# Europos Sąjungos L 83/2017

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 83 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 60 metai2017m. kovo 29d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 83

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

60 metai2017m. kovo 29d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2015 m. birželio 12 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/501 dėl tarifų, Rumunijos įmonės Hidroelectrica taikytų įmonėms S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica S.A., S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC S.A., S.C. Luxten-Lighting Group S.A., S.C. Electrocarbon S.A. Slatina ir S.C. ELSID Titu S.A. SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) ir A.33581 (2012/C)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3919)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2015 m. spalio 21 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/502 dėl valstybės pagalbos SA.38374 (2014/C ex 2014/NN), kurią Nyderlandai suteikė bendrovei Starbucks
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 7143)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | 2016 m. lapkričio 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/503 dėl pagalbos schemos SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 7086)

   (
  1
  ) | 116 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2015 m. birželio 12 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/501 dėl tarifų, Rumunijos įmonės Hidroelectrica taikytų įmonėms S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica S.A., S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC S.A., S.C. Luxten-Lighting Group S.A., S.C. Electrocarbon S.A. Slatina ir S.C. ELSID Titu S.A. SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) ir A.33581 (2012/C)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3919)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3919)

1

1

*

2015 m. spalio 21 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/502 dėl valstybės pagalbos SA.38374 (2014/C ex 2014/NN), kurią Nyderlandai suteikė bendrovei Starbucks
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 7143)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 7143)

1

38

*

2016 m. lapkričio 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/503 dėl pagalbos schemos SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 7086)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 7086)

1

116

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2017 3 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 3 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 83/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/501

2015 m. birželio 12 d.

dėl tarifų, Rumunijos įmonės „Hidroelectrica“ taikytų įmonėms „S.C. ArcelorMittal Galați“, „S.C. Alro SA“, „S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L.“, „S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L.“, „S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L.“ (EFT), „S.C. Electrica S.A.“, „S.C. Electromagnetica SA“, „S.C. Energy Holding S.R.L.“, „S.C. EURO-PEC S.A.“, „S.C. Luxten-Lighting Group S.A.“, „S.C. Electrocarbon S.A. Slatina“ ir „S.C. ELSID Titu S.A.“ SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) ir A.33581 (2012/C)

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3919)

(Tekstas autentiškas tik rumunų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į sprendimus, kuriais Komisija pradėjo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos SA.33623 (2012/C, ex 11/NN) (1); SA.33624 (2012/C, ex 2011/CP) (2); SA.33451 (2012/C, ex 2012/NN) (3); SA.33581 (2012/C) (4).

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas, ir atsižvelgdama į tas pastabas,

Kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2011 m. sausio 28 d. ir rugpjūčio 2 d. Komisija gavo tris investicinio fondo „S.C. FP Proprietatea S.A.“ (toliau – FP arba skundo pateikėjas) skundus dėl įmonės „S.C. Hidroelectrica S.A.“ (toliau – „Hidroelectrica“) elektros pardavimo keliems pirkėjams kainomis, kurios, kaip įtariama, buvo nustatytos žemesnio nei rinkos lygio. |
| --- | --- |

(1)

2011 m. sausio 28 d. ir rugpjūčio 2 d. Komisija gavo tris investicinio fondo „S.C. FP Proprietatea S.A.“ (toliau – FP arba skundo pateikėjas) skundus dėl įmonės „S.C. Hidroelectrica S.A.“ (toliau – „Hidroelectrica“) elektros pardavimo keliems pirkėjams kainomis, kurios, kaip įtariama, buvo nustatytos žemesnio nei rinkos lygio.

| (2) | 2012 m. balandžio 25 d. raštu Komisija informavo Rumuniją, kad nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau kartu – sprendimai pradėti procedūrą) (5) dėl tariamų valstybės pagalbos priemonių:






  — | SA.33623 dėl įmonės „S.C. ArcelorMittal Galați S.A.“ (toliau – „ArcelorMittal“), |
| --- | --- | --- |

(2)

2012 m. balandžio 25 d. raštu Komisija informavo Rumuniją, kad nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau kartu – sprendimai pradėti procedūrą) (5) dėl tariamų valstybės pagalbos priemonių:

5

—

SA.33623 dėl įmonės „S.C. ArcelorMittal Galați S.A.“ (toliau – „ArcelorMittal“),

| — | SA.33624 dėl įmonės „S.C. Alro S.A.“ (toliau – „Alro“), |
| --- | --- |

—

SA.33624 dėl įmonės „S.C. Alro S.A.“ (toliau – „Alro“),

| — | SA.33451 dėl įmonių „S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L.“ (toliau – „S.C. Alpiq RomEnergie“), „S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L.“ (toliau – „Alpiq RomIndustries“), „S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L.“ (toliau – EFT), „S.C. Electromagnetica S.A.“ (toliau – „Electromagnetica“), „S.C. Energy Holding S.R.L.“ (toliau – „Energy Holding“), „S.C. euro-Pec S.A.“ (toliau – „euro-Pec“), „S.C. Electrica S.A.“ (toliau – „Electrica“) ir „S.C. Luxten-Lighting Group S.A“ (toliau – „Luxten-Lighting“) (toliau kartu – prekiautojai elektra), |
| --- | --- |

—

SA.33451 dėl įmonių „S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L.“ (toliau – „S.C. Alpiq RomEnergie“), „S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L.“ (toliau – „Alpiq RomIndustries“), „S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L.“ (toliau – EFT), „S.C. Electromagnetica S.A.“ (toliau – „Electromagnetica“), „S.C. Energy Holding S.R.L.“ (toliau – „Energy Holding“), „S.C. euro-Pec S.A.“ (toliau – „euro-Pec“), „S.C. Electrica S.A.“ (toliau – „Electrica“) ir „S.C. Luxten-Lighting Group S.A“ (toliau – „Luxten-Lighting“) (toliau kartu – prekiautojai elektra),

| — | SA 33581 dėl įmonių „S.C. Electrocarbon S.A. Slatina“ (toliau – „Electrocarbon“) ir „S.C. ELSID Titu S.A.“ (toliau – „Elsid“) (toliau – elektrodų gamintojai). |
| --- | --- |

—

SA 33581 dėl įmonių „S.C. Electrocarbon S.A. Slatina“ (toliau – „Electrocarbon“) ir „S.C. ELSID Titu S.A.“ (toliau – „Elsid“) (toliau – elektrodų gamintojai).

| (3) | Sprendimai pradėti procedūrą paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6). Komisija pakvietė Rumunijos valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimai pradėti procedūrą paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6). Komisija pakvietė Rumunijos valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

6

| (4) | 2012 m. liepos 23 d. Rumunijos valdžios institucijos pateikė Komisijai pastabas dėl sprendimų pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 23 d. Rumunijos valdžios institucijos pateikė Komisijai pastabas dėl sprendimų pradėti procedūrą.

| (5) | Komisija gavo vienuolikos (7) suinteresuotųjų šalių pastabas:






  — | byloje SA.33623 įmonės „ArcelorMittal“ pastabos gautos 2012 m. liepos 30 d. ir 2012 m. rugpjūčio 2 d.
  2012 m. gruodžio 5 d. Komisija persiuntė suinteresuotųjų šalių pastabas Rumunijos valdžios institucijoms, |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisija gavo vienuolikos (7) suinteresuotųjų šalių pastabas:

7

—

byloje SA.33623 įmonės „ArcelorMittal“ pastabos gautos 2012 m. liepos 30 d. ir 2012 m. rugpjūčio 2 d.
  2012 m. gruodžio 5 d. Komisija persiuntė suinteresuotųjų šalių pastabas Rumunijos valdžios institucijoms,

| — | byloje SA.33624 įmonės „Alro“ pastabos gautos 2012 m. spalio 3 d. ir lapkričio 28 d., 2013 m. balandžio 12 d. ir gegužės 30 d., o konkurento pastabos – 2012 m. spalio 5 d.
  2012 m. lapkričio 13 d. Komisija persiuntė suinteresuotųjų šalių pastabas Rumunijos valdžios institucijoms, |
| --- | --- |

—

byloje SA.33624 įmonės „Alro“ pastabos gautos 2012 m. spalio 3 d. ir lapkričio 28 d., 2013 m. balandžio 12 d. ir gegužės 30 d., o konkurento pastabos – 2012 m. spalio 5 d.
  2012 m. lapkričio 13 d. Komisija persiuntė suinteresuotųjų šalių pastabas Rumunijos valdžios institucijoms,

| — | byloje SA.33451 įmonių „Alpiq RomEnergie“ ir „Alpiq RomIndustries“ pastabos gautos 2012 m. rugpjūčio 1 d. ir 2013 m. sausio 20 d., EFT – 2013 m. vasario 4 d., „Energy Holding“ – 2013 m. sausio 18 ir 21 d., o „Electromagnetica“ –2013 m. sausio 22 d.
  2013 m. vasario 13 d. Komisija persiuntė suinteresuotųjų šalių pastabas Rumunijos valdžios institucijoms, |
| --- | --- |

—

byloje SA.33451 įmonių „Alpiq RomEnergie“ ir „Alpiq RomIndustries“ pastabos gautos 2012 m. rugpjūčio 1 d. ir 2013 m. sausio 20 d., EFT – 2013 m. vasario 4 d., „Energy Holding“ – 2013 m. sausio 18 ir 21 d., o „Electromagnetica“ –2013 m. sausio 22 d.
  2013 m. vasario 13 d. Komisija persiuntė suinteresuotųjų šalių pastabas Rumunijos valdžios institucijoms,

| — | byloje SA.33581 įmonių „Electrocarbon“ ir „Elsid“ pastabos gautos 2012 m. gegužės 18 d. ir 2013 m. sausio 18 d.
  2013 m. vasario 13 d. Komisija persiuntė suinteresuotųjų šalių pastabas Rumunijos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

—

byloje SA.33581 įmonių „Electrocarbon“ ir „Elsid“ pastabos gautos 2012 m. gegužės 18 d. ir 2013 m. sausio 18 d.
  2013 m. vasario 13 d. Komisija persiuntė suinteresuotųjų šalių pastabas Rumunijos valdžios institucijoms.

| (6) | 2013 m. sausio 15 d. Rumunijos valdžios institucijos atsakė į suinteresuotųjų šalių pastabas byloje SA.33624 ir 2013 m. kovo 24 d. – bylose SA.33451 ir SA.33581. |
| --- | --- |

(6)

2013 m. sausio 15 d. Rumunijos valdžios institucijos atsakė į suinteresuotųjų šalių pastabas byloje SA.33624 ir 2013 m. kovo 24 d. – bylose SA.33451 ir SA.33581.

| (7) | Komisija Rumunijos valdžios institucijų paprašė papildomos informacijos:






  — | byloje SA.33623 (įmonės „ArcelorMittal“) – 2012 m. spalio 30 d. bei 2013 m. balandžio 15 d. ir liepos 29 d. raštais, |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija Rumunijos valdžios institucijų paprašė papildomos informacijos:

—

byloje SA.33623 (įmonės „ArcelorMittal“) – 2012 m. spalio 30 d. bei 2013 m. balandžio 15 d. ir liepos 29 d. raštais,

| — | byloje SA.33624 (įmonės „Alro“) – 2012 m. gegužės 22 d. ir spalio 30 d. bei 2013 m. balandžio 15 d. raštais, |
| --- | --- |

—

byloje SA.33624 (įmonės „Alro“) – 2012 m. gegužės 22 d. ir spalio 30 d. bei 2013 m. balandžio 15 d. raštais,

| — | bylose SA.33451 ir SA.33581 (prekiautojų elektros energija ir elektrodų gamintojų) – 2014 m. rugpjūčio 6 d. ir rugsėjo 25 d. raštais, |
| --- | --- |

—

bylose SA.33451 ir SA.33581 (prekiautojų elektros energija ir elektrodų gamintojų) – 2014 m. rugpjūčio 6 d. ir rugsėjo 25 d. raštais,

| — | visose keturiose bylose – 2013 m. liepos 29 d. ir 2014 m. vasario 21 d. |
| --- | --- |

—

visose keturiose bylose – 2013 m. liepos 29 d. ir 2014 m. vasario 21 d.

| (8) | Rumunijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos:






  — | byloje SA.33623 (įmonės „ArcelorMittal“) – 2012 m. lapkričio 30 d., 2013 m. birželio 3 ir 10 d., liepos 16 d., rugsėjo 11 d. ir gruodžio 18 d. bei 2014 m. kovo 20 d., kovo 24 d. ir gegužės 14 d., |
| --- | --- | --- |

(8)

Rumunijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos:

—

byloje SA.33623 (įmonės „ArcelorMittal“) – 2012 m. lapkričio 30 d., 2013 m. birželio 3 ir 10 d., liepos 16 d., rugsėjo 11 d. ir gruodžio 18 d. bei 2014 m. kovo 20 d., kovo 24 d. ir gegužės 14 d.,

| — | byloje SA.33624 (įmonės „Alro“) – 2012 m. birželio 19 d., liepos 23 d. ir lapkričio 30 d., 2013 m. sausio 15 d., birželio 3 d., rugsėjo 11 d. ir gruodžio 18 d. bei 2014 m. kovo 24 d. ir gegužės 14 d., |
| --- | --- |

—

byloje SA.33624 (įmonės „Alro“) – 2012 m. birželio 19 d., liepos 23 d. ir lapkričio 30 d., 2013 m. sausio 15 d., birželio 3 d., rugsėjo 11 d. ir gruodžio 18 d. bei 2014 m. kovo 24 d. ir gegužės 14 d.,

| — | bylose SA.33451 ir SA.33581 (prekiautojų elektros energija ir elektrodų gamintojų) – 2013 m. rugsėjo 11 d. bei 2014 m. kovo 24 d., gegužės 14 d., rugsėjo 3 d. ir spalio 10 d. |
| --- | --- |

—

bylose SA.33451 ir SA.33581 (prekiautojų elektros energija ir elektrodų gamintojų) – 2013 m. rugsėjo 11 d. bei 2014 m. kovo 24 d., gegužės 14 d., rugsėjo 3 d. ir spalio 10 d.

| (9) | 2014 m. kovo 11 d. Komisija įmonei „Energy Holding“ nusiuntė prašymą pateikti papildomų savo pastabų, pateiktų byloje SA.33451 (prekiautojų elektros energija) paaiškinimų. Įmonė „Energy Holding“ atsakė 2014 m. gegužės 8 d. |
| --- | --- |

(9)

2014 m. kovo 11 d. Komisija įmonei „Energy Holding“ nusiuntė prašymą pateikti papildomų savo pastabų, pateiktų byloje SA.33451 (prekiautojų elektros energija) paaiškinimų. Įmonė „Energy Holding“ atsakė 2014 m. gegužės 8 d.

| (10) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo daugiau informacijos:






  — | byloje SA.33623 (įmonės „ArcelorMittal“) – 2012 m. liepos 30 d. ir rugpjūčio 2 d. elektroniniu paštu atsiųstu raštu, |
| --- | --- | --- |

(10)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo daugiau informacijos:

—

byloje SA.33623 (įmonės „ArcelorMittal“) – 2012 m. liepos 30 d. ir rugpjūčio 2 d. elektroniniu paštu atsiųstu raštu,

| — | byloje SA.33624 (įmonės „Alro“) – 2013 m. gegužės 30 d., birželio 28 d. ir liepos 2 d. bei 2014 m. kovo 21 d. raštais, |
| --- | --- |

—

byloje SA.33624 (įmonės „Alro“) – 2013 m. gegužės 30 d., birželio 28 d. ir liepos 2 d. bei 2014 m. kovo 21 d. raštais,

| — | byloje SA.33451 (prekiautojų elektros energija) – 2013 m. lapkričio 18 ir 19 d. bei 2014 m. birželio 16 ir 18 d., liepos 25 d. ir lapkričio 25 d. raštais, |
| --- | --- |

—

byloje SA.33451 (prekiautojų elektros energija) – 2013 m. lapkričio 18 ir 19 d. bei 2014 m. birželio 16 ir 18 d., liepos 25 d. ir lapkričio 25 d. raštais,

| — | byloje SA.33581 (elektrodų gamintojų) 2013 m. sausio 18 d. faksu ir elektroniniu paštu siųstais raštais. |
| --- | --- |

—

byloje SA.33581 (elektrodų gamintojų) 2013 m. sausio 18 d. faksu ir elektroniniu paštu siųstais raštais.

2.   TARIAMOS PAGALBOS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

TARIAMOS PAGALBOS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

| (11) | Šiame skirsnyje aprašomos susitariančiosios šalys (t. y. įmonė „Hidroelectrica“ ir tariami pagalbos gavėjai), taip pat elektros energijos pardavimo sutartys ir susiję Rumunijos elektros energijos rinkos aspektai. |
| --- | --- |

(11)

Šiame skirsnyje aprašomos susitariančiosios šalys (t. y. įmonė „Hidroelectrica“ ir tariami pagalbos gavėjai), taip pat elektros energijos pardavimo sutartys ir susiję Rumunijos elektros energijos rinkos aspektai.

2.1.   Susitariančiosios šalys

Susitariančiosios šalys

2.1.1.   Įmonė „Hidroelectrica“

Įmonė „Hidroelectrica“

| (12) | Įmonė „Hidroelectrica“ įsteigta 2000 m., Rumunijos Vyriausybei sukūrus keturias visiškai valstybei priklausančias bendroves. Įmonė „Hidroelectrica“ valdoma pagal įprastą bendrovių teisę. Įmonės akcininkai – Rumunijos valstybė, valdanti akcinį kapitalą per Ekonomikos reikalų ir prekybos ministeriją (80,056 %), ir skundo pateikėjas (19,943 %). Rumunijos valstybei yra atstovaujama įmonės „Hidroelectrica“ visuotiniuose akcininkų susirinkimuose ir ji skiria jos direktorių valdybos narius. Faktiškai, įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdybos nariai gali kartu užimti pareigas Vyriausybėje (8). |
| --- | --- |

(12)

Įmonė „Hidroelectrica“ įsteigta 2000 m., Rumunijos Vyriausybei sukūrus keturias visiškai valstybei priklausančias bendroves. Įmonė „Hidroelectrica“ valdoma pagal įprastą bendrovių teisę. Įmonės akcininkai – Rumunijos valstybė, valdanti akcinį kapitalą per Ekonomikos reikalų ir prekybos ministeriją (80,056 %), ir skundo pateikėjas (19,943 %). Rumunijos valstybei yra atstovaujama įmonės „Hidroelectrica“ visuotiniuose akcininkų susirinkimuose ir ji skiria jos direktorių valdybos narius. Faktiškai, įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdybos nariai gali kartu užimti pareigas Vyriausybėje (8).

8

| (13) | Įmonė „Hidroelectrica“ – didžiausias Rumunijos elektros energijos gamintojas, įprastomis hidrologinėmis sąlygomis per metus galintis pagaminti apie 17,5 TWh elektros energijos. Įmonė „Hidroelectrica“ gamina elektrą naudodama užtvankas ir natūraliojo nuotėkio hidroelektrines. Tačiau tokios gamybos apimtis labai priklauso nuo hidrologinių sąlygų: 2004 m. įmonės „Hidroelectrica“ našumas buvo 17,6 TWh, o 2009 m. – 16,4 TWh ir 2010 m. – 21,3 TWh. 2013 m. įmonė „Hidroelectrica“ užėmė 28,24 % rinkos, aplenkdama „Complexul Energetic Oltenia“, šiluminiu principu (anglių deginimu) pagrįstos elektros energijos gamybos įmonę, užėmusią 20,83 % rinkos, ir įmonę „Nuclearelectrica“, užėmusią 20,65 % rinkos. Įmonės „Complexul Energetic Oltenia“ ir „Nuclearelectrica“ yra valstybės įmonės. |
| --- | --- |

(13)

Įmonė „Hidroelectrica“ – didžiausias Rumunijos elektros energijos gamintojas, įprastomis hidrologinėmis sąlygomis per metus galintis pagaminti apie 17,5 TWh elektros energijos. Įmonė „Hidroelectrica“ gamina elektrą naudodama užtvankas ir natūraliojo nuotėkio hidroelektrines. Tačiau tokios gamybos apimtis labai priklauso nuo hidrologinių sąlygų: 2004 m. įmonės „Hidroelectrica“ našumas buvo 17,6 TWh, o 2009 m. – 16,4 TWh ir 2010 m. – 21,3 TWh. 2013 m. įmonė „Hidroelectrica“ užėmė 28,24 % rinkos, aplenkdama „Complexul Energetic Oltenia“, šiluminiu principu (anglių deginimu) pagrįstos elektros energijos gamybos įmonę, užėmusią 20,83 % rinkos, ir įmonę „Nuclearelectrica“, užėmusią 20,65 % rinkos. Įmonės „Complexul Energetic Oltenia“ ir „Nuclearelectrica“ yra valstybės įmonės.

| (14) | Įmonės „Hidroelectrica“ kainų struktūrai būdingos didelės pastoviosios sąnaudos (susijusios su jėgainių užtvankų ir inžinerinių statinių amortizacija ir reguliaria technine priežiūra) ir mažos kintamosios gamybos sąnaudos. Įmonės „Hidroelektros“ energijos ribinės sąnaudos dažnai yra mažesnės nei kitų elektros energijos šaltinių, ypač iškastinio kuro. Šią kainų struktūrą lemia tai, kad gaminant elektros energiją, kai naudojama hidroenergija, paprastai kuro sąnaudos ir ribinės sąnaudos nėra didelės (9). Todėl galima daryti išvadą, kad pardavimo ir visiško gamybos ribines sąnaudas viršijančių sąnaudų padengimo visame hidroenergijos gamintojų pagamintos energijos diapazone politiką daugiausia nustato kiekvienas gamintojas atskirai. Be pagrindinės taisyklės, pagal kurią visos hidroenergijos (arba kitos energijos) gamybos sąnaudos turėtų būti padengiamos ilguoju laikotarpiu, nėra jokių nurodomųjų arba norminamųjų optimalios kainos nustatymo, remiantis tik konkretaus pirkėjų segmento sąnaudomis trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, taisyklių. Taip, pvz., atimama galimybė reikalauti, kad pastoviosios sąnaudos būtinai būtų padengiamos vienodai iš viso parduoto KWh kiekio, nepriklausomai nuo kiekvienam pirkėjui parduoto energijos kiekio. Tačiau dėl savo priklausomybės nuo hidrologijos lygio ir dėl to, kad negali reguliuoti savo bazinių pastoviųjų sąnaudų, įmonė „Hidroelectrica“, apskritai kalbant, ilgainiui susiduria su tam tikra rizika, kylančia dėl jos pagaminto energijos kiekio, taigi ir jos pajamų nekontroliuojamo kintamumo. Todėl, kad gautų pastovias ir nuspėjamas pajamas, ilguoju laikotarpiu įmonei „Hidroelectrica“ reikia užtikrinti pastovią gamybos apimtį. |
| --- | --- |

(14)

Įmonės „Hidroelectrica“ kainų struktūrai būdingos didelės pastoviosios sąnaudos (susijusios su jėgainių užtvankų ir inžinerinių statinių amortizacija ir reguliaria technine priežiūra) ir mažos kintamosios gamybos sąnaudos. Įmonės „Hidroelektros“ energijos ribinės sąnaudos dažnai yra mažesnės nei kitų elektros energijos šaltinių, ypač iškastinio kuro. Šią kainų struktūrą lemia tai, kad gaminant elektros energiją, kai naudojama hidroenergija, paprastai kuro sąnaudos ir ribinės sąnaudos nėra didelės (9). Todėl galima daryti išvadą, kad pardavimo ir visiško gamybos ribines sąnaudas viršijančių sąnaudų padengimo visame hidroenergijos gamintojų pagamintos energijos diapazone politiką daugiausia nustato kiekvienas gamintojas atskirai. Be pagrindinės taisyklės, pagal kurią visos hidroenergijos (arba kitos energijos) gamybos sąnaudos turėtų būti padengiamos ilguoju laikotarpiu, nėra jokių nurodomųjų arba norminamųjų optimalios kainos nustatymo, remiantis tik konkretaus pirkėjų segmento sąnaudomis trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, taisyklių. Taip, pvz., atimama galimybė reikalauti, kad pastoviosios sąnaudos būtinai būtų padengiamos vienodai iš viso parduoto KWh kiekio, nepriklausomai nuo kiekvienam pirkėjui parduoto energijos kiekio. Tačiau dėl savo priklausomybės nuo hidrologijos lygio ir dėl to, kad negali reguliuoti savo bazinių pastoviųjų sąnaudų, įmonė „Hidroelectrica“, apskritai kalbant, ilgainiui susiduria su tam tikra rizika, kylančia dėl jos pagaminto energijos kiekio, taigi ir jos pajamų nekontroliuojamo kintamumo. Todėl, kad gautų pastovias ir nuspėjamas pajamas, ilguoju laikotarpiu įmonei „Hidroelectrica“ reikia užtikrinti pastovią gamybos apimtį.

9

| (15) | 2005 m., kai buvo pasirašyta dauguma tiriamųjų sutarčių, įmonės „Hidroelectrica“ strategijoje buvo numatytas esamų 1,6 GW galios hidroįrenginių modernizavimas ir naujų įrenginių statyba. Apskaičiuota, kad 2005–2025 m. laikotarpiu investicijos iš viso sudarys 5,9 mlrd. EUR. Modernizavimo programai buvo reikalingas 800 mln. EUR išorės finansavimas.

  2012 m. birželio 26 d.
   (10) įmonė „Hidroelectrica“ pradėjo nemokumo procedūras, bet 2013 m. birželio 26 d.
   (11) jas nutraukė. 2014 m. vasario 25 d. įmonė „Hidroelectrica“ vėl pradėjo nemokumo procedūras. Turto administratoriaus parengtoje nemokumo ataskaitoje nurodyta, kad įmonės „Hidroelectrica“ nemokumą lėmė keli veiksniai, būtent jos įsipareigojimas parduoti didelę savo pagamintos energijos dalį reguliuojamojoje rinkoje mažesnėmis nei gamybos sąnaudos kainomis, įsipareigojimas nupirkti didelį elektros energijos kiekį iš brangesnių valstybei priklausančių Rumunijos elektros energijos gamintojų (kiekį, kuris vėliau buvo parduodamas mažesnėmis kainomis), pardavimo sutarčių portfelis, per didelės investicijos, blogas valdymas ir išpūstos darbo jėgos sąnaudos – dėl visų šių veiksnių įmonė „Hidroelectrica“ nebegalėjo sumokėti savo skolų kreditoriams (12). |
| --- | --- |

(15)

2005 m., kai buvo pasirašyta dauguma tiriamųjų sutarčių, įmonės „Hidroelectrica“ strategijoje buvo numatytas esamų 1,6 GW galios hidroįrenginių modernizavimas ir naujų įrenginių statyba. Apskaičiuota, kad 2005–2025 m. laikotarpiu investicijos iš viso sudarys 5,9 mlrd. EUR. Modernizavimo programai buvo reikalingas 800 mln. EUR išorės finansavimas.

2012 m. birželio 26 d.
   (10) įmonė „Hidroelectrica“ pradėjo nemokumo procedūras, bet 2013 m. birželio 26 d.
   (11) jas nutraukė. 2014 m. vasario 25 d. įmonė „Hidroelectrica“ vėl pradėjo nemokumo procedūras. Turto administratoriaus parengtoje nemokumo ataskaitoje nurodyta, kad įmonės „Hidroelectrica“ nemokumą lėmė keli veiksniai, būtent jos įsipareigojimas parduoti didelę savo pagamintos energijos dalį reguliuojamojoje rinkoje mažesnėmis nei gamybos sąnaudos kainomis, įsipareigojimas nupirkti didelį elektros energijos kiekį iš brangesnių valstybei priklausančių Rumunijos elektros energijos gamintojų (kiekį, kuris vėliau buvo parduodamas mažesnėmis kainomis), pardavimo sutarčių portfelis, per didelės investicijos, blogas valdymas ir išpūstos darbo jėgos sąnaudos – dėl visų šių veiksnių įmonė „Hidroelectrica“ nebegalėjo sumokėti savo skolų kreditoriams (12).

10

11

12

2.1.2.   Tariami pagalbos gavėjai

Tariami pagalbos gavėjai

| (16) | Klientai, su kuriais įmonė „Hidroelectrica“ sudarė sutartis, dėl kurių vykdytas tyrimas, buvo:






  — | aštuonios elektros energija prekiaujančios įmonės: įmonė
  „Alpiq RomEnergie“
  ,buvusi „SC EHOL Distribution“, įmonės „Energy Holding“ teisių perėmėjas. Įmonė „EHOL Distribution“ buvo parduota įmonei „Alpiq“ ir pervadinta į „Alpiq RomEnergie“; įmonė
  „Alpiq RomIndustries“
  ,buvusi „SC Buzmann Industries SRL“ – abi priklausančios privačiam Šveicarijos operatoriui „Alpiq“, kuris buvo įsteigtas 2008 m. sujungus įmones „Aare-Tessin Ltd. for Electricity“ ir „EnergieOuest Suisse“ ir kuris daugiausia veiklą vykdo Pietryčių Europoje; įmonė EFT – Kipre įsikūrusios įmonės „EFT Group“ patronuojamoji bendrovė, daugiausiai veiklą vykdanti Balkanų regione; įmonė
  „Electrica“
  – elektros energijos tiekimo paslaugų teikėjas, elektros energiją tiekiantis tiek reikalavimus atitinkantiems mažmeniniams klientams, tiek savo patronuojamosioms bendrovėms ir veiklą vykdantis Rumunijoje; įmonė
  „Electromagnetica“
  – Rumunijoje įsikūręs apšvietimo gaminių ir paslaugų teikėjas ir prekiautojas elektros energija; įmonė
  „Energy Holding“
  – privatus energijos tiekėjas, veiklą vykdantis Rumunijoje ir Pietryčių Europoje; įmonė EURO-PEC – prekiautojas geležies ir plieno gaminiais, skirtais civilinėms, pramoninėms ir jūrinėms konstrukcijoms, veiklą vykdantis Pietryčių Europoje; įmonė „
  Luxten-Lighting
  “ – apšvietimo gaminių gamintojas ir prekiautojas elektros energija, |
| --- | --- | --- |

(16)

Klientai, su kuriais įmonė „Hidroelectrica“ sudarė sutartis, dėl kurių vykdytas tyrimas, buvo:

—

aštuonios elektros energija prekiaujančios įmonės: įmonė
  „Alpiq RomEnergie“
  ,buvusi „SC EHOL Distribution“, įmonės „Energy Holding“ teisių perėmėjas. Įmonė „EHOL Distribution“ buvo parduota įmonei „Alpiq“ ir pervadinta į „Alpiq RomEnergie“; įmonė
  „Alpiq RomIndustries“
  ,buvusi „SC Buzmann Industries SRL“ – abi priklausančios privačiam Šveicarijos operatoriui „Alpiq“, kuris buvo įsteigtas 2008 m. sujungus įmones „Aare-Tessin Ltd. for Electricity“ ir „EnergieOuest Suisse“ ir kuris daugiausia veiklą vykdo Pietryčių Europoje; įmonė EFT – Kipre įsikūrusios įmonės „EFT Group“ patronuojamoji bendrovė, daugiausiai veiklą vykdanti Balkanų regione; įmonė
  „Electrica“
  – elektros energijos tiekimo paslaugų teikėjas, elektros energiją tiekiantis tiek reikalavimus atitinkantiems mažmeniniams klientams, tiek savo patronuojamosioms bendrovėms ir veiklą vykdantis Rumunijoje; įmonė
  „Electromagnetica“
  – Rumunijoje įsikūręs apšvietimo gaminių ir paslaugų teikėjas ir prekiautojas elektros energija; įmonė
  „Energy Holding“
  – privatus energijos tiekėjas, veiklą vykdantis Rumunijoje ir Pietryčių Europoje; įmonė EURO-PEC – prekiautojas geležies ir plieno gaminiais, skirtais civilinėms, pramoninėms ir jūrinėms konstrukcijoms, veiklą vykdantis Pietryčių Europoje; įmonė „
  Luxten-Lighting
  “ – apšvietimo gaminių gamintojas ir prekiautojas elektros energija,

„Alpiq RomEnergie“

„Alpiq RomIndustries“

EFT

„Electrica“

„Electromagnetica“

„Energy Holding“

EURO-PEC

Luxten-Lighting

| — | du elektrodų gamintojai: įmonė
  „Electrocarbon“
  , į biržos sąrašus įtraukta bendrovė, gaminanti grafito elektrodus, degtą naftos koksą, pagal Sodebergo technologiją gaminamą masę; įmonė
  „Elsid“
  , kuri buvo įsteigta 1984 m. metalurgijos pramonei skirtiems grafito elektrodams gaminti, |
| --- | --- |

—

du elektrodų gamintojai: įmonė
  „Electrocarbon“
  , į biržos sąrašus įtraukta bendrovė, gaminanti grafito elektrodus, degtą naftos koksą, pagal Sodebergo technologiją gaminamą masę; įmonė
  „Elsid“
  , kuri buvo įsteigta 1984 m. metalurgijos pramonei skirtiems grafito elektrodams gaminti,

„Electrocarbon“

„Elsid“

| — | įmonė
  „ArcelorMittal“
  , tarptautinės grupės patronuojamoji bendrovė, veiklą vykdanti tuo pačiu pavadinimu, kuri yra visame pasaulyje pirmaujantis plieno gamintojas. Įmonė „ArcelorMittal“ gamina karštojo valcavimo ritinius, cinkuotus ritinius, beicuotus ir suteptus alyva ritinius ir plokštes. Įmonė „ArcelorMittal“ – didžiausias Rumunijos plieno gamintojas ir antras pagal dydį Rumunijos pramoninis elektros vartotojas, kurio metinis suvartojamos elektros energijos kiekis viršija 1,7 TWh, |
| --- | --- |

—

įmonė
  „ArcelorMittal“
  , tarptautinės grupės patronuojamoji bendrovė, veiklą vykdanti tuo pačiu pavadinimu, kuri yra visame pasaulyje pirmaujantis plieno gamintojas. Įmonė „ArcelorMittal“ gamina karštojo valcavimo ritinius, cinkuotus ritinius, beicuotus ir suteptus alyva ritinius ir plokštes. Įmonė „ArcelorMittal“ – didžiausias Rumunijos plieno gamintojas ir antras pagal dydį Rumunijos pramoninis elektros vartotojas, kurio metinis suvartojamos elektros energijos kiekis viršija 1,7 TWh,

„ArcelorMittal“

| — | įmonė
  „Alro“
  – Rusijai priklausančios kontroliuojančiosios bendrovės „Vimetco NL“, kurios būstinė yra Nyderlanduose, patronuojamoji bendrovė. Įmonė „Alro“, kurios ištisiniame diapazone (24 val. per parą) metinis suvartojamos elektros energijos kiekis viršija 3 TWh, yra didžiausias Rumunijoje pramoninis elektros energijos vartotojas. |
| --- | --- |

—

įmonė
  „Alro“
  – Rusijai priklausančios kontroliuojančiosios bendrovės „Vimetco NL“, kurios būstinė yra Nyderlanduose, patronuojamoji bendrovė. Įmonė „Alro“, kurios ištisiniame diapazone (24 val. per parą) metinis suvartojamos elektros energijos kiekis viršija 3 TWh, yra didžiausias Rumunijoje pramoninis elektros energijos vartotojas.

„Alro“

2.2.   Sutartys

Sutartys

| (17) | Įmonė „Hidroelectrica“ sudarė 14 sutarčių dėl elektros energijos tiekimo tariamiems pagalbos gavėjams, būtent po vieną sutartį su kiekvienu iš aštuonių prekiautojų elektros energija, išskyrus įmones „Electrica“ (13), „Electrocarbon“, „Elsid“ ir „Alro“, ir dvi vienerių metų sutartis su įmone „ArcelorMittal“. Pagrindinės šių sutarčių ypatybės išsamiai aprašytos toliau pateiktose 19–23 konstatuojamosiose dalyse. Siekiant pateikti išsamesnius aprašymus ir išsamesnę informaciją, pateiktos nuorodos į sprendimus pradėti procedūrą kiekvienoje byloje ir į šio sprendimo I priedą. |
| --- | --- |

(17)

Įmonė „Hidroelectrica“ sudarė 14 sutarčių dėl elektros energijos tiekimo tariamiems pagalbos gavėjams, būtent po vieną sutartį su kiekvienu iš aštuonių prekiautojų elektros energija, išskyrus įmones „Electrica“ (13), „Electrocarbon“, „Elsid“ ir „Alro“, ir dvi vienerių metų sutartis su įmone „ArcelorMittal“. Pagrindinės šių sutarčių ypatybės išsamiai aprašytos toliau pateiktose 19–23 konstatuojamosiose dalyse. Siekiant pateikti išsamesnius aprašymus ir išsamesnę informaciją, pateiktos nuorodos į sprendimus pradėti procedūrą kiekvienoje byloje ir į šio sprendimo I priedą.

13

| (18) | Sutarčių pasirašymo data. Devynios sutartys galiojo jau 2007 m., t. y. Rumunijos stojimo į ES metu, ir penkios sutartys buvo pasirašytos po Rumunijos įstojimo į ES (14). |
| --- | --- |

(18)

Sutarčių pasirašymo data. Devynios sutartys galiojo jau 2007 m., t. y. Rumunijos stojimo į ES metu, ir penkios sutartys buvo pasirašytos po Rumunijos įstojimo į ES (14).

Sutarčių pasirašymo data

14

| (19) | Sutarčių trukmė. Dauguma sutarčių pasirašytos ilgiems (nuo penkerių iki dešimties metų) laikotarpiams, t. y. penkios sutartys sudarytos pradiniam dešimties metų laikotarpiui (15); dvi sutartys sudarytos pradiniam septynerių metų laikotarpiui (16); trys sutartys sudarytos pradiniam penkerių metų laikotarpiui (17), 2004 m. dvi iš jų buvo pratęstos papildomam penkerių metų laikotarpiui (18); keturios likusios sutartys sudarytos vienerių metų (19) arba trumpesniems laikotarpiams (20). |
| --- | --- |

(19)

Sutarčių trukmė. Dauguma sutarčių pasirašytos ilgiems (nuo penkerių iki dešimties metų) laikotarpiams, t. y. penkios sutartys sudarytos pradiniam dešimties metų laikotarpiui (15); dvi sutartys sudarytos pradiniam septynerių metų laikotarpiui (16); trys sutartys sudarytos pradiniam penkerių metų laikotarpiui (17), 2004 m. dvi iš jų buvo pratęstos papildomam penkerių metų laikotarpiui (18); keturios likusios sutartys sudarytos vienerių metų (19) arba trumpesniems laikotarpiams (20).

Sutarčių trukmė

15

16

17

18

19

20

| (20) | Dabartinė sutarčių būklė. Vis dar galioja tik sutartis su įmone „Alro“. Visas kitas sutartis: i) 2012 m. nutraukė įmonės „Hidroelectrica“ turto administratorius nemokumo procedūrų metu; ii) nutraukė atskirai viena iš sutarties šalių (21); arba iii) jos baigė galioti (22). |
| --- | --- |

(20)

Dabartinė sutarčių būklė. Vis dar galioja tik sutartis su įmone „Alro“. Visas kitas sutartis: i) 2012 m. nutraukė įmonės „Hidroelectrica“ turto administratorius nemokumo procedūrų metu; ii) nutraukė atskirai viena iš sutarties šalių (21); arba iii) jos baigė galioti (22).

Dabartinė sutarčių būklė

21

22

| (21) | Taikytos sutarčių kainos. Sutartyse, dėl kurių vykdytas tyrimas, nurodytos kainos buvo ad hoc kainos, dėl kurių buvo susiderėta su kiekvienu pirkėju, o ne nustatytos remiantis esamu įmonės „Hidroelectrica“ pateiktu tarifų tinkleliu, pvz., kaip taikomo tarifo nuolaida ar antkainis arba kaip tarifo laiptelis.






  — | Sutartyje su įmone „Luxten-Lighting“ (prekiautoju elektros energija) iš pradžių buvo nustatyta pastovaus dydžio ir neapibrėžtam laikotarpiui skirta kaina. Kasmet buvo pasirašomi nauji priedai, kuriais buvo didinama pradinė sutarties kaina. |
| --- | --- | --- |

(21)

Taikytos sutarčių kainos. Sutartyse, dėl kurių vykdytas tyrimas, nurodytos kainos buvo ad hoc kainos, dėl kurių buvo susiderėta su kiekvienu pirkėju, o ne nustatytos remiantis esamu įmonės „Hidroelectrica“ pateiktu tarifų tinkleliu, pvz., kaip taikomo tarifo nuolaida ar antkainis arba kaip tarifo laiptelis.

Taikytos sutarčių kainos.

ad hoc

—

Sutartyje su įmone „Luxten-Lighting“ (prekiautoju elektros energija) iš pradžių buvo nustatyta pastovaus dydžio ir neapibrėžtam laikotarpiui skirta kaina. Kasmet buvo pasirašomi nauji priedai, kuriais buvo didinama pradinė sutarties kaina.

| — | Sutartyse su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ iš pradžių buvo nustatytos pastovaus dydžio ir tik pirmiems sutarties metams skirtos kainos. 2003 m. rugsėjo 1 d.
   (23) kaina buvo pakoreguota į pastovaus dydžio kainą, vienodą kiekvienais metais iki pradinio sutarties laikotarpio pabaigos. Iki 2007 m. šalys dar kartą pakoregavo kainą, nustatytą vėlesniems metams iki sutarčių laikotarpio pabaigos, į pastovaus dydžio kainą, vienodą kiekvienais metais (24). Faktiškai, nepaisydamos to, kad iš anksto buvo nustatyta pastovi sutarties kaina, sutarties šalys kiekvienais metais persiderėdavo ir susitardavo dėl kainų, viršijančių sutarties kainų lygį. Tačiau, kai 2010 m. įmonės „Electrocarbon“ ir „Elsid“ atsisakė sutikti su visu kainos padidinimu, kurio reikalavo įmonė „Hidroelectrica“, ir kai įmonė „Hidroelectrica“ pareiškė norą vienašališkai nutraukti elektros energijos tiekimą, buvo iškelta byla kompetentingame teisme, kuris atmetė įmonės „Hidroelectrica“ reikalavimą padidinti kainą virš kainų lygio, nustatyto sutartyse (25). |
| --- | --- |

—

Sutartyse su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ iš pradžių buvo nustatytos pastovaus dydžio ir tik pirmiems sutarties metams skirtos kainos. 2003 m. rugsėjo 1 d.
   (23) kaina buvo pakoreguota į pastovaus dydžio kainą, vienodą kiekvienais metais iki pradinio sutarties laikotarpio pabaigos. Iki 2007 m. šalys dar kartą pakoregavo kainą, nustatytą vėlesniems metams iki sutarčių laikotarpio pabaigos, į pastovaus dydžio kainą, vienodą kiekvienais metais (24). Faktiškai, nepaisydamos to, kad iš anksto buvo nustatyta pastovi sutarties kaina, sutarties šalys kiekvienais metais persiderėdavo ir susitardavo dėl kainų, viršijančių sutarties kainų lygį. Tačiau, kai 2010 m. įmonės „Electrocarbon“ ir „Elsid“ atsisakė sutikti su visu kainos padidinimu, kurio reikalavo įmonė „Hidroelectrica“, ir kai įmonė „Hidroelectrica“ pareiškė norą vienašališkai nutraukti elektros energijos tiekimą, buvo iškelta byla kompetentingame teisme, kuris atmetė įmonės „Hidroelectrica“ reikalavimą padidinti kainą virš kainų lygio, nustatyto sutartyse (25).

23

24

25

| (22) | Sutarties šalių teisė vienašališkai nutraukti sutartį






  — | Pagal sutartis su įmonėmis „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“, pirkėjas galėjo individualiai nutraukti sutartį, apie tai iš anksto raštiškai pranešęs prieš 30 dienų iki sutarties nutraukimo. Jeigu šios sąlygos nebūtų buvę laikomasi, pirkėjas privalėjo mokėti sutartinę mokėtiną sumą tol, kol įmonė „Hidroelectrica“ pasirašys naują elektros energijos tiekimo sutartį tomis pačiomis sąlygomis su nauju pirkėju (26). |
| --- | --- | --- |

(22)

Sutarties šalių teisė vienašališkai nutraukti sutartį

—

Pagal sutartis su įmonėmis „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“, pirkėjas galėjo individualiai nutraukti sutartį, apie tai iš anksto raštiškai pranešęs prieš 30 dienų iki sutarties nutraukimo. Jeigu šios sąlygos nebūtų buvę laikomasi, pirkėjas privalėjo mokėti sutartinę mokėtiną sumą tol, kol įmonė „Hidroelectrica“ pasirašys naują elektros energijos tiekimo sutartį tomis pačiomis sąlygomis su nauju pirkėju (26).

26

| — | Pagal sutartis su įmonėmis „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“, įmonė „Hidroelectrica“ taip pat galėjo nutraukti sutartį tokiomis sąlygomis: i) pakartotinai nesumokėjus sutarties kainos už nupirktą elektros energiją ir (arba) pakartotinai nesumokėjus bet kokių pagal sutartį mokėtinų baudų; ii) pirkėjui netekus savo reikalavimus atitinkančio vartotojo pagal Rumunijos teisę (kuri yra pagrindinis sutarties punktas) statuso; tokiu atveju sutartį buvo galima nutraukti per penkias darbo dienas nuo tos dienos, kai šis statusas buvo prarastas; iii) jeigu pirkėjas atsisako sudaryti naują sutartį arba iš dalies pakeisti galiojančią sutartį pasikeitus ekonominėms ir techninėms aplinkybėms, susiklosčiusioms sutarties sudarymo dieną; tokiu atveju sutartį buvo galima nutraukti iš anksto apie tai pranešus prieš 30 kalendorinių dienų; taip pat iv) kitais atvejais, nustatytais bet kokiais taikomais įstatymais arba teisės aktais (27). |
| --- | --- |

—

Pagal sutartis su įmonėmis „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“, įmonė „Hidroelectrica“ taip pat galėjo nutraukti sutartį tokiomis sąlygomis: i) pakartotinai nesumokėjus sutarties kainos už nupirktą elektros energiją ir (arba) pakartotinai nesumokėjus bet kokių pagal sutartį mokėtinų baudų; ii) pirkėjui netekus savo reikalavimus atitinkančio vartotojo pagal Rumunijos teisę (kuri yra pagrindinis sutarties punktas) statuso; tokiu atveju sutartį buvo galima nutraukti per penkias darbo dienas nuo tos dienos, kai šis statusas buvo prarastas; iii) jeigu pirkėjas atsisako sudaryti naują sutartį arba iš dalies pakeisti galiojančią sutartį pasikeitus ekonominėms ir techninėms aplinkybėms, susiklosčiusioms sutarties sudarymo dieną; tokiu atveju sutartį buvo galima nutraukti iš anksto apie tai pranešus prieš 30 kalendorinių dienų; taip pat iv) kitais atvejais, nustatytais bet kokiais taikomais įstatymais arba teisės aktais (27).

27

2.3.   Rumunijos elektros energijos rinka

Rumunijos elektros energijos rinka

| (23) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Rumunijoje elektros energija galėjo būti prekiaujama dviejose rinkose: i) reguliuojamoje elektros energijos rinkoje, kurioje elektros energija prekiaujama remiantis reguliuojamais tarifais ir sąlygomis, ir ii) konkurencinėje elektros energijos rinkoje, kurioje elektros energija prekiaujama laisvai, daugiausia sudarant dviejų rūšių sutartis – dvišales sutartis centralizuotoje rinkoje ir tiesiogines dvišales sutartis vadinamojoje tiesioginių sutarčių rinkoje. |
| --- | --- |

(23)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Rumunijoje elektros energija galėjo būti prekiaujama dviejose rinkose: i) reguliuojamoje elektros energijos rinkoje, kurioje elektros energija prekiaujama remiantis reguliuojamais tarifais ir sąlygomis, ir ii) konkurencinėje elektros energijos rinkoje, kurioje elektros energija prekiaujama laisvai, daugiausia sudarant dviejų rūšių sutartis – dvišales sutartis centralizuotoje rinkoje ir tiesiogines dvišales sutartis vadinamojoje tiesioginių sutarčių rinkoje.

Reguliuojama elektros energijos rinka

| (24) | Reguliuojamoje elektros energijos rinkoje sandoriai sudaromi remiantis reguliuojamoje rinkoje veiklą vykdančių elektros energijos gamintojų, įskaitant įmonę „Hidroelectrica“, ir vadinamųjų paskutinių tiekėjų, užtikrinančių elektros energijos perdavimą galutiniam vartotojui, preliminariosiomis pirkimo ir pardavimo sutartimis. Paskutiniai tiekėjai privalo tiekti elektros energiją reikalavimus atitinkantiems vartotojams, kurie yra: i) galutiniai vartotojai, kurie nepasinaudojo savo teise pasirinkti savo tiekėją ir pirkti elektros energiją konkurencinėje rinkoje, arba ii) namų ūkiai ir ne namų ūkio vartotojai, kurie turi mažiau nei 50 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta yra mažesnė nei 10 mln. EUR (28). Reikalavimus atitinkantys vartotojai elektrą perka pagal reguliuojamus tarifus. |
| --- | --- |

(24)

Reguliuojamoje elektros energijos rinkoje sandoriai sudaromi remiantis reguliuojamoje rinkoje veiklą vykdančių elektros energijos gamintojų, įskaitant įmonę „Hidroelectrica“, ir vadinamųjų paskutinių tiekėjų, užtikrinančių elektros energijos perdavimą galutiniam vartotojui, preliminariosiomis pirkimo ir pardavimo sutartimis. Paskutiniai tiekėjai privalo tiekti elektros energiją reikalavimus atitinkantiems vartotojams, kurie yra: i) galutiniai vartotojai, kurie nepasinaudojo savo teise pasirinkti savo tiekėją ir pirkti elektros energiją konkurencinėje rinkoje, arba ii) namų ūkiai ir ne namų ūkio vartotojai, kurie turi mažiau nei 50 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta yra mažesnė nei 10 mln. EUR (28). Reikalavimus atitinkantys vartotojai elektrą perka pagal reguliuojamus tarifus.

28

| (25) | Reguliuojamose rinkose Rumunijos energetikos reguliavimo institucija (toliau – ANRE) kasmet iš anksto nustato elektros energijos kainas, kuriomis elektros energijos gamintojai privalo tiekti elektros energiją, ir kiekius, kuriuos jie privalo perduoti. ANRE prašymu įmonė „Hidroelectrica“ įpareigota tiekti elektros energiją didmenomis platintojams, tiekiantiems elektros energiją mažmenomis reguliuojamoje rinkoje. Įmonei „Hidroelectrica“ mokamas didmenines kainas nustatė ANRE, remdamasi pagrįstu tinkamų finansuoti sąnaudų dydžiu, prie jo pridėjusi grąžos normą. 2004–2010 m. įmonei „Hidroelectrica“ mokamos didmeninės kainos buvo tokios (RON/MWh) (29):











  2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 40 | 67 | 54,59 | 62,46 | 60,53 | 67,65 | 72 |

(25)

Reguliuojamose rinkose Rumunijos energetikos reguliavimo institucija (toliau – ANRE) kasmet iš anksto nustato elektros energijos kainas, kuriomis elektros energijos gamintojai privalo tiekti elektros energiją, ir kiekius, kuriuos jie privalo perduoti. ANRE prašymu įmonė „Hidroelectrica“ įpareigota tiekti elektros energiją didmenomis platintojams, tiekiantiems elektros energiją mažmenomis reguliuojamoje rinkoje. Įmonei „Hidroelectrica“ mokamas didmenines kainas nustatė ANRE, remdamasi pagrįstu tinkamų finansuoti sąnaudų dydžiu, prie jo pridėjusi grąžos normą. 2004–2010 m. įmonei „Hidroelectrica“ mokamos didmeninės kainos buvo tokios (RON/MWh) (29):

29

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

40

67

54,59

62,46

60,53

67,65

72

Konkurencinė elektros energijos rinka

| (26) | Nuo 2005 m. Rumunijos konkurencinė elektros energijos rinka buvo padalyta į penkias specifines rinkas:






  — | OPCOM administruojamas centralizuotas rinkas, |
| --- | --- | --- |

(26)

Nuo 2005 m. Rumunijos konkurencinė elektros energijos rinka buvo padalyta į penkias specifines rinkas:

—

OPCOM administruojamas centralizuotas rinkas,

| — | tiesioginių sutarčių rinką, |
| --- | --- |

—

tiesioginių sutarčių rinką,

| — | pagalbinių paslaugų rinką, |
| --- | --- |

—

pagalbinių paslaugų rinką,

| — | balansavimo rinką, |
| --- | --- |

—

balansavimo rinką,

| — | eksporto rinką. |
| --- | --- |

—

eksporto rinką.

| (27) | Centralizuotas rinkas administruoja OPCOM. OPCOM – perdavimo sistemos operatorius – įsteigtas 2001 m. Vyriausybės sprendimu Nr. 627/2000; tai patronuojamoji akcinė bendrovė, visiškai priklausanti įmonei „Transelectrica“. Pagal ANRE išduotą licenciją OPCOM paskirtis – būti Rumunijos didmeninės prekybos elektros energija platforma. OPCOM – vienintelė Rumunijoje elektros energijos birža, suteikianti struktūrą prekybai elektros energija ir atliekanti tarpininko vaidmenį. |
| --- | --- |

(27)

Centralizuotas rinkas administruoja OPCOM. OPCOM – perdavimo sistemos operatorius – įsteigtas 2001 m. Vyriausybės sprendimu Nr. 627/2000; tai patronuojamoji akcinė bendrovė, visiškai priklausanti įmonei „Transelectrica“. Pagal ANRE išduotą licenciją OPCOM paskirtis – būti Rumunijos didmeninės prekybos elektros energija platforma. OPCOM – vienintelė Rumunijoje elektros energijos birža, suteikianti struktūrą prekybai elektros energija ir atliekanti tarpininko vaidmenį.

| (28) | OPCOM yra penkių pagrindinių tipų rinkos segmentai: i) kitos paros rinka; ii) einamosios paros rinka, kuri OPCOM administruojama tik nuo 2011 m. liepos mėn.; iii) centralizuotos dvišalės rinkos, t. y. centralizuota dvišalių sutarčių, sudaromų per viešą aukcioną (OPCOM-PCCB), rinka ir centralizuota dvišalių sutarčių, sudaromų vykdant nuolatines derybas (CMBC-CN), rinka; iv) centralizuota žaliųjų sertifikatų rinka; v) prekybos apyvartiniais taršos leidimais platforma. Žalieji sertifikatai ir apyvartiniai taršos leidimai nėra tiesiogiai susiję su prekyba elektros energija, todėl toliau nėra aprašomi. Sandoriai per OPCOM pradėti sudarinėti tik 2005 m. ir tik kitos paros bei OPCOM-PCCB rinkose. |
| --- | --- |

(28)

OPCOM yra penkių pagrindinių tipų rinkos segmentai: i) kitos paros rinka; ii) einamosios paros rinka, kuri OPCOM administruojama tik nuo 2011 m. liepos mėn.; iii) centralizuotos dvišalės rinkos, t. y. centralizuota dvišalių sutarčių, sudaromų per viešą aukcioną (OPCOM-PCCB), rinka ir centralizuota dvišalių sutarčių, sudaromų vykdant nuolatines derybas (CMBC-CN), rinka; iv) centralizuota žaliųjų sertifikatų rinka; v) prekybos apyvartiniais taršos leidimais platforma. Žalieji sertifikatai ir apyvartiniai taršos leidimai nėra tiesiogiai susiję su prekyba elektros energija, todėl toliau nėra aprašomi. Sandoriai per OPCOM pradėti sudarinėti tik 2005 m. ir tik kitos paros bei OPCOM-PCCB rinkose.

| (29) | 2007 m. Rumunijai stojant į ES, elektra daugiausia buvo prekiaujama reguliuojamoje elektros energijos rinkoje (maždaug 29 TWh arba apie 55 % galutinės paklausos). Konkurencinėje elektros energijos rinkoje elektros energija buvo prekiaujama: i) OPCOM-PCCB ir ii) kitos paros rinkoje, kurias abi administruoja OPCOM, paskui iii) pagal tiesiogines sutartis, dažnai ilgalaikes, tiek didmeninės prekybos, tiek mažmeninės prekybos, iv) balansavimo rinkoje, kurioje perdavimo sistema yra vienintelis pirkėjas, ir, galiausiai, v) eksporto rinkoje (3,3 TWh 2007 m.). 2007–2010 m. elektros energijos pardavimo apimtis šiose Rumunijos nereguliuojamose rinkose buvo tokia (30):










  (TWh) |
| --- | --- |
| | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2007–2010 m. vidurkis |
| Elektros energijos gamyba, iš viso | 61,39 | 64,01 | 56,69 | 59,14 | 60,31 |
| Balansavimo rinka, iš viso | 3,49 | 3,55 | 3,21 | 2,97 | 3,30 |
| Kitos paros rinka, iš viso | 5,04 | 5,21 | 6,35 | 8,70 | 6,32 |
| OPCOM-PCCB, iš viso | 5,88 | 8,77 | 6,33 | 4,39 | 6,34 |

(29)

2007 m. Rumunijai stojant į ES, elektra daugiausia buvo prekiaujama reguliuojamoje elektros energijos rinkoje (maždaug 29 TWh arba apie 55 % galutinės paklausos). Konkurencinėje elektros energijos rinkoje elektros energija buvo prekiaujama: i) OPCOM-PCCB ir ii) kitos paros rinkoje, kurias abi administruoja OPCOM, paskui iii) pagal tiesiogines sutartis, dažnai ilgalaikes, tiek didmeninės prekybos, tiek mažmeninės prekybos, iv) balansavimo rinkoje, kurioje perdavimo sistema yra vienintelis pirkėjas, ir, galiausiai, v) eksporto rinkoje (3,3 TWh 2007 m.). 2007–2010 m. elektros energijos pardavimo apimtis šiose Rumunijos nereguliuojamose rinkose buvo tokia (30):

30

(TWh)

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2007–2010 m. vidurkis

Elektros energijos gamyba, iš viso

61,39

64,01

56,69

59,14

60,31

Balansavimo rinka, iš viso

3,49

3,55

3,21

2,97

3,30

Kitos paros rinka, iš viso

5,04

5,21

6,35

8,70

6,32

OPCOM-PCCB, iš viso

5,88

8,77

6,33

4,39

6,34

Įmonės „Hidroelectrica“ pardavimo apimtis pagal visus rinkos segmentus

| (30) | 2007–2010 m. vidutiniškai pasiekusi 18,2 TWh metinę apyvartą ir užėmusi 30,2 % rinkos dalį, įmonė „Hidroelectrica“ buvo (ir išlieka) didžiausias Rumunijos elektros energijos gamintojas. Nuo 2003 m., vis plačiau atveriant rinką elektros energijos pirkėjams, turintiems teisę pasirinkti tiekėjus, įmonė „Hidroelectrica“ elektros energiją daugiausia pardavinėjo sudarydama tiesiogines dvišales sutartis. 2007 m. tokio pardavimo apimtis sudarė beveik du trečdalius įmonės „Hidroelectrica“ bendros pardavimo apimties. Kaip parodyta tolesnėje lentelėje, laikotarpiu po Rumunijos įstojimo į ES, 2007–2010 m., ši įmonės „Hidroelectrica“ pardavimo apimties dalis jos bendroje pardavimo apimtyje išliko santykinai stabili ir sudarė maždaug 19 % pardavimo apimties reguliuojamos rinkos segmente ir maždaug 1 % pardavimo kitiems elektros energijos gamintojams apimties. Tuo tarpu pardavimo apimties dalis balansavimo, dvišalių sutarčių ir eksporto rinkose šiek tiek sumažėjo, o pardavimo apimties dalis OPCOM administruojamame rinkose segmente padidėjo nuo beveik nereikšmingo dydžio 2007 ir 2008 m. iki [...] (31) % – 2010 m.










  Hidroelectrica pardavimo apimtis pagal kiekvieną rinkos segmentą | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2007–2010 m. vidurkis (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reguliuojama rinka | (...) | (...) | (...) | (...) | 19 |
| Balansavimo rinka | (...) | (...) | (...) | (...) | 6 |
| Eksporto rinka | (...) | (...) | (...) | (...) | 7 |
| Kiti elektros energijos gamintojai | (...) | (...) | (...) | (...) | 1 |
| Dvišalės sutartys | (...) | (...) | (...) | (...) | 63 |
| iš kurių nagrinėjamos sutartys | (...) | (...) | (...) | (...) | 58 |
| OPCOM (kitos paros rinka ir PCCB) | (...) | (...) | (...) | (...) | 4 |

(30)

2007–2010 m. vidutiniškai pasiekusi 18,2 TWh metinę apyvartą ir užėmusi 30,2 % rinkos dalį, įmonė „Hidroelectrica“ buvo (ir išlieka) didžiausias Rumunijos elektros energijos gamintojas. Nuo 2003 m., vis plačiau atveriant rinką elektros energijos pirkėjams, turintiems teisę pasirinkti tiekėjus, įmonė „Hidroelectrica“ elektros energiją daugiausia pardavinėjo sudarydama tiesiogines dvišales sutartis. 2007 m. tokio pardavimo apimtis sudarė beveik du trečdalius įmonės „Hidroelectrica“ bendros pardavimo apimties. Kaip parodyta tolesnėje lentelėje, laikotarpiu po Rumunijos įstojimo į ES, 2007–2010 m., ši įmonės „Hidroelectrica“ pardavimo apimties dalis jos bendroje pardavimo apimtyje išliko santykinai stabili ir sudarė maždaug 19 % pardavimo apimties reguliuojamos rinkos segmente ir maždaug 1 % pardavimo kitiems elektros energijos gamintojams apimties. Tuo tarpu pardavimo apimties dalis balansavimo, dvišalių sutarčių ir eksporto rinkose šiek tiek sumažėjo, o pardavimo apimties dalis OPCOM administruojamame rinkose segmente padidėjo nuo beveik nereikšmingo dydžio 2007 ir 2008 m. iki [...] (31) % – 2010 m.

31

Hidroelectrica pardavimo apimtis pagal kiekvieną rinkos segmentą

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2007–2010 m. vidurkis (%)

Reguliuojama rinka

(...)

(...)

(...)

(...)

19

Balansavimo rinka

(...)

(...)

(...)

(...)

6

Eksporto rinka

(...)

(...)

(...)

(...)

7

Kiti elektros energijos gamintojai

(...)

(...)

(...)

(...)

1

Dvišalės sutartys

(...)

(...)

(...)

(...)

63

iš kurių nagrinėjamos sutartys

(...)

(...)

(...)

(...)

58

OPCOM (kitos paros rinka ir PCCB)

(...)

(...)

(...)

(...)

4

| (31) | Įmonės „Hidroelectrica“ sutartys su prekiautojais elektros energija įmonėmis „Electrocarbon“, „Elsid“ ir „Alro“ buvo sudarytos tiesioginių sutarčių rinkoje. Dvi sutartys su įmone „ArcelorMittal“ dėl elektros energijos tiekimo nuo 2010 ir 2011 m. buvo sudarytos OPCOM-PCCB rinkoje, laikantis didžiausios siūlomos kainos principo. Nors atliekant ekonominį ir teisinį nagrinėjamų sutarčių vertinimą turėtų būti remiamasi platesniu Rumunijos elektros energijos rinkos kontekstu, vis dėlto du šios rinkos segmentai yra daugiausiai tiesiogiai susiję ar susiję su įmonės „Hidroelectrica“ sutartimis, dėl kurių priimtas šis sprendimas:






  — | OPCOM-PCCB rinka, kaip apibrėžta ir nurodyta sprendimuose pradėti procedūrą, kuri taip pat labai svarbi sutartims su įmone „ArcelorMittal“, |
| --- | --- | --- |

(31)

Įmonės „Hidroelectrica“ sutartys su prekiautojais elektros energija įmonėmis „Electrocarbon“, „Elsid“ ir „Alro“ buvo sudarytos tiesioginių sutarčių rinkoje. Dvi sutartys su įmone „ArcelorMittal“ dėl elektros energijos tiekimo nuo 2010 ir 2011 m. buvo sudarytos OPCOM-PCCB rinkoje, laikantis didžiausios siūlomos kainos principo. Nors atliekant ekonominį ir teisinį nagrinėjamų sutarčių vertinimą turėtų būti remiamasi platesniu Rumunijos elektros energijos rinkos kontekstu, vis dėlto du šios rinkos segmentai yra daugiausiai tiesiogiai susiję ar susiję su įmonės „Hidroelectrica“ sutartimis, dėl kurių priimtas šis sprendimas:

—

OPCOM-PCCB rinka, kaip apibrėžta ir nurodyta sprendimuose pradėti procedūrą, kuri taip pat labai svarbi sutartims su įmone „ArcelorMittal“,

| — | tiesioginių sutarčių rinka, kurioje buvo sudarytos visos kitos sutartys, dėl kurių šiuo metu vykdomos procedūros. |
| --- | --- |

—

tiesioginių sutarčių rinka, kurioje buvo sudarytos visos kitos sutartys, dėl kurių šiuo metu vykdomos procedūros.

OPCOM-PCCB

| (32) | OPCOM-PCCB rinkos segmente OPCOM rengia viešus elektros energijos pardavimo ir pirkimo aukcionus. Kiekvieno tiekėjo arba vartotojo pardavimo arba pirkimo pasiūlymai pateikiami rinkos dalyviui. Kiekviename pasiūlyme būtina nurodyti: i) mažiausią kainą, už kurią šalis parduos elektros energiją, arba didžiausią kainą, už kurią ji pirks elektros energiją, ir ii) preliminariąją sutartį, pagal kurią pasiūlymą teikianti šalis ketina tiekti ir (arba) pirkti elektros energiją. Pardavimo ir pirkimo pasiūlymuose nurodomos tiekimo sąlygos, įskaitant susijusias su elektros energijos kiekiu, trukme (ne mažiau kaip vienas mėnuo, bet ne daugiau kaip vieni metai), ir pateikiama numatoma preliminarioji sutartis. Kaina nustatoma laikantis geriausios siūlomos kainos principo. |
| --- | --- |

(32)

OPCOM-PCCB rinkos segmente OPCOM rengia viešus elektros energijos pardavimo ir pirkimo aukcionus. Kiekvieno tiekėjo arba vartotojo pardavimo arba pirkimo pasiūlymai pateikiami rinkos dalyviui. Kiekviename pasiūlyme būtina nurodyti: i) mažiausią kainą, už kurią šalis parduos elektros energiją, arba didžiausią kainą, už kurią ji pirks elektros energiją, ir ii) preliminariąją sutartį, pagal kurią pasiūlymą teikianti šalis ketina tiekti ir (arba) pirkti elektros energiją. Pardavimo ir pirkimo pasiūlymuose nurodomos tiekimo sąlygos, įskaitant susijusias su elektros energijos kiekiu, trukme (ne mažiau kaip vienas mėnuo, bet ne daugiau kaip vieni metai), ir pateikiama numatoma preliminarioji sutartis. Kaina nustatoma laikantis geriausios siūlomos kainos principo.

| (33) | Paskelbusi sprendimą pradėti procedūrą, Komisija priėmė sprendimą dėl SESV 102 straipsnio įgyvendinimo, kuriame nustatė, kad OPCOM administruojama elektros energijos birža buvo atitinkama paslaugų rinka, kurioje OPCOM buvo dominuojanti įmonė, ir kad ši rinka ir tiesioginių sutarčių rinka buvo atskiros rinkos (32). |
| --- | --- |

(33)

Paskelbusi sprendimą pradėti procedūrą, Komisija priėmė sprendimą dėl SESV 102 straipsnio įgyvendinimo, kuriame nustatė, kad OPCOM administruojama elektros energijos birža buvo atitinkama paslaugų rinka, kurioje OPCOM buvo dominuojanti įmonė, ir kad ši rinka ir tiesioginių sutarčių rinka buvo atskiros rinkos (32).

32

Tiesioginių sutarčių rinka

| (34) | Tiesioginių sutarčių rinka yra laisva, ANRE nereguliuojama rinka. Susitariančiosios šalys dvišaliu principu susitaria dėl kiekių, kainų ir kitų sutarties sąlygų. Taip šalys įgyja didelį lankstumą derybose dėl pardavimo sutarčių sąlygų. Šios nuostatos ir sąlygos yra konfidencialios. |
| --- | --- |

(34)

Tiesioginių sutarčių rinka yra laisva, ANRE nereguliuojama rinka. Susitariančiosios šalys dvišaliu principu susitaria dėl kiekių, kainų ir kitų sutarties sąlygų. Taip šalys įgyja didelį lankstumą derybose dėl pardavimo sutarčių sąlygų. Šios nuostatos ir sąlygos yra konfidencialios.

| (35) | 2014 m. vasario 21 d. raštu Komisija paprašė Rumunijos valdžios institucijų pateikti jai duomenų ir informacijos apie Rumunijos rinkoje sudarytas sutartis (išskyrus sutartis, dėl kurių priimamas ši sprendimas), kurių galiojimo laikotarpiai ir pagal kurias tiekiami elektros energijos kiekiai buvo panašūs. Komisijos prašymas buvo adresuotas visiems Rumunijos elektros energijos tiekėjams – ir valstybiniams, ir privatiems. 2014 m. gegužės 14 d. Rumunijos valdžios institucijos pateikė prašytus duomenis apie visas elektros energijos pirkėjų, 2007–2013 m. kasmet suvartojusių daugiau kaip 150 GWh elektros energijos, pasirašytas ir tuo laikotarpiu galiojusias ilgalaikes sutartis (33). |
| --- | --- |

(35)

2014 m. vasario 21 d. raštu Komisija paprašė Rumunijos valdžios institucijų pateikti jai duomenų ir informacijos apie Rumunijos rinkoje sudarytas sutartis (išskyrus sutartis, dėl kurių priimamas ši sprendimas), kurių galiojimo laikotarpiai ir pagal kurias tiekiami elektros energijos kiekiai buvo panašūs. Komisijos prašymas buvo adresuotas visiems Rumunijos elektros energijos tiekėjams – ir valstybiniams, ir privatiems. 2014 m. gegužės 14 d. Rumunijos valdžios institucijos pateikė prašytus duomenis apie visas elektros energijos pirkėjų, 2007–2013 m. kasmet suvartojusių daugiau kaip 150 GWh elektros energijos, pasirašytas ir tuo laikotarpiu galiojusias ilgalaikes sutartis (33).

33

| (36) | Visų pirma, atitinkamus duomenis, paimtus iš 96 sutarčių, galiojusių 2007–2013 m., pateikė Rumunijos valdžios institucijos. Rumunijos valdžios institucijos pabrėžė, kad Komisijos prašyti konkretūs duomenys buvo surinkti iš visų atitinkamu laikotarpiu mažmeninėje rinkoje konkurencinėmis sąlygomis ne namų ūkių vartotojų sudarytų sutarčių. Tiekimo sutartis sudarė praktiškai visi Rumunijos rinkoje veikiantys stambūs tiekėjai, tiek branduolinės energijos arba iškastinio kuro sektorių gamintojai, tiek prekiautojai, įsigiję elektros energijos mažmeninio perpardavimo reikmėms. Pateikti paklausos pusės duomenys apima santykinai daug energijos naudojančių pramonės sektorių, pvz., plieno, chemikalų, cemento, automobilių gamybos, benzino ir dujų bei anglies ir lignito gavybos pramonės sektorių, sutartis (34). |
| --- | --- |

(36)

Visų pirma, atitinkamus duomenis, paimtus iš 96 sutarčių, galiojusių 2007–2013 m., pateikė Rumunijos valdžios institucijos. Rumunijos valdžios institucijos pabrėžė, kad Komisijos prašyti konkretūs duomenys buvo surinkti iš visų atitinkamu laikotarpiu mažmeninėje rinkoje konkurencinėmis sąlygomis ne namų ūkių vartotojų sudarytų sutarčių. Tiekimo sutartis sudarė praktiškai visi Rumunijos rinkoje veikiantys stambūs tiekėjai, tiek branduolinės energijos arba iškastinio kuro sektorių gamintojai, tiek prekiautojai, įsigiję elektros energijos mažmeninio perpardavimo reikmėms. Pateikti paklausos pusės duomenys apima santykinai daug energijos naudojančių pramonės sektorių, pvz., plieno, chemikalų, cemento, automobilių gamybos, benzino ir dujų bei anglies ir lignito gavybos pramonės sektorių, sutartis (34).

34

| (37) | Atitinkami pirkėjai dvišalių derybų su kitais tiekėjais pagrindu sudarė individualias ilgalaikes sutartis, kuriose nurodyti vidutiniai galiojimo laikotarpiai ir tiekiami elektros energijos kiekiai panašūs į nurodytus nagrinėjamose įmonės „Hidroelectrica“ sutartyse. Iš pateiktų įmonės „Hidroelectrica“ sutarčių duomenų matyti, kad kainos kasmet keitėsi. 2007–2010 m. laikotarpiu šios ilgalaikės sutartys, kurios šiame tyrime nenagrinėjamos, vidutiniškai sudarė 11,1 TWh elektros energijos, o nagrinėjamos įmonės „Hidroelectrica“ pardavimo sutartys – 10,5 TWh. Pastarosios įmonės „Hidroelectrica“ sutartys sudarė 35 % pagal tiesiogines sutartis 2007 m. patiekto elektros energijos kiekio, o kitos sutartys – apytikriai 41 % pagal tiesiogines sutartis patiekto elektros energijos kiekio. Likęs kiekis (maždaug 24 %) teko sutartims dėl mažesnių kiekių. Todėl atitinkami duomenys, paimti iš visų sutarčių, atitinkančių Komisijos reikalaujamus panašių laikotarpių ir kiekių kriterijus, rodo, kad, apskritai paėmus, jose nurodytas kiekis panašus į bendrą kiekį, kurį įmonė „Hidroelectrica“ patiekė pagal nagrinėjamas sutartis. |
| --- | --- |

(37)

Atitinkami pirkėjai dvišalių derybų su kitais tiekėjais pagrindu sudarė individualias ilgalaikes sutartis, kuriose nurodyti vidutiniai galiojimo laikotarpiai ir tiekiami elektros energijos kiekiai panašūs į nurodytus nagrinėjamose įmonės „Hidroelectrica“ sutartyse. Iš pateiktų įmonės „Hidroelectrica“ sutarčių duomenų matyti, kad kainos kasmet keitėsi. 2007–2010 m. laikotarpiu šios ilgalaikės sutartys, kurios šiame tyrime nenagrinėjamos, vidutiniškai sudarė 11,1 TWh elektros energijos, o nagrinėjamos įmonės „Hidroelectrica“ pardavimo sutartys – 10,5 TWh. Pastarosios įmonės „Hidroelectrica“ sutartys sudarė 35 % pagal tiesiogines sutartis 2007 m. patiekto elektros energijos kiekio, o kitos sutartys – apytikriai 41 % pagal tiesiogines sutartis patiekto elektros energijos kiekio. Likęs kiekis (maždaug 24 %) teko sutartims dėl mažesnių kiekių. Todėl atitinkami duomenys, paimti iš visų sutarčių, atitinkančių Komisijos reikalaujamus panašių laikotarpių ir kiekių kriterijus, rodo, kad, apskritai paėmus, jose nurodytas kiekis panašus į bendrą kiekį, kurį įmonė „Hidroelectrica“ patiekė pagal nagrinėjamas sutartis.

| (38) | Komisija neturi informacijos, iš kurios būtų matyti, kad sutarčių, kurių duomenis pateikė Rumunija, sudarymą lėmė su rinka nesuderinami komerciniai veiksmai arba turėjo įtakos reglamentavimo reikalavimai. Palyginimui su nagrinėjamomis įmonės „Hidroelectrica“ sutartimis, Rumunija pabrėžė, kad nagrinėjamos mažmeninio tiekimo sutartys, pagrįstos didmeniniu įmonės „Hidroelectrica“ tiekimu sutarčių šalims (prekiautojams elektros energija), į analize įtrauktos nebuvo. Todėl gali būti laikoma, kad duomenų rinkinyje pateiktos sutartys atspindi rinkos sąlygas, dėl kurių susitarė ketinantys įsigyti pirkėjai ir ketinantys parduoti pardavėjai. |
| --- | --- |

(38)

Komisija neturi informacijos, iš kurios būtų matyti, kad sutarčių, kurių duomenis pateikė Rumunija, sudarymą lėmė su rinka nesuderinami komerciniai veiksmai arba turėjo įtakos reglamentavimo reikalavimai. Palyginimui su nagrinėjamomis įmonės „Hidroelectrica“ sutartimis, Rumunija pabrėžė, kad nagrinėjamos mažmeninio tiekimo sutartys, pagrįstos didmeniniu įmonės „Hidroelectrica“ tiekimu sutarčių šalims (prekiautojams elektros energija), į analize įtrauktos nebuvo. Todėl gali būti laikoma, kad duomenų rinkinyje pateiktos sutartys atspindi rinkos sąlygas, dėl kurių susitarė ketinantys įsigyti pirkėjai ir ketinantys parduoti pardavėjai.

3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (39) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė abejojanti, ar nagrinėjamose sutartyse nustatytos elektros energijos tiekimo kainos atitiko rinkos kainas ir ar nustačius tokias kainas nebuvo suteikta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(39)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė abejojanti, ar nagrinėjamose sutartyse nustatytos elektros energijos tiekimo kainos atitiko rinkos kainas ir ar nustačius tokias kainas nebuvo suteikta valstybės pagalba.

| (40) | Komisija nagrinėjamose sutartyse su prekiautojais elektros energija, įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“, nustatytas kainas palygino su elektros energijos kainomis OPCOM-PCCB rinkoje ir atkreipė dėmesį, kad kainos, kuriomis įmonė „Hidroelectrica“ pardavinėjo elektros energiją tariamiems pagalbos gavėjams per visą 2007–2010 m. laikotarpį, buvo 10–70 % mažesnės už vidutines OPCOM-PCCB rinkos kainas. |
| --- | --- |

(40)

Komisija nagrinėjamose sutartyse su prekiautojais elektros energija, įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“, nustatytas kainas palygino su elektros energijos kainomis OPCOM-PCCB rinkoje ir atkreipė dėmesį, kad kainos, kuriomis įmonė „Hidroelectrica“ pardavinėjo elektros energiją tariamiems pagalbos gavėjams per visą 2007–2010 m. laikotarpį, buvo 10–70 % mažesnės už vidutines OPCOM-PCCB rinkos kainas.

| (41) | Dėl sutarties su įmone „Alro“, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad įmonė „Alro“ įgijo nederamą pranašumą dėl sumažintų lengvatinių elektros energijos kainų, atitinkamai taikytų laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d. ir nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., pagrįstų kiekvienu laikotarpiu taikoma kainų indeksavimo formule. |
| --- | --- |

(41)

Dėl sutarties su įmone „Alro“, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad įmonė „Alro“ įgijo nederamą pranašumą dėl sumažintų lengvatinių elektros energijos kainų, atitinkamai taikytų laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d. ir nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., pagrįstų kiekvienu laikotarpiu taikoma kainų indeksavimo formule.

| (42) | Dėl dviejų sutarčių su įmone „ArcelorMittal“, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad sudarydama 2009 ir 2010 m. sutartis dėl elektros energijos tiekimo 2010 ir 2011 m., įmonė „Hidroelectrica“ pardavė elektros energiją žemesnėmis, nei ji galėjo būti įsigyta, kainomis: i) kai priėmė vieną iš lygiagrečių OPCOM administruojamose rinkose tuo metu pateiktų pasiūlymų aukštesnėmis kainomis arba ii) kai pateikė savo pardavimo pasiūlymą OPCOM administruojamose rinkose aukštesne negu įmonės „ArcelorMittal“ mokama kaina. Preliminaria Komisijos nuomone, sutartomis kainomis įmonei „ArcelorMittal“ galėjo būti suteikiamas nederamas pranašumas. |
| --- | --- |

(42)

Dėl dviejų sutarčių su įmone „ArcelorMittal“, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad sudarydama 2009 ir 2010 m. sutartis dėl elektros energijos tiekimo 2010 ir 2011 m., įmonė „Hidroelectrica“ pardavė elektros energiją žemesnėmis, nei ji galėjo būti įsigyta, kainomis: i) kai priėmė vieną iš lygiagrečių OPCOM administruojamose rinkose tuo metu pateiktų pasiūlymų aukštesnėmis kainomis arba ii) kai pateikė savo pardavimo pasiūlymą OPCOM administruojamose rinkose aukštesne negu įmonės „ArcelorMittal“ mokama kaina. Preliminaria Komisijos nuomone, sutartomis kainomis įmonei „ArcelorMittal“ galėjo būti suteikiamas nederamas pranašumas.

| (43) | Komisija padarė preliminarią išvadą, kad nagrinėjami elektros energijos tarifai buvo atrankinio pobūdžio, nes jie buvo taikomi tik tam tikroms įmonėms. Kadangi šios įmonės veikė konkurencijai atvirose elektros energijos ir pramoninėse rinkose, kuriose vykdoma valstybių narių tarpusavio prekyba, Komisija laikėsi nuomonės, kad suteikus bet kokį galimą ekonominį pranašumą tariamiems pagalbos gavėjams, galėtų būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis prekybai tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(43)

Komisija padarė preliminarią išvadą, kad nagrinėjami elektros energijos tarifai buvo atrankinio pobūdžio, nes jie buvo taikomi tik tam tikroms įmonėms. Kadangi šios įmonės veikė konkurencijai atvirose elektros energijos ir pramoninėse rinkose, kuriose vykdoma valstybių narių tarpusavio prekyba, Komisija laikėsi nuomonės, kad suteikus bet kokį galimą ekonominį pranašumą tariamiems pagalbos gavėjams, galėtų būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis prekybai tarp valstybių narių.

| (44) | Be to, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad taikant lengvatinius elektros energijos tarifus, taip pat galėjo būti perleisti valstybės ištekliai, kurie galėtų būtų priskiriami valstybei, nes įmonė „Hidroelectrica“ buvo kontroliuojama Rumunijos valstybės (Rumunijai priklausė 80,06 % jos akcinio kapitalo). Komisija taip pat nurodė Ministro įsakymą Nr. 445/2009, kuriuo Ekonomikos, prekybos ir verslo aplinkos ministerijos atstovai ir valstybės elektros energijos įmonių direktorių valdybų nariai buvo įpareigoti užtikrinti, kad nuo 2010 m. kovo 31 d. didmeninei rinkai skirta elektros energija būtų prekiaujama tik OPCOM administruojamose rinkose. Taigi, Ekonomikos ir prekybos ministerijos atstovai galėtų būti laikomi kontroliavusiais valstybės įmonių sutarčių sudarymo praktiką, įskaitant įmonės „Hidroelectrica“ sutarčių sudarymo praktiką, ar bent jau turėjusiais jai įtakos. |
| --- | --- |

(44)

Be to, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad taikant lengvatinius elektros energijos tarifus, taip pat galėjo būti perleisti valstybės ištekliai, kurie galėtų būtų priskiriami valstybei, nes įmonė „Hidroelectrica“ buvo kontroliuojama Rumunijos valstybės (Rumunijai priklausė 80,06 % jos akcinio kapitalo). Komisija taip pat nurodė Ministro įsakymą Nr. 445/2009, kuriuo Ekonomikos, prekybos ir verslo aplinkos ministerijos atstovai ir valstybės elektros energijos įmonių direktorių valdybų nariai buvo įpareigoti užtikrinti, kad nuo 2010 m. kovo 31 d. didmeninei rinkai skirta elektros energija būtų prekiaujama tik OPCOM administruojamose rinkose. Taigi, Ekonomikos ir prekybos ministerijos atstovai galėtų būti laikomi kontroliavusiais valstybės įmonių sutarčių sudarymo praktiką, įskaitant įmonės „Hidroelectrica“ sutarčių sudarymo praktiką, ar bent jau turėjusiais jai įtakos.

| (45) | Jeigu pagal šias sutartis būtų buvusi teikiama valstybės pagalba, jos būtų laikomos pagalba, suteikta pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytus pranešimo ir priemonių neįgyvendinimo įsipareigojimus. Komisija taip pat išreiškė abejonių dėl tokios pagalbos suderinamumo su SESV. |
| --- | --- |

(45)

Jeigu pagal šias sutartis būtų buvusi teikiama valstybės pagalba, jos būtų laikomos pagalba, suteikta pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytus pranešimo ir priemonių neįgyvendinimo įsipareigojimus. Komisija taip pat išreiškė abejonių dėl tokios pagalbos suderinamumo su SESV.

| (46) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad taikant lengvatinius elektros energijos tarifus galėjo būti teikiama valstybės pagalba, ir paprašė Rumunijos pateikti pakankamai informacijos, kuri sumažintų jos abejones. |
| --- | --- |

(46)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad taikant lengvatinius elektros energijos tarifus galėjo būti teikiama valstybės pagalba, ir paprašė Rumunijos pateikti pakankamai informacijos, kuri sumažintų jos abejones.

