  Gehanne, Laurent
  Gloaguen, Maurice
  Goron, Xavier
  Guillard, Thimothée
  Guillemette, Jean Luc
  Guittet-Dupont, Gaëtan
  Hitier, Sébastien
  Isore, Pascal
  Lacombe, Thomas
  Lalanne, Anne
  Lebosquain, Olivier
  Le Berriguaud, Thierry
  Le Corre, Joseph
  Le Cousin, Jean-Luc
  Le Dreau, Gilbert
  Le Mentec, Arnaud
  Legouedec, Loïg
  Lenormand, Daniel
  Lelandois, Cyril
  Lescroel, Yann
  Maingraud, Dominique
  Maniette, Yves
  Masseaux, Yanick
  Menuge, Gilles
  Peoch, Philippe
  Peron, Olivier
  Peron, Pascal
  Petit, François
  Pochet, Ludovic
  Radius, Caroline
  Raguet, José
  Renault, Alan
  Reunavot, Matthieu
  Richou, Fabrice
  Robin, Yannick
  Rousselet, Pascal
  Sauvage, Christian
  Schneider, Frédéric
  Sottiaux, David
  Trividic, Bernard
  Urvoy, Jonathan
  Vesque Arnaud
  Vilbois, Pierre
  Villenave, Yorrick
  Virlogeux, Julian |
| Horvātija | Aćimov, Dejan
  Aunedi, Jurica
  Barbalić, Boris
  Bartulović, Ivica
  Bašić, Vicko
  Bilobrk, Stipe
  Bratičević, Nino
  Brlek, Neda
  Brnadić, Ivica
  Budimir, Miroslav
  Dolić, Nedjeljko
  Dvoraček, Tomislav
  Ercegović, Marin
  Franceschi, Jenko
  Grljušić, Frano
  Hrženjak, Jurica
  Hržić, Ivica
  Ivković, Hrvoje
  Jelić, Božidar
  Jeftimijades, Ivor
  Jukić, Ivica
  Jurčević, Marinko
  Kalinić, Andrej
  Kerum, Jurica
  Krišto, Rino
  Kusanović, Gordan
  Lešić, Lidija
  Marčina, Robert
  Matković, Mijo
  Miletić, Ivana
  Novak, Danijel
  Orešković, Lovro
  Paparić, Neven
  Perković, Kristijan
  Perović, Andrea
  Petrić, Andrea
  Prtenjača, Silvija
  Pupić-Bakrač, Marko
  Radovčić, Ivica
  Rogić, Ante
  Rukavina, Dubravko
  Rumora, Ivan
  Šalaj, Damir
  Šestan, Hrvoje
  Sikirica, Nenad
  Skelin, Stipe
  Škorjanec, Mario
  Skroza, Nikica
  Sobin, Mijo
  Strinović, Boris
  Verzon, Nikola
  Vuletić, Ivo |
| Itālija | Abate, Massimiliano
  Affinita, Enrico
  Albani, Emidio
  Ambrosio, Salvatore
  Annicchiarico, Dario
  Antonioli, Giacomo
  Aprile, Giulio
  Aquilano, Donato
  Arena, Enrico
  Astelli, Gabriele
  Barraco, Francesco
  Basile, Giuseppe
  Basile, Marco
  Battaglia, Daniele
  Battista, Filomena
  Bavila, Nicola
  Benvenuto, Salvatore Giovanni
  Biondo, Fortunato
  Bizzarro, Federico
  Boccoli, Fabrizio
  Bongermino, Onofrio
  Bonsignore, Antonino
  Borghi, Andrea
  Bottiglieri, Vincenzo
  Bove, Gian Luigi
  Buccioli, Andrea
  Caforio, Cosimo
  Caiazzo, Luigia
  Calandrino, Salvatore
  Camicia, Ciro
  Cappelli, Salvatore
  Carafa, Simone
  Carini, Vito
  Carta, Sebastiano
  Cesareo, Michele
  Chionchio, Alessandro
  Cianci, Vincenzo
  Cignini, Innocenzo
  Clemente, Cosimo
  Colarossi, Mauro
  Colucciello, Roberto
  Comuzzi, Alberto
  Conte, Fabio
  Coppola, Giorgio
  Corallo, Domenico
  Cormio, Carlo
  Costanzo, Antonino
  Croce, Aldo
  Cuciniello, Luigi
  Cuscela, Michele
  D'Acunto, Francesco
  D'Amato, Fabio
  Dammicco, Luigi
  D'Arrigo, Antonio
  De Crescenzo, Salvatore
  De Pinto, Giuseppe
  De Quarto, Enrico
  D'Erchia, Alessandro
  De Santis, Antonio
  Di Benedetto, Luigi
  Di Domenico, Marco
  Di Donato, Eliana
  Di Matteo, Michele
  Di Santo, Giovanni
  Doria, Angelo
  D'Orsi, Francesco Paolo
  Errante, Domenico
  Esibini, Daniele
  Esposito, Robertino
  Esposito, Salvatore
  Fanizzi, Tommaso
  Fava, Antonello
  Ferioli, Debora
  Ferrara, Manfredo
  Fiorentino, Giovanni
  Fogliano, Pasquale
  Folliero, Alessandro
  Francolino, Giuseppe
  Fuggetta, Pasquale
  Fuso, Vittorio
  Gagliardi, Raffaele
  Gallo, Antonio
  Gangemi, Domenico
  Gangemi, Roberto Francesco
  Genchi, Paolo
  Giannone, Giuseppe Claudio
  Giovannone, Vittorio
  Golizia, Pasquale
  Graziani, Walter
  Greco, Giuseppe
  Guida, Giuseppe
  Guido, Alessandro
  Guzzi, Davide
  Iemma, Oreste
  La Porta, Santi Alessandro
  Lambertucci, Alessandro
  Lanza, Alfredo
  Leto, Antonio
  Limatola, Daniele
  Limetti, Fabio
  Lo Pinto, Nicola
  Lombardi, Pasquale
  Longo, Pierino Paolo
  Luperto, Giuseppe
  Magnolo, Lorenzo Giovanni
  Maio, Giuseppe
  Malaponti, Salvatore Francesco
  Maresca, Emanuel
  Mariotti, Massimiliano
  Marrello Luigi
  Martina, Francesco
  Martire, Antonio
  Mastrobattista, Giovanni Eligio
  Matera, Riccardo
  Messina, Gianluca
  Minò, Alessandro
  Monaco, Paolo
  Morciano, Giuseppe
  Morelli, Alessio
  Morra, Tommaso
  Mostacci, Sergio Massimo
  Mugavero, Amalia
  Mule, Vincenzo
  Musella, Stefano
  Nardelli, Giuseppe
  Negro, Mirco
  Novaro, Giovanni
  Pagan, Francesco
  Palmerini, Giorgio
  Palombella, Fabio Luigi
  Pantaleo, Cosimo
  Paoletti, Dario
  Paolillo, Francesco
  Patalano, Andrea
  Pellegrino, Roberto
  Pepe, Angelo
  Pipino, Leonardo
  Piroddi, Paola
  Pisano, Paolo
  Piscopello, Luciano
  Pisino, Tommaso
  Porru, Massimiliano
  Postiglione, Vito
  Praticò, Daniele
  Puca, Michele
  Puddinu, Fabrizio
  Puleo, Isidoro
  Quinci, Gianbattista
  Rallo, Tommaso
  Randis, Orazio Roberto
  Ravanelli, Marco
  Restuccia, Marco
  Romanazzi, Valentina
  Ronca, Gianluca
  Rossano, Michele
  Russo, Aniello
  Sacco, Giuseppe
  Salce, Paolo
  Sarpi, Stefano
  Scanu, Fabrizio
  Scaramuzzino, Paola
  Schiattino, Andrea
  Scuccimarri, Gianluca
  Sebastio, Luciano
  Siano, Gianluca
  Signanini, Claudio
  Silvestri, Nicola
  Silvia, Salvatore
  Siniscalchi, Francesco
  Soccorso, Alessandro
  Stramandino, Rosario
  Strazzulla, Francesco
  Sufrà, Emanuele
  Tersigni, Tonino
  Tescione, Francesco
  Tesone, Luca
  Tordoni, Maurizio
  Torrisi, Ivano
  Triolo, Alessandro
  Tumbarello, Davide
  Tumminello, Salvatore
  Vangelo, Pietro
  Varone, Stefano
  Vellucci, Alfredo
  Verde, Maurizio
  Vero, Pietro
  Virdis, Antonio
  Vitali, Daniele
  Zaccaro, Giuseppe Saverio |
| Kipra | Apostolou, Antri
  Avgousti, Antonis
  Christodoulou, Lakis
  Christoforou, Christiana
  Christou, Nikoletta
  Flori, Panayiota
  Fylaktou, Anthi
  Georgiou, Markella
  Heracleous, Andri
  Ioannou, Georgios
  Ioannou, Theodosis
  Karayiannis, Christos
  Konnaris, Kostas
  Korovesis, Christos
  Kyriacou, Kyriacos
  Kyriacou, Yiannos
  Michael, Michael
  Nicolaou Nicolas
  Panagopoulos Argyris
  Pavlou George
  Prodromou, Pantelis
  Savvides, Andreas
  Shamma, Theodora |
| Latvija | Avdjukeviča, Svetlana
  Brants, Jānis
  Brente, Elmārs
  Griezīte, Frančeska
  Gronska, Ieva
  Gudovannijs, Vsevolods
  Holštroms, Artūrs
  Jansons, Kārlis
  Jaunzems, Aldis
  Junkurs, Andris
  Kalējs, Rūdolfs
  Kalniņa, Ingūna
  Kaptelija, Liene
  Naumova, Daina
  Priediens, Ainars
  Putniņš, Raitis
  Raginskis, Jānis
  Štraubis, Valērijs
  Šuideiķis, Aigars
  Tīģeris, Ģirts
  Vārsbergs, Jānis
  Veide, Andris
  Veinbergs, Miks
  Ziemelis, Elvijs |
| Lietuva | Balnis, Algirdas
  Dambrauskis, Tomas
  Giedrius, Vaitkus
  Jonaitis, Arūnas
  Kairyté, Lina
  Kazlauskas, Tomas
  Lendzbergas, Erlandas
  Vitalij, Zartun |
| Luksemburga | nav |
| Ungārija | nav |
| Malta | Abela, Claire
  Attard, Glen
  Attard, Godwin
  Attard, Omar
  Azzopardi, Joseph
  Baldacchino, Duncan
  Balzan, Gilbert
  Barbara, Anthony
  Borg, Benjamin
  Borg, Jonathan
  Borg, Robert
  Briffa, Daniel
  Bugeja, Stephanie
  Cachia, Pierre
  Calleja, Martin
  Camilleri, Aldo
  Camilleri, Christopher
  Carabott, Paul
  Caruana, Gary
  Cassar, Gaetano
  Cassar Jonathan
  Cassar, Kenneth
  Cassar Lucienne
  Cauchi David
  Cuschieri, Roderick
  Farrugia, Emanuel
  Farrugia, Joseph
  Farrugia, Omar
  Fenech, Melvin
  Fenech, Paul
  Gatt, Glen
  Gatt, Joseph
  Gatt, Mervin
  Gatt, William
  Gauci, Mark
  Little, Elaine
  Lungaro, Gordon
  Mallia, Ramzy
  Micallef, Rundolf
  Muscat, Christian
  Muscat, Simon
  Musu, Matthew
  Piscopo, Christine
  Psaila, Kevin
  Psaila, Mark Anthony
  Sammut, Adem
  Sciberras, Christopher
  Sciberras, Norman
  Seguna, Marvin
  Tabone, Mark
  Theuma, Johan
  Vassallo, Benjamin
  Vella, Anthony
  Vella, Charlie |
| Nīderlande | Bastinaan, Robert
  Beij, Willem
  Boone, Jan Cees
  de Boer, Meindert
  de Mol, Gert
  Dieke, Richard
  Duinstra, Jacob
  Fortuin, Annelies
  Freke, Hans
  Groeneveld, Daan
  Jonk, Jan
  Kleczewski-Schoon, Anneke
  Kleinen, Tom
  Koenen, Gerard
  Kraayenoord, Jaap
  Kramer, Willem
  Meijer, Cor
  Meijer, Willem
  Miedema, Anco
  Parlevliet, Koos
  Ros, Michel
  Ruijter, Tim
  Schneider, Leendert
  Starreveld, Nanette
  van den Berg, Dirk
  van der Laan, Yvonne
  van der Veer, Siemen
  van Doorn, Joost
  van Geenen, Koen
  van Westen, Jan
  Velt, Ernst
  Vervoort, Hans
  Wijbenga, Arjan
  Wijkhuisen, Eddy
  Zevenbergen, Jan |
| Austrija | nav |
| Polija | Augustynowicz, Mariusz
  Bartczak, Tomasz
  Belej, Konrad
  Chrostowski, Pawel
  Dębski, Jarosław
  Domachowski, Marian
  Górski, Marcin
  Jeziorny, Przemyslaw
  Jóźwiak, Marek
  Kasperek, Stanisław
  Kołodziejczak, Michał
  Konefał, Szymon
  Konkel, Adam
  Korthals, Jakub
  Kościelny, Jarosław