4.   RUMUNIJOS PASTABOS

RUMUNIJOS PASTABOS

| (47) | Rumunijos valdžios institucijos pateikė pastabų tik dėl sprendimo pradėti tyrimą dėl sutarčių su prekiautojais elektros energija, įmonėmis „ArcelorMittal“ ir „Alro“, tačiau nepateikė jokių pastabų dėl sutarčių su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“. |
| --- | --- |

(47)

Rumunijos valdžios institucijos pateikė pastabų tik dėl sprendimo pradėti tyrimą dėl sutarčių su prekiautojais elektros energija, įmonėmis „ArcelorMittal“ ir „Alro“, tačiau nepateikė jokių pastabų dėl sutarčių su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“.

| (48) | Rumunijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad pagal sutartis su įmonėmis „ArcelorMittal“ ir „Alro“ jokios pagalbos nebuvo suteikta. Jos pabrėžė, kad nemokumo procedūros metu turto administratorius sutarčių su įmone „Alro“ nenutraukė, o tai įrodo, kad jos buvo pelningos. |
| --- | --- |

(48)

Rumunijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad pagal sutartis su įmonėmis „ArcelorMittal“ ir „Alro“ jokios pagalbos nebuvo suteikta. Jos pabrėžė, kad nemokumo procedūros metu turto administratorius sutarčių su įmone „Alro“ nenutraukė, o tai įrodo, kad jos buvo pelningos.

| (49) | Dėl sutarčių su prekiautojais elektros energija Rumunijos valdžios institucijos esminių argumentų nepateikė. Jos tvirtino, kad pagal kai kurias sutartis (sutartis su įmonėmis „Alpiq RomEnergie“, „Alpiq RomIndustries“, EFT, „Energy Holding“ ir „euro-Pec“) galėjo būti teikiama valstybės pagalba, tačiau nepareiškė jokios nuomonės dėl tam tikrų sutarčių (sutarčių su įmonėmis „Electrica“ ir „Luxten-Lighting“) ir teigė, kad pagal vieną iš šių sutarčių (sutartį su įmone „Electromagnetica“) jokios pagalbos suteikta nebuvo. Rumunijos valdžios institucijos nepateikė išsamių paaiškinimų, kuriais pagrįstų savo pastabas. |
| --- | --- |

(49)

Dėl sutarčių su prekiautojais elektros energija Rumunijos valdžios institucijos esminių argumentų nepateikė. Jos tvirtino, kad pagal kai kurias sutartis (sutartis su įmonėmis „Alpiq RomEnergie“, „Alpiq RomIndustries“, EFT, „Energy Holding“ ir „euro-Pec“) galėjo būti teikiama valstybės pagalba, tačiau nepareiškė jokios nuomonės dėl tam tikrų sutarčių (sutarčių su įmonėmis „Electrica“ ir „Luxten-Lighting“) ir teigė, kad pagal vieną iš šių sutarčių (sutartį su įmone „Electromagnetica“) jokios pagalbos suteikta nebuvo. Rumunijos valdžios institucijos nepateikė išsamių paaiškinimų, kuriais pagrįstų savo pastabas.

| (50) | Dėl sutarčių nutraukimo individualiai (ypač sutarčių su prekiautojais elektros energija), Rumunijos valdžios institucijos paaiškino, kad pagal Rumunijos komercinę praktiką bet kuri sutarties šalis galėtų nutraukti sutartį, jei jai grėstų rizika, kad turės atlyginti žalą kompetentingo teismo nustatyta tvarka. Turėdamos omenyje nagrinėjamų sutarčių ypatumus, Rumunijos valdžios institucijos aiškiai konstatavo, kad tokia žala būtų buvusi neįprastai didelė. Be to, reikalaujančiai nutraukti sutartį šaliai taip pat galėjo grėsti papildoma rizika, kad taikydamas vadinamąjį Prezidento įsaką, kompetentingas teismas pareikalaus vykdyti šią sutartį tol, kol bus išspręstas ginčas, kaip atsitiko įmonių „Electrocarbon“ ir „Elsid“ atvejais. |
| --- | --- |

(50)

Dėl sutarčių nutraukimo individualiai (ypač sutarčių su prekiautojais elektros energija), Rumunijos valdžios institucijos paaiškino, kad pagal Rumunijos komercinę praktiką bet kuri sutarties šalis galėtų nutraukti sutartį, jei jai grėstų rizika, kad turės atlyginti žalą kompetentingo teismo nustatyta tvarka. Turėdamos omenyje nagrinėjamų sutarčių ypatumus, Rumunijos valdžios institucijos aiškiai konstatavo, kad tokia žala būtų buvusi neįprastai didelė. Be to, reikalaujančiai nutraukti sutartį šaliai taip pat galėjo grėsti papildoma rizika, kad taikydamas vadinamąjį Prezidento įsaką, kompetentingas teismas pareikalaus vykdyti šią sutartį tol, kol bus išspręstas ginčas, kaip atsitiko įmonių „Electrocarbon“ ir „Elsid“ atvejais.

| (51) | Rumunijos valdžios institucijos aiškiai konstatavo, kad, pirma, įmonės „Hidroelectrica“ su pramoniniais vartotojais sudarytos sutartys ir, antra, įmonės „Hidroelectrica“ su prekiautojais elektros energija sudarytos sutartys iš esmės skiriasi dėl papildomų išlaidų, kurias reikia apmokėti pagal sutartis su pramoniniais vartotojais (t. y. transportavimo mokesčio vadinamojo komponento „T“, sisteminių paslaugų mokesčio, skirstymo mokesčio ir disbalanso mokesčių mokėjimas). |
| --- | --- |

(51)

Rumunijos valdžios institucijos aiškiai konstatavo, kad, pirma, įmonės „Hidroelectrica“ su pramoniniais vartotojais sudarytos sutartys ir, antra, įmonės „Hidroelectrica“ su prekiautojais elektros energija sudarytos sutartys iš esmės skiriasi dėl papildomų išlaidų, kurias reikia apmokėti pagal sutartis su pramoniniais vartotojais (t. y. transportavimo mokesčio vadinamojo komponento „T“, sisteminių paslaugų mokesčio, skirstymo mokesčio ir disbalanso mokesčių mokėjimas).

5.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (52) | Visi tariami pagalbos gavėjai, išskyrus įmonę „Electrica“, pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, apibendrintas 5.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

(52)

Visi tariami pagalbos gavėjai, išskyrus įmonę „Electrica“, pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, apibendrintas 5.1 skirsnyje.

| (53) | Be to, 2012 m. spalio 5 d. savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė įmonės „Alro“ konkurentas aliuminio gamintojas. |
| --- | --- |

(53)

Be to, 2012 m. spalio 5 d. savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė įmonės „Alro“ konkurentas aliuminio gamintojas.

| (54) | 2012 m. rugsėjo 6 d. anoniminis pilietis pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl įmonės „Alro“ ir prekiautojų elektros energija. |
| --- | --- |

(54)

2012 m. rugsėjo 6 d. anoniminis pilietis pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl įmonės „Alro“ ir prekiautojų elektros energija.

5.1.   Tariamų pagalbos gavėjų pastabos

Tariamų pagalbos gavėjų pastabos

| (55) | Pagrindinės tariamų pagalbos gavėjų pastabos yra panašios, taip pat jose atkreipiamas dėmesį į tai, kad: i) Komisijai nepakako kompetencijos įvertinti iki Rumunijos įstojimo į ES sudarytas sutartis (35) arba paskesnius sutarčių priedus (36); ii) nebuvo atitinkamų lyginamųjų rinkos kainų, pagal kuriais būtų galima palyginti sutarčių kainas; iii) įmonė „Hidroelectrica“ veikė kaip rinkos prekiautojas, jai nesuteikiant jokio ekonominio pranašumo prieš tariamus pagalbos gavėjus; iv) nebuvo jokio priskyrimo valstybei ir valstybės išteklių perleidimo; v) konkurencija nebuvo iškraipyta; vi) nebuvo atrankos; vii) nebuvo galimybės atskirti sutarties pakeitimus nuo pradinės sutarties; viii) įmonė „Hidroelectrica“ paskelbė apie savo nemokumą, siekdama išvengti savo sutartinių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

(55)

Pagrindinės tariamų pagalbos gavėjų pastabos yra panašios, taip pat jose atkreipiamas dėmesį į tai, kad: i) Komisijai nepakako kompetencijos įvertinti iki Rumunijos įstojimo į ES sudarytas sutartis (35) arba paskesnius sutarčių priedus (36); ii) nebuvo atitinkamų lyginamųjų rinkos kainų, pagal kuriais būtų galima palyginti sutarčių kainas; iii) įmonė „Hidroelectrica“ veikė kaip rinkos prekiautojas, jai nesuteikiant jokio ekonominio pranašumo prieš tariamus pagalbos gavėjus; iv) nebuvo jokio priskyrimo valstybei ir valstybės išteklių perleidimo; v) konkurencija nebuvo iškraipyta; vi) nebuvo atrankos; vii) nebuvo galimybės atskirti sutarties pakeitimus nuo pradinės sutarties; viii) įmonė „Hidroelectrica“ paskelbė apie savo nemokumą, siekdama išvengti savo sutartinių įsipareigojimų.

35

36

5.1.1.   Nepakankama Komisijos kompetencija įvertinti sutartis ir jų paskesnius priedus

Nepakankama Komisijos kompetencija įvertinti sutartis ir jų paskesnius priedus

| (56) | Suinteresuotosios šalys įrodinėja, kad Komisija neturi kompetencijos peržiūrėti tariamos valstybės pagalbos priemones, įgyvendintas dar iki Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą (ES) 2007 m. Jų nuomone, tas pats pasakytina ir apie po 2007 m. pasirašytų sutarčių priedus, nes priedai nebuvo atskiriami nuo pradinių sutarčių. Šie priedai paprasčiausia buvo būsimam tiekimui taikomos įgyvendinamosios sutarčių taisyklės, iš pradžių nustatytos pagal sutartis. |
| --- | --- |

(56)

Suinteresuotosios šalys įrodinėja, kad Komisija neturi kompetencijos peržiūrėti tariamos valstybės pagalbos priemones, įgyvendintas dar iki Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą (ES) 2007 m. Jų nuomone, tas pats pasakytina ir apie po 2007 m. pasirašytų sutarčių priedus, nes priedai nebuvo atskiriami nuo pradinių sutarčių. Šie priedai paprasčiausia buvo būsimam tiekimui taikomos įgyvendinamosios sutarčių taisyklės, iš pradžių nustatytos pagal sutartis.

| (57) | Suinteresuotųjų šalių teigimu, tariamos valstybės pagalbos priemonės, numatytos pagal sutartis, Rumunijai įstojus į ES nebuvo taikomos, nes sutartys buvo sudarytos iki 2007 m.; iki 2007 m. buvo pasirašytas ir pirmas priedas, kuriuo nustatomi tikslūs kainų indeksavimo (37) sistemos parametrai. |
| --- | --- |

(57)

Suinteresuotųjų šalių teigimu, tariamos valstybės pagalbos priemonės, numatytos pagal sutartis, Rumunijai įstojus į ES nebuvo taikomos, nes sutartys buvo sudarytos iki 2007 m.; iki 2007 m. buvo pasirašytas ir pirmas priedas, kuriuo nustatomi tikslūs kainų indeksavimo (37) sistemos parametrai.

37

| (58) | Be to, suinteresuotųjų šalių nuomone, net jei buvo įrodyta, kad pagal nagrinėjamas sutartis buvo teikiama valstybės pagalba, ji turėtų būti laikoma esama, o ne nauja, pagalba, kadangi visos valstybės pagalbos teikimo sąlygos buvo įvykdytos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999 (38). Pirmiausia, tariamos valstybės pagalbos priemonė neatitiko sąlygų, pagal kurias pradėjus ją taikyti ji galėjo būti laikoma valstybės pagalba; valstybės pagalba ji tapo tik vėliau ir tik dėl rinkos sąlygų pokyčių; ir, galiausiai, pradėjus taikyti tariamos valstybės pagalbos priemonę, ji iš esmės nebuvo keičiama. Todėl šios suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija negalėjo tariamos valstybės pagalbos priemonės tirti pagal tvarką, taikomą naujai valstybės pagalbai, ir negalėjo prašyti valstybės narės susigrąžinti šią pagalbą atgaline data. |
| --- | --- |

(58)

Be to, suinteresuotųjų šalių nuomone, net jei buvo įrodyta, kad pagal nagrinėjamas sutartis buvo teikiama valstybės pagalba, ji turėtų būti laikoma esama, o ne nauja, pagalba, kadangi visos valstybės pagalbos teikimo sąlygos buvo įvykdytos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999 (38). Pirmiausia, tariamos valstybės pagalbos priemonė neatitiko sąlygų, pagal kurias pradėjus ją taikyti ji galėjo būti laikoma valstybės pagalba; valstybės pagalba ji tapo tik vėliau ir tik dėl rinkos sąlygų pokyčių; ir, galiausiai, pradėjus taikyti tariamos valstybės pagalbos priemonę, ji iš esmės nebuvo keičiama. Todėl šios suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija negalėjo tariamos valstybės pagalbos priemonės tirti pagal tvarką, taikomą naujai valstybės pagalbai, ir negalėjo prašyti valstybės narės susigrąžinti šią pagalbą atgaline data.

38

| (59) | Suinteresuotosios šalys taip pat įrodinėjo, kad pagal teismų praktiką bet kokiam sandoriui įvertinti, atsižvelgiant į pagal rinkos ekonomikos dėsnius veikiančio pardavėjo ir (arba) rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijų, tinkamas laikas buvo šio sandorio sudarymo laikas. Todėl nagrinėjant iki 2007 m. sudarytus sandorius turėjo būti atsakyta į klausimą, ar jie būtų buvę valstybės pagalba, jeigu valstybės pagalbos taisyklės būtų buvę taikomos jų sudarymo metu. Tas pats principas taikytinas laikui, kai turėjo būti įvertintas ekonominis pranašumas, t. y. laikui, kai buvo sudarytos sutartys. Suinteresuotosios šalys visų pirma įrodinėjo, kad Rumunijos (39), elektros energijos rinkoje nebuvo jokių teisinių arba ekonominių pokyčių, kuriais būtų galima pateisinti 2007 m. pasirinkimą atskaitos tašku vertinant ekonominį pranašumą, nes Rumunijos elektros energijos rinkos atsirado dar iki 2004 m., o 2000 m. rugsėjo mėn. buvo atverta Rumunijos didmeninė rinka. |
| --- | --- |

(59)

Suinteresuotosios šalys taip pat įrodinėjo, kad pagal teismų praktiką bet kokiam sandoriui įvertinti, atsižvelgiant į pagal rinkos ekonomikos dėsnius veikiančio pardavėjo ir (arba) rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijų, tinkamas laikas buvo šio sandorio sudarymo laikas. Todėl nagrinėjant iki 2007 m. sudarytus sandorius turėjo būti atsakyta į klausimą, ar jie būtų buvę valstybės pagalba, jeigu valstybės pagalbos taisyklės būtų buvę taikomos jų sudarymo metu. Tas pats principas taikytinas laikui, kai turėjo būti įvertintas ekonominis pranašumas, t. y. laikui, kai buvo sudarytos sutartys. Suinteresuotosios šalys visų pirma įrodinėjo, kad Rumunijos (39), elektros energijos rinkoje nebuvo jokių teisinių arba ekonominių pokyčių, kuriais būtų galima pateisinti 2007 m. pasirinkimą atskaitos tašku vertinant ekonominį pranašumą, nes Rumunijos elektros energijos rinkos atsirado dar iki 2004 m., o 2000 m. rugsėjo mėn. buvo atverta Rumunijos didmeninė rinka.

39

5.1.2.   Nebuvo tinkamos lyginamosios kainos

Nebuvo tinkamos lyginamosios kainos

5.1.2.1.   OPCOM-PCCB rinkoje nebuvo tinkamos ir galiojančios lyginamosios kainos

OPCOM-PCCB rinkoje nebuvo tinkamos ir galiojančios lyginamosios kainos

| (60) | Visi pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikę tariami pagalbos gavėjai tvirtino, kad nebuvo tinkamų ir galiojančių lyginamųjų kainų, pagal kurias būtų galima palyginti sutartyse nustatytas kainas. Suinteresuotosios šalys (tariami pagalbos gavėjai) įrodinėjo, kad OPCOM-PCCB rinkos kainos nebuvo tinkamos lyginamosios kainos dėl šių priežasčių:






  — | OPCOM-PCCB rinkos kainose neatsispindėjo tikra padėtis atitinkamu laikotarpiu, |
| --- | --- | --- |

(60)

Visi pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikę tariami pagalbos gavėjai tvirtino, kad nebuvo tinkamų ir galiojančių lyginamųjų kainų, pagal kurias būtų galima palyginti sutartyse nustatytas kainas. Suinteresuotosios šalys (tariami pagalbos gavėjai) įrodinėjo, kad OPCOM-PCCB rinkos kainos nebuvo tinkamos lyginamosios kainos dėl šių priežasčių:

—

OPCOM-PCCB rinkos kainose neatsispindėjo tikra padėtis atitinkamu laikotarpiu,

| — | sutartys OPCOM-PCCB rinkoje skiriasi nuo nagrinėjamų sutarčių įvairiais atžvilgiais (t. y. ilgalaikis įsipareigojimas įsigyti tam tikrus elektros energijos kiekius kainomis, fiksuotomis smarkiai svyruojančios rinkos sąlygomis, visiškai skiriasi nuo įsipareigojimo dėl įsigijimo, vykdomo kitos paros rinkoje arba tinkamai veikiančioje elektros energijos biržoje – ypač liberalizuotos rinkos sąlygomis; OPCOM-PCCB rinkoje privatūs tiekėjai neteko galimybės pasiekus susitarimą lanksčiai keisti savo sutartis; iki to laiko OPCOM-PCCB rinka nebuvo organizuota kaip platforma, atitinkanti stambių pramoninių klientų elektros energijos poreikius ir jiems reikalingas galimybes), |
| --- | --- |

—

sutartys OPCOM-PCCB rinkoje skiriasi nuo nagrinėjamų sutarčių įvairiais atžvilgiais (t. y. ilgalaikis įsipareigojimas įsigyti tam tikrus elektros energijos kiekius kainomis, fiksuotomis smarkiai svyruojančios rinkos sąlygomis, visiškai skiriasi nuo įsipareigojimo dėl įsigijimo, vykdomo kitos paros rinkoje arba tinkamai veikiančioje elektros energijos biržoje – ypač liberalizuotos rinkos sąlygomis; OPCOM-PCCB rinkoje privatūs tiekėjai neteko galimybės pasiekus susitarimą lanksčiai keisti savo sutartis; iki to laiko OPCOM-PCCB rinka nebuvo organizuota kaip platforma, atitinkanti stambių pramoninių klientų elektros energijos poreikius ir jiems reikalingas galimybes),

| — | šios kainos ir tiekimo jomis laikotarpiai nesutampa, |
| --- | --- |

—

šios kainos ir tiekimo jomis laikotarpiai nesutampa,

| — | OPCOM-PCCB rinkoje ir sutartimis buvo ginami dviejų atskirų rinkų interesai (pvz., tiekimo sutarčių, pagal kurias buvo prekiaujama OPCOM-PCCB rinkoje, laikotarpis buvo vienerių metų ar trumpesnis, lyginant su daug ilgesniais svarstomų sutarčių laikotarpiais; kainos OPCOM-PCCB platformoje buvo aukštesnės nei kainos, dėl kurių buvo susiderėta individualiai pagal sutartis (40), jos buvo nepastovios ir priklausomos nuo paklausos ir pasiūlos svyravimų, |
| --- | --- |

—

OPCOM-PCCB rinkoje ir sutartimis buvo ginami dviejų atskirų rinkų interesai (pvz., tiekimo sutarčių, pagal kurias buvo prekiaujama OPCOM-PCCB rinkoje, laikotarpis buvo vienerių metų ar trumpesnis, lyginant su daug ilgesniais svarstomų sutarčių laikotarpiais; kainos OPCOM-PCCB platformoje buvo aukštesnės nei kainos, dėl kurių buvo susiderėta individualiai pagal sutartis (40), jos buvo nepastovios ir priklausomos nuo paklausos ir pasiūlos svyravimų,

40

| — | kai buvo sudaryta dauguma sutarčių, OPCOM-PCCB rinkos net nebuvo, nes ji pradėjo veikti tik 2005 m., ir |
| --- | --- |

—

kai buvo sudaryta dauguma sutarčių, OPCOM-PCCB rinkos net nebuvo, nes ji pradėjo veikti tik 2005 m., ir

| — | OPCOM-PCCB platformoje buvo prekiaujama tik maža bendro elektros energijos kiekio, kurį buvo galima įsigyti Rumunijos rinkoje, dalimi. |
| --- | --- |

—

OPCOM-PCCB platformoje buvo prekiaujama tik maža bendro elektros energijos kiekio, kurį buvo galima įsigyti Rumunijos rinkoje, dalimi.

| (61) | Viena iš suinteresuotųjų šalių (41) įrodinėjo, kad OPCOM-PPCB rinkos kainos buvo arba netipiškas lyginamasis rodiklis arba lyginamasis rodiklis, netinkamas sutartyse nustatytoms kainoms, nes tik maža elektros energijos kiekio, kurį galima įsigyti Rumunijos elektros energijos rinkoje, dalis buvo faktiškai parduota OPCOM-PCCB rinkoje Komisijos vertinimo laikotarpiu (t. y. nuo 2 % bendro šalyje suvartoto kiekio 2006 m. iki 14,62 % – 2012 m.). |
| --- | --- |

(61)

Viena iš suinteresuotųjų šalių (41) įrodinėjo, kad OPCOM-PPCB rinkos kainos buvo arba netipiškas lyginamasis rodiklis arba lyginamasis rodiklis, netinkamas sutartyse nustatytoms kainoms, nes tik maža elektros energijos kiekio, kurį galima įsigyti Rumunijos elektros energijos rinkoje, dalis buvo faktiškai parduota OPCOM-PCCB rinkoje Komisijos vertinimo laikotarpiu (t. y. nuo 2 % bendro šalyje suvartoto kiekio 2006 m. iki 14,62 % – 2012 m.).

41

| (62) | Be to, kitos suinteresuotosios šalys (42) tvirtino, kad rinkos kainoms tinkamas lyginamasis rodiklis galėjo būti nustatytas ir parengtas tik naudojant vadinamąjį pagrindų modelį, pagrįstą: i) panašiais faktais ir sąlygomis, ii) susijusiais lūkesčiais ir iii) tuo pačiu, kaip ir numatytu dabartiniame sprendime, laikotarpiu. |
| --- | --- |

(62)

Be to, kitos suinteresuotosios šalys (42) tvirtino, kad rinkos kainoms tinkamas lyginamasis rodiklis galėjo būti nustatytas ir parengtas tik naudojant vadinamąjį pagrindų modelį, pagrįstą: i) panašiais faktais ir sąlygomis, ii) susijusiais lūkesčiais ir iii) tuo pačiu, kaip ir numatytu dabartiniame sprendime, laikotarpiu.

42

| (63) | Galiausiai, viena iš suinteresuotųjų šalių (43) įrodinėjo, kad sudėtingoje ir specifinėje Rumunijos rinkoje nebuvo galiojančių lyginamųjų kainų, kurios būtų tinkamos sutartyse nustatytoms kainoms palyginti. |
| --- | --- |

(63)

Galiausiai, viena iš suinteresuotųjų šalių (43) įrodinėjo, kad sudėtingoje ir specifinėje Rumunijos rinkoje nebuvo galiojančių lyginamųjų kainų, kurios būtų tinkamos sutartyse nustatytoms kainoms palyginti.

43

5.1.2.2.   Kitų prekiautojų elektros energija pasiūlymas sutarčių su įmone „ArcelorMittal“ atžvilgiu

Kitų prekiautojų elektros energija pasiūlymas sutarčių su įmone „ArcelorMittal“ atžvilgiu

| (64) | Įmonė „ArcelorMittal“ tvirtino, jog prielaida, kad įmonė „Hidroelectrica“ galėjo priimti vieną iš OPCOM-PCCB prekiautojų vienu metu pateiktų pasiūlymų kaina, aukštesne nei gauta pagal dvi sutartis su įmone „ArcelorMittal“, buvo neįtikima, nes Rumunijos elektros energijos rinkai buvo būdingas pajėgumų perteklius. |
| --- | --- |

(64)

Įmonė „ArcelorMittal“ tvirtino, jog prielaida, kad įmonė „Hidroelectrica“ galėjo priimti vieną iš OPCOM-PCCB prekiautojų vienu metu pateiktų pasiūlymų kaina, aukštesne nei gauta pagal dvi sutartis su įmone „ArcelorMittal“, buvo neįtikima, nes Rumunijos elektros energijos rinkai buvo būdingas pajėgumų perteklius.

| (65) | Įmonė „ArcelorMittal“ taip pat įrodinėjo, kad rinkoje, kuriai būdingas pajėgumų perteklius, įmonė „Hidroelectrica“ turėjo atsižvelgti į riziką, kad, jeigu ji būtų pardavusi elektros energiją prekiautojams, jie galbūt nebūtų galėję elektros energijos pateikti rinkai arba būtų ją pardavę nuostolingai. Įmonė „ArcelorMittal“ taip pat tvirtino, kad prekiautojai teikė šiuos pirkimo pasiūlymus OPCOM rinkoje, akivaizdžiai siekdami elektros energiją perparduoti įmonei „ArcelorMittal“ aukštesne kaina. |
| --- | --- |

(65)

Įmonė „ArcelorMittal“ taip pat įrodinėjo, kad rinkoje, kuriai būdingas pajėgumų perteklius, įmonė „Hidroelectrica“ turėjo atsižvelgti į riziką, kad, jeigu ji būtų pardavusi elektros energiją prekiautojams, jie galbūt nebūtų galėję elektros energijos pateikti rinkai arba būtų ją pardavę nuostolingai. Įmonė „ArcelorMittal“ taip pat tvirtino, kad prekiautojai teikė šiuos pirkimo pasiūlymus OPCOM rinkoje, akivaizdžiai siekdami elektros energiją perparduoti įmonei „ArcelorMittal“ aukštesne kaina.

| (66) | Be to, įmonė „ArcelorMittal“ teigė, kad dviejose su įmone „Hidroelectrica“ sudarytose sutartyse nustatytų kainų ir kainų pagal prekiautojų pasiūlymus palyginimas būtų buvęs pagrįstas tik tuo atveju, jeigu:






  — | įmonė „ArcelorMittal“ būtų buvusi priversta pirkti iš prekiautojų, tačiau įmonė „ArcelorMittal“ tvirtina, kad to nebuvo, nes ji galėjo pasirinkti pirkti iš kitų Rumunijos gamintojų arba iš Vengrijos ar Bulgarijos, |
| --- | --- | --- |

(66)

Be to, įmonė „ArcelorMittal“ teigė, kad dviejose su įmone „Hidroelectrica“ sudarytose sutartyse nustatytų kainų ir kainų pagal prekiautojų pasiūlymus palyginimas būtų buvęs pagrįstas tik tuo atveju, jeigu:

—

įmonė „ArcelorMittal“ būtų buvusi priversta pirkti iš prekiautojų, tačiau įmonė „ArcelorMittal“ tvirtina, kad to nebuvo, nes ji galėjo pasirinkti pirkti iš kitų Rumunijos gamintojų arba iš Vengrijos ar Bulgarijos,

| — | prekiautojai būtų galėję perparduoti kiekius, kurių įmonė „ArcelorMittal“ iš jų nenupirko, tačiau tai, kad pasiūlymai buvo atsiimti, rodo, kad prekiautojai nesitikėjo parduoti šių kiekių kitiems klientams, o tik įmonei „ArcelorMittal“, |
| --- | --- |

—

prekiautojai būtų galėję perparduoti kiekius, kurių įmonė „ArcelorMittal“ iš jų nenupirko, tačiau tai, kad pasiūlymai buvo atsiimti, rodo, kad prekiautojai nesitikėjo parduoti šių kiekių kitiems klientams, o tik įmonei „ArcelorMittal“,

| — | prekiautojai nebūtų sugebėję priimti nuostolių, jeigu nebūtų galėję perparduoti iš įmonės „Hidroelectrica“ pirktos elektros energijos. Todėl įmonė „ArcelorMittal“ pateikia įrodymus, kad „Arelco“ ir „Petprod“ nebuvo finansiškai stiprios įmonės. |
| --- | --- |

—

prekiautojai nebūtų sugebėję priimti nuostolių, jeigu nebūtų galėję perparduoti iš įmonės „Hidroelectrica“ pirktos elektros energijos. Todėl įmonė „ArcelorMittal“ pateikia įrodymus, kad „Arelco“ ir „Petprod“ nebuvo finansiškai stiprios įmonės.

| (67) | Įmonė „ArcelorMittal“ taip pat įrodinėja, kad 2009 ir 2010 m. sutarčių kainos negali būti lyginamos su OPCOM rinkos kainomis, nes tuo metu OPCOM dar normaliai neveikė. Ji laikosi nuomonės, kad ANRE paskelbta vidutinė kaina, taikoma dideliems dvišaliams sandoriams, yra reprezentatyvesnė. |
| --- | --- |

(67)

Įmonė „ArcelorMittal“ taip pat įrodinėja, kad 2009 ir 2010 m. sutarčių kainos negali būti lyginamos su OPCOM rinkos kainomis, nes tuo metu OPCOM dar normaliai neveikė. Ji laikosi nuomonės, kad ANRE paskelbta vidutinė kaina, taikoma dideliems dvišaliams sandoriams, yra reprezentatyvesnė.

5.1.3.   Įmonė „Hidroelectrica“ veikė kaip privatus rinkos pardavėjas ir (arba) nesuteikė finansinio pranašumo tariamiems pagalbos gavėjams

Įmonė „Hidroelectrica“ veikė kaip privatus rinkos pardavėjas ir (arba) nesuteikė finansinio pranašumo tariamiems pagalbos gavėjams

| (68) | Dauguma suinteresuotųjų šalių teigė, kad sudarydama sutartis įmonė „Hidroelectrica“ veikė kaip privatus rinkos pardavėjas, todėl jos jokio finansinio pranašumo neįgijo: i) dėl sutarčių buvo derėtasi ir jos buvo sudarytos rinkos sąlygomis; ii) sudarydama sutartis įmonė „Hidroelectrica“ gavo naudos dėl pajamų užtikrintumo; iii) sutartimis buvo užtikrintas didelio įmonės „Hidroelectrica“ pagamintos elektros energijos kiekio pardavimas; iv) sutartimis buvo užtikrinta įmonės „Hidroelectrica“ apsauga nuo bet kokio kainų sumažėjimo, susijusio su pardavimu įvairiose kitose rinkose; v) nustatant sutartyse sutartas kainas buvo atsižvelgiama į pirkėjui tenkančią riziką ir įsipareigojimus, o dėl sutarčių sąlygų buvo deramasi pirmiausia vadovaujantis įmonės „Hidroelectrica“ interesais; vi) sutarčių kainos, kuriomis buvo mokama už elektros energiją, pirktą iš įmonės „Hidroelectrica“, nuolat buvo 80–100 % didesnės nei įmonės „Hidroelectrica“ reguliuojamoje rinkoje parduodamos elektros energijos kainos; vii) sutarčių pasirašymo dieną jos buvo geriausia įmonės „Hidroelectrica“ alternatyva. |
| --- | --- |

(68)

Dauguma suinteresuotųjų šalių teigė, kad sudarydama sutartis įmonė „Hidroelectrica“ veikė kaip privatus rinkos pardavėjas, todėl jos jokio finansinio pranašumo neįgijo: i) dėl sutarčių buvo derėtasi ir jos buvo sudarytos rinkos sąlygomis; ii) sudarydama sutartis įmonė „Hidroelectrica“ gavo naudos dėl pajamų užtikrintumo; iii) sutartimis buvo užtikrintas didelio įmonės „Hidroelectrica“ pagamintos elektros energijos kiekio pardavimas; iv) sutartimis buvo užtikrinta įmonės „Hidroelectrica“ apsauga nuo bet kokio kainų sumažėjimo, susijusio su pardavimu įvairiose kitose rinkose; v) nustatant sutartyse sutartas kainas buvo atsižvelgiama į pirkėjui tenkančią riziką ir įsipareigojimus, o dėl sutarčių sąlygų buvo deramasi pirmiausia vadovaujantis įmonės „Hidroelectrica“ interesais; vi) sutarčių kainos, kuriomis buvo mokama už elektros energiją, pirktą iš įmonės „Hidroelectrica“, nuolat buvo 80–100 % didesnės nei įmonės „Hidroelectrica“ reguliuojamoje rinkoje parduodamos elektros energijos kainos; vii) sutarčių pasirašymo dieną jos buvo geriausia įmonės „Hidroelectrica“ alternatyva.

| (69) | Be to, suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija privalėjo išnagrinėti įmonės „Hidroelectrica“ finansinę būklę tą dieną, kai buvo pasirašytos sutartys, atsižvelgiant į tai, kad pagal teismų praktiką (44), Komisijos vertinime galėjo būti visiškai neatsižvelgta sutarčių pasirašymo metu neprieinamą informaciją ir pokyčius, kurių buvo neįmanoma numatyti. |
| --- | --- |

(69)

Be to, suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija privalėjo išnagrinėti įmonės „Hidroelectrica“ finansinę būklę tą dieną, kai buvo pasirašytos sutartys, atsižvelgiant į tai, kad pagal teismų praktiką (44), Komisijos vertinime galėjo būti visiškai neatsižvelgta sutarčių pasirašymo metu neprieinamą informaciją ir pokyčius, kurių buvo neįmanoma numatyti.

44

| (70) | Įmonė „Alro“ įrodinėjo, kad kiekvienas vėlesnis jos sutarties su įmone „Hidroelectrica“ pakeitimas visada buvo naudingas įmonei „Hidroelectrica“ dėl šių priežasčių: i) įtraukta kainų indeksavimo nuostata, kurioje atsižvelgiama į įmonės „Hidroelectrica“ sąnaudas; ii) 2007 m. birželio mėn. naudojama valiuta pakeista iš USD į RON tuo metu, kai Rumunijos lėjos vertė dolerio atžvilgiu didėjo, todėl įmonė „Hidroelectrica“ galėjo gauti 40 % pelną iš nuo kainos ir pašalinti savo valiutos riziką; iii) 2010 m. pradėjus taikyti LME formulę, kainos staiga išaugo. |
| --- | --- |

(70)

Įmonė „Alro“ įrodinėjo, kad kiekvienas vėlesnis jos sutarties su įmone „Hidroelectrica“ pakeitimas visada buvo naudingas įmonei „Hidroelectrica“ dėl šių priežasčių: i) įtraukta kainų indeksavimo nuostata, kurioje atsižvelgiama į įmonės „Hidroelectrica“ sąnaudas; ii) 2007 m. birželio mėn. naudojama valiuta pakeista iš USD į RON tuo metu, kai Rumunijos lėjos vertė dolerio atžvilgiu didėjo, todėl įmonė „Hidroelectrica“ galėjo gauti 40 % pelną iš nuo kainos ir pašalinti savo valiutos riziką; iii) 2010 m. pradėjus taikyti LME formulę, kainos staiga išaugo.

| (71) | Be to, įmonė „Alro“ pateikė konsultantų „Brattle Group“ ir „Nera“ atliktus išsamius ir plačius ekonominius tyrimus, siekdama pagrįsti savo argumentą, kad pagal sutartį su įmone „Hidroelectrica“ valstybės pagalba suteikta nebuvo. Kaip nurodyta 2005 m. konsultanto „Brattle Group“ tyrime, įmonės „Alro“ sutarties apskaičiuota grynoji dabartinė vertė (toliau – GDV) (393,09 mln. EUR) buvo didesnė negu remiantis visiškai konkurencinės rinkos prielaida gauta pardavimo priešingos padėties scenarijaus atveju vertė (355 mln. EUR). Panašius įverčius pateikė konsultantas „Brattle Group“ ir už 2007 m., kartu su panašiais rezultatais už 2005 m.: 348 mln. EUR GDV 2007 m. įmonės „Alro“ sutartis buvo taip pat didesnė negu jos priešingos padėties scenarijaus 300 mln. EUR GDV. |
| --- | --- |

(71)

Be to, įmonė „Alro“ pateikė konsultantų „Brattle Group“ ir „Nera“ atliktus išsamius ir plačius ekonominius tyrimus, siekdama pagrįsti savo argumentą, kad pagal sutartį su įmone „Hidroelectrica“ valstybės pagalba suteikta nebuvo. Kaip nurodyta 2005 m. konsultanto „Brattle Group“ tyrime, įmonės „Alro“ sutarties apskaičiuota grynoji dabartinė vertė (toliau – GDV) (393,09 mln. EUR) buvo didesnė negu remiantis visiškai konkurencinės rinkos prielaida gauta pardavimo priešingos padėties scenarijaus atveju vertė (355 mln. EUR). Panašius įverčius pateikė konsultantas „Brattle Group“ ir už 2007 m., kartu su panašiais rezultatais už 2005 m.: 348 mln. EUR GDV 2007 m. įmonės „Alro“ sutartis buvo taip pat didesnė negu jos priešingos padėties scenarijaus 300 mln. EUR GDV.

| (72) | Siekdama pagrįsti savo argumentą, kad jokios neteisėtos valstybės pagalbos pagal sutartį su įmone „Hidroelectrica“ suteikta nebuvo, įmonė „Alro“ taip pat pateikė konsultantų „Brattle Group“ ir „Nera“ tyrimus ir ataskaitas. |
| --- | --- |

(72)

Siekdama pagrįsti savo argumentą, kad jokios neteisėtos valstybės pagalbos pagal sutartį su įmone „Hidroelectrica“ suteikta nebuvo, įmonė „Alro“ taip pat pateikė konsultantų „Brattle Group“ ir „Nera“ tyrimus ir ataskaitas.

| (73) | Prekiautojas elektros energija įmonė „Energy Holding“ pateikė nepriklausomos konsultacinės įmonės KPMG parengtą ekonominę analizę, kainų modelio skaičiavimus ir kainų ataskaitas, siekdamas pagrįsti savo argumentą, kad nebuvo suteikta jokios neteisėtos pagalbos. KPMG patvirtino, kad sutartis su įmone „Energy Holding“: i) tuo metu buvo geriausia įmonės „Hidroelectrica“ alternatyva; ii) pagal ją įmonė „Hidroelectrica“ gavo didesnę grąžą ir susidūrė su mažesne rizika, palyginti su kita geriausia alternatyva. KPMG analizė buvo pagrįsta absoliutaus ir santykinio įvertinimo analize, o ne kokiu nors kitu sutarčių vertinimo metodu (pvz., ribinio pelningumo analize, sutrumpinta vidinės grąžos normos analize). Joje nurodyti du vertinimo laikotarpiai (t. y. 2004–2013 m. ir 2010–2018 m.) ir atsižvelgta į 2004 m. su įmone „Hidroelectrica“ sudarytos sutarties sąlygas bei sąlygas, dėl kurių buvo persiderėta 2009 m. atnaujinant sutartį. Tą pačią analizę vėlesniame etape KPMG pritaikė ir 2007 m. sausio 1 d. Analizės išvada buvo tokia pat, kaip ir pirmiau aprašyta išvada, tiek atlikus absoliutų, tiek santykinį vertinimą. |
| --- | --- |

(73)

Prekiautojas elektros energija įmonė „Energy Holding“ pateikė nepriklausomos konsultacinės įmonės KPMG parengtą ekonominę analizę, kainų modelio skaičiavimus ir kainų ataskaitas, siekdamas pagrįsti savo argumentą, kad nebuvo suteikta jokios neteisėtos pagalbos. KPMG patvirtino, kad sutartis su įmone „Energy Holding“: i) tuo metu buvo geriausia įmonės „Hidroelectrica“ alternatyva; ii) pagal ją įmonė „Hidroelectrica“ gavo didesnę grąžą ir susidūrė su mažesne rizika, palyginti su kita geriausia alternatyva. KPMG analizė buvo pagrįsta absoliutaus ir santykinio įvertinimo analize, o ne kokiu nors kitu sutarčių vertinimo metodu (pvz., ribinio pelningumo analize, sutrumpinta vidinės grąžos normos analize). Joje nurodyti du vertinimo laikotarpiai (t. y. 2004–2013 m. ir 2010–2018 m.) ir atsižvelgta į 2004 m. su įmone „Hidroelectrica“ sudarytos sutarties sąlygas bei sąlygas, dėl kurių buvo persiderėta 2009 m. atnaujinant sutartį. Tą pačią analizę vėlesniame etape KPMG pritaikė ir 2007 m. sausio 1 d. Analizės išvada buvo tokia pat, kaip ir pirmiau aprašyta išvada, tiek atlikus absoliutų, tiek santykinį vertinimą.

5.1.4.   Priskyrimo valstybei ir valstybės išteklių perleidimo nebuvo

Priskyrimo valstybei ir valstybės išteklių perleidimo nebuvo

| (74) | Beveiki visos suinteresuotosios šalys (45) tvirtino, kad jų sutartys su įmone „Hidroelectrica“ nebuvo priskirtinos valstybei, nes pagal įmonės „Hidroelectrica“ įstatus, direktorių valdyba savo vykdomuosius įgaliojimus delegavo vykdomajam direktoriui. Todėl jos tvirtino, kad valdybos nariai nedalyvavo kasdienėje įmonės „Hidroelectrica“ veikloje, įskaitant derybas dėl sutarčių. |
| --- | --- |

(74)

Beveiki visos suinteresuotosios šalys (45) tvirtino, kad jų sutartys su įmone „Hidroelectrica“ nebuvo priskirtinos valstybei, nes pagal įmonės „Hidroelectrica“ įstatus, direktorių valdyba savo vykdomuosius įgaliojimus delegavo vykdomajam direktoriui. Todėl jos tvirtino, kad valdybos nariai nedalyvavo kasdienėje įmonės „Hidroelectrica“ veikloje, įskaitant derybas dėl sutarčių.

45

| (75) | Kaip teigia viena suinteresuotoji šalis (46), įrodinėjimo pareiga turėjo tekti Komisijai. Suinteresuotoji šalis teigė, jog išvada, kad priemonė priskirtina valstybei tik dėl to, jog valstybė buvo didžiausia įmonės „Hidroelectrica“ akcininkė, buvo nepakankama. Ji taip pat įrodinėjo, kad Komisija tą išvadą padarė remdamasi tik požymiais ir prielaidomis, o ne konkrečiais faktais, nors tai prieštaravo teismų praktikos reikalavimams. Suinteresuotoji šalis įrodinėjo, kad tai išvadai patvirtinti buvo reikalingi konkretūs įrodymai, pvz., dokumentai, faktiniai duomenys ir konkretūs veiksmai valstybės vardu. |
| --- | --- |

(75)

Kaip teigia viena suinteresuotoji šalis (46), įrodinėjimo pareiga turėjo tekti Komisijai. Suinteresuotoji šalis teigė, jog išvada, kad priemonė priskirtina valstybei tik dėl to, jog valstybė buvo didžiausia įmonės „Hidroelectrica“ akcininkė, buvo nepakankama. Ji taip pat įrodinėjo, kad Komisija tą išvadą padarė remdamasi tik požymiais ir prielaidomis, o ne konkrečiais faktais, nors tai prieštaravo teismų praktikos reikalavimams. Suinteresuotoji šalis įrodinėjo, kad tai išvadai patvirtinti buvo reikalingi konkretūs įrodymai, pvz., dokumentai, faktiniai duomenys ir konkretūs veiksmai valstybės vardu.

46

| (76) | Kitos suinteresuotosios šalys (47) tvirtino, kad valstybės ištekliai perleisti nebuvo. Visų pirma, jos įrodinėjo, kad valstybės valdomos įmonės pasiūlytos tariamai mažesnės kainos nebuvo veiksnys, kurio pakaktų pareikšti, kad naudoti valstybės ištekliai. Jos taip pat teigė, kad Rumunijos valstybės įsikišimas naudojant šiuos išteklius turėjo būti nustatytas konkrečiai. Be to, suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad pagal įmonės „Hidroelectrica“ įstatus, sutarčių sudarymas priklausė išimtinei generalinio direktoriaus, o ne direktorių valdybos, kompetencijai, todėl valstybė nedalyvavo įmonės „Hidroelectrica“ sprendimų dėl sutarčių priėmimo procese. |
| --- | --- |

(76)

Kitos suinteresuotosios šalys (47) tvirtino, kad valstybės ištekliai perleisti nebuvo. Visų pirma, jos įrodinėjo, kad valstybės valdomos įmonės pasiūlytos tariamai mažesnės kainos nebuvo veiksnys, kurio pakaktų pareikšti, kad naudoti valstybės ištekliai. Jos taip pat teigė, kad Rumunijos valstybės įsikišimas naudojant šiuos išteklius turėjo būti nustatytas konkrečiai. Be to, suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad pagal įmonės „Hidroelectrica“ įstatus, sutarčių sudarymas priklausė išimtinei generalinio direktoriaus, o ne direktorių valdybos, kompetencijai, todėl valstybė nedalyvavo įmonės „Hidroelectrica“ sprendimų dėl sutarčių priėmimo procese.

47

5.1.5.   Konkurencijos iškraipymo nebuvo

Konkurencijos iškraipymo nebuvo

| (77) | Kai kurios suinteresuotosios šalys (48) įrodinėjo, kad nebuvo jokio tiesiogiai su jų sutartimis susijusio galimo arba faktinio konkurencijos iškraipymo dėl šių priežasčių: i) nebuvo nurodyta jokia atitinkama rinka, kurioje suteikta valstybės pagalba būtų stiprinama įmonės padėtis kitų įmonių atžvilgiu ES vidaus prekybos srityje ir ii) kaip matyti iš Herfindahlio ir Hirschmano (HHI) koncentracijos indekso, Rumunijos elektros energijos rinka nėra koncentruota. |
| --- | --- |

(77)

Kai kurios suinteresuotosios šalys (48) įrodinėjo, kad nebuvo jokio tiesiogiai su jų sutartimis susijusio galimo arba faktinio konkurencijos iškraipymo dėl šių priežasčių: i) nebuvo nurodyta jokia atitinkama rinka, kurioje suteikta valstybės pagalba būtų stiprinama įmonės padėtis kitų įmonių atžvilgiu ES vidaus prekybos srityje ir ii) kaip matyti iš Herfindahlio ir Hirschmano (HHI) koncentracijos indekso, Rumunijos elektros energijos rinka nėra koncentruota.

48

5.1.6.   Atrankumo nebuvo

Atrankumo nebuvo

| (78) | Kai kurios iš suinteresuotųjų šalių (49) įrodinėjo, kad jokio tiesiogiai su jų sutartimis su įmone „Hidroelectrica“ susijusio atrankumo nebuvo, nes tokio pat ar panašaus tipo sutartys buvo sudarytos ir su kitais prekiautojais (prekiautojais elektros energija) arba buvo prieinamos kitoms rinkoje prekiaujančioms šalims (ne prekiautojams). |
| --- | --- |

(78)

Kai kurios iš suinteresuotųjų šalių (49) įrodinėjo, kad jokio tiesiogiai su jų sutartimis su įmone „Hidroelectrica“ susijusio atrankumo nebuvo, nes tokio pat ar panašaus tipo sutartys buvo sudarytos ir su kitais prekiautojais (prekiautojais elektros energija) arba buvo prieinamos kitoms rinkoje prekiaujančioms šalims (ne prekiautojams).

49

5.1.7.   Pakeitimų nuostatų atskiriamumo nuo pradinės sutarties nebuvo

Pakeitimų nuostatų atskiriamumo nuo pradinės sutarties nebuvo

| (79) | Įmonės „Electrocarbon“ ir „Elsid“ teigė, kad sutarčių pakeitimai nuo sutarčių atskirti nebuvo. Jos taip pat darė prielaidą, kad net tokiu atveju, kai tokie sutarčių pakeitimai būtų buvę laikomi atskirais įsipareigojimais, kainų keitimai vis tiek būtų neatitikę rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio pardavėjo principo, todėl jie nebūtų buvę valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(79)

Įmonės „Electrocarbon“ ir „Elsid“ teigė, kad sutarčių pakeitimai nuo sutarčių atskirti nebuvo. Jos taip pat darė prielaidą, kad net tokiu atveju, kai tokie sutarčių pakeitimai būtų buvę laikomi atskirais įsipareigojimais, kainų keitimai vis tiek būtų neatitikę rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio pardavėjo principo, todėl jie nebūtų buvę valstybės pagalba.

5.1.8.   Vienintelė priežastis, kodėl įmonė „Hidroelectrica“ paskelbė apie savo nemokumą, buvo siekimas išsilaisvinti nuo savo sutartinių įsipareigojimų

Vienintelė priežastis, kodėl įmonė „Hidroelectrica“ paskelbė apie savo nemokumą, buvo siekimas išsilaisvinti nuo savo sutartinių įsipareigojimų

| (80) | Kai kurie prekiautojai elektros energija (50) tvirtino, kad vienintelė priežastis, kodėl įmonė „Hidroelectrica“ paskelbė apie savo nemokumą, buvojos siekimas nutraukti savo sutartinius įsipareigojimus. Jos įrodinėjo, kad nors anksčiau įmonė „Hidroelectrica“ visapusiškai pasinaudojo sutartimis, ji nebuvo pasirengusi toliau gerbti prisiimtus įsipareigojimus, todėl paskelbimas apie nemokumą, regis, buvo būdas nutraukti sutartis. |
| --- | --- |

(80)

Kai kurie prekiautojai elektros energija (50) tvirtino, kad vienintelė priežastis, kodėl įmonė „Hidroelectrica“ paskelbė apie savo nemokumą, buvojos siekimas nutraukti savo sutartinius įsipareigojimus. Jos įrodinėjo, kad nors anksčiau įmonė „Hidroelectrica“ visapusiškai pasinaudojo sutartimis, ji nebuvo pasirengusi toliau gerbti prisiimtus įsipareigojimus, todėl paskelbimas apie nemokumą, regis, buvo būdas nutraukti sutartis.

50

5.2.   Kitų suinteresuotųjų šalių pastabos

Kitų suinteresuotųjų šalių pastabos

| (81) | Dėl sprendimo pradėti procedūrą įmonės „Alro“ atžvilgiu Komisija gavo pastabų iš šalių, ne tariamų pagalbos gavėjų: i) įmonės „Alro“ konkurentų pastabų ir ii) anoniminės šalies (piliečio) pastabų. |
| --- | --- |

(81)

Dėl sprendimo pradėti procedūrą įmonės „Alro“ atžvilgiu Komisija gavo pastabų iš šalių, ne tariamų pagalbos gavėjų: i) įmonės „Alro“ konkurentų pastabų ir ii) anoniminės šalies (piliečio) pastabų.

5.2.1.   Vieno iš „Alro“ konkurentų pateiktos pastabos

Vieno iš „Alro“ konkurentų pateiktos pastabos

| (82) | Vienas iš įmonės „Alro“ konkurentų įrodinėjo, kad tiek elektros energijos biržos rinkos kainos, tiek neatidėliotinų sandorių rinkos kainos buvo netinkamos lyginamosios kainos sutartims dėl elektros energijos tiekimo aliuminio rafinavimo įmonėms. Įmonės „Alro“ konkurento teigimu, aliuminio rafinavimo įmonėms reikia daugiausia remtis ilgalaikėmis ir santykinai nuspėjamomis elektros energijos tiekimo sutartimis, kad nereikėtų sustabdyti veiklos dėl didelių elektros energijos išlaidų ir būtų galima išvengti galimos rizikos, jog joms gali tekti užsidaryti dėl elektros energijos kainų ir elektros energijos gamintojų pelno. |
| --- | --- |

(82)

Vienas iš įmonės „Alro“ konkurentų įrodinėjo, kad tiek elektros energijos biržos rinkos kainos, tiek neatidėliotinų sandorių rinkos kainos buvo netinkamos lyginamosios kainos sutartims dėl elektros energijos tiekimo aliuminio rafinavimo įmonėms. Įmonės „Alro“ konkurento teigimu, aliuminio rafinavimo įmonėms reikia daugiausia remtis ilgalaikėmis ir santykinai nuspėjamomis elektros energijos tiekimo sutartimis, kad nereikėtų sustabdyti veiklos dėl didelių elektros energijos išlaidų ir būtų galima išvengti galimos rizikos, jog joms gali tekti užsidaryti dėl elektros energijos kainų ir elektros energijos gamintojų pelno.

| (83) | Įmonės „Alro“ konkurentas taip pat įrodinėjo, kad tarifus pagal ilgalaikes elektros energijos tiekimo sutartis palyginus su biržos ir (arba) neatidėliotinų sandorių rinkų kainomis, ir (arba) su kitais pramonės tarifais, galėjo būti iškraipyta rinkos tikrovė ir sukurtas blogas precedentas, todėl galėjo kilti gana didelis pavojus ne tik įmonei „Alro“ ir (arba) jos konkurentams, bet ir visai Europos rinkai. |
| --- | --- |

(83)

Įmonės „Alro“ konkurentas taip pat įrodinėjo, kad tarifus pagal ilgalaikes elektros energijos tiekimo sutartis palyginus su biržos ir (arba) neatidėliotinų sandorių rinkų kainomis, ir (arba) su kitais pramonės tarifais, galėjo būti iškraipyta rinkos tikrovė ir sukurtas blogas precedentas, todėl galėjo kilti gana didelis pavojus ne tik įmonei „Alro“ ir (arba) jos konkurentams, bet ir visai Europos rinkai.

| (84) | Be to, įmonės „Alro“ konkurentas įrodinėjo, kad turėjo būti įvertintas poveikis konkurencijai, remiantis kainomis, aliuminio rafinavimo įmonių mokėtomis už savo elektros energiją pasaulio arba bet Europos mastu. Kadangi elektros energijos kainos sudarė daugiau nei trečdalį bendrų aliuminio gamybos sąnaudų ir atsižvelgiant į tai, kad aliuminio gamintojai elektros energiją pirko šalies rinkoje ir po to dalyvavo konkurencijoje pasaulio mastu, reikėjo atlikti atitinkamą vertinimą, pagrįstą elektros energijos kainomis, aliuminio gamintojų mokėtomis visame pasaulyje. Todėl įmonės „Alro“ konkurentas tvirtino, kad atlikusi tinkamą galimo konkurencijos iškraipymo vertinimą, Komisija turėjo patikrinti, ar dėl tariamos valstybės pagalbos įmonės „Alro“ gamybos sąnaudos iš tiesų sumažėjo ir tapo mažesnės negu jos konkurentų ir tokiu būdu, įvertinus į jos Europos ir (arba) pasaulio konkurentų tarifus, įmonei „Alro“ buvo suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(84)

Be to, įmonės „Alro“ konkurentas įrodinėjo, kad turėjo būti įvertintas poveikis konkurencijai, remiantis kainomis, aliuminio rafinavimo įmonių mokėtomis už savo elektros energiją pasaulio arba bet Europos mastu. Kadangi elektros energijos kainos sudarė daugiau nei trečdalį bendrų aliuminio gamybos sąnaudų ir atsižvelgiant į tai, kad aliuminio gamintojai elektros energiją pirko šalies rinkoje ir po to dalyvavo konkurencijoje pasaulio mastu, reikėjo atlikti atitinkamą vertinimą, pagrįstą elektros energijos kainomis, aliuminio gamintojų mokėtomis visame pasaulyje. Todėl įmonės „Alro“ konkurentas tvirtino, kad atlikusi tinkamą galimo konkurencijos iškraipymo vertinimą, Komisija turėjo patikrinti, ar dėl tariamos valstybės pagalbos įmonės „Alro“ gamybos sąnaudos iš tiesų sumažėjo ir tapo mažesnės negu jos konkurentų ir tokiu būdu, įvertinus į jos Europos ir (arba) pasaulio konkurentų tarifus, įmonei „Alro“ buvo suteiktas pranašumas.

| (85) | Be to, įmonės „Alro“ konkurentas įrodinėjo, kad jei nėra palyginamai vadinamajai rinkos kainai nustatyti tinkamos informacijos, kainų palyginimas su sąnaudomis ir pagrįsta pelno norma galėjo būti priimtinas kaip pagrįsta kainų nustatymo metodika. Tokia pat logika galėjo būti pritaikyta vadinamajam sprendimui siūlyti kainas indeksuoti pagal Londono metalų biržos kainas. Jis taip pat teigė, kad unikaliomis aliuminio rafinavimo įmonių ypatybėmis ir klientų profiliu buvo galima objektyviai pagrįsti elektros energijos kainas, žemesnes nei elektros energijos biržos kainos, kainų susiejimą su sąnaudomis ir pagal Londono metalų biržos kainas indeksuotų kainų nustatymą. |
| --- | --- |

(85)

Be to, įmonės „Alro“ konkurentas įrodinėjo, kad jei nėra palyginamai vadinamajai rinkos kainai nustatyti tinkamos informacijos, kainų palyginimas su sąnaudomis ir pagrįsta pelno norma galėjo būti priimtinas kaip pagrįsta kainų nustatymo metodika. Tokia pat logika galėjo būti pritaikyta vadinamajam sprendimui siūlyti kainas indeksuoti pagal Londono metalų biržos kainas. Jis taip pat teigė, kad unikaliomis aliuminio rafinavimo įmonių ypatybėmis ir klientų profiliu buvo galima objektyviai pagrįsti elektros energijos kainas, žemesnes nei elektros energijos biržos kainos, kainų susiejimą su sąnaudomis ir pagal Londono metalų biržos kainas indeksuotų kainų nustatymą.

5.2.2.   Piliečio pateiktos pastabos

Piliečio pateiktos pastabos

| (86) | Šis pilietis įrodinėjo, kad įmonė „Alro“ elektros energiją iš įmonės „Hidroelectrica“ pirko lengvatine kaina, t. y. mažesne nei rinkos kaina (pvz., OPCOM ir ANRE rinkos kainomis). Be to, šis pilietis pateikė argumentą, kad įmonei „Alro“ taikomų sutarties kainų koregavimas taikant Londono metalų biržos formule pagrįstą indeksavimo mechanizmą buvo kitų rinkoje veikiančių elektros energijos pirkėjų atžvilgiu diskriminacinis kainodaros mechanizmas. |
| --- | --- |

(86)

Šis pilietis įrodinėjo, kad įmonė „Alro“ elektros energiją iš įmonės „Hidroelectrica“ pirko lengvatine kaina, t. y. mažesne nei rinkos kaina (pvz., OPCOM ir ANRE rinkos kainomis). Be to, šis pilietis pateikė argumentą, kad įmonei „Alro“ taikomų sutarties kainų koregavimas taikant Londono metalų biržos formule pagrįstą indeksavimo mechanizmą buvo kitų rinkoje veikiančių elektros energijos pirkėjų atžvilgiu diskriminacinis kainodaros mechanizmas.

| (87) | Komisija gavo to paties piliečio pastabų dėl sutarčių su prekiautojais elektros energija, kuriose teigiama, kad pagal šias sutartis buvo teikiama valstybės pagalba. Šiam argumentui pagrįsti nebuvo pateikta jokių įrodymų. |
| --- | --- |

(87)

Komisija gavo to paties piliečio pastabų dėl sutarčių su prekiautojais elektros energija, kuriose teigiama, kad pagal šias sutartis buvo teikiama valstybės pagalba. Šiam argumentui pagrįsti nebuvo pateikta jokių įrodymų.

6.   RUMUNIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTŲ PASTABŲ

RUMUNIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTŲ PASTABŲ

| (88) | Rumunijos valdžios institucijos atsakė į suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas. Visų pirma, Rumunijos valdžios institucijos patvirtino savo 2012 m. liepos mėn. išdėstytą nuomonę dėl įmonės „Hidroelectrica“ su prekiautojais elektros energija sudarytų sutarčių ir paaiškino, kad šios sutartys paprastai nebuvo tvirtos ilgalaikės sutartys bent dėl dviejų priežasčių: i) pirkėjas galėjo vienašališkai nutraukti bet kokias sutartis, pranešęs apie tai prieš 30 dienų ir nemokėdamas atitinkamos kompensacijos, tuo tarpu įmonė „Hidroelectrica“ to daryti negalėjo, ir ii) valandinis energijos kiekis, tiekiamas pirkėjui, galėjo būti ir buvo keičiamas pirkėjų nuožiūra. |
| --- | --- |

(88)

Rumunijos valdžios institucijos atsakė į suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas. Visų pirma, Rumunijos valdžios institucijos patvirtino savo 2012 m. liepos mėn. išdėstytą nuomonę dėl įmonės „Hidroelectrica“ su prekiautojais elektros energija sudarytų sutarčių ir paaiškino, kad šios sutartys paprastai nebuvo tvirtos ilgalaikės sutartys bent dėl dviejų priežasčių: i) pirkėjas galėjo vienašališkai nutraukti bet kokias sutartis, pranešęs apie tai prieš 30 dienų ir nemokėdamas atitinkamos kompensacijos, tuo tarpu įmonė „Hidroelectrica“ to daryti negalėjo, ir ii) valandinis energijos kiekis, tiekiamas pirkėjui, galėjo būti ir buvo keičiamas pirkėjų nuožiūra.

| (89) | Be to, Rumunijos valdžios institucijos tvirtino, kad sudarę sutartis arba padarę jų pakeitimus, pirkėjai turėjo teisę (kuria jie iš tiesų naudojosi) didinti arba mažinti reikalingą elektros energijos kiekį pranešimais, skelbiamais likus net vos vienai dienai iki tiekimo pradžios, o tai būdinga neatidėliotiniems sandoriams. |
| --- | --- |

(89)

Be to, Rumunijos valdžios institucijos tvirtino, kad sudarę sutartis arba padarę jų pakeitimus, pirkėjai turėjo teisę (kuria jie iš tiesų naudojosi) didinti arba mažinti reikalingą elektros energijos kiekį pranešimais, skelbiamais likus net vos vienai dienai iki tiekimo pradžios, o tai būdinga neatidėliotiniems sandoriams.

| (90) | Dėl sutarčių su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ Rumunijos valdžios institucijos jokios nuomonės nepareiškė. Nurodydama priežastis, kodėl taip pasielgė, Rumunijos valdžios institucijos pridūrė, kad jos nežinojo, ar įmonės „Electrocarbon“ ir „Elsid“ užsiėmė ir didmenine prekyba elektros energija. |
| --- | --- |

(90)

Dėl sutarčių su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ Rumunijos valdžios institucijos jokios nuomonės nepareiškė. Nurodydama priežastis, kodėl taip pasielgė, Rumunijos valdžios institucijos pridūrė, kad jos nežinojo, ar įmonės „Electrocarbon“ ir „Elsid“ užsiėmė ir didmenine prekyba elektros energija.

| (91) | Rumunijos valdžios institucijos taip pat pateikė gerai pagrįstas ir išsamias pastabas dėl įmonių „Alro“ ir „ArcelorMittal“ pateiktų pastabų, kuriose jos siekė pagrįsti savo išvadą, kad pagal jų sutartis valstybės pagalba nebuvo teikiama. Visų pirma, Rumunijos valdžios institucijos paaiškino, kad valstybė nedavė jokių nurodymų savo atstovams įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdyboje ir kad pagal Rumunijos bendrovių įstatymus valdybos nariai yra įpareigoti veikti bendrovės, o ne juos paskyrusių suinteresuotųjų šalių naudai. |
| --- | --- |

(91)

Rumunijos valdžios institucijos taip pat pateikė gerai pagrįstas ir išsamias pastabas dėl įmonių „Alro“ ir „ArcelorMittal“ pateiktų pastabų, kuriose jos siekė pagrįsti savo išvadą, kad pagal jų sutartis valstybės pagalba nebuvo teikiama. Visų pirma, Rumunijos valdžios institucijos paaiškino, kad valstybė nedavė jokių nurodymų savo atstovams įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdyboje ir kad pagal Rumunijos bendrovių įstatymus valdybos nariai yra įpareigoti veikti bendrovės, o ne juos paskyrusių suinteresuotųjų šalių naudai.

| (92) | Rumunijos valdžios institucijos teigė, kad įmonė „Alro“ gaudavo pačios įmonės „Hidroelectrica“ pagamintą produkciją, todėl pelningumas turėjo būti skaičiuojamas tik remiantis įmonės „Hidroelectrica“ gamybos sąnaudomis. Rumunijos valdžios institucijos taip pat aiškiai konstatavo, kad įmonė „ArcelorMittal“ yra antra pagal dydį Rumunijos elektros energijos vartotoja po įmonės „Alro“, ir paaiškino, kad apie elektros energiją galima pasakyti tą patį, kaip ir apie bet kokį kitą produktą – kuo didesnis kiekis perkamas, tuo mažesnė sutarties kaina. |
| --- | --- |

(92)

Rumunijos valdžios institucijos teigė, kad įmonė „Alro“ gaudavo pačios įmonės „Hidroelectrica“ pagamintą produkciją, todėl pelningumas turėjo būti skaičiuojamas tik remiantis įmonės „Hidroelectrica“ gamybos sąnaudomis. Rumunijos valdžios institucijos taip pat aiškiai konstatavo, kad įmonė „ArcelorMittal“ yra antra pagal dydį Rumunijos elektros energijos vartotoja po įmonės „Alro“, ir paaiškino, kad apie elektros energiją galima pasakyti tą patį, kaip ir apie bet kokį kitą produktą – kuo didesnis kiekis perkamas, tuo mažesnė sutarties kaina.

| (93) | Be to, Rumunijos valdžios institucijos patvirtino įmonės „ArcelorMittal“ pateiktas pastabas apie tai, kad kaip pranešė ANRE, vidutinė elektros energijos kaina, kurią mokėjo pramoniniai vartotojai, kurių paklausa buvo apie 150 000 MWh per metus, buvo tik 11 RON už MWh didesnė už kainą, kurią įmonė „ArcelorMittal“ mokėjo 2010 m. Šiam skirtumui paaiškinti valdžios institucijos pasitelkė šiuos argumentus: i) tiekiant elektros energiją šiame tiesiniame profilyje, elektros energijos tiekėjui suteikiama galimybė optimizuoti savo gamybos sąnaudas; ii) gerokai sumažinamos techninės priežiūros sąnaudos; iii) sumažinamas tiek atsitiktinių gamybos sustabdymų skaičius, tiek jų trukmė; iv) gerokai sumažinamas elektros energijos rinkos disbalansas, o koeficientas taip pat rodė elektros energijos įsigijimo sąnaudų sumažėjimą. |
| --- | --- |

(93)

Be to, Rumunijos valdžios institucijos patvirtino įmonės „ArcelorMittal“ pateiktas pastabas apie tai, kad kaip pranešė ANRE, vidutinė elektros energijos kaina, kurią mokėjo pramoniniai vartotojai, kurių paklausa buvo apie 150 000 MWh per metus, buvo tik 11 RON už MWh didesnė už kainą, kurią įmonė „ArcelorMittal“ mokėjo 2010 m. Šiam skirtumui paaiškinti valdžios institucijos pasitelkė šiuos argumentus: i) tiekiant elektros energiją šiame tiesiniame profilyje, elektros energijos tiekėjui suteikiama galimybė optimizuoti savo gamybos sąnaudas; ii) gerokai sumažinamos techninės priežiūros sąnaudos; iii) sumažinamas tiek atsitiktinių gamybos sustabdymų skaičius, tiek jų trukmė; iv) gerokai sumažinamas elektros energijos rinkos disbalansas, o koeficientas taip pat rodė elektros energijos įsigijimo sąnaudų sumažėjimą.

| (94) | Vertindama įmonės „Alro“ konkurento pateiktas pastabas, Rumunijos valdžios institucijos visiškai sutiko su jo pozicija ir pritarė jo nuomonei, pagal kurią Europos aliuminio gamintojas konkuravo su bet kuriuo kitu pasaulio aliuminio gamintoju. Be to, Rumunijos valdžios institucijos įrodinėjo, kad sutartimi su įmone „Alro“ konkurencija pasaulinėje aliuminio rinkoje iškraipoma nebuvo. |
| --- | --- |

(94)

Vertindama įmonės „Alro“ konkurento pateiktas pastabas, Rumunijos valdžios institucijos visiškai sutiko su jo pozicija ir pritarė jo nuomonei, pagal kurią Europos aliuminio gamintojas konkuravo su bet kuriuo kitu pasaulio aliuminio gamintoju. Be to, Rumunijos valdžios institucijos įrodinėjo, kad sutartimi su įmone „Alro“ konkurencija pasaulinėje aliuminio rinkoje iškraipoma nebuvo.

| (95) | Rumunijos valdžios institucijos taip pat įrodinėjo, kad finansiniu požiūriu, bet koks racionalus elektros energijos gamintojas, atsižvelgdamas į specifines aliuminio gamintojo charakteristikas, būtų pasiūlęs aliuminio gamintojui geresnius už OPCOM-PCCB arba neatidėliotinų sandorių rinkos tarifus. Jos taip pat paaiškino, kad kaina neatidėliotinų sandorių rinkoje nebūtų buvusi tinkamu lyginamuoju dydžiu ilgalaikei sutarčiai, sudarytai su pramoniniu vartotoju. Kainos pagal dvišales sutartis, kurioje numatytos palankios mokėjimo sąlygos ir kuriose nurodyti dideli elektros energijos kiekiai nuspėjamame suvartojamo kiekio diapazone, turėjo būti daug mažesnės nei elektros energijos kainos neatidėliotinų sandorių rinkoje. |
| --- | --- |

(95)

Rumunijos valdžios institucijos taip pat įrodinėjo, kad finansiniu požiūriu, bet koks racionalus elektros energijos gamintojas, atsižvelgdamas į specifines aliuminio gamintojo charakteristikas, būtų pasiūlęs aliuminio gamintojui geresnius už OPCOM-PCCB arba neatidėliotinų sandorių rinkos tarifus. Jos taip pat paaiškino, kad kaina neatidėliotinų sandorių rinkoje nebūtų buvusi tinkamu lyginamuoju dydžiu ilgalaikei sutarčiai, sudarytai su pramoniniu vartotoju. Kainos pagal dvišales sutartis, kurioje numatytos palankios mokėjimo sąlygos ir kuriose nurodyti dideli elektros energijos kiekiai nuspėjamame suvartojamo kiekio diapazone, turėjo būti daug mažesnės nei elektros energijos kainos neatidėliotinų sandorių rinkoje.

| (96) | Piliečių pateiktų pastabų klausimu, Rumunijos valdžios institucijos tvirtino, kad jos buvo nepagrįstos. Dėl piliečio teiginio apie tai, kad įmonei „Alro“ taikytos kainos buvo mažesnės už kainas, Rumunijoje taikytas lygiaverčiams sandoriams, Rumunijos valdžios institucijos paaiškino, kad pilietis visiškai nekreipė dėmesio į kainų svyravimą, pagrįstą specifiniais kiekvieno sandorio elementais (t. y. dideliais elektros energijos kiekiais ir numatytu suvartojimo diapazonu, labai aukštu nuspėjamumo lygiu ir pardavėjui palankiomis finansinėmis sąlygomis). |
| --- | --- |

(96)

Piliečių pateiktų pastabų klausimu, Rumunijos valdžios institucijos tvirtino, kad jos buvo nepagrįstos. Dėl piliečio teiginio apie tai, kad įmonei „Alro“ taikytos kainos buvo mažesnės už kainas, Rumunijoje taikytas lygiaverčiams sandoriams, Rumunijos valdžios institucijos paaiškino, kad pilietis visiškai nekreipė dėmesio į kainų svyravimą, pagrįstą specifiniais kiekvieno sandorio elementais (t. y. dideliais elektros energijos kiekiais ir numatytu suvartojimo diapazonu, labai aukštu nuspėjamumo lygiu ir pardavėjui palankiomis finansinėmis sąlygomis).

| (97) | Į piliečio pateiktą antrą argumentą apie tai, kad įmonei „Alro“ suteikta galimybe koreguoti kainas pagal Londono metalų biržos formulę buvo diskriminuojami kiti elektros energijos rinkos dalyviai, Rumunija atsakė taip: i) ši praktika buvo leidžiama pagal Rumunijos teisės aktus visą laiką, kol įmonė „Hidroelectrica“ gavo pelną pagal atitinkamą sutartį, ii) susitarimas buvo pardavėjo ir pirkėjo, kurie dalijosi pardavus aliuminį gautą pelną, partnerystės forma. |
| --- | --- |

(97)

Į piliečio pateiktą antrą argumentą apie tai, kad įmonei „Alro“ suteikta galimybe koreguoti kainas pagal Londono metalų biržos formulę buvo diskriminuojami kiti elektros energijos rinkos dalyviai, Rumunija atsakė taip: i) ši praktika buvo leidžiama pagal Rumunijos teisės aktus visą laiką, kol įmonė „Hidroelectrica“ gavo pelną pagal atitinkamą sutartį, ii) susitarimas buvo pardavėjo ir pirkėjo, kurie dalijosi pardavus aliuminį gautą pelną, partnerystės forma.

7.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

7.1.   Valstybės pagalbos buvimas

Valstybės pagalbos buvimas

| (98) | Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Tam, kad aptariama priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, ji turi atitikti visas šias sąlygas. |
| --- | --- |

(98)

Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Tam, kad aptariama priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, ji turi atitikti visas šias sąlygas.

| (99) | Todėl būtina įvertinti, ar, Rumunijai įstojus į Europos Sąjungą, pagal nagrinėjamas sutartis buvo teikiama valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį įmonės „Hidroelectrica“ parduodamos elektros energijos pirkėjams, t. y. įmonėms „Alpiq RomEnergie“, „Alpiq RomIndustries“, EFT, „Electrica“, „Electromagnetica“, „Energy Holding“, EURO-PEC, „Luxten-Lighting“, „Alro“, „ArcelorMittal“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“. |
| --- | --- |

(99)

Todėl būtina įvertinti, ar, Rumunijai įstojus į Europos Sąjungą, pagal nagrinėjamas sutartis buvo teikiama valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį įmonės „Hidroelectrica“ parduodamos elektros energijos pirkėjams, t. y. įmonėms „Alpiq RomEnergie“, „Alpiq RomIndustries“, EFT, „Electrica“, „Electromagnetica“, „Energy Holding“, EURO-PEC, „Luxten-Lighting“, „Alro“, „ArcelorMittal“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“.

| (100) | Taip būtų tik tuo atveju, jeigu, be kitų SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sąlygų, nagrinėjamos sutartys būtų palankios tam tikriems pirkėjams ir pagal jas jie galėtų įgyti didesnį ekonominį pranašumą, negu įgytų normaliomis rinkos sąlygomis, o jeigu taip, tik tuo atveju, jeigu šis pranašumas, įgyjamas dėl sutarčių ir vėlesnių jų pakeitimų, galėtų būti siejamas ne tik su Rumunijos valstybės ištekliais, bet ir jos veiksmais, nurodymais arba lemiama įtaka, o ne su nepriklausomais komerciniais įmonės „Hidroelectrica“ sprendimais. |
| --- | --- |

(100)

Taip būtų tik tuo atveju, jeigu, be kitų SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sąlygų, nagrinėjamos sutartys būtų palankios tam tikriems pirkėjams ir pagal jas jie galėtų įgyti didesnį ekonominį pranašumą, negu įgytų normaliomis rinkos sąlygomis, o jeigu taip, tik tuo atveju, jeigu šis pranašumas, įgyjamas dėl sutarčių ir vėlesnių jų pakeitimų, galėtų būti siejamas ne tik su Rumunijos valstybės ištekliais, bet ir jos veiksmais, nurodymais arba lemiama įtaka, o ne su nepriklausomais komerciniais įmonės „Hidroelectrica“ sprendimais.

| (101) | Pagal Sprendimą Budapesti Erömü (51), valstybės pagalbos priemonės, pradėtos taikyti iki įstojimo ir toliau taikomos po įstojimo, turėtų būti laikomos esama pagalba arba, įstojus, nauja pagalba. Kad šios priemonės galėtų būti laikomos esama pagalba, jos turėtų būti aiškiai išvardytos valstybės narės stojimo į Europos Sąjunga akte; šiuo atveju – Rumunijos ir Bulgarijos stojimo į Europos Sąjungą sutarties (toliau – stojimo aktas) V priede (52). Stojimo akto V priede šios sutartys aiškiai išvardytos nebuvo. Atsižvelgiant į tai, kad sutartys buvo tebetaikomos po įstojimo dienos, jos galėtų būti laikomos tik nauja pagalba, todėl atsižvelgiant į minėtą teismų praktiką, turi būti vertinamos nuo įstojimo dienos (2007 m. sausio 1 d., atsižvelgiant į keturias sąlygas, nustatytas SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
  Todėl Komisija turėtų įvertinti sutartis, kaip galimas naujas pagalbos priemones, nuo Rumunijos įstojimo į ES 2007 m. sausio 1 d. Tas vertinimas negali būti grindžiamas aplinkybėmis, susiklosčiusiomis tuo metu, kai buvo sudarytos sutartys (žr. 19 konstatuojamąją dalį), visų pirma siekiant nuspręsti, ar nagrinėjamų sutarčių sudarymo metu jų kainos atitiko rinkos kainas. Todėl tokios aplinkybės nebus toliau vertinamos. |
| --- | --- |

(101)

Pagal Sprendimą Budapesti Erömü (51), valstybės pagalbos priemonės, pradėtos taikyti iki įstojimo ir toliau taikomos po įstojimo, turėtų būti laikomos esama pagalba arba, įstojus, nauja pagalba. Kad šios priemonės galėtų būti laikomos esama pagalba, jos turėtų būti aiškiai išvardytos valstybės narės stojimo į Europos Sąjunga akte; šiuo atveju – Rumunijos ir Bulgarijos stojimo į Europos Sąjungą sutarties (toliau – stojimo aktas) V priede (52). Stojimo akto V priede šios sutartys aiškiai išvardytos nebuvo. Atsižvelgiant į tai, kad sutartys buvo tebetaikomos po įstojimo dienos, jos galėtų būti laikomos tik nauja pagalba, todėl atsižvelgiant į minėtą teismų praktiką, turi būti vertinamos nuo įstojimo dienos (2007 m. sausio 1 d., atsižvelgiant į keturias sąlygas, nustatytas SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

Budapesti Erömü

51

52

Todėl Komisija turėtų įvertinti sutartis, kaip galimas naujas pagalbos priemones, nuo Rumunijos įstojimo į ES 2007 m. sausio 1 d. Tas vertinimas negali būti grindžiamas aplinkybėmis, susiklosčiusiomis tuo metu, kai buvo sudarytos sutartys (žr. 19 konstatuojamąją dalį), visų pirma siekiant nuspręsti, ar nagrinėjamų sutarčių sudarymo metu jų kainos atitiko rinkos kainas. Todėl tokios aplinkybės nebus toliau vertinamos.

7.2.   Galimo ekonominio pranašumo, palyginti su rinkos sąlygomis, vertinimas

Galimo ekonominio pranašumo, palyginti su rinkos sąlygomis, vertinimas

| (102) | Siekiant nustatyti, ar kainos ir sąlygos, kuriomis įmonė „Hidroelectrica“ tiekė elektros energiją tariamiems pagalbos gavėjams, kitu atveju Rumunijos rinkoje nuo 2007 m. nebūtų taikomos, Komisija pirmiausia turi rasti tinkamą lyginamąją kainą, kuri atspindėtų rinkos kainą, i) taikomą laikotarpiu, kai Rumunijai įstojus į ES galiojo nagrinėjamos sutartys, ir ii) laikotarpiu, kuriuo Komisija pradėjo oficialią procedūrą dėl šių sutarčių. |
| --- | --- |

(102)

Siekiant nustatyti, ar kainos ir sąlygos, kuriomis įmonė „Hidroelectrica“ tiekė elektros energiją tariamiems pagalbos gavėjams, kitu atveju Rumunijos rinkoje nuo 2007 m. nebūtų taikomos, Komisija pirmiausia turi rasti tinkamą lyginamąją kainą, kuri atspindėtų rinkos kainą, i) taikomą laikotarpiu, kai Rumunijai įstojus į ES galiojo nagrinėjamos sutartys, ir ii) laikotarpiu, kuriuo Komisija pradėjo oficialią procedūrą dėl šių sutarčių.

7.2.1.   Ekonominis pranašumas, palyginti su rinkos sąlygomis

Ekonominis pranašumas, palyginti su rinkos sąlygomis

| (103) | Vertindama, ar ekonominis pranašumas buvo, ar ne, Komisija atskaitos tašku pasirenka rinkos dalyvį, kuriam taikomi panašūs įsipareigojimai, kaip įmonės „Hidroelectrica“, kuris turi tokias pat galimybes ir susiduria su tokiomis pat teisinėmis ir ekonominėmis sąlygomis, kokios yra susiklosčiusios Rumunijoje nagrinėjamu laikotarpiu, atsižvelgdama į rinkos dalyvio apribojimus ir komercinius tikslus (53). Jeigu valstybės pagalbos buvo faktas turi būti atmestas, valstybei priklausanti įmonė, parduodama savo produktus, privalo elgtis kaip privatus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas, siekiantis kuo labiau padidinti pajamas arba sumažinti nuostolius. Kitaip tariant, nederamo ekonominio pranašumo, kuris gali būti suteiktas pagal komercinę valstybei priklausančio tiekėjo tiekimo sutartį, buvimo vertinimas apima vertinimą, ar valstybei nepriklausantis tiekėjas būtų taip pat pasielgęs panašiomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(103)

Vertindama, ar ekonominis pranašumas buvo, ar ne, Komisija atskaitos tašku pasirenka rinkos dalyvį, kuriam taikomi panašūs įsipareigojimai, kaip įmonės „Hidroelectrica“, kuris turi tokias pat galimybes ir susiduria su tokiomis pat teisinėmis ir ekonominėmis sąlygomis, kokios yra susiklosčiusios Rumunijoje nagrinėjamu laikotarpiu, atsižvelgdama į rinkos dalyvio apribojimus ir komercinius tikslus (53). Jeigu valstybės pagalbos buvo faktas turi būti atmestas, valstybei priklausanti įmonė, parduodama savo produktus, privalo elgtis kaip privatus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas, siekiantis kuo labiau padidinti pajamas arba sumažinti nuostolius. Kitaip tariant, nederamo ekonominio pranašumo, kuris gali būti suteiktas pagal komercinę valstybei priklausančio tiekėjo tiekimo sutartį, buvimo vertinimas apima vertinimą, ar valstybei nepriklausantis tiekėjas būtų taip pat pasielgęs panašiomis aplinkybėmis.

53

| (104) | Taip pat, kadangi iš valstybės nustatytų elektros energijos tarifų ir aukštesnių laisvosios rinkos kainų skirtumų pirmojo nagrinėjimo metu buvo galima matyti, kad tai valstybės pagalba, dėl objektyvių priežasčių vis dar gali būti įmanoma nuspręsti, kad esant tokiems nagrinėjamose sutartyse nurodytiems kainų lygiams elektros energijos pirkėjai negali įgyti ekonominio pranašumo, palyginti su rinkos sąlygomis (54). Galiausiai, nagrinėdama valstybės pagalbos, apibrėžiamos kaip elektros energijos kainos, didesnės už taikomas rinkos sąlygomis, taikomos elektros energijos rinkose pagal sudėtingus rinkos parametrus, galimybę, Komisija gali teisėtai remtis specialiais metodais arba ekonominiais modeliais, kad nustatytų, kiek sutarčių kainos skiriasi nuo rinkos kainų (55). |
| --- | --- |

(104)

Taip pat, kadangi iš valstybės nustatytų elektros energijos tarifų ir aukštesnių laisvosios rinkos kainų skirtumų pirmojo nagrinėjimo metu buvo galima matyti, kad tai valstybės pagalba, dėl objektyvių priežasčių vis dar gali būti įmanoma nuspręsti, kad esant tokiems nagrinėjamose sutartyse nurodytiems kainų lygiams elektros energijos pirkėjai negali įgyti ekonominio pranašumo, palyginti su rinkos sąlygomis (54). Galiausiai, nagrinėdama valstybės pagalbos, apibrėžiamos kaip elektros energijos kainos, didesnės už taikomas rinkos sąlygomis, taikomos elektros energijos rinkose pagal sudėtingus rinkos parametrus, galimybę, Komisija gali teisėtai remtis specialiais metodais arba ekonominiais modeliais, kad nustatytų, kiek sutarčių kainos skiriasi nuo rinkos kainų (55).

54

55

| (105) | Iš esmės, kaina dėl sutarčių buvo kasmet tikslinama, ją didinant palyginti su sutartyje nustatyta kaina, arba kasmet nustatoma dėl kelių sutarčių, išskyrus su įmone „Alro“ susijusį atvejį, kai faktinė metinė kaina buvo nustatyta taikant sutartinę indeksavimo formulę. Todėl buvo ekonominis pranašumas, ar ne, faktas įvertintas pagal kiekvienus tyrimo metus nuo 2007 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(105)

Iš esmės, kaina dėl sutarčių buvo kasmet tikslinama, ją didinant palyginti su sutartyje nustatyta kaina, arba kasmet nustatoma dėl kelių sutarčių, išskyrus su įmone „Alro“ susijusį atvejį, kai faktinė metinė kaina buvo nustatyta taikant sutartinę indeksavimo formulę. Todėl buvo ekonominis pranašumas, ar ne, faktas įvertintas pagal kiekvienus tyrimo metus nuo 2007 m. sausio 1 d.

—   Sutartys su prekiautojais elektros energija, elektrodų gamintojais ir įmone „Alro“

| (106) | Kaip aprašyta 24–35 konstatuojamosiose dalyse, 2007–2010 m. Komisija išnagrinėjo keletą Rumunijos elektros energijos rinkos segmentų. Siekiant palyginti panašų su panašiu, tikslinga išnagrinėti artimiausius ir tinkamiausius lyginamuosius rodiklius kainoms, numatytoms sutartyse nagrinėjamuoju laikotarpiu, palyginti. |
| --- | --- |

(106)

Kaip aprašyta 24–35 konstatuojamosiose dalyse, 2007–2010 m. Komisija išnagrinėjo keletą Rumunijos elektros energijos rinkos segmentų. Siekiant palyginti panašų su panašiu, tikslinga išnagrinėti artimiausius ir tinkamiausius lyginamuosius rodiklius kainoms, numatytoms sutartyse nagrinėjamuoju laikotarpiu, palyginti.

| (107) | Gerai veikiančiose elektros energijos rinkose, kuriose taikomas tinkamas likvidumas ir priemonės, leidžiančios prognozuoti elektros energijos, kuri bus tiekiama ateityje, kainas, momentinės kainos yra geras rinkos kainų rodiklis arba apytikslė reikšmė, todėl jas galima naudoti kaip lyginamuosius rodiklius kainų lygiams konkrečiose sutartyse įvertinti. Tačiau šiuo atveju, atsižvelgiant į tai, kad 2007 m. Rumunijoje vis dar gana didelė paklausos dalis buvo tenkinama taikant reguliuojamus tarifus, į nedidelį OPCOM prekybos platformų likvidumą 2007–2010 m. laikotarpiu, į elektros energijos kiekius, priklausančius nuo nagrinėjamų sutarčių, į tai, kad buvo sukurtos OPCOM administruojamos elektros energijos biržos, kaip atitinkamos antimonopolinės rinkos, kurioje nebūtų galima piktnaudžiauti dominuojančia padėtimi (30, 31 ir 34 konstatuojamosios dalys), ir atsižvelgiant į trečiųjų šalių pateiktas pastabas (60–63 konstatuojamosios dalys), remiantis prima facie negalima teigti, kad momentinės kainos arba kainos OPCOM-PCCB platformoje gali būti laikomos galimo ekonominio pranašumo rinkos kainų požiūriu buvimui įvertinti tinkamais lyginamaisiais rodikliais. |
| --- | --- |

(107)

Gerai veikiančiose elektros energijos rinkose, kuriose taikomas tinkamas likvidumas ir priemonės, leidžiančios prognozuoti elektros energijos, kuri bus tiekiama ateityje, kainas, momentinės kainos yra geras rinkos kainų rodiklis arba apytikslė reikšmė, todėl jas galima naudoti kaip lyginamuosius rodiklius kainų lygiams konkrečiose sutartyse įvertinti. Tačiau šiuo atveju, atsižvelgiant į tai, kad 2007 m. Rumunijoje vis dar gana didelė paklausos dalis buvo tenkinama taikant reguliuojamus tarifus, į nedidelį OPCOM prekybos platformų likvidumą 2007–2010 m. laikotarpiu, į elektros energijos kiekius, priklausančius nuo nagrinėjamų sutarčių, į tai, kad buvo sukurtos OPCOM administruojamos elektros energijos biržos, kaip atitinkamos antimonopolinės rinkos, kurioje nebūtų galima piktnaudžiauti dominuojančia padėtimi (30, 31 ir 34 konstatuojamosios dalys), ir atsižvelgiant į trečiųjų šalių pateiktas pastabas (60–63 konstatuojamosios dalys), remiantis prima facie negalima teigti, kad momentinės kainos arba kainos OPCOM-PCCB platformoje gali būti laikomos galimo ekonominio pranašumo rinkos kainų požiūriu buvimui įvertinti tinkamais lyginamaisiais rodikliais.

prima facie

| (108) | Todėl Komisija atsisakė remtis vidutinėmis OPCOM kainomis, kaip lyginamaisiais rodikliais įmonės „Hidroelectrica“ sutarčių kainoms palyginti, kuriomis ji grindė abejones, išreikštas savo atitinkamame sprendime pradėti procedūras dėl ekonominio pranašumo buvimo pagal dešimt sutarčių su prekiautojais elektros energija ir dvi su elektrodų gamintojais. Atlikus tyrimą nustatyta, kad prekyba tokiose platformose kaip OPCOM, vykdoma trumpesniais laikotarpiais ir standartinėmis sąlygomis bei kitos paros prekybos arba vienerių metų ar trumpesnių laikotarpių pagrindu, arba siekiant suteikti papildomas ar balansavimo paslaugas elektros energijos tinklo operatoriui, negali būti vertinamos kaip tinkama alternatyva nagrinėjamoms individualioms įmonės „Hidroelectrica“ sutartims konkrečiomis Rumunijos rinkos aplinkybėmis, buvusiomis svarstomuoju laikotarpiu. Dėl aptariamų sutarčių buvo deramasi tiesiogiai, siekiant suderinti konkrečius pirkėjo ir pardavėjo tiekimo poreikius ir išlaikyti lankstumą, kurį išlaikyti buvo neįmanoma kituose rinkos segmentuose. Todėl siekiant nustatyti ekonominio pranašumo, palyginti su rinkos sąlygomis, buvimo faktą, taip pat būtina išnagrinėti kituose rinkos segmentuose buvusias sąlygas, kurios Rumunijoje buvo 2007 m. ir vėliau, net jei jos ir nebuvo nurodytos sprendimuose pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(108)

Todėl Komisija atsisakė remtis vidutinėmis OPCOM kainomis, kaip lyginamaisiais rodikliais įmonės „Hidroelectrica“ sutarčių kainoms palyginti, kuriomis ji grindė abejones, išreikštas savo atitinkamame sprendime pradėti procedūras dėl ekonominio pranašumo buvimo pagal dešimt sutarčių su prekiautojais elektros energija ir dvi su elektrodų gamintojais. Atlikus tyrimą nustatyta, kad prekyba tokiose platformose kaip OPCOM, vykdoma trumpesniais laikotarpiais ir standartinėmis sąlygomis bei kitos paros prekybos arba vienerių metų ar trumpesnių laikotarpių pagrindu, arba siekiant suteikti papildomas ar balansavimo paslaugas elektros energijos tinklo operatoriui, negali būti vertinamos kaip tinkama alternatyva nagrinėjamoms individualioms įmonės „Hidroelectrica“ sutartims konkrečiomis Rumunijos rinkos aplinkybėmis, buvusiomis svarstomuoju laikotarpiu. Dėl aptariamų sutarčių buvo deramasi tiesiogiai, siekiant suderinti konkrečius pirkėjo ir pardavėjo tiekimo poreikius ir išlaikyti lankstumą, kurį išlaikyti buvo neįmanoma kituose rinkos segmentuose. Todėl siekiant nustatyti ekonominio pranašumo, palyginti su rinkos sąlygomis, buvimo faktą, taip pat būtina išnagrinėti kituose rinkos segmentuose buvusias sąlygas, kurios Rumunijoje buvo 2007 m. ir vėliau, net jei jos ir nebuvo nurodytos sprendimuose pradėti procedūrą.

| (109) | Reguliuojamoje rinkoje, kurioje įmonė „Hidroelectrica“ veiksmingai tiekė apytikriai vieną penktadalį savo produkcijos faktinių aplinkybių metu (31 konstatuojamoji dalis), iš palyginimo su reguliuojamomis kainomis, kurias įmonė „Hidroelectrica“ kasmet nustatydavo remdamasi tinkamomis finansuoti sąnaudomis ir elektros energijos reguliavimo institucijos ANRE nustatyta grąžos norma, matyti, kad 2007–2010 m. laikotarpiu visos nagrinėjamos sutarčių kainos buvo nuolat gerokai didesnės už reguliuojamas kainas (26 konstatuojamoji dalis ir 1 priedas). Todėl įmonei „Hidroelectrica“ ekonomiškai buvo naudinga toliau tiekti visiems tariamiems pagalbos gavėjams, kurių atžvilgiu nuo 2007 m. vykdomos dabartinės procedūros, nes svarstomos sutartys buvo pelningesnės, negu sutartys, pagal kurias energija buvo tiekiama reguliuojamose rinkose. Bet kuriuo atveju ir lyginant su teorine reguliuojamoje rinkoje tiekiamų elektros energijos kiekių alternatyva, įmonė „Hidroelectrica“ negalėjo panorėjusi pereiti nuo savo elektros energijos tiekimo pagal nagrinėjamas sutartis prie tiekimo reguliuojamoje rinkoje, nes ANRE buvo ex ante nustačiusi reguliuojamoje rinkoje tiekiamus elektros energijos kiekius. |
| --- | --- |

(109)

Reguliuojamoje rinkoje, kurioje įmonė „Hidroelectrica“ veiksmingai tiekė apytikriai vieną penktadalį savo produkcijos faktinių aplinkybių metu (31 konstatuojamoji dalis), iš palyginimo su reguliuojamomis kainomis, kurias įmonė „Hidroelectrica“ kasmet nustatydavo remdamasi tinkamomis finansuoti sąnaudomis ir elektros energijos reguliavimo institucijos ANRE nustatyta grąžos norma, matyti, kad 2007–2010 m. laikotarpiu visos nagrinėjamos sutarčių kainos buvo nuolat gerokai didesnės už reguliuojamas kainas (26 konstatuojamoji dalis ir 1 priedas). Todėl įmonei „Hidroelectrica“ ekonomiškai buvo naudinga toliau tiekti visiems tariamiems pagalbos gavėjams, kurių atžvilgiu nuo 2007 m. vykdomos dabartinės procedūros, nes svarstomos sutartys buvo pelningesnės, negu sutartys, pagal kurias energija buvo tiekiama reguliuojamose rinkose. Bet kuriuo atveju ir lyginant su teorine reguliuojamoje rinkoje tiekiamų elektros energijos kiekių alternatyva, įmonė „Hidroelectrica“ negalėjo panorėjusi pereiti nuo savo elektros energijos tiekimo pagal nagrinėjamas sutartis prie tiekimo reguliuojamoje rinkoje, nes ANRE buvo ex ante nustačiusi reguliuojamoje rinkoje tiekiamus elektros energijos kiekius.

ex ante

| (110) | Tą patį galima pasakyti, mutatis mutandis, apie rinkos sąlygas balansavimo ir kitos paros rinkose. Atsižvelgiant į įmonės „Hidroelectrica“ gamybos, iš dalies pagrįstos pagal poreikį valdoma elektros energijos gamyba ir mažomis ribinėmis sąnaudomis, ypatybes, galima teigti, kad įmonė „Hidroelectrica“ galėjo retkarčiais gauti didesnes pajamas, pereidama nuo savo elektros energijos tiekimo pagal nagrinėjamas sutartis prie tiekimo kitos paros ir balansavimo rinkose, kuriose dėmesys visų pirma sutelkiamas į elektros energijos tiekimą piko metu, kai jos kainos gerokai padidėja. Tačiau dėl įvairių priežasčių tuose rinkos segmentuose vyravusios rinkos sąlygos ir kainos negali būti laikomos tipiškomis rinkos sąlygomis ir kainomis, su kuriomis būtų galima palyginti nagrinėjamas sutartis, siekiant nustatyti, ar pagal jas pirkėjams buvo suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(110)

Tą patį galima pasakyti, mutatis mutandis, apie rinkos sąlygas balansavimo ir kitos paros rinkose. Atsižvelgiant į įmonės „Hidroelectrica“ gamybos, iš dalies pagrįstos pagal poreikį valdoma elektros energijos gamyba ir mažomis ribinėmis sąnaudomis, ypatybes, galima teigti, kad įmonė „Hidroelectrica“ galėjo retkarčiais gauti didesnes pajamas, pereidama nuo savo elektros energijos tiekimo pagal nagrinėjamas sutartis prie tiekimo kitos paros ir balansavimo rinkose, kuriose dėmesys visų pirma sutelkiamas į elektros energijos tiekimą piko metu, kai jos kainos gerokai padidėja. Tačiau dėl įvairių priežasčių tuose rinkos segmentuose vyravusios rinkos sąlygos ir kainos negali būti laikomos tipiškomis rinkos sąlygomis ir kainomis, su kuriomis būtų galima palyginti nagrinėjamas sutartis, siekiant nustatyti, ar pagal jas pirkėjams buvo suteiktas ekonominis pranašumas.

mutatis mutandis

| (111) | Visų pirma akivaizdu, kad įmonė „Hidroelectrica“ tiekė elektros energiją šiuose rinkos segmentuose ir 2007–2010 m., nors ir ribota apimtimi, kuri sudarė apytikriai mažiau kaip 10 % jos pardavimo apimties (31 konstatuojamoji dalis). Svarbu tai, ar tokios rinkos galėjo būti tinkama alternatyva racionaliam veiklos vykdytojui, veikusiam taip, kaip veikė įmonė „Hidroelectrica“, ir nusistačiusiam 63 % savo pardavimo apimties (pardavimo apimties, kurią 2007–2010 m. įmonė „Hidroelectrica“ pasiekė pagal dvišales sutartis), tikslą. |
| --- | --- |

(111)

Visų pirma akivaizdu, kad įmonė „Hidroelectrica“ tiekė elektros energiją šiuose rinkos segmentuose ir 2007–2010 m., nors ir ribota apimtimi, kuri sudarė apytikriai mažiau kaip 10 % jos pardavimo apimties (31 konstatuojamoji dalis). Svarbu tai, ar tokios rinkos galėjo būti tinkama alternatyva racionaliam veiklos vykdytojui, veikusiam taip, kaip veikė įmonė „Hidroelectrica“, ir nusistačiusiam 63 % savo pardavimo apimties (pardavimo apimties, kurią 2007–2010 m. įmonė „Hidroelectrica“ pasiekė pagal dvišales sutartis), tikslą.

| (112) | Prekyba tuose rinkos segmentuose pasižymėjo skirtingomis ypatybėmis, dėl kurių buvo neįmanoma nustatyti, ar rinkos sąlygos tinkamos visai Rumunijos rinkai, ar ilgalaikėms įmonės „Hidroelectrica“ sutartims. Iš tiesų, balansavimo arba pagalbines paslaugas elektros energijos gamintojai perdavimo sistemos operatoriui teikė remdamiesi nenuspėjama paklausa ir vienintelio pirkėjo paklausos modeliais. Tiekimas kitos paros rinkoje taip pat reiškia kasdien nenuspėjamas kainas ir kiekius. Kitaip tariant, nagrinėjamos sutartys, net neatsižvelgiant į jų nuostatas ir darant prielaidą, kad jas buvo galima segmentuoti į kasmet peržiūrimų sutarčių seką, negali būti lyginamos su 365 vienadienių to paties laikotarpio sutarčių seka. Nė vienas iš alternatyvių rinkos segmentų nebūtų užtikrinęs pajamų nuspėjamumo ir stabilumo, kurio reikėjo įmonei „Hidroelectrica“, arba suderinamumo su įmonės „Hidroelectrica“ gamybos ypatumais ir investicijų planu (13–15 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(112)

Prekyba tuose rinkos segmentuose pasižymėjo skirtingomis ypatybėmis, dėl kurių buvo neįmanoma nustatyti, ar rinkos sąlygos tinkamos visai Rumunijos rinkai, ar ilgalaikėms įmonės „Hidroelectrica“ sutartims. Iš tiesų, balansavimo arba pagalbines paslaugas elektros energijos gamintojai perdavimo sistemos operatoriui teikė remdamiesi nenuspėjama paklausa ir vienintelio pirkėjo paklausos modeliais. Tiekimas kitos paros rinkoje taip pat reiškia kasdien nenuspėjamas kainas ir kiekius. Kitaip tariant, nagrinėjamos sutartys, net neatsižvelgiant į jų nuostatas ir darant prielaidą, kad jas buvo galima segmentuoti į kasmet peržiūrimų sutarčių seką, negali būti lyginamos su 365 vienadienių to paties laikotarpio sutarčių seka. Nė vienas iš alternatyvių rinkos segmentų nebūtų užtikrinęs pajamų nuspėjamumo ir stabilumo, kurio reikėjo įmonei „Hidroelectrica“, arba suderinamumo su įmonės „Hidroelectrica“ gamybos ypatumais ir investicijų planu (13–15 konstatuojamosios dalys).

| (113) | Galiausiai iš tiesų, bendri kiekiai, kuriais 2007–2010 m. laikotarpiu kasmet prekiavo visi Rumunijos tiekėjai ir atitinkami pirkėjai kitos paros ir balansavimo rinkose, visada kartu sudarė mažesnį kiekį, negu metinis pagal nagrinėjamas sutartis tiekiamas kiekis (žr. 30, 31 ir 38 konstatuojamąsias dalis). Tuo metu nė vienas iš rinkos segmentų nebuvo pakankamai pajėgus ir likvidus, kad galėtų panaudoti pardavimo pagal nagrinėjamas sutartis apimtis. Kitaip tariant, net remiantis nerealistiška prielaida, kad įmonė „Hidroelectrica“ galėjo pakeisti visus Rumunijos gamintojus ir pardavėjus viename arba abiejuose rinkos segmentuose, jai vis tiek būtų reikėję rasti daugiau aptariamų kiekių pirkėjų. Todėl tuose gana nišiniuose rinkos segmentuose, nepriklausomai nuo jų apimties, taikomos sąlygos ir kainos, negalėjo būti naudojamos kaip lyginamasis rodiklis įmonės „Hidroelectrica“ kainoms pagal ilgalaikes sutartis patikimai ir objektyviai palyginti. |
| --- | --- |

(113)

Galiausiai iš tiesų, bendri kiekiai, kuriais 2007–2010 m. laikotarpiu kasmet prekiavo visi Rumunijos tiekėjai ir atitinkami pirkėjai kitos paros ir balansavimo rinkose, visada kartu sudarė mažesnį kiekį, negu metinis pagal nagrinėjamas sutartis tiekiamas kiekis (žr. 30, 31 ir 38 konstatuojamąsias dalis). Tuo metu nė vienas iš rinkos segmentų nebuvo pakankamai pajėgus ir likvidus, kad galėtų panaudoti pardavimo pagal nagrinėjamas sutartis apimtis. Kitaip tariant, net remiantis nerealistiška prielaida, kad įmonė „Hidroelectrica“ galėjo pakeisti visus Rumunijos gamintojus ir pardavėjus viename arba abiejuose rinkos segmentuose, jai vis tiek būtų reikėję rasti daugiau aptariamų kiekių pirkėjų. Todėl tuose gana nišiniuose rinkos segmentuose, nepriklausomai nuo jų apimties, taikomos sąlygos ir kainos, negalėjo būti naudojamos kaip lyginamasis rodiklis įmonės „Hidroelectrica“ kainoms pagal ilgalaikes sutartis patikimai ir objektyviai palyginti.

| (114) | Įvertinus tokias esmines sutarčių ypatybes, kaip tiekimo lankstumas, pagal sutartis numatytos ilgos trukmės ir kiekiai, ir konkrečias Rumunijos rinkos aplinkybes svarstomuoju laikotarpiu, artimiausi lyginamieji rodikliai, pagal kuriuos buvo galima nustatyti galimą ekonominio pranašumo, palyginti su Rumunijos rinkos sąlygomis, buvimą, buvo kainos, dėl kurių buvo susitarę stambūs vartotojai, sudarę individualias tiesiogines sutartis negriežtomis ir iš anksto nustatytomis sąlygomis. Todėl tikslinga išanalizuoti, ar nagrinėjamų sutarčių kainos atitiko kitų Rumunijos tiesioginių sutarčių rinkos pardavėjų kainas. 35–38 konstatuojamosiose dalyse pirmiau aprašytas duomenų rinkinys, kuriame buvo nurodytos tiesioginės dvišalės sutartys, galiojusios tuo pat metu kaip ir nagrinėjamos sutartys, yra tinkamiausias pagrindas, kuriuo šiuo atveju gali naudotis Komisija sutarčių kainoms, nustatytoms prekiautojams elektros energija įmonėms „Alro“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“, palyginti. Todėl Komisija šias kainas palygino su kainomis, gautomis iš duomenų rinkinio, remdamasi laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2010 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(114)

Įvertinus tokias esmines sutarčių ypatybes, kaip tiekimo lankstumas, pagal sutartis numatytos ilgos trukmės ir kiekiai, ir konkrečias Rumunijos rinkos aplinkybes svarstomuoju laikotarpiu, artimiausi lyginamieji rodikliai, pagal kuriuos buvo galima nustatyti galimą ekonominio pranašumo, palyginti su Rumunijos rinkos sąlygomis, buvimą, buvo kainos, dėl kurių buvo susitarę stambūs vartotojai, sudarę individualias tiesiogines sutartis negriežtomis ir iš anksto nustatytomis sąlygomis. Todėl tikslinga išanalizuoti, ar nagrinėjamų sutarčių kainos atitiko kitų Rumunijos tiesioginių sutarčių rinkos pardavėjų kainas. 35–38 konstatuojamosiose dalyse pirmiau aprašytas duomenų rinkinys, kuriame buvo nurodytos tiesioginės dvišalės sutartys, galiojusios tuo pat metu kaip ir nagrinėjamos sutartys, yra tinkamiausias pagrindas, kuriuo šiuo atveju gali naudotis Komisija sutarčių kainoms, nustatytoms prekiautojams elektros energija įmonėms „Alro“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“, palyginti. Todėl Komisija šias kainas palygino su kainomis, gautomis iš duomenų rinkinio, remdamasi laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2010 m. pabaigos.

—   Sutartys su ArcelorMittal

| (115) | Išnagrinėjusi dvi 2009 ir 2010 m. įmonės „Hidroelectrica“ su įmone „ArcelorMittal“ OPCOM-PCCB rinkoje sudarytas sutartis, Komisija nemano, kad dviejų prekiautojų OPCOM-PCCB rinkoje pateiktuose lygiagrečiuose pasiūlymuose nurodytos kainos, kuriomis remiamasi atitinkamame sprendime pradėti procedūrą, yra tinkamosios lyginamosios kainos dėl toliau nurodytų priežasčių.






  — | Kalbant apie 2009 m. sutartį pažymėtina, kad nė vienas iš OPCOM rinkoje pateiktų lygiagrečių pasiūlymų nebuvo tikrai atitinkantis reikalavimus. Prieš įmonės „ArcelorMittal“ pasiūlymą parduodant aukcione, įmonė „Energy Holding“ atsiėmė savo lygiagretų pasiūlymą, kuriame buvo nurodytas toks pat laikotarpis, kiekis ir tiekimo sąlygos (56). Kitas įmonės„Petprod“ pateiktas pasiūlymas buvo nepriimtinas lyginamosios analizės reikmėms, nes jame nurodyta tik pusė kiekio, kurį siūlė nupirkti įmonė „ArcelorMittal“, |
| --- | --- | --- |

(115)

Išnagrinėjusi dvi 2009 ir 2010 m. įmonės „Hidroelectrica“ su įmone „ArcelorMittal“ OPCOM-PCCB rinkoje sudarytas sutartis, Komisija nemano, kad dviejų prekiautojų OPCOM-PCCB rinkoje pateiktuose lygiagrečiuose pasiūlymuose nurodytos kainos, kuriomis remiamasi atitinkamame sprendime pradėti procedūrą, yra tinkamosios lyginamosios kainos dėl toliau nurodytų priežasčių.

—

Kalbant apie 2009 m. sutartį pažymėtina, kad nė vienas iš OPCOM rinkoje pateiktų lygiagrečių pasiūlymų nebuvo tikrai atitinkantis reikalavimus. Prieš įmonės „ArcelorMittal“ pasiūlymą parduodant aukcione, įmonė „Energy Holding“ atsiėmė savo lygiagretų pasiūlymą, kuriame buvo nurodytas toks pat laikotarpis, kiekis ir tiekimo sąlygos (56). Kitas įmonės„Petprod“ pateiktas pasiūlymas buvo nepriimtinas lyginamosios analizės reikmėms, nes jame nurodyta tik pusė kiekio, kurį siūlė nupirkti įmonė „ArcelorMittal“,

56

| — | Kalbant apie 2010 m. sutartį pažymėtina, jog iš lygiagrečius pasiūlymus pateikusių dviejų prekiautojų finansinių duomenų buvo matyti, kad jie nebūtų sugebėję kompensuoti nuostolių, jeigu būtų nesugebėję perparduoti didelio elektros energijos kiekio, kurį jie ketino įsigyti iš įmonės „Hidroelectrica“ – tikrasis šių dviejų prekiautojų 2010 m. tikslas buvo perparduoti elektros energiją įmonei „ArcelorMittal“ aukštesne kaina. Iš tikrųjų abu pasiūlymai buvo atsiimti iškart po to, kai 2010 m. gruodžio 29 d. įmonė „Hidroelectrica“ priėmė įmonės „ArcelorMittal“ pasiūlymą, o tai rodo, kad minimi prekiautojai tikėjosi parduoti šiuos kiekius tik įmonei „ArcelorMittal“, o ne kitiems klientams (57). |
| --- | --- |

—

Kalbant apie 2010 m. sutartį pažymėtina, jog iš lygiagrečius pasiūlymus pateikusių dviejų prekiautojų finansinių duomenų buvo matyti, kad jie nebūtų sugebėję kompensuoti nuostolių, jeigu būtų nesugebėję perparduoti didelio elektros energijos kiekio, kurį jie ketino įsigyti iš įmonės „Hidroelectrica“ – tikrasis šių dviejų prekiautojų 2010 m. tikslas buvo perparduoti elektros energiją įmonei „ArcelorMittal“ aukštesne kaina. Iš tikrųjų abu pasiūlymai buvo atsiimti iškart po to, kai 2010 m. gruodžio 29 d. įmonė „Hidroelectrica“ priėmė įmonės „ArcelorMittal“ pasiūlymą, o tai rodo, kad minimi prekiautojai tikėjosi parduoti šiuos kiekius tik įmonei „ArcelorMittal“, o ne kitiems klientams (57).

57

| (116) | Jei nėra panaudota visiškai palyginamų sutarčių, vidutinės OPCOM-PCCB rinkos kainos nėra dviem sutartims su įmone „ArcelorMittal“ tinkamas lyginamasis rodiklis, nes elektros energijos kiekis, kuriuo buvo prekiaujama OPCOM rinkoje, buvo ribotas, o veiksmingai sudaromi sandoriai buvo nesulyginami. |
| --- | --- |

(116)

Jei nėra panaudota visiškai palyginamų sutarčių, vidutinės OPCOM-PCCB rinkos kainos nėra dviem sutartims su įmone „ArcelorMittal“ tinkamas lyginamasis rodiklis, nes elektros energijos kiekis, kuriuo buvo prekiaujama OPCOM rinkoje, buvo ribotas, o veiksmingai sudaromi sandoriai buvo nesulyginami.

| (117) | Nepaisant sprendime pradėti procedūrą pateiktos preliminarios nuomonės ir atsižvelgiant į įmonės „ArcelorMittal“ pirktus didelius elektros energijos kiekius, į tai, kad įmonė „ArcelorMittal“ buvo patikimas ir finansiškai stabilus įmonės „Hidroelectrica“ klientas, ir į tai, kad nei du prekiautojų pateikti lygiagretūs pasiūlymai, nei vidutinės OPCOM-PCCB rinkos kainos, nebuvo dviem sutartims su įmone „ArcelorMittal“ tinkamas lyginamasis rodiklis, Komisija mano, kad geriausias rodiklis lyginamai kainai, skirtai palyginimo reikmėms, būtų kitoms sutartims, nurodytoms duomenų rinkinyje, naudojamas rodiklis. Todėl, atsižvelgdama į pastabas, gautas atsakant į sprendimą pradėti procedūrą, Komisija modifikavo savo analizę ir išnagrinėjo šias dvi sutartis su įmone „ArcelorMittal“ remdamasi tuo pačiu duomenų rinkiniu, kuris naudojamas ilgalaikėms sutartims palyginti. |
| --- | --- |

(117)

Nepaisant sprendime pradėti procedūrą pateiktos preliminarios nuomonės ir atsižvelgiant į įmonės „ArcelorMittal“ pirktus didelius elektros energijos kiekius, į tai, kad įmonė „ArcelorMittal“ buvo patikimas ir finansiškai stabilus įmonės „Hidroelectrica“ klientas, ir į tai, kad nei du prekiautojų pateikti lygiagretūs pasiūlymai, nei vidutinės OPCOM-PCCB rinkos kainos, nebuvo dviem sutartims su įmone „ArcelorMittal“ tinkamas lyginamasis rodiklis, Komisija mano, kad geriausias rodiklis lyginamai kainai, skirtai palyginimo reikmėms, būtų kitoms sutartims, nurodytoms duomenų rinkinyje, naudojamas rodiklis. Todėl, atsižvelgdama į pastabas, gautas atsakant į sprendimą pradėti procedūrą, Komisija modifikavo savo analizę ir išnagrinėjo šias dvi sutartis su įmone „ArcelorMittal“ remdamasi tuo pačiu duomenų rinkiniu, kuris naudojamas ilgalaikėms sutartims palyginti.

—   Komisijos atlikta ilgalaikių sutarčių kainų ekonometrinė analizė

| (118) | Gerai veikiančiose elektros energijos rinkose, kuriose taikomas tinkamas likvidumas ir priemonės, leidžiančios prognozuoti elektros energijos, kuri bus tiekiama ateityje, kainas, momentinės kainos yra geras rinkos kainų rodiklis arba apytikslė reikšmė, todėl jas galima naudoti kaip lyginamuosius rodiklius kainų lygiams konkrečiose sutartyse įvertinti. Tačiau šiuo atveju, atsižvelgiant į tai, kad 2009 m. Rumunijoje vis dar gana didelė paklausos dalis buvo tenkinama taikant reguliuojamus tarifus, taip pat į nedidelį OPCOM prekybos platformų likvidumą 2007–2010 m. laikotarpiu ir į tai, kad OPCOM administruojamos elektros energijos elektros biržos numatytos kaip atitinkama antimonopolinė rinka, kurioje nebūtų galima piktnaudžiauti dominuojančia padėtimi, vertinant galimą ekonominį pranašumą rinkos kainų požiūriu reikėtų remtis kitais tinkamais lyginamaisiais rodikliais. |
| --- | --- |

(118)

Gerai veikiančiose elektros energijos rinkose, kuriose taikomas tinkamas likvidumas ir priemonės, leidžiančios prognozuoti elektros energijos, kuri bus tiekiama ateityje, kainas, momentinės kainos yra geras rinkos kainų rodiklis arba apytikslė reikšmė, todėl jas galima naudoti kaip lyginamuosius rodiklius kainų lygiams konkrečiose sutartyse įvertinti. Tačiau šiuo atveju, atsižvelgiant į tai, kad 2009 m. Rumunijoje vis dar gana didelė paklausos dalis buvo tenkinama taikant reguliuojamus tarifus, taip pat į nedidelį OPCOM prekybos platformų likvidumą 2007–2010 m. laikotarpiu ir į tai, kad OPCOM administruojamos elektros energijos elektros biržos numatytos kaip atitinkama antimonopolinė rinka, kurioje nebūtų galima piktnaudžiauti dominuojančia padėtimi, vertinant galimą ekonominį pranašumą rinkos kainų požiūriu reikėtų remtis kitais tinkamais lyginamaisiais rodikliais.

| (119) | Todėl Komisija naudojosi Rumunijos valdžios institucijų pateiktu duomenų rinkiniu, laikydama jį geriausiu turimu įrodymų šaltiniu, atskleidžiančiu rinkos sąlygas Rumunijoje. Duomenų rinkinyje pateikta informacija, kurios pakanka, kad Komisija galėtų išanalizuoti Rumunijos elektros energijos rinkos sąlygas nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip nurodyta 36 ir 37 konstatuojamosiose dalyse. Remdamasi šiuo duomenų rinkiniu, Komisija atliko ekonometrinę analizę, siekdama apytiksliai apskaičiuoti lyginamąsias kainas, pagrįstas elektros energijos tiekimo sutartimis, galiojusiomis tuo pat metu kaip ir nagrinėjamos įmonės „Hidroelectrica“ sutartys nagrinėjamuoju laikotarpiu. Ekonominių modelių naudojimas galimų pranašumų, palyginti su rinkos sąlygomis, kiekybiniam įvertinimui atlikti atitinka tokį precedentą sudėtingomis rinkos sąlygomis (104 konstatuojamoji dalis), koks nagrinėjamas Rumunijoje nuo 2007 m. (24–38 ir 107 konstatuojamosios dalys). Visas ir išsamus techninis ekonometrinės analizės ir jos rezultatų aprašymas pateiktas II priede. |
| --- | --- |

(119)

Todėl Komisija naudojosi Rumunijos valdžios institucijų pateiktu duomenų rinkiniu, laikydama jį geriausiu turimu įrodymų šaltiniu, atskleidžiančiu rinkos sąlygas Rumunijoje. Duomenų rinkinyje pateikta informacija, kurios pakanka, kad Komisija galėtų išanalizuoti Rumunijos elektros energijos rinkos sąlygas nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip nurodyta 36 ir 37 konstatuojamosiose dalyse. Remdamasi šiuo duomenų rinkiniu, Komisija atliko ekonometrinę analizę, siekdama apytiksliai apskaičiuoti lyginamąsias kainas, pagrįstas elektros energijos tiekimo sutartimis, galiojusiomis tuo pat metu kaip ir nagrinėjamos įmonės „Hidroelectrica“ sutartys nagrinėjamuoju laikotarpiu. Ekonominių modelių naudojimas galimų pranašumų, palyginti su rinkos sąlygomis, kiekybiniam įvertinimui atlikti atitinka tokį precedentą sudėtingomis rinkos sąlygomis (104 konstatuojamoji dalis), koks nagrinėjamas Rumunijoje nuo 2007 m. (24–38 ir 107 konstatuojamosios dalys). Visas ir išsamus techninis ekonometrinės analizės ir jos rezultatų aprašymas pateiktas II priede.

| (120) | Kadangi nebuvo tikslaus orientacinio rodiklio, kuriuo remiantis būtų galima nustatyti rinkos sąlygas, siekiant įsitikinti, ar nagrinėjamose sutartyse buvo nustatytos rinkos lygį viršijusios kainos, darant konservatyvias prielaidas, t. y. atsižvelgiant į svarbius neigiamus nuokrypius nuo apskaičiuotos rinkos kainos, lyginamosios rinkos kainos buvo apskaičiuotos kaip pakaitinis rodiklis. Remdamasi šiuo konservatyviu požiūriu, Komisija atliko 2007–2010 m. įmonės „Hidroelectrica“ sutarčių kainų ir metinės lyginamosios rinkos kainos palyginimą. Šis palyginimas buvo atliktas remiantis vieneriais metais, nes nepaisant atitinkamų sutarčių nuostatų, pardavimo kainos faktiškai buvo keičiamos kasmet (58). |
| --- | --- |

(120)

Kadangi nebuvo tikslaus orientacinio rodiklio, kuriuo remiantis būtų galima nustatyti rinkos sąlygas, siekiant įsitikinti, ar nagrinėjamose sutartyse buvo nustatytos rinkos lygį viršijusios kainos, darant konservatyvias prielaidas, t. y. atsižvelgiant į svarbius neigiamus nuokrypius nuo apskaičiuotos rinkos kainos, lyginamosios rinkos kainos buvo apskaičiuotos kaip pakaitinis rodiklis. Remdamasi šiuo konservatyviu požiūriu, Komisija atliko 2007–2010 m. įmonės „Hidroelectrica“ sutarčių kainų ir metinės lyginamosios rinkos kainos palyginimą. Šis palyginimas buvo atliktas remiantis vieneriais metais, nes nepaisant atitinkamų sutarčių nuostatų, pardavimo kainos faktiškai buvo keičiamos kasmet (58).

58

| (121) | Iš analizės matyti, kad tik trys tariami pagalbos gavėjai turėjo naudos iš kainų, kurios buvo mažesnės už kainas, patenkančias į intervalą, kuriame jos galėjo būti laikomos atitinkančiomis lyginamąją rinkos kainą:






  — | kiekvienais 2007–2010 m. laikotarpio metais įmonių „Electrocarbon“ ir „Elsid“ sutarčių kainos buvo mažesnės už atitinkamų metų lyginamąją rinkos kainą, |
| --- | --- | --- |

(121)

Iš analizės matyti, kad tik trys tariami pagalbos gavėjai turėjo naudos iš kainų, kurios buvo mažesnės už kainas, patenkančias į intervalą, kuriame jos galėjo būti laikomos atitinkančiomis lyginamąją rinkos kainą:

—

kiekvienais 2007–2010 m. laikotarpio metais įmonių „Electrocarbon“ ir „Elsid“ sutarčių kainos buvo mažesnės už atitinkamų metų lyginamąją rinkos kainą,

| — | įmonės „Luxten-Lighting“ sutartyse šis skirtumas didesnis už lyginamąją kainą tik 2008 ir 2009 m. |
| --- | --- |

—

įmonės „Luxten-Lighting“ sutartyse šis skirtumas didesnis už lyginamąją kainą tik 2008 ir 2009 m.

| (122) | Iš analizės matyti, kad kainos, kurias 2007–2010 m. laikotarpiu įmonė „Hidroelectrica“ taikė devyniose sutartyse, t. y. sutartyse su įmonėmis „Alpiq RomIndustries“, „Alpiq RomEnergie“, EFT, „Electromagnetica“, „Energy Holding“, „euro-Pec“, „Electrica“, „ArcelorMittal“ ir „Alro“, visiškai atitiko lyginamąją rinkos kainą. Sutarties su įmone „Luxten-Lighting“ kainos, taikytos 2007 ir 2010 m., daug nesiskiria nuo kainų pagal kitas tiesiogines sutartis, sudarytas Rumunijos rinkoje. |
| --- | --- |

(122)

Iš analizės matyti, kad kainos, kurias 2007–2010 m. laikotarpiu įmonė „Hidroelectrica“ taikė devyniose sutartyse, t. y. sutartyse su įmonėmis „Alpiq RomIndustries“, „Alpiq RomEnergie“, EFT, „Electromagnetica“, „Energy Holding“, „euro-Pec“, „Electrica“, „ArcelorMittal“ ir „Alro“, visiškai atitiko lyginamąją rinkos kainą. Sutarties su įmone „Luxten-Lighting“ kainos, taikytos 2007 ir 2010 m., daug nesiskiria nuo kainų pagal kitas tiesiogines sutartis, sudarytas Rumunijos rinkoje.

| (123) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad visu nagrinėjamu laikotarpiu pagal sutartis su įmonėmis „Alpiq RomIndustries“, „Alpiq RomEnergie“, EFT, „Electromagnetica“, „Energy Holding“, „euro-Pec“, „Electrica“, „ArcelorMittal“ ir „Alro“, taip pat 2007 ir 2010 m. – su įmone „Luxten-Lighting“, nederamo ekonominio pranašumo, palyginti su rinkos sąlygomis, suteikta nebuvo. |
| --- | --- |

(123)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad visu nagrinėjamu laikotarpiu pagal sutartis su įmonėmis „Alpiq RomIndustries“, „Alpiq RomEnergie“, EFT, „Electromagnetica“, „Energy Holding“, „euro-Pec“, „Electrica“, „ArcelorMittal“ ir „Alro“, taip pat 2007 ir 2010 m. – su įmone „Luxten-Lighting“, nederamo ekonominio pranašumo, palyginti su rinkos sąlygomis, suteikta nebuvo.

| (124) | Tuo labiau, atlikus empirinę analizę nustatytos trys sutartys, kuriose nurodytos kainos neatitinka lyginamosios kainos, būtent įmonių „Hidroelectrica“ ir „Luxten-Lighting“ sutartis dėl 2008 ir 2009 m. ir sutartys su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ dėl 2007–2010 m. laikotarpio. |
| --- | --- |

(124)

Tuo labiau, atlikus empirinę analizę nustatytos trys sutartys, kuriose nurodytos kainos neatitinka lyginamosios kainos, būtent įmonių „Hidroelectrica“ ir „Luxten-Lighting“ sutartis dėl 2008 ir 2009 m. ir sutartys su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ dėl 2007–2010 m. laikotarpio.

| (125) | Atsižvelgiant į tai, kad išdėstyta, įmonės „Hidroelectrica“ sprendimas palikti galioti sutartis su įmonėmis „Elsid“, „Electrocarbon“ ir „Luxten-Lighting“, nelaikytinas racionalaus rinkos dalyvio sprendimu, nes sutarčių su įmone „Luxten-Lighting“ dėl 2008 ir 2009 m. ir su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ dėl 2007–2010 m. laikotarpio kainos, darant konservatyvias prielaidas (II priedas), kaip manoma, būtų žemesnės už rinkos kainas. Todėl įmonės „Hidroelectrica“ sutartimis įmonei „Luxten-Lighting“ nederamas ekonominis pranašumas buvo suteiktas 2008–2009 m. o įmonėms „Electrocarbon“ ir „Elsid“ – 2007–2010 m. |
| --- | --- |

(125)

Atsižvelgiant į tai, kad išdėstyta, įmonės „Hidroelectrica“ sprendimas palikti galioti sutartis su įmonėmis „Elsid“, „Electrocarbon“ ir „Luxten-Lighting“, nelaikytinas racionalaus rinkos dalyvio sprendimu, nes sutarčių su įmone „Luxten-Lighting“ dėl 2008 ir 2009 m. ir su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ dėl 2007–2010 m. laikotarpio kainos, darant konservatyvias prielaidas (II priedas), kaip manoma, būtų žemesnės už rinkos kainas. Todėl įmonės „Hidroelectrica“ sutartimis įmonei „Luxten-Lighting“ nederamas ekonominis pranašumas buvo suteiktas 2008–2009 m. o įmonėms „Electrocarbon“ ir „Elsid“ – 2007–2010 m.

| (126) | Iš to matyti, kad įmonės „Hidroelectrica“ sutartys su įmone „Luxten-Lighting“ dėl 2008 ir 2009 m. ir su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ dėl 2007–2010 m. laikotarpio, matomai buvo palankios pirkėjams, nes pagal jas jie galėjo įgyti didesnį nederamą ekonominį pranašumą, negu įgytų normaliomis rinkos sąlygomis, todėl negalima atmesti galimybės, kad pagal sutartis galėjo būti suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(126)

Iš to matyti, kad įmonės „Hidroelectrica“ sutartys su įmone „Luxten-Lighting“ dėl 2008 ir 2009 m. ir su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ dėl 2007–2010 m. laikotarpio, matomai buvo palankios pirkėjams, nes pagal jas jie galėjo įgyti didesnį nederamą ekonominį pranašumą, negu įgytų normaliomis rinkos sąlygomis, todėl negalima atmesti galimybės, kad pagal sutartis galėjo būti suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (127) | Todėl atsižvelgiant į 120 konstatuojamojoje dalyje aprašytos Komisijos atliktos ekonometrinės analizės išvadas, būtina toliau analizuoti, ar įmonių „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“ atžvilgiu įvykdyta viena iš visų kitų valstybės pagalbos buvimo sąlygų. |
| --- | --- |

(127)

Todėl atsižvelgiant į 120 konstatuojamojoje dalyje aprašytos Komisijos atliktos ekonometrinės analizės išvadas, būtina toliau analizuoti, ar įmonių „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“ atžvilgiu įvykdyta viena iš visų kitų valstybės pagalbos buvimo sąlygų.

7.3.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (128) | Atsižvelgiant į tai, kad 80 % įmonės „Hidroelectrica“ akcijų priklauso valstybei ir kad dėl galimo apyvartos sumažėjimo sumažėtų Rumunijos, kaip akcininkės, turimi ištekliai, Komisija gali daryti išvadą, kad pardavus elektros energiją pagal tris sutartis su įmone „Luxten-Lighting“ dėl 2008–2009 m. laikotarpio bei su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ dėl 2007–2010 m. laikotarpio gautos pajamos arba jų sumažėjimas yra susiję su valstybės ištekliais, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(128)

Atsižvelgiant į tai, kad 80 % įmonės „Hidroelectrica“ akcijų priklauso valstybei ir kad dėl galimo apyvartos sumažėjimo sumažėtų Rumunijos, kaip akcininkės, turimi ištekliai, Komisija gali daryti išvadą, kad pardavus elektros energiją pagal tris sutartis su įmone „Luxten-Lighting“ dėl 2008–2009 m. laikotarpio bei su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ dėl 2007–2010 m. laikotarpio gautos pajamos arba jų sumažėjimas yra susiję su valstybės ištekliais, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (129) | Tačiau ta pati išvada nebūtinai yra pagrįsta vertinant komercinių įmonės „Hidroelectrica“ sprendimų dėl kainų ir iš pardavimo gautų pajamų, gautų pagal tris sutartis su įmonėmis „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“ po 2007 m. sausio 1 d., priskirtinumą Rumunijos valstybei. Iš tiesų, vien tai, kad kainas nustatė valstybinė įmonė „Hidroelectrica“, kurios didžiąją dalį akcijų kontroliavo Rumunijos valstybė, taikydama nagrinėjamas sutartis, nėra pakankama priežastis daryti išvadą, kad šie sprendimai priskirtini Rumunijos valstybei. |
| --- | --- |

(129)

Tačiau ta pati išvada nebūtinai yra pagrįsta vertinant komercinių įmonės „Hidroelectrica“ sprendimų dėl kainų ir iš pardavimo gautų pajamų, gautų pagal tris sutartis su įmonėmis „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“ po 2007 m. sausio 1 d., priskirtinumą Rumunijos valstybei. Iš tiesų, vien tai, kad kainas nustatė valstybinė įmonė „Hidroelectrica“, kurios didžiąją dalį akcijų kontroliavo Rumunijos valstybė, taikydama nagrinėjamas sutartis, nėra pakankama priežastis daryti išvadą, kad šie sprendimai priskirtini Rumunijos valstybei.

| (130) | Iš tikrųjų, 2007 m. sausio 1 d. galiojo visos trys sutartys (19 konstatuojamoji dalis, I priedas). Komisija nėra kompetentinga nustatyti, ar išvada, kad trys nagrinėjamos 2002 ir 2004 m. sutartys ir bet kokie pakeitimai laikotarpiu iki Rumunijos įstojimo į ES buvo priskirtini Rumunijos valstybei, arba įvertinti rinkos aplinkybes, kuriomis šios sutartys buvo pasirašytos arba iš dalies pakeistos iki atitinkamos datos (101 konstatuojamoji dalis). Todėl įmonės „Hidroelectrica“ sprendimai, kuriuos Komisija kompetentinga vertinti, yra tokie:






  — | oficialus arba numanomas sprendimas po 2007 m. sausio 1 d. palikti galioti į Rumunijos įstojimo į ES sudarytas pardavimo sutartis ir |
| --- | --- | --- |

(130)

Iš tikrųjų, 2007 m. sausio 1 d. galiojo visos trys sutartys (19 konstatuojamoji dalis, I priedas). Komisija nėra kompetentinga nustatyti, ar išvada, kad trys nagrinėjamos 2002 ir 2004 m. sutartys ir bet kokie pakeitimai laikotarpiu iki Rumunijos įstojimo į ES buvo priskirtini Rumunijos valstybei, arba įvertinti rinkos aplinkybes, kuriomis šios sutartys buvo pasirašytos arba iš dalies pakeistos iki atitinkamos datos (101 konstatuojamoji dalis). Todėl įmonės „Hidroelectrica“ sprendimai, kuriuos Komisija kompetentinga vertinti, yra tokie:

—

oficialus arba numanomas sprendimas po 2007 m. sausio 1 d. palikti galioti į Rumunijos įstojimo į ES sudarytas pardavimo sutartis ir

| — | bet kokie sprendimai iš esmės keisti sutarties sąlygas po Rumunijos įstojimo į ES, ypač sprendimai iš dalies pakeisti sutarčių kainas. |
| --- | --- |

—

bet kokie sprendimai iš esmės keisti sutarties sąlygas po Rumunijos įstojimo į ES, ypač sprendimai iš dalies pakeisti sutarčių kainas.

| (131) | Šiuo atžvilgiu, net jei Rumunijos valstybė būtų galėjusi kontroliuoti įmonės „Hidroelectrica“ politiką ir daryti lemiamą įtaką jos sprendimams, negalima automatiškai daryti prielaidos, jog dėl to, kad buvo paliktos galioti sutartys su įmone „Luxten-Lighting“ 2008–2009 m. bei su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ 2007–2010 m. laikotarpiui, taip pat iš dalies pakeistos sutarties kainos, ji iš tiesų vykdė tą kontrolę. |
| --- | --- |

(131)

Šiuo atžvilgiu, net jei Rumunijos valstybė būtų galėjusi kontroliuoti įmonės „Hidroelectrica“ politiką ir daryti lemiamą įtaką jos sprendimams, negalima automatiškai daryti prielaidos, jog dėl to, kad buvo paliktos galioti sutartys su įmone „Luxten-Lighting“ 2008–2009 m. bei su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ 2007–2010 m. laikotarpiui, taip pat iš dalies pakeistos sutarties kainos, ji iš tiesų vykdė tą kontrolę.

| (132) | Remiantis atitinkama teismų praktika (59), būtina išnagrinėti tiek klausimą, ar Rumunijos valdžios institucijos gali būti laikomos vienaip ar kitaip dalyvavusiomis paliekant galioti nagrinėjamas sutartis ir keičiant sutartines kainas, tiek mažą tikimybę, kad jos nedalyvavo priimant šiuos sprendimus. Šiuo tikslu priskirtinumą Rumunijos valstybei galima numanyti iš kai kurių rodiklių, matomų iš aplinkybių ir konteksto, kuriems esant įmonė „Hidroelectrica“ tiekė elektros energiją įmonei „Luxten-Lighting“ 2008–2009 m. bei įmonėms „Electrocarbon“ ir „Elsid“ po 2007 m. |
| --- | --- |

(132)

Remiantis atitinkama teismų praktika (59), būtina išnagrinėti tiek klausimą, ar Rumunijos valdžios institucijos gali būti laikomos vienaip ar kitaip dalyvavusiomis paliekant galioti nagrinėjamas sutartis ir keičiant sutartines kainas, tiek mažą tikimybę, kad jos nedalyvavo priimant šiuos sprendimus. Šiuo tikslu priskirtinumą Rumunijos valstybei galima numanyti iš kai kurių rodiklių, matomų iš aplinkybių ir konteksto, kuriems esant įmonė „Hidroelectrica“ tiekė elektros energiją įmonei „Luxten-Lighting“ 2008–2009 m. bei įmonėms „Electrocarbon“ ir „Elsid“ po 2007 m.

59

| (133) | Visų pirma, remiantis atitinkama teismų praktika, trijų vykdomų sutarčių galiojimo pratęsimo ir sutarčių kainų pakeitimai 2007 m. galėtų būti priskirtini Rumunijai i) jeigu įmonė „Hidroelectrica“ nebūtų galėjusi priimti sprendimų šiais klausimais neatsižvelgdama į valdžios institucijų reikalavimus arba ii) jeigu įmonė „Hidroelectrica“ būtų turėjusi atsižvelgti į Vyriausybinės arba kelių ministerijų institucijos parengtas direktyvas. Panašiai, taip pat turėjo būti atsižvelgta į: iii) tai, ar įmonė „Hidroelectrica“ integruota į viešojo administravimo struktūras, iv) jos veiklos pobūdį ir šios veiklos vykdymą rinkoje įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis, v) įmonės „Hidroelectrica“ teisinę padėtį pagal viešąją teisę arba įprastą bendrovių teisę, vi) valdžios institucijų vykdomos jos valdymo kontrolės intensyvumą arba vii) bet kurį kitą rodiklį, kad valdžios institucijos dalyvauja pratęsiant sutarčių galiojimą ir keičiant sutarčių kainas, arba į tai, kad mažai tikėtina, jog jos nedalyvauja, taip pat turėjo būti atsižvelgiama į viii) įmonės „Hidroelectrica“ priimtų sprendimų taikymo sritį, turinį arba jos sąlygas (60). |
| --- | --- |

(133)

Visų pirma, remiantis atitinkama teismų praktika, trijų vykdomų sutarčių galiojimo pratęsimo ir sutarčių kainų pakeitimai 2007 m. galėtų būti priskirtini Rumunijai i) jeigu įmonė „Hidroelectrica“ nebūtų galėjusi priimti sprendimų šiais klausimais neatsižvelgdama į valdžios institucijų reikalavimus arba ii) jeigu įmonė „Hidroelectrica“ būtų turėjusi atsižvelgti į Vyriausybinės arba kelių ministerijų institucijos parengtas direktyvas. Panašiai, taip pat turėjo būti atsižvelgta į: iii) tai, ar įmonė „Hidroelectrica“ integruota į viešojo administravimo struktūras, iv) jos veiklos pobūdį ir šios veiklos vykdymą rinkoje įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis, v) įmonės „Hidroelectrica“ teisinę padėtį pagal viešąją teisę arba įprastą bendrovių teisę, vi) valdžios institucijų vykdomos jos valdymo kontrolės intensyvumą arba vii) bet kurį kitą rodiklį, kad valdžios institucijos dalyvauja pratęsiant sutarčių galiojimą ir keičiant sutarčių kainas, arba į tai, kad mažai tikėtina, jog jos nedalyvauja, taip pat turėjo būti atsižvelgiama į viii) įmonės „Hidroelectrica“ priimtų sprendimų taikymo sritį, turinį arba jos sąlygas (60).

60

| (134) | Įmonė „Hidroelectrica“ yra pagal įprastą bendrovių teisę valdoma bendrovė, neintegruota į viešojo administravimo struktūras. Iš esmės, įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdybos nariai gali kartu eiti pareigas valstybiniuose postuose (12 konstatuojamoji dalis). Iš to galima numanyti, kad direktorių valdybos nariai buvo pasirenkami remiantis jų artumu Vyriausybei, o ne jų verslo patirtimi arba kompetencija. Nors yra požymių, kad įmonė „Hidroelectrica“ įpareigota atsižvelgti į Vyriausybinės arba kelių ministerijų institucijos parengtas direktyvas, nėra požymių, kad bet kokios tokios direktyvos buvo parengtos siekiant pratęsti šių trijų nagrinėjamų sutarčių galiojimą ir padidinti sutarčių kainas. Visų pirma, nėra požymių, kad įmonės „Hidroelectrica“ visuotinis akcininkų susirinkimas arba direktorių valdyba atliko kokį nors vaidmenį priimant sprendimus, susijusius su komercinių elektros energijos sutarčių galiojimo pratęsimo ir (arba) šias sutartis vykdant taikytų kainų keitimu (12 konstatuojamoji dalis). Kaip pažymėjo kelios suinteresuotosios šalys, pagal įmonės „Hidroelectrica“ įstatus ir Rumunijos bendrovių teisę generalinis direktorius vadovauja įmonei, jai atstovauja kasdienėje jos veikloje, savarankiškai priima sprendimus visais klausimais, išskyrus tuos, kuriuos spręsti pavesta visuotiniam akcininkų susirinkimui ir direktorių valdybai. Rumunijos valdžios institucijos pabrėžia, kad direktorių valdybos nariai privalo sprendimus priimti vadovaudamiesi įmonės interesais. |
| --- | --- |

(134)

Įmonė „Hidroelectrica“ yra pagal įprastą bendrovių teisę valdoma bendrovė, neintegruota į viešojo administravimo struktūras. Iš esmės, įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdybos nariai gali kartu eiti pareigas valstybiniuose postuose (12 konstatuojamoji dalis). Iš to galima numanyti, kad direktorių valdybos nariai buvo pasirenkami remiantis jų artumu Vyriausybei, o ne jų verslo patirtimi arba kompetencija. Nors yra požymių, kad įmonė „Hidroelectrica“ įpareigota atsižvelgti į Vyriausybinės arba kelių ministerijų institucijos parengtas direktyvas, nėra požymių, kad bet kokios tokios direktyvos buvo parengtos siekiant pratęsti šių trijų nagrinėjamų sutarčių galiojimą ir padidinti sutarčių kainas. Visų pirma, nėra požymių, kad įmonės „Hidroelectrica“ visuotinis akcininkų susirinkimas arba direktorių valdyba atliko kokį nors vaidmenį priimant sprendimus, susijusius su komercinių elektros energijos sutarčių galiojimo pratęsimo ir (arba) šias sutartis vykdant taikytų kainų keitimu (12 konstatuojamoji dalis). Kaip pažymėjo kelios suinteresuotosios šalys, pagal įmonės „Hidroelectrica“ įstatus ir Rumunijos bendrovių teisę generalinis direktorius vadovauja įmonei, jai atstovauja kasdienėje jos veikloje, savarankiškai priima sprendimus visais klausimais, išskyrus tuos, kuriuos spręsti pavesta visuotiniam akcininkų susirinkimui ir direktorių valdybai. Rumunijos valdžios institucijos pabrėžia, kad direktorių valdybos nariai privalo sprendimus priimti vadovaudamiesi įmonės interesais.

| (135) | Ministro įsakymas Nr. 445/2009, kuriuo Komisija rėmėsi priimdama sprendimą pradėti procedūrą (44 konstatuojamoji dalis), trijų nagrinėjamų sutarčių nuostatoms ir sąlygoms įtakos neturėjo. Pagal šio įsakymo 1 straipsnio 2 dalį, vykdomoms dvišalėms sutartims paprastai buvo netaikomos taisyklės, kuriomis remiantis Ekonomikos, prekybos ir verslo aplinkos ministerijos atstovai ir valstybės elektros energijos įmonių direktorių valdybų nariai buvo įpareigoti užtikrinti, kad nuo 2010 m. kovo 31 d. didmeninei rinkai skirta elektros energijos dalimi būtų prekiaujama tik OPCOM administruojamose rinkose. Kaip pažymėta 101 konstatuojamojoje dalyje, kompetencija patikrinti nagrinėjamas sutartis ES valstybės pagalbos taisyklių atžvilgiu, pradėjo galioti Rumunijai įstojus į ES, kitaip tariant likus trejiems metams iki Ministro įsakyme Nr. 445/2009 nustatyto termino ir daugiau nei dvejiems metams iki šio įsakymo priėmimo. Iš to matyti, kad tuo metu, kai nagrinėjamas sutartis jau buvo galima peržiūrėti pagal ES taisykles, tokių taisyklių nebuvo. Be to, mažmeninės prekybos sutartys, sudarytos tarp įmonių „Hidroelectrica ir Elsid“ bei atitinkamai su įmone „Electrocarbon“ ir galiojusios iki 2010 m. kovo 31 d., nebūtų buvusios įtrauktos, net jei ši priemonė būtų buvusi taikoma ir sutartims, galiojusioms tuo metu, kai įsigaliojo įsakymas, nes svarbus buvo tik (būsimas) didmeninis pardavimas. |
| --- | --- |

(135)

Ministro įsakymas Nr. 445/2009, kuriuo Komisija rėmėsi priimdama sprendimą pradėti procedūrą (44 konstatuojamoji dalis), trijų nagrinėjamų sutarčių nuostatoms ir sąlygoms įtakos neturėjo. Pagal šio įsakymo 1 straipsnio 2 dalį, vykdomoms dvišalėms sutartims paprastai buvo netaikomos taisyklės, kuriomis remiantis Ekonomikos, prekybos ir verslo aplinkos ministerijos atstovai ir valstybės elektros energijos įmonių direktorių valdybų nariai buvo įpareigoti užtikrinti, kad nuo 2010 m. kovo 31 d. didmeninei rinkai skirta elektros energijos dalimi būtų prekiaujama tik OPCOM administruojamose rinkose. Kaip pažymėta 101 konstatuojamojoje dalyje, kompetencija patikrinti nagrinėjamas sutartis ES valstybės pagalbos taisyklių atžvilgiu, pradėjo galioti Rumunijai įstojus į ES, kitaip tariant likus trejiems metams iki Ministro įsakyme Nr. 445/2009 nustatyto termino ir daugiau nei dvejiems metams iki šio įsakymo priėmimo. Iš to matyti, kad tuo metu, kai nagrinėjamas sutartis jau buvo galima peržiūrėti pagal ES taisykles, tokių taisyklių nebuvo. Be to, mažmeninės prekybos sutartys, sudarytos tarp įmonių „Hidroelectrica ir Elsid“ bei atitinkamai su įmone „Electrocarbon“ ir galiojusios iki 2010 m. kovo 31 d., nebūtų buvusios įtrauktos, net jei ši priemonė būtų buvusi taikoma ir sutartims, galiojusioms tuo metu, kai įsigaliojo įsakymas, nes svarbus buvo tik (būsimas) didmeninis pardavimas.

| (136) | Taip pat, nors Ministro įsakyme Nr. 445/2009 ir užsimenama apie tam tikrą valstybės įtaką valstybei priklausančių elektros energijos gamintojų komercinei politikai, jo tikslas daugiausia yra norminio pobūdžio, t. y. didinti elektros energijos sandorių didmeninėje rinkoje skaidrumą ir užtikrinti didesnius kiekius ir likvidumą OPCOM administruojamose prekybos platformose. Šis ministro įsakymas taikomas ne tik įmonei „Hidroelectrica“, bet ir visiems kitiems valstybei priklausantiems gamintojams. Todėl pagal Ministro įsakymo Nr. 445/2009 nuostatas ir tikslus negalima daryti išvados, kad Rumunijos valstybė kontroliavo kiekvieną sandorį, sutartį ar sutarties pakeitimą, susijusius su valstybės nuosavybei priklausančių elektros energijos gamintojų, sudarančių didžiąją gamintojų Rumunijos rinkoje dalį, ir ypač įmonės „Hidroelectrica“ vykdomu elektros energijos tiekimu. Kitaip tariant, šis įsakymas neįrodo, kad Rumunijos valstybė buvo susijusi su įprastine kasdiene komercine veikla, pardavimo sutartimis, jų pakeitimais ir kt. klausimais, susijusiais su trimis nagrinėjamomis sutartimis. |
| --- | --- |

(136)

Taip pat, nors Ministro įsakyme Nr. 445/2009 ir užsimenama apie tam tikrą valstybės įtaką valstybei priklausančių elektros energijos gamintojų komercinei politikai, jo tikslas daugiausia yra norminio pobūdžio, t. y. didinti elektros energijos sandorių didmeninėje rinkoje skaidrumą ir užtikrinti didesnius kiekius ir likvidumą OPCOM administruojamose prekybos platformose. Šis ministro įsakymas taikomas ne tik įmonei „Hidroelectrica“, bet ir visiems kitiems valstybei priklausantiems gamintojams. Todėl pagal Ministro įsakymo Nr. 445/2009 nuostatas ir tikslus negalima daryti išvados, kad Rumunijos valstybė kontroliavo kiekvieną sandorį, sutartį ar sutarties pakeitimą, susijusius su valstybės nuosavybei priklausančių elektros energijos gamintojų, sudarančių didžiąją gamintojų Rumunijos rinkoje dalį, ir ypač įmonės „Hidroelectrica“ vykdomu elektros energijos tiekimu. Kitaip tariant, šis įsakymas neįrodo, kad Rumunijos valstybė buvo susijusi su įprastine kasdiene komercine veikla, pardavimo sutartimis, jų pakeitimais ir kt. klausimais, susijusiais su trimis nagrinėjamomis sutartimis.

| (137) | Be elektros energijos tiekimo reguliuojamoje rinkoje (25–26 konstatuojamosios dalys), įmonė „Hidroelectrica“ vykdo elektros energijos tiekimo veiklą atvirosiose rinkose su atvirosios rinkos pirkėjais, konkuruodama su kitais privačiais arba valstybei priklausančiais tiekėjais. Visų pirma, gana dideliu elektros energijos kiekiu, gerokai viršijančiu bendrą kiekį, kurį įmonė „Hidroelectrica“ tiekia pagal visas nagrinėjamas sutartis, buvo prekiaujama pagal individualias ilgalaikes sutartis Rumunijos rinkoje, kurioje konkuruoja daug kitų tiekėjų (30 ir 38 konstatuojamosios dalys). Todėl nagrinėjamos įmonės „Hidroelectrica“ sutartys ir, visų pirma, trys individualios ilgalaikės sutartys su įmonėmis „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“, kurių galiojimas po 2007 m. sausio 1 d. buvo pratęstas, nėra nenormalios arba ypatingos, o tai galėjo reikšti ypatingą valstybės suinteresuotumą jų galiojimo pratęsimu. |
| --- | --- |

(137)

Be elektros energijos tiekimo reguliuojamoje rinkoje (25–26 konstatuojamosios dalys), įmonė „Hidroelectrica“ vykdo elektros energijos tiekimo veiklą atvirosiose rinkose su atvirosios rinkos pirkėjais, konkuruodama su kitais privačiais arba valstybei priklausančiais tiekėjais. Visų pirma, gana dideliu elektros energijos kiekiu, gerokai viršijančiu bendrą kiekį, kurį įmonė „Hidroelectrica“ tiekia pagal visas nagrinėjamas sutartis, buvo prekiaujama pagal individualias ilgalaikes sutartis Rumunijos rinkoje, kurioje konkuruoja daug kitų tiekėjų (30 ir 38 konstatuojamosios dalys). Todėl nagrinėjamos įmonės „Hidroelectrica“ sutartys ir, visų pirma, trys individualios ilgalaikės sutartys su įmonėmis „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“, kurių galiojimas po 2007 m. sausio 1 d. buvo pratęstas, nėra nenormalios arba ypatingos, o tai galėjo reikšti ypatingą valstybės suinteresuotumą jų galiojimo pratęsimu.

| (138) | Be to, 2012 m. pradėjęs nemokumo procedūras, įmonės „Hidroelectrica“ turto administratorius sutarčių su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ galiojimą pratęsė ir dėl jų persiderėjo, o tai rodo, kad šios sutartys tebebuvo svarbios naujai laikinai įmonės „Hidroelectrica“ vadovybei ir praėjus nemažai laiko po Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą 2007 m. ir praėjus nemažai laiko nuo šių sutarčių sudarymo ir dalinio pakeitimo, ypač kainų atžvilgiu. Atitinkamai, įmonė „Hidroelectrica“ paprašė didesnių kainų, viršijančių sutarties kainų lygį, bei įspėjo įmones „Electrocarbon“ ir „Elsid“ apie tiekimo nutraukimą, siekdama paskatinti jas sutikti su tolesniu kainų didinimu 2010 m. (22 konstatuojamoji dalis), taigi, veikė kaip siekiantis pajamas kuo labiau padidinti pardavėjas, o ne kaip pagalbos teikėjas. |
| --- | --- |

(138)

Be to, 2012 m. pradėjęs nemokumo procedūras, įmonės „Hidroelectrica“ turto administratorius sutarčių su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ galiojimą pratęsė ir dėl jų persiderėjo, o tai rodo, kad šios sutartys tebebuvo svarbios naujai laikinai įmonės „Hidroelectrica“ vadovybei ir praėjus nemažai laiko po Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą 2007 m. ir praėjus nemažai laiko nuo šių sutarčių sudarymo ir dalinio pakeitimo, ypač kainų atžvilgiu. Atitinkamai, įmonė „Hidroelectrica“ paprašė didesnių kainų, viršijančių sutarties kainų lygį, bei įspėjo įmones „Electrocarbon“ ir „Elsid“ apie tiekimo nutraukimą, siekdama paskatinti jas sutikti su tolesniu kainų didinimu 2010 m. (22 konstatuojamoji dalis), taigi, veikė kaip siekiantis pajamas kuo labiau padidinti pardavėjas, o ne kaip pagalbos teikėjas.

| (139) | Tai nereiškia, kad Rumunijos valstybė neturi galimybių dalyvauti sudarant valstybei priklausančių elektros energijos tiekėjų komercines sutartis, vadovaudamasi konkrečių ir svarbių pramoninių pirkėjų interesais. Pvz., prieš Rumunijai įstojant į ES rašytame 2006 m. vasario 2 d. vidaus rašte, kurį pasirašė Ekonomikos ir prekybos ministerijos valstybės sekretorius ir patvirtino Ministras pirmininkas, buvo siūloma įgyvendinti specialų lengvatinį režimą dešimčiai didžiausių daug energijos naudojančių Rumunijos naudotojų (įskaitant aliuminio arba plieno gamintojus, kuriems elektros energiją tiekė įmonės „Hidroelectrica“ arba „Nuclearelectrica“). Dėl sutarties su įmone „Arcelor-Mittal“, visų pirma 2009 m. gruodžio 16 d. įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdybos sprendimu Nr. 13/2009, įmonės „Hidroelectrica“ generalinis direktorius įgaliotas derėtis dėl tebevykdomos elektros energijos pardavimo sutarties geriausiomis įmonei „Hidroelectrica“ sąlygomis. Direktorių valdyba tai padarė patvirtindama pagrindines 2009 ir 2010 m. sutarčių su įmone „ArcelorMittal“ sąlygas. Įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdyba taip pat patvirtino sutarties su įmone „Alro“ 2009 m. priedėlį Nr. 17, kuriuo į sutarties kainos skaičiavimą įtraukiama Londono metalų biržos formulė. |
| --- | --- |

(139)

Tai nereiškia, kad Rumunijos valstybė neturi galimybių dalyvauti sudarant valstybei priklausančių elektros energijos tiekėjų komercines sutartis, vadovaudamasi konkrečių ir svarbių pramoninių pirkėjų interesais. Pvz., prieš Rumunijai įstojant į ES rašytame 2006 m. vasario 2 d. vidaus rašte, kurį pasirašė Ekonomikos ir prekybos ministerijos valstybės sekretorius ir patvirtino Ministras pirmininkas, buvo siūloma įgyvendinti specialų lengvatinį režimą dešimčiai didžiausių daug energijos naudojančių Rumunijos naudotojų (įskaitant aliuminio arba plieno gamintojus, kuriems elektros energiją tiekė įmonės „Hidroelectrica“ arba „Nuclearelectrica“). Dėl sutarties su įmone „Arcelor-Mittal“, visų pirma 2009 m. gruodžio 16 d. įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdybos sprendimu Nr. 13/2009, įmonės „Hidroelectrica“ generalinis direktorius įgaliotas derėtis dėl tebevykdomos elektros energijos pardavimo sutarties geriausiomis įmonei „Hidroelectrica“ sąlygomis. Direktorių valdyba tai padarė patvirtindama pagrindines 2009 ir 2010 m. sutarčių su įmone „ArcelorMittal“ sąlygas. Įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdyba taip pat patvirtino sutarties su įmone „Alro“ 2009 m. priedėlį Nr. 17, kuriuo į sutarties kainos skaičiavimą įtraukiama Londono metalų biržos formulė.

| (140) | Atitinkamai, įmonės „Nuclearelectrica“ ir „CE Hunedoara“, kurios kaip ir įmonė „Hidroelectrica“, priklauso valstybei, 2011 m. vasario 3 d. generalinių direktorių memorandume prašyta Ekonomikos ir prekybos ministerijos leisti sudaryti elektros energijos didmeninio pardavimo sutartį tarp įmonės „Nuclearelectrica“, kaip pardavėjo, ir įmonės „CE Hunedoara“, kaip pirkėjo. Dėl šio sandorio reikėjo nukrypti nuo Įsakymo Nr. 445/2009 nuostatų, pagal kurias buvo reikalaujama, kad bet koks didmeninės prekybos elektros energija sandoris, kuriame dalyvauja valstybei priklausanti įmonė, būtų atliekamas tik OPCOM administruojamoje rinkoje. Nukrypti nuo nuostatų buvo prašoma atsižvelgiant į tai, kad įsigyta elektros energija būtų naudojama daugybės nacionalinės svarbos pramoninių vartotojų 2011 m. elektros energijos poreikiams tenkinti. Šiam memorandumui visiškai pritarė Ekonomikos ir prekybos ministerija. |
| --- | --- |

(140)

Atitinkamai, įmonės „Nuclearelectrica“ ir „CE Hunedoara“, kurios kaip ir įmonė „Hidroelectrica“, priklauso valstybei, 2011 m. vasario 3 d. generalinių direktorių memorandume prašyta Ekonomikos ir prekybos ministerijos leisti sudaryti elektros energijos didmeninio pardavimo sutartį tarp įmonės „Nuclearelectrica“, kaip pardavėjo, ir įmonės „CE Hunedoara“, kaip pirkėjo. Dėl šio sandorio reikėjo nukrypti nuo Įsakymo Nr. 445/2009 nuostatų, pagal kurias buvo reikalaujama, kad bet koks didmeninės prekybos elektros energija sandoris, kuriame dalyvauja valstybei priklausanti įmonė, būtų atliekamas tik OPCOM administruojamoje rinkoje. Nukrypti nuo nuostatų buvo prašoma atsižvelgiant į tai, kad įsigyta elektros energija būtų naudojama daugybės nacionalinės svarbos pramoninių vartotojų 2011 m. elektros energijos poreikiams tenkinti. Šiam memorandumui visiškai pritarė Ekonomikos ir prekybos ministerija.

| (141) | Iš to matyti, kad yra keletas netiesioginių įrodymų, kurie neleidžia visiškai paneigti, kad Rumunijos valstybė dalyvavo įmonei „Hidroelectrica“ sudarant sutartis su stambiais daug energijos naudojančiais pramoniniais pirkėjais arba atliekant esminius jų pakeitimus. |
| --- | --- |

(141)

Iš to matyti, kad yra keletas netiesioginių įrodymų, kurie neleidžia visiškai paneigti, kad Rumunijos valstybė dalyvavo įmonei „Hidroelectrica“ sudarant sutartis su stambiais daug energijos naudojančiais pramoniniais pirkėjais arba atliekant esminius jų pakeitimus.

| (142) | Be to, Komisija padarė išvadą, kad kitos pirkimo sutartys, kurias 2008 ir 2009 m. įmonė „Hidroelectrica“ sudarė su kitomis valstybei priklausančiomis įmonėmis „Electrocentrale Deva“ ir „Termoelectrica“, buvo priskirtinos Rumunijos valstybei. Ši išvada buvo daugiausia grindžiama tiesioginiu įrodymu, kad kitos dvi valstybei priklausančios įmonės prašė atsakingos ministerijos pritarimo sutartims, taip pat dėl valstybei priklausančios įmonės „Hidroelectrica“, kaip jų ir valstybei priklausančių kasyklų, kurios jas aprūpino anglimis, vykdomos veiklos (kryžminio) finansavimo priemonių, dėl socialinių ir kitų nekomercinių priežasčių (61). |
| --- | --- |

(142)

Be to, Komisija padarė išvadą, kad kitos pirkimo sutartys, kurias 2008 ir 2009 m. įmonė „Hidroelectrica“ sudarė su kitomis valstybei priklausančiomis įmonėmis „Electrocentrale Deva“ ir „Termoelectrica“, buvo priskirtinos Rumunijos valstybei. Ši išvada buvo daugiausia grindžiama tiesioginiu įrodymu, kad kitos dvi valstybei priklausančios įmonės prašė atsakingos ministerijos pritarimo sutartims, taip pat dėl valstybei priklausančios įmonės „Hidroelectrica“, kaip jų ir valstybei priklausančių kasyklų, kurios jas aprūpino anglimis, vykdomos veiklos (kryžminio) finansavimo priemonių, dėl socialinių ir kitų nekomercinių priežasčių (61).