  Kowalska, Justyna
  Kozłowski, Piotr
  Kucharski, Tadeusz
  Kunachowicz, Tomasz
  Letki, Pawel
  Lisiak, Agnieszka
  Litwin, Ireneusz
  Łukaszewicz, Paweł
  Łuczkiewicz, Tomasz
  Maciejewski, Maciej
  Mystek, Marcin
  Niewiadomski, Piotr
  Nowak, Włodzimierz
  Pankowski, Piotr
  Patyk, Konrad
  Prażanowski, Krystian
  Sikora, Marek
  Simlat,Tomasz
  Skibior, Sławomir
  Słowinski, Roman
  Smolarski, Łukasz
  Sokołowski, Paweł
  Stankiewicz, Marcin
  Szumicki, Tomasz
  Tomaszewski, Tomasz
  Trzepacz, Michał
  Wereszczyński, Leszek
  Wiliński, Adam
  Zacharzewski, Dawid
  Zięba, Marcin |
| Portugāle | Albuquerque, José
  Brabo, Rui
  Cabeçadas, Paula
  Carvalho, Ricardo
  Diogo, João
  Escudeiro, João
  Ferreira, Carlos
  Fonseca, Álvaro
  Moura, Nuno
  Pedroso, Rui
  Quintans, Miguel
  Silva, António Miguel |
| Rumānija | Balaci, Kety
  Bîrsan, Marilena
  Conțolencu, Radu
  Dima, Richard
  Dinu, Lucian
  Ianuris, Mihail
  Ionaşcu, Neculai
  Kazimirovicz, Ancuta
  Larie, Gabriel
  Panaitescu, Laurenţiu Lorin
  Puiu, Gheorghe
  Serștiuc, Mihail Dorin
  Stroie, Constantin
  Țăranu, Sorinel
  Vasile, Bocaneala |
| Slovēnija | Šiško, Slavko
  Smoje, Robert
  Smoje, Vinko |
| Slovākija | nav |
| Somija | Aheristo, Marko
  Aho, Jere-Joonas
  Arvilommi, Markku
  Grönfors, Niko
  Heickell, Carl-Arthur
  Hiiterä, Timo
  Hiltunen, Juha
  Hägerström, Matti
  Iljina, Ilja
  Johansson, Esko
  Kaasinen, Harry
  Kajosmaa, Jesse
  Kontto, Tommi
  Koskinen, Aki
  Lejonqvist, Mika
  Leppikorpi, Markus
  Leppäkorpi, Juho
  Leskinen, Henri
  Luukkonen, Tuomas
  Lähde, Jukka
  Niemelä, Teemu
  Nieminen, Jere
  Niittylä, Pekka
  Normia, Pertti
  Nousiainen, Kyösti
  Nousiainen, Markku
  Nurminen, Joona
  Painilainen, Laura
  Purhonen, Jere
  Pyykönen, Pekka
  Rautavirta, Miikka
  Saarilehto, Tuomas
  Sahla, Ilkka
  Salmela, Janne
  Salovaara, Tuomas
  Salmi, Veera
  Savola, Petri
  Sundqvist, Lars
  Suominen, Ari
  Suominen, Paavo
  Suvilaakso, Hannes
  Sjöberg, Joni
  Taattola, Olli
  Tervakangas, Ville
  Träskelin, Otto
  Uitti, Mika
  Ulenius, Niklas
  Vanninen, Vesa
  Välimäki, Juha
  Väänänen, Timo
  Yläjääski, Antti
  Ääri, Mikko |
| Zviedrija | Åberg, Christian
  Ahnlund, Jenny
  Almström, Petter
  Andersson, Karin
  Andersson, Per-Olof
  Andersson, Per-Olof Vidar
  Antonsson, Jan-Eric
  Bäckman, Johan
  Baltzer, Martin
  Bergman, Daniel
  Bjerner, Martin
  Borg, Calle
  Bryngelsson, Tomas
  Brännström, Lennart
  Cannehag, Niclas
  Cardell, Christina
  Carlsson, Christian
  Englund, Raymond
  Erlandsson, Björn
  Falk, David
  Frejd, Maud
  Fristedt, David
  Gynäs, Mattias
  Hagberg, Elice
  Hartman Bergqvist, Désirée
  Havh, Johan
  Hedman, Elin
  Hellberg, Stefan
  Hellqvist, Johan
  Holmberg, Hanna
  Holmer, Johanna
  Jakobsson, Magnus
  Jansson, Anders
  Jeppsson, Tobias
  Johansson, Daniel
  Johansson, Isabella
  Johansson, Klaes
  Johansson, Thomas
  Joxelius, Paul
  Karlsson, Kent
  Kempe, Clas
  Koivula, Mikael
  Kurtsson, Morgan
  Larsson, Mats
  Lilja, Filip
  Lindström, Jakob
  Lindved, Martin
  Lundberg, Johan
  Lundh, Emelie
  Lundin, Stig
  Lundkvist, Mats
  Lundqvist, Annica
  Malmström, John
  Martini, Martin
  Mattson, Olof
  Montan, Anders
  Mukkavaara, Henrik
  Nihlén, Linus
  Nilsson, Pierre
  Nilsson, Stefan
  Nord, Iza
  Nyberg, Linda
  Näsman, Lars
  Olson, Magnus
  Olsson, Kenneth
  Olsson, Lars
  Penson, Lena
  Persson, Göran
  Persson, Mats
  Peters, Linda
  Peterson, Jan
  Petterson, Joel
  Petterson, Johan
  Philipsson, Gunnar
  Piltonen, Janne
  Podsedkowski, Zenek
  Rase, Dennis
  Reuterljung, Thomas
  Rinaldo, Joakim
  Rönnlund, Agneta
  Sjödin, Ronny
  Skölderud, Svante
  Snäckerström, Leif
  Stålnacke, Erik
  Strandberg, Magnus
  Stührenberg, Björn
  Sundberg, Andreas
  Sundberg, Patrick
  Svärd, Lars-Erik
  Svensson, Rutger
  Svensson, Tony
  Thilly, Tomas
  Timan, Hans
  Toresson, Martin
  Turesson, Andreas
  Uppman, Kerstin
  Werner, Lars
  Westerlund, Emma
  Wilson, Pierre
  Österlund, Erik |
| Apvienotā Karaliste | Adamson, Gary
  Alexander, Stephen
  Alston, Colin
  Anderson, Reid
  Arris, Martin
  Ashby, Peter
  Bailey Roberta
  Baker, Edward
  Barclay, Michael
  Barfoot, Lt Cdr Peter
  Beasley, Adam
  Bedlingham, Sarah
  Bell, Stuart
  Bhandari, Kiran
  Billson, Carol
  Bolden, Rachel
  Bourne, Adam
  Bowers, Claire
  Boyce, Sean
  Brough, Derek
  Brown, Carley
  Bruce, John
  Bugg, Jennifer
  Caldwell, Mark
  Campbell, Jonathan
  Campbell, Murray
  Chittenden, Gordon
  Cook, David
  Craig, Ian
  Craig, Stephen
  Critchlow, Amy
  Croucher, Tim
  Crowe, Michael
  Cunningham, George
  Davis, Danielle
  Dawkins, Matthew
  Dawson, Liam
  Devine, Warren
  Dixon-Lack, Emma
  Douglas, Sean
  Draper, Peter
  Dunkerely, Sabrina
  Eccles, David
  Ellison, Peter
  Errington, Sarah
  Evans, David
  Evans, Mathilda
  Faulds, Mike
  Fenwick, Peter
  Ferguson, Adam
  Ferguson, Simon
  Ferrari, Richard
  Finnie, Andrew
  Fitzpatrick, DeeAnn
  Fletcher, Norman
  Flint, Toby
  Foster, Pam
  Fraser, Uilleam
  Frew, Clare
  Fullerton, Gareth
  Gibson, Philip
  Gough, Callum
  Graham, Chris
  Grant, Leigh
  Gray, Neil
  Gray, Patrick
  Gregor, Stuart
  Gregory, Sam
  Griffin, Stuart
  Gwillam, SLt Ben
  Hamilton, Ian
  Harris, Hugh
  Harris, William
  Harsent, SLt Paul
  Hay, David
  Hay, John
  Henning, Alan
  Hepburn, Ian
  Higgins, Frank
  Higby, Louisa
  Hildreth, Joe
  Hill, Julie
  Holbrook, Joanna
  Howarth, Dan
  Hudson, John
  Hugues, Gary
  Hughes, Greta
  Imrie, Peter
  Irish, Rachel
  Irwin, Gerry
  James, Katie
  Jasinski, Michael
  John, Barrie
  Johnston, Heather
  Johnson, Matthew
  Johnson, Paul
  Johnston, Steve
  Johnston, Isobel
  Johnstone, Ann
  Jones, Carl
  Karavla, Alexandra
  Kelly, Kevin
  Kemp, Gareth
  Kozlowski, Stephen
  Lane, Rory
  Lardeur, Beth
  Law, Garry
  Lethbridge, Wendy
  Legge, James
  Lindsay, Andrew
  Livingston, Andrew
  Lockwood, Mark
  Lowry, Thomas
  Lucas, David
  MacEachan, Iain
  MacGregor, Duncan
  MacIver, Roderick
  MacKay, Janice
  MacLean, Paula
  MacLean, Robin
  Magill, SLt Michael
  Marshall, Phil
  Martin David
  Mason, Liam
  Mason, Roger
  Matheson, Louise
  May, Colin
  Mayger, Lt Martyn
  McBain, Billy
  McCaughan, Mark
  McComiskey, Stephen
  McCowan, Alisdair
  McCrindle, John
  McCubbin, Stuart
  McCusker, Simon
  McHardy, Alex
  McKay, Andrew
  McKenzie, Gregor
  McKeown, Nick
  McMillan, Robert
  McPherson, Katie
  McQuillan, David
  Merrilees, Kenny
  Milligan, David
  Mills, John
  Mitchell,Hugh
  Mitchell, John
  Moar, Laurence
  Moloughney, Bernie
  Morris, Chris
  Morrison, Donald
  Muir, James
  Mustard, Emma
  Mynard, Nick
  Neat, Simon
  Neilson, SLt Robert
  Nelson, Paul
  Newlands, Andrew
  Newlyn, Lindsley
  Newman, Chris
  Nye, Verity
  Overy, Thomas
  Owen, Gary
  Parr, Jonathan
  Pateman, Jason
  Paterson, Craig
  Perry, Andrew
  Phillips, Michael
  Pole Mark
  Poulding, Daniel
  Poulson, Lt Chris
  Pringle, Geoff
  Proud, Christian
  Quinn, Barry
  Reeves, Adam
  Reid, Ian
  Reid, Peter
  Rendall, Colin
  Rhodes, Glen
  Richardson, David
  Riley, Joanne
  Roberts, Julian
  Robertson, Tom
  Robinson, Neil
  Salt, Isaac
  Scarrf, David
  Sheperd, Ashley
  Shepley, Ben
  Skillen, Damien
  Smith, David
  Smith, Barry
  Smith, Don
  Smith, Matthew
  Smith, Pam
  Spencer, James
  Steele, Gordon
  Stevens, Emma
  Storton, George
  Strang, Nicol
  Stray, Sloyan
  Styles, Mario
  Sutton, Andrew
  Sykes-Gelder, Dan
  Taylor, Mark
  Templeton, John
  Thain, Marc
  Thompson, Dan
  Thompson, Gerald
  Thomson, Dave
  Thomson, Dave
  Turner, Alun
  Turner, Patrick
  Tyack, Paul
  Venton, Andrew
  Ward, Daniel
  Ward, Mark
  Watson, Stacey
  Watt, Barbara
  Watt, James
  Webb, Simon
  Wensley, Phil
  Weychan, Paul
  Whelton, Karen
  Whitby, Phil
  Whitford, Annika
  Williams, Adam
  Wilkinson, Dave
  Williams, Carolyn
  Wilson, Jane
  Wilson, Tom
  Windebank, James
  Wood, Ben
  Wordley, Sara
  Worsnop, Mark
  Worth, Steven
  Young, Ally
  Young, James
  Yuille, Derek
  Zalewski, Alex |
| Eiropas Komisija | Arena, Francesca
  Casier, Maarten
  Courcy, Nils
  Hederman, John
  Janakakisz, Marta
  Jury, Justine
  Kelterbaum, Richard
  Libioulle, Jean-Marc
  Martins E Amorim, Sergio Luis
  Muhrbeck, Lars
  Musella, Manuela
  Nordstrom Saba
  Skountis Vasileios
  Spezzani, Aronne
  Surace, Michele
  Vitiello-Ferrara, Sarah Rosaria
  Wolff, Gunnar
  Wysocka, Malgorzata |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | Allen, Patrick
  Chapel, Vincent
  Del Hierro, Belén
  Del Zompo, Michele
  Dias Garçao, José
  Fulton, Grant
  Mueller, Wolfgang
  Papaioannou, Themis
  Quelch, Glenn
  Roobrouck, Christ
  Sokolowski, Pawel
  Sorensen, Svend
  Stewart, William
  Tahon, Sven |

Valsts

Inspektori

Beļģija

Coens, Philippe

De Vleeschouwer, Guy

Devogel, Geert

Huygh, Gerd

Lieben, Richard

Monteyne, Ian

Noet, Werner

Steenssens, Kurt

Timmerman, Thierry

Vandenbrouck, Frank

Van Rompaey, Tim

Van Torre, Mike

Verhaeghe, Dirk

Bulgārija

Angelov, Todor

Bakardzhiev, Stefan

Cholakov, Atanas

Damyanov, Konstantin

Encheva, Kremena

Hristov, Martin

Ivanov, Ivan

Ivanov, Todor

Kerekov, Nikolay

Kostadinov, Ivan

Kyumyurdzhiev, Kiril

Nikolov, Galin

Petkov, Dimitar

Petrova, Miroslava

Raev, Yordan

Valkov, Dimitar

Čehijas Republika

nav

Dānija

Akselsen, Ole

Andersen, Dan Søgård

Andersen, Hanne Skjæmt

Andersen, Lars Ole

Andersen, Martin Burgwaldt

Andersen, Mogens Godsk

Andersen, Niels Jørgen Anton

Andersen, Peter Bunk

Anderson, Jacob Edward

Astrup, Iben

Bache, René

Bang, Mai

Beck, Bjarne Baagø

Bendtsen, Lars Kjærsgaard

Bernholm, Kristian

Bjerre, Casper

Carl, Morten Grand Wiglaur

Christensen, Jesper Just

Christensen, Peter Grim

Christensen, Thomas

Christiansen, Michael Koustrup

Damsgaard, Kresten

Degn, Jesper Leon

Due-Boje, Thomas Zinck

Dølling, Robert

Ebert, Thomas Axel Regaard

Eiersted, Jesper Bech

Elnef, Frank Godt

Fick, Carsten

Frandsen, René Brian

Frederiksen, Torben Broe

Gotved, Jesper Hovby

Groth, Niels

Grupe, Poul

Gaarde, Børge

Handrup, Jacob

Hansen, Gunnar Beck

Hansen, Ina Kjærgaard

Hansen, Jan Duval

Hansen, John Daugaard

Hansen, Martin

Hansen, Martin Baldur

Hansen, Ole

Hansen, Thomas

Harrison, Dorthe Kronborg

Hartmann, Christian

Hestbek, Flemming

Høgild, Lars

Højrup, Torben

Jaeger, Michael Wassermann

Jensen, Anker Mark

Jensen, Flemming Bergtorp

Jensen, Hanne Juul

Jensen, Jimmy Langelund

Jensen, Jonas Krøyer

Jensen, Lars Henrik

Jensen, Lone Agathon

Jensen, René Sandholt

Jensen, Søren Palle

Jespersen, René

Johansen, Allan

Juul, Simon

Juul, Torben

Jørgensen, Lasse Elmgren

Jørgensen, Ole Holmberg

Karlsen, Jesper Herning

Knudsen, Malene

Knudsen, Ole Hvid

Kofoed, Kim Windahl

Kokholm, Peder

Kristensen, Henrik

Kristensen, Peter Holmgaard

Kristiansen, Jeanne Marie

Larsen, Michael Søeballe

Larsen, Peter Hjort

Larsen, Tim Bonde

Lundbæk, Tommy Oldenborg

Madsen, Arne

Madsen, Jens-Erik

Madsen, Johnny Gravesen

Melgaard, Bo Kornum

Mortensen, Erik

Mortensen, Jan Lindholdt

Møller, Gert

Nielsen, Christian

Nielsen, Dan Randum

Nielsen, Hans Henrik

Nielsen, Henrik

Nielsen, Henrik Frühstück

Nielsen, Henrik Kruse

Nielsen, Jeppe

Nielsen, Mads Grundvad

Nielsen, Niels Kristian

Nielsen, Steen

Nielsen, Steven Bo

Nielsen, Søren

Nielsen, Søren Egelund

Nielsen, Tage Kim

Nielsen, Trine Fris

Nørgaard, Max Reno Bang

Paulsen, Kim Thor

Pedersen, Claus

Pedersen, Knud Jan

Pedersen, Morten Berg

Petersen, Christina Holmer

Petersen, Henning Juul

Petersen, Jimmy Torben

Porsmose, Tommy

Poulsen, Bue

Poulsen, John

Ramm, Heine

Rømer, Jan

Schjoldager, Tim Rasmussen

Schmidt, Stefan Göttsche

Schou, Kasper

Siegumfeldt, Jeanette

Simonsen, Kjeld

Simonsen, Morten

Skrivergaard, Lennart

Sørensen, Allan Lindgaard

Thomsen, Bjarne Kondrup

Thomsen, Klaus Ringive Solgaard

Thorsen, Michael

Trab, Jens Ole

Vind, Finn

Vistrup, Annette Klarlund

Wallenstrøm, Silas Lindgreen

Wille, Claus

Wind, Bernt Paul

Østergård, Lars

Aasted, Lars Jerne

Vācija

Abs, Volker

Ahlmeyer, Jens

Angermann, Henry

Baumann, Jörg

Bembenek, Jörg

Bergmann, Udo

Bernhagen, Sven

Bieder, Mathias

Bloch, Ralf

Borchardt, Erwin

Bordolo, Jan-Hendrik

Borowy, Matthias

Bösherz, Andreas

Brunnlieb, Jürgen

Buchholz, Matthias

Büttner, Harald

Cassens, Enno

Christiansen, Dirk

Cramer, Arne

Döhnert, Tilman

Drenkhahn, Michael

Ehlers, Klaus

Fiedler, Sebastian

Fink, Jens

Franke, Hermann

Franz, Martin

Frenz, Sandro

Garbe, Robert

Gätjen, Sebastian

Golz, Ulrich

Gräfe, Roland

Grawe, André

Griemberg, Lars

Haase, Christian

Hannes, Chistoph

Hänse, Dirk

Hansen, Hagen

Heidkamp, Max

Heisler, Lars

Herda, Heinrich

Hickmann, Michael

Homeister, Alfred

Hoyer, Oliver

Jansen- Raabe, Karsten

Käding, Christian

Keidel, Quirin

Kinast, Daniel

Köhn, Thorsten

Kollath, Mark

Kopec, Reinhard

Kraack, Sönke

Krüger, Torsten

Kupfer, Christian

Kutschke, Holger

Lange, Michael

Lehmann, Jan

Lorenzen, Alexander

Lübke, Torsten

Lührs, Carsten

Möhring, Torsten

Mücher, Martin

Mundt, Mario

Nickel, Jörg

Nitze, Andreas

Nöckel, Steffen

Pauls, Werner

Perkuhn, Martin

Pötzsch, Frank

Radzanowski, Sven

Ramm, Jörg

Reimers, Andre

Richter, Thomas

Rutz, Dietmar

Sauerwein, Dirk

Schmiedeberg, Christian

Schröter, Robert

Schuchardt, Karsten

Schuler, Claas

Schulze, Roberto

Sehne, Dirk

Siebrecht, Hannes

Skrey, Erich

Springer, Gunnar

Stüber, Jan

Sween, Gorm

Teetzmann, Julian

Thieme, Stefan

Thomas, Raik

Vetterick, Arno

Wagner, Ralf

Welz, Henning

Welz, Oliver

Wessels, Heinrich

Wichert, Peter

Igaunija

Grossmann, Meit

Kutsar, Andres

Lasn, Margus

Nigu, Silver

Niinemaa, Endel

Pai, Aare

Parts, Erik

Soll, Simon

Torn, Kerdo

Ulla, Indrek

Varblane, Viljar

Hioväin, Heikki

Aid, Ott

Grigorjev, Mait

Lillema, Tarvo

Melk, Kristi

Īrija

Ahern Christy

Allan, Damien

Amrien, Rudi

Ankers, Brian

Ansbro, Mark

Armstrong, Stuart

Barber, Kevin

Barcoe, Michael

Barr, William

Barret, Brendan

Barrett, Elizabeth

Barrett, Jamie

Beale, Derek

Bones, Anthony

Brannigan, Steve

Breen, Kieran

Brennan, Colm

Brett, Martin

Brophy, James

Brophy, Paul

Browne, Brendan

Brunicardi, Michael

Bryant, William

Buckley, Anthony

Buckley, David

Buckley, John

Bugler, Andrew

Butler, David

Butler, John

Byrne, Kenneth

Byrne, Paul

Cagney, Daniel

Cahalane, Donnchadh

Campbell, Aoife

Campbell, Stephen

Carr, Kieran

Casey, Anthony

Chandler, Frank

Chute, Killian

Chute, Richard

Claffey, Seamus

Clarke, Tadhg

Cleary, James

Clinton, Andrew

Clinton, Finbar

Cloake, Niall

Cogan, Jerry

Collins, Damien

Connaghan, Fintan

Connery, Paul

Connolly, Stephen

Cooper, Thomas

Corish, Cormac

Corrigan, Kieran

Cosgrave, Karl

Cosgrove, Thomas

Cotter, Colm

Cotter, James

Cotter, Jamie

Coughlan, Neville

Craven, Cormac

Croke, Jason

Cronin, Martin

Cronin, Philip

Crowley, Brian

Cummins, Alan

Cummins, Paul

Cummins, William

Cunningham, Diarmiad

Curran, Donal

Curran, Siubhan

Curtin, Brendan

Daly, Brendan

Daly, Joe

Daly, John

Daly, Mick

Darcy, Enna

De Barra, Ruairi

Dempsey, Brian

Devaney, Michael

Dicker, Philip

Dohery, Brian

Doherty, Patrick

Donaldson, Stuart

Donnachie, Martin

Donnchadh, Cahalane

Donovan, Tom

Downes, Eamon

Downing, Erica

Downing, John

Doyle, Billy

Doyle, Cronan

Duane, Paul

Ducker, Nigel

Duggan, Cian

Duignam, Ray

Fanning, Grace

Farrell, Brian

Farrelly, Emmett

Faulkner, Damien

Fealy, Gerard

Fennel, Siobhan

Fenton, Garry

Ferguson, Kevin

Finegan, Ultan

Finnegan, David

Fitzgerald, Brian,

Fitzpatrick, Gerry

Fleming, David

Flynn, Alan

Foley, Brendan

Foley, Connor

Foley, Kevin

Fowler, Patrick

Fox, Colm

Fox, Dennis

Freeman, Harry

Friel, Aidan

Gallagher, Damien

Gallagher, Danny

Gallagher, Neil

Gallagher, Orlaith

Gallagher, Patrick

Galvin, Rory

Gannon, James

Geraghty, Tony

Gernon, Ross

Gleeson, Marie

Goulding, Donal

Grogan, Susanne

Hamilton, Alan

Hamilton, Gillian

Hamilton, Greg

Hamilton, Martin

Hannon, Gary

Hanrahan, Michael

Harding, James

Harkin, Patrick

Harrington, Michael

Harty, Paddy

Hastings, Brian

Healy, Conor

Healy, Jef

Heffernan, Bernard

Hegarthy, Mark

Hegarty, Paul

Hickey, Adrian

Hickey, Andrew

Hickey, Declan

Hickey, Michael

Hobbins, Tom

Holland, Ken

Hollingsworth, Edward

Humphries, Daniel

Irwin, Richard

Ivory, Sean

Kavanagh, Ian

Kavanagh, Paul

Kearney, Brendan

Keating, Debbie

Keeley, David

Keirse, Gavin

Kenneally, Jonathan

Kennedy, Liam

Kennedy, Tom

Keogh, Mark

Kerr, Charlie

Kickham, Jon-Lawrence

Kinsella, Gordan

Kirwan, Conor

Kirwan, Darragh

Lacey-Byrne, Dillon

Laide, Cathal

Landy, Glen

Lane, Brian

Lane, Mary

Lawlor, Collie

Leahy, Brian

Lenihen, Marc

Linehan, Sean

Long Emmett

Lynch, Darren

Lynch, Mark

Lynch, Paul

Mackey, Eoin

Mackey, John

Madden, Brendan

Madine, Stephen

Maguire, Paul

Mallon, Keith

Maloney, Nessa

Manning, Neil

Martin, Jamie

Matthews, Brian

McCarthy, Gavin

McCarthy, Michael

McCarthy, Niall

McCarthy, Paul

McCarthy, Robert

McCoy, Sean

McDermot, Paul

McGarry, John

McGee, Noel

McGee, Paul

McGrath, Owen

McGroarty, John

McGroarty, Mark

McGroary, Peter

McHale, Laura

McKenna, David

McLoughlin, John

McLoughlin, Ronan

McMahon, Dean

McNamara, Ken

McNamara, Paul

McPhilbin, Dwain

McUmfraidh, Caoimhin

Meehan, Robert

Melvin, David

Meredith, Helen

Minehane, John

Molloy, Darragh

Molloy, John Paul

Moloney, Kara

Mooney, Gerry

Mooney, Keith

Moore, Conor

Morrissey, Stephen

Mulcahy, John

Mulcahy, Liam

Mulcahy, Shane

Mullan, Patrick

Mullane, Paul

Mundy, Brendan

Murphy, Adam

Murphy, Aidan

Murphy, Barry

Murphy, Caroline

Murphy, Chris

Murphy, Claire

Murphy, Daniel

Murphy, Enda

Murphy, Honour

Murphy, John

Murran, Sean

Murray, Paul

Newstead, Sean

Nic Dhonnchadha, Stephanie

Ni Cionnach Pic, Dubheasa

Nolan, Brian

Nolan, James

Northover, James

O'Beirnes, Derek

O'Brien, Jason

O'Brien, Ken

O'Brien, Paul

O'Brien, Roberta

O'Callaghan, Maria

O'Connell, Paul

O'Connor, Dermot

O'Connor, Frank

O'Donovan, Diarmuid

O'Donovan, Michael

O'Driscoll, Olan

O'Flynn, Aisling

O'Grady, Vivienne

O'Leary, David

O'Mahoney, Kevin

O'Mahony, David

O'Mahony, Denis

O'Mahony, Karl

O'Meara, Pat

O'Neill Donal

O'Regan, Alan

O'Regan, Cliona

O'Regan, Tony

O'Reilly, Brendan

O'Seaghdha, Ciaran

O'Sullivan, Cormac

O'Sullivan, Patricia

Ó Neachtain, Aonghus

Parke, Declan

Patterson, Adrienne

Patterson, John

Pender, Darragh

Pentony, Declan

Pierce, Paul

Piper, David

Plante, Thomas

Plunkett, Thomas

Power, Cathal

Power, Gillian

Prendergast, Kevin

Pyke, Gavin

Quigg, James

Quinn, Mikey

Raferty, Damien

Reddin, Tony

Reidy, Patrick

Ridge, Patrick

Robinson, Niall

Russell, Mark

Ryan, Fergal

Ryan, Marcus

Scalici, Fabio

Scanlon, Gordon

Shalloo, Jim

Sheridan, Glenn

Sills, Barry

Sinnott, Lee

Smith, Brian

Smith, Dean

Smith, Gareth

Smyth, Eoin

Snowdon, Edward

Stack, Stephen

Stapleton, Alan

Sweeney, Brian

Sweetnam, Vincent

Swords, Graham

Tarrant, Martin

Tigh, Declan

Timon, Eric

Tobin, John

Troy, Ivan

Tubridy, Fergal

Turley, Mark

Turnbull, Michael

Twomey, Tom

Valls Senties, Virginia

Verling, Ronan

Von Raesfeldt, Mark

Wall, Danny

Wallace, Robert

Walsh, Conleth

Walsh, Dave

Walsh, Karen

Walsh, Richard

Weldon, James

Whelan, Mark

White, John

Whoriskey, David

Wickham, Larry

Wilson, Tony

Wise, James

Woodward, Ciaran

Grieķija

ΑΒΡΑΜΙΔΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΑΓΑΠΗΤΟΣ, ΕΥΘΥΜΙΟΣ

ΑΔΑΜΙΔΗΣ, ΘΕΜΙΣΤΟΚΛΗΣ

ΑΘΑΝΑΣΙΟΥ, ΑΡΓΥΡΩ

ΑΙΒΑΛΙΩΤΟΥ, ΕΙΡΗΝΗ

ΑΚΡΙΒΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΑΛΕΞΙΟΥ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΑΛΥΓΙΖΑΚΗΣ, ΝΕΚΤΑΡΙΟΣ

ΑΛΥΦΑΝΤΑΚΗΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ

ΑΜΒΡΟΣΙΑΤΟΥ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ

ΑΝΑΓΝΩΣΤΟΥ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΑΝΑΣΟΤΣΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΑΝΔΡΙΚΟΠΟΥΛΟΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΑΝΕΜΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΑΝΤΩΝΑΚΟΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΑΝΩΜΕΡΙΑΝΑΚΗΣ, ΕΠΑΜΕΙΝΩΝΔΑΣ

ΑΡΑΜΠΑΤΖΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΑΡΑΧΩΒΙΤΗΣ, ΑΝΔΡΕΑΣ

ΑΡΓΥΡΟΥ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΑΣΠΡΟΠΟΥΛΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΑΣΠΡΟΥΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΑΥΓΕΡΙΝΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΒΑΙΣ, ΠΑΥΛΟΣ

ΒΑΙΤΣΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΒΑΙΤΣΗΣ, ΔΗΜΟΣ

ΒΑΚΑΤΑΣΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΒΑΡΔΙΔΑΚΗ, ΕΥΡΥΚΛΕΙΑ

ΒΑΡΕΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ-ΧΡΗΣΤΟΣ

ΒΑΡΛΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΒΑΣΙΛΕΙΟΥ, ΒΑΣΩ

ΒΑΣΙΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΣΩΤΗΡΙΟΣ

ΒΑΣΙΛΟΠΟΥΛΟΥ, ΚΛΕΑΝΘΗ

ΒΕΛΙΣΣΑΡΟΠΟΥΛΟΣ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ

ΒΕΝΕΤΗΣ, ΔΗΜΟΣΘΕΝΗΣ

ΒΕΡΓΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΒΕΤΤΑΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ

ΒΛΙΩΡΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΒΟΓΙΑΤΖΑΚΗΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ

ΒΟΡΤΕΛΙΝΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΒΟΤΣΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΒΟΥΡΛΕΤΣΗΣ, ΣΩΤΗΡΙΟΣ

ΓΑΒΑΛΑΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΓΑΚΗΣ, ΑΛΕΞΙΟΣ

ΓΑΛΑΝΑΚΗΣ, ΑΝΔΡΕΑΣ

ΓΑΛΑΤΟΥΛΑ, ΑΝΝΑ

ΓΑΛΗΝΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΓΑΛΟΥΖΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΓΑΡΕΦΑΛΟΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΓΕΡΙΚΗ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ

ΓΕΩΡΓΑΝΤΑΣ, ΜΙΧΑΗΛ

ΓΕΩΡΓΙΑΔΗ, ΜΑΡΙΑ

ΓΙΑΝΝΟΥΛΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ

ΓΙΑΝΝΟΥΣΑΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΓΙΑΝΝΟΥΣΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΓΚΑΖΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΓΚΙΝΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΓΚΟΥΣΗΣ, ΦΙΛΙΠΠΟΣ

ΓΟΛΕΓΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΓΡΗΓΟΡΑΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ

ΓΥΠΑΡΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΔΑΡΔΩΝΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΔΕΛΗΜΗΤΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΔΕΛΙΕΖΑ, ΑΝΤΩΝΙΑ

ΔΕΛΧΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΔΕΣΠΟΥΛΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΔΗΜΑΚΗ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ

ΔΗΜΟΠΟΥΛΟΣ, ΑΠΟΣΤΟΛΟΣ

ΔΙΑΜΑΝΤΑΚΗΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ

ΔΙΑΜΑΝΤΟΠΟΥΛΟΣ, ΜΙΧΑΗΛ

ΔΟΚΙΑΝΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΔΟΥΝΑΣ, ΠΡΟΚΟΠΙΟΣ

ΔΡΟΛΑΓΙΑ, ΕΥΘΥΜΙΑ

ΔΡΟΣΑΚΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΔΡΟΣΟΥΝΗΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ

ΕΚΤΑΡΙΔΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΕΞΗΝΤΑΒΕΛΩΝΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΕΡΓΟΛΑΒΟΥ, ΑΝΝΑ

ΕΥΑΓΓΕΛΑΤΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΕΥΜΟΡΦΟΠΟΥΛΟΣ, ΧΑΡΙΛΑΟΣ

ΖΑΒΙΤΣΑΝΟΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΖΑΚΥΝΘΙΝΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΖΑΜΠΕΤΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΖΑΡΚΑΔΑ, ΑΛΕΞΙΑ

ΖΑΧΑΡΟΠΟΥΛΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΖΙΑΝΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΖΟΥΡΙΔΑΚΗΣ, ΜΙΛΤΙΑΔΗΣ

ΖΩΓΑΛΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΖΩΓΑΛΗΣ, ΣΤΑΥΡΟΣ

ΖΩΗΣ, ΠΑΝΤΕΛΗΣ

ΗΛΙΟΥ, ΣΠΥΡΙΔΩΝΑΣ

ΘΕΟΔΩΡΟΥΔΗ, ΑΙΜΙΛΙΑ

ΘΕΟΛΟΓΟΥ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ

ΘΕΟΧΑΡΟΥΛΗΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ

ΙΚΙΟΥΖΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΚΑΒΟΥΡΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΚΑΓΙΑΣ, ΧΑΡΑΛΑΜΠΟΣ

ΚΑΛΑΒΡΕΖΟΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΚΑΛΛΙΝΙΚΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΚΑΛΟΓΡΙΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΚΑΜΑΚΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΚΑΝΕΛΛΟΠΟΥΛΟΥ, ΠΕΛΑΓΙΑ

ΚΑΠΕΛΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΚΑΠΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΚΑΠΟΤΑΣ, ΜΙΛΤΙΑΔΗΣ

ΚΑΡΑΒΟΤΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΚΑΡΑΚΑΤΣΑΝΗΣ,ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΚΑΡΑΚΟΝΤΗΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΚΑΡΑΤΑΓΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΚΑΡΟΥΝΤΖΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΚΑΡΥΣΤΙΑΝΟΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ

ΚΑΣΣΗ, ΒΑΣΙΛΙΚΗ

ΚΑΣΤΑΝΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΚΑΤΣΑΚΟΥΛΗΣ, ΠΑΡΑΣΧΟΣ

ΚΑΤΣΑΜΠΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΚΑΤΣΑΡΟΣ, ΛΕΩΝΙΔΑΣ

ΚΑΤΣΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ

ΚΑΤΣΙΓΙΑΝΝΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΚΛΟΥΜΑΣΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΚΟΚΚΟΤΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΚΟΚΟΛΟΓΙΑΝΝΑΚΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΚΟΛΛΙΑΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ

ΚΟΛΟΚΟΤΑΣ, ΠΕΤΡΟΣ

ΚΟΛΟΚΟΤΡΩΝΗ, ΑΡΓΥΡΩ

ΚΟΜΗΝΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΚΟΝΤΗ, ΜΑΡΙΑ

ΚΟΝΤΟΒΑΣ, ΓΡΗΓΟΡΙΟΣ

ΚΟΝΤΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΚΟΝΤΟΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΚΟΡΚΙΖΟΓΛΟΥ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΚΟΡΤΕΣΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΚΟΡΩΝΑΙΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΚΟΡΩΝΑΙΟΣ, ΠΑΡΑΣΚΕΥΑΣ

ΚΟΣΜΑΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ

ΚΟΥΖΙΛΟΥ, ΣΤΑΥΡΟΥΛΑ

ΚΟΥΚΑΡΑΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΚΟΥΚΔΑ, ΕΥΑΓΓΕΛΙΑ

ΚΟΥΛΑΞΙΔΗΣ, ΔΡΑΚΟΥΛΗΣ

ΚΟΥΝΤΟΥΡΑΔΑΚΗ, ΚΑΛΛΙΟΠΗ

ΚΟΥΡΕΛΗ, ΙΩΑΝΝΑ

ΚΟΥΡΕΝΤΖΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΚΟΥΡΟΥΛΗΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ

ΚΟΥΤΣΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΚΟΥΤΣΟΥΜΑΝΙΩΤΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ

ΚΥΡΙΑΚΟΥ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΚΥΡΙΤΣΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΚΩΝΣΤΑΝΤΑΚΟΣ, ΠΕΡΙΚΛΗΣ