61

| (143) | Tačiau remiantis argumentais, kurie gali būti laikomi įtikinamais (arba kuriais remiantis neatmetama galimybė), kad Rumunijos valstybė dalyvavo įmonei „Hidroelectrica“ sudarant sutartis su stambiais Rumunijos ekonomikai nacionalinės reikšmės turinčiais pramoniniais pirkėjais ir su kitais valstybei priklausančiais pardavėjais, negalima daryti išvados, kad visos komercinės įmonės „Hidroelectrica“ sutartys ir, visų pirma, sutartys su įmonėmis „Elsid“, „Electrocarbon“ ir prekiautojais elektros energija laikomos priskirtinomis Rumunijos valstybei. Skirtingai nei įmonės „Electrocentrale Deva“ ir „Termoelectrica“, įmonės „Elsid“, „Electrocarbon“ ir prekiautojai elektros energija buvo privačios įmonės, iš kurių nė viena negali būti laikoma stambiu Rumunijos ekonomikai nacionalinės reikšmės turinčiu pramoniniu pirkėju. Visų pirma, iš atliekant tyrimą surinktų įrodymų nematyti jokio konkretaus Rumunijos valstybės intereso arba dalyvavimo skatinant įmonę „Hidroelectrica“ sudaryti sutartis su įmonėmis „Elsid“, „Electrocarbon“ ir prekiautojais elektros energija arba, Rumunijai įstojus į ES, palikti jas galioti. |
| --- | --- |

(143)

Tačiau remiantis argumentais, kurie gali būti laikomi įtikinamais (arba kuriais remiantis neatmetama galimybė), kad Rumunijos valstybė dalyvavo įmonei „Hidroelectrica“ sudarant sutartis su stambiais Rumunijos ekonomikai nacionalinės reikšmės turinčiais pramoniniais pirkėjais ir su kitais valstybei priklausančiais pardavėjais, negalima daryti išvados, kad visos komercinės įmonės „Hidroelectrica“ sutartys ir, visų pirma, sutartys su įmonėmis „Elsid“, „Electrocarbon“ ir prekiautojais elektros energija laikomos priskirtinomis Rumunijos valstybei. Skirtingai nei įmonės „Electrocentrale Deva“ ir „Termoelectrica“, įmonės „Elsid“, „Electrocarbon“ ir prekiautojai elektros energija buvo privačios įmonės, iš kurių nė viena negali būti laikoma stambiu Rumunijos ekonomikai nacionalinės reikšmės turinčiu pramoniniu pirkėju. Visų pirma, iš atliekant tyrimą surinktų įrodymų nematyti jokio konkretaus Rumunijos valstybės intereso arba dalyvavimo skatinant įmonę „Hidroelectrica“ sudaryti sutartis su įmonėmis „Elsid“, „Electrocarbon“ ir prekiautojais elektros energija arba, Rumunijai įstojus į ES, palikti jas galioti.

| (144) | Be to, kalbant apie įmones „Elsid“, „Electrocarbon“ ir „Luxten-Lighting“, kurios buvo ypač išskirtos ankstesniame 7.1 skirsnyje, iš kelių faktų matyti, jog mažai tikėtina, kad sprendimas palikti galioti sutartis su įmone „Luxten-Lighting“ 2008–2009 m. laikotarpiui ir su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ 2007–2010 m. laikotarpiui bei pakeisti jų kainas, galėjo būti priskirtas Rumunijos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(144)

Be to, kalbant apie įmones „Elsid“, „Electrocarbon“ ir „Luxten-Lighting“, kurios buvo ypač išskirtos ankstesniame 7.1 skirsnyje, iš kelių faktų matyti, jog mažai tikėtina, kad sprendimas palikti galioti sutartis su įmone „Luxten-Lighting“ 2008–2009 m. laikotarpiui ir su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ 2007–2010 m. laikotarpiui bei pakeisti jų kainas, galėjo būti priskirtas Rumunijos valdžios institucijoms.

| (145) | Visų pirma, faktinės kainos pagal šias tris sutartis kasmet buvo didinamos. 2007–2010 m. įmonėms „Elsid“, „Electrocarbon“ ir „Luxten-Lighting“ nustatytos kainos atitinkamai padidėjo 44,5 %, 44,5 % ir 41,4 %. Padidinus kainą sumažėja absoliučioji suteiktos pagalbos vertė. Šie sutarčių pakeitimai, dėl kurių sumažėja spėjamas tariamos valstybės pagalbos dydis, visada buvo inicijuoti ir naudingi įmonei „Hidroelectrica“. Atrodo, kad pagalbos gavėjams suteiktos pagalbos dydžio mažinimo strategija prieštarauja pagalbos teikimo tikslui arba, bent jau, turi būti pernelyg sudėtinga, kad būtų įtikinama. Be to, kitaip nei įmonės „Alro“ ir „ArcelorMittal“, įmonės „Elsid“, „Electrocarbon“ ir „Luxten-Lighting“ negali būti laikomomis nacionalinės reikšmės pramoniniais vartotojais – pvz., jų iš įmonės „Hidroelectrica“ perkamas metinis sunaudojamas kiekis sudarė mažiau nei vieną dešimtadalį įmonės„Alro“ perkamo metinio sunaudojamo kiekio (I priedas). Todėl mažai tikėtina, kad sprendimai, kuriais mažinama valstybės pagalba gana daug padidinant sutarčių kainas, gali būti priskirtini ne komerciniams įmonės „Hidroelectrica“ sprendimams, o Rumunijos valstybės sprendimams, kuriais siekiama suteikti pagalbą tariamiems pagalbos gavėjams. |
| --- | --- |

(145)

Visų pirma, faktinės kainos pagal šias tris sutartis kasmet buvo didinamos. 2007–2010 m. įmonėms „Elsid“, „Electrocarbon“ ir „Luxten-Lighting“ nustatytos kainos atitinkamai padidėjo 44,5 %, 44,5 % ir 41,4 %. Padidinus kainą sumažėja absoliučioji suteiktos pagalbos vertė. Šie sutarčių pakeitimai, dėl kurių sumažėja spėjamas tariamos valstybės pagalbos dydis, visada buvo inicijuoti ir naudingi įmonei „Hidroelectrica“. Atrodo, kad pagalbos gavėjams suteiktos pagalbos dydžio mažinimo strategija prieštarauja pagalbos teikimo tikslui arba, bent jau, turi būti pernelyg sudėtinga, kad būtų įtikinama. Be to, kitaip nei įmonės „Alro“ ir „ArcelorMittal“, įmonės „Elsid“, „Electrocarbon“ ir „Luxten-Lighting“ negali būti laikomomis nacionalinės reikšmės pramoniniais vartotojais – pvz., jų iš įmonės „Hidroelectrica“ perkamas metinis sunaudojamas kiekis sudarė mažiau nei vieną dešimtadalį įmonės„Alro“ perkamo metinio sunaudojamo kiekio (I priedas). Todėl mažai tikėtina, kad sprendimai, kuriais mažinama valstybės pagalba gana daug padidinant sutarčių kainas, gali būti priskirtini ne komerciniams įmonės „Hidroelectrica“ sprendimams, o Rumunijos valstybės sprendimams, kuriais siekiama suteikti pagalbą tariamiems pagalbos gavėjams.

| (146) | Faktas, jog mažai tikėtina, kad valstybė būtų dalyvavusi slaptai mažinant pagalbos dydį, taip pat akivaizdus analizuojant sutartis su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“. Visų pirma, mažai tikėtina, kad įmonė „Hidroelectrica“ veikė pagal valstybės nurodymus, kai 2010 m. prašė didesnių kainų nei sutarčių kainos, bei grasino nutraukti elektros energijos tiekimą ir įrodinėjo šį klausimą teisme (22 konstatuojamoji dalis), kadangi prašomos didesnės kainos turėjo įtakos spėjamo pagalbos dydžio sumažėjimui, o nutrauktas tiekimas galėjo kelti pavojų pirkėjų gamybinei veiklai. Šis elgesys, kai nesilaikoma sutarties kainos, kuriomis tariamai teikiama pagalba, bei grasinama nutraukti tiekimą ir kainų didinimo klausimas ginamas teisme, yra elgesys, greičiau būdingas ne pagalbos teikėjui, o pajamas kuo labiau padidinti siekiančiai įmonei, ginančiai savo komercinius interesus ir nesusijusiai su nekomercinių tikslų siekimu, galimai pagal valstybės nurodymus. |
| --- | --- |

(146)

Faktas, jog mažai tikėtina, kad valstybė būtų dalyvavusi slaptai mažinant pagalbos dydį, taip pat akivaizdus analizuojant sutartis su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“. Visų pirma, mažai tikėtina, kad įmonė „Hidroelectrica“ veikė pagal valstybės nurodymus, kai 2010 m. prašė didesnių kainų nei sutarčių kainos, bei grasino nutraukti elektros energijos tiekimą ir įrodinėjo šį klausimą teisme (22 konstatuojamoji dalis), kadangi prašomos didesnės kainos turėjo įtakos spėjamo pagalbos dydžio sumažėjimui, o nutrauktas tiekimas galėjo kelti pavojų pirkėjų gamybinei veiklai. Šis elgesys, kai nesilaikoma sutarties kainos, kuriomis tariamai teikiama pagalba, bei grasinama nutraukti tiekimą ir kainų didinimo klausimas ginamas teisme, yra elgesys, greičiau būdingas ne pagalbos teikėjui, o pajamas kuo labiau padidinti siekiančiai įmonei, ginančiai savo komercinius interesus ir nesusijusiai su nekomercinių tikslų siekimu, galimai pagal valstybės nurodymus.

| (147) | Kalbai apie įmonę „Luxten-Lighting“, nėra jokios akivaizdžios viešosios politikos priežasties, tokios kaip žemos kainos galutiniams vartotojams, susijusios su pardavimu prekiautojui, kuris galėjo mažmenomis parduoti aukštesnėmis kainomis tik jeigu pati įmonė „Hidroelectrica“ būtų pardavusi tą pačią elektros energiją mažmenomis. Pvz., prieš įmonei „Hidroelectrica“ pradedant tiekti elektros energiją mažmenomis nuo 2005 m., įmonė „Alro“ pirkdavo elektros energiją iš prekiautojo, įmonės „Energy Holding“, kuri pirko elektros energiją didmenomis iš įmonės „Hidroelectrica“. Įmonė „Alro“ elgėsi racionaliai, kai pasirinko, kad jai tiesiogiai tiektų įmonė „Hidroelectrica“, taigi taip sutaupė prekybos pelną, kai jos tiekėjas nebepridėjo papildomos vertės prie įmonės „Hidroelectrica“ didmenomis tiekiamos energijos. Analogiškai, gana neįtikima, kad Rumunijos valstybė būtų skatinusi įmonę „Hidroelectrica“ palikti galioti sutartį su įmone „Luxten-Lighting“ 2008 ir 2009 m., nes jei įmonė „Luxten-Lighting“ nebūtų pridėjusi papildomos vertės prie savo mažmenomis parduodamos energijos, skirtos pramoniniams naudotojams arba kitiems pirkėjams, šie būtų gavę mažesnes kainas sudarydami sutartis tiesiogiai su įmone „Hidroelectrica“. Be to, prieš Komisijai pradedant procedūrą, 2011 m. lapkričio mėn. įmonė „Luxten-Lighting“ vienašališkai nutraukė savo sutartį su įmone „Hidroelectrica“; toks elgesys neatitinka valstybės pagalbos gavėjo elgesio. |
| --- | --- |

(147)

Kalbai apie įmonę „Luxten-Lighting“, nėra jokios akivaizdžios viešosios politikos priežasties, tokios kaip žemos kainos galutiniams vartotojams, susijusios su pardavimu prekiautojui, kuris galėjo mažmenomis parduoti aukštesnėmis kainomis tik jeigu pati įmonė „Hidroelectrica“ būtų pardavusi tą pačią elektros energiją mažmenomis. Pvz., prieš įmonei „Hidroelectrica“ pradedant tiekti elektros energiją mažmenomis nuo 2005 m., įmonė „Alro“ pirkdavo elektros energiją iš prekiautojo, įmonės „Energy Holding“, kuri pirko elektros energiją didmenomis iš įmonės „Hidroelectrica“. Įmonė „Alro“ elgėsi racionaliai, kai pasirinko, kad jai tiesiogiai tiektų įmonė „Hidroelectrica“, taigi taip sutaupė prekybos pelną, kai jos tiekėjas nebepridėjo papildomos vertės prie įmonės „Hidroelectrica“ didmenomis tiekiamos energijos. Analogiškai, gana neįtikima, kad Rumunijos valstybė būtų skatinusi įmonę „Hidroelectrica“ palikti galioti sutartį su įmone „Luxten-Lighting“ 2008 ir 2009 m., nes jei įmonė „Luxten-Lighting“ nebūtų pridėjusi papildomos vertės prie savo mažmenomis parduodamos energijos, skirtos pramoniniams naudotojams arba kitiems pirkėjams, šie būtų gavę mažesnes kainas sudarydami sutartis tiesiogiai su įmone „Hidroelectrica“. Be to, prieš Komisijai pradedant procedūrą, 2011 m. lapkričio mėn. įmonė „Luxten-Lighting“ vienašališkai nutraukė savo sutartį su įmone „Hidroelectrica“; toks elgesys neatitinka valstybės pagalbos gavėjo elgesio.

| (148) | Remiantis visais pateiktais argumentais, nenustatyta, kad sutartys su įmone „Luxten-Lighting“ dėl 2008–2009 m. laikotarpio ir su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ dėl 2007–2010 m. laikotarpio yra priskirtinos Rumunijai. |
| --- | --- |

(148)

Remiantis visais pateiktais argumentais, nenustatyta, kad sutartys su įmone „Luxten-Lighting“ dėl 2008–2009 m. laikotarpio ir su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ dėl 2007–2010 m. laikotarpio yra priskirtinos Rumunijai.

| (149) | Kadangi trijose sutartyse, sudarytose su įmone „Luxten-Lighting“ 2008–2009 m. laikotarpiui ir su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ – 2007–2010 m. laikotarpiui, nebuvo pagrindinio priskirtinumo Rumunijai požymio, kuriuo grindžiamas valstybės pagalbos buvimas, nėra reikalo analizuoti, ar buvo įvykdytos visos kitos šios nuostatos taikymo sąlygos, pvz., galimas poveikis valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(149)

Kadangi trijose sutartyse, sudarytose su įmone „Luxten-Lighting“ 2008–2009 m. laikotarpiui ir su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ – 2007–2010 m. laikotarpiui, nebuvo pagrindinio priskirtinumo Rumunijai požymio, kuriuo grindžiamas valstybės pagalbos buvimas, nėra reikalo analizuoti, ar buvo įvykdytos visos kitos šios nuostatos taikymo sąlygos, pvz., galimas poveikis valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai.

| (150) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, trys nagrinėjamos sutartys, sudarytos su įmone „Luxten-Lighting“ 2008–2009 m. laikotarpiui ir su įmonėmis „Electrocarbon“ bei „Elsid“ 2007–2010 m. laikotarpiui, nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(150)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, trys nagrinėjamos sutartys, sudarytos su įmone „Luxten-Lighting“ 2008–2009 m. laikotarpiui ir su įmonėmis „Electrocarbon“ bei „Elsid“ 2007–2010 m. laikotarpiui, nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

8.   IŠVADA

IŠVADA

| (151) | Sutartys, kurioms taikomas šis sprendimas, pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(151)

Sutartys, kurioms taikomas šis sprendimas, pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį nėra valstybės pagalba.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sutartys, kurias įmonė „Hidroelectrica“ sudarė su įmonėmis „ArcelorMittal“, „Alpiq RomEnergie“, „Alpiq RomIndustries“, EFT, „Electrica“, „Electromagnetica“, „Energy Holding“, EURO-PEC, „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“, ir sutartis su įmone „Alro“, nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Rumunijai.

Priimta Briuselyje 2015 m. birželio 12 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  2012 m. balandžio 25 d. Komisijos sprendimas COM(2012) 2516 final byloje SA.33623 (OL C 189, 2012 6 29, p. 3).

1

final

(2)  
  2012 m. balandžio 25 d. Komisijos sprendimas COM(2012) 2517 final byloje SA.33624 (OL C 268, 2012 9 5, p. 21).

2

final

(3)  
  2012 m. balandžio 25 d. Komisijos sprendimas COM(2012) 2542 final byloje SA.33451 (OL C 395, 2012 12 20, p. 5).

3

final

(4)  
  2012 m. balandžio 25 d. Komisijos sprendimas COM(2012) 2556 final byloje SA.33581 (OL C 395, 2012 12 20, p. 34).

4

final

(5)  
  OL L 115, 2008 5 9, p. 92.

5

(6)  Byla SA. 33623 (OL C 189, 2012 6 29, p. 3); byla SA. 33624 (OL C 268, 2012 9 5, p. 21); byla SA. 33451 (OL C 395, 2012 12 20, p. 5) ir byla SA. 33581 (OL C 395, 2012 12 20, p. 34).

6

(7)  Įskaitant prieš paskelbiant kvietimą pateikti pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą įmonių „Luxten-Lighting“ ir „euro-Pec“ pateiktas preliminarias pastabas – jas įmonė „Luxten-Lighting“ pateikė 2012 m. rugpjūčio 14 d., o įmonė „euro-Pec“ – 2012 m. rugpjūčio 13 d.

7

(8)  Visi įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdybos nariai, išskyrus įmonės „Hidroelectrica“ generalinį direktorių ir atstovą įmonėje „Fondul Proprietatea“ (2010 m.), taip pat ėjo pareigas įvairiose ministerijose ir Ekonomikos ir prekybos ministerijos įsakais buvo paskirti, kaip nurodyta toliau: i) 2005–2006 m.: įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdybos nariu buvo asmeninis patarėjas Ekonomikos ir prekybos ministro kabinete; Mažųjų ir vidutinių įmonių ministro kabineto vadovas; asmeninis patarėjas Viešųjų finansų ministro kabinete ir asmeninis patarėjas Vyriausybės Generaliniame sekretoriate; ii) 2007–2008 m.: padėtis nežinoma; iii) 2009 m.: įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdybos pirmininku taip pat buvo Ekonomikos ir prekybos ministerijos valstybės sekretorius (2009 m.), o įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdybos nariais taip pat buvo Viešųjų finansų ministerijos valstybės sekretorius ir du Ekonomikos ir finansų ministerijos generaliniai direktoriai; iv) 2010 m: įmonės „Hidroelectrica“ direktorių valdybos nariais buvo trys asmeniniai patarėjai Ekonomikos ir prekybos ministerijoje, Finansų ministerijos valstybės sekretorius ir Ekonomikos ir prekybos ministerijos generalinis direktorius.

8

(9)  Žr. Tarptautinė energijos agentūra: „Projected costs of generating electricity“ 2010 m. leidimas, 4.2 skyrius „Country by country data on electricity generating costs“, p. 89.

9

(10)  
  2012 m. birželio 26 d. Bukarešto tribunolo sprendimas Nr. 22456/3/2012.

10

(11)  
  2013 m. birželio 26 d. Bukarešto tribunolo sprendimas Nr. 6482.

11

(12)  Skelbiama tik rumunų kalba adresu: http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf

12

(13)  Įmonė „Electrica“ sudarė dvi trumpalaikes sutartis su įmone „Hidroelectrica“.

13

(14)  Sutartis su įmone „AlpiqRomEnergie“; dvi sutartys su įmone „Electrica“; dvi sutartys su įmone „ArcelorMittal“.

14

(15)  Penkios sutartys su prekiautojais elektros energija (įmonėmis „Aliq RomIndustries“, „Electromagnetica“, „Energy Holding“, „euro-Pec“, ir „Luxten-Lighting“).

15

(16)  Sutartys su įmonėmis EFT (prekiautoju elektros energija) ir „Alro“.

16

(17)  Sutartys su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ bei „Alpiq RomEnergie“ (prekiautoju elektros energija).

17

(18)  Sutartys su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“.

18

(19)  Dvi sutartys su įmone „Arcelor Mittal“.

19

(20)  Dvi sutartys su įmone „Electrica“.

20

(21)  Sutartį su įmone „Luxten-Lighting“ (prekiautoju elektros energija) nuo 2012 m. sausio 1 d. nutraukė pati įmonė „Luxten-Lighting“ apie tai oficialiai įspėjusi 2011 m. lapkričio 15 d.

21

(22)  Sutartys su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ baigė galioti 2013 m. kovo 13 d., o sutartis su „Electromagnetica“ (prekiautoju elektros energija) – 2014 m. balandžio 30 d.

22

(23)  Sutarties su įmone „Electrocarbon“ 1 priede nurodyta iš anksto nustatyta kaina (pastovaus dydžio – vienoda kaina), taikoma iki 2008 m. vasario 28 d.; sutarties su įmone „Elsid“ 2 priede nurodyta iš anksto nustatyta kaina, taikoma iki 2007 m. gruodžio 31 d.

23

(24)  
  2004 m. liepos 1 d. sutarties šalys susitarė dėl lentelės, kurioje iš anksto nustatoma kasmetinė fiksuota kaina 2006–2013 m. laikotarpiui (t. y. sutarties su įmone „Electrocarbon“ 4 priedas ir sutarties su įmone „Elsid“ 5 priedas). Vėliau, 2005 m. sausio 1 d., kainos buvo pakeistos iš anksto nustatytomis fiksuoto dydžio kainomis, taikomomis įmonei „Elsid“ iki 2007 m. gruodžio 31 d., o įmonei „Electrocarbon“ – iki 2008 m. vasario 28 d. Nuo 2006 m. sutarties kainos, taikomos įmonėms „Electrocarbon“ ir „Elsid“, buvo kasmet pakoreguojamos.

24

(25)  Pirmosios instancijos teismas: Olto srities tribunolas – byla Nr. 2800/104/2010 (įmonės „Electrocarbon“) ir Dimbovicos srities tribunolas, byla Nr. 4102/120/2010 (įmonės „Elsid“).

25

(26)  Visų trijų sutarčių 10 straipsnio 2 dalis.

26

(27)  Visų trijų sutarčių 10 straipsnio 1 dalis.

27

(28)  Elektros energijos ir dujų įstatymo Nr. 123/2012 su pakeitimais, padarytais įstatymu Nr. 127/2014, 55 straipnsio 1 dalis.

28

(29)  KPMG ataskaita, 2012 m. vasario 27 d.
  „Energetikos kontroliuojančiųjų bendrovių susitarimo memorandumo“ 3 priedo p. 8; šaltinis: „Hidroelectrica“ metinės ataskaitos, 2010 m. Administratoriaus ataskaita, KPMG analizė.

29

(30)  KPMG ataskaita, 2012 m. vasario 27 d.
  „Energetikos kontroliuojančiųjų bendrovių susitarimo memorandumo“ 3 priedo p. 21; šaltinis: ANRE.

30

(31)  Verslo paslaptis.

31

(32)  
  2014 m. kovo 5 d. Komisijos sprendimas, pagal SESV 102 straipsnį priimtas byloje AT.39984 Romanian Power Exchange/OPCOM, kuriuo pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 7 straipsnį nustatomos baudos.

32

Romanian Power Exchange/OPCOM

(33)  Lyginamajai analizei naudojamame duomenų rinkinyje buvo pateikta 114 pastabų, apimančių 2007–2010 m. laikotarpį. Šiame duomenų rinkinyje buvo tokia informacija: pardavėjo ir pirkėjo tapatybė, sutarties pobūdis, įsigaliojimo data ir galiojimo pabaigos data, taip pat tiekiamas kiekis ir tiekimo pobūdis bei 2007–2013 m. laikotarpio metiniai svertiniai kainų vidurkiai.

33

(34)  Pirkėjų sąrašas pateiktas II priedo 1 lentelėje.

34

(35)  Kai kurios prekiautojų elektros energija (t. y. įmonių „Alpiq RomIndustries“, EFT, „Alro“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“).

35

(36)  Vieno prekiautojo elektros energija (EFT) ir įmonės „Alro“.

36

(37)  Tik įmonės „Alro“ sutartyje.

37

(38)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

38

(39)  Prieštarauja Vengrijos lengvatinių elektros energijos tarifų byloms – T-80/06 ir T-182/09 Budapesti Erömü prieš Komisiją (ECLI:EU:T:2012:65).

39

Budapesti Erömü

Komisiją

(40)  Papildomos informacijos ieškokite 2007 ir vėlesnių metų metinėje ANRE stebėjimo ataskaitoje.

40

(41)  Įmonė „Energy Holding“.

41

(42)  Įmonės „Alpiq RomIndustries“ ir „Alpiq RomEnergie“.

42

(43)  Įmonė „Energy Holding“.

43

(44)  Sprendimas Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397.

44

Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine)

(45)  Įmonės „AlpiqRomEnergie“, „AlpiqRomIndustrie“, „Electromagnetica“, „Energy Holding“, „Electrocarbon“, „Elsid“, „ArcelorMittal“ ir „Alro“.

45

(46)  Įmonė „Energy Holding“ (prekiautojas elektros energija)

46

(47)  Įmonės EFT, „Electromagnetica“, „Luxten-Lighting“ ir „Energy Holding“.

47

(48)  Įmonės EFT, „Electromagnetica“, „Luxten-Lighting“ ir „Alro“.

48

(49)  Įmonės EFT, „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“.

49

(50)  Įmonės „Alpiq RomEnergy“ ir „Alpiq RomIndustries“.

50

(51)  Sprendimas Budapesti Erömü prieš Komisiją, sujungtos bylos T-80/06 ir T-182/09, 50–62 punktai.

51

Budapesti Erömü prieš Komisiją

(52)  
  OL L 157, 2005 6 21, p. 96.

52

(53)  Žr. 39 išnašoje nurodytą teismų praktiką, 69–89 punktus.

53

(54)  
  2014 m. vasario 4 d. Komisijos sprendimas 2014/456/ES dėl Ispanijos taikytos valstybės pagalbos priemonės Nr. SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06) „Ispanijos elektros energijos tarifai. Vartotojai“ (OL L 205, 2014 7 12, p. 25), 113–120 konstatuojamosios dalys.

54

(55)  Sprendimas Budapesti Erömü prieš Komisiją, sujungtos bylos T-80/06 ir T-182/09, 104–114 punktai.

55

Budapesti Erömü prieš Komisiją

(56)  Įmonės „ArcelorMittal“ pasiūlymą įmonė „Hidroelectrica“ aukcione pirko 2009 m. gruodžio 23 d., o įmonė „Energy Holding“ savo pasiūlymą atsiėmė 2009 m. gruodžio 22 d.

56

(57)  Du lygiagretūs įmonių „Arelco“ ir „Petroped“ pasiūlymai buvo atsiimti atitinkamai 2010 m. gruodžio 20 ir 30 d.

57

(58)  Žr. šio sprendimo I priedą.

58

(59)  Sprendimo Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 51–58 punktai.

59

Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine)

(60)  Žr. 59 išnašą.

60

(61)  
  2015 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1877 dėl tarifų, Rumunijos įmonės HIDROELECTRICA taikytų įmonėms S.C. Termoelectrica S.A ir S.C. Electrocentrale Deva S.A – SA.33475 (12/C) (OL L 275, 2015 10 20, p. 46), 96–100 konstatuojamosios dalys.

61

---

I PRIEDAS

SUTARČIŲ APŽVALGA

| SA.33451
  ELEKTROS ENERGIJA PREKIAUJANČIOS ĮMONĖS | Pasirašymo data ir sutarties galiojimo laikotarpis (pradinis laikotarpis ir (arba) laikotarpis po pratęsimo) | Galiojimo pabaigos data | Kiekis | Kaina (RON/MWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alpiq RomEnergie | 2008 m. balandžio 3 d.
  Pradinis laikotarpis: 5 metai
  Galiojimo pratęsimas (2009 m.): dar 5 metais (iki 2018 m.) | 2012 m. liepos 20 d. | — | 2008 m.: [...] GWh |

SA.33451

ELEKTROS ENERGIJA PREKIAUJANČIOS ĮMONĖS

Pasirašymo data ir sutarties galiojimo laikotarpis (pradinis laikotarpis ir (arba) laikotarpis po pratęsimo)

Galiojimo pabaigos data

Kiekis

Kaina (RON/MWh)

Alpiq RomEnergie

2008 m. balandžio 3 d.

Pradinis laikotarpis: 5 metai

Galiojimo pratęsimas (2009 m.): dar 5 metais (iki 2018 m.)

2012 m. liepos 20 d.

—

2008 m.: [...] GWh

| — | 2009 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...] GWh

| — | 2010 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...] GWh

| — | 2008 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...]

| — | 2009 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...]

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

Alpiq RomIndustries

2004 m. lapkričio 29 d.

Pradinis laikotarpis: 10 metų

Galiojimo pratęsimas (2009 m.): dar 5 metais (iki 2019 m. pabaigos)

2012 m. liepos 20 d.

Pradinis kiekis: 1 GWh

| — | 2007 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...]

| — | 2008 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...]

| — | 2009 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...]

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

| — | 2007 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...]

| — | 2008 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...]

| — | 2009 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...]

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

Energy Financing Team Romania (EFT)

2004 m. kovo 25 d.

Pradinis laikotarpis: 7 metai

Galiojimo pratęsimas (2010 m.): dar 5 metais (iki 2015 m. pabaigos)

2012 m. liepos 18 d.

Pradinis kiekis (2006 m.) [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...] GWh

| — | 2008 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...] GWh

| — | 2009 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...] GWh

| — | 2010 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...]

| — | 2008 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...]

| — | 2009 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...]

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

Electrica

Sutartis Nr. 111: 2010 m. rugpjūčio 17 d.

Sutartis Nr. 112: 2010 m. rugsėjo 14 d.

Sutartis Nr. 111

2011 m. liepos 31 d.

Sutartis Nr. 112

2010 m. gruodžio 31 d.

Sutartis Nr. 111

[...] GWh nuo 2010 m. rugsėjo mėn. iki 2011 m. liepos 31 d.

Sutartis Nr. 112

[...] GWh nuo 2010 m. spalio iki gruodžio mėn.

Sutartis Nr. 111

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

Sutartis Nr. 112

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

Electromagnetica

2004 m. balandžio 21 d.

Pradinis laikotarpis: 10 metų

2014 m. balandžio 30 d.

Pradinis kiekis: [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...] GWh

| — | 2008 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...] GWh

| — | 2009 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...] GWh

| — | 2010 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...]

| — | 2008 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...]

| — | 2009 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...]

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

Energy Holding

2004 m. sausio 14 d.

Pradinis laikotarpis: 10 metų

2012 m. liepos 24 d.

Pradinis kiekis: 3 692 GWh

| — | 2007 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...] GWh

| — | Pirmasis 2008 m. pusmetis: [...] GWh |
| --- | --- |

—

Pirmasis 2008 m. pusmetis: [...] GWh

| — | Antrasis 2008 m. pusmetis: [...] GWh |
| --- | --- |

—

Antrasis 2008 m. pusmetis: [...] GWh

| — | 2009 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...] GWh

| — | 2010 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...]

| — | 2008 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...]

| — | 2009 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...]

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

EURO-PEC

2004 m. kovo 3 d.

Pradinis laikotarpis: 10 metų

2012 m. birželio 26 d.

Pradinis kiekis: [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...] GWh

| — | 2008 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...] GWh

| — | 2009 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...] GWh

| — | 2010 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...]

| — | 2008 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...]

| — | 2009 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...]

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

Luxten-Lighting

2004 m. kovo 2 d.

Pradinis laikotarpis: 10 metų

2011 m. gruodžio mėn.

Pradinis kiekis: [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...] GWh

| — | 2008 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...] GWh

| — | 2009 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...] GWh

| — | 2010 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...]

| — | 2008 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...]

| — | 2009 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...]

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

SA.33581

ELEKTTRODŲ GAMINTOJAI

Pasirašymo data ir sutarties galiojimo laikotarpis (pradinis laikotarpis ir (arba) laikotarpis po pratęsimo)

Galiojimo pabaigos data

Kiekis

Kaina (RON/MWh)

Electrocarbon

2003 m. kovo 28 d.

Pradinis laikotarpis: 5 metai

Galiojimo pratęsimas (2004 m.): dar 5 metais (iki 2013 m. kovo 31 d.)

2013 m. kovo 31 d.

Pradinis kiekis: 800 GWh

| — | 2007 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...] GWh

| — | 2008 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...] GWh

| — | 2009 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...] GWh

| — | 2010 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...]

| — | 2008 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...]

| — | 2009 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...]

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

ELSID

2002 m. gruodžio 18 d.

Pradinis laikotarpis: 5 metai

Galiojimo pratęsimas (2004 m.): dar 5 metais (iki 2013 m. kovo 31 d.)

2013 m. kovo 31 d.

Pradinis kiekis: 280 GWh

| — | 2007 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...] GWh

| — | 2008 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...] GWh

| — | 2009 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...] GWh

| — | 2010 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...]

| — | 2008 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...]

| — | 2009 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...]

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

SA.33624

Alro

Pasirašymo data ir sutarties galiojimo laikotarpis (pradinis laikotarpis ir (arba) laikotarpis po pratęsimo (jei taikoma))

Galiojimo pabaigos data

Kiekis

Kaina (RON/MWh)

Alro

2005 m. rugsėjo 8 d.

Pradinis laikotarpis: 7 metai

Galiojimo pratęsimas (2010 m.): dar 5 metais (iki 2018 m. sausio 31 d.)

Vykdoma iki 2018 m. pabaigos

Pradinis kiekis: [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...] GWh

| — | 2008 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...] GWh

| — | 2009 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...] GWh

| — | 2010 m.: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...] GWh

| — | 2007 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2007 m.: [...]

| — | 2008 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2008 m.: [...]

| — | 2009 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2009 m.: [...]

| — | 2010 m.: [...] |
| --- | --- |

—

2010 m.: [...]

SA.33623

ARCELORMITTAL GALAŢI

Pasirašymo data ir sutarties galiojimo laikotarpis (pradinis laikotarpis ir (arba) laikotarpis po pratęsimo (jei taikoma))

Galiojimo pabaigos data

Kiekis

Kaina (RON/MWh)

ArcelorMittal

2009 m. gruodžio 23 d.

Laikotarpis: 1 metai

2010 m. gruodžio 22 d.

Laikotarpis: 1 metai

2010 m. gruodžio 31 d.

2012 m. sausio 6 d.

[...] GWh

[...] GWh

2010 m.: [...]

2011 m.: [...]

---

II PRIEDAS

TARIAMO EKONOMINIO PRANAŠUMO VERTINIMAS. EKONOMETRINĖ ANALIZĖ

Ekonometrinės analizės pagrindimas ir aprašymas

Komisijos atlikta ekonometrinė analizė skirta sutarčių lyginamosioms kainoms nustatyti. Šios kainos gautos atlikus duomenų rinkinyje pateiktų sutarčių elementų analizę. Pirmame etape regresinė analizė leidžia sudaryti lyginamąją kainą remiantis duomenų rinkinyje pateiktų sutarčių elementais (imtimi grindžiamos prognozės). Antrame etape regresinės analizės rezultatai naudojami nagrinėjamų sutarčių lyginamajai kainai prognozuoti, atsižvelgiant į tų sutarčių elementus (imtimi negrindžiamos prognozės). Atliekant regresinę analizę duomenų rinkinyje pateiktų sutarčių kainų svyravimas aiškinamas remiantis šiais elementais: įsigytu kiekiu, tiekėjo tapatumu ir fiktyviais metų duomenimis. Kintamieji „sutarties trukmė“ ir „pirkėjo vartojimo profilis“ neįtraukti, nes jie nėra statistiškai reikšmingi.

Ekonometrinė analizė paremta principu, kad nustatant kainą remiamasi keletu veiksnių, pavyzdžiui, kiekiais. Būtų klaidinga lyginti skirtingų sutarčių kainas neatsižvelgiant į šiuos veiksnius. Visų pirma, nors ir duomenų rinkinyje pateiktose sutartyse yra tam tikros dalys, panašios kaip ir sutartyse, dėl kurių vykdytas tyrimas (dvišalės derybos, individualizuotos sąlygos, didesni kaip 150 GWh per metus kiekiai ir kt.), jokioje duomenų rinkinyje pateiktoje sutartyje nėra nurodyti lygiai tokie patys kiekiai arba jokia sutartis nebuvo sudaryta tokiam pačiam laikotarpiui ir su tokia pat įsigaliojimo data, kaip ir sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas – tai yra veiksnys, kuriuo galima pateisinti kainų skirtumus. Pvz., dvi sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas, susijusios su [...] GWh/metus (įmonės „Alro“ 2007–2010 m.) ir [...] GWh/metus (įmonės „Energy Holding“ 2007–2008 m.) tiekimu. Tuo tarpu sutartyje, kurioje nurodytas duomenų rinkinyje pateiktas kiekis yra didžiausiais iš 114 kainų ir (arba) sutarčių duomenų, nurodytas kiekis neviršijo 1 400 GWh/metus. Abejotina, ar vien tik lyginant šių sutarčių kainas būtų galima daryti kokias nors pagrįstas išvadas dėl to, ar sutarčių, dėl kurių darytas tyrimas, kainos atitinka rinkos kainas. Arba, buvo galima daryti išvadą, kad šios dvi sutartys negalėjo tiesiog būti palygintos su kitomis rinkos sutartimis. Todėl šios kiekybinės analizės esminis teiginys yra tai, kad atsižvelgus į kai kuriuos išorės veiksnius, skirtingų sutarčių kainos gali būti geriau palyginamos. Netaikant normalizavimo, prasmingai palyginti būtų galima tik visiškai identiškas sutartis.

Pažymėtina, kad šia empirine analize nesiekiama įvertinti priežastinio kainų ir kai kurių išorės veiksnių ryšio. Pavyzdžiui, vertinant priežastinį kai kurių veiksnių ir kainų ryšį reikėtų atsižvelgti į endogeniškumo riziką, t. y. riziką, kad pačiam priežastiniam kintamajam (pvz., kiekiams) įtaką galėjo daryti aiškinamas kintamasis (pvz., kaina) dėl praleistų kintamųjų arba dėl vienalaikiškumo paklaidos. Kiekybinės analizės tikslas yra normalizuoti skirtingų sutarčių kainas, kad jas būtų galima geriau palyginti vieną su kita. Šis normalizavimas reikalingas tuo atveju, kai nėra visiškai identiškų sutarčių ir tiekimo charakteristikų.

Atliekant regresinę analizę fiksuojamos svarbiausios aptariamų dvišalių sutarčių savybės:

| — | įtraukus kiekio kintamąjį į regresiją fiksuojama, kad kainos iš principo mažesnės, kai perkamas kiekis yra didesnis (1), |
| --- | --- |

—

įtraukus kiekio kintamąjį į regresiją fiksuojama, kad kainos iš principo mažesnės, kai perkamas kiekis yra didesnis (1),

| — | įtraukus tiekėjo tapatumą fiksuojama, kad kai kurie tiekėjai pasižymi savybėmis, kurios jiems leistų nustatyti kainas kitaip nei kiti, atsižvelgiant į tai, kad į duomenų rinkinį įtrauktas tiekimas pagal sutartis beveik iš visų Rumunijoje veikiančių elektros energijos tiekėjų, |
| --- | --- |

—

įtraukus tiekėjo tapatumą fiksuojama, kad kai kurie tiekėjai pasižymi savybėmis, kurios jiems leistų nustatyti kainas kitaip nei kiti, atsižvelgiant į tai, kad į duomenų rinkinį įtrauktas tiekimas pagal sutartis beveik iš visų Rumunijoje veikiančių elektros energijos tiekėjų,

| — | įtraukus fiktyvius metų duomenis fiksuojamas laiko aspektas ir galimas rinkos sąlygų pasikeitimas skirtingais metais. |
| --- | --- |

—

įtraukus fiktyvius metų duomenis fiksuojamas laiko aspektas ir galimas rinkos sąlygų pasikeitimas skirtingais metais.

Kalbant apie empirinės analizės pirmą etapą, duomenų rinkinyje pateiktų sutarčių regresinės analizės rezultatai pateikti 1 lentelėje.

Kalbant apie empirinės analizės antrą etapą, Komisija nustatė kiekvienų metų lyginamąją kainą ir tuomet testavo sutarčių statusą, lygindama su šia lyginamąja kaina, kad galėtų padaryti išvadą, ar įmonės „Hidroelectrica“ nustatytos kainos buvo mažesnės, ar didesnės už sumodeliuotą lyginamąją kainą. Toliau išsamiai aprašoma metodika, naudota nustatant lyginamąją kainą:

visų pirma, pagal kiekvieną duomenų rinkinyje pateiktą sutartį buvo apskaičiuota, kiek daug faktinė kaina nukrypo nuo atitinkamos lyginamosios kainos, apskaičiuotos taikant regresiją ir sutarčių elementus;

antra, nustatoma labiausiai (neigiama kryptimi) nuo kainos nukrypusi sutartis (MDD); tai duomenų rinkinyje pateikta sutartis, kurioje nustatyta kaina yra labiausiai nukrypusi nuo atitinkamos lyginamosios kainos (absoliučiąja verte). Buvo labai konservatyvių priežasčių, dėl kurių buvo pasirinkta MDD sutartis, kurioje yra nuokrypis, nesiekiantis pagrindinio lyginamosios kainos įverčio. Pirma, remiantis ekonometriniu modeliu negalima visiškai paaiškinti duomenų rinkinyje nustatytų kainų, o vienintelis lyginamosios kainos įvertis pateikiamas pasikliaujamojo intervalo ribose ir jo paklaida – didesnė arba mažesnė už įvertį. Antra, realioje rinkoje egzistuoja kainos svyravimai, palyginti su vienintele galima kaina; MDD, kuri yra iš rinkos sąlygomis sudarytų sutarčių (žr. 36–38 konstatuojamąsias dalis), suteikia kiekybinės informacijos apie galimą tokių svyravimų lygį ir apskaičiuotos lyginamosios kainos rinkos sąlygomis grindžiamas ribas;

trečia, kainos skirtumas, palyginti su MDD sutartimi, naudojamas, kad būtų atskirtos lyginamosios kainos nesiekiančios sutartys, nuo lyginamąją kainą viršijančių sutarčių:

| — | jeigu nustatyta sutarties kaina viršija atitinkamą lyginamąją kainą ir jei šios sutarties kainos skirtumas yra didesnis negu MDD kainos skirtumas, tuomet ši sutartis laikoma prima facie neatitinkančia rinkos sąlygų, |
| --- | --- |

—

jeigu nustatyta sutarties kaina viršija atitinkamą lyginamąją kainą ir jei šios sutarties kainos skirtumas yra didesnis negu MDD kainos skirtumas, tuomet ši sutartis laikoma prima facie neatitinkančia rinkos sąlygų,

| — | priešingu atveju sutartis turėtų būti laikoma atitinkančia rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

—

priešingu atveju sutartis turėtų būti laikoma atitinkančia rinkos sąlygas.

Toliau pateikiamoje lentelėje nurodomi išsamūs sutarčių pavyzdžių iš duomenų rinkinio regresinės analizės rezultatai. Regresija paaiškina 74 % duomenų skirtumų, o tai yra santykinai geras atitikimas. Tolesnėje lentelėje pateikti koeficiento įverčiai, naudojami antrame etape, kad būtų numatyta nagrinėjamų sutarčių pavyzdžių lyginamoji kaina (imtimi negrindžiamos prognozės).

Ekonometrinės analizės rezultatai

1 lentelė

Regresinė analizė
   (2)

| Priklausomasis kintamasis: vidutinė kaina | koeficientas | standartinė paklaida |
| --- | --- | --- |
| Metinis kiekis (GWh) | – 0,01951** | 0,007878 |
| | | |
| 2008 m. | 22,58369*** | 4,781887 |
| 2009 m. | 30,73545*** | 5,471158 |
| 2010 m. | 21,32171*** | 5,695673 |
| | | |
| ALPIQ ROMENERGIE | – 2,34966 | 9,310078 |
| ALPIQ ROMINDUSTRIES | – 5,47044 | 9,975876 |
| ARCELORMITTAL GALATI | – 1,78779 | 14,62595 |
| AXPO ENERGY RO | 0,896041 | 10,40766 |
| CE HUNEDOARA | 38,02612*** | 11,41575 |
| CE0459 | 27,86802*** | 9,458818 |
| CEZ VANZARE | 9,515878 | 11,40325 |
| EFT RO | 2,966594 | 18,83573 |
| ELECTRICA | 9,787691 | 11,04511 |
| ELECTROMAGNETICA | – 9,19285 | 9,553932 |
| ENEL ENERGIE MUNTENIA | 16,97181 | 12,529 |
| ENERGY HOLDING | – 34,5329*** | 9,620757 |
| ENERGY NETWORK | 36,58137*** | 12,47443 |
| EON ENERGIE | 3,589147 | 12,43953 |
| EURO-PEC | 0,511251 | 9,50637 |
| HIDROELECTRICA | – 30.3327** | 12,62379 |
| NUCLEARELECTRICA | – 9,804 | 18,78678 |
| OMV PETROM | 6,482914 | 18,79837 |
| HIDROELECTRICA | 33,0402** | 14,6577 |
| RENOVATIO TRADING | 29,5599 | 18,95553 |
| TINMAR IND | 0 | (nenurodyta) |
| | | |
| Konstanta | 160,5678*** | 8,50624 |
| | | |
| Stebėtų bendrovių skaičius: 109
  R-kvadratu = 0,7426
  Patikslintas R-kvadratu = 0,6691 | | |
| Pastaba: Kainos (RON/MWh)

  Šaltinis: Rumunijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis grindžiama Komisijos regresinė analizė. |

Priklausomasis kintamasis: vidutinė kaina

koeficientas

standartinė paklaida

Metinis kiekis (GWh)

– 0,01951**

0,007878

2008 m.

22,58369***

4,781887

2009 m.

30,73545***

5,471158

2010 m.

21,32171***

5,695673

ALPIQ ROMENERGIE

– 2,34966

9,310078

ALPIQ ROMINDUSTRIES

– 5,47044

9,975876

ARCELORMITTAL GALATI

– 1,78779

14,62595

AXPO ENERGY RO

0,896041

10,40766

CE HUNEDOARA

38,02612***

11,41575

CE0459

27,86802***

9,458818

CEZ VANZARE

9,515878

11,40325

EFT RO

2,966594

18,83573

ELECTRICA

9,787691

11,04511

ELECTROMAGNETICA

– 9,19285

9,553932

ENEL ENERGIE MUNTENIA

16,97181

12,529

ENERGY HOLDING

– 34,5329***

9,620757

ENERGY NETWORK

36,58137***

12,47443

EON ENERGIE

3,589147

12,43953

EURO-PEC

0,511251

9,50637

HIDROELECTRICA

– 30.3327**

12,62379

NUCLEARELECTRICA

– 9,804

18,78678

OMV PETROM

6,482914

18,79837

HIDROELECTRICA

33,0402**

14,6577

RENOVATIO TRADING

29,5599

18,95553

TINMAR IND

0

(nenurodyta)

Konstanta

160,5678***

8,50624

Stebėtų bendrovių skaičius: 109

R-kvadratu = 0,7426

Patikslintas R-kvadratu = 0,6691

Pastaba: Kainos (RON/MWh)

Šaltinis: Rumunijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis grindžiama Komisijos regresinė analizė.

Tolesnėse lentelėse pateikiami empirinės analizės, kuri taiko 1 lentelėje nurodytą regresinę analizę, kai kiekvienais metais labiausiai (neigiama kryptimi) nuo kainos nukrypusi sutartis (MDD) pasirenkama pagal kiekvienos sutarties apskaičiuotos kainos ir jos atitinkamos nustatytos kainos skirtumą (išreikštą RON/MWh), rezultatai. 2–4 lentelėse nurodyti kiekvienų metų (t. y. 2007–2010 m.) įmonės „Hidroelectrica“ sutartyse nurodytų kainų ir visoms nagrinėjamoms bendrovėms sumodeliuotų lyginamųjų kainų skirtumai.

2007 m. MDD sutarties, t. y. neįtartinų sutarčių duomenų rinkinyje pateiktos sutarties, kurios nustatyta kaina ir jos atitinkama apskaičiuota kaina skiriasi labiausiai, apskaičiuotas kainos skirtumas buvo [...] RON/MWh. Dviejų įmonės „Hidroelectrica“ sutarčių nustatyta kaina nesiekė jų apskaičiuotos kainos skirtumu, didesniu negu [...] RON/MWh, t. y. sutarčių su įmonėmis Electrocarbon ir Elsid nustatytos kainos skirtumu apytikriai [...] RON/MWh (žr. 2 lentelę).

2 lentelė

Sutarčių analizė nuo 2007 m.

| Kliento pavadinimas | Tiekėjo pavadinimas | Nustatyta kaina | Lyginamoji kaina | Kainų skirtumas (absoliučiaisiais skaičiais) | Atitinka lyginamuosius indeksus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis |
| AZOMURES SA | HIDROELECTRICA | [...] | 124 | [...] | |
| Sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 72 | [...] | Taip |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 50 | [...] | Taip |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 127 | [...] | Taip |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Taip |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Taip |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 125 | [...] | Taip |
| NUCLEARELECTRICA | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Ne |
| Pastaba: kainos suapvalinamos iki sveiko procentų skaičiaus.

  Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis grindžiami skaičiavimai. |

Kliento pavadinimas

Tiekėjo pavadinimas

Nustatyta kaina

Lyginamoji kaina

Kainų skirtumas (absoliučiaisiais skaičiais)

Atitinka lyginamuosius indeksus

Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis

AZOMURES SA

HIDROELECTRICA

[...]

124

[...]

Sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

72

[...]

Taip

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

50

[...]

Taip

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

127

[...]

Taip

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Taip

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Taip

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

125

[...]

Taip

NUCLEARELECTRICA

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Ne

Pastaba: kainos suapvalinamos iki sveiko procentų skaičiaus.

Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis grindžiami skaičiavimai.

2008 m. apskaičiuotas kainų skirtumas, palyginti su MDD sutartimi, yra [...] RON/MWh, o didesnis kainų skirtumas yra trijų įmonės „Hidroelectrica“ sutarčių atveju, t. y. sutarčių su įmonėmis „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“, kurių nustatytos kainos skirtumas apytikriai yra [...] RON/MWh dėl įmonės „Luxten-Lighting“ ir [...] RON/MWh dėl įmonių „Electrobarbon“ ir „Elsid“ (žr. 3 lentelę).

3 lentelė

Sutarčių analizė nuo 2008 m.

| Kliento pavadinimas | Kliento pavadinimas | Nustatyta kaina | Lyginamoji kaina | Kainų skirtumas (absoliučiais skaičiais) | Atitinka lyginamuosius indeksus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis |
| PETROM SA | Energy Holding | [...] | 147 | [...] | |
| Sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 94 | [...] | Taip |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Taip |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Taip |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 73 | [...] | Taip |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Taip |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Ne |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Ne |
| Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

  Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai. |

Kliento pavadinimas

Kliento pavadinimas

Nustatyta kaina

Lyginamoji kaina

Kainų skirtumas (absoliučiais skaičiais)

Atitinka lyginamuosius indeksus

Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis

PETROM SA

Energy Holding

[...]

147

[...]

Sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

94

[...]

Taip

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Taip

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Taip

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

73

[...]

Taip

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Taip

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Ne

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Ne

Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai.

2009 m. apskaičiuotas MDD kainų skirtumas yra [...] RON/MWh, ir dar kartą didesnis kainų skirtumas yra trijų įmonės „Hidroelectrica“ sutarčių atveju, t. y. sutarčių su įmonėmis „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“, kurių nustatytos kainos skirtumas apytikriai yra [...] RON/MWh dėl įmonės „Luxten-Lighting“ ir [...] RON/MWh dėl įmonių „Electrobarbon“ ir „Elsid“ (žr. 4 lentelę).

4 lentelė

Sutarčių analizė nuo 2009 m.

| Kliento pavadinimas | Tiekėjo pavadinimas | Nustatyta kaina | Lyginamoji kaina | Kainų skirtumas (absoliučiais skaičiais) | Atitinka lyginamuosius indeksus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis |
| Ductil Steel SA | Alpiq RomEnergie | [...] | 187 | [...] | |
| Nagrinėjamos sutartys |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 102 | [...] | Taip |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Taip |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Taip |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Taip |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Taip |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Taip |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 156 | [...] | Ne |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Ne |
| Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

  Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai. |

Kliento pavadinimas

Tiekėjo pavadinimas

Nustatyta kaina

Lyginamoji kaina

Kainų skirtumas (absoliučiais skaičiais)

Atitinka lyginamuosius indeksus

Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis

Ductil Steel SA

Alpiq RomEnergie

[...]

187

[...]

Nagrinėjamos sutartys

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

102

[...]

Taip

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Taip

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Taip

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Taip

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Taip

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Taip

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

156

[...]

Ne

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Ne

Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai.

2010 m. apskaičiuotas kainų skirtumas, palyginti su MDD sutartimi, yra [...] RON/MWh, o didesnis kainų skirtumas yra dviejose įmonės „Hidroelectrica“ sutartyse, t. y. sutartyse su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“, kurių nustatytos kainos skirtumas apytikriai yra [...] RON/MWh (žr. 5 lentelę).

5 lentelė

Sutarčių analizė nuo 2010 m.

| Kliento pavadinimas | Kliento pavadinimas | Nustatyta kaina | Lyginamoji kaina | Kainų skirtumas (absoliučiais skaičiais) | Atitinka lyginamuosius indeksus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis |
| SILCOTUB SA ZALAU | Energy Network | [...] | 214 | [...] | |
| Sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas |
| ArcelorMittal Galati | HIDROELECTRICA | [...] | 118 | [...] | Taip |
| Electrica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Taip |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 107 | [...] | Taip |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Taip |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Taip |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 144 | [...] | Taip |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 93 | [...] | Taip |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 146 | [...] | Taip |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Taip |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Ne |
| Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

  Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai. |

Kliento pavadinimas

Kliento pavadinimas

Nustatyta kaina

Lyginamoji kaina

Kainų skirtumas (absoliučiais skaičiais)

Atitinka lyginamuosius indeksus

Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis

SILCOTUB SA ZALAU

Energy Network

[...]

214

[...]

Sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas

ArcelorMittal Galati

HIDROELECTRICA

[...]

118

[...]

Taip

Electrica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Taip

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

107

[...]

Taip

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Taip

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Taip

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

144

[...]

Taip

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

93

[...]

Taip

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

146

[...]

Taip

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Taip

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Ne

Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai.

Jautrumo analizė

Anksčiau paminėtoje analizėje MDD sutartis apibrėžta kaip duomenų rinkinyje pateikta konkrečių metų sutartis, kurios nustatytos kainos ir jos atitinkamos apskaičiuotos kainos absoliučiąja verte išreikštas skirtumas (RON/MWh) yra didžiausias.

Siekiant patikrinti rezultatų patikimumą, atlikta jautrumo analizė. Dabar atlikta tokia pati analizė, tik MDD sutartis apibrėžta kaip sutartis, kurios apskaičiuotos kainos ir jos atitinkamos nustatytos kainos skirtumas, išreikštas kaip apskaičiuotos kainos procentinė dalis, yra didžiausias. Dabar jautrumo analizėje MDD sutartis apibrėžta kaip sutartis, kurios apskaičiuotos kainos ir jos atitinkamos nustatytos kainos skirtumas, išreikštas kaip apskaičiuotos kainos procentinė dalis, yra didžiausias. Nors ši analizė neturėtų turėti didelės įtakos renkantis MDD sutartį, ji galėtų turėti poveikį pasirinktoms sutartims. Analizės rezultatai pateikti tolesnėse 6–9 lentelėse. Šie rezultatai patvirtina pagrindinės analizės rezultatų pagrįstumą.

6 lentelė

Sutarčių jautrumo analizė nuo 2007 m.

| Kliento pavadinimas | Tiekėjo pavadinimas | Nustatyta kaina | Lyginamoji kaina | Kainų skirtumas (procentais) | Atitinka lyginamuosius indeksus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis |
| AZOMURES SA | HIDROELECTRICA | [...] | 124 | [...] % | |
| Nagrinėjamos sutartys |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 72 | [...] | Taip |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 50 | [...] | Taip |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 127 | [...] | Taip |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Taip |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Taip |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 125 | [...] | Taip |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Ne |
| Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

  Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai. |

Kliento pavadinimas

Tiekėjo pavadinimas

Nustatyta kaina

Lyginamoji kaina

Kainų skirtumas (procentais)

Atitinka lyginamuosius indeksus

Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis

AZOMURES SA

HIDROELECTRICA

[...]

124

[...] %

Nagrinėjamos sutartys

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

72

[...]

Taip

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

50

[...]

Taip

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

127

[...]

Taip

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Taip

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Taip

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

125

[...]

Taip

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Ne

Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai.

7 lentelė

Sutarčių nuo 2008 m. jautrumo analizė

| Kliento pavadinimas | Tiekėjo pavadinimas | Nustatyta kaina | Lyginamoji kaina | Kainų skirtumas (procentais) | Atitinka lyginamuosius indeksus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis |
| PETROM SA | Energy Holding | [...] | 147 | [...] % | |
| Sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 94 | [...] | Ne |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Taip |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Taip |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 73 | [...] | Taip |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Taip |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Ne |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Ne |
| Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

  Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai. |

Kliento pavadinimas

Tiekėjo pavadinimas

Nustatyta kaina

Lyginamoji kaina

Kainų skirtumas (procentais)

Atitinka lyginamuosius indeksus

Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis

PETROM SA

Energy Holding

[...]

147

[...] %

Sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

94

[...]

Ne

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Taip

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Taip

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

73

[...]

Taip

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Taip

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Ne

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Ne

Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai.

8 lentelė

Sutarčių jautrumo analizė nuo 2009 m.

| Kliento pavadinimas | Tiekėjo pavadinimas | Nustatyta kaina | Lyginamoji kaina | Kainų skirtumas (procentais) | Atitinka lyginamuosius indeksus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis |
| Ductil Steel SA | Alpiq RomEnergie | [...] | 187 | [...] % | |
| Sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 102 | [...] | Taip |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Taip |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Taip |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Taip |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Ne |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Taip |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 156 | [...] | Ne |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Ne |
| Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

  Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai. |

Kliento pavadinimas

Tiekėjo pavadinimas

Nustatyta kaina

Lyginamoji kaina

Kainų skirtumas (procentais)

Atitinka lyginamuosius indeksus

Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis

Ductil Steel SA

Alpiq RomEnergie

[...]

187

[...] %

Sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

102

[...]

Taip

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Taip

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Taip

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Taip

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Ne

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Taip

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

156

[...]

Ne

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Ne

Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai.

9 lentelė

Sutarčių jautrumo analizė nuo 2010 m.

| Kliento pavadinimas | Tiekėjo pavadinimas | Nustatyta kaina | Lyginamoji kaina | Kainų skirtumas (procentais) | Atitinka lyginamuosius indeksus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis |
| ARCELORMITTAL GALAŢI | Electrica | [...] | 182 | [...] % | |
| Sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas |
| ArcelorMittal Galați | HIDROELECTRICA | [...] | 118 | [...] | Taip |
| Electrica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Taip |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 107 | [...] | Taip |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Taip |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Taip |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 144 | [...] | Taip |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 93 | [...] | Taip |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 146 | [...] | Taip |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Taip |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Ne |
| Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

  Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai. |

Kliento pavadinimas

Tiekėjo pavadinimas

Nustatyta kaina

Lyginamoji kaina

Kainų skirtumas (procentais)

Atitinka lyginamuosius indeksus

Duomenų rinkinyje pateikta MDD sutartis

ARCELORMITTAL GALAŢI

Electrica

[...]

182

[...] %

Sutartys, dėl kurių vykdytas tyrimas

ArcelorMittal Galați

HIDROELECTRICA

[...]

118

[...]

Taip

Electrica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Taip

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

107

[...]

Taip

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Taip

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Taip

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

144

[...]

Taip

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

93

[...]

Taip

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

146

[...]

Taip

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Taip

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Ne

Pastaba: kainos suapvalintos iki artimiausio RON/MWh dydžio.

Šaltinis: regresine analize ir Rumunijos valdžios institucijų pateiktas duomenimis grindžiami skaičiavimai.

Nustatyta, kad įmonės „Hidroelectrica“ sutartyse su įmonėmis „Luxten-Lighting“, „Electrocarbon“ ir „Elsid“ nurodytos kainos vis dar neatitinka lyginamosios kainos. 2008 ir 2009 m. sutarčių su įmone „Luxten-Lighting“ ir 2007–2010 m. laikotarpio sutarčių su įmonėmis „Electrocarbon“ ir „Elsid“ procentinis kainų skirtumas daug didesnis. Be to, atsiranda kitos dvi sutartys, t. y. 2008 m. su įmone „Alro“ ir 2009 m. – su įmone „Energy Holding“. Procentinis kainų skirtumas abiejų sutarčių atvejais yra labai panašus į MDD sutarties kainų skirtumą. 2008 m. sutarties su Alro nustatyta kaina [...] % mažesnė už jos apskaičiuotą kainą, o procentinis kainų skirtumas, palyginti su MDD sutartimi, 2009 m. buvo [...] %. 2009 m. sutarties su Energy Holding nustatyta kaina [...] % mažesnė už jos apskaičiuotą kainą, o procentinis kainų skirtumas, palyginti su MDD sutartimi, 2009 m. buvo [...] %. Apskritai, šios dvi sutartys turėtų būti laikomos atitinkančiomis lyginamąją kainą.

Be pagrindinės jautrumo analizės, kuri atlikta MDD sutartį apibrėžiant kaip procentinį skirtumą, palyginti su lyginamąja kaina, ir kurią atliekant patvirtinamas rezultatų pagrįstumas, tolesnė gautų rezultatų jautrumo analizė, pirmenybę teikiant MDD sutarties apibrėžimui absoliučiąją verte, buvo atlikta taip:

| — | atsitiktinis 10 % antkainis atimtas iš MDD sutarties absoliučiosios vertės; pakeista MDD sutartis neturi įtakos išvadoms dėl sutarčių, nagrinėjamų nuo 2008, 2009 ir 2010 m.; 2007 m. 2,5 RON/MWh skirtumas, mažesnis už taikomą [...] RON/MWh kainą, EFT atveju būtų (t. y. lyginamąją kainą atitinkanti kaina būtų buvusi [...] RON/MWh); šis skirtumas, nepastebėtas analizuojant 2008, 2009 ir 2010 m. EFT kainas, laikomas nereikšmingu, |
| --- | --- |

—

atsitiktinis 10 % antkainis atimtas iš MDD sutarties absoliučiosios vertės; pakeista MDD sutartis neturi įtakos išvadoms dėl sutarčių, nagrinėjamų nuo 2008, 2009 ir 2010 m.; 2007 m. 2,5 RON/MWh skirtumas, mažesnis už taikomą [...] RON/MWh kainą, EFT atveju būtų (t. y. lyginamąją kainą atitinkanti kaina būtų buvusi [...] RON/MWh); šis skirtumas, nepastebėtas analizuojant 2008, 2009 ir 2010 m. EFT kainas, laikomas nereikšmingu,

| — | analogiškai, naudojant antrąjį neigiamą nuokrypį kaip lyginamąjį rodiklį, būtų fiksuojamos tik dar dvi 2007 m. sutartys (įmonių „Luxten-Lighting“ ir EFT), tačiau tai nereiškia, kad 2008, 2009 ir 2010 m. bet kurių kitų nagrinėjamų sutarčių kainos nepasirodytų esančios mažesnės už lyginamąsias kainas arba kad sutarties su EFT kaina nepasirodytų esanti mažesnė už lyginamąją kainą, |
| --- | --- |

—

analogiškai, naudojant antrąjį neigiamą nuokrypį kaip lyginamąjį rodiklį, būtų fiksuojamos tik dar dvi 2007 m. sutartys (įmonių „Luxten-Lighting“ ir EFT), tačiau tai nereiškia, kad 2008, 2009 ir 2010 m. bet kurių kitų nagrinėjamų sutarčių kainos nepasirodytų esančios mažesnės už lyginamąsias kainas arba kad sutarties su EFT kaina nepasirodytų esanti mažesnė už lyginamąją kainą,

| — | įtraukti iš pradžių neanalizuoti 2011 m. regresijos duomenys – net jei 2–5 lentelėse pateiktos vertės šiek tiek skiriasi, kokybiniai rezultatai išlieka nepakitę, |
| --- | --- |

—

įtraukti iš pradžių neanalizuoti 2011 m. regresijos duomenys – net jei 2–5 lentelėse pateiktos vertės šiek tiek skiriasi, kokybiniai rezultatai išlieka nepakitę,

| — | nagrinėjamų sutarčių kainos, laikomos atitinkančiomis lyginamąją kainą, iš naujo įtrauktos į regresiją kaip duomenų rinkinį (imties ribose); šiuo atveju išvada dėl nagrinėjamų sutarčių taip pat nesikeičia. |
| --- | --- |

—

nagrinėjamų sutarčių kainos, laikomos atitinkančiomis lyginamąją kainą, iš naujo įtrauktos į regresiją kaip duomenų rinkinį (imties ribose); šiuo atveju išvada dėl nagrinėjamų sutarčių taip pat nesikeičia.

Iš to matyti, kad ši papildoma jautrumo analizė, susijusi su pagrindiniu metodu, patvirtina ekonometrinės analizės rezultatų patikimumą.

---

(1)  Pirminio duomenų apdorojimo metu atmestos keturios (neįtartinos) sutartys, atitinkančios ALRO grupės vidaus pardavimo sutartis 2007–2010 m., nes tikėtina, kad jos atspindi kitas rinkos sąlygas, nei tos, kurios dominuoja vykstant deryboms dėl dvišalių sutarčių tarp tiekėjo ir nepriklausomo pirkėjo, kurios šiuo atveju yra lemiamas veiksnys.

(2)  Standartinės paklaidos pateikiamos skliausteliuose: *** reiškia, kad koeficientas yra statistiškai reikšmingas, kai yra 1 % lygio, ** reiškia, kad jis yra statistiškai reikšmingas, kai yra 5 % lygio, ir * reiškia, kad koeficientas yra statistiškai reikšmingas, kai yra 10 % lygio.

---

| 2017 3 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 83/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 3 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 83/38

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/502

2015 m. spalio 21 d.

dėl valstybės pagalbos SA.38374 (2014/C ex 2014/NN), kurią Nyderlandai suteikė bendrovei „Starbucks“

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 7143)

(Tekstas autentiškas tik nyderlandų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į jų pateiktas pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2013 m. liepos 30 d. raštu Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų pateikti informaciją apie sprendimų dėl mokesčių praktiką Nyderlanduose bei visus išankstinius mokestinius susitarimus, susijusius su „Starbucks Coffee EMEA BV“ (toliau – „Starbucks Coffee EMEA BV“) ir „Starbucks Manufacturing EMEA BV“ (toliau – SMBV), kurias abi netiesiogiai valdo „Starbucks Corporation“. „Starbucks Corporation“ ir visos jos valdomos bendrovės čia toliau kartu vadinamos „Starbucks“ arba grupė „Starbucks“. |
| --- | --- |

(1)

2013 m. liepos 30 d. raštu Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų pateikti informaciją apie sprendimų dėl mokesčių praktiką Nyderlanduose bei visus išankstinius mokestinius susitarimus, susijusius su „Starbucks Coffee EMEA BV“ (toliau – „Starbucks Coffee EMEA BV“) ir „Starbucks Manufacturing EMEA BV“ (toliau – SMBV), kurias abi netiesiogiai valdo „Starbucks Corporation“. „Starbucks Corporation“ ir visos jos valdomos bendrovės čia toliau kartu vadinamos „Starbucks“ arba grupė „Starbucks“.

| (2) | 2013 m. spalio 2 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė Komisijai prašomą informaciją, įskaitant išankstinį kainodaros susitarimą (toliau – IKS) (2), kuris buvo sudarytas 2008 m. tarp Nyderlandų mokesčių administratoriaus ir „Starbucks Coffee BV“ (toliau – „Starbucks Coffee BV ISK“), išankstinį kainodaros susitarimą, kuris 2008 m. buvo sudarytas tarp Nyderlandų mokesčių administratoriaus ir SMBV (toliau – SMBV IKS) ir patvirtinamuosius dokumentus. Šie dokumentai pirmiausia yra susiję su sandorių kainodaros ataskaita, kuri pateikiama pagal prašymą pateikti du pirmiau minėtus IKS (toliau – sandorių kainodaros ataskaita), ir kitais susitarimais tarp Nyderlandų mokesčių administratoriaus ir „Starbucks Corporation“ patarėjo mokesčių klausimais [patarėjo mokesčių klausimais pavadinimas] (*1) (toliau – patarėjas mokesčių klausimais), veikiančio „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV vardu (3). |
| --- | --- |

(2)

2013 m. spalio 2 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė Komisijai prašomą informaciją, įskaitant išankstinį kainodaros susitarimą (toliau – IKS) (2), kuris buvo sudarytas 2008 m. tarp Nyderlandų mokesčių administratoriaus ir „Starbucks Coffee BV“ (toliau – „Starbucks Coffee BV ISK“), išankstinį kainodaros susitarimą, kuris 2008 m. buvo sudarytas tarp Nyderlandų mokesčių administratoriaus ir SMBV (toliau – SMBV IKS) ir patvirtinamuosius dokumentus. Šie dokumentai pirmiausia yra susiję su sandorių kainodaros ataskaita, kuri pateikiama pagal prašymą pateikti du pirmiau minėtus IKS (toliau – sandorių kainodaros ataskaita), ir kitais susitarimais tarp Nyderlandų mokesčių administratoriaus ir „Starbucks Corporation“ patarėjo mokesčių klausimais [patarėjo mokesčių klausimais pavadinimas] (*1) (toliau – patarėjas mokesčių klausimais), veikiančio „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV vardu (3).

2

*1

3

| (3) | 2014 m. sausio 9 d., ruošdamasi 2014 m. sausio 15 d. posėdžiui, Komisija išsiuntė Nyderlandų valdžios institucijoms elektroninį laišką, pateikdama keletą klausimų, susijusių su „Starbucks Coffee BV“ išankstiniame kainodaros susitarime patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, Nyderlandų mokesčių administratoriaus sudarytu SMBV išankstiniu kainodaros susitarimu ir kt. |
| --- | --- |

(3)

2014 m. sausio 9 d., ruošdamasi 2014 m. sausio 15 d. posėdžiui, Komisija išsiuntė Nyderlandų valdžios institucijoms elektroninį laišką, pateikdama keletą klausimų, susijusių su „Starbucks Coffee BV“ išankstiniame kainodaros susitarime patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, Nyderlandų mokesčių administratoriaus sudarytu SMBV išankstiniu kainodaros susitarimu ir kt.

| (4) | 2014 m. sausio 15 d. vyko Komisijos tarnybų ir Nyderlandų mokesčių administratoriaus atstovų posėdis, kuriame Komisijos tarnybos siekė gauti, be kita ko, daugiau paaiškinimų dėl sandorių kainodaros ataskaitoje pateikto sąnaudų bazės koregavimo atsižvelgiant į SMBV išankstinį kainodaros susitarimą ir dėl SMBV atliktų kintančių autorinio atlyginimo mokėjimų. |
| --- | --- |

(4)

2014 m. sausio 15 d. vyko Komisijos tarnybų ir Nyderlandų mokesčių administratoriaus atstovų posėdis, kuriame Komisijos tarnybos siekė gauti, be kita ko, daugiau paaiškinimų dėl sandorių kainodaros ataskaitoje pateikto sąnaudų bazės koregavimo atsižvelgiant į SMBV išankstinį kainodaros susitarimą ir dėl SMBV atliktų kintančių autorinio atlyginimo mokėjimų.

| (5) | Atsakydamos į 2014 m. sausio 15 d. posėdyje pateiktus klausimus, Nyderlandų valdžios institucijos 2014 m. sausio 28 d. raštu pateikė informaciją apie palyginamumo pakoregavimus, palyginamų bendrovių pasirinkimą ir kintančius autorinius atlyginimus. Kita informacija apie pateiktus dokumentus apibūdinta 9 konstatuojamojoje dalyje minimo sprendimo pradėti procedūrą 59–62 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(5)

Atsakydamos į 2014 m. sausio 15 d. posėdyje pateiktus klausimus, Nyderlandų valdžios institucijos 2014 m. sausio 28 d. raštu pateikė informaciją apie palyginamumo pakoregavimus, palyginamų bendrovių pasirinkimą ir kintančius autorinius atlyginimus. Kita informacija apie pateiktus dokumentus apibūdinta 9 konstatuojamojoje dalyje minimo sprendimo pradėti procedūrą 59–62 konstatuojamosiose dalyse.

| (6) | 2014 m. kovo 7 d. raštu (4) Komisija informavo Nyderlandų valdžios institucijas, kad ji svarstė, ar, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, išankstiniai kainodaros susitarimai galėjo būti nauja valstybės pagalba bendrovėms „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV, ir pakvietė Nyderlandų valdžios institucijas pateikti pastabas dėl tokios pagalbos suderinamumo. Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų pateikti bet kokią papildomą informaciją, susijusią su „Starbucks BV“ ir SMBV išankstiniais kainodaros susitarimais, taip pat „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV bei Nyderlanduose veikiančių bendrovių, susijusių su tomis dviem bendrovėmis, mokesčių deklaracijomis. |
| --- | --- |

(6)

2014 m. kovo 7 d. raštu (4) Komisija informavo Nyderlandų valdžios institucijas, kad ji svarstė, ar, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, išankstiniai kainodaros susitarimai galėjo būti nauja valstybės pagalba bendrovėms „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV, ir pakvietė Nyderlandų valdžios institucijas pateikti pastabas dėl tokios pagalbos suderinamumo. Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų pateikti bet kokią papildomą informaciją, susijusią su „Starbucks BV“ ir SMBV išankstiniais kainodaros susitarimais, taip pat „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV bei Nyderlanduose veikiančių bendrovių, susijusių su tomis dviem bendrovėmis, mokesčių deklaracijomis.

4

| (7) | 2014 m. kovo 21 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos atsakė į 2014 m. kovo 7 d. raštą ir pateikė prašomas mokesčių deklaracijas. Nyderlandų valdžios institucijos taip pat patvirtino, kad visi atitinkami anksčiau Komisijai pateikti dokumentai, susiję su išankstiniais kainodaros susitarimais, jau yra buvę Komisijai pateikti. |
| --- | --- |

(7)

2014 m. kovo 21 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos atsakė į 2014 m. kovo 7 d. raštą ir pateikė prašomas mokesčių deklaracijas. Nyderlandų valdžios institucijos taip pat patvirtino, kad visi atitinkami anksčiau Komisijai pateikti dokumentai, susiję su išankstiniais kainodaros susitarimais, jau yra buvę Komisijai pateikti.

| (8) | 2014 m. gegužės 6 d. vyko posėdis tarp Komisijos tarnybų ir Nyderlandų mokesčių administratoriaus atstovų. |
| --- | --- |

(8)

2014 m. gegužės 6 d. vyko posėdis tarp Komisijos tarnybų ir Nyderlandų mokesčių administratoriaus atstovų.

| (9) | 2014 m. birželio 11 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį dėl SMBV IKS, remiantis tuo, kad pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį IKS galėjo būti susijęs su valstybės pagalba (toliau –sprendimas pradėti procedūrą) (5). |
| --- | --- |

(9)

2014 m. birželio 11 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį dėl SMBV IKS, remiantis tuo, kad pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį IKS galėjo būti susijęs su valstybės pagalba (toliau –sprendimas pradėti procedūrą) (5).

5

| (10) | 2014 m. liepos 16 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Tarp pateiktų dokumentų, be kitų, buvo Susitarimas dėl skrudinimo, sudarytas tarp „Alki Limited Partnership“ (toliau – „Alki LP“) ir SMBV, ir Susitarimas dėl žalios kavos pirkimo, sudarytas tarp SMBV ir „Starbucks Coffee Trading Company SARL“ (toliau – SCTC). |
| --- | --- |

(10)

2014 m. liepos 16 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Tarp pateiktų dokumentų, be kitų, buvo Susitarimas dėl skrudinimo, sudarytas tarp „Alki Limited Partnership“ (toliau – „Alki LP“) ir SMBV, ir Susitarimas dėl žalios kavos pirkimo, sudarytas tarp SMBV ir „Starbucks Coffee Trading Company SARL“ (toliau – SCTC).

| (11) | 2014 m. lapkričio 25 d. Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų pateikti sprendime pradėti procedūrą prašytą informaciją, kurią 2014 m. liepos 16 d. Nyderlandų valdžios institucijos buvo pateikusios tik iš dalies, ir papildomą informaciją, kuri būtina, siekiant išanalizuoti SMBV IKS. |
| --- | --- |

(11)

2014 m. lapkričio 25 d. Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų pateikti sprendime pradėti procedūrą prašytą informaciją, kurią 2014 m. liepos 16 d. Nyderlandų valdžios institucijos buvo pateikusios tik iš dalies, ir papildomą informaciją, kuri būtina, siekiant išanalizuoti SMBV IKS.

| (12) | 2014 m. gruodžio 19 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos atsakė į 2014 m. lapkričio 25 d. raštą, nurodydamos, kad Nyderlandų valdžios institucijos dalies prašomos informacijos neturi. |
| --- | --- |

(12)

2014 m. gruodžio 19 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos atsakė į 2014 m. lapkričio 25 d. raštą, nurodydamos, kad Nyderlandų valdžios institucijos dalies prašomos informacijos neturi.

| (13) | 2014 m. gruodžio 19 d. sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(13)

2014 m. gruodžio 19 d. sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (14) | 2015 m. sausio 16 d. raštu „Starbucks“ pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą taip pat pateikė Nyderlandų patarėjų mokesčių klausimais asociacija (De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs, toliau – NOB), Nyderlandų darbdavių ir pramonės konfederacija (Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond, toliau – VNO-NCW), ATOZ Tax Advisers Luxembourg, Oxfam International ir Austrijos prekybos rūmai (Bundesarbeitskammer Österreich, toliau – BAK). |
| --- | --- |

(14)

2015 m. sausio 16 d. raštu „Starbucks“ pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą taip pat pateikė Nyderlandų patarėjų mokesčių klausimais asociacija (De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs, toliau – NOB), Nyderlandų darbdavių ir pramonės konfederacija (Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond, toliau – VNO-NCW), ATOZ Tax Advisers Luxembourg, Oxfam International ir Austrijos prekybos rūmai (Bundesarbeitskammer Österreich, toliau – BAK).

De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs

Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond

ATOZ Tax Advisers Luxembourg

Oxfam International

Bundesarbeitskammer Österreich

| (15) | Atsakydamos į Komisijos 2014 m. lapkričio 25 d. raštą, Nyderlandų valdžios institucijos 2015 m. sausio 8 d. raštu pateikė komanditinės ūkinės bendrijos sutartį, pagal kurią buvo įkurta „Alki LP“. |
| --- | --- |

(15)

Atsakydamos į Komisijos 2014 m. lapkričio 25 d. raštą, Nyderlandų valdžios institucijos 2015 m. sausio 8 d. raštu pateikė komanditinės ūkinės bendrijos sutartį, pagal kurią buvo įkurta „Alki LP“.

| (16) | 2015 m. vasario 12 d. Komisija informavo Nyderlandus, kad pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (6) 6a straipsnį ji nustatė, jog oficiali tyrimo procedūra dėl SMBV išankstinio kainodaros susitarimo tuo metu buvo užstrigusi (7). 2015 m. vasario 6 d. raštu ir pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6a straipsnio 2 dalies b punktą Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų pritarimo tiesiogiai susisiekti su „Starbucks“, kad galėtų gauti trūkstamą informaciją. |
| --- | --- |

(16)

2015 m. vasario 12 d. Komisija informavo Nyderlandus, kad pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (6) 6a straipsnį ji nustatė, jog oficiali tyrimo procedūra dėl SMBV išankstinio kainodaros susitarimo tuo metu buvo užstrigusi (7). 2015 m. vasario 6 d. raštu ir pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6a straipsnio 2 dalies b punktą Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų pritarimo tiesiogiai susisiekti su „Starbucks“, kad galėtų gauti trūkstamą informaciją.