ΚΩΝΣΤΑΝΤΕΛΛΟΣ, ΘΕΟΔΩΡΟΣ

ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΙΔΗΣ, ΣΤΑΥΡΟΣ

ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΙΔΗ, ΜΑΡΙΑ

ΚΩΝΣΤΑΝΤΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΚΩΝΣΤΑΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΚΩΤΤΑΣ,ΣΩΤΗΡΙΟΣ

ΛΑΜΠΕΤΣΟΣ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ

ΛΑΤΤΑΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΛΕΚΑΚΟΣ, ΘΕΟΔΩΡΟΣ

ΛΕΜΟΝΙΔΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΛΕΟΝΤΑΡΑΚΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΛΙΑΚΟΠΟΥΛΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΛΙΑΚΟΠΟΥΛΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΛΙΑΛΙΟΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΛΙΑΝΤΙΝΙΩΤΗΣ, ΠΑΥΛΟΣ

ΛΙΟΚΑΡΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΛΟΥΓΙΑΚΗ, ΑΝΝΑ

ΛΟΥΚΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΛΥΜΠΕΡΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΜΑΙΛΗΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ

ΜΑΚΡΗΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΜΑΚΡΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΜΑΛΛΙΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΜΑΝΔΑΛΟΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ

ΜΑΝΙΑΤΗ, ΑΝΔΡΙΑΝΝΑ

ΜΑΡΑΓΚΟΥ, ΑΝΝΑ

ΜΑΡΑΘΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΜΑΡΓΑΡΙΤΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΜΑΡΓΩΜΕΝΟΣ, ΕΥΣΤΑΘΙΟΣ

ΜΑΥΡΕΛΟΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ

ΜΑΥΡΟΕΙΔΗ, ΝΙΚΗ-ΑΝΔΡΙΑΝΑ

ΜΑΥΡΟΜΜΑΤΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΜΑΥΡΟΥΤΣΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΜΑΧΑΙΡΙΔΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΜΕΡΚΟΒΙΤΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΜΗΝΑΣ, ΣΩΚΡΑΤΗΣ

ΜΗΤΣΟΥ, ΣΑΠΦΩ

ΜΙΛΤΣΑΚΑΚΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΜΙΝΑΧΕΙΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΜΙΣΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΜΙΧΑΗΛΙΔΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΜΟΣΧΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΜΟΥΣΤΑΚΑΣ, ΓΡΗΓΟΡΙΟΣ

ΜΟΥΣΤΟΣ, ΜΙΧΑΗΛ

ΜΟΥΤΣΙΑΝΑΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΜΠΑΛΑΤΣΟΥΚΑΣ, ΘΕΟΦΑΝΗΣ

ΜΠΑΜΠΑΝΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΜΠΑΝΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΜΠΑΞΕΒΑΝΑΚΗΣ, ΓΡΗΓΟΡΙΟΣ

ΜΠΑΡΛΑΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ

ΜΠΑΡΟΥΝΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΜΠΑΤΖΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΣΤΑΜΟΣ

ΜΠΑΤΖΟΛΗΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ

ΜΠΑΧΛΙΤΖΑΝΑΚΗΣ, ΜΙΧΑΛΗΣ

ΜΠΕΖΙΡΓΙΑΝΝΗΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΜΠΕΘΑΝΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΜΠΕΘΑΝΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΜΠΕΙΝΤΑΡΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΜΠΙΧΑΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΜΠΛΑΤΣΙΟΣ, ΠΕΤΡΟΣ

ΜΠΟΤΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΜΠΟΤΣΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΜΠΟΥΖΟΥΝΙΕΡΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΜΠΡΑΟΥΔΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΜΠΡΕΖΑΤΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΜΥΛΟΥΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΜΥΤΙΛΗΝΑΙΟΣ ΣΙΔΕΡΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΝΑΣΤΟΥΛΗΣ, ΙΩΣΗΦ

ΝΙΚΟΛΑΙΔΗΣ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ

ΝΙΚΟΛΑΟΥ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ

ΝΙΚΟΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΑΣΗΜΑΚΗΣ

ΝΙΚΟΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΝΙΚΟΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΕΛΕΥΘΕΡΙΟΣ

ΝΤΑΛΤΑΣ, ΙΚΟΛΑΟΣ

ΝΤΑΦΟΥΛΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΝΤΕΚΟΥΡΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΝΤΕΛΛΑΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΝΤΕΜΙΡΗ ΔΕΜΙΡΗ, ΝΙΚΗ

ΝΤΕΜΟΣ, ΘΕΟΦΑΝΗΣ

ΞΑΝΘΟΥ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ

ΟΙΚΟΝΟΜΑΚΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΟΜΑΛΙΑΝΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΟΥΡΓΑΝΤΖΙΔΟΥ, ΠΑΡΘΕΝΑ

ΠΑΛΑΙΟΛΟΓΟΣ, ΦΡΑΓΚΙΣΚΟΣ

ΠΑΝΑΓΙΩΤΙΔΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΠΑΝΑΓΙΩΤΟΥ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ

ΠΑΝΤΑΖΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΠΑΠΑΔΗΜΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΠΑΠΑΔΟΓΙΩΡΓΑΚΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΠΑΠΑΔΟΠΟΥΛΟΥ, ΘΕΩΝΗ

ΠΑΠΑΙΩΑΝΝΟΥ, ΣΩΤΗΡΙΟΣ

ΠΑΠΑΚΟΣΜΑΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ

ΠΑΠΑΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΥ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΠΑΠΑΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΥ, ΑΡΧΟΝΤΙΑ

ΠΑΠΑΝΩΤΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΠΑΠΟΥΤΣΗ, ΑΝΤΩΝΙΑ

ΠΑΡΑΔΑΛΗΣ, ΑΡΙΣΤΟΤΕΛΗΣ

ΠΑΡΑΣΚΕΥΑ, ΑΝΘΟΥΛΑ

ΠΑΡΑΣΚΕΥΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΠΑΡΔΑΛΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΠΑΡΙΑΡΟΣ, ΜΑΤΘΑΙΟΣ

ΠΑΡΙΣΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΠΑΡΤΣΑΡΟΥΧΑ, ΑΘΑΝΑΣΙΑ

ΠΑΣΧΑΛΑΚΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΠΑΤΕΡΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΠΑΤΙΛΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΠΑΤΡΙΚΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΠΑΤΣΑΡΟΥΧΑ, ΑΘΑΝΑΣΙΑ

ΠΑΥΛΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΠΕΓΙΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΠΕΤΡΟΓΓΟΝΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΠΕΤΤΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΠΟΛΙΤΙΔΗΣ,ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΠΟΤΤΑΚΗ, ΠΕΛΑΓΙΑ

ΠΡΟΒΑΤΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΡΑΜΙΩΤΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΡΟΖΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΡΟΥΤΣΗ, ΙΩΑΝΝΑ

ΣΑΜΑΡΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΣΑΡΑΝΤΑΚΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΣΑΡΔΕΛΗ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΑ

ΣΑΤΑΝΤΙΔΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΣΗΦΑΚΗΣ, ΜΙΧΑΗΛ

ΣΚΑΡΒΕΛΑΚΗ, ΑΝΝΑ

ΣΚΟΥΡΤΑΣ, ΕΥΣΤΡΑΤΙΟΣ

ΣΚΥΛΟΔΗΜΟΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΣΛΑΝΚΙΔΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΣΛΙΑΡΑΣ, ΑΡΓΥΡΙΟΣ

ΣΠΑΝΟΜΗΤΣΙΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΣΠΗΛΙΩΤΗ, ΕΙΡΗΝΗ

ΣΠΥΡΙΔΩΝ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΣΠΥΡΤΟΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΣΤΑΘΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΣΤΑΥΡΙΝΟΥΔΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΣΤΕΛΙΑΤΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΣΤΕΡΓΙΟΥ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΣΤΕΡΓΙΟΥ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΣΤΟΥΠΑΚΗΣ, ΜΑΡΙΟΣ

ΣΤΟΥΠΑΚΗΣ, ΜΙΧΑΗΛ

ΣΤΟΥΡΝΑΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΣΤΡΑΤΗΓΑΚΗΣ, ΔΙΟΝΥΣΙΟΣ-ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΣΤΡΙΧΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΣΥΒΙΤΟΥ, ΒΑΣΙΛΙΚΗ

ΣΥΓΚΟΥΝΑΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΣΦΑΚΙΑΝΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΣΦΕΝΔΥΛΑΚΗ, ΜΑΡΙΑ

ΤΑΜΠΑΚΑΚΗ, ΕΛΕΥΘΕΡΙΑ

ΤΑΡΤΑΝΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΤΑΤΣΗ, ΙΩΑΝΝΑ

ΤΕΡΖΑΚΗ-ΠΑΠΑΔΟΠΟΥΛΟΥ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΑ

ΤΖΑΝΟΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ

ΤΖΙΜΑΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΤΖΙΟΛΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΤΟΥΡΝΗΣ, ΣΤΑΜΑΤΙΟΣ

ΤΡΙΧΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΤΣΑΒΑΛΙΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΤΣΑΜΑΔΙΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΤΣΑΜΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΤΣΑΜΟΥΡΑΣ, ΡΑΦΑΗΛ

ΤΣΑΝΔΗΛΑΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΤΣΑΠΑΤΣΑΡΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΤΣΑΧΠΑΖΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΤΣΕΛΗΣ, ΑΝΔΡΕΑΣ

ΤΣΕΣΟΥΡΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΤΣΙΑΤΣΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΤΣΙΜΠΛΙΔΑΚΗ, ΖΑΦΕΙΡΙΑ

ΤΣΙΤΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΤΣΟΛΑΚΟΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΤΣΟΥΜΑΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΤΣΟΥΦΛΙΔΗΣ, ΘΕΟΔΩΡΟΣ

ΦΙΛΙΠΠΑ, ΕΥΑΓΓΕΛΙΑ

ΦΛΩΡΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΦΛΩΡΟΥ, ΧΡΥΣΟΥΛΑ

ΦΡΑΓΚΟΥΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΦΡΑΖΗΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ

ΦΡΥΣΟΥΛΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΦΩΤΕΙΝΟΣ, ΣΤΑΜΑΤΙΟΣ

ΦΩΤΙΑΔΗΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ

ΧΑΒΑΤΖΟΠΟΥΛΟΣ, ΠΑΡΑΣΚΕΥΑΣ ΜΑΡΙΟΣ

ΧΑΙΔΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΧΑΡΑΛΑΜΠΑΚΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΧΑΡΑΛΑΜΠΙΔΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ

ΧΑΡΙΤΑΚΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΧΑΤΖΗΠΑΣΧΑΛΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΧΡΙΣΤΟΔΟΥΛΟΥ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΨΑΡΡΑΣ, ΑΓΓΕΛΟΣ

ΨΗΛΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΨΥΧΟΓΥΙΟΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ

Spānija

Almagro Carrobles, Jorge

Alonso Sánchez, Beatriz

Álvarez Gómez, Marco Antonio

Al-Ismail Calderon, Samer

Amunárriz Emazabel, Sebastián

Arteaga Sánchez, Ana

Avedillo Contreras, Buenaventura

Barandalla Hernando, Eduardo

Boy Carmona, Esther

Bravo Téllez, Guillermo

Calderón Gómez, José Gabriel

Carmona Mazaira, Manuel

Carro Martínez, Pedro

Ceballos Pérez-Canales, Alba

Cervantes de la Torre, Andrés

Chamizo Catalán, Carlos

Cortés Fernández, Natalia

Couce Prieto, Carlos

Criado Bará, Bernardo

Delgado González, Gonzalo

De la Rosa Cano, Francisco Javier

Del Hierro Suanzes, Javier

Deniz Fleitas, Jose Manuel

Elices López, Juan Manuel

Expósito González, Jonay

Fariña Clavero, Irene

Fernández Costas, Antonio

Fernandez Despiau, Estrella

Ferreño Martínez, José Antonio

Fontán Aldereguía, Manuel

Fontanet Domenech, Felipe

García Antoni, Mónica

Garcia Cantón, Javier

García González, Francisco Javier

Genovés Ferriols, José Carlos

Gómez Cayuelas, Carmen

González Fernández, Manuel A.

González Fernández, Marta

Guerrero Claros, María

Guisado Sancho, María Jesús

Gundín Payero, Laura

Hernández Betzen, Roberto

Iglesias Prada, Juan Antonio

Jimenez Álvarez, Ignacio

Lado Codesido, Beatriz

Lastra Torre, Ruth

Lestón Leal, Juan Manuel

López González, María

Lorenzo Sentis, José Manuel

Lucena Garcia, Antonio Jesús

Marra-López Porta, Julio

Martínez González, Jesús

Martínez Velasco, Carolina

Mayoral Vázquez, Fernando

Mayoral Vázquez, Gonzalo

Medina García, Estebán

Méndez-Villamil Mata, María

Miranda Almón, Fernando

Núñez Casas, Julio

Ochando Ramos, Ana María

Oñorbe Esparraguera, Manuel

Orgueira Pérez Vanessa

Ossorio González, Carlos

Ovejero González, David

Pérez González, Virgilio

Piñón Lourido, Jesús

Ponte Fernández, Gerardo

Ríos Cidrás, Manuel

Ríos Cidrás, Xosé

Rodriguez Bermejo, José

Rodríguez Moreno, Alberto

Rueda Aguirre, Luzdivina

Ruiz Gómez, Sonia

Rull Del Águila, Laura

Sáenz Arteche, Idoia

Sánchez Sánchez, Esmeralda

Santas Barge, Verònica

Sendra Gamero, Ma Esther

Serrano Sánchez, Daniel

Sieira Rodríguez, José

Tenorio Rodríguez, José Luis

Torre González, Miguel A.