6

7

| (17) | 2015 m. vasario 18 d. raštu Komisija informavo Nyderlandų valdžios institucijas, kad ji gavo konkurento pastabas dėl žalių kavos pupelių skrudinimo proceso pridėtinės vertės, ir pakvietė Nyderlandų valdžios institucijas pateikti savo pastabas dėl šių pastabų. 2015 m. kovo 11 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl šių pastabų. |
| --- | --- |

(17)

2015 m. vasario 18 d. raštu Komisija informavo Nyderlandų valdžios institucijas, kad ji gavo konkurento pastabas dėl žalių kavos pupelių skrudinimo proceso pridėtinės vertės, ir pakvietė Nyderlandų valdžios institucijas pateikti savo pastabas dėl šių pastabų. 2015 m. kovo 11 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl šių pastabų.

| (18) | Atsakydami į 2015 m. vasario 6 d. Komisijos raštą, Nyderlandai 2015 m. kovo 12 d. raštu pateikė savo leidimą tiesiogiai susisiekti su „Starbucks“. Vadovaudamasi šiuo leidimu, 2015 m. kovo 16 d. raštu Komisija paprašė „Starbucks“ remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnio a dalies 6 punktu pateikti informaciją apie teisinę struktūrą ir verslo modelį, susijusius su „Starbucks“ parduotuvėmis, ir SMBV naudojamas žaliavas, t. y. žalias kavos pupeles (toliau – „Starbucks“ pateiktas prašymas suteikti rinkos informaciją). |
| --- | --- |

(18)

Atsakydami į 2015 m. vasario 6 d. Komisijos raštą, Nyderlandai 2015 m. kovo 12 d. raštu pateikė savo leidimą tiesiogiai susisiekti su „Starbucks“. Vadovaudamasi šiuo leidimu, 2015 m. kovo 16 d. raštu Komisija paprašė „Starbucks“ remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnio a dalies 6 punktu pateikti informaciją apie teisinę struktūrą ir verslo modelį, susijusius su „Starbucks“ parduotuvėmis, ir SMBV naudojamas žaliavas, t. y. žalias kavos pupeles (toliau – „Starbucks“ pateiktas prašymas suteikti rinkos informaciją).

| (19) | 2015 m. kovo 20 d. ir 26 d. raštais Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų, susijusių su sprendimu pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(19)

2015 m. kovo 20 d. ir 26 d. raštais Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų, susijusių su sprendimu pradėti procedūrą.

| (20) | 2015 m. balandžio 7 d., paskelbus 2015 m. vasario 12 d. sprendimą ir pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6a straipsnio 6 dalį Komisija susisiekė su keturiais „Starbuck“ konkurentais, prašydama pateikti rinkos informaciją apie jų verslo modelį ir jų vertę kuriančias veiklas, kad Komisija galėtų užbaigti atvejo vertinimą (toliau – konkurentams pateiktas prašymas suteikti rinkos informaciją). Šie keturi konkurentai buvo bendrovė Y, Alois Dallmayr Kaffee oHG (toliau – „Dallmayr“), Nestlé S.A. (toliau „Nestlé“) ir Melitta Europa GmbH & Co. KG (toliau – „Melitta“). Tuo pat metu Komisija informavo Nyderlandų valdžios institucijas apie išsiųstus prašymus „Starbucks“ konkurentams pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(20)

2015 m. balandžio 7 d., paskelbus 2015 m. vasario 12 d. sprendimą ir pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6a straipsnio 6 dalį Komisija susisiekė su keturiais „Starbuck“ konkurentais, prašydama pateikti rinkos informaciją apie jų verslo modelį ir jų vertę kuriančias veiklas, kad Komisija galėtų užbaigti atvejo vertinimą (toliau – konkurentams pateiktas prašymas suteikti rinkos informaciją). Šie keturi konkurentai buvo bendrovė Y, Alois Dallmayr Kaffee oHG (toliau – „Dallmayr“), Nestlé S.A. (toliau „Nestlé“) ir Melitta Europa GmbH & Co. KG (toliau – „Melitta“). Tuo pat metu Komisija informavo Nyderlandų valdžios institucijas apie išsiųstus prašymus „Starbucks“ konkurentams pateikti informaciją.

Alois Dallmayr Kaffee oHG

Dallmayr

Nestlé S.A.

Nestlé

Melitta Europa GmbH & Co. KG

Melitta

| (21) | 2015 m. balandžio 13 d.„Starbucks“ pateikė Komisijos 2015 m. kovo 16 d. rašte prašytą informaciją. |
| --- | --- |

(21)

2015 m. balandžio 13 d.„Starbucks“ pateikė Komisijos 2015 m. kovo 16 d. rašte prašytą informaciją.

| (22) | 2015 m. balandžio 27 d. parengtais raštais Dallmayr ir Y bendrovė atsakė į 2015 m. balandžio 7 d. Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją. |
| --- | --- |

(22)

2015 m. balandžio 27 d. parengtais raštais Dallmayr ir Y bendrovė atsakė į 2015 m. balandžio 7 d. Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją.

Dallmayr

| (23) | 2015 m. balandžio 29 d. įvyko Komisijos tarnybų ir „Starbucks“ posėdis, kurio metu Komisijos tarnybos pateikė patikslinimus, kaip turėtų būti suprantami kai kurie klausimai „Starbucks“ pateiktame prašyme suteikti rinkos informaciją, atsižvelgiant į tyrimą. |
| --- | --- |

(23)

2015 m. balandžio 29 d. įvyko Komisijos tarnybų ir „Starbucks“ posėdis, kurio metu Komisijos tarnybos pateikė patikslinimus, kaip turėtų būti suprantami kai kurie klausimai „Starbucks“ pateiktame prašyme suteikti rinkos informaciją, atsižvelgiant į tyrimą.

| (24) | Gavusi 2015 m. balandžio 13 d. pateiktą „Starbucks“ atsakymą, Komisija 2015 m. gegužės 6 d. raštu paprašė „Starbucks“ pateikti papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(24)

Gavusi 2015 m. balandžio 13 d. pateiktą „Starbucks“ atsakymą, Komisija 2015 m. gegužės 6 d. raštu paprašė „Starbucks“ pateikti papildomos informacijos.

| (25) | 2015 m. gegužės 11 d. raštu Komisija paprašė bendrovės Y labiau patikslinti pateiktą rinkos informaciją. 2015 m. gegužės 21 d. raštu Y bendrovė pateikė šiuos patikslinimus. |
| --- | --- |

(25)

2015 m. gegužės 11 d. raštu Komisija paprašė bendrovės Y labiau patikslinti pateiktą rinkos informaciją. 2015 m. gegužės 21 d. raštu Y bendrovė pateikė šiuos patikslinimus.

| (26) | 2015 m. gegužės 20 d. ir 2015 m. gegužės 26 d. raštais Nestlé ir Melitta atsakė į Komisijos 2015 m. balandžio 7 d. pateiktą konkurentams pateiktą prašyme suteikti rinkos informaciją. |
| --- | --- |

(26)

2015 m. gegužės 20 d. ir 2015 m. gegužės 26 d. raštais Nestlé ir Melitta atsakė į Komisijos 2015 m. balandžio 7 d. pateiktą konkurentams pateiktą prašyme suteikti rinkos informaciją.

Nestlé

Melitta

| (27) | 2015 m. gegužės 27 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl informacijos, kurią pateikė bendrovė Y ir Dallmayr. |
| --- | --- |

(27)

2015 m. gegužės 27 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl informacijos, kurią pateikė bendrovė Y ir Dallmayr.

Dallmayr

| (28) | 2015 m. gegužės 29 d. raštu „Starbucks“ atsakė į Komisijos 2015 m. gegužės 6 d. prašymą. |
| --- | --- |

(28)

2015 m. gegužės 29 d. raštu „Starbucks“ atsakė į Komisijos 2015 m. gegužės 6 d. prašymą.

| (29) | 2015 m. birželio 19 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl „Starbucks“2015 m. balandžio 13 d. ir 2015 m. gegužės 29 d. pateiktos informacijos. |
| --- | --- |

(29)

2015 m. birželio 19 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl „Starbucks“2015 m. balandžio 13 d. ir 2015 m. gegužės 29 d. pateiktos informacijos.

| (30) | 2015 m. birželio 26 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl Nestlé, Melitta pateiktos rinkos informacijos ir bendrovės Y pateiktų patikslinimų. |
| --- | --- |

(30)

2015 m. birželio 26 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl Nestlé, Melitta pateiktos rinkos informacijos ir bendrovės Y pateiktų patikslinimų.

Nestlé, Melitta

| (31) | 2015 m. birželio 29 d., papildydama 2015 m. balandžio 13 d. ir 2015 m. gegužės 29 d. pateiktus dokumentus, „Starbucks“ pateikė daugiau argumentų dėl SCTC žalių kavos pupelių tiekimui taikomos sandorių kainodaros tariamo suderinamumo su įprastų rinkos sąlygų principu. |
| --- | --- |

(31)

2015 m. birželio 29 d., papildydama 2015 m. balandžio 13 d. ir 2015 m. gegužės 29 d. pateiktus dokumentus, „Starbucks“ pateikė daugiau argumentų dėl SCTC žalių kavos pupelių tiekimui taikomos sandorių kainodaros tariamo suderinamumo su įprastų rinkos sąlygų principu.

| (32) | 2015 m. liepos 24 d. raštu „Starbucks“ savo iniciatyva pateikė papildomą informaciją dėl SCTC, SMBV ir „Starbucks US“ (8) vykdomų funkcijų ir pateikė naujus duomenis, susijusius su „Alki LP“. |
| --- | --- |

(32)

2015 m. liepos 24 d. raštu „Starbucks“ savo iniciatyva pateikė papildomą informaciją dėl SCTC, SMBV ir „Starbucks US“ (8) vykdomų funkcijų ir pateikė naujus duomenis, susijusius su „Alki LP“.

8

| (33) | 2015 m. rugpjūčio 5 d. raštu Komisija, atsižvelgdama į „Starbucks“2015 m. liepos 24 d. pateiktą informaciją, paprašė jos pateikti patikslinimus ir kitus dokumentus, kad Komisija galėtų išsamiai išanalizuoti naują informaciją. |
| --- | --- |

(33)

2015 m. rugpjūčio 5 d. raštu Komisija, atsižvelgdama į „Starbucks“2015 m. liepos 24 d. pateiktą informaciją, paprašė jos pateikti patikslinimus ir kitus dokumentus, kad Komisija galėtų išsamiai išanalizuoti naują informaciją.

| (34) | 2015 m. rugpjūčio 24 d. raštu ir 2015 m. rugpjūčio 26 d. elektroniniu pranešimu „Starbucks“ iš dalies pateikė Komisijos 2015 m. rugpjūčio 5 d. rašte prašytą informaciją. 2015 m. rugpjūčio 28 d. Komisija persiuntė šią informaciją Nyderlandų valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(34)

2015 m. rugpjūčio 24 d. raštu ir 2015 m. rugpjūčio 26 d. elektroniniu pranešimu „Starbucks“ iš dalies pateikė Komisijos 2015 m. rugpjūčio 5 d. rašte prašytą informaciją. 2015 m. rugpjūčio 28 d. Komisija persiuntė šią informaciją Nyderlandų valdžios institucijoms.

| (35) | 2015 m. rugsėjo 10 d. raštu ir 2015 m. rugsėjo 11 d. elektroniniu pranešimu „Starbucks“ pateikė Komisijai likusią informaciją. 2015 m. rugsėjo 23 d. raštu „Starbucks“ papildė 2015 m. rugsėjo 10 d. ir 11 d. Komisijai pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(35)

2015 m. rugsėjo 10 d. raštu ir 2015 m. rugsėjo 11 d. elektroniniu pranešimu „Starbucks“ pateikė Komisijai likusią informaciją. 2015 m. rugsėjo 23 d. raštu „Starbucks“ papildė 2015 m. rugsėjo 10 d. ir 11 d. Komisijai pateiktą informaciją.

| (36) | 2015 m. rugsėjo 25 d. ir 2015 m. spalio 7 d. raštais Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl 2015 m. rugsėjo 10, 11 ir 23 d.„Starbucks“ pateiktos informacijos. |
| --- | --- |

(36)

2015 m. rugsėjo 25 d. ir 2015 m. spalio 7 d. raštais Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl 2015 m. rugsėjo 10, 11 ir 23 d.„Starbucks“ pateiktos informacijos.

2.   GINČIJAMOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

GINČIJAMOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

2.1.   Paramos gavėjo apibūdinimas

Paramos gavėjo apibūdinimas

| (37) | Priemonės paramos gavėjas yra SMBV. SMBV yra Nyderlanduose įkurta grupės „Starbucks“ patronuojamoji bendrovė. Grupę „Starbucks“ sudaro „Starbucks Corporation“ ir visos šios korporacijos valdomos bendrovės. „Starbucks Corporation“ pagrindinė buveinė yra Sietle, Jungtinėse Amerikos Valstijose (toliau –JAV). Grupės „Starbucks“ organizacinė struktūra išsamiau paaiškinta 27 konstatuojamojoje dalyje ir sprendimo pradėti procedūrą 1 paveiksle. |
| --- | --- |

(37)

Priemonės paramos gavėjas yra SMBV. SMBV yra Nyderlanduose įkurta grupės „Starbucks“ patronuojamoji bendrovė. Grupę „Starbucks“ sudaro „Starbucks Corporation“ ir visos šios korporacijos valdomos bendrovės. „Starbucks Corporation“ pagrindinė buveinė yra Sietle, Jungtinėse Amerikos Valstijose (toliau –JAV). Grupės „Starbucks“ organizacinė struktūra išsamiau paaiškinta 27 konstatuojamojoje dalyje ir sprendimo pradėti procedūrą 1 paveiksle.

| (38) | „Starbucks“ yra įmonė, vykdanti specialaus asortimento kavos skrudinimo, pirkimo ir pardavimo veiklas 65 šalyse. Ji perka ir skrudina kavą, kuri yra parduodama kartu su rankų darbo kava, arbata ir kitais gėrimais bei šviežiais maisto produktais bendrovės valdomose parduotuvėse. „Starbucks“ taip pat parduoda įvairius kavos ir arbatos gaminius ir suteikia licencijas savo prekių ženklams, pasinaudodama kitais kanalais, tokiais kaip licencijas turinčios parduotuvės, maisto prekių parduotuvės ir nacionalinės visuomeninio maitinimo įstaigos (9). 2014 m. grupė „Starbucks“ pasauliniu mastu turėjo 16 448 mln. JAV dolerių (USD) grynųjų pajamų ir 2 067 mln. USD pajamų po mokesčių (10). |
| --- | --- |

(38)

„Starbucks“ yra įmonė, vykdanti specialaus asortimento kavos skrudinimo, pirkimo ir pardavimo veiklas 65 šalyse. Ji perka ir skrudina kavą, kuri yra parduodama kartu su rankų darbo kava, arbata ir kitais gėrimais bei šviežiais maisto produktais bendrovės valdomose parduotuvėse. „Starbucks“ taip pat parduoda įvairius kavos ir arbatos gaminius ir suteikia licencijas savo prekių ženklams, pasinaudodama kitais kanalais, tokiais kaip licencijas turinčios parduotuvės, maisto prekių parduotuvės ir nacionalinės visuomeninio maitinimo įstaigos (9). 2014 m. grupė „Starbucks“ pasauliniu mastu turėjo 16 448 mln. JAV dolerių (USD) grynųjų pajamų ir 2 067 mln. USD pajamų po mokesčių (10).

9

10

| (39) | SMBV yra vienintelis ne JAV teritorijoje esantis „Starbucks“ valdomas ūkio subjektas, kuris vykdo kavos skrudinimo veiklą. |
| --- | --- |

(39)

SMBV yra vienintelis ne JAV teritorijoje esantis „Starbucks“ valdomas ūkio subjektas, kuris vykdo kavos skrudinimo veiklą.

2.2.   Ginčijamos priemonės aprašymas

Ginčijamos priemonės aprašymas

| (40) | Šis sprendimas yra susijęs su SMBV IKS – išankstiniu kainodaros susitarimu, kurį 2008 m. balandžio 28 d. Nyderlandų mokesčių administratorius sudarė su SMBV (Vaststellingsovereenkomst APA). SMBV IKS yra įpareigojantis 10 metų, t. y. nuo 2007 m. spalio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. (11) |
| --- | --- |

(40)

Šis sprendimas yra susijęs su SMBV IKS – išankstiniu kainodaros susitarimu, kurį 2008 m. balandžio 28 d. Nyderlandų mokesčių administratorius sudarė su SMBV (Vaststellingsovereenkomst APA). SMBV IKS yra įpareigojantis 10 metų, t. y. nuo 2007 m. spalio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. (11)

Vaststellingsovereenkomst APA

11

| (41) | IKS yra susitarimas tarp mokesčių administratoriaus ir mokesčių mokėtojo dėl mokesčių įstatymo taikymo (būsimiems) sandoriams, t. y. jame yra nustatyta ta mokesčių mokėtojo veiklų metu gauta pelno suma, į kurią atsižvelgiama toje mokesčių jurisdikcijoje. Prieš sudarant vidinius grupės sandorius IKS nustato atitinkamą kriterijų sistemą (pvz., metodą, lygintinus duomenis ir atitinkamus jų pataisymus ir kritines prielaidas, susijusias su būsimais įvykiais), kad būtų sudarytos tiems sandoriams nustatytą laikotarpį įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos. IKS oficialiai inicijuoja mokesčių mokėtojas. |
| --- | --- |

(41)

IKS yra susitarimas tarp mokesčių administratoriaus ir mokesčių mokėtojo dėl mokesčių įstatymo taikymo (būsimiems) sandoriams, t. y. jame yra nustatyta ta mokesčių mokėtojo veiklų metu gauta pelno suma, į kurią atsižvelgiama toje mokesčių jurisdikcijoje. Prieš sudarant vidinius grupės sandorius IKS nustato atitinkamą kriterijų sistemą (pvz., metodą, lygintinus duomenis ir atitinkamus jų pataisymus ir kritines prielaidas, susijusias su būsimais įvykiais), kad būtų sudarytos tiems sandoriams nustatytą laikotarpį įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos. IKS oficialiai inicijuoja mokesčių mokėtojas.

2.2.1.   SMBV išankstinis kainodaros susitarimas

SMBV išankstinis kainodaros susitarimas

| (42) | Sudarydama SMBV išankstinį kainodaros susitarimą, Nyderlandų mokesčių administratorius patvirtino, kad sandorių kainodaros ataskaitoje „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais nustatytas atlyginimas už Nyderlanduose SMBV vykdomas funkcijas (įskaitant prisiimtą riziką ir naudojamą turtą) yra įprastas rinkos sąlygas atitinkantis atlyginimas (12). |
| --- | --- |

(42)

Sudarydama SMBV išankstinį kainodaros susitarimą, Nyderlandų mokesčių administratorius patvirtino, kad sandorių kainodaros ataskaitoje „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais nustatytas atlyginimas už Nyderlanduose SMBV vykdomas funkcijas (įskaitant prisiimtą riziką ir naudojamą turtą) yra įprastas rinkos sąlygas atitinkantis atlyginimas (12).

12

| (43) | Šį atlyginimą sudaro [9–12] % atitinkamos sąnaudų bazės antkainis. Atitinkama sąnaudų bazė, naudojama apskaičiuojant tą atlyginimą, apima visas išlaidas personalui, dalyvaujančiam tiek gamybos, tiek tiekimo grandinės veiklose, sąnaudas gamybinei įrangai (t. y. nusidėvėjimo) ir įrangos kapitaliniam remontui. Į ją neįeina išlaidos „Starbucks“ puodeliams, popierinėms servetėlėms ir t. t., sąnaudos žalioms kavos pupelėms (sąnaudos žaliavoms), logistikos ir paskirstymo išlaidos, susijusios su trečiųjų šalių teikiamomis paslaugomis, atlyginimas už trečiųjų šalių vykdomą veiklą pagal taip vadinamas konsignacinės gamybos sutartis ir autorinio atlyginimo mokėjimas „Alki LP“. |
| --- | --- |

(43)

Šį atlyginimą sudaro [9–12] % atitinkamos sąnaudų bazės antkainis. Atitinkama sąnaudų bazė, naudojama apskaičiuojant tą atlyginimą, apima visas išlaidas personalui, dalyvaujančiam tiek gamybos, tiek tiekimo grandinės veiklose, sąnaudas gamybinei įrangai (t. y. nusidėvėjimo) ir įrangos kapitaliniam remontui. Į ją neįeina išlaidos „Starbucks“ puodeliams, popierinėms servetėlėms ir t. t., sąnaudos žalioms kavos pupelėms (sąnaudos žaliavoms), logistikos ir paskirstymo išlaidos, susijusios su trečiųjų šalių teikiamomis paslaugomis, atlyginimas už trečiųjų šalių vykdomą veiklą pagal taip vadinamas konsignacinės gamybos sutartis ir autorinio atlyginimo mokėjimas „Alki LP“.

| (44) | SMBV išankstiniame kainodaros susitarime Nyderlandų mokesčių administratorius taip pat patvirtino, kad SMBV mokamų autorinių atlyginimų „Alki LP“ lygis bus nustatomas kiekvienų metų pabaigoje kaip skirtumas tarp gauto veiklos pelno iki autorinio atlyginimo mokėjimo ir pirmiau minėto [9–12] % eksploatacinių išlaidų antkainio. SMBV išankstiniame kainodaros susitarime taip pat numatyta, kad, „mokant įmonės pajamų mokestį, šie autoriniai atlyginimai yra atskaitomi, ir jiems netaikomas Nyderlandų išskaičiuojamasis mokestis“ (13). |
| --- | --- |

(44)

SMBV išankstiniame kainodaros susitarime Nyderlandų mokesčių administratorius taip pat patvirtino, kad SMBV mokamų autorinių atlyginimų „Alki LP“ lygis bus nustatomas kiekvienų metų pabaigoje kaip skirtumas tarp gauto veiklos pelno iki autorinio atlyginimo mokėjimo ir pirmiau minėto [9–12] % eksploatacinių išlaidų antkainio. SMBV išankstiniame kainodaros susitarime taip pat numatyta, kad, „mokant įmonės pajamų mokestį, šie autoriniai atlyginimai yra atskaitomi, ir jiems netaikomas Nyderlandų išskaičiuojamasis mokestis“ (13).

13

| (45) | Taigi SMBV išankstiniame kainodaros susitarime patvirtinama, kad pelnas būtų paskirstytas SMBV grupėje „Starbucks“, taip nustatant jos metinį įmonės pelno mokesčio įsipareigojimą Nyderlandams 10 metų laikotarpiui. Kadangi išankstinis kainodaros susitarimas įsigaliojo 2007 m. spalio 1 d., šiame sprendime SMBV IKS analizuojamas pagal valstybės pagalbos taisykles nuo tos datos. |
| --- | --- |

(45)

Taigi SMBV išankstiniame kainodaros susitarime patvirtinama, kad pelnas būtų paskirstytas SMBV grupėje „Starbucks“, taip nustatant jos metinį įmonės pelno mokesčio įsipareigojimą Nyderlandams 10 metų laikotarpiui. Kadangi išankstinis kainodaros susitarimas įsigaliojo 2007 m. spalio 1 d., šiame sprendime SMBV IKS analizuojamas pagal valstybės pagalbos taisykles nuo tos datos.

2.2.2.   Sandorių kainodaros ataskaita

Sandorių kainodaros ataskaita

| (46) | SMBV išankstiniame kainodaros susitarime Nyderlandų mokesčių administratoriaus patvirtintas atlyginimas yra pagrįstas sandorių kainodaros analize, kurią paruošė „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje, sudarančioje sudėtinę IKS dalį. |
| --- | --- |

(46)

SMBV išankstiniame kainodaros susitarime Nyderlandų mokesčių administratoriaus patvirtintas atlyginimas yra pagrįstas sandorių kainodaros analize, kurią paruošė „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje, sudarančioje sudėtinę IKS dalį.

| (47) | Sandorių kainodaros ataskaitos tikslas yra remti siūlomą pelno priskyrimą SMBV grupėje „Starbucks“, remiantis grupės viduje vykdomų sandorių kainodara, sudaroma įprastomis rinkos sąlygomis. Sandorių kainodaros ataskaitoje pateikiama bendrovės apžvalga, funkcijų analizė ir sandorių kainodaros metodų parinkimas. Ataskaitoje pateikiama ši aktuali informacija apie „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV (14): |
| --- | --- |

(47)

Sandorių kainodaros ataskaitos tikslas yra remti siūlomą pelno priskyrimą SMBV grupėje „Starbucks“, remiantis grupės viduje vykdomų sandorių kainodara, sudaroma įprastomis rinkos sąlygomis. Sandorių kainodaros ataskaitoje pateikiama bendrovės apžvalga, funkcijų analizė ir sandorių kainodaros metodų parinkimas. Ataskaitoje pateikiama ši aktuali informacija apie „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV (14):

14

2.2.2.1.   
  „Starbucks Coffee BV“

„Starbucks Coffee BV“

| (48) | „Starbucks Coffee BV“ veikia kaip grupės „Starbucks“ pagrindinė buveinė Europos, Artimųjų Rytų ir Afrikos (toliau – EARA) regionui, remianti grupės EARA veiklą. „Starbucks Coffee BV“ padeda nustatyti vystytojus, kurie įkurtų „Starbucks“ mažmenines parduotuves EARA teritorijose ir vykdytų jų veiklą. Kaip pagrindinė buveinė, „Starbucks Coffee BV“ išduoda licencijas naudoti tam tikrus „Starbucks“ prekių ženklus, technologijas ir jos akcininko, „Alki LP“, praktinę patirtį (15), už tai mokant autorinį atlyginimą. „Starbucks Coffee BV“ sudaro taip vadinamą Susitarimą dėl rinkos zonos vystymo ir veiklos joje (toliau – SZVV) su susijusiais ir nesusijusiais su „Starbucks“ parduotuvėmis ekonominės veiklos vykdytojais EARA regione. Šie ekonominės veiklos vykdytojai, vadinami vystytojais, taip pat šiame dokumente toliau nurodomi kaip parduotuvės. „Starbucks Coffee BV“ išduoda vystytojams sublicencijas intelektinės nuosavybės (toliau – IN) teisėms, taip suteikdama jiems galimybę kurti „Starbucks“ parduotuves ir vykdyti jose veiklą. Už IN naudojimą vystytojai moka autorinį atlyginimą ir kitus mokesčius „Starbucks Coffee BV“, remiantis apyvartos procentinėmis dalimis. Pagal 2013 m. spalio 2 d. Nyderlandų pateiktus dokumentus, susijusių ir nesusijusių vystytojų mokamas autorinis atlyginimas „Starbucks Coffee BV“ sudaro vienodą procentinę dalį nuo apyvartos. Todėl „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais mano, kad, siekiant nustatyti grupės vidaus autorinių atlyginimų mokėjimų pagrindinei buveinei EARA „Starbucks Coffee BV“ įprastomis rinkos sąlygomis taikomą kainą (16), yra taikomas palyginamų nekontroliuojamų kainų metodas (17). |
| --- | --- |

(48)

„Starbucks Coffee BV“ veikia kaip grupės „Starbucks“ pagrindinė buveinė Europos, Artimųjų Rytų ir Afrikos (toliau – EARA) regionui, remianti grupės EARA veiklą. „Starbucks Coffee BV“ padeda nustatyti vystytojus, kurie įkurtų „Starbucks“ mažmenines parduotuves EARA teritorijose ir vykdytų jų veiklą. Kaip pagrindinė buveinė, „Starbucks Coffee BV“ išduoda licencijas naudoti tam tikrus „Starbucks“ prekių ženklus, technologijas ir jos akcininko, „Alki LP“, praktinę patirtį (15), už tai mokant autorinį atlyginimą. „Starbucks Coffee BV“ sudaro taip vadinamą Susitarimą dėl rinkos zonos vystymo ir veiklos joje (toliau – SZVV) su susijusiais ir nesusijusiais su „Starbucks“ parduotuvėmis ekonominės veiklos vykdytojais EARA regione. Šie ekonominės veiklos vykdytojai, vadinami vystytojais, taip pat šiame dokumente toliau nurodomi kaip parduotuvės. „Starbucks Coffee BV“ išduoda vystytojams sublicencijas intelektinės nuosavybės (toliau – IN) teisėms, taip suteikdama jiems galimybę kurti „Starbucks“ parduotuves ir vykdyti jose veiklą. Už IN naudojimą vystytojai moka autorinį atlyginimą ir kitus mokesčius „Starbucks Coffee BV“, remiantis apyvartos procentinėmis dalimis. Pagal 2013 m. spalio 2 d. Nyderlandų pateiktus dokumentus, susijusių ir nesusijusių vystytojų mokamas autorinis atlyginimas „Starbucks Coffee BV“ sudaro vienodą procentinę dalį nuo apyvartos. Todėl „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais mano, kad, siekiant nustatyti grupės vidaus autorinių atlyginimų mokėjimų pagrindinei buveinei EARA „Starbucks Coffee BV“ įprastomis rinkos sąlygomis taikomą kainą (16), yra taikomas palyginamų nekontroliuojamų kainų metodas (17).

15

16

17

2.2.2.2.   SMBV

SMBV

| (49) | Pristatydamas SMBV svarbiausius sandorius ir bendrovės vidinius srautus sandorių kainodaros ataskaitoje (18), „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais apsiriboja apibūdindamas, kad SMBV daugiausiai apdoroja žalią kavą ir parduoda skrudintą kavą asocijuotoms ir neasocijuotoms šalims. Jis taip pat paaiškina, kad SMBV tiekiamos žalios kavos pupelės yra tiekiamos iš SMBV asocijuotos patronuojamosios įmonės Šveicarijoje (SCTC). Be to, jis paaiškina, kad SMBV veikia kaip daugelio su kava nesusijusių produktų tarpinį paskirstymą atliekantis ūkio subjektas. Patarėjas mokesčių klausimais toliau paaiškina, kad, be savo gamybos veiklų tiekimo grandinės funkcijos, SMBV taip pat vykdo tam tikrą tiekimą kai kurioms rinkoms. Patarėjas mokesčių klausimais neapibūdina skrudinimo IN licencijų suteikimo tvarkos, pagal kurią SMBV mokami autoriniai atlyginimai „Alki LP“ už licencijuotą IN yra tarp svarbiausių sandorių ir bendrovės vidaus srautų. Jis parodo tai tik diagramoje ir apibūdina atskirame sandorių kainodaros ataskaitos skirsnyje, apibūdinančiame EARA rinką ir Nyderlanduose vykdomas operacijas (19). |
| --- | --- |

(49)

Pristatydamas SMBV svarbiausius sandorius ir bendrovės vidinius srautus sandorių kainodaros ataskaitoje (18), „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais apsiriboja apibūdindamas, kad SMBV daugiausiai apdoroja žalią kavą ir parduoda skrudintą kavą asocijuotoms ir neasocijuotoms šalims. Jis taip pat paaiškina, kad SMBV tiekiamos žalios kavos pupelės yra tiekiamos iš SMBV asocijuotos patronuojamosios įmonės Šveicarijoje (SCTC). Be to, jis paaiškina, kad SMBV veikia kaip daugelio su kava nesusijusių produktų tarpinį paskirstymą atliekantis ūkio subjektas. Patarėjas mokesčių klausimais toliau paaiškina, kad, be savo gamybos veiklų tiekimo grandinės funkcijos, SMBV taip pat vykdo tam tikrą tiekimą kai kurioms rinkoms. Patarėjas mokesčių klausimais neapibūdina skrudinimo IN licencijų suteikimo tvarkos, pagal kurią SMBV mokami autoriniai atlyginimai „Alki LP“ už licencijuotą IN yra tarp svarbiausių sandorių ir bendrovės vidaus srautų. Jis parodo tai tik diagramoje ir apibūdina atskirame sandorių kainodaros ataskaitos skirsnyje, apibūdinančiame EARA rinką ir Nyderlanduose vykdomas operacijas (19).

18

19

| (50) | Pagal sandorių kainodaros ataskaitoje (20) pateiktą funkcijų analizę SMBV dėmesys yra orientuotas į Amsterdame esančią skrudinimo gamyklą. Pagrindinis skrudinimo proceso žaliavos komponentas yra žalios kavos pupelės. Faktinis tam tikro kavos mišinio skrudinimo procesas priklauso nuo tam tikros recepte naudojamos žalių kavos pupelių rūšies ir norimo skonio. SMBV yra atsakinga už skrudinimo prognozių, kurias pateikia „Starbucks US“, įgyvendinimą ir užtikrinimą, kad pagamintas produktas atitiktų „Starbucks US“ kokybės standartus. SMBV perka žalias kavos pupeles iš SCTC, įgalioto tiekėjo (21). SMBV skrudina ir pakuoja EARA rinkai skirtas pupeles Nyderlanduose. |
| --- | --- |

(50)

Pagal sandorių kainodaros ataskaitoje (20) pateiktą funkcijų analizę SMBV dėmesys yra orientuotas į Amsterdame esančią skrudinimo gamyklą. Pagrindinis skrudinimo proceso žaliavos komponentas yra žalios kavos pupelės. Faktinis tam tikro kavos mišinio skrudinimo procesas priklauso nuo tam tikros recepte naudojamos žalių kavos pupelių rūšies ir norimo skonio. SMBV yra atsakinga už skrudinimo prognozių, kurias pateikia „Starbucks US“, įgyvendinimą ir užtikrinimą, kad pagamintas produktas atitiktų „Starbucks US“ kokybės standartus. SMBV perka žalias kavos pupeles iš SCTC, įgalioto tiekėjo (21). SMBV skrudina ir pakuoja EARA rinkai skirtas pupeles Nyderlanduose.

20

21

| (51) | SMBV licencijuoja dalį bendrovei „Alki LP“ priklausančios intelektinės nuosavybės, kuri nepaminėta funkcijų analizėje, tačiau apibūdinta atskirame EARA rinkos ir Nyderlandų veiklos skirsnyje kaip „būtina, įgyvendinant kavos skrudinimo gamybos procesą ir teisę tiekti kavą vystytojams. Už suteiktą licenciją naudotis IN [SMBV] moka „Alki LP“ autorinį atlyginimą“ (22). Su kavos skrudinimu susijusią IN visų pirma sudaro skrudinimo kreivės, kurios, pagal sandorių kainodaros ataskaitą, lemia visam skrudinimo procesui reikalingą temperatūrą ir laiko trukmę. |
| --- | --- |

(51)

SMBV licencijuoja dalį bendrovei „Alki LP“ priklausančios intelektinės nuosavybės, kuri nepaminėta funkcijų analizėje, tačiau apibūdinta atskirame EARA rinkos ir Nyderlandų veiklos skirsnyje kaip „būtina, įgyvendinant kavos skrudinimo gamybos procesą ir teisę tiekti kavą vystytojams. Už suteiktą licenciją naudotis IN [SMBV] moka „Alki LP“ autorinį atlyginimą“ (22). Su kavos skrudinimu susijusią IN visų pirma sudaro skrudinimo kreivės, kurios, pagal sandorių kainodaros ataskaitą, lemia visam skrudinimo procesui reikalingą temperatūrą ir laiko trukmę.

22

| (52) | Pagal sandorių kainodaros ataskaitą SMBV įdarbino [40–60) žmonių, iš kurių [20–30) atlieka tiekimo grandinės operacijas, įskaitant pirkimą, planavimą, logistiką ir paskirstymo planavimą (23). SMBV turi paskirstymo centrą Jungtinėje Karalystėje (toliau – JK), kurį valdo pagal sutartį trečioji šalis (24). SMBV yra sudariusi tiekimo ir logistikos sutartį su trečiąja šalimi Nyderlanduose, pagal kurią trečioji šalis perka prekių atsargas perpardavimui vystytojams pagal susitartą kainą (25). 2006 m., atidarydama paskirstymo centrą Vokietijoje, SMBV taip pat pasitelkė kitą trečiąją šalį. |
| --- | --- |

(52)

Pagal sandorių kainodaros ataskaitą SMBV įdarbino [40–60) žmonių, iš kurių [20–30) atlieka tiekimo grandinės operacijas, įskaitant pirkimą, planavimą, logistiką ir paskirstymo planavimą (23). SMBV turi paskirstymo centrą Jungtinėje Karalystėje (toliau – JK), kurį valdo pagal sutartį trečioji šalis (24). SMBV yra sudariusi tiekimo ir logistikos sutartį su trečiąja šalimi Nyderlanduose, pagal kurią trečioji šalis perka prekių atsargas perpardavimui vystytojams pagal susitartą kainą (25). 2006 m., atidarydama paskirstymo centrą Vokietijoje, SMBV taip pat pasitelkė kitą trečiąją šalį.

23

24

25

| (53) | SMBV taip pat bendradarbiauja su konsignacinės gamybos įmone [neasocijuota gamybine bendrove 1]. [Neasocijuota gamybinė bendrovė 1] daugiausiai gamina [prekės ženklą turinčio kavos gaminio] miltelius, skirtus „Starbucks“ (prekės ženklą turinti kava) gaminiui. SMBV yra atsakinga (26) už šios gamybos už mokestį santykių valdymą (27) ir parduoda daugumą gaminių, kuriuos gamina (neasocijuota gamybinė bendrovė 1), JAV veikiančioms „Starbucks“ bendrovėms. |
| --- | --- |

(53)

SMBV taip pat bendradarbiauja su konsignacinės gamybos įmone [neasocijuota gamybine bendrove 1]. [Neasocijuota gamybinė bendrovė 1] daugiausiai gamina [prekės ženklą turinčio kavos gaminio] miltelius, skirtus „Starbucks“ (prekės ženklą turinti kava) gaminiui. SMBV yra atsakinga (26) už šios gamybos už mokestį santykių valdymą (27) ir parduoda daugumą gaminių, kuriuos gamina (neasocijuota gamybinė bendrovė 1), JAV veikiančioms „Starbucks“ bendrovėms.

26

27

| (54) | 1 paveikslas yra pagrįstas sandorių kainodaros ataskaitos apibūdinimu, siekiant pavaizduoti dalį „Starbucks“ struktūros, kuri yra aktuali šiam Sprendimui (28).

  1 paveikslas



  „Starbucks“ struktūra remiantis sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktu apibūdinimu




  „Starbucks Manufacturing EMEA BV“ (Nyderlandai)
  „Starbucks Coffee Trading SARL“ (Šveicarija)
  Kiti gaminiai: maistas, arbata, puodeliai ir t. t.
  Kiti gatavi gaminiai maistas, arbata puodeliai, frapučino kava ir t. t.
  Žalios pupelės
  Trečiųjų šalių tiekėjai
  Skrudintos pupelės
  Klientai
  „Starbucks“ kavos parduotuvės (EMEA)
  „Starbucks Coffee EMEA BV“ (Nyderlandai)
  „Alki“ (JK)
  Autoriniai atlyginimas už prekės ženklą
  Autoriniai atlyginimai už skrudinimą
  Autoriniai atlyginimas už prekės ženklą |
| --- | --- |

(54)

1 paveikslas yra pagrįstas sandorių kainodaros ataskaitos apibūdinimu, siekiant pavaizduoti dalį „Starbucks“ struktūros, kuri yra aktuali šiam Sprendimui (28).

28

1 paveikslas

1 paveikslas

„Starbucks“ struktūra remiantis sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktu apibūdinimu

„Starbucks“ struktūra remiantis sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktu apibūdinimu

„Starbucks Manufacturing EMEA BV“ (Nyderlandai)

„Starbucks Coffee Trading SARL“ (Šveicarija)

Kiti gaminiai: maistas, arbata, puodeliai ir t. t.

Kiti gatavi gaminiai maistas, arbata puodeliai, frapučino kava ir t. t.

Žalios pupelės

Trečiųjų šalių tiekėjai

Skrudintos pupelės

Klientai

„Starbucks“ kavos parduotuvės (EMEA)

„Starbucks Coffee EMEA BV“ (Nyderlandai)

„Alki“ (JK)

Autoriniai atlyginimas už prekės ženklą

Autoriniai atlyginimai už skrudinimą

Autoriniai atlyginimas už prekės ženklą

| (55) | Pagal sandorių kainodaros ataskaitą patarėjas mokesčių klausimais, norėdamas įvertinti atlyginimą, kurį SMBV būtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, iš kitų sandorių kainodaros metodų išsirinko transakcinį grynosios maržos metodą (toliau – TGMM (29)), nes „esant specialioms „Starbucks“ aplinkybėms, grynąją maržą mažiau veikia transakciniai skirtumai ir funkciniai skirtumai, nei priemonių, taikomų naudojant standartinius tradicinius metodus, atveju“ (30). Išsamesnį metodo pasirinkimo apibūdinimą ir analogų analizę, pateiktus sandorių kainodaros ataskaitoje, žiūrėkite Sprendimo pradėti procedūrą 40–58 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(55)

Pagal sandorių kainodaros ataskaitą patarėjas mokesčių klausimais, norėdamas įvertinti atlyginimą, kurį SMBV būtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, iš kitų sandorių kainodaros metodų išsirinko transakcinį grynosios maržos metodą (toliau – TGMM (29)), nes „esant specialioms „Starbucks“ aplinkybėms, grynąją maržą mažiau veikia transakciniai skirtumai ir funkciniai skirtumai, nei priemonių, taikomų naudojant standartinius tradicinius metodus, atveju“ (30). Išsamesnį metodo pasirinkimo apibūdinimą ir analogų analizę, pateiktus sandorių kainodaros ataskaitoje, žiūrėkite Sprendimo pradėti procedūrą 40–58 konstatuojamosiose dalyse.

29

30

| (56) | Taikydamas TGMM SMBV skrudinimo veikloms, patarėjas mokesčių klausimais manė, kad atitinkama bazė (31) grynojo pelno rodikliui galėtų būti SMBV teikiamų paslaugų sąnaudos, atsižvelgiant į išlaidomis grindžiamą metodą, kuris laikomas tinkama metodika tiekimo grandinės ir gamybos paslaugoms. Tačiau antkainis taikomas tik toms sąnaudoms, kurios, pasak patarėjo mokesčių klausimais, SMBV suteikia pridėtinę vertę. Sandorių kainodaros ataskaitoje šios sąnaudos nurodomos kaip pagrindinės eksploatacinės sąnaudos, tokios kaip sąnaudos personalui ir nusidėvėjimui, neįskaitant SUPP. |
| --- | --- |

(56)

Taikydamas TGMM SMBV skrudinimo veikloms, patarėjas mokesčių klausimais manė, kad atitinkama bazė (31) grynojo pelno rodikliui galėtų būti SMBV teikiamų paslaugų sąnaudos, atsižvelgiant į išlaidomis grindžiamą metodą, kuris laikomas tinkama metodika tiekimo grandinės ir gamybos paslaugoms. Tačiau antkainis taikomas tik toms sąnaudoms, kurios, pasak patarėjo mokesčių klausimais, SMBV suteikia pridėtinę vertę. Sandorių kainodaros ataskaitoje šios sąnaudos nurodomos kaip pagrindinės eksploatacinės sąnaudos, tokios kaip sąnaudos personalui ir nusidėvėjimui, neįskaitant SUPP.

31

| (57) | Siekdamas nustatyti atitinkamą pelningumo įprastomis rinkos sąlygomis intervalą SMBV vykdomoms veikloms, patarėjas mokesčių klausimais atliko tyrimą, kurio tikslas – nustatyti Europoje veikiančias bendroves, kurioms būdingos panašios funkcijos ir rizika. Atlikus palyginamąją bendrovių paiešką duomenų bazėje Amadeus (32), naudojant pirminį NACE 1.1 red. kodą 1586 – „Arbatos ir kavos apdorojimas“, siekiant nustatyti bendroves, vykdančias kavos prekybą (kavos, kurios pati bendrovė neapdoroja, pirkimas ir pardavimas nebuvo laikomas palyginamu), o po to patarėjui mokesčių klausimais atlikus pašalinimą, naudojant papildomus finansinės atrankos kriterijus ir rankinį patikrinimą (33), galiausiai buvo gauta 20 galimai palyginamų bendrovių (34). |
| --- | --- |

(57)

Siekdamas nustatyti atitinkamą pelningumo įprastomis rinkos sąlygomis intervalą SMBV vykdomoms veikloms, patarėjas mokesčių klausimais atliko tyrimą, kurio tikslas – nustatyti Europoje veikiančias bendroves, kurioms būdingos panašios funkcijos ir rizika. Atlikus palyginamąją bendrovių paiešką duomenų bazėje Amadeus (32), naudojant pirminį NACE 1.1 red. kodą 1586 – „Arbatos ir kavos apdorojimas“, siekiant nustatyti bendroves, vykdančias kavos prekybą (kavos, kurios pati bendrovė neapdoroja, pirkimas ir pardavimas nebuvo laikomas palyginamu), o po to patarėjui mokesčių klausimais atlikus pašalinimą, naudojant papildomus finansinės atrankos kriterijus ir rankinį patikrinimą (33), galiausiai buvo gauta 20 galimai palyginamų bendrovių (34).

Amadeus

32

33

34

| (58) | Grynojo pelno rodiklis, apskaičiuotas kiekvienai bendrovei, buvo bendrųjų sąnaudų antkainis, kuris apibrėžiamas kaip eksploatacinis pelnas, padalintas iš eksploatacinių sąnaudų. Nustatyta, kad nekoreguoto antkainio tų bendrovių visoms sąnaudoms mediana nuo 2001 m. iki 2005 m. buvo 7,8 %. |
| --- | --- |

(58)

Grynojo pelno rodiklis, apskaičiuotas kiekvienai bendrovei, buvo bendrųjų sąnaudų antkainis, kuris apibrėžiamas kaip eksploatacinis pelnas, padalintas iš eksploatacinių sąnaudų. Nustatyta, kad nekoreguoto antkainio tų bendrovių visoms sąnaudoms mediana nuo 2001 m. iki 2005 m. buvo 7,8 %.

| (59) | Tačiau, pasak patarėjo mokesčių klausimais, ši palyginamųjų bendrovių grupė apima įvairiapusius gamintojus, kurie paprastai atlieka daugiau funkcijų ir patiria riziką, susijusią su savo žaliavomis. Siekdamas pakoreguoti šį skirtumą ir tariamai padidinti palyginimo patikimumą, patarėjas mokesčių klausimais atliko pirmąjį sąskaitos koregavimą, kad būtų atsižvelgta į tai, kad siūlomas antkainio SMBV sąnaudų bazei taikymas neapima žalių kavos pupelių sąnaudų komponento. |
| --- | --- |

(59)

Tačiau, pasak patarėjo mokesčių klausimais, ši palyginamųjų bendrovių grupė apima įvairiapusius gamintojus, kurie paprastai atlieka daugiau funkcijų ir patiria riziką, susijusią su savo žaliavomis. Siekdamas pakoreguoti šį skirtumą ir tariamai padidinti palyginimo patikimumą, patarėjas mokesčių klausimais atliko pirmąjį sąskaitos koregavimą, kad būtų atsižvelgta į tai, kad siūlomas antkainio SMBV sąnaudų bazei taikymas neapima žalių kavos pupelių sąnaudų komponento.

| (60) | Be to, palyginamųjų bendrovių pelno norma, pasak patarėjo mokesčių klausimais, parodytų sąnaudų bazės grąžą, kuri apima tokias žaliavas. Todėl patarėjas mokesčių klausimais, siekdamas pakeisti visą sąnaudų antkainį (35), gautą iš palyginamųjų bendrovių grupės, taikė žaliavų sąnaudų koregavimą. Patarėjas mokesčių klausimais nurodė, kad šis koregavimas yra susijęs su tuo, ką patarėjas mokesčių klausimais vadina „teisės į žaliavas įsigijimas“. Konkrečiai, patarėjas mokesčių klausimais atėmė iš kiekvienos grupėje esančios bendrovės pelno jų paskaičiuotą žaliavų kainą, padaugintą iš 12 mėnesių EURIBOR, pridėjus 50 bazinių punktų. |
| --- | --- |

(60)

Be to, palyginamųjų bendrovių pelno norma, pasak patarėjo mokesčių klausimais, parodytų sąnaudų bazės grąžą, kuri apima tokias žaliavas. Todėl patarėjas mokesčių klausimais, siekdamas pakeisti visą sąnaudų antkainį (35), gautą iš palyginamųjų bendrovių grupės, taikė žaliavų sąnaudų koregavimą. Patarėjas mokesčių klausimais nurodė, kad šis koregavimas yra susijęs su tuo, ką patarėjas mokesčių klausimais vadina „teisės į žaliavas įsigijimas“. Konkrečiai, patarėjas mokesčių klausimais atėmė iš kiekvienos grupėje esančios bendrovės pelno jų paskaičiuotą žaliavų kainą, padaugintą iš 12 mėnesių EURIBOR, pridėjus 50 bazinių punktų.

35

| (61) | Šių dviejų derinimų derinys sumažino apskaičiuotą atlyginimą nuo 7,8 % bendrų sąnaudų medianos iki vidutiniškai 9,9 % veiklos sąnaudų (36) medianos. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad (suapvalintas) [9–12] % eksploatacinių sąnaudų antkainis atspindės SMBV vykdomų skrudinimo paslaugų tiekimo ir susijusių tiekimo grandinės veiklų įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį jos vidaus grupės sandoriams. |
| --- | --- |

(61)

Šių dviejų derinimų derinys sumažino apskaičiuotą atlyginimą nuo 7,8 % bendrų sąnaudų medianos iki vidutiniškai 9,9 % veiklos sąnaudų (36) medianos. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad (suapvalintas) [9–12] % eksploatacinių sąnaudų antkainis atspindės SMBV vykdomų skrudinimo paslaugų tiekimo ir susijusių tiekimo grandinės veiklų įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį jos vidaus grupės sandoriams.

36

2.3.   EBPO informavimo dėl sandorių kainodaros apibūdinimas

EBPO informavimo dėl sandorių kainodaros apibūdinimas

| (62) | Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau – EBPO) teikia informaciją savo valstybėms narėms apie apmokestinimą. EBPO informaciją apie sandorių kainodarą galima rasti Sandorių kainodaros gairėse (toliau – EBPO gairės), kurios yra neįpareigojanti teisinė priemonė, teikianti informaciją apie sandorių kainas. |
| --- | --- |

(62)

Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau – EBPO) teikia informaciją savo valstybėms narėms apie apmokestinimą. EBPO informaciją apie sandorių kainodarą galima rasti Sandorių kainodaros gairėse (toliau – EBPO gairės), kurios yra neįpareigojanti teisinė priemonė, teikianti informaciją apie sandorių kainas.

| (63) | Sandorių kainos siejamos su kainomis, kurios nustatomos komerciniams sandoriams tarp įvairių tos pačios įmonės grupės dalių. Tarptautinės bendrovės turi finansinių paskatų skirti kuo mažiau pelno toms jurisdikcijoms, kuriose tas pelnas yra labiau apmokestinamas. Tai gali lemti ypatingai dideles sandorių kainas, kurios būtų nepriimtinos kaip pagrindas apmokestinamų pajamų apskaičiavimui. Siekiant išvengti šios problemos, mokesčių administratorius turėtų pripažinti sandorių kainas tik tarp vidinių grupės bendrovių, kurioms yra atlyginama, jeigu su tuo sutinka nepriklausomos bendrovės, vykdančios sandorius palyginamosiomis įprastomis rinkos aplinkybėmis (37). Tai žinoma kaip įprastų rinkos sąlygų principas. |
| --- | --- |

(63)

Sandorių kainos siejamos su kainomis, kurios nustatomos komerciniams sandoriams tarp įvairių tos pačios įmonės grupės dalių. Tarptautinės bendrovės turi finansinių paskatų skirti kuo mažiau pelno toms jurisdikcijoms, kuriose tas pelnas yra labiau apmokestinamas. Tai gali lemti ypatingai dideles sandorių kainas, kurios būtų nepriimtinos kaip pagrindas apmokestinamų pajamų apskaičiavimui. Siekiant išvengti šios problemos, mokesčių administratorius turėtų pripažinti sandorių kainas tik tarp vidinių grupės bendrovių, kurioms yra atlyginama, jeigu su tuo sutinka nepriklausomos bendrovės, vykdančios sandorius palyginamosiomis įprastomis rinkos aplinkybėmis (37). Tai žinoma kaip įprastų rinkos sąlygų principas.

37

| (64) | Autoritetingas pareiškimas dėl įprastų rinkos sąlygų principo yra pateiktas EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos, kuri sudaro pagrindą dvišalėms mokesčių sutartims, įtraukiant EBPO šalis nares ir didesnį skaičių narystei nepriklausančių šalių 9 straipsnio 1 dalyje. 9 straipsnyje numatyta, kad: „(Kai) susidaro arba sudaromos tokios sąlygos tarp dviejų (susijusių) įmonių jų komerciniuose arba finansiniuose santykiuose, kurie skiriasi nuo tų, kurie būtų sukurti tarp nepriklausomų įmonių, tuomet bet koks kurios nors vienos įmonės pelnas, kuris būtų gaunamas tik esant toms sąlygoms, tačiau, esant toms sąlygoms, nėra gautas, gali būti įtrauktas į tos įmonės pelną ir atitinkamai apmokestintas“. |
| --- | --- |

(64)

Autoritetingas pareiškimas dėl įprastų rinkos sąlygų principo yra pateiktas EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos, kuri sudaro pagrindą dvišalėms mokesčių sutartims, įtraukiant EBPO šalis nares ir didesnį skaičių narystei nepriklausančių šalių 9 straipsnio 1 dalyje. 9 straipsnyje numatyta, kad: „(Kai) susidaro arba sudaromos tokios sąlygos tarp dviejų (susijusių) įmonių jų komerciniuose arba finansiniuose santykiuose, kurie skiriasi nuo tų, kurie būtų sukurti tarp nepriklausomų įmonių, tuomet bet koks kurios nors vienos įmonės pelnas, kuris būtų gaunamas tik esant toms sąlygoms, tačiau, esant toms sąlygoms, nėra gautas, gali būti įtrauktas į tos įmonės pelną ir atitinkamai apmokestintas“.

| (65) | 1995 m. birželio 27 d. EBPO Fiskalinių reikalų komitetas priėmė sandorių kainodaros gaires (toliau – 1995 m. EBPO SK gairės (38)), kurios buvo EBPO Tarybos rekomendacijų objektas (39). Naujausia EBPO SK gairių redakcija buvo priimta 2010 m. liepos mėnesį (toliau – 2010 m. EBPO SK gairės) (40). |
| --- | --- |

(65)

1995 m. birželio 27 d. EBPO Fiskalinių reikalų komitetas priėmė sandorių kainodaros gaires (toliau – 1995 m. EBPO SK gairės (38)), kurios buvo EBPO Tarybos rekomendacijų objektas (39). Naujausia EBPO SK gairių redakcija buvo priimta 2010 m. liepos mėnesį (toliau – 2010 m. EBPO SK gairės) (40).

38

39

40

| (66) | Atsižvelgiant į šių gairių neįpareigojantį pobūdį, EBPO valstybių narių mokesčių administratoriai yra paprasčiausiai raginami jų laikytis. Tačiau bendruoju atveju EBPO SK gairės tarnauja kaip centrinis taškas ir daro aiškią įtaką EBPO šalių narių (ir net ne narių) mokesčių praktikai. Be to, daugelyje EBPO šalių narių šioms gairėms suteikta įstatymo galia arba jos tarnauja kaip nuoroda, aiškinant vietos mokesčių įstatymą. Kadangi Komisija šiame Sprendime nurodo EBPO SK gaires, ji tai daro, nes šios gairės yra sandorio kainodaros srities dabartinis vadovas. Jos buvo sukurtos po EBPO ekspertų diskusijų ir jos detalizuoti metodai, kuriais siekiama išspręsti bendras problemas, taikant įprastų rinkos sąlygų principą konkrečiose situacijose. Todėl EBPO SK gairės suteikia naudingas nuorodas mokesčių administratoriams ir daugiašalėms įmonėms, taikant įprastų rinkos sąlygų principą. Jos taip pat prisideda prie tarptautinio sandorių kainodaros suderinamumo. |
| --- | --- |

(66)

Atsižvelgiant į šių gairių neįpareigojantį pobūdį, EBPO valstybių narių mokesčių administratoriai yra paprasčiausiai raginami jų laikytis. Tačiau bendruoju atveju EBPO SK gairės tarnauja kaip centrinis taškas ir daro aiškią įtaką EBPO šalių narių (ir net ne narių) mokesčių praktikai. Be to, daugelyje EBPO šalių narių šioms gairėms suteikta įstatymo galia arba jos tarnauja kaip nuoroda, aiškinant vietos mokesčių įstatymą. Kadangi Komisija šiame Sprendime nurodo EBPO SK gaires, ji tai daro, nes šios gairės yra sandorio kainodaros srities dabartinis vadovas. Jos buvo sukurtos po EBPO ekspertų diskusijų ir jos detalizuoti metodai, kuriais siekiama išspręsti bendras problemas, taikant įprastų rinkos sąlygų principą konkrečiose situacijose. Todėl EBPO SK gairės suteikia naudingas nuorodas mokesčių administratoriams ir daugiašalėms įmonėms, taikant įprastų rinkos sąlygų principą. Jos taip pat prisideda prie tarptautinio sandorių kainodaros suderinamumo.

2.3.1.   Sandorių kainodaros metodai

Sandorių kainodaros metodai

| (67) | Tiek 1995 m., tiek 2010 m. EBPO SK gairėse aprašomi penki metodai, kuriais siekiama suderinti sandorių įprastomis rinkos sąlygomis kainodarą ir pelno priskyrimą tos pačios įmonių grupės bendrovėms: i) palyginamų nekontroliuojamų kainų metodas (toliau – PNK); ii) išlaidomis grindžiamas metodas; iii) perpardavimo kainos metodas; iv) TGMM ir v) pelno padalijimo metodas. Abiejose gairėse taip pat pateikti skirtumai tarp tradicinių sandorių metodų (pirmieji trys metodai) ir sandorių pelno metodų (paskutinieji du metodai). Be to, abiejose Gairėse paaiškinama, kad daugiašalės korporacijos išsaugo laisvę taikyti metodus, kurie nėra apibūdinti tose Gairėse, siekiant nustatyti sandorių kainas, jeigu tos kainos tenkina įprastų rinkos sąlygų principą. |
| --- | --- |

(67)

Tiek 1995 m., tiek 2010 m. EBPO SK gairėse aprašomi penki metodai, kuriais siekiama suderinti sandorių įprastomis rinkos sąlygomis kainodarą ir pelno priskyrimą tos pačios įmonių grupės bendrovėms: i) palyginamų nekontroliuojamų kainų metodas (toliau – PNK); ii) išlaidomis grindžiamas metodas; iii) perpardavimo kainos metodas; iv) TGMM ir v) pelno padalijimo metodas. Abiejose gairėse taip pat pateikti skirtumai tarp tradicinių sandorių metodų (pirmieji trys metodai) ir sandorių pelno metodų (paskutinieji du metodai). Be to, abiejose Gairėse paaiškinama, kad daugiašalės korporacijos išsaugo laisvę taikyti metodus, kurie nėra apibūdinti tose Gairėse, siekiant nustatyti sandorių kainas, jeigu tos kainos tenkina įprastų rinkos sąlygų principą.

| (68) | Siekiant nustatyti, ar sandorio kainodara atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, 1995 m. EBPO SK išskirtinė pirmenybė teikiama tradiciniams sandorių metodams, tokiems kaip PNK, lyginant su tokiais transakciniais metodais, kaip TGMM. 1995 m. EBPO SK gairėse numatyta, kad: „Tradiciniams sandorių metodams turi būti teikiama pirmenybė, lyginant su transakciniais pelno metodais, kaip priemone nustatyti, ar sandorio kaina atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, t. y. ar yra tokios ypatingos sąlygos, darančios poveikį pelno tarp susijusių įmonių lygiui. Pastarųjų metų praktinė patirtis rodo, kad daugeliu atvejų galima taikyti tradicinius transakcinius metodus.“ |
| --- | --- |

(68)

Siekiant nustatyti, ar sandorio kainodara atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, 1995 m. EBPO SK išskirtinė pirmenybė teikiama tradiciniams sandorių metodams, tokiems kaip PNK, lyginant su tokiais transakciniais metodais, kaip TGMM. 1995 m. EBPO SK gairėse numatyta, kad: „Tradiciniams sandorių metodams turi būti teikiama pirmenybė, lyginant su transakciniais pelno metodais, kaip priemone nustatyti, ar sandorio kaina atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, t. y. ar yra tokios ypatingos sąlygos, darančios poveikį pelno tarp susijusių įmonių lygiui. Pastarųjų metų praktinė patirtis rodo, kad daugeliu atvejų galima taikyti tradicinius transakcinius metodus.“

| (69) | Šiuo atžvilgiu 2010 m. EBPO SK gairių 2.3 punkte numatyta, kad: „Kai, atsižvelgiant į 2.2 punkte apibūdintus kriterijus, vienodai patikimai galima naudoti tradicinį sandorio metodą ir transakcinį pelno metodą, tradiciniam sandorio metodui teikiama pirmenybė transakcinio pelno metodo atžvilgiu.“ |
| --- | --- |

(69)

Šiuo atžvilgiu 2010 m. EBPO SK gairių 2.3 punkte numatyta, kad: „Kai, atsižvelgiant į 2.2 punkte apibūdintus kriterijus, vienodai patikimai galima naudoti tradicinį sandorio metodą ir transakcinį pelno metodą, tradiciniam sandorio metodui teikiama pirmenybė transakcinio pelno metodo atžvilgiu.“

| (70) | Šiam Sprendimui yra aktualūs PNK metodas ir TGMM ir todėl jie yra išsamiau apibūdinti 71–75 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(70)

Šiam Sprendimui yra aktualūs PNK metodas ir TGMM ir todėl jie yra išsamiau apibūdinti 71–75 konstatuojamosiose dalyse.

| (71) | PNK metodu palyginama turto arba paslaugų sandoriui nustatyta kaina nepriklausomame sandoryje (t. y. sandoryje tarp dviejų įmonių, kurios yra susijusios viena kitos atžvilgiu įmonės) su kaina, nustatyta turto arba paslaugų sandoriui palyginamajame nepriklausomame sandoryje (t. y. sandoryje tarp įmonių, kurios yra nepriklausomos įmonės viena kitos atžvilgiu), vykdomame palyginamosiomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(71)

PNK metodu palyginama turto arba paslaugų sandoriui nustatyta kaina nepriklausomame sandoryje (t. y. sandoryje tarp dviejų įmonių, kurios yra susijusios viena kitos atžvilgiu įmonės) su kaina, nustatyta turto arba paslaugų sandoriui palyginamajame nepriklausomame sandoryje (t. y. sandoryje tarp įmonių, kurios yra nepriklausomos įmonės viena kitos atžvilgiu), vykdomame palyginamosiomis aplinkybėmis.

| (72) | TGMM yra vienas iš netiesioginių metodų, siekiant suderinti sandorio įprastomis rinkos sąlygomis kainodarą ir pelno priskyrimą tarp tos pačios įmonių grupės bendrovių. Jis apytiksliai parodo, koks įprastomis rinkos sąlygomis būtų visos veiklos, o ne kurių nors nurodytų sandorių pelnas. Juo nesiekiama nustatyti parduodamų prekių kainos, bet nustatomas tikėtinas pelnas, kurį gali gauti nepriklausomos bendrovės iš savo veiklos, tokios kaip prekių pardavimas. Tai gaunama, imant atitinkamą bazę (pelno lygio rodiklį), tokį kaip sąnaudos, apyvarta arba kapitalo investicijos, ir taikant pelningumo koeficientą, kuris yra būdingas tos bazės palyginamiesiems nepriklausomiems sandoriams. |
| --- | --- |

(72)

TGMM yra vienas iš netiesioginių metodų, siekiant suderinti sandorio įprastomis rinkos sąlygomis kainodarą ir pelno priskyrimą tarp tos pačios įmonių grupės bendrovių. Jis apytiksliai parodo, koks įprastomis rinkos sąlygomis būtų visos veiklos, o ne kurių nors nurodytų sandorių pelnas. Juo nesiekiama nustatyti parduodamų prekių kainos, bet nustatomas tikėtinas pelnas, kurį gali gauti nepriklausomos bendrovės iš savo veiklos, tokios kaip prekių pardavimas. Tai gaunama, imant atitinkamą bazę (pelno lygio rodiklį), tokį kaip sąnaudos, apyvarta arba kapitalo investicijos, ir taikant pelningumo koeficientą, kuris yra būdingas tos bazės palyginamiesiems nepriklausomiems sandoriams.

| (73) | Kadangi TGMM nenustatoma atskirų sandorių kaina, kurio nors ūkinio subjekto apmokestinamas pelnas, apskaičiuotas naudojant TGMM, gali neturėti tiesioginio poveikio tos pačios įmonių grupės kito ūkinio subjekto apmokestinamajam pelnui. Todėl šis metodas skiriasi nuo PNK metodo naudojimo, kai sandorio kainodara nustatoma konkrečios prekės arba paslaugos kaina, kuri po to yra apskaitoma tam tikrą prekę arba paslaugą parduodančios grupės bendrovės ir perkančios grupės bendrovės apmokestinamame pelne. |
| --- | --- |

(73)

Kadangi TGMM nenustatoma atskirų sandorių kaina, kurio nors ūkinio subjekto apmokestinamas pelnas, apskaičiuotas naudojant TGMM, gali neturėti tiesioginio poveikio tos pačios įmonių grupės kito ūkinio subjekto apmokestinamajam pelnui. Todėl šis metodas skiriasi nuo PNK metodo naudojimo, kai sandorio kainodara nustatoma konkrečios prekės arba paslaugos kaina, kuri po to yra apskaitoma tam tikrą prekę arba paslaugą parduodančios grupės bendrovės ir perkančios grupės bendrovės apmokestinamame pelne.

| (74) | TGMM naudojimas dažnai siejamas su 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punktu, pagal kurį nagrinėjama šalis, t. y. ta sandorio šalis, kuriai tikrinamas finansinis rodiklis (sąnaudų antkainio, bendrosios maržos arba grynojo pelno rodiklis), iš esmės turėtų būti ta šalis, kurios funkcijos yra mažiau sudėtingos. 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punkte išsamiau numatytos tokios rekomendacijos: „Taikant kaštų plius, perpardavimo kainų arba transakcinį grynosios maržos metodą, kaip apibūdinta II skyriuje, būtina pasirinkti sandorio šalį, kuriai nagrinėjamas finansinis rodiklis (sąnaudų antkainio, bendrosios maržos arba grynojo pelno rodiklis). Nagrinėjamos šalies pasirinkimas turėtų būti suderinamas su sandorio finansine analize. Bendruoju atveju nagrinėjama šalis yra ta, kuriai galima patikimiausiai taikyti sandorių kainodaros metodą ir kuriai galima nustatyti patikimiausius lygintinus duomenis, t. y. dažniausiai tokia nagrinėjama šalis bus ta, kurios funkcijų analizė yra ne tokia sudėtinga.“ (41) |
| --- | --- |

(74)

TGMM naudojimas dažnai siejamas su 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punktu, pagal kurį nagrinėjama šalis, t. y. ta sandorio šalis, kuriai tikrinamas finansinis rodiklis (sąnaudų antkainio, bendrosios maržos arba grynojo pelno rodiklis), iš esmės turėtų būti ta šalis, kurios funkcijos yra mažiau sudėtingos. 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punkte išsamiau numatytos tokios rekomendacijos: „Taikant kaštų plius, perpardavimo kainų arba transakcinį grynosios maržos metodą, kaip apibūdinta II skyriuje, būtina pasirinkti sandorio šalį, kuriai nagrinėjamas finansinis rodiklis (sąnaudų antkainio, bendrosios maržos arba grynojo pelno rodiklis). Nagrinėjamos šalies pasirinkimas turėtų būti suderinamas su sandorio finansine analize. Bendruoju atveju nagrinėjama šalis yra ta, kuriai galima patikimiausiai taikyti sandorių kainodaros metodą ir kuriai galima nustatyti patikimiausius lygintinus duomenis, t. y. dažniausiai tokia nagrinėjama šalis bus ta, kurios funkcijų analizė yra ne tokia sudėtinga.“ (41)

41

| (75) | Šį 2010 m. EBPO SK gairių punktą patarėjai mokesčių klausimais sandorių situacijose tarp dviejų susijusių bendrovių dažnai aiškina kaip leidžiantį vertinti tik vienos iš jų, t. y. mažiau sudėtingos, pelningumą įprastomis rinkos sąlygomis ir priskiriant bet kokį kitą apskaitoje nustatytą pelną antrajai bendrovei, kuri yra laikoma labiau sudėtinga. Tai atliekama nepriklausomai nuo to, ar labiau sudėtinga laikoma bendrovė gavo įprastomis rinkos sąlygomis atlyginimą iš sandorių tarp jos ir mažiau sudėtingos bendrovės, ir nepriklausomai nuo to, kad pačios 2010 m. EBPO SK gairės neakcentuoja reikalavimo dėl sandorių, kurių kainoms taikomas įprastų rinkos sąlygų principas, remiantis EBPO SK gairių 3.18 punktu. |
| --- | --- |

(75)

Šį 2010 m. EBPO SK gairių punktą patarėjai mokesčių klausimais sandorių situacijose tarp dviejų susijusių bendrovių dažnai aiškina kaip leidžiantį vertinti tik vienos iš jų, t. y. mažiau sudėtingos, pelningumą įprastomis rinkos sąlygomis ir priskiriant bet kokį kitą apskaitoje nustatytą pelną antrajai bendrovei, kuri yra laikoma labiau sudėtinga. Tai atliekama nepriklausomai nuo to, ar labiau sudėtinga laikoma bendrovė gavo įprastomis rinkos sąlygomis atlyginimą iš sandorių tarp jos ir mažiau sudėtingos bendrovės, ir nepriklausomai nuo to, kad pačios 2010 m. EBPO SK gairės neakcentuoja reikalavimo dėl sandorių, kurių kainoms taikomas įprastų rinkos sąlygų principas, remiantis EBPO SK gairių 3.18 punktu.

2.3.2.   Intervalas įprastomis rinkos sąlygomis

Intervalas įprastomis rinkos sąlygomis

| (76) | EBPO SK gairėse priimtinu lyginamosios analizės rezultatu, pasiekiamu įprastomis rinkos sąlygomis, laikomas ne vienas konkretus rezultatas, o rezultatų intervalas (42). Praktikoje patarėjai mokesčių klausimais intervalu laiko tarpkvartilinį intervalą. Kvartiliai duomenų serijose yra trys taškai, kurie padalija skaičius rinkinyje, suskirstant į tris vienodo išdėstymo rinkinius nuo mažiausio iki didžiausio, t. y. 25 % duomenų yra 25-ajame procentilyje (taip pat dar vadinamame apatiniame kvartilyje), 50 % duomenų yra mažesni už antrąjį kvartilį arba lygūs jam (rinkinio mediana) ir 75 % duomenų yra mažesni už 75-ąjį procentilį (taip pat vadinamą viršutiniu kvartiliu). Toks tarpkvartilinis plotis 2010 m. EBPO SK gairių 3.57 punkte yra minimas toms situacijoms, kai negalima pilnai priskirti palyginamumo trūkumų. Pagal 2010 m. EBPO SK gaires tokiais atvejais, kai plotis apima didelį kiekį stebimų duomenų, analizės patikimumą galima sustiprinti, panaudojant statistinius įrankius, kuriais būtų atsižvelgiama į centrinę tendenciją, tuo susiaurinant plotį (pvz., tarpkvartilinį plotį arba kitus procentilius). Praktikoje patarėjai mokesčių klausimais dažnai mano, kad bet kuris tarpkvartiliniam pločiui priklausantis rezultatas yra priimtinas ir vienodai teisingas. |
| --- | --- |

(76)

EBPO SK gairėse priimtinu lyginamosios analizės rezultatu, pasiekiamu įprastomis rinkos sąlygomis, laikomas ne vienas konkretus rezultatas, o rezultatų intervalas (42). Praktikoje patarėjai mokesčių klausimais intervalu laiko tarpkvartilinį intervalą. Kvartiliai duomenų serijose yra trys taškai, kurie padalija skaičius rinkinyje, suskirstant į tris vienodo išdėstymo rinkinius nuo mažiausio iki didžiausio, t. y. 25 % duomenų yra 25-ajame procentilyje (taip pat dar vadinamame apatiniame kvartilyje), 50 % duomenų yra mažesni už antrąjį kvartilį arba lygūs jam (rinkinio mediana) ir 75 % duomenų yra mažesni už 75-ąjį procentilį (taip pat vadinamą viršutiniu kvartiliu). Toks tarpkvartilinis plotis 2010 m. EBPO SK gairių 3.57 punkte yra minimas toms situacijoms, kai negalima pilnai priskirti palyginamumo trūkumų. Pagal 2010 m. EBPO SK gaires tokiais atvejais, kai plotis apima didelį kiekį stebimų duomenų, analizės patikimumą galima sustiprinti, panaudojant statistinius įrankius, kuriais būtų atsižvelgiama į centrinę tendenciją, tuo susiaurinant plotį (pvz., tarpkvartilinį plotį arba kitus procentilius). Praktikoje patarėjai mokesčių klausimais dažnai mano, kad bet kuris tarpkvartiliniam pločiui priklausantis rezultatas yra priimtinas ir vienodai teisingas.

42

| (77) | Be to, mokesčių mokėtojui derinant kainodarą, kuri yra už tinkamo intervalo ribų, mokesčių administratorius, esant palyginamumo trūkumams, pagal 2010 m. EBPO SK gairių 3.62 punktą (43), norėdamas nustatyti atitinkamą pločio tašką, turėtų remtis centrinės tendencijos priemonėmis (pavyzdžiui, mediana, svertinio vidurkio priemone ir t. t.). |
| --- | --- |

(77)

Be to, mokesčių mokėtojui derinant kainodarą, kuri yra už tinkamo intervalo ribų, mokesčių administratorius, esant palyginamumo trūkumams, pagal 2010 m. EBPO SK gairių 3.62 punktą (43), norėdamas nustatyti atitinkamą pločio tašką, turėtų remtis centrinės tendencijos priemonėmis (pavyzdžiui, mediana, svertinio vidurkio priemone ir t. t.).

43

2.4.   Pagrindinių apskaitos ir finansinių terminų, naudojamų sandorių kainodaros analizėje, apibūdinimas

Pagrindinių apskaitos ir finansinių terminų, naudojamų sandorių kainodaros analizėje, apibūdinimas

| (78) | Sandorių kainodaros ataskaitoje, kuri buvo įtraukta į SMBV IKS prašymą, pateikta sandorių kainodaros analizė apima daugelį apskaitos sąvokų ir finansinių pelno rodiklių. Žemiau pateikta glausta finansinių rodiklių ir apskaitos sąvokų, kurios dažnai naudojamos sandorių kainodaros vertinime ir yra aktualios dabartiniam atvejui, apžvalga. |
| --- | --- |

(78)

Sandorių kainodaros ataskaitoje, kuri buvo įtraukta į SMBV IKS prašymą, pateikta sandorių kainodaros analizė apima daugelį apskaitos sąvokų ir finansinių pelno rodiklių. Žemiau pateikta glausta finansinių rodiklių ir apskaitos sąvokų, kurios dažnai naudojamos sandorių kainodaros vertinime ir yra aktualios dabartiniam atvejui, apžvalga.

2.4.1.   Pagrindiniai pelno ir nuostolių ataskaitos straipsniai (nefinansinė bendrovė)

Pagrindiniai pelno ir nuostolių ataskaitos straipsniai (nefinansinė bendrovė)

| (79) | Įprastoje pelno ir nuostolių ataskaitoje pirmiausia apskaitomos pajamos, kurias bendrovė gauna iš savo verslo veiklų, paprastai parduodama prekes ir paslaugas klientams. Šis apskaitos punktas vadinamas pardavimais arba apyvarta, arba pajamomis. |
| --- | --- |

(79)

Įprastoje pelno ir nuostolių ataskaitoje pirmiausia apskaitomos pajamos, kurias bendrovė gauna iš savo verslo veiklų, paprastai parduodama prekes ir paslaugas klientams. Šis apskaitos punktas vadinamas pardavimais arba apyvarta, arba pajamomis.

| (80) | Sąnaudos už parduotas prekes (toliau – SUPP) daugiausiai rodo prekių gamybai sunaudotų medžiagų (žaliavų) vertę arba perparduotų prekių, kai bendrovė nevykdo parduodamų prekių gamybos proceso, pirkimo kainą. Apskaičiuojant bendrąjį pelną, SUPP yra atimamos iš pardavimo. |
| --- | --- |

(80)

Sąnaudos už parduotas prekes (toliau – SUPP) daugiausiai rodo prekių gamybai sunaudotų medžiagų (žaliavų) vertę arba perparduotų prekių, kai bendrovė nevykdo parduodamų prekių gamybos proceso, pirkimo kainą. Apskaičiuojant bendrąjį pelną, SUPP yra atimamos iš pardavimo.

| (81) | Eksploatacinės išlaidos iš esmės apima išlaidas atlyginimams (44), energijos išlaidas ir kitas administracines bei pardavimo išlaidas. SMBV atveju Alk LP mokamas autorinis atlyginimas yra priskiriamas eksploatacinėms išlaidoms, tačiau jis neįtraukiamas į tas eksploatacines išlaidas, kurios naudojamos apskaičiuoti apmokestinamąsias pajamas pagal SMBV IKS (45). |
| --- | --- |

(81)

Eksploatacinės išlaidos iš esmės apima išlaidas atlyginimams (44), energijos išlaidas ir kitas administracines bei pardavimo išlaidas. SMBV atveju Alk LP mokamas autorinis atlyginimas yra priskiriamas eksploatacinėms išlaidoms, tačiau jis neįtraukiamas į tas eksploatacines išlaidas, kurios naudojamos apskaičiuoti apmokestinamąsias pajamas pagal SMBV IKS (45).

44

45

| (82) | 1 lentelėje pateikta supaprastinta pelno ir nuostolių ataskaitos apžvalga (46).

  1 lentelė


  Supaprastinta pelno ir nuostolių ataskaita

  Pardavimas (arba apyvarta, arba pajamos)








  — | Sąnaudos už parduotas prekes (SPP) |
| --- | --- | --- |

(82)

1 lentelėje pateikta supaprastinta pelno ir nuostolių ataskaitos apžvalga (46).

46

1 lentelė

1 lentelė

Supaprastinta pelno ir nuostolių ataskaita

Supaprastinta pelno ir nuostolių ataskaita

Pardavimas (arba apyvarta, arba pajamos)

—

Bendrasis pelnas

Bendrasis pelnas

| — | Eksploatacinės išlaidos (EksIš) |
| --- | --- |

—

Veiklos pelnas (EBITDA)

Veiklos pelnas (EBITDA)

| — | Palūkanos ir nusidėvėjimas |
| --- | --- |

—

Apmokestinamosios pajamos (EBT)

Apmokestinamosios pajamos (EBT)

| — | Mokesčiai |
| --- | --- |

—

Grynasis pelnas

Grynasis pelnas

2.4.2.   Pelno marža

Pelno marža

| (83) | Veikla ir pelningumas dažnai matuojami, naudojant koeficientus, kurie pateikiami kaip „maržos“ arba „antkainiai“. Maržos sandorių kainodaroje taip pat naudojamos, lyginant vienodas bendroves. |
| --- | --- |

(83)

Veikla ir pelningumas dažnai matuojami, naudojant koeficientus, kurie pateikiami kaip „maržos“ arba „antkainiai“. Maržos sandorių kainodaroje taip pat naudojamos, lyginant vienodas bendroves.

| (84) | Kai kurios maržos yra standartiškai apibrėžtos. Tai taikoma bendrajai maržai, kuri iš esmės yra apibrėžiama kaip bendrasis pelnas padalintas iš pardavimo, o grynoji marža iš esmės yra apibrėžiama kaip grynasis pelnas padalintas iš pardavimo. Grynojo pelno maržoms, kurios naudojamos sandorių kainodaros analizėse, pradiniu tašku (skaitikliu) dažnai bus naudojamos apmokestinamosios pajamos, o ne grynasis pelnas, ypatingai naudojant TGMM, kuris skirtas suderinti nagrinėjamos šalies apmokestinamąsias pajamas. |
| --- | --- |

(84)

Kai kurios maržos yra standartiškai apibrėžtos. Tai taikoma bendrajai maržai, kuri iš esmės yra apibrėžiama kaip bendrasis pelnas padalintas iš pardavimo, o grynoji marža iš esmės yra apibrėžiama kaip grynasis pelnas padalintas iš pardavimo. Grynojo pelno maržoms, kurios naudojamos sandorių kainodaros analizėse, pradiniu tašku (skaitikliu) dažnai bus naudojamos apmokestinamosios pajamos, o ne grynasis pelnas, ypatingai naudojant TGMM, kuris skirtas suderinti nagrinėjamos šalies apmokestinamąsias pajamas.

2.5.   Nyderlandų kainodaros įprastomis rinkos sąlygomis taisyklių apibūdinimas

Nyderlandų kainodaros įprastomis rinkos sąlygomis taisyklių apibūdinimas

2.5.1.   1969 m. įmonių pajamų mokesčių įstatymo 8b straipsnis

1969 m. įmonių pajamų mokesčių įstatymo 8b straipsnis

| (85) | SMBV IKS buvo sudarytas remiantis 1969 m. Nyderlandų įmonių pelno mokesčio įstatymu (Wet op de Vennootschapsbelasting 1969) (toliau – CIT). |
| --- | --- |

(85)

SMBV IKS buvo sudarytas remiantis 1969 m. Nyderlandų įmonių pelno mokesčio įstatymu (Wet op de Vennootschapsbelasting 1969) (toliau – CIT).

Wet op de Vennootschapsbelasting 1969

| (86) | Nyderlandų nacionalinėje mokesčių teisėje įprastų rinkos sąlygų principas nustatytas CIT 8b straipsnio 1 dalimi (į CIT įtraukta 2002 m.), suformuluota taip: „Kai ūkio subjektas dalyvauja tiesiogiai arba netiesiogiai kito ūkio subjekto valdyme, kontrolėje arba kapitale ir tarp šių ūkio subjektų susidaro arba sudaromos sąlygos prekybiniuose arba finansiniuose santykiuose (sandorių kainos), kurios skiriasi nuo tų sąlygų, kurios būtų susidariusios tarp nepriklausomų šalių, šių ūkio subjektų pelnas bus nustatomas taip, kaip būtų esant pastarosioms sąlygoms“. |
| --- | --- |

(86)

Nyderlandų nacionalinėje mokesčių teisėje įprastų rinkos sąlygų principas nustatytas CIT 8b straipsnio 1 dalimi (į CIT įtraukta 2002 m.), suformuluota taip: „Kai ūkio subjektas dalyvauja tiesiogiai arba netiesiogiai kito ūkio subjekto valdyme, kontrolėje arba kapitale ir tarp šių ūkio subjektų susidaro arba sudaromos sąlygos prekybiniuose arba finansiniuose santykiuose (sandorių kainos), kurios skiriasi nuo tų sąlygų, kurios būtų susidariusios tarp nepriklausomų šalių, šių ūkio subjektų pelnas bus nustatomas taip, kaip būtų esant pastarosioms sąlygoms“.

2.5.2.   2001 m. Nyderlandų sandorių kainodaros dekretas

2001 m. Nyderlandų sandorių kainodaros dekretas

| (87) | 2001 m. kovo 30 d. Nyderlandų sandorių kainodaros dekrete (toliau – dekretas) nurodytos gairės, kaip Nyderlandų mokesčių administratorius aiškina CIT 8b straipsnio 1 dalyje pateiktą įprastų rinkos sąlygų principą (47). Šio dekreto preambulėje nurodoma: „[...] Nyderlandų įprastų rinkos sąlygų principo politika tarptautinės mokesčių teisės srityje yra tokia, kad šis principas sudaro sudėtinę Nyderlandų mokesčių teisės sistemos dalį, nes jis yra įtrauktas į platesnį pajamų apibrėžimą, pateiktą 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 skirsnyje (48). Iš esmės tai reiškia, kad EBPO gairės yra taikomos tiesiogiai Nyderlandams pagal 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 skirsnį. Daugelyje sričių EBPO gaires šalys narės gali aiškinti individualiai. Praktinė patirtis rodo, kad daugeliui sričių reikalingas EBPO gairių patikslinimas. Šiuo dekretu paaiškinama Nyderlandų pozicija, atsižvelgiant į šiuos konkrečius aspektus, ir siekiama pašalinti bet kokią painiavą“. |
| --- | --- |

(87)

2001 m. kovo 30 d. Nyderlandų sandorių kainodaros dekrete (toliau – dekretas) nurodytos gairės, kaip Nyderlandų mokesčių administratorius aiškina CIT 8b straipsnio 1 dalyje pateiktą įprastų rinkos sąlygų principą (47). Šio dekreto preambulėje nurodoma: „[...] Nyderlandų įprastų rinkos sąlygų principo politika tarptautinės mokesčių teisės srityje yra tokia, kad šis principas sudaro sudėtinę Nyderlandų mokesčių teisės sistemos dalį, nes jis yra įtrauktas į platesnį pajamų apibrėžimą, pateiktą 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 skirsnyje (48). Iš esmės tai reiškia, kad EBPO gairės yra taikomos tiesiogiai Nyderlandams pagal 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 skirsnį. Daugelyje sričių EBPO gaires šalys narės gali aiškinti individualiai. Praktinė patirtis rodo, kad daugeliui sričių reikalingas EBPO gairių patikslinimas. Šiuo dekretu paaiškinama Nyderlandų pozicija, atsižvelgiant į šiuos konkrečius aspektus, ir siekiama pašalinti bet kokią painiavą“.

47

48

| (88) | Atsižvelgiant į pločio naudojimą, dekreto 1.2 skyriuje nustatyta: „Kai kuriais atvejais bus galima taikyti įprastų rinkos sąlygų principą ir apskaičiuoti vienintelį skaičių, kuris yra patikimiausias, siekiant nustatyti sandorio, ar kainos taikomos įprastomis rinkos sąlygomis. Kadangi sandorio kainodara nėra tikslus mokslas, pagal konkretų sandorių kainodaros principą dažnai sukuriamas vienodai patikimų duomenų intervalas“. |
| --- | --- |

(88)

Atsižvelgiant į pločio naudojimą, dekreto 1.2 skyriuje nustatyta: „Kai kuriais atvejais bus galima taikyti įprastų rinkos sąlygų principą ir apskaičiuoti vienintelį skaičių, kuris yra patikimiausias, siekiant nustatyti sandorio, ar kainos taikomos įprastomis rinkos sąlygomis. Kadangi sandorio kainodara nėra tikslus mokslas, pagal konkretų sandorių kainodaros principą dažnai sukuriamas vienodai patikimų duomenų intervalas“.

| (89) | Atsižvelgiant į sandorių kainodaros metodus, dekreto 2 skyriuje nurodyta: „EBPO gairių II skyriuje aptariami trys tradiciniai sandorių metodai, kurie pateikti punktuose nuo 1.68 iki 1.70 (t. y. palyginamų nekontroliuojamų kainų metodas, perpardavimo kainų metodas ir išlaidomis grindžiamas metodas), o III skyriuje nagrinėjami metodai, žinomi kaip sandorių pelno metodai (t. y. pelno padalijimo metodas ir transakcinis grynosios maržos metodas arba TGMM). Priklausimai nuo aplinkybių, reikia pasirinkti vieną iš šių penkių nustatytų metodų. Metodai gali papildyti vienas kitą. EBPO gairės yra pagrįstos tam tikra metodų hierarchija, pirmumą teikiant tradiciniams sandorių metodams. Kita vertus, sandorių pelno metodai yra daugiau ar mažiau laikomi kraštutinio atvejo metodais. Be to, EBPO gairėse teigiama, kad mokesčių institucijos turi pradėti sandorių kainodaros auditą nuo to metodo, kurį pasirenka mokesčių mokėtojas (žr. EBPO gairių 4.9 punktą).
  Pagal EBPO gairių 4.9 punktą, Nyderlandų mokesčių administratoriui įsipareigojus atlikti sandorių kainodaros auditą, ji turėtų pradėti jį nuo to metodo, kurį sandorio metu taiko mokesčių mokėtojas. Tai atitinka EBPO gaurių 1.68 punktą. Tai rodo, kad mokesčių mokėtojai iš esmės gali laisvai pasirinkti sandorių kainodaros metodą, jeigu tas taikomas metodas sudaro sąlygas nagrinėjamo sandorio įprastomis rinkos sąlygomis rezultatui. Tačiau tam tikrose situacijose taikant tam tikrus metodus gali atsirasti geresnių rezultatų, nei taikant kitus metodus. Nors ir galima tikėtis, kad mokesčių mokėtojai pagrįs savo sandorių kainodaros metodo pasirinkimą metodo patikimumu tam tikroje situacijoje, tačiau iš mokesčių mokėtojų visiškai nereikalaujama, kad jie pasvertų visus įvairių metodų privalumus ir trūkumus ir po to paaiškintų, kodėl galiausiai pasirinktas metodas užtikrina geriausius rezultatus vyraujančiomis sąlygomis (t. y. geriausio metodo taisyklė). Tam tikrose situacijose taip pat galima taikyti metodų derinius. Tuo pat metu mokesčių mokėtojai neprivalo naudoti daugiau kaip vieną metodą. Vienintelis mokesčių mokėtojams priskiriamas įpareigojimas yra paaiškinti, kodėl buvo priimtas sprendimas taikyti būtent tą taikomą metodą.“ |
| --- | --- |

(89)

Atsižvelgiant į sandorių kainodaros metodus, dekreto 2 skyriuje nurodyta: „EBPO gairių II skyriuje aptariami trys tradiciniai sandorių metodai, kurie pateikti punktuose nuo 1.68 iki 1.70 (t. y. palyginamų nekontroliuojamų kainų metodas, perpardavimo kainų metodas ir išlaidomis grindžiamas metodas), o III skyriuje nagrinėjami metodai, žinomi kaip sandorių pelno metodai (t. y. pelno padalijimo metodas ir transakcinis grynosios maržos metodas arba TGMM). Priklausimai nuo aplinkybių, reikia pasirinkti vieną iš šių penkių nustatytų metodų. Metodai gali papildyti vienas kitą. EBPO gairės yra pagrįstos tam tikra metodų hierarchija, pirmumą teikiant tradiciniams sandorių metodams. Kita vertus, sandorių pelno metodai yra daugiau ar mažiau laikomi kraštutinio atvejo metodais. Be to, EBPO gairėse teigiama, kad mokesčių institucijos turi pradėti sandorių kainodaros auditą nuo to metodo, kurį pasirenka mokesčių mokėtojas (žr. EBPO gairių 4.9 punktą).

Pagal EBPO gairių 4.9 punktą, Nyderlandų mokesčių administratoriui įsipareigojus atlikti sandorių kainodaros auditą, ji turėtų pradėti jį nuo to metodo, kurį sandorio metu taiko mokesčių mokėtojas. Tai atitinka EBPO gaurių 1.68 punktą. Tai rodo, kad mokesčių mokėtojai iš esmės gali laisvai pasirinkti sandorių kainodaros metodą, jeigu tas taikomas metodas sudaro sąlygas nagrinėjamo sandorio įprastomis rinkos sąlygomis rezultatui. Tačiau tam tikrose situacijose taikant tam tikrus metodus gali atsirasti geresnių rezultatų, nei taikant kitus metodus. Nors ir galima tikėtis, kad mokesčių mokėtojai pagrįs savo sandorių kainodaros metodo pasirinkimą metodo patikimumu tam tikroje situacijoje, tačiau iš mokesčių mokėtojų visiškai nereikalaujama, kad jie pasvertų visus įvairių metodų privalumus ir trūkumus ir po to paaiškintų, kodėl galiausiai pasirinktas metodas užtikrina geriausius rezultatus vyraujančiomis sąlygomis (t. y. geriausio metodo taisyklė). Tam tikrose situacijose taip pat galima taikyti metodų derinius. Tuo pat metu mokesčių mokėtojai neprivalo naudoti daugiau kaip vieną metodą. Vienintelis mokesčių mokėtojams priskiriamas įpareigojimas yra paaiškinti, kodėl buvo priimtas sprendimas taikyti būtent tą taikomą metodą.“

| (90) | PNK metodas apibūdintas dekreto 2.1 skyriuje. Atsižvelgiant į pirmumą naudoti šį metodą, dekrete teigiama: „(...) Jeigu galima palyginamoji kaina, nustatant sandorio kainą, bendruoju atveju tinkamiausias ir patikimiausias metodas bus palyginamų nekontroliuojamų kainų metodas (bendrai žinomas kaip PNK metodas) ir todėl šiam metodui turi būti teikiama pirmenybė kitų metodų atžvilgiu“. |
| --- | --- |

(90)

PNK metodas apibūdintas dekreto 2.1 skyriuje. Atsižvelgiant į pirmumą naudoti šį metodą, dekrete teigiama: „(...) Jeigu galima palyginamoji kaina, nustatant sandorio kainą, bendruoju atveju tinkamiausias ir patikimiausias metodas bus palyginamų nekontroliuojamų kainų metodas (bendrai žinomas kaip PNK metodas) ir todėl šiam metodui turi būti teikiama pirmenybė kitų metodų atžvilgiu“.

2.6.   Papildoma informacija, gauta iš „Starbucks“ ir Nyderlandų po sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą

Papildoma informacija, gauta iš „Starbucks“ ir Nyderlandų po sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą

| (91) | Nyderlandai ir „Starbucks“ pateikė papildomą informaciją ir duomenis, susijusius su SMBV, „Alki LP“, „Starbucks“ parduotuvėmis ir SCTC. |
| --- | --- |

(91)

Nyderlandai ir „Starbucks“ pateikė papildomą informaciją ir duomenis, susijusius su SMBV, „Alki LP“, „Starbucks“ parduotuvėmis ir SCTC.

2.6.1.   Informacija apie SMBV veiklas ir rizikas

Informacija apie SMBV veiklas ir rizikas

| (92) | Sandorių kainodaros ataskaitoje SMBV pristatoma kaip gamintojas, kuriam būdinga maža rizika. Komisija prašė informacijos, kad galėtų patikrinti, ar pagrindinei SMBV veiklai, kuri šiuo atveju būtų kavos skrudinimas, iš tikrųjų buvo būdinga maža rizika. Komisija taip pat prašė informacijos apie SMBV sąnaudų struktūrą, kad galėtų patikrinti, ar pagrindinės veiklos, kurioms sunaudojamos šios sąnaudos, patvirtina, kad SMBV vykdomos užduotys iš tikrųjų yra planinės vykdymo užduotys ir joms nėra būdingas joks sudėtingumas, atsižvelgiant į sandorių kainodaros ataskaitos prielaidas. Informacija apie SMBV prisiimamos rizikos laipsnį pateikiama skirtinguose skirsniuose, kuriuose apibūdinamos sutartys. |
| --- | --- |

(92)

Sandorių kainodaros ataskaitoje SMBV pristatoma kaip gamintojas, kuriam būdinga maža rizika. Komisija prašė informacijos, kad galėtų patikrinti, ar pagrindinei SMBV veiklai, kuri šiuo atveju būtų kavos skrudinimas, iš tikrųjų buvo būdinga maža rizika. Komisija taip pat prašė informacijos apie SMBV sąnaudų struktūrą, kad galėtų patikrinti, ar pagrindinės veiklos, kurioms sunaudojamos šios sąnaudos, patvirtina, kad SMBV vykdomos užduotys iš tikrųjų yra planinės vykdymo užduotys ir joms nėra būdingas joks sudėtingumas, atsižvelgiant į sandorių kainodaros ataskaitos prielaidas. Informacija apie SMBV prisiimamos rizikos laipsnį pateikiama skirtinguose skirsniuose, kuriuose apibūdinamos sutartys.

| (93) | Siekiant išanalizuoti, kokius gaminius SMBV parduoda daugiausia, ir patikrinti, ar kavos skrudinimas iš tiesų yra pagrindinė SMBV ekonominė veikla, Komisija paprašė SMBV pateikti jos pardavimo išskirstymą pagal gaminius. „Starbucks“ pateikė informaciją apie lėšas, gautas iš parduotuvių už kavos pupeles (paryškinta 2 lentelėje), ir atskirai apie bet kokias kitas lėšas, išmokėtas iš parduotuvių už kitas veiklas, tokias kaip puodelių pardavimas. Ši informacija pateikta 2 lentelėje.

  2 lentelė


  SMBV pajamos pagal parduodamų gaminių kategorijas














  Aprašymas | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PAJ PYRAGAI. KEPINIAI | — | — | [700–800 tūkstančių]. | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [20–30 milijonų.] | [20–30 milijonų.] | [20–30 milijonų.] |
| PAJ PARUOŠTAS MAISTAS | — | — | — | — | [1–10 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [20–30 milijonų.] |
| PAJ PARUOŠTI GĖRIMAI | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [10–20 milijonų.] |
| PAJ PAK. MAISTAS | [10–20 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [20–30 milijonų.] | [20–30 milijonų.] | [20–30 milijonų.] |
| PAJ PAKUOTA KAVA | [20–30 milijonų.] | [20–30 milijonų.] | [20–30 milijonų.] | [20–30 milijonų.] | [40–50 milijonų.] | [50–60 milijonų.] | [50–60 milijonų.] | [60–70 milijonų.] |
| PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAVOS KAPSULĖS | — | — | — | — | — | [1–10 milijonų.] | — | [1–10 tūkstančių]. |
| PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAPSULĖS VERISMO | — | — | — | — | — | [1–10 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [10–20 milijonų.] |
| PAJ TIRPI KAVA | — | — | [200–300 tūkstančių]. | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [10–20 milijonų.] |
| PAJ PAKUOTA ARBATA | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] |
| PAJ INDAI | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [10–20 milijonų.] |
| PAJ ALAUS GAMYBOS ĮRANGA | [900 tūkstančių –1 mln.] | [1–10 milijonų.] | [700–800 tūkstančių]. | [500–600 tūkstančių]. | [600–700 tūkstančių]. | [700–800 tūkstančių]. | [800–900 tūkstančių]. | [600–700 tūkstančių]. |
| PAJ ALAUS GAMYBOS ĮRANGA – VERISMO | — | — | — | — | — | [20–30 tūkstančių]. | [1–10 milijonų.] | [800–900 tūkstančių]. |
| PAJ MATERIALIOS INFORMACIJOS PRIEMONĖS | [1–10 tūkstančių]. | [300–400 tūkstančių]. | [200–300 tūkstančių]. | [80–90 tūkstančių]. | [100–200 tūkstančių]. | [100–200 tūkstančių]. | [1–10 tūkstančių]. | — |
| PAJ DOVANŲ PAKUOTĖS | [100–200 tūkstančių]. | [100–200 tūkstančių]. | [50–60 tūkstančių]. | [1–10 tūkstančių]. | — | — | — | — |
| PAJ ŽAIDIMAI IR ŽAISLAI | — | — | [200–300 tūkstančių]. | [300–400 tūkstančių]. | [100–200 tūkstančių]. | [100–200 tūkstančių]. | [100–200 tūkstančių]. | [30–40 tūkstančių]. |
| PAJ ĮVAIRIOS PREKĖS | — | — | [100–200] | [400–500] | [1–10 tūkstančių]. | [30–40 tūkstančių]. | [500–600 tūkstančių]. | [500–600 tūkstančių]. |
| PAJ ŽALIAVOS | — | — | [100–200 tūkstančių]. | [1–10 milijonų.] | [100–200 tūkstančių]. | [200–300 tūkstančių]. | [1–10 tūkstančių]. | [30–40 tūkstančių]. |
| PAJ POPIERINĖ PAKUOTĖ | [10–20 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [20–30 milijonų.] | [20–30 milijonų.] | [20–30 milijonų.] | [20–30 milijonų.] |
| PAJ TIRPIŲ GĖRIMŲ MIŠINYS | [40–50 milijonų.] | [40–50 milijonų.] | [50–60 milijonų.] | [50–60 milijonų.] | [40–50 milijonų.] | [50–60 milijonų.] | [50–60 milijonų.] | [60–70 milijonų.] |
| PAJ FRAPPE KAVOS PAGRINDAS | — | — | — | — | [20–30 milijonų.] | [30–40 milijonų.] | [20–30 milijonų.] | [20–30 milijonų.] |
| PAJ EKSTRAKTAS | — | — | — | — | [1–10 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [10–20 milijonų.] |
| PAJ ĮRANGA | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [10–20 milijonų.] | [20–30 milijonų.] |
| PAJ GABENIMAS | [40–50 tūkstančių]. | [30–40 tūkstančių]. | [70–80 tūkstančių]. | [300–400 tūkstančių]. | [300–400 tūkstančių]. | [200–300 tūkstančių]. | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] |
| PAJ AUTORINIAI ATLYGINIMAI | — | — | — | — | — | — | — | — |
| PAJ VALDYMO PASLAUGŲ MOKESTIS | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [800–900 tūkstančių]. | [900 tūkstančių –1 mln] | [600–700 tūkstančių]. | — | — |
| PAJ KITOS PAJ | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] | [1–10 milijonų.] |
| PARDAVIMŲ NUOL | ([100–200 tūkstančių]) | ([80–90 tūkstančių]) | ([1–10 tūkstančių]) | ([200–300 tūkstančių]) | ([500–600 tūkstančių]) | ([600–700 tūkstančių]) | ([1–10 milijonų.) | ([100–200 tūkstančių]) |
| PREKYBOS NUOLAIDOS TIESIOGIAI RINKAI | — | — | — | — | — | ([30–40 tūkstančių]) | ([10–20 tūkstančių]) | ([1–10 milijonų.) |
| TIESIOGIAI RINKAI KUPONŲ O NUOLAIDOS | — | — | — | — | — | — | — | [20–30 tūkstančių]. |
| TIESIOGIAI RINKAI SANDĖLIAVIMO SĄNAUDOS | — | — | — | — | — | — | [20–30 tūkstančių]. | [200–300 tūkstančių]. |
| NEPARDUOTI GRĄŽINIMAI IR NUOLAIDOS | — | — | — | — | — | — | — | [20–30 tūkstančių]. |
| PARDAVIMŲ GRĄŽINIMAI/NUOLAIDOS | — | — | — | — | — | ([1–10 tūkstančių]) | ([10–20 tūkstančių]) | ([90–100 tūkstančių]) |
| Suapvalinimas | 0 | (0) | (0) | 0 | (0) | 0 | (0) | (0) |
| Pajamos pagal privalomąją finansinę atskaitomybę | [100–200 milijonų] | [100–200 milijonų.] | [100–200 milijonų] | [100–200 milijonų] | [100–200 milijonų] | [200–300 milijonų] | [300–400 milijonų] | [300–400 milijonų] |

(93)

Siekiant išanalizuoti, kokius gaminius SMBV parduoda daugiausia, ir patikrinti, ar kavos skrudinimas iš tiesų yra pagrindinė SMBV ekonominė veikla, Komisija paprašė SMBV pateikti jos pardavimo išskirstymą pagal gaminius. „Starbucks“ pateikė informaciją apie lėšas, gautas iš parduotuvių už kavos pupeles (paryškinta 2 lentelėje), ir atskirai apie bet kokias kitas lėšas, išmokėtas iš parduotuvių už kitas veiklas, tokias kaip puodelių pardavimas. Ši informacija pateikta 2 lentelėje.

2 lentelė

2 lentelė

SMBV pajamos pagal parduodamų gaminių kategorijas

SMBV pajamos pagal parduodamų gaminių kategorijas

Aprašymas

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

PAJ PYRAGAI. KEPINIAI

—

—

[700–800 tūkstančių].

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

PAJ PARUOŠTAS MAISTAS

—

—

—

—

[1–10 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

PAJ PARUOŠTI GĖRIMAI

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

PAJ PAK. MAISTAS

[10–20 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

PAJ PAKUOTA KAVA

[20–30 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

[40–50 milijonų.]

[50–60 milijonų.]

[50–60 milijonų.]

[60–70 milijonų.]

PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAVOS KAPSULĖS

—

—

—

—

—

[1–10 milijonų.]

—

[1–10 tūkstančių].

PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAPSULĖS VERISMO

—

—

—

—

—

[1–10 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

PAJ TIRPI KAVA

—

—

[200–300 tūkstančių].

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

PAJ PAKUOTA ARBATA

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

PAJ INDAI

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

PAJ ALAUS GAMYBOS ĮRANGA

[900 tūkstančių –1 mln.]

[1–10 milijonų.]

[700–800 tūkstančių].

[500–600 tūkstančių].

[600–700 tūkstančių].

[700–800 tūkstančių].

[800–900 tūkstančių].

[600–700 tūkstančių].

PAJ ALAUS GAMYBOS ĮRANGA – VERISMO

—

—

—

—

—

[20–30 tūkstančių].

[1–10 milijonų.]

[800–900 tūkstančių].

PAJ MATERIALIOS INFORMACIJOS PRIEMONĖS

[1–10 tūkstančių].

[300–400 tūkstančių].

[200–300 tūkstančių].

[80–90 tūkstančių].

[100–200 tūkstančių].

[100–200 tūkstančių].

[1–10 tūkstančių].

—

PAJ DOVANŲ PAKUOTĖS

[100–200 tūkstančių].

[100–200 tūkstančių].

[50–60 tūkstančių].

[1–10 tūkstančių].

—

—

—

—

PAJ ŽAIDIMAI IR ŽAISLAI

—

—

[200–300 tūkstančių].

[300–400 tūkstančių].

[100–200 tūkstančių].

[100–200 tūkstančių].

[100–200 tūkstančių].

[30–40 tūkstančių].

PAJ ĮVAIRIOS PREKĖS

—

—

[100–200]

[400–500]

[1–10 tūkstančių].

[30–40 tūkstančių].

[500–600 tūkstančių].

[500–600 tūkstančių].

PAJ ŽALIAVOS

—

—

[100–200 tūkstančių].

[1–10 milijonų.]

[100–200 tūkstančių].

[200–300 tūkstančių].

[1–10 tūkstančių].

[30–40 tūkstančių].

PAJ POPIERINĖ PAKUOTĖ

[10–20 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

PAJ TIRPIŲ GĖRIMŲ MIŠINYS

[40–50 milijonų.]

[40–50 milijonų.]

[50–60 milijonų.]

[50–60 milijonų.]

[40–50 milijonų.]

[50–60 milijonų.]

[50–60 milijonų.]

[60–70 milijonų.]

PAJ FRAPPE KAVOS PAGRINDAS

—

—

—

—

[20–30 milijonų.]

[30–40 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

PAJ EKSTRAKTAS

—

—

—

—

[1–10 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

PAJ ĮRANGA

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[10–20 milijonų.]

[20–30 milijonų.]

PAJ GABENIMAS

[40–50 tūkstančių].

[30–40 tūkstančių].

[70–80 tūkstančių].

[300–400 tūkstančių].

[300–400 tūkstančių].

[200–300 tūkstančių].

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

PAJ AUTORINIAI ATLYGINIMAI

—

—

—

—

—

—

—

—

PAJ VALDYMO PASLAUGŲ MOKESTIS

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[800–900 tūkstančių].

[900 tūkstančių –1 mln]

[600–700 tūkstančių].

—

—

PAJ KITOS PAJ

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

[1–10 milijonų.]

PARDAVIMŲ NUOL

([100–200 tūkstančių])

([80–90 tūkstančių])

([1–10 tūkstančių])

([200–300 tūkstančių])

([500–600 tūkstančių])

([600–700 tūkstančių])

([1–10 milijonų.)

([100–200 tūkstančių])

PREKYBOS NUOLAIDOS TIESIOGIAI RINKAI

—

—

—

—

—

([30–40 tūkstančių])

([10–20 tūkstančių])

([1–10 milijonų.)

TIESIOGIAI RINKAI KUPONŲ O NUOLAIDOS

—

—

—

—

—

—

—

[20–30 tūkstančių].

TIESIOGIAI RINKAI SANDĖLIAVIMO SĄNAUDOS

—

—

—

—

—

—

[20–30 tūkstančių].

[200–300 tūkstančių].

NEPARDUOTI GRĄŽINIMAI IR NUOLAIDOS

—

—

—

—

—

—

—

[20–30 tūkstančių].

PARDAVIMŲ GRĄŽINIMAI/NUOLAIDOS

—

—

—

—

—

([1–10 tūkstančių])

([10–20 tūkstančių])

([90–100 tūkstančių])

Suapvalinimas

0

(0)

(0)

0

(0)

0

(0)

(0)

Pajamos pagal privalomąją finansinę atskaitomybę

Pajamos pagal privalomąją finansinę atskaitomybę

[100–200 milijonų]

[100–200 milijonų]

[100–200 milijonų.]

[100–200 milijonų.]

[100–200 milijonų]

[100–200 milijonų]

[100–200 milijonų]

[100–200 milijonų]

[100–200 milijonų]

[100–200 milijonų]

[200–300 milijonų]

[200–300 milijonų]

[300–400 milijonų]

[300–400 milijonų]

[300–400 milijonų]

[300–400 milijonų]

| (94) | „Starbucks“ nurodė, kas pajamos pagal 2 lentelėje pateiktą aprašymą „PAJ PAKUOTA KAVA“ yra susijusios su SMBV skrudinimo ir pakavimo funkcijomis. Likusios pajamos yra susijusios, pasak „Starbucks“, su SMBV teikiama administracine ir logistikos pagalba. Nedidelę dalį Nyderlanduose skrudintos kavos toliau apdoroja trečiųjų šalių gamintojai. Tai susiję su šiomis eilutėmis: „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAVOS KAPSULĖS“, „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAPSULĖS VERISMO“, „PAJ TIRPI KAVA“, „PAJ FRAPPE KAVOS PAGRINDAS“ ir „PAJ EKSTRAKTAS“. Šios pajamos taip pat turėtų būti klasifikuojamos kaip pajamos iš administracinės ir logistikos pagalbos, nes susijusios pajamos pagal vystytojams išduotas sąskaitas faktūras labiau rodo trečiųjų šalių, o ne SMBV sukurtą vertę. Bet kuriuo atveju, pasak „Starbucks“, šios pajamos rodo tik mažą dalį viso SMBV skrudinimo veiklų našumo. |
| --- | --- |

(94)

„Starbucks“ nurodė, kas pajamos pagal 2 lentelėje pateiktą aprašymą „PAJ PAKUOTA KAVA“ yra susijusios su SMBV skrudinimo ir pakavimo funkcijomis. Likusios pajamos yra susijusios, pasak „Starbucks“, su SMBV teikiama administracine ir logistikos pagalba. Nedidelę dalį Nyderlanduose skrudintos kavos toliau apdoroja trečiųjų šalių gamintojai. Tai susiję su šiomis eilutėmis: „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAVOS KAPSULĖS“, „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAPSULĖS VERISMO“, „PAJ TIRPI KAVA“, „PAJ FRAPPE KAVOS PAGRINDAS“ ir „PAJ EKSTRAKTAS“. Šios pajamos taip pat turėtų būti klasifikuojamos kaip pajamos iš administracinės ir logistikos pagalbos, nes susijusios pajamos pagal vystytojams išduotas sąskaitas faktūras labiau rodo trečiųjų šalių, o ne SMBV sukurtą vertę. Bet kuriuo atveju, pasak „Starbucks“, šios pajamos rodo tik mažą dalį viso SMBV skrudinimo veiklų našumo.

| (95) | Kalbant apie produktų kainodarą, „Starbucks“ pateikė <...> kainoraščių pavyzdžius atskiriems 2013 m. ir 2014 m. ketvirčiams, kuriuose nurodyti „Starbucks“ parduodamų kavos ir su kava nesusijusių gaminių kainos. Pasak „Starbucks“, <...>. |
| --- | --- |

(95)

Kalbant apie produktų kainodarą, „Starbucks“ pateikė <...> kainoraščių pavyzdžius atskiriems 2013 m. ir 2014 m. ketvirčiams, kuriuose nurodyti „Starbucks“ parduodamų kavos ir su kava nesusijusių gaminių kainos. Pasak „Starbucks“, <...>.

| (96) | Kalbant apie kavos gaminių kainodarą, kainos yra apskaičiuojamos, remiantis su sąnaudomis susijusiomis formulėmis. Jos yra skirtingos įvairiems produktams. „Starbucks“ kaip pavyzdį pateikė sąnaudų apskaičiavimo formulę gaminiui „(sertifikavimo programos kavos gaminys e)“, kuris sudarė didžiausią kiekį SMBV parduodamų gaminių. SMBV parduotuvėms nustatytos kavos kainos apskaičiuojamos remiantis sąnaudomis, kurias SCTS moka už žalias kavos pupeles ir prie kurių pridedamos kavos įsigijimo sąnaudos <...> ir kavos <...> sąnaudos. Prie šios sumos pridedamos „<...>“ sąnaudos už <...>, taip pat <...>, sumuojant prie skrudintos kavos kainos. Galiausiai trečiajai šaliai mokamas licencinis mokestis, susijęs su (sertifikavimo programos) suteikimu (49). |
| --- | --- |

(96)

Kalbant apie kavos gaminių kainodarą, kainos yra apskaičiuojamos, remiantis su sąnaudomis susijusiomis formulėmis. Jos yra skirtingos įvairiems produktams. „Starbucks“ kaip pavyzdį pateikė sąnaudų apskaičiavimo formulę gaminiui „(sertifikavimo programos kavos gaminys e)“, kuris sudarė didžiausią kiekį SMBV parduodamų gaminių. SMBV parduotuvėms nustatytos kavos kainos apskaičiuojamos remiantis sąnaudomis, kurias SCTS moka už žalias kavos pupeles ir prie kurių pridedamos kavos įsigijimo sąnaudos <...> ir kavos <...> sąnaudos. Prie šios sumos pridedamos „<...>“ sąnaudos už <...>, taip pat <...>, sumuojant prie skrudintos kavos kainos. Galiausiai trečiajai šaliai mokamas licencinis mokestis, susijęs su (sertifikavimo programos) suteikimu (49).

49

| (97) | Kalbant apie ne kavos gaminių, kurias SMBV parduoda parduotuvėse, kainas, „Starbucks“ nurodė, kad ne kavos gaminių, kurias SMBV tiekia į parduotuves, kainos nustatomos, prie ne kavos gaminių pirkimo kainos pridedant taip vadinamą (sąnaudų padengimo maržą). Šią (sąnaudų padengimo maržą) nustato SMBV, siekdama padengti <...> išlaidas. Tačiau ši marža padengia ne tik SMBV <...> išlaidas, bet ir <...> atitinkamas <...> sąnaudas. Faktiškai, kadangi galutinės ne kavos gaminių kainos, kurias SMBV nustato parduotuvėms, apskaičiuojamos taikant (sąnaudų padengimo maržą) gaminio sąnaudoms, pelnas iš ne kavos gaminių, kurį apskaito SMBV, atitinka šią (sąnaudų padengimo maržą). |
| --- | --- |

(97)

Kalbant apie ne kavos gaminių, kurias SMBV parduoda parduotuvėse, kainas, „Starbucks“ nurodė, kad ne kavos gaminių, kurias SMBV tiekia į parduotuves, kainos nustatomos, prie ne kavos gaminių pirkimo kainos pridedant taip vadinamą (sąnaudų padengimo maržą). Šią (sąnaudų padengimo maržą) nustato SMBV, siekdama padengti <...> išlaidas. Tačiau ši marža padengia ne tik SMBV <...> išlaidas, bet ir <...> atitinkamas <...> sąnaudas. Faktiškai, kadangi galutinės ne kavos gaminių kainos, kurias SMBV nustato parduotuvėms, apskaičiuojamos taikant (sąnaudų padengimo maržą) gaminio sąnaudoms, pelnas iš ne kavos gaminių, kurį apskaito SMBV, atitinka šią (sąnaudų padengimo maržą).

| (98) | Svarbiausias SMBV išlaidų straipsnis yra atlyginimų išlaidos, kurios 2014 m. sudarė (1–10 mln.) EUR nuo visų tais metais patirtų eksploatacinių išlaidų [16 124 000 EUR]. Kiti stambūs SMBV eksploatacinių išlaidų straipsniai 2014 m. buvo išlaidos, susijusios su darbo užmokesčiu, mokesčiai nuo darbo užmokesčio, turto nuomos ir lizingo mokėjimai, įrangos nusidėvėjimas ir nematerialaus turto amortizacija. Nors iki 2013 m. SMBV neturėjo nematerialaus turto amortizacinių išlaidų, 2014 m. šios išlaidos buvo vienos iš didžiausių eksploatacinių išlaidų straipsnių, sudarančių 628 000 EUR, kurios tais metais buvo didesnės, nei išlaidos įrangos remontui ir priežiūrai, elektrai, blogoms skoloms, biuro ir kompiuterių aprūpinimui ir kitos išlaidos (pavyzdžiui, išlaidos programinės įrangos licencijoms, kurios yra apskaitomos atskirame straipsnyje). Atrodo, kad išlaidos nematerialiojo turto amortizacijai yra susijusios su IN teise, kuri pirmą kartą finansinėje apskaitoje buvo apskaityta 2012 m. ir kuri buvo įsigyta už daugiau kaip 4 mln. EUR. Be to, 2014 m. straipsnis, susijęs su stambiomis eksploatacinėmis išlaidomis, sudarančiomis [100–200 tūkst.] EUR per tuos metus, buvo skirtas rinkos tyrimui. |
| --- | --- |

(98)

Svarbiausias SMBV išlaidų straipsnis yra atlyginimų išlaidos, kurios 2014 m. sudarė (1–10 mln.) EUR nuo visų tais metais patirtų eksploatacinių išlaidų [16 124 000 EUR]. Kiti stambūs SMBV eksploatacinių išlaidų straipsniai 2014 m. buvo išlaidos, susijusios su darbo užmokesčiu, mokesčiai nuo darbo užmokesčio, turto nuomos ir lizingo mokėjimai, įrangos nusidėvėjimas ir nematerialaus turto amortizacija. Nors iki 2013 m. SMBV neturėjo nematerialaus turto amortizacinių išlaidų, 2014 m. šios išlaidos buvo vienos iš didžiausių eksploatacinių išlaidų straipsnių, sudarančių 628 000 EUR, kurios tais metais buvo didesnės, nei išlaidos įrangos remontui ir priežiūrai, elektrai, blogoms skoloms, biuro ir kompiuterių aprūpinimui ir kitos išlaidos (pavyzdžiui, išlaidos programinės įrangos licencijoms, kurios yra apskaitomos atskirame straipsnyje). Atrodo, kad išlaidos nematerialiojo turto amortizacijai yra susijusios su IN teise, kuri pirmą kartą finansinėje apskaitoje buvo apskaityta 2012 m. ir kuri buvo įsigyta už daugiau kaip 4 mln. EUR. Be to, 2014 m. straipsnis, susijęs su stambiomis eksploatacinėmis išlaidomis, sudarančiomis [100–200 tūkst.] EUR per tuos metus, buvo skirtas rinkos tyrimui.

2.6.2.   Autorinių atlyginimų mokėjimas

Autorinių atlyginimų mokėjimas

| (99) | SMBV apmokestinamas pelnas Nyderlanduose, kuris yra nustatomas remiantis SMBV IKS, atsižvelgiant į bendrovės eksploatacines išlaidas, yra sumažinamas „Alki LP“ sumokėtu autoriniu atlyginimu. Komisija paprašė daugiau informacijos iš Nyderlandų ir „Starbucks“ dėl sumokėtos autorinių atlyginimų sumos ir tikslaus mokestinės bazės apskaičiavimo. |
| --- | --- |

(99)

SMBV apmokestinamas pelnas Nyderlanduose, kuris yra nustatomas remiantis SMBV IKS, atsižvelgiant į bendrovės eksploatacines išlaidas, yra sumažinamas „Alki LP“ sumokėtu autoriniu atlyginimu. Komisija paprašė daugiau informacijos iš Nyderlandų ir „Starbucks“ dėl sumokėtos autorinių atlyginimų sumos ir tikslaus mokestinės bazės apskaičiavimo.

| (100) | SMBV pelno ir nuostolių ataskaita, pateikta bendrovės finansinėje atskaitomybėje, parodyta 3 lentelėje.

  3 lentelė


  SMBV 2001–2014 m. Pelno ir nuostolių ataskaita



















  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2001–2002 | 2002–2003 | 2003–2004 | 2004–2005 | 2005–2006 | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 |
| Pardavimas | 14 067 934 | 51 700 060 | 63 950 312 | 83 240 391 | 108 855 325 | 118 663 171 | 128 784 681 | 135 677 607 | 142 627 243 | 184 159 097 | 286 217 379 | 327 632 453 | 350 538 852 |
| Tiesioginės pardavimo sąnaudos | (15 398 686 ) | (41 799 345 ) | (50 148 768 ) | (68 349 376 ) | (85 467 406 ) | (98 615 765 ) | (108 107 101 ) | (115 352 332 ) | (120 020 824 ) | (153 275 834 ) | (252 500 829 ) | (286 969 488 ) | (305 831 016 ) |
| iš jų žaliųjų pupelių pardavimo
   (*2) | [0–10 mln.] | [10–20 mln.] | [10–20 mln.] | [10–20 mln.] | [10–20 mln.] | [20–30 mln.] | [20–30 mln.] | [20–30 mln.] | [30–40 mln.] | [40–50 mln.] | [60–70 mln.] | [60–70 mln.] | [60–70 mln.] |
| Bendroji marža | (1 330 752 ) | 9 900 715 | 13 801 544 | 14 891 015 | 23 387 919 | 20 047 406 | 20 677 580 | 20 325 275 | 22 606 419 | 30 883 263 | 33 716 550 | 40 662 965 | 44 707 836 |
| Bendrosios ir administracinės išlaidos | (3 150 256 ) | (8 474 279 ) | (8 997 548 ) | (5 086 145 ) | (7 303 608 ) | (10 158 687 ) | (15 221 123 ) | (16 742 108 ) | (16 835 153 ) | (14 303 059 ) | (17 469 758 ) | (16 626 967 ) | (16 124 052 ) |
| Užsienio valiutos kursas | 219 905 | 33 743 | 5 102 | 24 784 | (388 855 ) | (166 915 ) | (467 072 ) | 1 849 067 | (2 266 492 ) | (2 089 448 ) | (8 162 650 ) | 709 539 | (2 272 582 ) |
| Kitos išlaidos (žr. pastabą) | 4 744 084 | 526 555 | (2 165 152 ) | (6 336 360 ) | (11 594 191 ) | (4 699 336 ) | (1 698 150 ) | (2 470 449 ) | (1 079 817 ) | (12 352 838 ) | (5 786 211 ) | (22 812 962 ) | (24 285 088 ) |
| EBIT | 482 981 | 1 986 734 | 2 643 946 | 3 493 294 | 4 101 265 | 5 022 468 | 3 291 235 | 2 961 785 | 2 424 957 | 2 137 918 | 2 297 931 | 1 932 575 | 2 026 114 |
| Palūkanų įplaukos | 17 328 | 34 576 | 27 668 | 51 766 | 167 195 | 248 997 | 304 939 | 86 995 | 45 402 | 30 073 | 18 763 | 14 200 | 76 209 |
| Palūkanų išlaidos | 0 | (803 856 ) | (1 263 915 ) | (1 272 114 ) | (817 041 ) | (2 356 989 ) | (2 097 056 ) | (1 345 779 ) | (817 041 ) | (737 371 ) | (735 233 ) | (411 315 ) | (434 454 ) |
| Rezultatas prieš apmokestinimą | 500 309 | 1 217 454 | 1 407 699 | 2 272 946 | 2 763 349 | 2 914 476 | 1 499 118 | 1 703 001 | 1 653 318 | 1 430 620 | 1 581 461 | 1 535 460 | 1 667 869 |
| Įmonių pajamų mokestis | (171 805 ) | (418 774 ) | (484 408 ) | (733 370 ) | (783 194 ) | (844 309 ) | (383 909 ) | (427 159 ) | (428 611 ) | (337 599 ) | (395 365 ) | (391 220 ) | (575 812 ) |
| Iš viso rezultatas per metus | 328 504 | 798 680 | 923 291 | 1 539 576 | 1 980 155 | 2 070 167 | 1 115 209 | 1 275 842 | 1 224 707 | 1 093 021 | 1 186 096 | 1 144 240 | 1 092 057 |

(100)

SMBV pelno ir nuostolių ataskaita, pateikta bendrovės finansinėje atskaitomybėje, parodyta 3 lentelėje.

3 lentelė

3 lentelė

SMBV 2001–2014 m. Pelno ir nuostolių ataskaita

SMBV 2001–2014 m. Pelno ir nuostolių ataskaita

(EUR)

2001–2002

2002–2003

2003–2004

2004–2005

2005–2006

2006–2007

2007–2008

2008–2009

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

Pardavimas

14 067 934

51 700 060

63 950 312

83 240 391

108 855 325

118 663 171

128 784 681

135 677 607

142 627 243

184 159 097

286 217 379

327 632 453

350 538 852

Tiesioginės pardavimo sąnaudos

(15 398 686 )

(41 799 345 )

(50 148 768 )

(68 349 376 )

(85 467 406 )

(98 615 765 )

(108 107 101 )

(115 352 332 )

(120 020 824 )

(153 275 834 )

(252 500 829 )

(286 969 488 )

(305 831 016 )

iš jų žaliųjų pupelių pardavimo
   (*2)

iš jų žaliųjų pupelių pardavimo

*2

[0–10 mln.]

[10–20 mln.]

[10–20 mln.]

[10–20 mln.]

[10–20 mln.]

[20–30 mln.]

[20–30 mln.]

[20–30 mln.]

[30–40 mln.]

[40–50 mln.]

[60–70 mln.]

[60–70 mln.]

[60–70 mln.]

Bendroji marža

Bendroji marža

(1 330 752 )

9 900 715

13 801 544

14 891 015

23 387 919

20 047 406

20 677 580

20 325 275

22 606 419

30 883 263

33 716 550

40 662 965

44 707 836

Bendrosios ir administracinės išlaidos

(3 150 256 )

(8 474 279 )

(8 997 548 )

(5 086 145 )

(7 303 608 )

(10 158 687 )

(15 221 123 )

(16 742 108 )

(16 835 153 )

(14 303 059 )

(17 469 758 )

(16 626 967 )

(16 124 052 )

Užsienio valiutos kursas

219 905

33 743

5 102

24 784

(388 855 )

(166 915 )

(467 072 )

1 849 067

(2 266 492 )

(2 089 448 )

(8 162 650 )

709 539

(2 272 582 )

Kitos išlaidos (žr. pastabą)

4 744 084

526 555

(2 165 152 )

(6 336 360 )

(11 594 191 )

(4 699 336 )

(1 698 150 )

(2 470 449 )

(1 079 817 )

(12 352 838 )

(5 786 211 )

(22 812 962 )

(24 285 088 )

EBIT

EBIT

482 981

1 986 734

2 643 946

3 493 294

4 101 265

5 022 468

3 291 235

2 961 785

2 424 957

2 137 918

2 297 931

1 932 575

2 026 114

Palūkanų įplaukos

17 328

34 576

27 668

51 766

167 195

248 997

304 939

86 995

45 402

30 073

18 763

14 200

76 209

Palūkanų išlaidos

0

(803 856 )

(1 263 915 )

(1 272 114 )

(817 041 )

(2 356 989 )

(2 097 056 )

(1 345 779 )

(817 041 )

(737 371 )

(735 233 )

(411 315 )

(434 454 )

Rezultatas prieš apmokestinimą

500 309

1 217 454

1 407 699

2 272 946

2 763 349

2 914 476

1 499 118

1 703 001

1 653 318

1 430 620

1 581 461

1 535 460

1 667 869

Įmonių pajamų mokestis

(171 805 )

(418 774 )

(484 408 )

(733 370 )

(783 194 )

(844 309 )

(383 909 )

(427 159 )

(428 611 )

(337 599 )

(395 365 )

(391 220 )

(575 812 )

Iš viso rezultatas per metus

Iš viso rezultatas per metus

328 504

798 680

923 291

1 539 576

1 980 155

2 070 167

1 115 209

1 275 842

1 224 707

1 093 021

1 186 096

1 144 240

1 092 057

| (101) | Vadovaujantis finansinės atskaitomybės pastabomis, eilutė „Kitos išlaidos“ 3 lentelėje apibrėžiama taip: „Kitos išlaidos siejamos su susitarimu dėl autorinių atlyginimų, sudarytu su susijusia bendrove [CV 1], kuri 2006 m. gruodžio 13 d. buvo priskirta „Alki LP“ ir remiasi Nyderlandų mokesčių institucijų sprendimu dėl mokesčių“. IKS, su kuriuo siejama ši išnaša, yra SMBV IKS ir todėl rodo, kad SMBV auditorius aiškino SMBV IKS taip, kad SMBV skirtų honoraro mokestį „Alki LP“. |
| --- | --- |

(101)

Vadovaujantis finansinės atskaitomybės pastabomis, eilutė „Kitos išlaidos“ 3 lentelėje apibrėžiama taip: „Kitos išlaidos siejamos su susitarimu dėl autorinių atlyginimų, sudarytu su susijusia bendrove [CV 1], kuri 2006 m. gruodžio 13 d. buvo priskirta „Alki LP“ ir remiasi Nyderlandų mokesčių institucijų sprendimu dėl mokesčių“. IKS, su kuriuo siejama ši išnaša, yra SMBV IKS ir todėl rodo, kad SMBV auditorius aiškino SMBV IKS taip, kad SMBV skirtų honoraro mokestį „Alki LP“.

| (102) | Autorinis atlyginimas yra apskaičiuojamas kaip likutis peno ir nuostolių ataskaitoje. Sudarant SMBV pelno ir nuostolių ataskaitą, visi įvedami duomenys, kiti nei autorinis atlyginimas, yra arba matomi kaip atitinkantys įprastų rinkos sąlygų principą, arba laikomi tokiais. Remiantis SMBV IKS patvirtinta kainodara, apmokestinamas pelnas (eilutė „Rezultatas prieš apmokestinimą“ 2 paveiksle) yra apskaičiuojamas maždaug [9–12] % nuo SMBV eksploatacinių išlaidų (eilutė „Bendrosios ir administracinės išlaidos“ 2 paveiksle). Kadangi iš 2 paveiksle esančios eilutės „Pardavimai“ atėmus visas apskaitos sąnaudas iki autorinio atlyginimo mokėjimo (50) negaunamas apmokestinamas pelnas, kuris apskaičiuojamas, remiantis SMBV IKS, SMBV moka „Alki LP“ perteklinį pelną virš to [9–12] % antkainio autorinių atlyginimų su atskaičiuotais mokesčiais forma už IN susijusią su kavos skrudinimu (Paveikslas 2paveiksle esanti eilutė „Kitos išlaidos“). Remiantis SMBV, autoriniai atlyginimai mokami, kaip nustatyta Nyderlandų mokesčių administratoriaus sudarytame SMBV IKS.

  2 paveikslas




  2010/2011
  2019/2010
  EUR
  EUR
  Sales
  184 159 097
  142 627 243
  Direct Cost of sales
  (153 275 834)
  (120 020 824)
  Gross margin
  30 883 263
  22 606 419
  General and administrative expenses
  Operating Expense
  (14 303 059)
  (16 835 153)
  Foreign current exchange
  (2 089 448)
  (2 266 492)
  [9 – 12 %] antkainis
  Operating result
  14 490 756
  3 504 774
  Other expenses = Royalty
  (12 352 838)
  (1 079 817)
  Interest income
  Interest expense
  (707 298)
  (771 639)
  Result before taxation
  1 430 620
  Taxable profit
  1 653 318
  Corporate income tax
  (337 599)
  (428 611)
  Net result for the year
  1 093 021
  1 224 707 |
| --- | --- |

(102)

Autorinis atlyginimas yra apskaičiuojamas kaip likutis peno ir nuostolių ataskaitoje. Sudarant SMBV pelno ir nuostolių ataskaitą, visi įvedami duomenys, kiti nei autorinis atlyginimas, yra arba matomi kaip atitinkantys įprastų rinkos sąlygų principą, arba laikomi tokiais. Remiantis SMBV IKS patvirtinta kainodara, apmokestinamas pelnas (eilutė „Rezultatas prieš apmokestinimą“ 2 paveiksle) yra apskaičiuojamas maždaug [9–12] % nuo SMBV eksploatacinių išlaidų (eilutė „Bendrosios ir administracinės išlaidos“ 2 paveiksle). Kadangi iš 2 paveiksle esančios eilutės „Pardavimai“ atėmus visas apskaitos sąnaudas iki autorinio atlyginimo mokėjimo (50) negaunamas apmokestinamas pelnas, kuris apskaičiuojamas, remiantis SMBV IKS, SMBV moka „Alki LP“ perteklinį pelną virš to [9–12] % antkainio autorinių atlyginimų su atskaičiuotais mokesčiais forma už IN susijusią su kavos skrudinimu (Paveikslas 2paveiksle esanti eilutė „Kitos išlaidos“). Remiantis SMBV, autoriniai atlyginimai mokami, kaip nustatyta Nyderlandų mokesčių administratoriaus sudarytame SMBV IKS.

50

2 paveikslas

2 paveikslas

2010/2011

2019/2010

EUR

EUR

Sales

184 159 097

142 627 243

Direct Cost of sales

(153 275 834)

(120 020 824)

Gross margin

30 883 263

22 606 419

General and administrative expenses

Operating Expense

(14 303 059)

(16 835 153)

Foreign current exchange

(2 089 448)

(2 266 492)

[9 – 12 %] antkainis

Operating result

14 490 756

3 504 774

Other expenses = Royalty

(12 352 838)

(1 079 817)

Interest income

Interest expense

(707 298)

(771 639)

Result before taxation

1 430 620

Taxable profit

1 653 318

Corporate income tax

(337 599)

(428 611)

Net result for the year

1 093 021

1 224 707

| (103) | Kadangi mokestinė bazė SMBV apskaitoje SMBV IKS taikymo laikotarpiui yra lygi, bet ne tiksliai [9–12] % nuo kiekvienų metų „Bendrųjų ir administracinių išlaidų, Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti faktines kiekvienų metų sąnaudas, kurios buvo naudotos apskaičiuoti mokestinę bazę. „Starbucks“ pateikė informaciją apie eksploatacinių išlaidas, naudotas apskaičiuoti kiekvienų metų apmokestinamas pajamas, remiantis SMBV IKS, taip pat už praėjusius mokestinius laikotarpius (nuo 2001 m.), kai galiojo ankstesnis IKS. Kiekvienam SMBV IKS taikymo laikotarpiui sąnaudos, į kurias buvo atsižvelgta apskaičiuojant mokestinę bazę, yra mažesnės, bet artimos toms sumoms, kurios nurodytos kaip „Bendrosios ir administracinės išlaidos“. Pavyzdžiui, 2012–2013 m. laikotarpiui tos sąnaudos yra 15 694 137 EUR, o 2007–2008 m. laikotarpiu jos buvo 15 055 253 EUR. Laikotarpiais iki SMBV IKS taikymo sąnaudos, į kurias buvo atsižvelgta apskaičiuojant mokestinę bazę, buvo daug didesnės, nes jos apėmė, pasak „Starbucks“, [neasocijuotos gamybos bendrovės 1) nustatytas sąnaudas. Pavyzdžiui, 2006–2007 m. laikotarpiu sąnaudos, panaudotos apskaičiuoti mokestinę bazę, buvo (30–40 mln.) EUR. Tai paaiškina, kodėl, sudarius SMBV IKS (51), įmonės pelno mokesčio įsipareigojimas sumažėjo daugiau nei pusiau, t. y. nuo 844 309 EUR 2006–2007 m. iki 383 909 EUR 2007–2008 m., kaip parodyta 3 lentelėje. |
| --- | --- |

(103)

Kadangi mokestinė bazė SMBV apskaitoje SMBV IKS taikymo laikotarpiui yra lygi, bet ne tiksliai [9–12] % nuo kiekvienų metų „Bendrųjų ir administracinių išlaidų, Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti faktines kiekvienų metų sąnaudas, kurios buvo naudotos apskaičiuoti mokestinę bazę. „Starbucks“ pateikė informaciją apie eksploatacinių išlaidas, naudotas apskaičiuoti kiekvienų metų apmokestinamas pajamas, remiantis SMBV IKS, taip pat už praėjusius mokestinius laikotarpius (nuo 2001 m.), kai galiojo ankstesnis IKS. Kiekvienam SMBV IKS taikymo laikotarpiui sąnaudos, į kurias buvo atsižvelgta apskaičiuojant mokestinę bazę, yra mažesnės, bet artimos toms sumoms, kurios nurodytos kaip „Bendrosios ir administracinės išlaidos“. Pavyzdžiui, 2012–2013 m. laikotarpiui tos sąnaudos yra 15 694 137 EUR, o 2007–2008 m. laikotarpiu jos buvo 15 055 253 EUR. Laikotarpiais iki SMBV IKS taikymo sąnaudos, į kurias buvo atsižvelgta apskaičiuojant mokestinę bazę, buvo daug didesnės, nes jos apėmė, pasak „Starbucks“, [neasocijuotos gamybos bendrovės 1) nustatytas sąnaudas. Pavyzdžiui, 2006–2007 m. laikotarpiu sąnaudos, panaudotos apskaičiuoti mokestinę bazę, buvo (30–40 mln.) EUR. Tai paaiškina, kodėl, sudarius SMBV IKS (51), įmonės pelno mokesčio įsipareigojimas sumažėjo daugiau nei pusiau, t. y. nuo 844 309 EUR 2006–2007 m. iki 383 909 EUR 2007–2008 m., kaip parodyta 3 lentelėje.

51

2.6.3.   Informacija apie „Alki LP“

Informacija apie „Alki LP“

| (104) | Atsakydami į sprendimo pradėti procedūrą klausimus, Nyderlandai pateikė „Alki LP“ turimų licencijos teisių naudoti ir suteikti sublicenciją IN teisėms, už kurią SMBV moka „Alki LP“ autorinį atlyginimą, apibūdinimą. Šiuo atžvilgiu Nyderlandai paaiškino, kad IN teisė apima tris kategorijas: i) teisės, susijusios su prekės ženklu (52), ii) teisės į „Starbucks“ sistemą (53), ir iii) su kava susijusios teisės (54). Be to, Nyderlandai paaiškino, kad su kava susijusios žinios ir informacija apima konfidencialios informacijos, technologijų ir specialių žinių, susijusių su žalių kavos pupelių maišymo receptais, žalių kavos pupelių skrudinimu ir kitų išvestinių kavos gaminių gamyba, naudojimą ir taikymą (55). |
| --- | --- |

(104)

Atsakydami į sprendimo pradėti procedūrą klausimus, Nyderlandai pateikė „Alki LP“ turimų licencijos teisių naudoti ir suteikti sublicenciją IN teisėms, už kurią SMBV moka „Alki LP“ autorinį atlyginimą, apibūdinimą. Šiuo atžvilgiu Nyderlandai paaiškino, kad IN teisė apima tris kategorijas: i) teisės, susijusios su prekės ženklu (52), ii) teisės į „Starbucks“ sistemą (53), ir iii) su kava susijusios teisės (54). Be to, Nyderlandai paaiškino, kad su kava susijusios žinios ir informacija apima konfidencialios informacijos, technologijų ir specialių žinių, susijusių su žalių kavos pupelių maišymo receptais, žalių kavos pupelių skrudinimu ir kitų išvestinių kavos gaminių gamyba, naudojimą ir taikymą (55).

52

53

54

55

| (105) | Be to, Nyderlandai paaiškino, kad pagal Susitarimą dėl skrudinimo, kuris apibūdintas toliau 142 konstatuojamojoje dalyje, „Alki LP“ veikia kaip įmonė, kuri prisiima visas bendrovės rizikas ir atlieka susijusias veiklas (56). Todėl, pasak Nyderlandus, autorinis atlyginimas yra ne tik atlyginimas už IN teises, bet taip pat ir už „Alki LP“, kaip nepriklausomos įmonės, vaidmenį. |
| --- | --- |

(105)

Be to, Nyderlandai paaiškino, kad pagal Susitarimą dėl skrudinimo, kuris apibūdintas toliau 142 konstatuojamojoje dalyje, „Alki LP“ veikia kaip įmonė, kuri prisiima visas bendrovės rizikas ir atlieka susijusias veiklas (56). Todėl, pasak Nyderlandus, autorinis atlyginimas yra ne tik atlyginimas už IN teises, bet taip pat ir už „Alki LP“, kaip nepriklausomos įmonės, vaidmenį.

56

| (106) | Kalbant apie „Alki LP“, „Starbucks“ nurodė, kad „Alki LP“ neturi savo darbuotojų algalapiuose, kurie atliktų jos, kaip nepriklausomos įmonės vaidmenį pagal Susitarimą dėl skrudinimo. Taip pat nėra algalapiuose nenurodoma ir jos partnerių darbuotojų, kurie atliktų tokį vaidmenį. Pasak „Starbucks“, „Alki LP“ atlieka šį vaidmenį, teikdama gaires, patirtį ir reikiamas funkcijas, kurias teikia „Starbucks“ ūkiniai subjektai JAV, atsižvelgiant į (Susitarimą dėl bendro sąnaudų padengimo) (toliau – SBSP) (57). Pasak „Starbucks“ ir kaip rodo komanditinės ūkinės bendrijos sutartis, apimanti „Alki LP“, SCI UK I, Inc. (58) ir
  „Starbucks“ Coffee International, Inc. (59), šios įmonės yra „Alki LP“ partnerės. |
| --- | --- |

(106)

Kalbant apie „Alki LP“, „Starbucks“ nurodė, kad „Alki LP“ neturi savo darbuotojų algalapiuose, kurie atliktų jos, kaip nepriklausomos įmonės vaidmenį pagal Susitarimą dėl skrudinimo. Taip pat nėra algalapiuose nenurodoma ir jos partnerių darbuotojų, kurie atliktų tokį vaidmenį. Pasak „Starbucks“, „Alki LP“ atlieka šį vaidmenį, teikdama gaires, patirtį ir reikiamas funkcijas, kurias teikia „Starbucks“ ūkiniai subjektai JAV, atsižvelgiant į (Susitarimą dėl bendro sąnaudų padengimo) (toliau – SBSP) (57). Pasak „Starbucks“ ir kaip rodo komanditinės ūkinės bendrijos sutartis, apimanti „Alki LP“, SCI UK I, Inc. (58) ir
  „Starbucks“ Coffee International, Inc. (59), šios įmonės yra „Alki LP“ partnerės.

57

SCI UK I, Inc.

58

„Starbucks“ Coffee International, Inc.

59

| (107) | „Starbucks“ patikslino, kad 2006 m. gruodžio mėn. „Alki LP“ buvo įtraukta į grupės sudėtį, praplečiant SBSP, siekiant apimti visą EARA regioną, įskaitant JK rinką. Įtraukus į sudėtį „Alki LP“, „Starbucks“ išvengė to, kad „Alki LP“ gaunamos autorinių atlyginimų įmokos pagal JAV mokesčių teisę būtų tiesiogiai integruotos į „Alki LP“ partnerių įplaukas. |
| --- | --- |

(107)

„Starbucks“ patikslino, kad 2006 m. gruodžio mėn. „Alki LP“ buvo įtraukta į grupės sudėtį, praplečiant SBSP, siekiant apimti visą EARA regioną, įskaitant JK rinką. Įtraukus į sudėtį „Alki LP“, „Starbucks“ išvengė to, kad „Alki LP“ gaunamos autorinių atlyginimų įmokos pagal JAV mokesčių teisę būtų tiesiogiai integruotos į „Alki LP“ partnerių įplaukas.

2.6.4.   
  „Alki LP“ mokėjimai „Starbucks Corporation“ pagal Susitarimą dėl bendro sąnaudų padengimo

„Alki LP“ mokėjimai „Starbucks Corporation“ pagal Susitarimą dėl bendro sąnaudų padengimo

| (108) | Kadangi nei „Alki LP“, nei šios įmonės partneriai neturi darbuotojų (60), o „Starbucks“ tvirtina, kad „Alki LP“ gali atlikti savo, kaip nepriklausomos įmonės, vaidmenį taikant SBSP, Komisija paprašė informacijos apie pagal SBSP atliekamus mokėjimus ir su tais mokėjimais susijusias paslaugas, taip pat informacijos, kokiu būdu „Alki LP“ atlieka tuos mokėjimus. „Starbucks“ pateikė tokią „Alki LP“ įmonei „Starbucks US“ atliekamų mokėjimų apžvalgą, suskirstant mokėjimus pagal skirtingas jų rūšis. |
| --- | --- |

(108)

Kadangi nei „Alki LP“, nei šios įmonės partneriai neturi darbuotojų (60), o „Starbucks“ tvirtina, kad „Alki LP“ gali atlikti savo, kaip nepriklausomos įmonės, vaidmenį taikant SBSP, Komisija paprašė informacijos apie pagal SBSP atliekamus mokėjimus ir su tais mokėjimais susijusias paslaugas, taip pat informacijos, kokiu būdu „Alki LP“ atlieka tuos mokėjimus. „Starbucks“ pateikė tokią „Alki LP“ įmonei „Starbucks US“ atliekamų mokėjimų apžvalgą, suskirstant mokėjimus pagal skirtingas jų rūšis.

60

| (109) | Pasak SBSP, „Alki LP“ atlieka autorinių atlyginimų mokėjimus „Starbucks US“ už tris IN kategorijas, kurioms „Starbucks US“ suteikė licencijas „Alki LP“. Šie autorinių atlyginimų mokėjimai susideda iš i) vienkartinio mokėjimo autorinio atlyginimo, priskiriamo prekinio vardo/prekės ženklo teisėms, ii) vienkartinio mokėjimo autorinio atlyginimo, priskiriamo verslo struktūros teisėms, ir iii) nuolatinio autorinio atlyginimo, priskiriamo žinioms apie kavą. |
| --- | --- |

(109)

Pasak SBSP, „Alki LP“ atlieka autorinių atlyginimų mokėjimus „Starbucks US“ už tris IN kategorijas, kurioms „Starbucks US“ suteikė licencijas „Alki LP“. Šie autorinių atlyginimų mokėjimai susideda iš i) vienkartinio mokėjimo autorinio atlyginimo, priskiriamo prekinio vardo/prekės ženklo teisėms, ii) vienkartinio mokėjimo autorinio atlyginimo, priskiriamo verslo struktūros teisėms, ir iii) nuolatinio autorinio atlyginimo, priskiriamo žinioms apie kavą.

| (110) | Autorinio atlyginimo mokėjimo suma apskaičiuojama, remiantis formule, kurioje pradiniu tašku imami likutinio pelno resursai. Likutinio pelno resursai yra autorinio atlyginimo, kurį moka SMBV ir „Starbucks Coffee BV“ įmonei „Alki LP“ (61), suma ir įplaukos, kurias „Alki LP“ gauna iš „Starbucks Corporation“ (62). Iš šios sumos atimama „Alki LP“ atliekamų kasdieninių funkcijų grąža įprastomis rinkos sąlygomis (63). <...> Dėl to atsiranda skirtumas, iš vienos pusės, tarp IN teisių į prekės ženklą ir verslo struktūrą ir, iš kitos pusės, tarp žinių apie kavą. Šis skirtumas yra paaiškinamas tuo, kad „Alki LP“ turi verslo struktūros faktinę nuosavybę, susijusią su EARA regiono nematerialiuoju turtu ir prekės ženklu (prekiniu vardu), kuomet teisių į žinias apie kavą teisinė ir faktinė nuosavybė priklauso „Starbucks US“. |
| --- | --- |

(110)

Autorinio atlyginimo mokėjimo suma apskaičiuojama, remiantis formule, kurioje pradiniu tašku imami likutinio pelno resursai. Likutinio pelno resursai yra autorinio atlyginimo, kurį moka SMBV ir „Starbucks Coffee BV“ įmonei „Alki LP“ (61), suma ir įplaukos, kurias „Alki LP“ gauna iš „Starbucks Corporation“ (62). Iš šios sumos atimama „Alki LP“ atliekamų kasdieninių funkcijų grąža įprastomis rinkos sąlygomis (63). <...> Dėl to atsiranda skirtumas, iš vienos pusės, tarp IN teisių į prekės ženklą ir verslo struktūrą ir, iš kitos pusės, tarp žinių apie kavą. Šis skirtumas yra paaiškinamas tuo, kad „Alki LP“ turi verslo struktūros faktinę nuosavybę, susijusią su EARA regiono nematerialiuoju turtu ir prekės ženklu (prekiniu vardu), kuomet teisių į žinias apie kavą teisinė ir faktinė nuosavybė priklauso „Starbucks US“.

61

62

63

| (111) | Faktinė verslo struktūros nuosavybė, susijusi su EARA regiono nekilnojamuoju turtu ir prekės ženklu (prekiniu vardu) 2002 m. buvo perduota iš „Starbucks Corporation“ įmonei (CV 1) ir 2006 m. perleista „Alki LP“. Atsižvelgiant į faktinę nuosavybę, (CV 1) ir „Alki LP“ atliko vienkartinius mokėjimus, kuriuose JAV sąnaudų dalies procentinė išraiška, kurią „Alki LP“ turėjo sumokėti „Starbucks US“, smarkiai sumažėjo nuo [65–70] % 2002 m. iki [0,5–1] % 2010 m. ir vėliau už prekės ženklą ir nuo [70–75] % 2002 m. iki [0–0,5] % 2010 m. ir vėliau už verslo struktūros IN. Laikoma, kad šiais vienkartiniais mokėjimais, faktinės nuosavybės teises šioms dviem IN kategorijoms EARA regione apmokėjo „Alki LP“. Atsižvelgiant į IN susijusią su žiniomis apie kavą, „Alki LP“ moka nuolatinį [70–75] % likutinio pelno, priskiriamo šiai IN kategorijai, autoriaus mokestį „Starbucks US“. |
| --- | --- |

(111)

Faktinė verslo struktūros nuosavybė, susijusi su EARA regiono nekilnojamuoju turtu ir prekės ženklu (prekiniu vardu) 2002 m. buvo perduota iš „Starbucks Corporation“ įmonei (CV 1) ir 2006 m. perleista „Alki LP“. Atsižvelgiant į faktinę nuosavybę, (CV 1) ir „Alki LP“ atliko vienkartinius mokėjimus, kuriuose JAV sąnaudų dalies procentinė išraiška, kurią „Alki LP“ turėjo sumokėti „Starbucks US“, smarkiai sumažėjo nuo [65–70] % 2002 m. iki [0,5–1] % 2010 m. ir vėliau už prekės ženklą ir nuo [70–75] % 2002 m. iki [0–0,5] % 2010 m. ir vėliau už verslo struktūros IN. Laikoma, kad šiais vienkartiniais mokėjimais, faktinės nuosavybės teises šioms dviem IN kategorijoms EARA regione apmokėjo „Alki LP“. Atsižvelgiant į IN susijusią su žiniomis apie kavą, „Alki LP“ moka nuolatinį [70–75] % likutinio pelno, priskiriamo šiai IN kategorijai, autoriaus mokestį „Starbucks US“.

| (112) | „Starbucks“ pateikė [CV 1] ir „Alki LP“ mokamų nuolatinio autorinio atlyginimo ir vienkartinių mokėjimų 2005–2014 m. laikotarpiu apžvalgą. Atsižvelgiant į vienkartinius mokėjimus, [CV 1] sumokėjo [1–10] mln. EUR vienkartinių mokėjimų už IN, susijusią su prekės ženklu ir verslo struktūra, „Starbucks Corporation“ (64) (65). 2006 m. gruodžio mėn. [CV 1] priskyrė įmonei „Alki LP“ SBSP. Nuo 2007 m. iki 2014 m. „Alki LP“ sumokėjo [1–10] mln. EUR už IN, susijusią su prekės ženklu, ir (20–30) mln. EUR už verslo struktūros IN (66). Tai reiškia, kad iš viso buvo sumokėta (10–20) mln. EUR kaip vienkartiniai mokėjimai už IN, susijusią su prekės ženklu, ir (20–30) mln. EUR – už su verslo struktūra susijusią IN. 2014 m. „Alki LP“ perleido IN faktinę nuosavybę „Starbucks“ EMEA Ltd., už kurią įmonė apskaitė savo pelno ir nuostolių ataskaitoje [1–1,5] mlrd. EUR pelno kaip kitas veiklos pajamas. Atsižvelgiant į nuolatinį autorinį atlyginimą, „Alki LP“ sumokėjo vidutiniškai [1–10] mln. EUR per metus (iš viso [70–80] mln. EUR) per 2005–2014 m. laikotarpį „Starbucks Corporation“ už IN, susijusią su žiniomis apie kavą (67). |
| --- | --- |

(112)

„Starbucks“ pateikė [CV 1] ir „Alki LP“ mokamų nuolatinio autorinio atlyginimo ir vienkartinių mokėjimų 2005–2014 m. laikotarpiu apžvalgą. Atsižvelgiant į vienkartinius mokėjimus, [CV 1] sumokėjo [1–10] mln. EUR vienkartinių mokėjimų už IN, susijusią su prekės ženklu ir verslo struktūra, „Starbucks Corporation“ (64) (65). 2006 m. gruodžio mėn. [CV 1] priskyrė įmonei „Alki LP“ SBSP. Nuo 2007 m. iki 2014 m. „Alki LP“ sumokėjo [1–10] mln. EUR už IN, susijusią su prekės ženklu, ir (20–30) mln. EUR už verslo struktūros IN (66). Tai reiškia, kad iš viso buvo sumokėta (10–20) mln. EUR kaip vienkartiniai mokėjimai už IN, susijusią su prekės ženklu, ir (20–30) mln. EUR – už su verslo struktūra susijusią IN. 2014 m. „Alki LP“ perleido IN faktinę nuosavybę „Starbucks“ EMEA Ltd., už kurią įmonė apskaitė savo pelno ir nuostolių ataskaitoje [1–1,5] mlrd. EUR pelno kaip kitas veiklos pajamas. Atsižvelgiant į nuolatinį autorinį atlyginimą, „Alki LP“ sumokėjo vidutiniškai [1–10] mln. EUR per metus (iš viso [70–80] mln. EUR) per 2005–2014 m. laikotarpį „Starbucks Corporation“ už IN, susijusią su žiniomis apie kavą (67).

64

65

66

67

| (113) | Papildomai prie pirkimo ir nuolatinio autorinių atlyginimų „Alki LP“ moka paslaugų mokesčius už „Starbucks Corporation“ teikiamas paslaugas ir sąnaudų bendro padengimo mokestį už tam tikro nematerialaus turto plėtrą (68). Per 2008–2014 m. laikotarpį „Alki LP“ sumokėjo vidutiniškai [1–10] mln. EUR sąnaudų bendro padengimo mokesčio per metus ir [1–10] mln. EUR paslaugų mokesčio per metus. |
| --- | --- |

(113)

Papildomai prie pirkimo ir nuolatinio autorinių atlyginimų „Alki LP“ moka paslaugų mokesčius už „Starbucks Corporation“ teikiamas paslaugas ir sąnaudų bendro padengimo mokestį už tam tikro nematerialaus turto plėtrą (68). Per 2008–2014 m. laikotarpį „Alki LP“ sumokėjo vidutiniškai [1–10] mln. EUR sąnaudų bendro padengimo mokesčio per metus ir [1–10] mln. EUR paslaugų mokesčio per metus.

68

2.6.5.   Informacija apie SCTC ir SMBV mokamas kainas už žalias kavos pupeles

Informacija apie SCTC ir SMBV mokamas kainas už žalias kavos pupeles

| (114) | Kadangi žalias kavos pupeles SMBV grupės įsigyja sandorio būdu, tiksliau jos yra perkamos iš SCTC, Komisija paprašė informacijos apie tai, kaip nustatomos kainos vidiniams grupės sandoriams ir apie kiekvieniems metams nustatomą kainą, taikant SMBV IKS. |
| --- | --- |

(114)

Kadangi žalias kavos pupeles SMBV grupės įsigyja sandorio būdu, tiksliau jos yra perkamos iš SCTC, Komisija paprašė informacijos apie tai, kaip nustatomos kainos vidiniams grupės sandoriams ir apie kiekvieniems metams nustatomą kainą, taikant SMBV IKS.

| (115) | „Starbucks“ pateikė SCTC balansą ir pelno ir nuostolių ataskaitas nuo 2005 m. Lentelė 4 Atspindi šiose atskaitose esančią informaciją. Komisija papildomai paprašė šiam Sprendimui pateikti SCTC taikomų žalių kavos pupelių sąnaudų antkainio (SUPP) apskaičiavimą. Remiantis galima apskaitos informacija, pradedant nuo 2005 m., vidutinis antkainis žalių kavos pupelių sąnaudoms buvo [maždaug 3 %] laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2010 m., lyginant su vidutiniu antkainiu, kuris buvo [maždaug 18 %] laikotarpiu nuo 2011 m. iki 2014 m. |
| --- | --- |

(115)

„Starbucks“ pateikė SCTC balansą ir pelno ir nuostolių ataskaitas nuo 2005 m. Lentelė 4 Atspindi šiose atskaitose esančią informaciją. Komisija papildomai paprašė šiam Sprendimui pateikti SCTC taikomų žalių kavos pupelių sąnaudų antkainio (SUPP) apskaičiavimą. Remiantis galima apskaitos informacija, pradedant nuo 2005 m., vidutinis antkainis žalių kavos pupelių sąnaudoms buvo [maždaug 3 %] laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2010 m., lyginant su vidutiniu antkainiu, kuris buvo [maždaug 18 %] laikotarpiu nuo 2011 m. iki 2014 m.

| (116) | „Starbucks“ nurodė, kad nuo 2011 m. „Starbucks“ suderino žalioms kavos pupelėms taikomą sandorių kainodaros politiką, siekdama padidinti antkainį gaminio sąnaudoms, atsižvelgdama į didėjančią SCTC veiklų svarbą, ypatingai jos augančią patirtį kavos pirkime ir, dar svarbiau, jos turimą ir valdomą tobulinamą C.A.F.E. praktikų programa. |
| --- | --- |

(116)

„Starbucks“ nurodė, kad nuo 2011 m. „Starbucks“ suderino žalioms kavos pupelėms taikomą sandorių kainodaros politiką, siekdama padidinti antkainį gaminio sąnaudoms, atsižvelgdama į didėjančią SCTC veiklų svarbą, ypatingai jos augančią patirtį kavos pirkime ir, dar svarbiau, jos turimą ir valdomą tobulinamą C.A.F.E. praktikų programa.

| (117) | C.A.F.E. praktikų programa buvo pradėta 2004 m., kartu su SCTC ūkininkų rėmimo centro Kosta Rikoje atidarymu, siekiant teikti nuolat tobulinamą programą, kur ūkininkai, eksportuotojai ir pirkėjai galėtų dalyvauti organizuojamuose pokalbiuose, siekiant i) pagerinti kavos kokybę; ii) teikti ekonominę atskaitomybę už mokėjimus visuose tiekimo grandinės lygiuose; iii) skatinti socialinę atsakomybę darbo sąlygose, darbuotojų teisių apsaugą ir tinkamas gyvenimo sąlygas; taip pat iv) skatinti lyderystę aplinkosaugoje, auginant ir apdorojant žalias kavos pupeles. |
| --- | --- |

(117)

C.A.F.E. praktikų programa buvo pradėta 2004 m., kartu su SCTC ūkininkų rėmimo centro Kosta Rikoje atidarymu, siekiant teikti nuolat tobulinamą programą, kur ūkininkai, eksportuotojai ir pirkėjai galėtų dalyvauti organizuojamuose pokalbiuose, siekiant i) pagerinti kavos kokybę; ii) teikti ekonominę atskaitomybę už mokėjimus visuose tiekimo grandinės lygiuose; iii) skatinti socialinę atsakomybę darbo sąlygose, darbuotojų teisių apsaugą ir tinkamas gyvenimo sąlygas; taip pat iv) skatinti lyderystę aplinkosaugoje, auginant ir apdorojant žalias kavos pupeles.

| (118) | Siekiant patikrinti, ar besiplečianti eksploatacija, kuria „Starbucks“ aiškina padidėjusį antkainį, yra patvirtinta apskaitoje, 4 lentelėje taip pat pateiktas SCTC turtas. Nors visas turtas iš tikrųjų žymiai išaugo nuo 2010 m., tą lėmė daugiausiai padidėjęs grynųjų pinigų kiekis. Eksploatacinis turtas neskaitant grynųjų pinigų per ketverius metus, t. y. nuo 2010 m. iki 2014 m., išaugo mažiau nei trečdaliu. |
| --- | --- |

(118)

Siekiant patikrinti, ar besiplečianti eksploatacija, kuria „Starbucks“ aiškina padidėjusį antkainį, yra patvirtinta apskaitoje, 4 lentelėje taip pat pateiktas SCTC turtas. Nors visas turtas iš tikrųjų žymiai išaugo nuo 2010 m., tą lėmė daugiausiai padidėjęs grynųjų pinigų kiekis. Eksploatacinis turtas neskaitant grynųjų pinigų per ketverius metus, t. y. nuo 2010 m. iki 2014 m., išaugo mažiau nei trečdaliu.

| (119) | „Starbucks“ pateiktos SCTC metinės ataskaitos pridedamose pastabose taip pat neapibūdintas joks rizikos, funkcijų ar turto pasikeitimas nuo 2010 m. iki 2011 m. Per šį laikotarpį veiklos ir rizikos apibūdintos tokiais pat terminais, t. y. pagrindinė SCTC veikla pagal abi metines ataskaitas yra aukštos kokybės žalių kavos pupelių pirkimas ir pardavimas ir su kokybės užtikrinimu bei eksploatacija (logistika, sandėliavimu, maišymu, kofeino pašalinimu ir t. t.) susijusios veiklos.

  4 lentelė


  SCTC finansiniai duomenys
















  (CHF) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| SCTC pardavimas | [500–600 milijonų.] | [600–700 milijonų.] | [600–700 milijonų.] | [600–700 milijonų.] | [600–700 milijonų.] | [500–600 milijonų.] | [900–1 000 milijonų] | [1,5–2 milijardų] | [1–1,5 milijardų] | [900–1 000 milijardų] |
| SCTC SUPP | [500–600 milijonų] | [500–600 milijonų] | [600–700 milijonų] | [600–700 milijonų] | [600–700 milijonų] | [400–500 milijonų] | [800–900 milijonų] | [1–1,5 milijardai] | [800–900 milijonų] | [700–800 milijonų] |
| Bendroji marža (Pardavimai– SUPP) | [20–30 milijonų] | [30–40 milijonų] | [40–50 milijonų] | [30–40 milijonų] | [40–50 milijonų] | [30–40 milijonų] | [100–200 milijonų] | [200–300 milijonų] | [100–200 milijonų] | [100–200 milijonų] |
| SUPP bendroji marža | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [16,5–19,5] % | [16,5–19,5] % | [19,5–22,5] % | [16,5–19,5] % |
| Ekspl. išl. (išsk. tiekimus) | [1–10 milijonų] | [1–10 milijonų] | [1–10 milijonų] | [1–10 milijonų] | [1–10 milijonų] | [1–10 milijonų] | [1–10 milijonų] | [1–10 milijonų] | [1–10 milijonų] | [1–10 milijonų] |
| Pelnas iki mokesčių | [10–20 milijonų] | [20–30 milijonų] | [20–30 milijonų] | [20–30 milijonų] | [30–40 milijonų] | [20–30 milijonų] | [100–200 milijonų] | [200–300 milijonų] | [100–200 milijonų] | [100–200 milijonų] |
| Mokesčiai | 1–10 milijonų. | 1–10 milijonų. | 1–10 milijonų. | 1–10 milijonų. | 1–10 milijonų. | 1–10 milijonų. | 10–20 milijonų. | 10–20 milijonų. | 10–20 milijonų. | 10–20 milijonų. |
| Grynasis pelnas | 10–20 milijonų. | 20–30 milijonų. (*3) | 20–30 milijonų. (*3) | 20–30 milijonų. | 20–30 milijonų. | 10–20 milijonų. | 100–200 milijonų. | 100–200 milijonų. | 100–200 milijonų. | 100–200 milijonų. |
| Bendras turtas | 200–300 milijonų. | 200–300 milijonų. | 200–300 milijonų. | 200–300 milijonų. | 200–300 milijonų. | 100–200 milijonų. | 300–400 milijonų. | 500–600 milijonų. | 600–700 milijonų. | 700–800 milijonų. |
| Bendras turtas neįskaitant grynųjų pinigų ir pinigų ekvivalento (įskaitant apyvartinius vertybinius popierius) | 100–200 milijonų. | 100–200 milijonų. | 100–200 milijonų. | 100–200 milijonų. | 100–200 milijonų. | 100–200 milijonų. | 300–400 milijonų. | 100–200 milijonų. | 100–200 milijonų. | 100–200 milijonų. |

(119)

„Starbucks“ pateiktos SCTC metinės ataskaitos pridedamose pastabose taip pat neapibūdintas joks rizikos, funkcijų ar turto pasikeitimas nuo 2010 m. iki 2011 m. Per šį laikotarpį veiklos ir rizikos apibūdintos tokiais pat terminais, t. y. pagrindinė SCTC veikla pagal abi metines ataskaitas yra aukštos kokybės žalių kavos pupelių pirkimas ir pardavimas ir su kokybės užtikrinimu bei eksploatacija (logistika, sandėliavimu, maišymu, kofeino pašalinimu ir t. t.) susijusios veiklos.

4 lentelė

4 lentelė

SCTC finansiniai duomenys

SCTC finansiniai duomenys

(CHF)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

SCTC pardavimas

[500–600 milijonų.]