Tubío Rodríguez, Xosé

Vicente Castro, José

Yeregui Velasco, Pablo

Zamora de Pedro, Carlos

Francija

Allanic, Gilles

Beyaert, Francis

Beyaert, Frédéric

Bigot, Jean-Paul

Bistour, Stéphane

Bon, Philippe

Bouniol, Anthony

Bourbigot, Jean-Marc

Cacitti, Raymond

Caillat, Marc

Celton Arnaud

Ceres, Michel

Charbonnier, Alexandre

Cluzel, Stéphane

Cras, Renaud

Crochard, Thierry

Croville, Serge

Daden, Nicolas

Dambron, François

Darsu, Philippe

Davies, Philippe

Dechaine, Frédéric

Delattre, Nicolas

Desson, Patrick

Dolou, Claude

Donnart, Christian

Duval, Laurent

Fernandez, Gabriel

Fortier, Eric

Garbe, Steeve

Gauvain, Benoît

Gehanne, Laurent

Gloaguen, Maurice

Goron, Xavier

Guillard, Thimothée

Guillemette, Jean Luc

Guittet-Dupont, Gaëtan

Hitier, Sébastien

Isore, Pascal

Lacombe, Thomas

Lalanne, Anne

Lebosquain, Olivier

Le Berriguaud, Thierry

Le Corre, Joseph

Le Cousin, Jean-Luc

Le Dreau, Gilbert

Le Mentec, Arnaud

Legouedec, Loïg

Lenormand, Daniel

Lelandois, Cyril

Lescroel, Yann

Maingraud, Dominique

Maniette, Yves

Masseaux, Yanick

Menuge, Gilles

Peoch, Philippe

Peron, Olivier

Peron, Pascal

Petit, François

Pochet, Ludovic

Radius, Caroline

Raguet, José

Renault, Alan

Reunavot, Matthieu

Richou, Fabrice

Robin, Yannick

Rousselet, Pascal

Sauvage, Christian

Schneider, Frédéric

Sottiaux, David

Trividic, Bernard

Urvoy, Jonathan

Vesque Arnaud

Vilbois, Pierre

Villenave, Yorrick

Virlogeux, Julian

Horvātija

Aćimov, Dejan

Aunedi, Jurica

Barbalić, Boris

Bartulović, Ivica

Bašić, Vicko

Bilobrk, Stipe

Bratičević, Nino

Brlek, Neda

Brnadić, Ivica

Budimir, Miroslav

Dolić, Nedjeljko

Dvoraček, Tomislav

Ercegović, Marin

Franceschi, Jenko

Grljušić, Frano

Hrženjak, Jurica

Hržić, Ivica

Ivković, Hrvoje

Jelić, Božidar

Jeftimijades, Ivor

Jukić, Ivica

Jurčević, Marinko

Kalinić, Andrej

Kerum, Jurica

Krišto, Rino

Kusanović, Gordan

Lešić, Lidija

Marčina, Robert

Matković, Mijo

Miletić, Ivana

Novak, Danijel

Orešković, Lovro

Paparić, Neven

Perković, Kristijan

Perović, Andrea

Petrić, Andrea

Prtenjača, Silvija

Pupić-Bakrač, Marko

Radovčić, Ivica

Rogić, Ante

Rukavina, Dubravko

Rumora, Ivan

Šalaj, Damir

Šestan, Hrvoje

Sikirica, Nenad

Skelin, Stipe

Škorjanec, Mario

Skroza, Nikica

Sobin, Mijo

Strinović, Boris

Verzon, Nikola

Vuletić, Ivo

Itālija

Abate, Massimiliano

Affinita, Enrico

Albani, Emidio

Ambrosio, Salvatore

Annicchiarico, Dario

Antonioli, Giacomo

Aprile, Giulio

Aquilano, Donato

Arena, Enrico

Astelli, Gabriele

Barraco, Francesco

Basile, Giuseppe

Basile, Marco

Battaglia, Daniele

Battista, Filomena

Bavila, Nicola

Benvenuto, Salvatore Giovanni

Biondo, Fortunato

Bizzarro, Federico

Boccoli, Fabrizio

Bongermino, Onofrio

Bonsignore, Antonino

Borghi, Andrea

Bottiglieri, Vincenzo

Bove, Gian Luigi

Buccioli, Andrea

Caforio, Cosimo

Caiazzo, Luigia

Calandrino, Salvatore

Camicia, Ciro

Cappelli, Salvatore

Carafa, Simone

Carini, Vito

Carta, Sebastiano

Cesareo, Michele

Chionchio, Alessandro

Cianci, Vincenzo

Cignini, Innocenzo

Clemente, Cosimo

Colarossi, Mauro

Colucciello, Roberto

Comuzzi, Alberto

Conte, Fabio

Coppola, Giorgio

Corallo, Domenico

Cormio, Carlo

Costanzo, Antonino

Croce, Aldo

Cuciniello, Luigi

Cuscela, Michele

D'Acunto, Francesco

D'Amato, Fabio

Dammicco, Luigi

D'Arrigo, Antonio

De Crescenzo, Salvatore

De Pinto, Giuseppe

De Quarto, Enrico

D'Erchia, Alessandro

De Santis, Antonio

Di Benedetto, Luigi

Di Domenico, Marco

Di Donato, Eliana

Di Matteo, Michele

Di Santo, Giovanni

Doria, Angelo

D'Orsi, Francesco Paolo

Errante, Domenico

Esibini, Daniele

Esposito, Robertino

Esposito, Salvatore

Fanizzi, Tommaso

Fava, Antonello

Ferioli, Debora

Ferrara, Manfredo

Fiorentino, Giovanni

Fogliano, Pasquale

Folliero, Alessandro

Francolino, Giuseppe

Fuggetta, Pasquale

Fuso, Vittorio

Gagliardi, Raffaele

Gallo, Antonio

Gangemi, Domenico

Gangemi, Roberto Francesco

Genchi, Paolo

Giannone, Giuseppe Claudio

Giovannone, Vittorio

Golizia, Pasquale

Graziani, Walter

Greco, Giuseppe

Guida, Giuseppe

Guido, Alessandro

Guzzi, Davide

Iemma, Oreste

La Porta, Santi Alessandro

Lambertucci, Alessandro

Lanza, Alfredo

Leto, Antonio

Limatola, Daniele

Limetti, Fabio

Lo Pinto, Nicola

Lombardi, Pasquale

Longo, Pierino Paolo

Luperto, Giuseppe

Magnolo, Lorenzo Giovanni

Maio, Giuseppe

Malaponti, Salvatore Francesco

Maresca, Emanuel

Mariotti, Massimiliano

Marrello Luigi

Martina, Francesco

Martire, Antonio

Mastrobattista, Giovanni Eligio

Matera, Riccardo

Messina, Gianluca

Minò, Alessandro

Monaco, Paolo

Morciano, Giuseppe

Morelli, Alessio

Morra, Tommaso

Mostacci, Sergio Massimo

Mugavero, Amalia

Mule, Vincenzo

Musella, Stefano

Nardelli, Giuseppe

Negro, Mirco

Novaro, Giovanni

Pagan, Francesco

Palmerini, Giorgio

Palombella, Fabio Luigi

Pantaleo, Cosimo

Paoletti, Dario

Paolillo, Francesco

Patalano, Andrea

Pellegrino, Roberto

Pepe, Angelo

Pipino, Leonardo

Piroddi, Paola

Pisano, Paolo

Piscopello, Luciano

Pisino, Tommaso

Porru, Massimiliano

Postiglione, Vito

Praticò, Daniele

Puca, Michele

Puddinu, Fabrizio

Puleo, Isidoro

Quinci, Gianbattista

Rallo, Tommaso

Randis, Orazio Roberto

Ravanelli, Marco

Restuccia, Marco

Romanazzi, Valentina

Ronca, Gianluca

Rossano, Michele

Russo, Aniello

Sacco, Giuseppe

Salce, Paolo

Sarpi, Stefano

Scanu, Fabrizio

Scaramuzzino, Paola

Schiattino, Andrea

Scuccimarri, Gianluca

Sebastio, Luciano

Siano, Gianluca

Signanini, Claudio

Silvestri, Nicola

Silvia, Salvatore

Siniscalchi, Francesco

Soccorso, Alessandro

Stramandino, Rosario

Strazzulla, Francesco

Sufrà, Emanuele

Tersigni, Tonino

Tescione, Francesco

Tesone, Luca

Tordoni, Maurizio

Torrisi, Ivano

Triolo, Alessandro

Tumbarello, Davide

Tumminello, Salvatore

Vangelo, Pietro

Varone, Stefano

Vellucci, Alfredo

Verde, Maurizio

Vero, Pietro

Virdis, Antonio

Vitali, Daniele

Zaccaro, Giuseppe Saverio

Kipra

Apostolou, Antri

Avgousti, Antonis

Christodoulou, Lakis

Christoforou, Christiana

Christou, Nikoletta

Flori, Panayiota

Fylaktou, Anthi

Georgiou, Markella

Heracleous, Andri

Ioannou, Georgios

Ioannou, Theodosis

Karayiannis, Christos

Konnaris, Kostas

Korovesis, Christos

Kyriacou, Kyriacos

Kyriacou, Yiannos

Michael, Michael

Nicolaou Nicolas

Panagopoulos Argyris

Pavlou George

Prodromou, Pantelis

Savvides, Andreas

Shamma, Theodora

Latvija

Avdjukeviča, Svetlana

Brants, Jānis

Brente, Elmārs

Griezīte, Frančeska

Gronska, Ieva

Gudovannijs, Vsevolods

Holštroms, Artūrs

Jansons, Kārlis

Jaunzems, Aldis

Junkurs, Andris

Kalējs, Rūdolfs

Kalniņa, Ingūna

Kaptelija, Liene

Naumova, Daina

Priediens, Ainars

Putniņš, Raitis

Raginskis, Jānis

Štraubis, Valērijs

Šuideiķis, Aigars

Tīģeris, Ģirts

Vārsbergs, Jānis

Veide, Andris

Veinbergs, Miks

Ziemelis, Elvijs

Lietuva

Balnis, Algirdas

Dambrauskis, Tomas

Giedrius, Vaitkus

Jonaitis, Arūnas

Kairyté, Lina

Kazlauskas, Tomas

Lendzbergas, Erlandas

Vitalij, Zartun

Luksemburga

nav

Ungārija

nav

Malta

Abela, Claire

Attard, Glen

Attard, Godwin

Attard, Omar

Azzopardi, Joseph

Baldacchino, Duncan

Balzan, Gilbert

Barbara, Anthony

Borg, Benjamin

Borg, Jonathan

Borg, Robert

Briffa, Daniel

Bugeja, Stephanie

Cachia, Pierre

Calleja, Martin

Camilleri, Aldo

Camilleri, Christopher

Carabott, Paul

Caruana, Gary

Cassar, Gaetano

Cassar Jonathan

Cassar, Kenneth

Cassar Lucienne

Cauchi David

Cuschieri, Roderick

Farrugia, Emanuel

Farrugia, Joseph

Farrugia, Omar

Fenech, Melvin

Fenech, Paul

Gatt, Glen

Gatt, Joseph

Gatt, Mervin

Gatt, William

Gauci, Mark

Little, Elaine

Lungaro, Gordon

Mallia, Ramzy

Micallef, Rundolf

Muscat, Christian

Muscat, Simon

Musu, Matthew

Piscopo, Christine

Psaila, Kevin

Psaila, Mark Anthony

Sammut, Adem

Sciberras, Christopher

Sciberras, Norman

Seguna, Marvin

Tabone, Mark

Theuma, Johan

Vassallo, Benjamin

Vella, Anthony

Vella, Charlie

Nīderlande

Bastinaan, Robert

Beij, Willem

Boone, Jan Cees

de Boer, Meindert

de Mol, Gert

Dieke, Richard

Duinstra, Jacob

Fortuin, Annelies

Freke, Hans

Groeneveld, Daan

Jonk, Jan

Kleczewski-Schoon, Anneke

Kleinen, Tom

Koenen, Gerard

Kraayenoord, Jaap

Kramer, Willem

Meijer, Cor

Meijer, Willem

Miedema, Anco

Parlevliet, Koos

Ros, Michel

Ruijter, Tim

Schneider, Leendert

Starreveld, Nanette

van den Berg, Dirk

van der Laan, Yvonne

van der Veer, Siemen

van Doorn, Joost

van Geenen, Koen

van Westen, Jan

Velt, Ernst

Vervoort, Hans

Wijbenga, Arjan

Wijkhuisen, Eddy

Zevenbergen, Jan

Austrija

nav

Polija