[600–700 milijonų.]

[600–700 milijonų.]

[600–700 milijonų.]

[600–700 milijonų.]

[500–600 milijonų.]

[900–1 000 milijonų]

[1,5–2 milijardų]

[1–1,5 milijardų]

[900–1 000 milijardų]

SCTC SUPP

[500–600 milijonų]

[500–600 milijonų]

[600–700 milijonų]

[600–700 milijonų]

[600–700 milijonų]

[400–500 milijonų]

[800–900 milijonų]

[1–1,5 milijardai]

[800–900 milijonų]

[700–800 milijonų]

Bendroji marža (Pardavimai– SUPP)

[20–30 milijonų]

[30–40 milijonų]

[40–50 milijonų]

[30–40 milijonų]

[40–50 milijonų]

[30–40 milijonų]

[100–200 milijonų]

[200–300 milijonų]

[100–200 milijonų]

[100–200 milijonų]

SUPP bendroji marža

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[16,5–19,5] %

[16,5–19,5] %

[19,5–22,5] %

[16,5–19,5] %

Ekspl. išl. (išsk. tiekimus)

[1–10 milijonų]

[1–10 milijonų]

[1–10 milijonų]

[1–10 milijonų]

[1–10 milijonų]

[1–10 milijonų]

[1–10 milijonų]

[1–10 milijonų]

[1–10 milijonų]

[1–10 milijonų]

Pelnas iki mokesčių

[10–20 milijonų]

[20–30 milijonų]

[20–30 milijonų]

[20–30 milijonų]

[30–40 milijonų]

[20–30 milijonų]

[100–200 milijonų]

[200–300 milijonų]

[100–200 milijonų]

[100–200 milijonų]

Mokesčiai

1–10 milijonų.

1–10 milijonų.

1–10 milijonų.

1–10 milijonų.

1–10 milijonų.

1–10 milijonų.

10–20 milijonų.

10–20 milijonų.

10–20 milijonų.

10–20 milijonų.

Grynasis pelnas

10–20 milijonų.

20–30 milijonų. (*3)

*3

20–30 milijonų. (*3)

*3

20–30 milijonų.

20–30 milijonų.

10–20 milijonų.

100–200 milijonų.

100–200 milijonų.

100–200 milijonų.

100–200 milijonų.

Bendras turtas

200–300 milijonų.

200–300 milijonų.

200–300 milijonų.

200–300 milijonų.

200–300 milijonų.

100–200 milijonų.

300–400 milijonų.

500–600 milijonų.

600–700 milijonų.

700–800 milijonų.

Bendras turtas neįskaitant grynųjų pinigų ir pinigų ekvivalento (įskaitant apyvartinius vertybinius popierius)

100–200 milijonų.

100–200 milijonų.

100–200 milijonų.

100–200 milijonų.

100–200 milijonų.

100–200 milijonų.

300–400 milijonų.

100–200 milijonų.

100–200 milijonų.

100–200 milijonų.

| (%) |
| --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| SUPP antkainis | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [4,5–7,5] | [1,5–4,5] | [16,5–19,5] | [13,5–16,5] | [19,5–22,5] | [16,5–19,5] |

(%)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

SUPP antkainis

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[4,5–7,5]

[1,5–4,5]

[16,5–19,5]

[13,5–16,5]

[19,5–22,5]

[16,5–19,5]

| (120) | Kadangi, norėdama paaiškinti SCTC nustatytos maržos padidėjimą, „Starbucks“ pasitelkė C.A.F.E. praktikų programą, Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti informaciją apie tos programos sąnaudas ir Ūkininkų paramos centrų sąnaudas. „Starbucks“ pateikė metinių sąnaudų skaičiavimus: i) C/A.F.E. praktikų programai ir ii) Ūkininkų paramos centrams. Šie skaičiavimai pateikti 5 lentelėje.

  5 lentelė


  C.A.F.E. praktikų programos ir Ūkininkų paramos centrų tiesioginės ir netiesioginės sąnaudos

















  (USD) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| 1) | Skirta C.A.F.E. Išlaidos praktikoms |

(120)

Kadangi, norėdama paaiškinti SCTC nustatytos maržos padidėjimą, „Starbucks“ pasitelkė C.A.F.E. praktikų programą, Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti informaciją apie tos programos sąnaudas ir Ūkininkų paramos centrų sąnaudas. „Starbucks“ pateikė metinių sąnaudų skaičiavimus: i) C/A.F.E. praktikų programai ir ii) Ūkininkų paramos centrams. Šie skaičiavimai pateikti 5 lentelėje.

5 lentelė

5 lentelė

C.A.F.E. praktikų programos ir Ūkininkų paramos centrų tiesioginės ir netiesioginės sąnaudos

C.A.F.E. praktikų programos ir Ūkininkų paramos centrų tiesioginės ir netiesioginės sąnaudos

(USD)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

1)

Skirta C.A.F.E. Išlaidos praktikoms

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

[500 000 –600 000 ]

[100 000 –200 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

| 2) | Sąnaudos Ūkininkų paramos centrams |
| --- | --- |

2)

Sąnaudos Ūkininkų paramos centrams

[800 000 –900 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

| 3) | Kitos C.A.F.E. Su praktikomis susijusios sąnaudos |
| --- | --- |

3)

Kitos C.A.F.E. Su praktikomis susijusios sąnaudos

nėra duomenų

nėra duomenų

[60 000 –70 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[200 000 –300 000 ]

[700 000 –800 000 ]

[400 000 –500 000 ]

[60 000 –70 000 ]

[200 000 –300 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

Iš viso

Iš viso

[800 000 –900 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

| (121) | Per 2011–2014 m. laikotarpį bendrosios sąnaudos C.A.F.E. praktikų programai ir Ūkininkų paramos centrams sudarė daugiausiai [0,5–1] % SCTC įsigyjamų žalių kavos pupelių vertės (69). |
| --- | --- |

(121)

Per 2011–2014 m. laikotarpį bendrosios sąnaudos C.A.F.E. praktikų programai ir Ūkininkų paramos centrams sudarė daugiausiai [0,5–1] % SCTC įsigyjamų žalių kavos pupelių vertės (69).

69

| (122) | Todėl „Starbucks“ nurodė, kad C.A.F.E praktikų programa turėtų būti laikoma IN, kurios vertė nėra susijusi su pagrindinėmis sąnaudomis. |
| --- | --- |

(122)

Todėl „Starbucks“ nurodė, kad C.A.F.E praktikų programa turėtų būti laikoma IN, kurios vertė nėra susijusi su pagrindinėmis sąnaudomis.

| (123) | Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti sandorių kainodaros ataskaitą, apimančią žalių kavos pupelių, kurias SCTC parduoda SMBV, kainodarą. Pasak „Starbucks“, istoriškai nebuvo paruošta jokia sandorių kainodaros dokumentacija, atspindinti santykius tarp SCTC ir SMBV. Siekdama atsakyti į Komisijos prašymą, 2015 m. balandžio 13 d.„Starbucks“ pateikė Komisijai ad hoc ataskaitą dėl SCTC sandorių kainų. |
| --- | --- |

(123)

Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti sandorių kainodaros ataskaitą, apimančią žalių kavos pupelių, kurias SCTC parduoda SMBV, kainodarą. Pasak „Starbucks“, istoriškai nebuvo paruošta jokia sandorių kainodaros dokumentacija, atspindinti santykius tarp SCTC ir SMBV. Siekdama atsakyti į Komisijos prašymą, 2015 m. balandžio 13 d.„Starbucks“ pateikė Komisijai ad hoc ataskaitą dėl SCTC sandorių kainų.

ad hoc

| (124) | Pagal pateiktą ad hoc sandorių kainodaros ataskaitą, SCTC nustato kainas savo patronuojamosioms bendrovėms, taikydama antkainį gaminio sąnaudoms, susijusioms su jos tiekiamomis žaliomis kavos pupelėmis. |
| --- | --- |

(124)

Pagal pateiktą ad hoc sandorių kainodaros ataskaitą, SCTC nustato kainas savo patronuojamosioms bendrovėms, taikydama antkainį gaminio sąnaudoms, susijusioms su jos tiekiamomis žaliomis kavos pupelėmis.

ad hoc

| (125) | Be to, siekiant nustatyti įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį gaminio sąnaudoms, susijusioms su SCTC įsigyjamomis žalios kavos pupelėmis, buvo nustatyti trys atskiri komponentai:






  — | Intelektinė nuosavybė – C.A.F.E. praktikų programa: SCTC vadovauja C.A.F.E. praktikų programai ir naudoja vertingą praktinę patirtį, kuri, ją integravus į „Starbucks“ verslo veiklas, užtikrina nuolatinį tiekimą ir remia „Starbucks“ prekės vardą tvarumo požiūriu. „Starbucks“ analizavo šį sandorį, naudodamasi palyginamaisiais licencijavimo susitarimais, susijusiais su maisto ir žemės ūkio technologijomis. |
| --- | --- | --- |

(125)

Be to, siekiant nustatyti įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį gaminio sąnaudoms, susijusioms su SCTC įsigyjamomis žalios kavos pupelėmis, buvo nustatyti trys atskiri komponentai:

—

Intelektinė nuosavybė – C.A.F.E. praktikų programa: SCTC vadovauja C.A.F.E. praktikų programai ir naudoja vertingą praktinę patirtį, kuri, ją integravus į „Starbucks“ verslo veiklas, užtikrina nuolatinį tiekimą ir remia „Starbucks“ prekės vardą tvarumo požiūriu. „Starbucks“ analizavo šį sandorį, naudodamasi palyginamaisiais licencijavimo susitarimais, susijusiais su maisto ir žemės ūkio technologijomis.

| — | Pirkimai: SCTC atlieka aprūpinimo žaliomis kavos pupelėmis funkcijas. „Starbucks“ išanalizavo šį sandorį, naudodamasi palyginamaisiais aprūpinimo susitarimais tarp trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

—

Pirkimai: SCTC atlieka aprūpinimo žaliomis kavos pupelėmis funkcijas. „Starbucks“ išanalizavo šį sandorį, naudodamasi palyginamaisiais aprūpinimo susitarimais tarp trečiųjų šalių.

| — | Finansavimas: SCTC turėtų susikurti grąžą už finansavimo sąnaudas, kurias ji patiria, saugodama neparduotas žalių kavos pupelių atsargas ir grynąsias gautinas sumas. „Starbucks“ išanalizavo atitinkamą grąžą už finansavimą, kuris turėtų būti grąžintas SCTC. |
| --- | --- |

—

Finansavimas: SCTC turėtų susikurti grąžą už finansavimo sąnaudas, kurias ji patiria, saugodama neparduotas žalių kavos pupelių atsargas ir grynąsias gautinas sumas. „Starbucks“ išanalizavo atitinkamą grąžą už finansavimą, kuris turėtų būti grąžintas SCTC.

| (126) | Sujungiant SCTC išanalizuoto atskiro komponento rezultatus, 2005–2014 m. būtų gautas toks bendras žalių kavos pupelių antkainio rezultatas, parodytas 6 lentelėje:

  6 lentelė


  Gaminio sąnaudų antkainis









  (%) |
| --- | --- |
| Komponentas | Gaminio sąnaudų antkainio
  apatinis kvartilis | Gaminio sąnaudų antkainio
  mediana | Gaminio sąnaudų antkainio
  viršutinis kvartilis |
| Intelektinė nuosavybė – C.A.F.E. praktikų programa | 1,4 | 4,2 | 9,9 |
| Pirkimai | 4,7 | 6,0 | 8,0 |
| Finansavimas | [1,5-4,5] | [1,5-4,5] | [1,5-4,5] |
| Bendras gaminio sąnaudų antkainis procentais | [7,5-10,5] | [10,5-13,5] | [19,5-22,5] |

(126)

Sujungiant SCTC išanalizuoto atskiro komponento rezultatus, 2005–2014 m. būtų gautas toks bendras žalių kavos pupelių antkainio rezultatas, parodytas 6 lentelėje:

6 lentelė

6 lentelė

Gaminio sąnaudų antkainis

Gaminio sąnaudų antkainis

(%)

Komponentas

Gaminio sąnaudų antkainio

apatinis kvartilis

Gaminio sąnaudų antkainio

mediana

Gaminio sąnaudų antkainio

viršutinis kvartilis

Intelektinė nuosavybė – C.A.F.E. praktikų programa

1,4

4,2

9,9

Pirkimai

4,7

6,0

8,0

Finansavimas

[1,5-4,5]

[1,5-4,5]

[1,5-4,5]

Bendras gaminio sąnaudų antkainis procentais

Bendras gaminio sąnaudų antkainis procentais

[7,5-10,5]

[10,5-13,5]

[19,5-22,5]

| (127) | Bendras gaminio sąnaudų antkainio, kurį nustato SCTC už SMBV parduodamą kavą, apjungtas įprastomis rinkos sąlygomis taikomas intervalas pagal ad hoc sandorių kainodaros ataskaitą laikotarpiui nuo 2005 m. iki 2014 m. yra tarp apatinio kvartilio [apie 9 %] ir viršutinio kvartilio [apie 21 %], o mediana yra [apie 12 %]. |
| --- | --- |

(127)

Bendras gaminio sąnaudų antkainio, kurį nustato SCTC už SMBV parduodamą kavą, apjungtas įprastomis rinkos sąlygomis taikomas intervalas pagal ad hoc sandorių kainodaros ataskaitą laikotarpiui nuo 2005 m. iki 2014 m. yra tarp apatinio kvartilio [apie 9 %] ir viršutinio kvartilio [apie 21 %], o mediana yra [apie 12 %].

ad hoc

| (128) | Pasak „Starbucks“, SCTC faktinė realizuota bendroji marža (70) tiesiogiai patenka į įprastomis rinkos sąlygomis taikomą intervalą. Tai gali būti įrodyta tuo, kad SCTC Pardavimų bendroji marža, remiantis svertiniu vidurkiu, nuo 2005 m. iki 2014 m. buvo [apie 12 %]. |
| --- | --- |

(128)

Pasak „Starbucks“, SCTC faktinė realizuota bendroji marža (70) tiesiogiai patenka į įprastomis rinkos sąlygomis taikomą intervalą. Tai gali būti įrodyta tuo, kad SCTC Pardavimų bendroji marža, remiantis svertiniu vidurkiu, nuo 2005 m. iki 2014 m. buvo [apie 12 %].

70

| (129) | Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti duomenis apie antkainį ir jo sudėtinius elementus, kurie buvo naudoti, nustatant kvartilio ir medianos dydžius laikotarpiui nuo 2005 m. iki 2014 m., kurie buvo pateikti Komisijai. „Starbucks“ nurodė, kad šiuos duomenis gauti nėra galimybės. |
| --- | --- |

(129)

Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti duomenis apie antkainį ir jo sudėtinius elementus, kurie buvo naudoti, nustatant kvartilio ir medianos dydžius laikotarpiui nuo 2005 m. iki 2014 m., kurie buvo pateikti Komisijai. „Starbucks“ nurodė, kad šiuos duomenis gauti nėra galimybės.

| (130) | 2015 m. birželio 29 d.„Starbucks“ pateikė informaciją, siekdama pagrįsti žalių kavos pupelių kainodarą pateiktoje ad hoc sandorių kainodaros ataskaitoje ir ypatingai 6 lentelėje pateiktus skaičius, kuriems Komisija prašė pagrindžiančių duomenų. |
| --- | --- |

(130)

2015 m. birželio 29 d.„Starbucks“ pateikė informaciją, siekdama pagrįsti žalių kavos pupelių kainodarą pateiktoje ad hoc sandorių kainodaros ataskaitoje ir ypatingai 6 lentelėje pateiktus skaičius, kuriems Komisija prašė pagrindžiančių duomenų.

| (131) | Priešingai duomenims, kurie buvo nurodyti „Starbucks“2015 m. balandžio 13 d. pateiktoje lentelėje, susijusioje su C.A.F.E. praktikų programa, 1,4 % nėra apatinis (25-asis) kvartilis, o 9,9 % nėra viršutinis (75-asis) kvartilis. Juos veikiau galima laikyti dviem ribinėmis licencijavimo susitarimų palyginimo vertėmis, t. y. žemiausia ir aukščiausia verte. Savo pateiktuose dokumentuose 2015 m. birželio 29 d.„Starbucks“ nurodė vienuolika licencijavimo susitarimų, susijusių su technologijų licencijavimu, kuriuos jie laiko palyginamais su C.A.F.E. praktikų programa. Šie susitarimai yra susiję su maisto ir gėrimų gaminiais. „Starbucks“ naudojamų procentinių dydžių intervalai pateikti 7 lentelėje. „Starbucks“ paaiškino, kad 7 lentelėje pateiktas procentinis gaminio sąnaudų antkainis yra „apskaičiuojamas, kiekvienų stebimų duomenų vidurkį dalijant iš stebėjimų duomenų vidurkio minus vienas,“ nors nepateikiamas joks paaiškinimas, kodėl buvo imtasi tokių veiksmų apskaičiuojant gaminio sąnaudų antkainį, nesant jokios informacijos arba motyvų apie bendrovių, susijusių su atitinkamais susitarimais, sąnaudas.

  7 lentelė


  „Starbucks“ anksčiau pateiktų duomenų apie C.A.F.E. praktikų programos kainodaros tarpkvartilinį plotį nuo 1,4 % iki 9,9 % paaiškinimas | Average Observation | Percentage Markup on Product Cost |
| --- | --- | --- | --- |
| Highest Observed Value | 9,0 % | 9,9 % |
| Upper Quartile | 6,0 % | 6,4 % |
| Median | 4,0 % | 4,2 % |
| Lower Quartile | 2,7 % | 2,8 % |
| Lowest Observed Value | 1,4 % | 1,4 % |
| Observations | 11 | 11 |

(131)

Priešingai duomenims, kurie buvo nurodyti „Starbucks“2015 m. balandžio 13 d. pateiktoje lentelėje, susijusioje su C.A.F.E. praktikų programa, 1,4 % nėra apatinis (25-asis) kvartilis, o 9,9 % nėra viršutinis (75-asis) kvartilis. Juos veikiau galima laikyti dviem ribinėmis licencijavimo susitarimų palyginimo vertėmis, t. y. žemiausia ir aukščiausia verte. Savo pateiktuose dokumentuose 2015 m. birželio 29 d.„Starbucks“ nurodė vienuolika licencijavimo susitarimų, susijusių su technologijų licencijavimu, kuriuos jie laiko palyginamais su C.A.F.E. praktikų programa. Šie susitarimai yra susiję su maisto ir gėrimų gaminiais. „Starbucks“ naudojamų procentinių dydžių intervalai pateikti 7 lentelėje. „Starbucks“ paaiškino, kad 7 lentelėje pateiktas procentinis gaminio sąnaudų antkainis yra „apskaičiuojamas, kiekvienų stebimų duomenų vidurkį dalijant iš stebėjimų duomenų vidurkio minus vienas,“ nors nepateikiamas joks paaiškinimas, kodėl buvo imtasi tokių veiksmų apskaičiuojant gaminio sąnaudų antkainį, nesant jokios informacijos arba motyvų apie bendrovių, susijusių su atitinkamais susitarimais, sąnaudas.

apskaičiuojamas, kiekvienų stebimų duomenų vidurkį dalijant iš stebėjimų duomenų vidurkio minus vienas

7 lentelė

7 lentelė

„Starbucks“ anksčiau pateiktų duomenų apie C.A.F.E. praktikų programos kainodaros tarpkvartilinį plotį nuo 1,4 % iki 9,9 % paaiškinimas

„Starbucks“ anksčiau pateiktų duomenų apie C.A.F.E. praktikų programos kainodaros tarpkvartilinį plotį nuo 1,4 % iki 9,9 % paaiškinimas

Average Observation

Percentage Markup on Product Cost

Highest Observed Value

9,0 %

9,9 %

Upper Quartile

6,0 %

6,4 %

Median

4,0 %

4,2 %

Lower Quartile

2,7 %

2,8 %

Lowest Observed Value

1,4 %

1,4 %

Observations

11

11

| (132) | 2015 m. birželio 29 d. pateiktuose dokumentuose „Starbucks“ taip pat pateikė SCTC pirkimų funkcijos kainodarą, nustatytą, naudojant „Starbucks“ nurodytus palyginamuosius sandorius, kurie buvo gauti naudojant duomenų bazę „PowerK“ ir „LIVEDGAR“. Trylika susitarimų, pagal kuriuos teikiamos trečiosios šalies pirkimo agentūros paslaugos, yra laikomi atitinkančiais pirkimų paslaugas, kuriuos įmonei SMBV teikė SCTC. |
| --- | --- |

(132)

2015 m. birželio 29 d. pateiktuose dokumentuose „Starbucks“ taip pat pateikė SCTC pirkimų funkcijos kainodarą, nustatytą, naudojant „Starbucks“ nurodytus palyginamuosius sandorius, kurie buvo gauti naudojant duomenų bazę „PowerK“ ir „LIVEDGAR“. Trylika susitarimų, pagal kuriuos teikiamos trečiosios šalies pirkimo agentūros paslaugos, yra laikomi atitinkančiais pirkimų paslaugas, kuriuos įmonei SMBV teikė SCTC.

| (133) | Analizės rezultatai pateikti kaip franko laivo denio gaminių sąnaudos, kurios yra klientui nustatytos sąnaudos už gaminių pristatymą. Pateikiama stebėjimo duomenų mediana yra 6 %. „Starbucks“ pateikia rezultatą, atsižvelgiant į tarpkvartilinį gaminių sąnaudų intervalą nuo 4,7 % iki 8,0 %. |
| --- | --- |

(133)

Analizės rezultatai pateikti kaip franko laivo denio gaminių sąnaudos, kurios yra klientui nustatytos sąnaudos už gaminių pristatymą. Pateikiama stebėjimo duomenų mediana yra 6 %. „Starbucks“ pateikia rezultatą, atsižvelgiant į tarpkvartilinį gaminių sąnaudų intervalą nuo 4,7 % iki 8,0 %.

| (134) | Konkrečiau, naudoti stebėjimo duomenys yra susiję su šiomis nepriklausomomis įmonėmis ir komisiniais mokėjimais kaip procentiniais franko laivo denio įkainių, kurie nurodyti laužtiniuose skliausteliuose: Aeropostale, Inc [5 %]; Ateca Production International, Inc. [7 %]; BELL SPORTS CORP. [6 %], COLUMBIA SPORTSWEAR CO [1,5 %]; Designs Apparel Inc. [5 %]; F.I.S. Inc [10 %]; He–Ro Industries Incorporated [10 %]; JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC. [10 %]; Mannesmann Pipe&Steel Corporation [2 %], Skin Shoes LLC [8 %]; Skin Inc. [6 %]; TI Sportswear Inc. [4.7 %] ir WW Mexicana [1 %]. Šių stebėjimo duomenų tarpkvartilinis intervalas yra nuo 4 % iki 8,5 %. Kaip ir C.A.F.E. praktikų programos kainodaros atveju, „Starbucks“ nurodė, kad „pardavimo procentinis dydis yra apskaičiuojamas, kaip FOB procentinis dydis padalintas iš FOB procentinio dydžio plius vienas“ (71). Šis palyginamosios analizės skaičių modifikavimas nėra paaiškintas ir neatrodo, kad atitiktų bet kurį įprastai naudojamą finansinį suderinimą. |
| --- | --- |

(134)

Konkrečiau, naudoti stebėjimo duomenys yra susiję su šiomis nepriklausomomis įmonėmis ir komisiniais mokėjimais kaip procentiniais franko laivo denio įkainių, kurie nurodyti laužtiniuose skliausteliuose: Aeropostale, Inc [5 %]; Ateca Production International, Inc. [7 %]; BELL SPORTS CORP. [6 %], COLUMBIA SPORTSWEAR CO [1,5 %]; Designs Apparel Inc. [5 %]; F.I.S. Inc [10 %]; He–Ro Industries Incorporated [10 %]; JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC. [10 %]; Mannesmann Pipe&Steel Corporation [2 %], Skin Shoes LLC [8 %]; Skin Inc. [6 %]; TI Sportswear Inc. [4.7 %] ir WW Mexicana [1 %]. Šių stebėjimo duomenų tarpkvartilinis intervalas yra nuo 4 % iki 8,5 %. Kaip ir C.A.F.E. praktikų programos kainodaros atveju, „Starbucks“ nurodė, kad „pardavimo procentinis dydis yra apskaičiuojamas, kaip FOB procentinis dydis padalintas iš FOB procentinio dydžio plius vienas“ (71). Šis palyginamosios analizės skaičių modifikavimas nėra paaiškintas ir neatrodo, kad atitiktų bet kurį įprastai naudojamą finansinį suderinimą.

Aeropostale, Inc

Ateca Production International, Inc.

BELL SPORTS CORP.

COLUMBIA SPORTSWEAR CO

Designs Apparel Inc.

F.I.S. Inc

He–Ro Industries Incorporated

JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC.

Mannesmann Pipe&Steel Corporation

Skin Shoes LLC

Skin Inc.

TI Sportswear Inc.

WW Mexicana

71

| (135) | Galiausiai, „Starbucks“ skaičiuoja pateiktų įmonių kainodarą kaip finansinę funkciją, kurią SCTC turėtų gauti kaip grąžą, pasak „Starbucks“, už „turimą žalią kavą ir grynųjų įsiskolinimo finansavimą savo rizika ir sąskaita“. Šią grąžą „Starbucks“ apskaičiuoja taikydama vidutines svertines kapitalo sąnaudas („VSKS“) SCTC 2014 m. debitoriniams įsiskolinimams ir apyvartinėms atsargoms ir taip nustatytas dydis yra [maždaug 3 %]. |
| --- | --- |

(135)

Galiausiai, „Starbucks“ skaičiuoja pateiktų įmonių kainodarą kaip finansinę funkciją, kurią SCTC turėtų gauti kaip grąžą, pasak „Starbucks“, už „turimą žalią kavą ir grynųjų įsiskolinimo finansavimą savo rizika ir sąskaita“. Šią grąžą „Starbucks“ apskaičiuoja taikydama vidutines svertines kapitalo sąnaudas („VSKS“) SCTC 2014 m. debitoriniams įsiskolinimams ir apyvartinėms atsargoms ir taip nustatytas dydis yra [maždaug 3 %].

| (136) | Galiausiai, norėdama apskaičiuoti iš žalių kavos pupelių, kurios buvo įsigytos iš SCTC, skrudinimo SMBV gautą pelną, Komisija paprašė „Starbucks“ nurodyti kainą, kurią SMBV mokėjo SCTC. „Starbucks“ pateikė vidutinių kainų [vienam svarui], kurias SCTC nustatė SMBV, ir sumų, kurias SMBV sumokėjo SCTC, apžvalgą. Ji pateikiama 8 lentelėje. Jokių kitų mokėjimų SMBV neatliko SCTC.

  8 lentelė


  SMBV sumokėta suma SCTC už žalių kavos pupelių pirkimą

  Pirkimai iš SCTC











  Metai | Pirkimų vertė, EUR | Pirkimų apimtis svarais | Vieneto kaina, EUR/svarui |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | — | — | |
| 2003 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2004 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2005 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1 000 000 –10 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2006 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2007 | [20 000 000 –30 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2008 | [20 000 000 –30 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2009 | [20 000 000 –30 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2010 | [30 000 000 –40 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2011 | [40 000 000 –50 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [2,0000–2,5000] |
| 2012 | [60 000 000 –70 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [2,0000–2,5000] |
| 2013 | [60 000 000 –70 000 000 ] | [30 000 000 –40 000 000 ] | [1,5000–2,0000] |
| 2014 | [60 000 000 –70 000 000 ] | [40 000 000 –50 000 000 ] | [1,5000–2,0000] |

(136)

Galiausiai, norėdama apskaičiuoti iš žalių kavos pupelių, kurios buvo įsigytos iš SCTC, skrudinimo SMBV gautą pelną, Komisija paprašė „Starbucks“ nurodyti kainą, kurią SMBV mokėjo SCTC. „Starbucks“ pateikė vidutinių kainų [vienam svarui], kurias SCTC nustatė SMBV, ir sumų, kurias SMBV sumokėjo SCTC, apžvalgą. Ji pateikiama 8 lentelėje. Jokių kitų mokėjimų SMBV neatliko SCTC.

8 lentelė

8 lentelė

SMBV sumokėta suma SCTC už žalių kavos pupelių pirkimą

SMBV sumokėta suma SCTC už žalių kavos pupelių pirkimą

Pirkimai iš SCTC

Metai

Pirkimų vertė, EUR

Pirkimų apimtis svarais

Vieneto kaina, EUR/svarui

2002

—

—

2003

[10 000 000 –20 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2004

[10 000 000 –20 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2005

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2006

[10 000 000 –20 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2007

[20 000 000 –30 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2008

[20 000 000 –30 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2009

[20 000 000 –30 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2010

[30 000 000 –40 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2011

[40 000 000 –50 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[2,0000–2,5000]

2012

[60 000 000 –70 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[2,0000–2,5000]

2013

[60 000 000 –70 000 000 ]

[30 000 000 –40 000 000 ]

[1,5000–2,0000]

2014

[60 000 000 –70 000 000 ]

[40 000 000 –50 000 000 ]

[1,5000–2,0000]

2.6.6.   Informacija ir duomenys apie „Starbuck“ parduotuves

Informacija ir duomenys apie „Starbuck“ parduotuves

| (137) | SMBV platinami produktai, kuriuos ji arba gamina pati, arba perka iš kitų tiekėjų, parduodami parduotuvėms. Kai kurios parduotuvės yra nepriklausomos, o kai kurios yra „Starbucks“ nuosavybė. Komisija prašė informacijos, kad galėtų patikrinti, ar „Starbucks“ turimoms parduotuvėms ir nepriklausomoms parduotuvėms taikomos komercinės sąlygos skiriasi. |
| --- | --- |

(137)

SMBV platinami produktai, kuriuos ji arba gamina pati, arba perka iš kitų tiekėjų, parduodami parduotuvėms. Kai kurios parduotuvės yra nepriklausomos, o kai kurios yra „Starbucks“ nuosavybė. Komisija prašė informacijos, kad galėtų patikrinti, ar „Starbucks“ turimoms parduotuvėms ir nepriklausomoms parduotuvėms taikomos komercinės sąlygos skiriasi.

| (138) | Kalbant apie „Starbucks“ parduotuves, „Starbucks“ pateikė informaciją apie skirtingas licencijų gavėjų programas ir tinkamumo kriterijus, norint vykdyti „Starbucks“ parduotuvių veiklą EARA regione, apžvalgą ir duomenis, susijusius su šių parduotuvių apyvarta bei šių parduotuvių sumokėtais licencijų gavėjo mokesčiais įmonei „Starbucks Coffee BV“ 2012 m. Pagal šią informaciją licencijos gavėjo mokesčio procentinis dydis virš apyvartos, kurį sumokėjo trys skirtingo pobūdžio licencijavimo programos (nepriklausomi geografiniai licencijų gavėjai, bendrovei priklausantys geografiniai licencijų gavėjai ir kanalo licencijų gavėjai – trys licencijų programų rūšys), skiriasi priklausomai nuo šalies intervale [nuo 5 iki 10] %. |
| --- | --- |

(138)

Kalbant apie „Starbucks“ parduotuves, „Starbucks“ pateikė informaciją apie skirtingas licencijų gavėjų programas ir tinkamumo kriterijus, norint vykdyti „Starbucks“ parduotuvių veiklą EARA regione, apžvalgą ir duomenis, susijusius su šių parduotuvių apyvarta bei šių parduotuvių sumokėtais licencijų gavėjo mokesčiais įmonei „Starbucks Coffee BV“ 2012 m. Pagal šią informaciją licencijos gavėjo mokesčio procentinis dydis virš apyvartos, kurį sumokėjo trys skirtingo pobūdžio licencijavimo programos (nepriklausomi geografiniai licencijų gavėjai, bendrovei priklausantys geografiniai licencijų gavėjai ir kanalo licencijų gavėjai – trys licencijų programų rūšys), skiriasi priklausomai nuo šalies intervale [nuo 5 iki 10] %.

2.6.7.   Informacija apie kitų „Starbucks“ valdomų skrudinimo įmonių pelningumą

Informacija apie kitų „Starbucks“ valdomų skrudinimo įmonių pelningumą

| (139) | Komisija paprašė „Starbucks“ finansinės informacijos apie bet kurios grupės valdomos skrudinimo įmonės pelningumą, visų pirma, „Starbucks Manufacturing Corporation“ (toliau – SMC), kuri iš viešai atskleistos informacijos buvo nustatyta kaip priklausanti grupei „Starbucks“. Komisija paprašė šios informacijos, nes 2010 m. EBPO SK gairės rekomenduoja naudoti įmonės vidaus duomenis, siekiant išanalizuoti, ar pelnas padalytas įprastomis rinkos sąlygomis (72). „Starbucks“ nurodė, kad SMC buvo vienintelė grupės valdoma, kita nei SMBV, skrudinimo įmonė. Kadangi SMC neturi audituotos apskaitos, „Starbucks“ pateikė orientacines sąskaitas, pagrįstas bendrovės vidaus ataskaitomis. |
| --- | --- |

(139)

Komisija paprašė „Starbucks“ finansinės informacijos apie bet kurios grupės valdomos skrudinimo įmonės pelningumą, visų pirma, „Starbucks Manufacturing Corporation“ (toliau – SMC), kuri iš viešai atskleistos informacijos buvo nustatyta kaip priklausanti grupei „Starbucks“. Komisija paprašė šios informacijos, nes 2010 m. EBPO SK gairės rekomenduoja naudoti įmonės vidaus duomenis, siekiant išanalizuoti, ar pelnas padalytas įprastomis rinkos sąlygomis (72). „Starbucks“ nurodė, kad SMC buvo vienintelė grupės valdoma, kita nei SMBV, skrudinimo įmonė. Kadangi SMC neturi audituotos apskaitos, „Starbucks“ pateikė orientacines sąskaitas, pagrįstas bendrovės vidaus ataskaitomis.

72

| (140) | „Starbucks“ pateikti duomenys nurodyti 9 lentelėje. Komisija šio sprendimo tikslais papildomai pateikė pelno ir pardavimo bei pelno ir eksploatacinių išlaidų santykius (73), laikydama, kad SMBV IKS patvirtintas [9–12] % pelno ir eksploatacinių išlaidų santykis yra kaip SMBV atlyginimas, mokamas įprastomis rinkos sąlygomis. Kalbant SMC, šis santykis per praėjusius keturis ataskaitinius laikotarpius buvo apie 500 %.

  9 lentelė


  Finansinė informacija apie JAV gamybos bendrovę „Starbucks Manufacturing Corporation“ | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Starbucks Manufacturing Corporation“ atliekamas pardavimas | [700 000 000 –800 000 000 ] | [1 000 000 000 –1 500 000 000 ] | [1 000 000 000 –1 500 000 000 ] | [1 000 000 000 –1 500 000 000 ] |
| Sąnaudos už parduotas prekes | [(500 000 000 )–(600 000 000 )] | [(800 000 000 )–(900 000 000 )] | [(800 000 000 )–(900 000 000 )] | [(700 000 000 )–(800 000 000 )] |
| Kitos pajamos ir pelnas | [100 000 –200 000 ] | [600 000 –700 000 ] | [300 000 –400 000 ] | [1 000 000 –10 000 000 ] |
| Atskaitymai | [(40 000 000 )–(50 000 000 )] | [(60 000 000 )–(70 000 000 )] | [(70 000 000 )–(80 000 000 )] | [(80 000 000 )–(90 000 000 )] |
| Įskaitant atlyginimams ir darbo užmokesčiui | [(10 000 000 )–(20 000 000 )] | [(20 000 000 )–(30 000 000 )] | [(20 000 000 )–(30 000 000 )] | [(30 000 000 )–(40 000 000 )] |
| Įskaitant nusidėvėjimą | [(10 000 000 )–(20 000 000 )] | [(10 000 000 )–(20 000 000 )] | [(10 000 000 )–(20 000 000 )] | [(10 000 000 )–(20 000 000 )] |
| Pajamos iš viso | [100 000 000 –200 000 000 ] | [400 000 000 –500 000 000 ] | [300 000 000 –400 000 000 ] | [500 000 000 –600 000 000 ] |
| Pelno marža (pajamos / pardavimas) | [20 %–25 %] | [30 %–35 %] | [30 %–35 %] | [35 %–40 %] |
| Pelnas iš eksploatacinių išlaidų (pajamos / atskaitymai) | [400 %–450 %] | [650 %–700 %] | [500 %–550 %] | [550 %–600 %] |

(140)

„Starbucks“ pateikti duomenys nurodyti 9 lentelėje. Komisija šio sprendimo tikslais papildomai pateikė pelno ir pardavimo bei pelno ir eksploatacinių išlaidų santykius (73), laikydama, kad SMBV IKS patvirtintas [9–12] % pelno ir eksploatacinių išlaidų santykis yra kaip SMBV atlyginimas, mokamas įprastomis rinkos sąlygomis. Kalbant SMC, šis santykis per praėjusius keturis ataskaitinius laikotarpius buvo apie 500 %.

73

9 lentelė

9 lentelė

Finansinė informacija apie JAV gamybos bendrovę „Starbucks Manufacturing Corporation“

Finansinė informacija apie JAV gamybos bendrovę „Starbucks Manufacturing Corporation“

2011

2012

2013

2014

„Starbucks Manufacturing Corporation“ atliekamas pardavimas

[700 000 000 –800 000 000 ]

[1 000 000 000 –1 500 000 000 ]

[1 000 000 000 –1 500 000 000 ]

[1 000 000 000 –1 500 000 000 ]

Sąnaudos už parduotas prekes

[(500 000 000 )–(600 000 000 )]

[(800 000 000 )–(900 000 000 )]

[(800 000 000 )–(900 000 000 )]

[(700 000 000 )–(800 000 000 )]

Kitos pajamos ir pelnas

[100 000 –200 000 ]

[600 000 –700 000 ]

[300 000 –400 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

Atskaitymai

[(40 000 000 )–(50 000 000 )]

[(60 000 000 )–(70 000 000 )]

[(70 000 000 )–(80 000 000 )]

[(80 000 000 )–(90 000 000 )]

Įskaitant atlyginimams ir darbo užmokesčiui

Įskaitant atlyginimams ir darbo užmokesčiui

[(10 000 000 )–(20 000 000 )]

[(20 000 000 )–(30 000 000 )]

[(20 000 000 )–(30 000 000 )]

[(30 000 000 )–(40 000 000 )]

Įskaitant nusidėvėjimą

Įskaitant nusidėvėjimą

[(10 000 000 )–(20 000 000 )]

[(10 000 000 )–(20 000 000 )]

[(10 000 000 )–(20 000 000 )]

[(10 000 000 )–(20 000 000 )]

Pajamos iš viso

[100 000 000 –200 000 000 ]

[400 000 000 –500 000 000 ]

[300 000 000 –400 000 000 ]

[500 000 000 –600 000 000 ]

Pelno marža (pajamos / pardavimas)

[20 %–25 %]

[30 %–35 %]

[30 %–35 %]

[35 %–40 %]

Pelnas iš eksploatacinių išlaidų (pajamos / atskaitymai)

[400 %–450 %]

[650 %–700 %]

[500 %–550 %]

[550 %–600 %]

2.7.   Įvairių sutarčių, nustatančių SMBV funkcijas ir atsakomybes, apibūdinimas

Įvairių sutarčių, nustatančių SMBV funkcijas ir atsakomybes, apibūdinimas

| (141) | SMBV sukūrus Nyderlanduose, ji sudarė įvairius susitarimus, kuriuose buvo nustatytos SMBV ir kitų sutarčių šalių funkcijų ir atsakomybių sutartiniai padalijimai. Su šiuo Sprendimu susiję trys susitarimai yra Susitarimas dėl skrudinimo, sudarytas tarp SMBV ir „Alki LP“, Susitarimas dėl žalių kavos pirkimo, sudarytas tarp SMBV ir SCTC, ir Tiekimo susitarimas, sudarytas tarp SMBV ir parduotuvių. |
| --- | --- |

(141)

SMBV sukūrus Nyderlanduose, ji sudarė įvairius susitarimus, kuriuose buvo nustatytos SMBV ir kitų sutarčių šalių funkcijų ir atsakomybių sutartiniai padalijimai. Su šiuo Sprendimu susiję trys susitarimai yra Susitarimas dėl skrudinimo, sudarytas tarp SMBV ir „Alki LP“, Susitarimas dėl žalių kavos pirkimo, sudarytas tarp SMBV ir SCTC, ir Tiekimo susitarimas, sudarytas tarp SMBV ir parduotuvių.

| (142) | Gamybos procesui taikomas 2002 m. sausio 1 d. įsigaliojęs Susitarimas dėl skrudinimo. Pagal Susitarimą dėl skrudinimo „Alki LP“ veikia kaip nepriklausoma įmonė, o SMBV – kaip skrudinimo įmonės savininkas. SMBV moka už licenciją „Alki LP“, o už tai „Alki LP“ suteikia SMBV prieigą prie IN teisių ir perima SMBV verslo riziką, tokią kaip sąnaudų viršijimas ir gaminių pardavimas. SMBV turi skrudinti žalias kavos pupeles ir tiekti skrudintą kavą bei kitus kavos gaminius parduotuvėms (pagal žemiau apibūdintą Tiekimo susitarimą ir SZVV (74)). Kaip įmonės savininkas, SMBV turi užtikrinti, kad būtų naudojama tinkama įranga, vykdomi tinkami procesai ir kad prekės būtų gaminamos, laikantis „Alki LP“ pateiktų specifikacijų. SMBV bus įsigyjamų gaminių, kuriuos ji turi pirkti iš Alk LP paskirtų ir (arba) patvirtintų tiekėjų, savininkas. SMBV turi užtikrinti, kad tiekimo metu gaminiai atitiktų „Alki LP“ gaminių specifikacijas. Be to, SMBV privalo nedelsiant savo sąskaita pakeisti bet kokį kiekį turinčių trūkumų arba netinkamų gaminių. Tačiau „Alki LP“ prisiima visą riziką, susijusią su nuostoliais, kurie gali atsirasti dėl gamybos, pardavimo, transportavimo, saugojimo, apdorojimo arba kitokio gaminių naudojimo ir turi apsaugoti SMBV nuo bet kokių reikalavimų, susijusių su nuostolių atlyginimu. |
| --- | --- |

(142)

Gamybos procesui taikomas 2002 m. sausio 1 d. įsigaliojęs Susitarimas dėl skrudinimo. Pagal Susitarimą dėl skrudinimo „Alki LP“ veikia kaip nepriklausoma įmonė, o SMBV – kaip skrudinimo įmonės savininkas. SMBV moka už licenciją „Alki LP“, o už tai „Alki LP“ suteikia SMBV prieigą prie IN teisių ir perima SMBV verslo riziką, tokią kaip sąnaudų viršijimas ir gaminių pardavimas. SMBV turi skrudinti žalias kavos pupeles ir tiekti skrudintą kavą bei kitus kavos gaminius parduotuvėms (pagal žemiau apibūdintą Tiekimo susitarimą ir SZVV (74)). Kaip įmonės savininkas, SMBV turi užtikrinti, kad būtų naudojama tinkama įranga, vykdomi tinkami procesai ir kad prekės būtų gaminamos, laikantis „Alki LP“ pateiktų specifikacijų. SMBV bus įsigyjamų gaminių, kuriuos ji turi pirkti iš Alk LP paskirtų ir (arba) patvirtintų tiekėjų, savininkas. SMBV turi užtikrinti, kad tiekimo metu gaminiai atitiktų „Alki LP“ gaminių specifikacijas. Be to, SMBV privalo nedelsiant savo sąskaita pakeisti bet kokį kiekį turinčių trūkumų arba netinkamų gaminių. Tačiau „Alki LP“ prisiima visą riziką, susijusią su nuostoliais, kurie gali atsirasti dėl gamybos, pardavimo, transportavimo, saugojimo, apdorojimo arba kitokio gaminių naudojimo ir turi apsaugoti SMBV nuo bet kokių reikalavimų, susijusių su nuostolių atlyginimu.

74

| (143) | Susitarimas dėl žalios kavos pirkimo buvo sudarytas 2002 m. balandžio 22 d. Jame išdėstytos žalios pupelių kavos pardavimo SMBV iš SCTC sąlygos. SMBV turi parduoti pupeles SMBV kainomis, kurios nurodytos SCTC kainoraštyje. Remdamasi pirkimo prognozėmis, SMBV turi parengti kavos pirkimo užsakymą. SCTC turi pristatyti pupeles <...>. |
| --- | --- |

(143)

Susitarimas dėl žalios kavos pirkimo buvo sudarytas 2002 m. balandžio 22 d. Jame išdėstytos žalios pupelių kavos pardavimo SMBV iš SCTC sąlygos. SMBV turi parduoti pupeles SMBV kainomis, kurios nurodytos SCTC kainoraštyje. Remdamasi pirkimo prognozėmis, SMBV turi parengti kavos pirkimo užsakymą. SCTC turi pristatyti pupeles <...>.

| (144) | Tiekimo susitarime nustatytos su pagrindinių „Starbucks“ prekių tiekimu susijusios atsakomybės tarp SMBV ir parduotuvių. Parduotuvės įsipareigoja įsigyti visą prekinį vardą turinčią kavą ir kitus pagrindinius su kava susijusius gaminius, kaip apibrėžta tame susitarime, išskirtinai iš SMBV arba patvirtintų tiekėjų tokiomis kainomis, kurios yra nustatytos pagal prie to susitarimo pridedamą formulę (kavai ir kavos gaminiams) arba pagal <...> kainoraštį (kitoms prekėms). Parduotuvės turi teikti SMBV (periodinę) pirkimų prognozę (75), o SMBV turi garantuoti, kad tuo metu, kai kava ir kitos prekės bus išvežamos iš SMBV sandėlio, jos bus be trūkumų, o jiems atsiradus, SMBV pakeis nemokamai bet kuriuos sugedusius gaminius arba suteiks parduotuvėms kreditą (76). |
| --- | --- |

(144)

Tiekimo susitarime nustatytos su pagrindinių „Starbucks“ prekių tiekimu susijusios atsakomybės tarp SMBV ir parduotuvių. Parduotuvės įsipareigoja įsigyti visą prekinį vardą turinčią kavą ir kitus pagrindinius su kava susijusius gaminius, kaip apibrėžta tame susitarime, išskirtinai iš SMBV arba patvirtintų tiekėjų tokiomis kainomis, kurios yra nustatytos pagal prie to susitarimo pridedamą formulę (kavai ir kavos gaminiams) arba pagal <...> kainoraštį (kitoms prekėms). Parduotuvės turi teikti SMBV (periodinę) pirkimų prognozę (75), o SMBV turi garantuoti, kad tuo metu, kai kava ir kitos prekės bus išvežamos iš SMBV sandėlio, jos bus be trūkumų, o jiems atsiradus, SMBV pakeis nemokamai bet kuriuos sugedusius gaminius arba suteiks parduotuvėms kreditą (76).

75

76

2.8.   Susitarimas dėl bendro sąnaudų padengimo

Susitarimas dėl bendro sąnaudų padengimo

| (145) | 2006 m. rugpjūčio 1 d. sudarytame susitarime dėl bendro sąnaudų padengimo tarp „Alki LP“ ir „Starbucks Corporation“ nustatytos tiesioginės „Alki LP“ teisės suteikti licencijas ir sublicencijas trečiosioms šalims: i) <...> vykdyti „Starbucks“ parduotuvių <...> veiklą, ii) vykdyti „<...>“ veiklą ir iii) gaminti ir (arba) paskirstyti gaminius, naudojant prekės ženklus ir technologijas bei praktinę patirtį. |
| --- | --- |

(145)

2006 m. rugpjūčio 1 d. sudarytame susitarime dėl bendro sąnaudų padengimo tarp „Alki LP“ ir „Starbucks Corporation“ nustatytos tiesioginės „Alki LP“ teisės suteikti licencijas ir sublicencijas trečiosioms šalims: i) <...> vykdyti „Starbucks“ parduotuvių <...> veiklą, ii) vykdyti „<...>“ veiklą ir iii) gaminti ir (arba) paskirstyti gaminius, naudojant prekės ženklus ir technologijas bei praktinę patirtį.

| (146) | Pasak SBSP, „Alki LP“ privalo mokėti „Starbucks Corporation“ autorinį atlyginimą, paslaugų mokesčius už „Starbucks Corporation“ teikiamas paslaugas ir atlikti bendro sąnaudų padengimo mokėjimus už tam tikro nematerialaus turto kūrimą. Autorinių atlyginimų mokėjimus sudaro: i) vienkartinis autorinis atlyginimas, skirtas prekės ženklui ir IN, susijusiai su verslo struktūra, ir ii) nuolatinis autorinis atlyginimas, skirtas IN, susijusiai su kavos kompetencijomis. Mokėjimai pagal šį susitarimą yra išsamiai apibūdinti 112 ir 113 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(146)

Pasak SBSP, „Alki LP“ privalo mokėti „Starbucks Corporation“ autorinį atlyginimą, paslaugų mokesčius už „Starbucks Corporation“ teikiamas paslaugas ir atlikti bendro sąnaudų padengimo mokėjimus už tam tikro nematerialaus turto kūrimą. Autorinių atlyginimų mokėjimus sudaro: i) vienkartinis autorinis atlyginimas, skirtas prekės ženklui ir IN, susijusiai su verslo struktūra, ir ii) nuolatinis autorinis atlyginimas, skirtas IN, susijusiai su kavos kompetencijomis. Mokėjimai pagal šį susitarimą yra išsamiai apibūdinti 112 ir 113 konstatuojamosiose dalyse.

2.9.   Sutartys tarp „Starbucks“ ir trečiųjų šalių, susijusios su kavos gamyba ir pardavimu

Sutartys tarp „Starbucks“ ir trečiųjų šalių, susijusios su kavos gamyba ir pardavimu

| (147) | Norėdama palyginti komercines sąlygas, numatytas tarp SMBV ir grupės „Starbucks“ ir visų pirma autorinio atlyginimo mokėjimą už IN, susijusią su skrudinimu, iš vienos pusės, ir su komercinėmis sąlygomis, numatytomis tarp grupės „Starbucks“ ir trečiųjų šalių, iš kitos pusės, Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti visas sutartis, pagal kurias „Starbucks“ suteikė licenciją IN, ir visas sutartis, pagal kurias „Starbucks“ naudojosi kavos skrudinimo užsakomosiomis paslaugomis. Komisija taip pat paprašė informacijos apie komercines sąlygas, kurios buvo taikytos tarp „Starbucks Corporation“ ir grupės „Starbucks“ skrudinimo bendrovės, esančios JAV. |
| --- | --- |

(147)

Norėdama palyginti komercines sąlygas, numatytas tarp SMBV ir grupės „Starbucks“ ir visų pirma autorinio atlyginimo mokėjimą už IN, susijusią su skrudinimu, iš vienos pusės, ir su komercinėmis sąlygomis, numatytomis tarp grupės „Starbucks“ ir trečiųjų šalių, iš kitos pusės, Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti visas sutartis, pagal kurias „Starbucks“ suteikė licenciją IN, ir visas sutartis, pagal kurias „Starbucks“ naudojosi kavos skrudinimo užsakomosiomis paslaugomis. Komisija taip pat paprašė informacijos apie komercines sąlygas, kurios buvo taikytos tarp „Starbucks Corporation“ ir grupės „Starbucks“ skrudinimo bendrovės, esančios JAV.

| (148) | Atsakydama į Komisijos prašymą, „Starbucks“ pateikė sutartis su:






  — | (Neasocijuota gamybos bendrove 2), („(neasocijuota gamybos bendrovė 2)“), <...>. „Starbucks“ sudarė dviejų tipų susitarimus su (neasocijuota gamybos bendrove 2) dėl kavos skrudinimo subrangos, kurie buvo keliais atvejais iš dalies pakeisti. (Iki 2008 m.) susitarime dėl technologijos licencijos „Starbucks“ patronuojamoji bendrovė <...> suteikė neišskirtinę licenciją (neasocijuotai gamybos bendrovei 2) naudoti, be kitų dalykų, „Starbucks“ technologiją ir praktinę patirtį, siekiant gaminti ir parduoti skrudintą kavą atrinktoms trečiosioms šalims, tokiomis kaip (neasocijuota gamybos bendrovė 5), su kuriomis „Starbucks“ sudarė tiekimo susitarimus <...>. (Neasocijuota gamybos bendrovė 2) turi atlikti paslaugas taip, kad Skrudinta kava būtų aukštos kokybės, kuriai esant (neasocijuota gamybos bendrovė 2) galėtų, be kita ko, laikytis tam tikrų „Starbucks“ nustatytų kokybės užtikrinimo standartų. Susitarime dėl technologijos licencijos išdėstyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 2) neturi mokėti jokių mokesčių už licenciją (77). Susitarime dėl žalios kavos tiekimo išdėstyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 2) yra įsipareigojusi pirkti žalias kavos pupeles išskirtinai iš „Starbucks“ už fiksuotą mokestį (už tam tikrą kiekį). |
| --- | --- | --- |

(148)

Atsakydama į Komisijos prašymą, „Starbucks“ pateikė sutartis su:

—

(Neasocijuota gamybos bendrove 2), („(neasocijuota gamybos bendrovė 2)“), <...>. „Starbucks“ sudarė dviejų tipų susitarimus su (neasocijuota gamybos bendrove 2) dėl kavos skrudinimo subrangos, kurie buvo keliais atvejais iš dalies pakeisti. (Iki 2008 m.) susitarime dėl technologijos licencijos „Starbucks“ patronuojamoji bendrovė <...> suteikė neišskirtinę licenciją (neasocijuotai gamybos bendrovei 2) naudoti, be kitų dalykų, „Starbucks“ technologiją ir praktinę patirtį, siekiant gaminti ir parduoti skrudintą kavą atrinktoms trečiosioms šalims, tokiomis kaip (neasocijuota gamybos bendrovė 5), su kuriomis „Starbucks“ sudarė tiekimo susitarimus <...>. (Neasocijuota gamybos bendrovė 2) turi atlikti paslaugas taip, kad Skrudinta kava būtų aukštos kokybės, kuriai esant (neasocijuota gamybos bendrovė 2) galėtų, be kita ko, laikytis tam tikrų „Starbucks“ nustatytų kokybės užtikrinimo standartų. Susitarime dėl technologijos licencijos išdėstyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 2) neturi mokėti jokių mokesčių už licenciją (77). Susitarime dėl žalios kavos tiekimo išdėstyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 2) yra įsipareigojusi pirkti žalias kavos pupeles išskirtinai iš „Starbucks“ už fiksuotą mokestį (už tam tikrą kiekį).

77

| — | (Neasocijuota gamybos bendrovė 3), („(neasocijuota gamybos bendrovė 3“), <...> pagal Susitarimą dėl skrudinimo licencijos (po 2008 m.) (neasocijuota gamybos bendrovė 3) teikia kavos skrudinimo paslaugas, kurias ji parduoda „Starbucks“ ir jungtinei veiklai tarp (neasocijuotos gamybos bendrovės 3) ir „Starbucks“, vadinamai (neasocijuotos gamybos bendrovės 3 – „Starbucks“ jungtinė veikla), vykdančiai veiklą „Starbucks“ kavos parduotuvėse (tam tikroje šalyje). (Neasocijuota gamybos bendrovė 3) moka „Starbucks“ <...> <...> USD skrudinimo mokestį (už tam tikrą kiekį) žalios kavos, kuri gaminama ir parduodama (neasocijuotos gamybos bendrovės 3 – „Starbucks“ jungtinei veiklai). |
| --- | --- |

—

(Neasocijuota gamybos bendrovė 3), („(neasocijuota gamybos bendrovė 3“), <...> pagal Susitarimą dėl skrudinimo licencijos (po 2008 m.) (neasocijuota gamybos bendrovė 3) teikia kavos skrudinimo paslaugas, kurias ji parduoda „Starbucks“ ir jungtinei veiklai tarp (neasocijuotos gamybos bendrovės 3) ir „Starbucks“, vadinamai (neasocijuotos gamybos bendrovės 3 – „Starbucks“ jungtinė veikla), vykdančiai veiklą „Starbucks“ kavos parduotuvėse (tam tikroje šalyje). (Neasocijuota gamybos bendrovė 3) moka „Starbucks“ <...> <...> USD skrudinimo mokestį (už tam tikrą kiekį) žalios kavos, kuri gaminama ir parduodama (neasocijuotos gamybos bendrovės 3 – „Starbucks“ jungtinei veiklai).

| — | (Neasocijuota gamybos bendrovė 4), („(neasocijuota gamybos bendrovė 4)“), <...>. Siekdama vykdyti kavos skrudinimą pagal subrangą, (neasocijuota gamybos bendrovė 4) sudarė trijų tipų susitarimus, iš kurių buvo pateiktas tik <...> susitarimas dėl pirkimo (po 2008 m.). Todėl „Starbucks“ paskyrė (neasocijuotą gamybos bendrovę 4) gaminti, pakuoti ir tiekti kavos gaminius. Šiuose susitarimuose nėra numatyta jokių mokesčių arba autorinių atlyginimų mokėjimo „Starbucks“. Gamyba turi būti vykdoma pagal tam tikras „Starbucks“ pateiktas gaminio specifikacijas ir standartus. Susitarime nurodyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 4) turi parduoti gaminius „Starbucks“ ir jos patronuojamosioms bendrovėms už žalių kavos pupelių lygio nustatytą kainą (pasak „Starbucks“, žalios kavos pupelės (neasocijuotai gamybos bendrovei 4)) sudaro tik perkėlimo sąnaudas ir tiekimo sąnaudas, prie kurių pridedamas konversijos mokestis. Šis konversijos mokestis apima mokesčius už skrudinimą <...>. Tuomet kainodaros formulė yra pakeičiama į (tam tikram kiekio) skrudintų pupelių pardavimo kainą. „Starbucks“ tvirtina, kad tai lemia bendrų konversijos sąnaudų [5–10] % maržą be tolesnių nurodymų, kaip šis tariamas antkainis buvo nustatytas. |
| --- | --- |

—

(Neasocijuota gamybos bendrovė 4), („(neasocijuota gamybos bendrovė 4)“), <...>. Siekdama vykdyti kavos skrudinimą pagal subrangą, (neasocijuota gamybos bendrovė 4) sudarė trijų tipų susitarimus, iš kurių buvo pateiktas tik <...> susitarimas dėl pirkimo (po 2008 m.). Todėl „Starbucks“ paskyrė (neasocijuotą gamybos bendrovę 4) gaminti, pakuoti ir tiekti kavos gaminius. Šiuose susitarimuose nėra numatyta jokių mokesčių arba autorinių atlyginimų mokėjimo „Starbucks“. Gamyba turi būti vykdoma pagal tam tikras „Starbucks“ pateiktas gaminio specifikacijas ir standartus. Susitarime nurodyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 4) turi parduoti gaminius „Starbucks“ ir jos patronuojamosioms bendrovėms už žalių kavos pupelių lygio nustatytą kainą (pasak „Starbucks“, žalios kavos pupelės (neasocijuotai gamybos bendrovei 4)) sudaro tik perkėlimo sąnaudas ir tiekimo sąnaudas, prie kurių pridedamas konversijos mokestis. Šis konversijos mokestis apima mokesčius už skrudinimą <...>. Tuomet kainodaros formulė yra pakeičiama į (tam tikram kiekio) skrudintų pupelių pardavimo kainą. „Starbucks“ tvirtina, kad tai lemia bendrų konversijos sąnaudų [5–10] % maržą be tolesnių nurodymų, kaip šis tariamas antkainis buvo nustatytas.

| — | (Neasocijuota gamybos bendrovė 5) („(neasocijuota gamybos bendrovė 5)“), <...>. „Starbucks“ sudarė trijų tipų susitarimus su (neasocijuota gamybos bendrove 5) (iki 2008 m.). Tiekimo susitarime „Starbucks“ prisiima įsipareigojimą tiekti skrudintas kavos pupeles, koncentratą ir kitas kavos maistines dalis (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) už kainą, pagrįstą formule, naudota kuriant kavos maistinių dalių kainodarą (Starbucks) mažmeninių kavos parduotuvių verslui <...>. <...> susitarimas, kuris susijęs su gamyba ir platinimu, suteikia (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) teisę išskirtinai platinti tam tikrus iš anksto supakuotus ir paruoštus gerti „Starbucks“ prekės ženklo gėrimus tam tikroje teritorijoje. Gamyba turi būti vykdoma pagal tam tikras „Starbucks“ pateiktas gaminio specifikacijas ir standartus. <...>susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 5) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai leidžia (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) naudoti „Starbucks“ prekės ženklą, taip pat šios įmonės technologiją ir praktinę patirtį, gaminant susitartus gaminius. (Neasocijuota gamybos bendrovė 5) moka licencijos mokestį, kuris lygus [10–15] % grynųjų pardavimo, priklausomai nuo suderinimo mechanizmo, dėl kurio, pasak „Starbucks“, paruoštų gėrimų mokestis yra maždaug lygus [10–15] % grynųjų pardavimo (78). |
| --- | --- |

—

(Neasocijuota gamybos bendrovė 5) („(neasocijuota gamybos bendrovė 5)“), <...>. „Starbucks“ sudarė trijų tipų susitarimus su (neasocijuota gamybos bendrove 5) (iki 2008 m.). Tiekimo susitarime „Starbucks“ prisiima įsipareigojimą tiekti skrudintas kavos pupeles, koncentratą ir kitas kavos maistines dalis (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) už kainą, pagrįstą formule, naudota kuriant kavos maistinių dalių kainodarą (Starbucks) mažmeninių kavos parduotuvių verslui <...>. <...> susitarimas, kuris susijęs su gamyba ir platinimu, suteikia (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) teisę išskirtinai platinti tam tikrus iš anksto supakuotus ir paruoštus gerti „Starbucks“ prekės ženklo gėrimus tam tikroje teritorijoje. Gamyba turi būti vykdoma pagal tam tikras „Starbucks“ pateiktas gaminio specifikacijas ir standartus. <...>susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 5) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai leidžia (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) naudoti „Starbucks“ prekės ženklą, taip pat šios įmonės technologiją ir praktinę patirtį, gaminant susitartus gaminius. (Neasocijuota gamybos bendrovė 5) moka licencijos mokestį, kuris lygus [10–15] % grynųjų pardavimo, priklausomai nuo suderinimo mechanizmo, dėl kurio, pasak „Starbucks“, paruoštų gėrimų mokestis yra maždaug lygus [10–15] % grynųjų pardavimo (78).

78

| — | (Neasocijuota gamybos bendrovė 6) („(neasocijuota gamybos bendrovė 6)“), <...>. „Starbucks“ (iki 2008 m.) sudarė trijų tipų susitarimus su (neasocijuota gamybos bendrove 6), kurie vėliau buvo iš dalies pakeisti. Tiekimo susitarime „Starbucks“ prisiima įsipareigojimą tiekti skrudintas kavos pupeles, koncentratą ir kitas kavos maistines dalis (neasocijuotai gamybos bendrovei 6) už kainą, pagrįstą formule, naudota kuriant kavos maistinių dalių kainodarą („Starbucks“) mažmeninių kavos parduotuvių verslui <...>. Gamybos ir paskirstymo susitarimas suteikia (neasocijuotai gamybos bendrovei 6) teisę išskirtinai platinti tam tikrus iš anksto supakuotus ir paruoštus gerti „Starbucks“ prekės ženklo gėrimus (tam tikroje šalyje). Gamyba turi būti vykdoma pagal tam tikras „Starbucks“ pateiktas gaminio specifikacijas ir standartus. Gamybos ir paskirstymo susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 6) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai leidžia (neasocijuotai gamybos bendrovei 6) naudoti „Starbucks“ prekės ženklą, taip pat šios įmonės technologiją ir praktinę patirtį, gaminant susitartus gaminius. (Neasocijuota gamybos bendrovė 6) moka licencijos mokestį, priklausomai nuo gaminio. Pasak „Starbucks“, šis mokestis sudaro [nuo 5 iki 10] % paruoštų gėrimų grynųjų pardavimo (79). |
| --- | --- |

—

(Neasocijuota gamybos bendrovė 6) („(neasocijuota gamybos bendrovė 6)“), <...>. „Starbucks“ (iki 2008 m.) sudarė trijų tipų susitarimus su (neasocijuota gamybos bendrove 6), kurie vėliau buvo iš dalies pakeisti. Tiekimo susitarime „Starbucks“ prisiima įsipareigojimą tiekti skrudintas kavos pupeles, koncentratą ir kitas kavos maistines dalis (neasocijuotai gamybos bendrovei 6) už kainą, pagrįstą formule, naudota kuriant kavos maistinių dalių kainodarą („Starbucks“) mažmeninių kavos parduotuvių verslui <...>. Gamybos ir paskirstymo susitarimas suteikia (neasocijuotai gamybos bendrovei 6) teisę išskirtinai platinti tam tikrus iš anksto supakuotus ir paruoštus gerti „Starbucks“ prekės ženklo gėrimus (tam tikroje šalyje). Gamyba turi būti vykdoma pagal tam tikras „Starbucks“ pateiktas gaminio specifikacijas ir standartus. Gamybos ir paskirstymo susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 6) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai leidžia (neasocijuotai gamybos bendrovei 6) naudoti „Starbucks“ prekės ženklą, taip pat šios įmonės technologiją ir praktinę patirtį, gaminant susitartus gaminius. (Neasocijuota gamybos bendrovė 6) moka licencijos mokestį, priklausomai nuo gaminio. Pasak „Starbucks“, šis mokestis sudaro [nuo 5 iki 10] % paruoštų gėrimų grynųjų pardavimo (79).

79

| — | (Neasocijuota gamybos bendrovė 7) („(neasocijuota gamybos bendrovė 7)“), <...>. „Starbucks“ [(po 2008 m.) sudarė trijų tipų susitarimus su (neasocijuota gamybos bendrove 7), kurie vėliau buvo iš dalies pakeisti. Tiekimo susitarime „Starbucks“ prisiima įsipareigojimą tiekti kavos maistines dalis (neasocijuotai gamybos bendrovei 7) už kainą, nustatytą (tam tikram kiekiui). Gamybos ir paskirstymo susitarimas susitarimas suteikia (neasocijuotai gamybos bendrovei 7) teisę išskirtinai platinti tam tikrus iš anksto supakuotus ir paruoštus gerti „Starbucks“ prekės ženklo gėrimus tam tikroje teritorijoje. Gamyba turi būti vykdoma pagal tam tikras „Starbucks“ pateiktas gaminio specifikacijas ir standartus. Gamybos ir paskirstymo susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 7) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai leidžia (neasocijuotai gamybos bendrovei 7) naudoti „Starbucks“ prekės ženklą, taip pat šios įmonės technologiją ir praktinę patirtį, gaminant susitartus gaminius. (Neasocijuota gamybos bendrovė 7) moka licencijos mokestį nuo [10 iki 20] % grynųjų pardavimo, priklausomai nuo teritorijos. |
| --- | --- |

—

(Neasocijuota gamybos bendrovė 7) („(neasocijuota gamybos bendrovė 7)“), <...>. „Starbucks“ [(po 2008 m.) sudarė trijų tipų susitarimus su (neasocijuota gamybos bendrove 7), kurie vėliau buvo iš dalies pakeisti. Tiekimo susitarime „Starbucks“ prisiima įsipareigojimą tiekti kavos maistines dalis (neasocijuotai gamybos bendrovei 7) už kainą, nustatytą (tam tikram kiekiui). Gamybos ir paskirstymo susitarimas susitarimas suteikia (neasocijuotai gamybos bendrovei 7) teisę išskirtinai platinti tam tikrus iš anksto supakuotus ir paruoštus gerti „Starbucks“ prekės ženklo gėrimus tam tikroje teritorijoje. Gamyba turi būti vykdoma pagal tam tikras „Starbucks“ pateiktas gaminio specifikacijas ir standartus. Gamybos ir paskirstymo susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 7) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai leidžia (neasocijuotai gamybos bendrovei 7) naudoti „Starbucks“ prekės ženklą, taip pat šios įmonės technologiją ir praktinę patirtį, gaminant susitartus gaminius. (Neasocijuota gamybos bendrovė 7) moka licencijos mokestį nuo [10 iki 20] % grynųjų pardavimo, priklausomai nuo teritorijos.

| (149) | Sutartys, kurias „Starbucks“ turi su aukščiau išvardintomis (neasocijuota gamybos bendrove 5), (neasocijuota gamybos bendrove 6) ir (neasocijuota gamybos bendrove 7) klasifikuojamos į tris kategorijas: i) tiekimo susitarimai, panašūs į Tiekimo susitarimą tarp SMBV ir vystytojų, apibūdintą 144 konstatuojamojoje dalyje; ii) gamybos ir platinimo susitarimai, panašūs į susitarimus tarp SMBV ir „Alki LP“; ir iii) susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai, panašus į SZVV tarp „Starbucks Coffee BV“ ir parduotuvių, apibūdintą 48 konstatuojamojoje dalyje. Iš trijų tipų susitarimų tarp „Starbucks“ ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 5), (neasocijuotos gamybos bendrovės 6) ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 7) tik pagal paskutinę susitarimų kategoriją sandorio šalys turi mokėti autorinį atlyginimą „Starbucks“. |
| --- | --- |

(149)

Sutartys, kurias „Starbucks“ turi su aukščiau išvardintomis (neasocijuota gamybos bendrove 5), (neasocijuota gamybos bendrove 6) ir (neasocijuota gamybos bendrove 7) klasifikuojamos į tris kategorijas: i) tiekimo susitarimai, panašūs į Tiekimo susitarimą tarp SMBV ir vystytojų, apibūdintą 144 konstatuojamojoje dalyje; ii) gamybos ir platinimo susitarimai, panašūs į susitarimus tarp SMBV ir „Alki LP“; ir iii) susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai, panašus į SZVV tarp „Starbucks Coffee BV“ ir parduotuvių, apibūdintą 48 konstatuojamojoje dalyje. Iš trijų tipų susitarimų tarp „Starbucks“ ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 5), (neasocijuotos gamybos bendrovės 6) ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 7) tik pagal paskutinę susitarimų kategoriją sandorio šalys turi mokėti autorinį atlyginimą „Starbucks“.

| (150) | Be to, „Starbucks“ pateikė Komisijai keturis kitus susitarimus dėl skrudinimo su (neasocijuota gamybos bendrove 8), (neasocijuota gamybos bendrove 1), (neasocijuota gamybos bendrove 9) ir (neasocijuota gamybos bendrove 10).






  — | (Neasocijuotos gamybos bendrovės 8) gamybos ir tiekimo susitarimas sudarytas nuo (po 2008 m.) ir jame yra nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 8) turi gaminti įmonei „Starbucks“ aromatizuotą kavą už nurodytą kainą (80). <...> nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 8), be kitų reikalavimų, gamyboje turi griežtai laikytis techninio vadovo. <...> nustatyta, kad „Starbucks“ suteikia (neasocijuotai gamybos bendrovei 8) licenciją be autorinio atlyginimo–naudoti praktinę patirtį, susijusią gamybos procesu. |
| --- | --- | --- |

(150)

Be to, „Starbucks“ pateikė Komisijai keturis kitus susitarimus dėl skrudinimo su (neasocijuota gamybos bendrove 8), (neasocijuota gamybos bendrove 1), (neasocijuota gamybos bendrove 9) ir (neasocijuota gamybos bendrove 10).

—

(Neasocijuotos gamybos bendrovės 8) gamybos ir tiekimo susitarimas sudarytas nuo (po 2008 m.) ir jame yra nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 8) turi gaminti įmonei „Starbucks“ aromatizuotą kavą už nurodytą kainą (80). <...> nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 8), be kitų reikalavimų, gamyboje turi griežtai laikytis techninio vadovo. <...> nustatyta, kad „Starbucks“ suteikia (neasocijuotai gamybos bendrovei 8) licenciją be autorinio atlyginimo–naudoti praktinę patirtį, susijusią gamybos procesu.

80

| — | (Neasocijuotos gamybos bendrovės 1) gamybos ir tiekimo susitarimas sudarytas nuo (po 2008 m.) ir jame yra nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 1) turi gaminti įmonei „Starbucks“ tam tikrus kavos gaminius kavą už nurodytą kainą (81). <...> nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 1), be kitų reikalavimų, gamyboje turi griežtai laikytis techninio vadovo. Susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį [neasocijuota gamybos bendrovė 1] turėtų mokėti „Starbucks“. |
| --- | --- |

—

(Neasocijuotos gamybos bendrovės 1) gamybos ir tiekimo susitarimas sudarytas nuo (po 2008 m.) ir jame yra nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 1) turi gaminti įmonei „Starbucks“ tam tikrus kavos gaminius kavą už nurodytą kainą (81). <...> nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 1), be kitų reikalavimų, gamyboje turi griežtai laikytis techninio vadovo. Susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį [neasocijuota gamybos bendrovė 1] turėtų mokėti „Starbucks“.

81

| — | (Neasocijuotos gamybos bendrovės 9) gamybos ir tiekimo susitarimas sudarytas nuo (po 2008 m.) ir jame yra nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 9) turi gaminti įmonei „Starbucks“ aromatizuotą kavą už nurodytą kainą (82). <...> nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 9), be kitų reikalavimų, gamyboje turi griežtai laikytis techninio vadovo. (Gamybos ir platinimo susitarime) nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 9) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarime taip pat nurodomas susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai, kuris nebuvo pateiktas. |
| --- | --- |

—

(Neasocijuotos gamybos bendrovės 9) gamybos ir tiekimo susitarimas sudarytas nuo (po 2008 m.) ir jame yra nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 9) turi gaminti įmonei „Starbucks“ aromatizuotą kavą už nurodytą kainą (82). <...> nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 9), be kitų reikalavimų, gamyboje turi griežtai laikytis techninio vadovo. (Gamybos ir platinimo susitarime) nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 9) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarime taip pat nurodomas susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai, kuris nebuvo pateiktas.

82

| — | (Neasocijuotos gamybos bendrovės 10) gamybos susitarimas buvo sudarytas (po 2008 m.) ir yra susijęs su <...> skrudintojo, kuris tiesiogiai tiekia kavą, žalių kavos pupelių gamyba ir skrudinimu įmonei „Starbucks“. Susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 10) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarimo <...> patikslinama, kad „Starbucks“ turi IN teises, susijusias su kavos mišiniu, skrudinimo pažangos temperatūrine kreive ir skrudintuvo galutiniu tašku ir pan. „Starbucks“ moka mokestį (neasocijuotai gamybos bendrovei 10) už kavos (tam tikrą kiekį), vadovaudamasi specialia formule, pagal kurią nustatomas mažesnis mokestis už skrudinimą nei už pakavimą. |
| --- | --- |

—

(Neasocijuotos gamybos bendrovės 10) gamybos susitarimas buvo sudarytas (po 2008 m.) ir yra susijęs su <...> skrudintojo, kuris tiesiogiai tiekia kavą, žalių kavos pupelių gamyba ir skrudinimu įmonei „Starbucks“. Susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 10) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarimo <...> patikslinama, kad „Starbucks“ turi IN teises, susijusias su kavos mišiniu, skrudinimo pažangos temperatūrine kreive ir skrudintuvo galutiniu tašku ir pan. „Starbucks“ moka mokestį (neasocijuotai gamybos bendrovei 10) už kavos (tam tikrą kiekį), vadovaudamasi specialia formule, pagal kurią nustatomas mažesnis mokestis už skrudinimą nei už pakavimą.

2.9.1.   
  „Starbucks“ pateikti argumentai dėl susitarimų su trečiosiomis šalimis ir „Starbucks“ Manufacturing Corp.

„Starbucks“ pateikti argumentai dėl susitarimų su trečiosiomis šalimis ir „Starbucks“ Manufacturing Corp.

| (151) | Be 148 konstatuojamojoje dalyje išvardintų sutarčių, „Starbucks“ pateikė tų sutarčių suderinamumo su SMBV mokamo „Alki LP“ autorinio atlyginimo mokėjimu analizę. |
| --- | --- |

(151)

Be 148 konstatuojamojoje dalyje išvardintų sutarčių, „Starbucks“ pateikė tų sutarčių suderinamumo su SMBV mokamo „Alki LP“ autorinio atlyginimo mokėjimu analizę.

| (152) | Tarp susitarimų, pagal kuriuos „Starbucks“ suteikė licencijas trečiajai šaliai naudoti nekilnojamąjį turtą (prekės ženklus ir su tam tikra specialia kava susijusią praktinę patirtį), „Starbucks“ išskiria i) skrudinimo susitarimus sudariusios trečiosios šalys, kurios naudojo tą nekilnojamąjį turtą, siekdamos pagaminti gaminius su „Starbucks“ kavos sudėtinėmis maistinėmis dalimis ((neasocijuota gamybos bendrovė 3) ir (neasocijuota gamybos bendrovė 2)), ir ii) trečiosios šalys, kurios paskirstė tokius pagamintus gaminius tiesiogiai klientams ((neasocijuota gamybos bendrovė 7), (neasocijuota gamybos bendrovė 6) ir (neasocijuota gamybos bendrovė 5). (Neasocijuota gamybos bendrovė 7), (neasocijuota gamybos bendrovė 6) ir (neasocijuota gamybos bendrovė 5) naudoja nekilnojamąjį turtą, siekdamos pagaminti paruoštą gerti kavą, kurią jos parduoda mažmenininkams (daugiausiai prekybos centrams). „Starbucks“ mano, kad (neasocijuotos gamybos bendrovės 7), (neasocijuotos gamybos bendrovės 6) ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 5) mokami autoriniai atlyginimai yra prilyginami SMBV mokamiems autoriaus atlyginimams, kuriuos ji įvertino esant lygius [5–10] % pardavimo (83). |
| --- | --- |

(152)

Tarp susitarimų, pagal kuriuos „Starbucks“ suteikė licencijas trečiajai šaliai naudoti nekilnojamąjį turtą (prekės ženklus ir su tam tikra specialia kava susijusią praktinę patirtį), „Starbucks“ išskiria i) skrudinimo susitarimus sudariusios trečiosios šalys, kurios naudojo tą nekilnojamąjį turtą, siekdamos pagaminti gaminius su „Starbucks“ kavos sudėtinėmis maistinėmis dalimis ((neasocijuota gamybos bendrovė 3) ir (neasocijuota gamybos bendrovė 2)), ir ii) trečiosios šalys, kurios paskirstė tokius pagamintus gaminius tiesiogiai klientams ((neasocijuota gamybos bendrovė 7), (neasocijuota gamybos bendrovė 6) ir (neasocijuota gamybos bendrovė 5). (Neasocijuota gamybos bendrovė 7), (neasocijuota gamybos bendrovė 6) ir (neasocijuota gamybos bendrovė 5) naudoja nekilnojamąjį turtą, siekdamos pagaminti paruoštą gerti kavą, kurią jos parduoda mažmenininkams (daugiausiai prekybos centrams). „Starbucks“ mano, kad (neasocijuotos gamybos bendrovės 7), (neasocijuotos gamybos bendrovės 6) ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 5) mokami autoriniai atlyginimai yra prilyginami SMBV mokamiems autoriaus atlyginimams, kuriuos ji įvertino esant lygius [5–10] % pardavimo (83).

83

| (153) | Kalbant bendriau, „Starbucks“ suskirstė visus su trečiosiomis šalimis nuo 2002 m. sudarytus susitarimus. Kiek „Starbucks“ žinoma, pagrindinės kategorijos būtų tokios:






  1) | Susitarimai, pagal kuriuos trečiosios šalys naudoja „Starbucks“ nematerialųjį turtą (su kava susijęs nematerialusis turtas ir prekės ženklai) rinkoje:






  — | Susitarimai dėl skrudinimo licencijos su (neasocijuota gamybos bendrove 2) ir (neasocijuota gamybos bendrove 3). |
| --- | --- | --- | --- |

(153)

Kalbant bendriau, „Starbucks“ suskirstė visus su trečiosiomis šalimis nuo 2002 m. sudarytus susitarimus. Kiek „Starbucks“ žinoma, pagrindinės kategorijos būtų tokios:

1)

Susitarimai, pagal kuriuos trečiosios šalys naudoja „Starbucks“ nematerialųjį turtą (su kava susijęs nematerialusis turtas ir prekės ženklai) rinkoje:

—

Susitarimai dėl skrudinimo licencijos su (neasocijuota gamybos bendrove 2) ir (neasocijuota gamybos bendrove 3).

| — | Susitarimai dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai su (neasocijuota gamybos bendrove 7), (neasocijuota gamybos bendrove 6) ir (neasocijuota gamybos bendrove 5) „Starbucks“ prekės ženklo ir su tam tikra specialia kava susijusios praktinės patirties naudojimui. |
| --- | --- |

—

Susitarimai dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai su (neasocijuota gamybos bendrove 7), (neasocijuota gamybos bendrove 6) ir (neasocijuota gamybos bendrove 5) „Starbucks“ prekės ženklo ir su tam tikra specialia kava susijusios praktinės patirties naudojimui.

| 2) | Įvairūs susitarimai, pagal kuriuos trečiosioms šalims suteikiama prieiga prie „Starbucks“ nematerialaus turto (technologijos, praktinės patirties ir prekės ženklų), mokant autorinį atlyginimą už licenciją dėl specifinio šių susitarimų pobūdžio.






  — | Įvairūs bendros gamybos ir bendro pakavimo susitarimai, kai IN licencijos neužtenka, kad trečioji šalis galėtų vykdyti gamybą pagal „Starbucks“ specifikacijas ir apsaugoti „Starbucks“ IN teises, „Starbucks“ bendros gamybos ir bendro pakavimo partneriai paprastai tiekia gaminius atgal įmonei „Starbucks“ ir nenaudoja nematerialaus turto rinkoje. |
| --- | --- | --- |

2)

Įvairūs susitarimai, pagal kuriuos trečiosioms šalims suteikiama prieiga prie „Starbucks“ nematerialaus turto (technologijos, praktinės patirties ir prekės ženklų), mokant autorinį atlyginimą už licenciją dėl specifinio šių susitarimų pobūdžio.