Augustynowicz, Mariusz

Bartczak, Tomasz

Belej, Konrad

Chrostowski, Pawel

Dębski, Jarosław

Domachowski, Marian

Górski, Marcin

Jeziorny, Przemyslaw

Jóźwiak, Marek

Kasperek, Stanisław

Kołodziejczak, Michał

Konefał, Szymon

Konkel, Adam

Korthals, Jakub

Kościelny, Jarosław

Kowalska, Justyna

Kozłowski, Piotr

Kucharski, Tadeusz

Kunachowicz, Tomasz

Letki, Pawel

Lisiak, Agnieszka

Litwin, Ireneusz

Łukaszewicz, Paweł

Łuczkiewicz, Tomasz

Maciejewski, Maciej

Mystek, Marcin

Niewiadomski, Piotr

Nowak, Włodzimierz

Pankowski, Piotr

Patyk, Konrad

Prażanowski, Krystian

Sikora, Marek

Simlat,Tomasz

Skibior, Sławomir

Słowinski, Roman

Smolarski, Łukasz

Sokołowski, Paweł

Stankiewicz, Marcin

Szumicki, Tomasz

Tomaszewski, Tomasz

Trzepacz, Michał

Wereszczyński, Leszek

Wiliński, Adam

Zacharzewski, Dawid

Zięba, Marcin

Portugāle

Albuquerque, José

Brabo, Rui

Cabeçadas, Paula

Carvalho, Ricardo

Diogo, João

Escudeiro, João

Ferreira, Carlos

Fonseca, Álvaro

Moura, Nuno

Pedroso, Rui

Quintans, Miguel

Silva, António Miguel

Rumānija

Balaci, Kety

Bîrsan, Marilena

Conțolencu, Radu

Dima, Richard

Dinu, Lucian

Ianuris, Mihail

Ionaşcu, Neculai

Kazimirovicz, Ancuta

Larie, Gabriel

Panaitescu, Laurenţiu Lorin

Puiu, Gheorghe

Serștiuc, Mihail Dorin

Stroie, Constantin

Țăranu, Sorinel

Vasile, Bocaneala

Slovēnija

Šiško, Slavko

Smoje, Robert

Smoje, Vinko

Slovākija

nav

Somija

Aheristo, Marko

Aho, Jere-Joonas

Arvilommi, Markku

Grönfors, Niko

Heickell, Carl-Arthur

Hiiterä, Timo

Hiltunen, Juha

Hägerström, Matti

Iljina, Ilja

Johansson, Esko

Kaasinen, Harry

Kajosmaa, Jesse

Kontto, Tommi

Koskinen, Aki

Lejonqvist, Mika

Leppikorpi, Markus

Leppäkorpi, Juho

Leskinen, Henri

Luukkonen, Tuomas

Lähde, Jukka

Niemelä, Teemu

Nieminen, Jere

Niittylä, Pekka

Normia, Pertti

Nousiainen, Kyösti

Nousiainen, Markku

Nurminen, Joona

Painilainen, Laura

Purhonen, Jere

Pyykönen, Pekka

Rautavirta, Miikka

Saarilehto, Tuomas

Sahla, Ilkka

Salmela, Janne

Salovaara, Tuomas

Salmi, Veera

Savola, Petri

Sundqvist, Lars

Suominen, Ari

Suominen, Paavo

Suvilaakso, Hannes

Sjöberg, Joni

Taattola, Olli

Tervakangas, Ville

Träskelin, Otto

Uitti, Mika

Ulenius, Niklas

Vanninen, Vesa

Välimäki, Juha

Väänänen, Timo

Yläjääski, Antti

Ääri, Mikko

Zviedrija

Åberg, Christian

Ahnlund, Jenny

Almström, Petter

Andersson, Karin

Andersson, Per-Olof

Andersson, Per-Olof Vidar

Antonsson, Jan-Eric

Bäckman, Johan

Baltzer, Martin

Bergman, Daniel

Bjerner, Martin

Borg, Calle

Bryngelsson, Tomas

Brännström, Lennart

Cannehag, Niclas

Cardell, Christina

Carlsson, Christian

Englund, Raymond

Erlandsson, Björn

Falk, David

Frejd, Maud

Fristedt, David

Gynäs, Mattias

Hagberg, Elice

Hartman Bergqvist, Désirée

Havh, Johan

Hedman, Elin

Hellberg, Stefan

Hellqvist, Johan

Holmberg, Hanna

Holmer, Johanna

Jakobsson, Magnus

Jansson, Anders

Jeppsson, Tobias

Johansson, Daniel

Johansson, Isabella

Johansson, Klaes

Johansson, Thomas

Joxelius, Paul

Karlsson, Kent

Kempe, Clas

Koivula, Mikael

Kurtsson, Morgan

Larsson, Mats

Lilja, Filip

Lindström, Jakob

Lindved, Martin

Lundberg, Johan

Lundh, Emelie

Lundin, Stig

Lundkvist, Mats

Lundqvist, Annica

Malmström, John

Martini, Martin

Mattson, Olof

Montan, Anders

Mukkavaara, Henrik

Nihlén, Linus

Nilsson, Pierre

Nilsson, Stefan

Nord, Iza

Nyberg, Linda

Näsman, Lars

Olson, Magnus

Olsson, Kenneth

Olsson, Lars

Penson, Lena

Persson, Göran

Persson, Mats

Peters, Linda

Peterson, Jan

Petterson, Joel

Petterson, Johan

Philipsson, Gunnar

Piltonen, Janne

Podsedkowski, Zenek

Rase, Dennis

Reuterljung, Thomas

Rinaldo, Joakim

Rönnlund, Agneta

Sjödin, Ronny

Skölderud, Svante

Snäckerström, Leif

Stålnacke, Erik

Strandberg, Magnus

Stührenberg, Björn

Sundberg, Andreas

Sundberg, Patrick

Svärd, Lars-Erik

Svensson, Rutger

Svensson, Tony

Thilly, Tomas

Timan, Hans

Toresson, Martin

Turesson, Andreas

Uppman, Kerstin

Werner, Lars

Westerlund, Emma

Wilson, Pierre

Österlund, Erik

Apvienotā Karaliste

Adamson, Gary

Alexander, Stephen

Alston, Colin

Anderson, Reid

Arris, Martin

Ashby, Peter

Bailey Roberta

Baker, Edward

Barclay, Michael

Barfoot, Lt Cdr Peter

Beasley, Adam

Bedlingham, Sarah

Bell, Stuart

Bhandari, Kiran

Billson, Carol

Bolden, Rachel

Bourne, Adam

Bowers, Claire

Boyce, Sean

Brough, Derek

Brown, Carley

Bruce, John

Bugg, Jennifer

Caldwell, Mark

Campbell, Jonathan

Campbell, Murray

Chittenden, Gordon

Cook, David

Craig, Ian

Craig, Stephen

Critchlow, Amy

Croucher, Tim

Crowe, Michael

Cunningham, George

Davis, Danielle

Dawkins, Matthew

Dawson, Liam

Devine, Warren

Dixon-Lack, Emma

Douglas, Sean

Draper, Peter

Dunkerely, Sabrina

Eccles, David

Ellison, Peter

Errington, Sarah

Evans, David

Evans, Mathilda

Faulds, Mike

Fenwick, Peter

Ferguson, Adam

Ferguson, Simon

Ferrari, Richard

Finnie, Andrew

Fitzpatrick, DeeAnn

Fletcher, Norman

Flint, Toby

Foster, Pam

Fraser, Uilleam

Frew, Clare

Fullerton, Gareth

Gibson, Philip

Gough, Callum

Graham, Chris

Grant, Leigh

Gray, Neil

Gray, Patrick

Gregor, Stuart

Gregory, Sam

Griffin, Stuart

Gwillam, SLt Ben

Hamilton, Ian

Harris, Hugh

Harris, William

Harsent, SLt Paul

Hay, David

Hay, John

Henning, Alan

Hepburn, Ian

Higgins, Frank

Higby, Louisa

Hildreth, Joe

Hill, Julie

Holbrook, Joanna

Howarth, Dan

Hudson, John

Hugues, Gary

Hughes, Greta

Imrie, Peter

Irish, Rachel

Irwin, Gerry

James, Katie

Jasinski, Michael

John, Barrie

Johnston, Heather

Johnson, Matthew

Johnson, Paul

Johnston, Steve

Johnston, Isobel

Johnstone, Ann

Jones, Carl

Karavla, Alexandra

Kelly, Kevin

Kemp, Gareth

Kozlowski, Stephen

Lane, Rory

Lardeur, Beth

Law, Garry

Lethbridge, Wendy

Legge, James

Lindsay, Andrew

Livingston, Andrew

Lockwood, Mark

Lowry, Thomas

Lucas, David

MacEachan, Iain

MacGregor, Duncan

MacIver, Roderick

MacKay, Janice

MacLean, Paula

MacLean, Robin

Magill, SLt Michael

Marshall, Phil

Martin David

Mason, Liam

Mason, Roger

Matheson, Louise

May, Colin

Mayger, Lt Martyn

McBain, Billy

McCaughan, Mark

McComiskey, Stephen

McCowan, Alisdair

McCrindle, John

McCubbin, Stuart

McCusker, Simon

McHardy, Alex

McKay, Andrew

McKenzie, Gregor

McKeown, Nick

McMillan, Robert

McPherson, Katie

McQuillan, David

Merrilees, Kenny

Milligan, David

Mills, John

Mitchell,Hugh

Mitchell, John

Moar, Laurence

Moloughney, Bernie

Morris, Chris

Morrison, Donald

Muir, James

Mustard, Emma

Mynard, Nick

Neat, Simon

Neilson, SLt Robert

Nelson, Paul

Newlands, Andrew

Newlyn, Lindsley

Newman, Chris

Nye, Verity

Overy, Thomas

Owen, Gary

Parr, Jonathan

Pateman, Jason

Paterson, Craig

Perry, Andrew

Phillips, Michael

Pole Mark

Poulding, Daniel

Poulson, Lt Chris

Pringle, Geoff

Proud, Christian

Quinn, Barry

Reeves, Adam

Reid, Ian

Reid, Peter

Rendall, Colin

Rhodes, Glen

Richardson, David

Riley, Joanne

Roberts, Julian

Robertson, Tom

Robinson, Neil

Salt, Isaac

Scarrf, David

Sheperd, Ashley

Shepley, Ben

Skillen, Damien

Smith, David

Smith, Barry

Smith, Don

Smith, Matthew

Smith, Pam

Spencer, James

Steele, Gordon

Stevens, Emma

Storton, George

Strang, Nicol

Stray, Sloyan

Styles, Mario

Sutton, Andrew

Sykes-Gelder, Dan

Taylor, Mark

Templeton, John

Thain, Marc

Thompson, Dan

Thompson, Gerald

Thomson, Dave

Thomson, Dave

Turner, Alun

Turner, Patrick

Tyack, Paul

Venton, Andrew

Ward, Daniel

Ward, Mark

Watson, Stacey

Watt, Barbara

Watt, James

Webb, Simon

Wensley, Phil

Weychan, Paul

Whelton, Karen

Whitby, Phil

Whitford, Annika

Williams, Adam

Wilkinson, Dave

Williams, Carolyn

Wilson, Jane

Wilson, Tom

Windebank, James

Wood, Ben

Wordley, Sara

Worsnop, Mark

Worth, Steven

Young, Ally

Young, James

Yuille, Derek

Zalewski, Alex

Eiropas Komisija

Arena, Francesca

Casier, Maarten

Courcy, Nils

Hederman, John

Janakakisz, Marta

Jury, Justine

Kelterbaum, Richard

Libioulle, Jean-Marc

Martins E Amorim, Sergio Luis

Muhrbeck, Lars

Musella, Manuela

Nordstrom Saba

Skountis Vasileios

Spezzani, Aronne

Surace, Michele

Vitiello-Ferrara, Sarah Rosaria

Wolff, Gunnar

Wysocka, Malgorzata

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

Allen, Patrick

Chapel, Vincent

Del Hierro, Belén

Del Zompo, Michele

Dias Garçao, José

Fulton, Grant

Mueller, Wolfgang

Papaioannou, Themis

Quelch, Glenn

Roobrouck, Christ

Sokolowski, Pawel

Sorensen, Svend

Stewart, William

Tahon, Sven

---

| 25.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/189 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/189

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/903

(2017. gada 23. maijs),

ar kuru groza Lēmumu 2011/163/ES, ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3324)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvu 96/23/EK, ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (1), un jo īpaši tās 29. panta 1. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 96/23/EK ir noteikti pasākumi tās I pielikumā uzskaitīto vielu un atlieku grupu pārraudzībai. Minētās direktīvas 29. pantā ir noteikta prasība, ka trešās valstis, no kurām dalībvalstīm ir atļauts importēt dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus, uz ko attiecas minētā direktīva, iesniedz atlieku pārraudzības plānu, kurā ir paredzētas prasītās garantijas (“plāns”). Plānam būtu jāattiecas vismaz uz tām atlieku grupām un vielām, kas uzskaitītas minētajā I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 96/23/EK ir noteikti pasākumi tās I pielikumā uzskaitīto vielu un atlieku grupu pārraudzībai. Minētās direktīvas 29. pantā ir noteikta prasība, ka trešās valstis, no kurām dalībvalstīm ir atļauts importēt dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus, uz ko attiecas minētā direktīva, iesniedz atlieku pārraudzības plānu, kurā ir paredzētas prasītās garantijas (“plāns”). Plānam būtu jāattiecas vismaz uz tām atlieku grupām un vielām, kas uzskaitītas minētajā I pielikumā.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2011/163/ES (2) apstiprina plānus, ko konkrētas trešās valstis ir iesniegušas attiecībā uz noteiktiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, kā norādīts minētā lēmuma pielikumā (“saraksts”). |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2011/163/ES (2) apstiprina plānus, ko konkrētas trešās valstis ir iesniegušas attiecībā uz noteiktiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, kā norādīts minētā lēmuma pielikumā (“saraksts”).

| (3) | Kolumbija ir iesniegusi Komisijai plānu attiecībā uz pienu. Minētajā plānā ir paredzētas pietiekamas garantijas, un tas būtu jāapstiprina. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par Kolumbiju attiecībā uz pienu. |
| --- | --- |

(3)

Kolumbija ir iesniegusi Komisijai plānu attiecībā uz pienu. Minētajā plānā ir paredzētas pietiekamas garantijas, un tas būtu jāapstiprina. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par Kolumbiju attiecībā uz pienu.

| (4) | Melnkalne ir iesniegusi Komisijai plānu attiecībā uz pienu. Minētajā plānā ir paredzētas pietiekamas garantijas, un tas būtu jāapstiprina. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par Melnkalni attiecībā uz pienu. |
| --- | --- |

(4)

Melnkalne ir iesniegusi Komisijai plānu attiecībā uz pienu. Minētajā plānā ir paredzētas pietiekamas garantijas, un tas būtu jāapstiprina. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par Melnkalni attiecībā uz pienu.

| (5) | Ukraina ir iesniegusi Komisijai plānu attiecībā uz trušiem. Minētajā plānā ir paredzētas pietiekamas garantijas, un tas būtu jāapstiprina. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par Ukrainu attiecībā uz trušiem. |
| --- | --- |

(5)

Ukraina ir iesniegusi Komisijai plānu attiecībā uz trušiem. Minētajā plānā ir paredzētas pietiekamas garantijas, un tas būtu jāapstiprina. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par Ukrainu attiecībā uz trušiem.

| (6) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2011/163/ES. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2011/163/ES.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2011/163/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 23. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 16. marta Lēmums 2011/163/ES, ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (OV L 70, 17.3.2011., 40. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| ISO2 kods | Valsts | Liellopi | Aitas/kazas | Cūkas | Zirgi | Mājputni | Akvakultūra | Piens | Olas | Truši | Savvaļas medījumdzīvnieki | Saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki | Medus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andora | X | X | | X | | | | | | | | X |
| AE | Apvienotie Arābu Emirāti | | | | | | X (3) | X (1) | | | | | |
| AL | Albānija | | X | | | | X | | X | | | | |
| AM | Armēnija | | | | | | X | | | | | | X |
| AR | Argentīna | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Austrālija | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosnija un Hercegovina | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| BD | Bangladeša | | | | | | X | | | | | | |
| BN | Bruneja | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brazīlija | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Botsvāna | X | | | X | | | | | | | X | |
| BY | Baltkrievija | | | | X (2) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Beliza | | | | | | X | | | | | | |
| CA | Kanāda | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Šveice | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Čīle | X | X | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Kamerūna | | | | | | | | | | | | X |
| CN | Ķīna | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Kolumbija | | | | | | X | X | | | | | |
| CR | Kostarika | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | X | | | | | | X |
| DO | Dominikānas Republika | | | | | | | | | | | | X |
| EC | Ekvadora | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etiopija | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Folklenda (Malvinu) Salas | X | X | | | | X | | | | | | |
| FO | Fēru Salas | | | | | | X | | | | | | |
| GE | Gruzija | | | | | | | | | | | | X |
| GH | Gana | | | | | | | | | | | | X |
| GL | Grenlande | | X | | | | | | | | X | X | |
| GT | Gvatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HN | Hondurasa | | | | | | X | | | | | | |
| ID | Indonēzija | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Izraēla (7) | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | Indija | | | | | | X | | X | | | | X |
| IR | Irāna | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaika | | | | | | | | | | | | X |
| JP | Japāna | X | | | | | X | | | | | | |
| KE | Kenija | | | | | | X | | | | | | |
| KG | Kirgizstāna | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Dienvidkoreja | | | | | X | X | | | | | | |
| LK | Šrilanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Maroka | | | | | X | X | | | | | | |
| MD | Moldova | | | | | X | X | | X | | | | X |
| ME | Melnkalne | X | X | X | | X | X | X | X | | | | X |
| MG | Madagaskara | | | | | | X | | | | | | X |
| MK | bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (4) | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X |
| MM | Mjanmas Savienības Republika | | | | | | X | | | | | | |
| MU | Maurīcija | | | | | | X | | | | | | |
| MX | Meksika | | | | | | X | | X | | | | X |
| MY | Malaizija | | | | | X (3) | X | | | | | | |
| MZ | Mozambika | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namībija | X | X | | | | | | | | | | |
| NC | Jaunkaledonija | X (3) | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nikaragva | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Jaunzēlande | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | | X | | | | | | |
| PH | Filipīnas | | | | | | X | | | | | | |
| PM | Senpjēra un Mikelona | | | | | X | | | | | | | |
| PN | Pitkērnas Salas | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paragvaja | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Serbija (5) | X | X | X | X (2) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Krievija | X | X | X | | X | | X | X | | | X (6) | X |
| RW | Ruanda | | | | | | | | | | | | X |
| SA | Saūda Arābija | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapūra | X (3) | X (3) | X (3) | X (8) | X (3) | X | X (3) | | | X (8) | X (8) | |
| SM | Sanmarīno | X | | X (3) | | | | | | | | | X |
| SR | Surinama | | | | | | X | | | | | | |
| SV | Salvadora | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Svazilenda | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Taizeme | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tunisija | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Turcija | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| TW | Taivāna | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tanzānija | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukraina | X | | X | | X | X | X | X | X | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X |
| US | Amerikas Savienotās Valstis | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Urugvaja | X | X | | X | | X | X | | | X | | X |
| VE | Venecuēla | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vjetnama | | | | | | X | | | | | | X |
| ZA | Dienvidāfrika | | | | | | | | | | X | X | |
| ZM | Zambija | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabve | | | | | | X | | | | | X | |

ISO2 kods

Valsts

Liellopi

Aitas/kazas

Cūkas

Zirgi

Mājputni

Akvakultūra

Piens

Olas

Truši

Savvaļas medījumdzīvnieki

Saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki

Medus

AD

Andora

X

X

X

X

AE

Apvienotie Arābu Emirāti

X (3)

X (1)

AL

Albānija

X

X

X

AM

Armēnija

X

X

AR

Argentīna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Austrālija

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnija un Hercegovina

X

X

X

X

X

BD

Bangladeša

X

BN

Bruneja

X

BR

Brazīlija

X

X

X

X

X

BW

Botsvāna

X

X

X

BY

Baltkrievija

X (2)

X

X

X

BZ

Beliza

X

CA

Kanāda

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Šveice

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Čīle

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerūna

X

CN

Ķīna

X

X

X

X

X

CO

Kolumbija

X

X

CR

Kostarika

X

CU

Kuba

X

X

DO

Dominikānas Republika

X

EC

Ekvadora

X

ET

Etiopija

X

FK

Folklenda (Malvinu) Salas

X

X

X

FO

Fēru Salas

X

GE

Gruzija

X

GH

Gana

X

GL

Grenlande

X

X

X

GT

Gvatemala

X

X

HN

Hondurasa

X

ID

Indonēzija

X

IL

Izraēla (7)

X

X

X

X

X

X

IN

Indija

X

X

X

IR

Irāna

X

JM

Jamaika

X

JP

Japāna

X

X

KE

Kenija

X

KG

Kirgizstāna

X

KR

Dienvidkoreja

X

X

LK

Šrilanka

X

MA

Maroka

X

X

MD

Moldova

X

X

X

X

ME

Melnkalne

X

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskara

X

X

MK

bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (4)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Mjanmas Savienības Republika

X

MU

Maurīcija

X

MX

Meksika

X

X

X

MY

Malaizija

X (3)

X

MZ

Mozambika

X

NA

Namībija

X

X

NC

Jaunkaledonija

X (3)

X

X

X

X

NI

Nikaragva

X

X

NZ

Jaunzēlande

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peru

X

PH

Filipīnas

X

PM

Senpjēra un Mikelona

X

PN

Pitkērnas Salas

X

PY

Paragvaja

X

RS

Serbija (5)

X

X

X

X (2)

X

X

X

X

X

X

RU

Krievija

X

X

X

X

X

X

X (6)

X

RW

Ruanda

X

SA

Saūda Arābija

X

SG

Singapūra

X (3)

X (3)

X (3)

X (8)

X (3)

X

X (3)

X (8)

X (8)

SM

Sanmarīno

X

X (3)

X

SR

Surinama

X

SV

Salvadora

X

SZ

Svazilenda

X

TH

Taizeme

X

X

X

TN

Tunisija

X

X

X

TR

Turcija

X

X

X

X

X

TW

Taivāna

X

X

TZ

Tanzānija

X

X

UA

Ukraina

X

X

X

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Amerikas Savienotās Valstis

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Urugvaja

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venecuēla

X

VN

Vjetnama

X

X

ZA

Dienvidāfrika

X

X

ZM

Zambija

X

ZW

Zimbabve

X

X

---

(1)  Tikai kamieļa piens.

1

(2)  Kaušanai paredzētu dzīvu zirgu dzimtas dzīvnieku eksports uz Savienību (tikai pārtikas ražošanā izmantojamie dzīvnieki).

2

(3)  Saskaņā ar 2. pantu trešās valstis, kuras izmanto tikai izejvielas no dalībvalstīm vai no citām trešām valstīm, kas apstiprinātas šādu izejvielu importam uz Savienību.

3

(4)  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; par šīs valsts galīgo nomenklatūru vienosies pēc tam, kad tiks pabeigtas pašlaik notiekošās sarunas Apvienoto Nāciju Organizācijā.

4

(5)  Izņemot Kosovu (šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju).

5

(6)  Tikai ziemeļbrieži no Murmanskas un Jamalas Ņencu reģioniem.

6

(7)  Turpmāk uzskata par Izraēlas Valsti, izņemot teritorijas, kas Izraēlas pārvaldē atrodas kopš 1967. gada jūnija, proti, Golānas augstienes, Gazas joslu, Austrumjeruzālemi un pārējo Rietumkrastu.

7

(8)  Tikai tās Savienībai paredzētās preces, kuru sastāvā ir Jaunzēlandes izcelsmes svaiga gaļa un kuras tiek izkrautas, pārkrautas un pārvadātas tranzītā caur Singapūru, ar vai bez uzglabāšanas tajā.

8

---