—

Įvairūs bendros gamybos ir bendro pakavimo susitarimai, kai IN licencijos neužtenka, kad trečioji šalis galėtų vykdyti gamybą pagal „Starbucks“ specifikacijas ir apsaugoti „Starbucks“ IN teises, „Starbucks“ bendros gamybos ir bendro pakavimo partneriai paprastai tiekia gaminius atgal įmonei „Starbucks“ ir nenaudoja nematerialaus turto rinkoje.

| — | Įvairūs paskirstymo susitarimai, kai IN licencijos neužtenka, kad platintojas perparduotų „Starbucks“ prekinio vardo gaminius ir apsaugotų „Starbucks“ IN teises. Platintojas nenaudoja „Starbucks“ nematerialaus turto rinkoje. |
| --- | --- |

—

Įvairūs paskirstymo susitarimai, kai IN licencijos neužtenka, kad platintojas perparduotų „Starbucks“ prekinio vardo gaminius ir apsaugotų „Starbucks“ IN teises. Platintojas nenaudoja „Starbucks“ nematerialaus turto rinkoje.

| 3) | Licencijavimo susitarimai su vystytojais, siekiant sudaryti sąlygas jiems naudoti „Starbucks“ sistemą ir vykdyti veiklą „Starbucks“ parduotuvėse. |
| --- | --- |

3)

Licencijavimo susitarimai su vystytojais, siekiant sudaryti sąlygas jiems naudoti „Starbucks“ sistemą ir vykdyti veiklą „Starbucks“ parduotuvėse.

2.9.2.   Komercinis susitarimas tarp „Starbucks US“ ir „Starbucks“ Manufacturing Corp.

Komercinis susitarimas tarp „Starbucks US“ ir „Starbucks“ Manufacturing Corp.

| (154) | Starbucks nurodė, kad SMC (84) – vienintelė kita bendrovė, užtikrinanti skrudinimo veiklas grupėje „Starbucks“ – nemoka jokio autorinio atlyginimo „Starbucks“ už IN, susijusios su skrudinimo technologija ir praktine patirtimi, ir kitos IN naudojimą. Pasak „Starbucks“, taip yra todėl, kad SMC neturi atskirų audituotų sąskaitų ir kadangi JAV tikslais SMC yra konsoliduota su kitais „Starbucks US“ ūkio subjektais. |
| --- | --- |

(154)

Starbucks nurodė, kad SMC (84) – vienintelė kita bendrovė, užtikrinanti skrudinimo veiklas grupėje „Starbucks“ – nemoka jokio autorinio atlyginimo „Starbucks“ už IN, susijusios su skrudinimo technologija ir praktine patirtimi, ir kitos IN naudojimą. Pasak „Starbucks“, taip yra todėl, kad SMC neturi atskirų audituotų sąskaitų ir kadangi JAV tikslais SMC yra konsoliduota su kitais „Starbucks US“ ūkio subjektais.

84

3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (155) | Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nes ji laikėsi pradinės nuomonės, kad SMBV IKS, kuris patvirtina „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais pasiūlytą atlyginimą už Nyderlanduose SMBV vykdomas funkcijas ir kuris buvo sudarytas su Nyderlandų mokesčių administratoriumi 2008 m., yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(155)

Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nes ji laikėsi pradinės nuomonės, kad SMBV IKS, kuris patvirtina „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais pasiūlytą atlyginimą už Nyderlanduose SMBV vykdomas funkcijas ir kuris buvo sudarytas su Nyderlandų mokesčių administratoriumi 2008 m., yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (156) | Visų pirma, Komisija išreiškė abejones, ar už SMBV atliekamas funkcijas numatytas atlyginimas atitiko įprastų rinkos sąlygų principą. |
| --- | --- |

(156)

Visų pirma, Komisija išreiškė abejones, ar už SMBV atliekamas funkcijas numatytas atlyginimas atitiko įprastų rinkos sąlygų principą.

| (157) | Kalbant konkrečiau, Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė tris abejones dėl SMBV IKS atitikties įprastų rinkos sąlygų principui:






  1. | ar Nyderlandų mokesčių administratorius, sudarydamas SMBV IKS, tinkamai patvirtino SMBV klasifikaciją kaip mažos rizikos gamintojo su rangovais; |
| --- | --- | --- |

(157)

Kalbant konkrečiau, Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė tris abejones dėl SMBV IKS atitikties įprastų rinkos sąlygų principui:

1.

ar Nyderlandų mokesčių administratorius, sudarydamas SMBV IKS, tinkamai patvirtino SMBV klasifikaciją kaip mažos rizikos gamintojo su rangovais;

| 2. | ar Nyderlandų mokesčių administratorius, sudarydamas SMBV IKS, teisingai pasielgė, patvirtindamas „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais koregavimus; |
| --- | --- |

2.

ar Nyderlandų mokesčių administratorius, sudarydamas SMBV IKS, teisingai pasielgė, patvirtindamas „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais koregavimus;

| 3. | ar Nyderlandų mokesčių administratorius, sudarydamas SMBV IKS, teisingai pasielgė, patvirtindamas aiškinimą, susijusį su autorinių atlyginimų apskaičiavimu jos pelno ir nuostolių ataskaitoje tiek, kiek tų autorinių atlyginimų lygis nėra susijęs su aptariamos IN verte. |
| --- | --- |

3.

ar Nyderlandų mokesčių administratorius, sudarydamas SMBV IKS, teisingai pasielgė, patvirtindamas aiškinimą, susijusį su autorinių atlyginimų apskaičiavimu jos pelno ir nuostolių ataskaitoje tiek, kiek tų autorinių atlyginimų lygis nėra susijęs su aptariamos IN verte.

| (158) | Konkrečiau, kalbant apie pirmąją abejonę, Komisijai kilo klausimų dėl patarėjo mokesčių klausimais prielaidos, iškeltos sandorių kainodaros ataskaitoje, kad SMBV nepatiria jokios rizikos ir kad todėl ji turėtų būti klasifikuojama kaip rangovinis gamintojas. Būtent, Komisija nurodė įrodymus apie apyvartinių atsargų riziką, kurie užfiksuoti SMBV finansinėje apskaitoje ir kurie gali kelti klausimų dėl šios prielaidos. |
| --- | --- |

(158)

Konkrečiau, kalbant apie pirmąją abejonę, Komisijai kilo klausimų dėl patarėjo mokesčių klausimais prielaidos, iškeltos sandorių kainodaros ataskaitoje, kad SMBV nepatiria jokios rizikos ir kad todėl ji turėtų būti klasifikuojama kaip rangovinis gamintojas. Būtent, Komisija nurodė įrodymus apie apyvartinių atsargų riziką, kurie užfiksuoti SMBV finansinėje apskaitoje ir kurie gali kelti klausimų dėl šios prielaidos.

| (159) | Kalbant apie antrąją abejonę, Komisijai kilo klausimų dėl dviejų vienas po kito patarėjo mokesčių klausimais atliktų koregavimų, kurių paskirtis, atrodo, yra tokia pati: spręsti vieną palyginamumo problemą. Pirmąjį koregavimą sudaro sąnaudų bazės, naudotos SMBV apmokestinamai bazei apskaičiuoti, sumažinimas iki eksploatacinių išlaidų. Patarėjas mokesčių klausimais manė, kad tai yra tinkama, nes laikė SMBV rangoviniu gamintoju. Pagal antrąjį koregavimą, sandorių kainodaros ataskaitoje vadinamą konversijos antkainio koregavimu, iš bendrovių pelno atimamas SUPP kartotinis, kuris buvo naudojamas kaip lygintini duomenys sandorių kainodaroje. Šis antrasis koregavimas, Nyderlandų pateiktas kaip darbinio kapitalo koregavimas, sumažina SMBV apmokestinamą bazę Nyderlanduose, tačiau nei pats koregavimas, patarėjo mokesčių klausimais naudota metodika neatrodė pagrindžiama. |
| --- | --- |

(159)

Kalbant apie antrąją abejonę, Komisijai kilo klausimų dėl dviejų vienas po kito patarėjo mokesčių klausimais atliktų koregavimų, kurių paskirtis, atrodo, yra tokia pati: spręsti vieną palyginamumo problemą. Pirmąjį koregavimą sudaro sąnaudų bazės, naudotos SMBV apmokestinamai bazei apskaičiuoti, sumažinimas iki eksploatacinių išlaidų. Patarėjas mokesčių klausimais manė, kad tai yra tinkama, nes laikė SMBV rangoviniu gamintoju. Pagal antrąjį koregavimą, sandorių kainodaros ataskaitoje vadinamą konversijos antkainio koregavimu, iš bendrovių pelno atimamas SUPP kartotinis, kuris buvo naudojamas kaip lygintini duomenys sandorių kainodaroje. Šis antrasis koregavimas, Nyderlandų pateiktas kaip darbinio kapitalo koregavimas, sumažina SMBV apmokestinamą bazę Nyderlanduose, tačiau nei pats koregavimas, patarėjo mokesčių klausimais naudota metodika neatrodė pagrindžiama.

| (160) | Galiausiai, kalbant apie trečiąją abejonę, Komisijai kilo klausimų, ar bendrovei „Alki LP“ SMBV mokėtas autorinis atlyginimas atitiko įprastas rinkos sąlygas, nes šio autorinio atlyginimo suma neatrodė susijusi su IN, už kurią buvo numatoma atlyginti, verte. Kadangi sandorių kainodaros analizėje naudojamas TGMM, autorinis atlyginimas realybėje atitinka SMBV likutinį pelną, t. y. SMBV apskaitytas pelnas virš [9–12] % eksploatacinių išlaidų yra transformuojamas į apmokestinamą autorinį atlyginimą (žr. 2 paveikslą). |
| --- | --- |

(160)

Galiausiai, kalbant apie trečiąją abejonę, Komisijai kilo klausimų, ar bendrovei „Alki LP“ SMBV mokėtas autorinis atlyginimas atitiko įprastas rinkos sąlygas, nes šio autorinio atlyginimo suma neatrodė susijusi su IN, už kurią buvo numatoma atlyginti, verte. Kadangi sandorių kainodaros analizėje naudojamas TGMM, autorinis atlyginimas realybėje atitinka SMBV likutinį pelną, t. y. SMBV apskaitytas pelnas virš [9–12] % eksploatacinių išlaidų yra transformuojamas į apmokestinamą autorinį atlyginimą (žr. 2 paveikslą).

4.   NYDERLANDŲ PASTABOS

NYDERLANDŲ PASTABOS

| (161) | 2014 m. liepos 16 d. Nyderlandai pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Jie atkreipia dėmesį, visų pirma, į tai, kodėl SMBV IKS patvirtintas atlyginimas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą ir kodėl patarėjo mokesčių klausimais pasirinktas metodas yra tinkamas, siekiant nustatyti tą atlyginimą. Antra, jie atkreipia dėmesį į tai, kodėl SMBV IKS nesuteikia SMBV atrankiojo pranašumo. |
| --- | --- |

(161)

2014 m. liepos 16 d. Nyderlandai pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Jie atkreipia dėmesį, visų pirma, į tai, kodėl SMBV IKS patvirtintas atlyginimas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą ir kodėl patarėjo mokesčių klausimais pasirinktas metodas yra tinkamas, siekiant nustatyti tą atlyginimą. Antra, jie atkreipia dėmesį į tai, kodėl SMBV IKS nesuteikia SMBV atrankiojo pranašumo.

4.1.   Pastabos dėl sandorių kainodaros

Pastabos dėl sandorių kainodaros

| (162) | Pasak Nyderlandų, SMBV IKS patvirtintas atlyginimas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą ir šiuo atveju TGMM yra tinkamas metodas, norint pasiekti rezultatą įprastomis rinkos sąlygomis. Nyderlandai teigia, kad sandorių kainodara nėra tikslus mokslas ir todėl egzistuoja skaičių intervalai, į kuriuos gali patekti sandorio kaina. |
| --- | --- |

(162)

Pasak Nyderlandų, SMBV IKS patvirtintas atlyginimas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą ir šiuo atveju TGMM yra tinkamas metodas, norint pasiekti rezultatą įprastomis rinkos sąlygomis. Nyderlandai teigia, kad sandorių kainodara nėra tikslus mokslas ir todėl egzistuoja skaičių intervalai, į kuriuos gali patekti sandorio kaina.

| (163) | Nyderlandai teigia, kad, pagal EBPO SK gaires, kompensacija už sandorius tarp dviejų nepriklausomų bendrovių paprastai parodys funkcijas, kurias kiekviena bendrovė atlieka ir todėl funkcijų analizei turėtų būti skiriamas didžiausias dėmesys, vertinant SMBV atlyginimo atitiktį įprastų rinkos sąlygų principui. Vadovaujantis EBPO SK gairėmis, sutarties sąlygos yra pradinis taškas, nustatant, ar tinkamai buvo taikytas įprastų rinkos sąlygų principas. |
| --- | --- |

(163)

Nyderlandai teigia, kad, pagal EBPO SK gaires, kompensacija už sandorius tarp dviejų nepriklausomų bendrovių paprastai parodys funkcijas, kurias kiekviena bendrovė atlieka ir todėl funkcijų analizei turėtų būti skiriamas didžiausias dėmesys, vertinant SMBV atlyginimo atitiktį įprastų rinkos sąlygų principui. Vadovaujantis EBPO SK gairėmis, sutarties sąlygos yra pradinis taškas, nustatant, ar tinkamai buvo taikytas įprastų rinkos sąlygų principas.

| (164) | Pasak Nyderlandų, „Starbucks“ suteikta intelektinė nuosavybė „Alki LP“ žinių ir informacijos, susijusios su kava, atžvilgiu, apima technologijos ir praktinės patirties, susijusios su kavos pupelių maišymo receptais, kavos skrudinimo procesu ir kitų išvestinių kavos gaminių gamyba, naudojimą. |
| --- | --- |

(164)

Pasak Nyderlandų, „Starbucks“ suteikta intelektinė nuosavybė „Alki LP“ žinių ir informacijos, susijusios su kava, atžvilgiu, apima technologijos ir praktinės patirties, susijusios su kavos pupelių maišymo receptais, kavos skrudinimo procesu ir kitų išvestinių kavos gaminių gamyba, naudojimą.

| (165) | Nyderlandai pažymi, kad Susitarimas dėl skrudinimo tarp „Alki LP“ ir SMBV negali būti laikomas paprastu IN licencijavimo susitarimu. Šis susitarimas, kuris yra penkiasdešimties metų trukmės susitarimas dėl gamybos, yra susijęs su SMBV atliekamu žalių kavos pupelių skrudinimu. Susitarimas dėl skrudinimo yra sutartis tarp kliento ir vykdytojo, pagal kurią taip pat suteikiama teisė į IN. |
| --- | --- |

(165)

Nyderlandai pažymi, kad Susitarimas dėl skrudinimo tarp „Alki LP“ ir SMBV negali būti laikomas paprastu IN licencijavimo susitarimu. Šis susitarimas, kuris yra penkiasdešimties metų trukmės susitarimas dėl gamybos, yra susijęs su SMBV atliekamu žalių kavos pupelių skrudinimu. Susitarimas dėl skrudinimo yra sutartis tarp kliento ir vykdytojo, pagal kurią taip pat suteikiama teisė į IN.

| (166) | Alki LP nėra įkurta Nyderlanduose ir, pagal tarptautinį apmokestinimo įgaliojimų paskirstymą, ji neprivalo mokėti mokesčių Nyderlanduose. SMBV darbuotojų atliekamos veiklos yra ir visada buvo tokios:






  1. | Gamybos (kavos skrudinimo) veiklos: šias veiklas atlieka gamybos darbuotojai, kavos skrudinimo techniniai specialistai, priežiūros darbuotojai, kokybės kontrolės darbuotojai ir sandėlio darbuotojai. |
| --- | --- | --- |

(166)

Alki LP nėra įkurta Nyderlanduose ir, pagal tarptautinį apmokestinimo įgaliojimų paskirstymą, ji neprivalo mokėti mokesčių Nyderlanduose. SMBV darbuotojų atliekamos veiklos yra ir visada buvo tokios:

1.

Gamybos (kavos skrudinimo) veiklos: šias veiklas atlieka gamybos darbuotojai, kavos skrudinimo techniniai specialistai, priežiūros darbuotojai, kokybės kontrolės darbuotojai ir sandėlio darbuotojai.

| 2. | Logistikos ir administracinės-ūkinės veiklos. |
| --- | --- |

2.

Logistikos ir administracinės-ūkinės veiklos.

| (167) | Nyderlandai teigia, kad „Starbucks“ visada ketino įkurti veikiančią, mažos rizikos kavos skrudinimo gamyklą ir kad faktai ir aplinkybės nėra ženkliai pasikeitusios. Nyderlandai tvirtina, kad, kadangi SMBV nedalyvavo jokiame verslo restruktūrizavime, Komisija negali cituoti 2010 m. EBPO SK gairių 9 skyriaus dalių, nes 2010 m. EBPO SK gairių nebuvo, kai buvo patvirtintas SMBV IKS. Pagal EBPO SK gaires, reiktų vengti retrospektyvinio vertinimo. |
| --- | --- |

(167)

Nyderlandai teigia, kad „Starbucks“ visada ketino įkurti veikiančią, mažos rizikos kavos skrudinimo gamyklą ir kad faktai ir aplinkybės nėra ženkliai pasikeitusios. Nyderlandai tvirtina, kad, kadangi SMBV nedalyvavo jokiame verslo restruktūrizavime, Komisija negali cituoti 2010 m. EBPO SK gairių 9 skyriaus dalių, nes 2010 m. EBPO SK gairių nebuvo, kai buvo patvirtintas SMBV IKS. Pagal EBPO SK gaires, reiktų vengti retrospektyvinio vertinimo.

| (168) | Pasak Nyderlandus SCTC yra atsakinga už žalių kavos pupelių pirkimus. Nyderlandai taip pat teigia, kad SMBV nedalyvauja žaliavų tiekime nes, pagal Susitarimą dėl skrudinimo, SMBV gali tiekti tik žaliavas iš šalių, kurias nurodo „Alki LP“. SMBV atlieka tik administruoja išteklių valdymą ir neprisiima pagrindinės su ištekliais susijusios rizikos. |
| --- | --- |

(168)

Pasak Nyderlandus SCTC yra atsakinga už žalių kavos pupelių pirkimus. Nyderlandai taip pat teigia, kad SMBV nedalyvauja žaliavų tiekime nes, pagal Susitarimą dėl skrudinimo, SMBV gali tiekti tik žaliavas iš šalių, kurias nurodo „Alki LP“. SMBV atlieka tik administruoja išteklių valdymą ir neprisiima pagrindinės su ištekliais susijusios rizikos.

| (169) | Kalbant konkrečiai apie administravimą, Nyderlandai teigia, kad nors pagal Susitarimą dėl žalios kavos pirkimo būtent SMBV turi teikti reikiamą informaciją apie perkamas žalios kavos pupeles, šią informaciją SMBV gauna iš „Alki LP“ ir „Alki LP“ nurodytu būdu – iš vystytojų. Todėl SMBV tik toliau persiunčia jos gautas specifikacijas. Pasak Nyderlandų, toks derinys lemia situaciją, kai žaliavų vaidmuo yra palyginamas su konsignacinio prekių tiekimo vaidmeniu. |
| --- | --- |

(169)

Kalbant konkrečiai apie administravimą, Nyderlandai teigia, kad nors pagal Susitarimą dėl žalios kavos pirkimo būtent SMBV turi teikti reikiamą informaciją apie perkamas žalios kavos pupeles, šią informaciją SMBV gauna iš „Alki LP“ ir „Alki LP“ nurodytu būdu – iš vystytojų. Todėl SMBV tik toliau persiunčia jos gautas specifikacijas. Pasak Nyderlandų, toks derinys lemia situaciją, kai žaliavų vaidmuo yra palyginamas su konsignacinio prekių tiekimo vaidmeniu.

| (170) | Atsižvelgiant į pagrindinių išteklių riziką, Nyderlandai papildo, kad, nors SMBV teisėtai išsaugo teisę į visus gamybinėse veiklose naudojamus gaminius ir medžiagas ir jie įvedė nuostatas, susijusias su išteklių vertės nuostoliais, SMBV iš esmės nepatiria tų sąnaudų, dėl kurių buvo įvestos tos nuostatos. Atsižvelgiant į tai, kaip nustatomas autorinių atlyginimų mokėjimas pagal Susitarimą dėl skrudinimo, šias sąnaudas iš esmės patiria „Alki LP“. |
| --- | --- |

(170)

Atsižvelgiant į pagrindinių išteklių riziką, Nyderlandai papildo, kad, nors SMBV teisėtai išsaugo teisę į visus gamybinėse veiklose naudojamus gaminius ir medžiagas ir jie įvedė nuostatas, susijusias su išteklių vertės nuostoliais, SMBV iš esmės nepatiria tų sąnaudų, dėl kurių buvo įvestos tos nuostatos. Atsižvelgiant į tai, kaip nustatomas autorinių atlyginimų mokėjimas pagal Susitarimą dėl skrudinimo, šias sąnaudas iš esmės patiria „Alki LP“.

| (171) | Pasak Nyderlandų, SMBV darbuotojai nedalyvauja verslo derybose su „Starbucks“ vystytojais (pirkėjais). Kalbant apie kainų nustatymą, Nyderlandai teigia, kad visuotinę kainodaros formulę nustato „Starbucks“ <...>. „Starbucks“ <...> apskaitos grupė pateikia SMBV kainoraštį („<...> Kainoraštis“) per „Alki LP“ ir tos kainos apskaičiuojamos, naudojant visuotinai patvirtintą formulę, kuria pagrįsti Tiekimo susitarimai, sudarytas tarp SMBV ir vystytojų. Žalių kavos pupelių pirkimo kaina, kurią moka SMBV, gaunama iš kainodaros formulės, kuri apima tokius aspektus, kaip <...>. Padidėjus arba sumažėjus pagrindinėms sąnaudoms, taip pat iš dalies keičiama sąnaudų bazė, kuri taikoma nustatyti kainas tarp SMBV ir jos vystytojų. Be to, vystytojai privalo pirkti kavą ir pagrindines prekes pagal SZVV, sudarytą tarp jų ir „Starbucks Coffee BV“. |
| --- | --- |

(171)

Pasak Nyderlandų, SMBV darbuotojai nedalyvauja verslo derybose su „Starbucks“ vystytojais (pirkėjais). Kalbant apie kainų nustatymą, Nyderlandai teigia, kad visuotinę kainodaros formulę nustato „Starbucks“ <...>. „Starbucks“ <...> apskaitos grupė pateikia SMBV kainoraštį („<...> Kainoraštis“) per „Alki LP“ ir tos kainos apskaičiuojamos, naudojant visuotinai patvirtintą formulę, kuria pagrįsti Tiekimo susitarimai, sudarytas tarp SMBV ir vystytojų. Žalių kavos pupelių pirkimo kaina, kurią moka SMBV, gaunama iš kainodaros formulės, kuri apima tokius aspektus, kaip <...>. Padidėjus arba sumažėjus pagrindinėms sąnaudoms, taip pat iš dalies keičiama sąnaudų bazė, kuri taikoma nustatyti kainas tarp SMBV ir jos vystytojų. Be to, vystytojai privalo pirkti kavą ir pagrindines prekes pagal SZVV, sudarytą tarp jų ir „Starbucks Coffee BV“.

| (172) | Pasak Nyderlandų, SMBV nevykdo veiklos pagal rangovinės gamybos sutartis. Sutartiniai santykiai sukuria situaciją, kai žalios kavos pupelės yra teisėtai, tačiau be funkcinio indėlio, perkamos iš SCTC ir už tai pirkėjams pateikiamos sąskaitos faktūros. Nežiūrint į funkcionalumo trūkumą, atsižvelgiant į pirkimus ir pardavimus, ištekliai turi atidurti SMBV balanse pagal apskaitos standartus. |
| --- | --- |

(172)

Pasak Nyderlandų, SMBV nevykdo veiklos pagal rangovinės gamybos sutartis. Sutartiniai santykiai sukuria situaciją, kai žalios kavos pupelės yra teisėtai, tačiau be funkcinio indėlio, perkamos iš SCTC ir už tai pirkėjams pateikiamos sąskaitos faktūros. Nežiūrint į funkcionalumo trūkumą, atsižvelgiant į pirkimus ir pardavimus, ištekliai turi atidurti SMBV balanse pagal apskaitos standartus.

| (173) | Pasak Nyderlandų, pirmiau apibūdinti sutartiniai santykiai tarp SMBV, „Alki LP“, SCTC ir vystytojų leidžia daryti išvadą, kad SMBV yra gamintojas, kuriam būdinga maža rizika. Tą išvadą remia ir finansinė analizė. Todėl Nyderlandai turi laikyti SMBV mažiausiai sudėtingu ūkiniu subjektu (nagrinėjama šalimi), kurios atlyginimas įprastomis rinkos sąlygomis turi būti nustatomas naudojant lyginamąjį tyrimą. |
| --- | --- |

(173)

Pasak Nyderlandų, pirmiau apibūdinti sutartiniai santykiai tarp SMBV, „Alki LP“, SCTC ir vystytojų leidžia daryti išvadą, kad SMBV yra gamintojas, kuriam būdinga maža rizika. Tą išvadą remia ir finansinė analizė. Todėl Nyderlandai turi laikyti SMBV mažiausiai sudėtingu ūkiniu subjektu (nagrinėjama šalimi), kurios atlyginimas įprastomis rinkos sąlygomis turi būti nustatomas naudojant lyginamąjį tyrimą.

| (174) | Pasak Nyderlandų, duomenų bazėse, kurios buvo naudotos šiam lyginamajam tyrimui atlikti, nepateikta tokia informacija, kaip sandorių kainos arba sąlygos ir nuostatos. Prieinama informacija yra apribota iki ūkinio subjekto veiklos rezultatų, kaip visumos, palyginimo. TGMM yra dažniausiai tarptautiniu mastu naudojamas metodas. Pasak Nyderlandų, tai yra patvirtinta 2010 m. EBPO SK gairėse ir 1995 m. EBPO SK gairėse, kurios buvo taikytos, sudarant SMBV IKS. |
| --- | --- |

(174)

Pasak Nyderlandų, duomenų bazėse, kurios buvo naudotos šiam lyginamajam tyrimui atlikti, nepateikta tokia informacija, kaip sandorių kainos arba sąlygos ir nuostatos. Prieinama informacija yra apribota iki ūkinio subjekto veiklos rezultatų, kaip visumos, palyginimo. TGMM yra dažniausiai tarptautiniu mastu naudojamas metodas. Pasak Nyderlandų, tai yra patvirtinta 2010 m. EBPO SK gairėse ir 1995 m. EBPO SK gairėse, kurios buvo taikytos, sudarant SMBV IKS.

| (175) | Atsižvelgiant į SMBV gamybos funkcionalumą, SMBV naudoja į sąnaudas orientuotą pelno lygio rodiklį (TGMM metodas su pelno antkainiu sąnaudoms). Šiuo požiūriu Nyderlandai pabrėžia, kad pagal EBPO SK gairių 4.9 punktą (85) Nyderlandų mokesčių administratorius visada pradeda savo vykdomą sandorių kainų tyrimą nuo mokesčių mokėtojo naudoto metodo perspektyvos. Dekreto 2 skyriuje taip pat teigiama, kad Nyderlandai netaiko „geriausio metodo taisyklės“. Šis pradinis taškas, kuris, pasak Nyderlandų, atitinka EBPO SK gaires, taip pat naudojamas SMBV IKS ir dėl to buvo priimtas TDMM su SMBV pasiūlytu pelno lygio rodikliu. |
| --- | --- |

(175)

Atsižvelgiant į SMBV gamybos funkcionalumą, SMBV naudoja į sąnaudas orientuotą pelno lygio rodiklį (TGMM metodas su pelno antkainiu sąnaudoms). Šiuo požiūriu Nyderlandai pabrėžia, kad pagal EBPO SK gairių 4.9 punktą (85) Nyderlandų mokesčių administratorius visada pradeda savo vykdomą sandorių kainų tyrimą nuo mokesčių mokėtojo naudoto metodo perspektyvos. Dekreto 2 skyriuje taip pat teigiama, kad Nyderlandai netaiko „geriausio metodo taisyklės“. Šis pradinis taškas, kuris, pasak Nyderlandų, atitinka EBPO SK gaires, taip pat naudojamas SMBV IKS ir dėl to buvo priimtas TDMM su SMBV pasiūlytu pelno lygio rodikliu.

85

| (176) | Atsižvelgiant į SMBV, kaip rangovinio gamintojo, vaidmenį, atitinkamos sąnaudos, siekiant nustatyti sąnaudų bazę, naudojamą pelno antkainiui apskaičiuoti, yra tos sąnaudos, kurios sukuria pridėtinę vertę. Pasak Nyderlandų, SMBV atveju veiklos sąnaudos yra atitinkamos sąnaudos su pridėtine verte, kuriai taikomas pelno antkainis. Taigi, remiantis bazine kaina, pelno antkainis yra [9–12] % veiklos sąnaudų. SMBV būdinga maža rizika, įmonė negauna jokios pridėtinės vertės, atsižvelgiant į žaliavas, ir remia nesusijusius su kava gaminius. Veiklos sąnaudos, susijusios su šiomis ribotos paramos veiklomis, yra įtrauktos į sąnaudų bazę. Todėl už šias veiklas taip pat mokama su [9–12] % pelno antkainiu. |
| --- | --- |

(176)

Atsižvelgiant į SMBV, kaip rangovinio gamintojo, vaidmenį, atitinkamos sąnaudos, siekiant nustatyti sąnaudų bazę, naudojamą pelno antkainiui apskaičiuoti, yra tos sąnaudos, kurios sukuria pridėtinę vertę. Pasak Nyderlandų, SMBV atveju veiklos sąnaudos yra atitinkamos sąnaudos su pridėtine verte, kuriai taikomas pelno antkainis. Taigi, remiantis bazine kaina, pelno antkainis yra [9–12] % veiklos sąnaudų. SMBV būdinga maža rizika, įmonė negauna jokios pridėtinės vertės, atsižvelgiant į žaliavas, ir remia nesusijusius su kava gaminius. Veiklos sąnaudos, susijusios su šiomis ribotos paramos veiklomis, yra įtrauktos į sąnaudų bazę. Todėl už šias veiklas taip pat mokama su [9–12] % pelno antkainiu.

| (177) | Atsižvelgiant į palyginamumo koregavimus, Nyderlandai teigia, kad tuo metu, kai buvo parengta sandorių kainodaros ataskaita, kurią yra pagrįstas SMBV IKS, nebuvo jokių nurodymų, kaip vykdyti sandorius su mažos rizikos gamintojais. Šalis patvirtina, kad 2010 m. EBPO SK gairėse yra daugiau instrukcijų dėl palyginamumo koregavimų, įskaitant darbo kapitalo koregavimą, tačiau teigia, kad tie pavyzdžiai yra tik nuorodos ir tai reiškia, kad kitose pozicijose taip pat gali atsirasti įprastas rinkos sąlygas atitinkantis rezultatas. Be to, Nyderlandai teigia, kad vertinimas, nustatant ar SMBV IKS atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, turi būti pagrįstas žiniomis ir tuo metu buvusiomis EBPO SK gairėmis, t. y. 1995 m. EBPO SK gairėmis. Taigi, negalima taikyti ir 2010 m. EBPO SK gairių III skyriaus priedo, kuriame pateiktas palyginamumo koregavimo pavyzdys. |
| --- | --- |

(177)

Atsižvelgiant į palyginamumo koregavimus, Nyderlandai teigia, kad tuo metu, kai buvo parengta sandorių kainodaros ataskaita, kurią yra pagrįstas SMBV IKS, nebuvo jokių nurodymų, kaip vykdyti sandorius su mažos rizikos gamintojais. Šalis patvirtina, kad 2010 m. EBPO SK gairėse yra daugiau instrukcijų dėl palyginamumo koregavimų, įskaitant darbo kapitalo koregavimą, tačiau teigia, kad tie pavyzdžiai yra tik nuorodos ir tai reiškia, kad kitose pozicijose taip pat gali atsirasti įprastas rinkos sąlygas atitinkantis rezultatas. Be to, Nyderlandai teigia, kad vertinimas, nustatant ar SMBV IKS atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, turi būti pagrįstas žiniomis ir tuo metu buvusiomis EBPO SK gairėmis, t. y. 1995 m. EBPO SK gairėmis. Taigi, negalima taikyti ir 2010 m. EBPO SK gairių III skyriaus priedo, kuriame pateiktas palyginamumo koregavimo pavyzdys.

| (178) | Nyderlandai taip pat atliko įprastas rinkos sąlygas atitinkančio intervalo, apskaičiuoto pagal sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktą metodiką, paklaidos analizę, ar yra pakeisti kai kurie parametrai. Nyderlandai pakeitė palyginimo laiko periodą ir perskaičiavo intervalus, kurie buvo laikomi atitinkantys įprastų rinkos sąlygų principą, 2008–2012 m. ir 2003–2012 m. laikotarpiams, lyginant su 2001–2005 m. intervalu, pateiktu sandorių kainodaros ataskaitoje. Be to, Nyderlandai perskaičiavo intervalą, kad SUPP procentinis dydis, atimtas iš atlyginimo pagal antruosius koregavimus, nebūtų lygus EURIBOR plius 50 bazinių taškų, o geriau EURIBOR minus 50 bazinių taškų, ir galiausiai kad jis atitiktų Nyderlandų vadinamą „einamosios sąskaitos normą“. Nyderlandai taip pat apskaičiavo maržą, SMBV gaunamą kaip veiklos sąnaudų ir žaliavų sąnaudų (neįskaitant sąnaudų, susijusių su arbata ir kitų tarpinio pobūdžio SUPP) procentinį dydį 2008–2012 m. ir 2003–2012 m. laikotarpiams ir palygino su visų palyginamųjų bendrovių sąnaudų antkainiu EBT ir EBIT lygiuose tais pačiais laikotarpiais. Remdamiesi šiomis simuliacijomis, Nyderlandai padarė išvadą, kad, jeigu būtų patvirtintos kokios nors Komisijos abejonės, atlyginimas vis tiek būtų įprastas rinkos sąlygas atitinkančiame intervale. Pasak EBPO SK, kai atlyginimas patenka į įprastas rinkos sąlygas atitinkantį intervalą, negalima atlikti jokių koregavimų. |
| --- | --- |

(178)

Nyderlandai taip pat atliko įprastas rinkos sąlygas atitinkančio intervalo, apskaičiuoto pagal sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktą metodiką, paklaidos analizę, ar yra pakeisti kai kurie parametrai. Nyderlandai pakeitė palyginimo laiko periodą ir perskaičiavo intervalus, kurie buvo laikomi atitinkantys įprastų rinkos sąlygų principą, 2008–2012 m. ir 2003–2012 m. laikotarpiams, lyginant su 2001–2005 m. intervalu, pateiktu sandorių kainodaros ataskaitoje. Be to, Nyderlandai perskaičiavo intervalą, kad SUPP procentinis dydis, atimtas iš atlyginimo pagal antruosius koregavimus, nebūtų lygus EURIBOR plius 50 bazinių taškų, o geriau EURIBOR minus 50 bazinių taškų, ir galiausiai kad jis atitiktų Nyderlandų vadinamą „einamosios sąskaitos normą“. Nyderlandai taip pat apskaičiavo maržą, SMBV gaunamą kaip veiklos sąnaudų ir žaliavų sąnaudų (neįskaitant sąnaudų, susijusių su arbata ir kitų tarpinio pobūdžio SUPP) procentinį dydį 2008–2012 m. ir 2003–2012 m. laikotarpiams ir palygino su visų palyginamųjų bendrovių sąnaudų antkainiu EBT ir EBIT lygiuose tais pačiais laikotarpiais. Remdamiesi šiomis simuliacijomis, Nyderlandai padarė išvadą, kad, jeigu būtų patvirtintos kokios nors Komisijos abejonės, atlyginimas vis tiek būtų įprastas rinkos sąlygas atitinkančiame intervale. Pasak EBPO SK, kai atlyginimas patenka į įprastas rinkos sąlygas atitinkantį intervalą, negalima atlikti jokių koregavimų.

| (179) | Galiausiai, kalbant bendriau, Nyderlandai ginčija įtarimą, kad jiems nepavyko paprašyti pagrindinių sutarčių, iš kurių būtų galima matyti, jog SMBV patiria ribotą riziką, tvirtindami, jog tai nėra būtina, nes kiekviename IKS visada yra principinės nuostatos, kad juose pateikti faktai ir aplinkybės yra teisingi ir kad jeigu tie faktai yra pateikti neteisingai, IKS gali būti nutrauktas. Be to, Nyderlandai teigia, kad, kadangi valstybė turėjo istorinę apžvalgą, kaip skrudinimo gamykla buvo įkurta, jai nereikėjo prašyti visų sutarčių (86). |
| --- | --- |

(179)

Galiausiai, kalbant bendriau, Nyderlandai ginčija įtarimą, kad jiems nepavyko paprašyti pagrindinių sutarčių, iš kurių būtų galima matyti, jog SMBV patiria ribotą riziką, tvirtindami, jog tai nėra būtina, nes kiekviename IKS visada yra principinės nuostatos, kad juose pateikti faktai ir aplinkybės yra teisingi ir kad jeigu tie faktai yra pateikti neteisingai, IKS gali būti nutrauktas. Be to, Nyderlandai teigia, kad, kadangi valstybė turėjo istorinę apžvalgą, kaip skrudinimo gamykla buvo įkurta, jai nereikėjo prašyti visų sutarčių (86).

86

4.2.   Pastabos dėl Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymo

Pastabos dėl Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymo

| (180) | Nyderlandai ir toliau teigia, kad SMBV nesuteikiamas joks atrankusis pranašumas ir kad pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį nėra valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(180)

Nyderlandai ir toliau teigia, kad SMBV nesuteikiamas joks atrankusis pranašumas ir kad pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį nėra valstybės pagalbos.

| (181) | Nyderlandai paaiškina, kad įprastų rinkos sąlygų principas yra įtrauktas į CIT 8b straipsnio 1 dalį ir toliau išplėtotas dekrete, kuris visiškai atitinka EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos 9 straipsnį. Nyderlandai dar kartą pakartoja tai, kas yra pateikta ir pačiame dekrete, kad dekrete konkrečiai nagrinėjami tie aspektai, kurie nėra visiškai išaiškinti EBPO gairėse arba kuriems jose nepakanka aiškumo. |
| --- | --- |

(181)

Nyderlandai paaiškina, kad įprastų rinkos sąlygų principas yra įtrauktas į CIT 8b straipsnio 1 dalį ir toliau išplėtotas dekrete, kuris visiškai atitinka EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos 9 straipsnį. Nyderlandai dar kartą pakartoja tai, kas yra pateikta ir pačiame dekrete, kad dekrete konkrečiai nagrinėjami tie aspektai, kurie nėra visiškai išaiškinti EBPO gairėse arba kuriems jose nepakanka aiškumo.

| (182) | Visų pirma, Nyderlandai teigia, kad tam tikrose situacijose, susijusiose su sandorių kainodara, atrankusis pranašumas gali atsirasti tik tuomet, kai parodoma, kad jos aiškiai nukrypsta nuo EBPO SK gairių ir dekreto ir kai taikant įprastų rinkos sąlygų principą padaromos aiškios sprendimo klaidos arba kai nukrypstama nuo nustatytos nacionalinės politikos. Mokesčių institucijų nuožiūra, vertinant ir patvirtinant metodus bei rezultatus atskirais atvejais nereiškia jokio atrankumo bet kokiu būdu arba savavališko elgesio. Atsižvelgiant į tai, kad Nyderlandai laiko SMBV IKS rezultatą rinkos kainos priimtinu priartinimu, jie nelaiko, kad taip SMBV suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(182)

Visų pirma, Nyderlandai teigia, kad tam tikrose situacijose, susijusiose su sandorių kainodara, atrankusis pranašumas gali atsirasti tik tuomet, kai parodoma, kad jos aiškiai nukrypsta nuo EBPO SK gairių ir dekreto ir kai taikant įprastų rinkos sąlygų principą padaromos aiškios sprendimo klaidos arba kai nukrypstama nuo nustatytos nacionalinės politikos. Mokesčių institucijų nuožiūra, vertinant ir patvirtinant metodus bei rezultatus atskirais atvejais nereiškia jokio atrankumo bet kokiu būdu arba savavališko elgesio. Atsižvelgiant į tai, kad Nyderlandai laiko SMBV IKS rezultatą rinkos kainos priimtinu priartinimu, jie nelaiko, kad taip SMBV suteikiamas pranašumas.

| (183) | Be to, Nyderlandai teigia, kad Komisijos taikoma orientacinė sistema, kuri yra įprasta mokesčių sistema, pagrįsta skirtumu tarp ūkio subjekto, vykdančio savo veiklas normaliomis rinkos sąlygomis, pelno ir nuostolių, nėra tinkamai nustatyta. Pasak Nyderlandų, teisinga nuorodų sistema būtų įmonių pajamų mokesčių įstatymas, kuris apima įprastų rinkos sąlygų principą pagal CIT 8b straipsnio 1 dalį ir dekretą, pateikiantį daugiau informacijos apie įprastų rinkos sąlygų principo taikymą. Nyderlandai teigia, kad, kadangi SMBV IKS nenukrypsta nuo CIT 8b straipsnio 1 dalies ir dekreto, negali būti atrankiojo pranašumo. |
| --- | --- |

(183)

Be to, Nyderlandai teigia, kad Komisijos taikoma orientacinė sistema, kuri yra įprasta mokesčių sistema, pagrįsta skirtumu tarp ūkio subjekto, vykdančio savo veiklas normaliomis rinkos sąlygomis, pelno ir nuostolių, nėra tinkamai nustatyta. Pasak Nyderlandų, teisinga nuorodų sistema būtų įmonių pajamų mokesčių įstatymas, kuris apima įprastų rinkos sąlygų principą pagal CIT 8b straipsnio 1 dalį ir dekretą, pateikiantį daugiau informacijos apie įprastų rinkos sąlygų principo taikymą. Nyderlandai teigia, kad, kadangi SMBV IKS nenukrypsta nuo CIT 8b straipsnio 1 dalies ir dekreto, negali būti atrankiojo pranašumo.

| (184) | Atsižvelgiant į naudojamą TGMM metodą, Nyderlandai teigia, kad, remiantis dekretu, kiekvienas mokesčių mokėtojas iš esmės gal laisvai pasirinkti sandorių kainodaros metodą, jeigu tas pasirinktas metodas lemia konkretaus sandorio rezultatą įprastomis rinkos sąlygomis. Taigi, Komisijos iškilusios abejonės dėl TGMM naudojimo viršija abejones, kurias Nyderlandų mokesčių administratorius galėjo būti pareiškęs pagal dekretą, atsižvelgiant į sandorių kainodaros metodą. Be to, Nyderlandai tvirtina, kad dekrete reikalaujama, kad sandorių kainodaros analizė nustatytų tik įprastas rinkos sąlygas atitinkantį rezultatų intervalą, o ne tikslią įprastomis rinkos sąlygomis taikomą kainą. |
| --- | --- |

(184)

Atsižvelgiant į naudojamą TGMM metodą, Nyderlandai teigia, kad, remiantis dekretu, kiekvienas mokesčių mokėtojas iš esmės gal laisvai pasirinkti sandorių kainodaros metodą, jeigu tas pasirinktas metodas lemia konkretaus sandorio rezultatą įprastomis rinkos sąlygomis. Taigi, Komisijos iškilusios abejonės dėl TGMM naudojimo viršija abejones, kurias Nyderlandų mokesčių administratorius galėjo būti pareiškęs pagal dekretą, atsižvelgiant į sandorių kainodaros metodą. Be to, Nyderlandai tvirtina, kad dekrete reikalaujama, kad sandorių kainodaros analizė nustatytų tik įprastas rinkos sąlygas atitinkantį rezultatų intervalą, o ne tikslią įprastomis rinkos sąlygomis taikomą kainą.

| (185) | Nyderlandai taip tvirtina, kad sprendimas neatsižvelgia į tai, jog asocijuotos ir neasocijuotos bendrovės ne visada yra panašioje teisinėje ir faktinėje situacijoje. Tarp asocijuotų ir neasocijuotų bendrovių, visada yra skirtumų, kurie, pasak Nyderlandų taip pat pripažįstami Komisijos Groepsrentebox sprendime (87). |
| --- | --- |

(185)

Nyderlandai taip tvirtina, kad sprendimas neatsižvelgia į tai, jog asocijuotos ir neasocijuotos bendrovės ne visada yra panašioje teisinėje ir faktinėje situacijoje. Tarp asocijuotų ir neasocijuotų bendrovių, visada yra skirtumų, kurie, pasak Nyderlandų taip pat pripažįstami Komisijos Groepsrentebox sprendime (87).

Groepsrentebox

87

| (186) | Galiausiai, Nyderlandai pažymi, kad, jeigu Komisija primestų valstybių narių mokesčių principams savo aiškinimą, ji pažeistų Nyderlandų suverenumą. |
| --- | --- |

(186)

Galiausiai, Nyderlandai pažymi, kad, jeigu Komisija primestų valstybių narių mokesčių principams savo aiškinimą, ji pažeistų Nyderlandų suverenumą.

5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

5.1.   
  „Starbucks“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą ir prašymo suteikti rinkos informaciją

„Starbucks“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą ir prašymo suteikti rinkos informaciją

| (187) | 2015 m. sausio 16 d.„Starbucks“ atsiuntė savo pastabas dėl Sprendimo pradėti procedūrą. Be to, 2015 m. balandžio 13 d., 2015 m. gegužės 29 d., 2015 m. rugsėjo 10 d. ir 2015 m. rugsėjo 23 d. raštais „Starbucks“ atsiuntė Komisijai rinkos informaciją. „Starbucks“ pastabos labai priminė Nyderlandų pastabas tuo atžvilgiu, kad jie abu teigė, jog atlyginimas SMBV IKS buvo nurodytas pagal įprastų rinkos sąlygų principą ir nesuteikė SMBV atrankiojo pranašumo. |
| --- | --- |

(187)

2015 m. sausio 16 d.„Starbucks“ atsiuntė savo pastabas dėl Sprendimo pradėti procedūrą. Be to, 2015 m. balandžio 13 d., 2015 m. gegužės 29 d., 2015 m. rugsėjo 10 d. ir 2015 m. rugsėjo 23 d. raštais „Starbucks“ atsiuntė Komisijai rinkos informaciją. „Starbucks“ pastabos labai priminė Nyderlandų pastabas tuo atžvilgiu, kad jie abu teigė, jog atlyginimas SMBV IKS buvo nurodytas pagal įprastų rinkos sąlygų principą ir nesuteikė SMBV atrankiojo pranašumo.

| (188) | Pirma, „Starbucks“ teigia, kad SMBV tik atlieka ribotas, su maža rizika susijusias funkcijas, remdama pasaulinę „Starbucks“ organizaciją ir vykdydama EARA regiono aptarnavimą. Remiant šį argumentą, <...>. Pasak „Starbucks“, pagrindinė SMBV atsakomybė yra kavos skrudinimas ir pakavimas, taip pat logistikos ir administracinės veiklos, siekiant užtikrinti sklandų ir efektyvų įvairių prekių tiekimą vystytojams. |
| --- | --- |

(188)

Pirma, „Starbucks“ teigia, kad SMBV tik atlieka ribotas, su maža rizika susijusias funkcijas, remdama pasaulinę „Starbucks“ organizaciją ir vykdydama EARA regiono aptarnavimą. Remiant šį argumentą, <...>. Pasak „Starbucks“, pagrindinė SMBV atsakomybė yra kavos skrudinimas ir pakavimas, taip pat logistikos ir administracinės veiklos, siekiant užtikrinti sklandų ir efektyvų įvairių prekių tiekimą vystytojams.

| (189) | Atsižvelgdama į pasirinktą struktūrą, „Starbucks“ tvirtina, kad buvo svarstymų dėl skrudinimo vykdymo konsignacijos būdu, tačiau tai būtų buvę nepraktiška ir būtų sukėlę administracinės painiavos ir per daug sandorių tarp bendrovių. Siekiant suderinti administracinę ir teisinę struktūrą su fiziniu prekių srautu ir užtikrinti efektyvumą, „Starbucks“ priėmė sprendimą, kad SMBV bus kaip perkančioji ir sąskaitas pateikiančioji organizacija. Esant tokiai struktūrai, apyvartinės atsargos (žalios kavos pupelės, ne kavos gaminiai ir nestrateginės prekės) yra yra įtraukiamos į SMBV balansą, nes apskaitos standartai ir praktika vadovaujasi teisėtu gaminių srautu. Tačiau „Starbucks“ tvirtina, kad SMBV, kaip perkančiosios ir sąskaitas pateikiančios organizacijos, vaidmuo yra tik administracinio pobūdžio ir jai neperduodama jokia rizika arba komercinės atsakomybės, nes pagal Susitarimą dėl skrudinimo visą ekonominę SMBV riziką, įskaitant apyvartinių atsargų riziką, prisiima „Starbucks US“ remiama.Alki LP. Be to, net ir paskyrus SMBV perkančiąja šalimi vystytojų atžvilgiu, tai atliekama remiantis standartizuotais susitarimais ir pagrindinėmis sąlygomis bei nuostatomis, kurias nustato „Starbucks US“. Galiausiai, kadangi SMBV įgyja teisėtą nuosavybę, apyvartinės atsargos taip pat turėtų būti įtrauktos į įmonės balansą, kas, pasak „Starbucks“, taip pat paaiškina, kodėl SMBV prisiėmė nuostatas dėl apyvartinių atsargų išėmimo iš apyvartos, už ką jai yra kompensuojama pagal SMBV IKS. |
| --- | --- |

(189)

Atsižvelgdama į pasirinktą struktūrą, „Starbucks“ tvirtina, kad buvo svarstymų dėl skrudinimo vykdymo konsignacijos būdu, tačiau tai būtų buvę nepraktiška ir būtų sukėlę administracinės painiavos ir per daug sandorių tarp bendrovių. Siekiant suderinti administracinę ir teisinę struktūrą su fiziniu prekių srautu ir užtikrinti efektyvumą, „Starbucks“ priėmė sprendimą, kad SMBV bus kaip perkančioji ir sąskaitas pateikiančioji organizacija. Esant tokiai struktūrai, apyvartinės atsargos (žalios kavos pupelės, ne kavos gaminiai ir nestrateginės prekės) yra yra įtraukiamos į SMBV balansą, nes apskaitos standartai ir praktika vadovaujasi teisėtu gaminių srautu. Tačiau „Starbucks“ tvirtina, kad SMBV, kaip perkančiosios ir sąskaitas pateikiančios organizacijos, vaidmuo yra tik administracinio pobūdžio ir jai neperduodama jokia rizika arba komercinės atsakomybės, nes pagal Susitarimą dėl skrudinimo visą ekonominę SMBV riziką, įskaitant apyvartinių atsargų riziką, prisiima „Starbucks US“ remiama.Alki LP. Be to, net ir paskyrus SMBV perkančiąja šalimi vystytojų atžvilgiu, tai atliekama remiantis standartizuotais susitarimais ir pagrindinėmis sąlygomis bei nuostatomis, kurias nustato „Starbucks US“. Galiausiai, kadangi SMBV įgyja teisėtą nuosavybę, apyvartinės atsargos taip pat turėtų būti įtrauktos į įmonės balansą, kas, pasak „Starbucks“, taip pat paaiškina, kodėl SMBV prisiėmė nuostatas dėl apyvartinių atsargų išėmimo iš apyvartos, už ką jai yra kompensuojama pagal SMBV IKS.

| (190) | Atsižvelgiant į pasirinktą sandorių kainodaros metodą, nors ir nepateikta sandorių kainodaros ataskaitoje, „Starbucks“ nustato „Alki LP“ vaidmenį SMBV vaidmens atžvilgiu. „Starbucks“ tvirtina, kad, kadangi SMBV dalyvauja tik įprastine skrudinimo, pakavimo ir remiančios logistikos bei administracinių paslaugų veiklose, o „Alki LP“ suteikia licencijas, susijusias su vertinga intelektine nuosavybe, ir prisiima verslo riziką, SMBV yra mažiausiai sudėtingas ūkinis subjektas. Taigi, TGMM yra tinkamiausias sandorių kainodaros metodas. „Starbucks“ tvirtina, kad, kadangi nėra palyginamųjų sandorių, panašių į susitarimus tarp „Alki LP“ ir SMBV, PNK metodas nebūtų tinkamas sandorių kainodarai. Bet kuriuo atveju Nyderlandų mokesčių administratorius turi pradėti sandorių kainodaros tyrimą, remdamasis mokesčių mokėtojo pasirinkta metodika. |
| --- | --- |

(190)

Atsižvelgiant į pasirinktą sandorių kainodaros metodą, nors ir nepateikta sandorių kainodaros ataskaitoje, „Starbucks“ nustato „Alki LP“ vaidmenį SMBV vaidmens atžvilgiu. „Starbucks“ tvirtina, kad, kadangi SMBV dalyvauja tik įprastine skrudinimo, pakavimo ir remiančios logistikos bei administracinių paslaugų veiklose, o „Alki LP“ suteikia licencijas, susijusias su vertinga intelektine nuosavybe, ir prisiima verslo riziką, SMBV yra mažiausiai sudėtingas ūkinis subjektas. Taigi, TGMM yra tinkamiausias sandorių kainodaros metodas. „Starbucks“ tvirtina, kad, kadangi nėra palyginamųjų sandorių, panašių į susitarimus tarp „Alki LP“ ir SMBV, PNK metodas nebūtų tinkamas sandorių kainodarai. Bet kuriuo atveju Nyderlandų mokesčių administratorius turi pradėti sandorių kainodaros tyrimą, remdamasis mokesčių mokėtojo pasirinkta metodika.

| (191) | „Starbucks“ primena, kad, taikant bet kurį sandorių kainodaros metodą, paprastai sukuriamas duomenų intervalas, kuris galėtų būti vienodai pateisinamas, nes sandorių kainodara nėra tikslus mokslas, ir kad, atliekant bet kurią sandorių kainodaros analizę, bus neišvengiamai gautas įprastas rinkos sąlygas atitinkantis rezultatų intervalas ir išvada apie tam tikrą, bet ne konkrečią įprastomis rinkos sąlygomis taikomą kainą. |
| --- | --- |

(191)

„Starbucks“ primena, kad, taikant bet kurį sandorių kainodaros metodą, paprastai sukuriamas duomenų intervalas, kuris galėtų būti vienodai pateisinamas, nes sandorių kainodara nėra tikslus mokslas, ir kad, atliekant bet kurią sandorių kainodaros analizę, bus neišvengiamai gautas įprastas rinkos sąlygas atitinkantis rezultatų intervalas ir išvada apie tam tikrą, bet ne konkrečią įprastomis rinkos sąlygomis taikomą kainą.

tam tikrą

konkrečią

| (192) | Kalbant apie koregavimus, jų tikslas yra atkreipti dėmesį į svarbius skirtumus tarp SMBV ir palyginamųjų bendrovių struktūrų, įskaitant pavyzdį, kuriam taikomas atitinkamas įprastomis rinkos sąlygomis mokamas atlyginimas, funkcinių profilių. Pasak „Starbucks“, tie koregavimai buvo tinkami, tam tikrais atžvilgiais konservatyvūs ir, be abejonių, nesumenkino SMBV atlyginimo už įmonės atliktas funkcijas. Norėdama toliau įrodinėti (9–12) % antkainio pagrįstumą, „Starbucks“ paprašė (patarėjo mokesčių klausimais) atlikti palyginimą tarp faktinių SMBV rezultatų ir faktinių palyginamos bendrovės rezultatų 2008–2012 m. laikotarpiu. Ši atgalinė analizė rodo, kad (9–12) % antkainis patikimai išliko atitinkamuose intervaluose. Tai taip pat patvirtina SMBV taikomos sandorių kainodaros metodikos atitiktį įprastų rinkos sąlygų principui, kaip numatyta IKS, sudarytame su Nyderlandų mokesčių institucijomis. „Starbucks“ taip pat paprašė [teisės paslaugų firmos] pateikti antrąją nuomonę, ar 2007 m. sandorių kainodaros ataskaitoje buvo tinkamai taikomas įprastų rinkos sąlygų principas. (Teisės paslaugų firma) pati neatliko faktinio tyrimo, bet apžvelgė sandorių kainodaros ataskaitą ir patarėjui mokesčių klausimais primenamus dokumentus. Firma padarė išvadą, kad SMBV grupės vidaus sandoriams buvo pagrįstai taikytas įprastų rinkos sąlygų principas. |
| --- | --- |

(192)

Kalbant apie koregavimus, jų tikslas yra atkreipti dėmesį į svarbius skirtumus tarp SMBV ir palyginamųjų bendrovių struktūrų, įskaitant pavyzdį, kuriam taikomas atitinkamas įprastomis rinkos sąlygomis mokamas atlyginimas, funkcinių profilių. Pasak „Starbucks“, tie koregavimai buvo tinkami, tam tikrais atžvilgiais konservatyvūs ir, be abejonių, nesumenkino SMBV atlyginimo už įmonės atliktas funkcijas. Norėdama toliau įrodinėti (9–12) % antkainio pagrįstumą, „Starbucks“ paprašė (patarėjo mokesčių klausimais) atlikti palyginimą tarp faktinių SMBV rezultatų ir faktinių palyginamos bendrovės rezultatų 2008–2012 m. laikotarpiu. Ši atgalinė analizė rodo, kad (9–12) % antkainis patikimai išliko atitinkamuose intervaluose. Tai taip pat patvirtina SMBV taikomos sandorių kainodaros metodikos atitiktį įprastų rinkos sąlygų principui, kaip numatyta IKS, sudarytame su Nyderlandų mokesčių institucijomis. „Starbucks“ taip pat paprašė [teisės paslaugų firmos] pateikti antrąją nuomonę, ar 2007 m. sandorių kainodaros ataskaitoje buvo tinkamai taikomas įprastų rinkos sąlygų principas. (Teisės paslaugų firma) pati neatliko faktinio tyrimo, bet apžvelgė sandorių kainodaros ataskaitą ir patarėjui mokesčių klausimais primenamus dokumentus. Firma padarė išvadą, kad SMBV grupės vidaus sandoriams buvo pagrįstai taikytas įprastų rinkos sąlygų principas.

| (193) | Panašiai kaip ir Nyderlandai, „Starbucks“ taip pat teigia, kad Komisija neteisingai nustatė orientacinę sistemą. „Starbucks“ teigia, kad orientacinė sistema turėtų būti Nyderlandų įmonių apmokestinimo sistema, o konkrečiau – CIT 8b straipsnio 1 dalis, dekretas ir Nyderlandų mokesčių institucijų administracinė praktika. Pasak abiejų šalių, nuogąstavimai dėl valstybės pagalbos galėtų atsirasti tik tuomet, jeigu SMBA IKS nukryptų nuo įprastinio įprastų rinkos sąlygų principo Nyderlanduose aiškinimo ir taikymo. Be to, „Starbucks“ tvirtina, kad trūksta mokesčių mokėtojų orientacinės grupės nustatymo, ir teigia, kad susijusios ir nesusijusios bendrovės ne visada yra palyginamoje teisinėje ir faktinėje situacijoje (88). Galiausiai „Starbucks“ kritikuoja Komisijos požiūrį dėl prieštaravimo Nyderlandų mokesčių administratoriaus „požiūriui skirti prioritetą turiniui formos atžvilgiu“. |
| --- | --- |

(193)

Panašiai kaip ir Nyderlandai, „Starbucks“ taip pat teigia, kad Komisija neteisingai nustatė orientacinę sistemą. „Starbucks“ teigia, kad orientacinė sistema turėtų būti Nyderlandų įmonių apmokestinimo sistema, o konkrečiau – CIT 8b straipsnio 1 dalis, dekretas ir Nyderlandų mokesčių institucijų administracinė praktika. Pasak abiejų šalių, nuogąstavimai dėl valstybės pagalbos galėtų atsirasti tik tuomet, jeigu SMBA IKS nukryptų nuo įprastinio įprastų rinkos sąlygų principo Nyderlanduose aiškinimo ir taikymo. Be to, „Starbucks“ tvirtina, kad trūksta mokesčių mokėtojų orientacinės grupės nustatymo, ir teigia, kad susijusios ir nesusijusios bendrovės ne visada yra palyginamoje teisinėje ir faktinėje situacijoje (88). Galiausiai „Starbucks“ kritikuoja Komisijos požiūrį dėl prieštaravimo Nyderlandų mokesčių administratoriaus „požiūriui skirti prioritetą turiniui formos atžvilgiu“.

88

| (194) | Atsakydama į bendrovei „Starbucks“ Komisijos pateiktą prašymą suteikti rinkos informaciją, bendrovė savo pateiktuose dokumentuose išreiškė savo požiūrį, pateiktą 151–154 konstatuojamosiose dalyse. Be to, „Starbucks“ nurodė, kad SMBV IKS vertinimui Komisija negali naudoti iki jo sudarymo buvusios informacijos. |
| --- | --- |

(194)

Atsakydama į bendrovei „Starbucks“ Komisijos pateiktą prašymą suteikti rinkos informaciją, bendrovė savo pateiktuose dokumentuose išreiškė savo požiūrį, pateiktą 151–154 konstatuojamosiose dalyse. Be to, „Starbucks“ nurodė, kad SMBV IKS vertinimui Komisija negali naudoti iki jo sudarymo buvusios informacijos.

| (195) | 2015 m. liepos 24 d.„Starbucks“ pateikė [valdymo konsultacinės firmos] ataskaitą, parengtą atsakant į jos prašymą išanalizuoti atlyginimo už gamybą ir logistikos (administracines) paslaugas modelius. „Starbucks“ tvirtina, kad ataskaita remia „Starbucks“ poziciją dėl pasirinkto atlyginimo modelio ir pelno lygio rodiklio (89). |
| --- | --- |

(195)

2015 m. liepos 24 d.„Starbucks“ pateikė [valdymo konsultacinės firmos] ataskaitą, parengtą atsakant į jos prašymą išanalizuoti atlyginimo už gamybą ir logistikos (administracines) paslaugas modelius. „Starbucks“ tvirtina, kad ataskaita remia „Starbucks“ poziciją dėl pasirinkto atlyginimo modelio ir pelno lygio rodiklio (89).

89

5.2.   Nederlandse Orde van Belastingadviseurs

Nederlandse Orde van Belastingadviseurs

| (196) | NOB tvirtina, kad nustatymas, ar tam tikras mokesčių mokėtojo mokesčių traktavimas pagal IKS sudaro valstybės pagalbą, turėtų būti pagrįstas Nyderlandų teisėkūra, administracine praktika ir įprastų rinkos sąlygų principo taikymu tuo metu, kai IKS sudarytas. NOB taip pat tvirtina, kad pagal dekretą Nyderlandų mokesčių administratorius netaiko „geriausio metodo taisyklės“ (tai yra jis nereikalauja, kad apskaičiuojant mokestinę bazę būtų naudojamas geriausias metodas) ir kad, taikant įprastų rinkos sąlygų principą, vietoj vienos įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos dažnai gaunamas įprastas rinkos sąlygas atitinkantis intervalas. NOB atkreipia dėmesį, kad Sprendime pradėti procedūrą pateikta nuoroda į apdairų nepriklausomą rinkos ekonominės veiklos vykdytoją atrodo lyg būtų pristatomas naujas ES standartas virš ir už EBPO SK gairių, skirtų įvertinti, ar įmonių susitarimai sudaryti įprastomis rinkos sąlygomis. NOB prašo patvirtinti, kad Komisija orientacine sistema naudos šalies vidaus teisinę sistemą ir nenaudos jokių kitų standartų. NOB taip pat nurodo, kad mokesčių mokėtojai turi turėti teisėtų lūkesčių dėl to, jog išankstinės kainodaros susitarimai, sudaryti remiantis nacionaliniu šalies įstatymų išaiškinimu, nesudarys valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(196)

NOB tvirtina, kad nustatymas, ar tam tikras mokesčių mokėtojo mokesčių traktavimas pagal IKS sudaro valstybės pagalbą, turėtų būti pagrįstas Nyderlandų teisėkūra, administracine praktika ir įprastų rinkos sąlygų principo taikymu tuo metu, kai IKS sudarytas. NOB taip pat tvirtina, kad pagal dekretą Nyderlandų mokesčių administratorius netaiko „geriausio metodo taisyklės“ (tai yra jis nereikalauja, kad apskaičiuojant mokestinę bazę būtų naudojamas geriausias metodas) ir kad, taikant įprastų rinkos sąlygų principą, vietoj vienos įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos dažnai gaunamas įprastas rinkos sąlygas atitinkantis intervalas. NOB atkreipia dėmesį, kad Sprendime pradėti procedūrą pateikta nuoroda į apdairų nepriklausomą rinkos ekonominės veiklos vykdytoją atrodo lyg būtų pristatomas naujas ES standartas virš ir už EBPO SK gairių, skirtų įvertinti, ar įmonių susitarimai sudaryti įprastomis rinkos sąlygomis. NOB prašo patvirtinti, kad Komisija orientacine sistema naudos šalies vidaus teisinę sistemą ir nenaudos jokių kitų standartų. NOB taip pat nurodo, kad mokesčių mokėtojai turi turėti teisėtų lūkesčių dėl to, jog išankstinės kainodaros susitarimai, sudaryti remiantis nacionaliniu šalies įstatymų išaiškinimu, nesudarys valstybės pagalbos.

5.3.   VNO-NCW

VNO-NCW

| (197) | VNO-NCW išreiškia savo susirūpinimą dėl apdairaus nepriklausomo rinkos ekonominės veiklos vykdytojo tikrinimo taikymo ir skatina naudoti nacionalines sandorių kainodaros taisykles, kaip lyginamąjį standartą vertinimo atrankumui. Teigiama, kad, taikant įprastų rinkos sąlygų principą, paprastai vietoj vienos įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos gaunamas įprastas rinkos sąlygas atitinkantis intervalas. |
| --- | --- |

(197)

VNO-NCW išreiškia savo susirūpinimą dėl apdairaus nepriklausomo rinkos ekonominės veiklos vykdytojo tikrinimo taikymo ir skatina naudoti nacionalines sandorių kainodaros taisykles, kaip lyginamąjį standartą vertinimo atrankumui. Teigiama, kad, taikant įprastų rinkos sąlygų principą, paprastai vietoj vienos įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos gaunamas įprastas rinkos sąlygas atitinkantis intervalas.

5.4.   ATOZ

ATOZ

| (198) | ATOZ pagrindinis argumentas yra susijęs su Sprendimo pradėti procedūrą teisine baze. Pasak ATOZ, sprendime neišskiriama, ar kainodaros susitarimas SMBV IKS nukrypsta nuo Nyderlandų administracinės praktikos, nuo bet kokių kitų mokesčių institucijų įprastinės praktikos arba nuo EBPO standartų, tačiau tik pateikia išvadą, kad juo nesilaikoma įprastų rinkos sąlygų principo. ATOZ teigia, kad atrodo, jog Komisija mano, kad yra objektyvus įprastų rinkos sąlygų standartas, pagrįstas EBPO principais ir kažkaip įtvirtintas ES teisėje, kuris peržengia valstybių narių nacionalinę teisę ir praktiką. Tačiau, pasak ATOZ, Komisija turėtų apsvarstyti, ar SMBV IKS atitinka Nyderlandų įstatymus. ATOZ tvirtina, kad Komisijos nuostatos sukelia, be kita ko, teisinį netikrumą tarptautinėms bendrovėms. |
| --- | --- |

(198)

ATOZ pagrindinis argumentas yra susijęs su Sprendimo pradėti procedūrą teisine baze. Pasak ATOZ, sprendime neišskiriama, ar kainodaros susitarimas SMBV IKS nukrypsta nuo Nyderlandų administracinės praktikos, nuo bet kokių kitų mokesčių institucijų įprastinės praktikos arba nuo EBPO standartų, tačiau tik pateikia išvadą, kad juo nesilaikoma įprastų rinkos sąlygų principo. ATOZ teigia, kad atrodo, jog Komisija mano, kad yra objektyvus įprastų rinkos sąlygų standartas, pagrįstas EBPO principais ir kažkaip įtvirtintas ES teisėje, kuris peržengia valstybių narių nacionalinę teisę ir praktiką. Tačiau, pasak ATOZ, Komisija turėtų apsvarstyti, ar SMBV IKS atitinka Nyderlandų įstatymus. ATOZ tvirtina, kad Komisijos nuostatos sukelia, be kita ko, teisinį netikrumą tarptautinėms bendrovėms.

5.5.   Oxfam

Oxfam

| (199) | Oxfam savo pastabose išreiškė paramą Komisijos tyrimui, skatindama Komisiją sustiprinti tyrimo pajėgumus, atsižvelgiant ir į tai, kad ji gali turėti daugiau priemonių, nei nacionaliniai organai, struktūriškai įvertinti valstybių narių sprendimų dėl mokesčių praktikas. Oxfam ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų patvirtintos atitinkamos sankcijos tiems atvejams, kai patvirtinami atrankieji pranašumai, siekiant sustabdyti žalingas mokesčių praktikas. |
| --- | --- |

(199)

Oxfam savo pastabose išreiškė paramą Komisijos tyrimui, skatindama Komisiją sustiprinti tyrimo pajėgumus, atsižvelgiant ir į tai, kad ji gali turėti daugiau priemonių, nei nacionaliniai organai, struktūriškai įvertinti valstybių narių sprendimų dėl mokesčių praktikas. Oxfam ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų patvirtintos atitinkamos sankcijos tiems atvejams, kai patvirtinami atrankieji pranašumai, siekiant sustabdyti žalingas mokesčių praktikas.

Oxfam

Oxfam

5.6.   BAK

BAK

| (200) | BAK remia Sprendime pradėti procedūrą Komisijos pateiktus argumentus ir teigia, kad bendruoju atveju tokios rūšies susitarimai ir teisinės struktūros mažina tarptautinius mokesčius ir tai turi neigiamų pasekmių vartotojams ir darbuotojams. |
| --- | --- |

(200)

BAK remia Sprendime pradėti procedūrą Komisijos pateiktus argumentus ir teigia, kad bendruoju atveju tokios rūšies susitarimai ir teisinės struktūros mažina tarptautinius mokesčius ir tai turi neigiamų pasekmių vartotojams ir darbuotojams.

6.   BENDROVĖS X PASTABOS

BENDROVĖS X PASTABOS

| (201) | Bendrovė X, nenorinti atskleisti savo tapatybės, atsakydama į Sprendimą pradėti procedūrą, pateikė Komisijai savo pastabas. Pasak šios bendrovės, remiantis jos, kaip „Starbucks“ konkurentės, vertinimais, žalios kavos skrudinimo proceso (skrudinimas ir pakavimas, neskaitant pakavimo medžiagų sąnaudų) pridėtinė vertė vidutiniškai būtų lygi 13–17 % sąnaudų žaliai kavai (skrudinta ir malta kava arba kavos pupelės). Pasak šios bendrovės, tokie lygiai būtų taikomi visiems platinimo kanalams. |
| --- | --- |

(201)

Bendrovė X, nenorinti atskleisti savo tapatybės, atsakydama į Sprendimą pradėti procedūrą, pateikė Komisijai savo pastabas. Pasak šios bendrovės, remiantis jos, kaip „Starbucks“ konkurentės, vertinimais, žalios kavos skrudinimo proceso (skrudinimas ir pakavimas, neskaitant pakavimo medžiagų sąnaudų) pridėtinė vertė vidutiniškai būtų lygi 13–17 % sąnaudų žaliai kavai (skrudinta ir malta kava arba kavos pupelės). Pasak šios bendrovės, tokie lygiai būtų taikomi visiems platinimo kanalams.

7.   
  „STARBUCKS“ KONKURENTŲ PATEIKTA INFORMACIJA, ATSAKANT Į PRAŠYMĄ SUTEIKTI RINKOS INFORMACIJĄ

„STARBUCKS“ KONKURENTŲ PATEIKTA INFORMACIJA, ATSAKANT Į PRAŠYMĄ SUTEIKTI RINKOS INFORMACIJĄ

7.1.   Bendrovės, su kuriomis Komisija susisiekė dėl prašymo suteikti rinkos informaciją

Bendrovės, su kuriomis Komisija susisiekė dėl prašymo suteikti rinkos informaciją

| (202) | Kaip paaiškinta 20 konstatuojamojoje dalyje, Komisija susisiekė su keturiais „Starbucks“ konkurentais, kad jie pateiktų rinkos informaciją apie jų verslo modelį ir jų vertę kuriančias veiklas ir Komisija galėtų užbaigti jos atliekamą SMBV IKS vertinimą. Keturi susiję konkurentai yra bendrovė Y, Dallmayr, Nestlé ir Melitta. Keturių bendrovių pasirinkimas buvo pagrįstas tuo, kad visos bendrovės vykdo veiklą kavos skrudinimo segmente ir, būdamos grupės narės, galėtų padėti paaiškinti kavos skrudinimo veiklų organizavimą integruotoje bendrovėje. |
| --- | --- |

(202)

Kaip paaiškinta 20 konstatuojamojoje dalyje, Komisija susisiekė su keturiais „Starbucks“ konkurentais, kad jie pateiktų rinkos informaciją apie jų verslo modelį ir jų vertę kuriančias veiklas ir Komisija galėtų užbaigti jos atliekamą SMBV IKS vertinimą. Keturi susiję konkurentai yra bendrovė Y, Dallmayr, Nestlé ir Melitta. Keturių bendrovių pasirinkimas buvo pagrįstas tuo, kad visos bendrovės vykdo veiklą kavos skrudinimo segmente ir, būdamos grupės narės, galėtų padėti paaiškinti kavos skrudinimo veiklų organizavimą integruotoje bendrovėje.

Dallmayr

Nestlé

Melitta

7.2.   Dallmayr

Dallmayr

| (203) | 2015 m. balandžio 27 d. raštu Dallmayr atsakė į Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją. |
| --- | --- |

(203)

2015 m. balandžio 27 d. raštu Dallmayr atsakė į Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją.

Dallmayr

| (204) | Dallmayr informavo Komisiją, kad kavos skrudinimas yra atliekamas kaip atskira veikla arba kaip vertikaliai integruota veikla bendrovėje. Stambesnės bendrovės paprastai atlieka skrudinimą šiose pačiose bendrovėse. Aprūpinimo funkcija paprastai yra integruota su skrudinimo funkcija. Dallmayr neperkelia skrudinimo proceso į kitas įmones. |
| --- | --- |

(204)

Dallmayr informavo Komisiją, kad kavos skrudinimas yra atliekamas kaip atskira veikla arba kaip vertikaliai integruota veikla bendrovėje. Stambesnės bendrovės paprastai atlieka skrudinimą šiose pačiose bendrovėse. Aprūpinimo funkcija paprastai yra integruota su skrudinimo funkcija. Dallmayr neperkelia skrudinimo proceso į kitas įmones.

Dallmayr

Dallmayr

| (205) | Dallmayr laiko skrudinimą atliekančios trečiosios šalies autorinio atlyginimo mokėjimą gana neįprastu dalyku. Iš tikrųjų Dallmayr mano, kad klientas turėtų mokėti skrudinimo įmonei, o ne atvirkščiai. |
| --- | --- |

(205)

Dallmayr laiko skrudinimą atliekančios trečiosios šalies autorinio atlyginimo mokėjimą gana neįprastu dalyku. Iš tikrųjų Dallmayr mano, kad klientas turėtų mokėti skrudinimo įmonei, o ne atvirkščiai.

Dallmayr

Dallmayr

7.3.   Nestlé

Nestlé

| (206) | 2015 m. gegužės 20 d. raštu Nestlé atsakė į Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją. Nestlé nurodė tris elementus, kurie yra svarbūs kavos vertės sukūrimui. Tie elementai yra kokybė (pupelių rūšis), tamsumas (pasiektas skrudinimo metu) ir sumalimo stambumas. Bendrovė taip pat nurodė, kad ji nepasitelkia ir nepasitelks kitų įmonių darbuotojų skrudinimo funkcijai atlikti dėl skrudinimo svarbos gaminio skonio savybėms. |
| --- | --- |

(206)

2015 m. gegužės 20 d. raštu Nestlé atsakė į Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją. Nestlé nurodė tris elementus, kurie yra svarbūs kavos vertės sukūrimui. Tie elementai yra kokybė (pupelių rūšis), tamsumas (pasiektas skrudinimo metu) ir sumalimo stambumas. Bendrovė taip pat nurodė, kad ji nepasitelkia ir nepasitelks kitų įmonių darbuotojų skrudinimo funkcijai atlikti dėl skrudinimo svarbos gaminio skonio savybėms.

Nestlé

Nestlé

7.4.   Melitta

Melitta

| (207) | 2015 m. gegužės 26 d. raštu Melitta atsakė į Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją. Melitta nurodė situacijas, kurioms jie galėtų pasitelkti kitų įmonių darbuotojus kavos pupelių skrudinimui. Šios situacijos yra tokios: i) kai gamykloje nėra įrengimų gaminti tam tikras gaminių rūšis, tokias kaip specialios pakavimo konstrukcijos arba minkšti įdėklai, ii) kai gamykloje nėra įrengimų, skirtų gaminti tirpią kavą ir iii) kai pardavimas viršija galimus skrudinimo ir pakavimo pajėgumus gamykloje. Pastaruoju atveju, kai skrudinimui ir pakavimui pasitelkiami kitų įmonių darbuotojai dėl ribotų pajėgumų, žalios kavos pupelės iš Melittos siunčiamos tiekėjui, kuris skrudina ir pakuoja kavą iki baigto gaminio. Pagamintas produktas pristatomas į Melitta įmonę. Tokia sutartis buvo sudaryta su tuo pačiu tiekėju keletą metų. |
| --- | --- |

(207)

2015 m. gegužės 26 d. raštu Melitta atsakė į Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją. Melitta nurodė situacijas, kurioms jie galėtų pasitelkti kitų įmonių darbuotojus kavos pupelių skrudinimui. Šios situacijos yra tokios: i) kai gamykloje nėra įrengimų gaminti tam tikras gaminių rūšis, tokias kaip specialios pakavimo konstrukcijos arba minkšti įdėklai, ii) kai gamykloje nėra įrengimų, skirtų gaminti tirpią kavą ir iii) kai pardavimas viršija galimus skrudinimo ir pakavimo pajėgumus gamykloje. Pastaruoju atveju, kai skrudinimui ir pakavimui pasitelkiami kitų įmonių darbuotojai dėl ribotų pajėgumų, žalios kavos pupelės iš Melittos siunčiamos tiekėjui, kuris skrudina ir pakuoja kavą iki baigto gaminio. Pagamintas produktas pristatomas į Melitta įmonę. Tokia sutartis buvo sudaryta su tuo pačiu tiekėju keletą metų.

Melitta

Melitta

Melittos

Melitta

| (208) | Norėdama užtikrinti pagamintų gaminių kokybę ir skonį, Melitta teikia trečiajai šaliai, kuri pasitelkiama skrudinimo veikloms, skrudinimo kreivės instrukcijas arba apibrėžtus skonio profilius. |
| --- | --- |

(208)

Norėdama užtikrinti pagamintų gaminių kokybę ir skonį, Melitta teikia trečiajai šaliai, kuri pasitelkiama skrudinimo veikloms, skrudinimo kreivės instrukcijas arba apibrėžtus skonio profilius.

Melitta

| (209) | Sutartiniuose susitarimuose nenumatytas jokių autorinių atlyginimų mokėjimas Melittai, pasitelkiant kitas įmones skrudinimo veikloms. |
| --- | --- |

(209)

Sutartiniuose susitarimuose nenumatytas jokių autorinių atlyginimų mokėjimas Melittai, pasitelkiant kitas įmones skrudinimo veikloms.

Melittai

7.5.   Bendrovė Y

Bendrovė Y

| (210) | 2015 m. balandžio 27 d. raštu bendrovė Y atsakė į Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją. 2015 m. gegužės 11 d. raštu Komisija paprašė patikslinimo. 2015 m. gegužės 21 d. bendrovė Y atsakė į šį raštą. |
| --- | --- |

(210)

2015 m. balandžio 27 d. raštu bendrovė Y atsakė į Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją. 2015 m. gegužės 11 d. raštu Komisija paprašė patikslinimo. 2015 m. gegužės 21 d. bendrovė Y atsakė į šį raštą.

| (211) | Bendrovė Y nepasitelkia trečiųjų šalių atlikti kavos skrudinimo funkcijas. Skrudinimą užtikrina grupės bendrovė, kurią bendrovė Y paskiria kaip rangovinį gamintoją. Šis kavos skrudinimo bendrovė nemoka jokių autorinių atlyginimų intelektinės nuosavybės arba praktinės patirties naudojimą skrudinimo procese. |
| --- | --- |

(211)

Bendrovė Y nepasitelkia trečiųjų šalių atlikti kavos skrudinimo funkcijas. Skrudinimą užtikrina grupės bendrovė, kurią bendrovė Y paskiria kaip rangovinį gamintoją. Šis kavos skrudinimo bendrovė nemoka jokių autorinių atlyginimų intelektinės nuosavybės arba praktinės patirties naudojimą skrudinimo procese.

| (212) | Bendrovė moka licencijos mokestį už IT sistemų naudojimą. Atlyginant grupės bendrovei, kurią bendrovė Y paskiria rangoviniu gamintoju, sąnaudų bazė yra gamybos sąnaudos atėmus žaliavų sąnaudas. Gamybos sąnaudas sudaro visų pirma energijos, mechanizmų nusidėvėjimo (pavyzdžiui, skrudinimo ir pakavimo linija) sąnaudos, sąnaudos personalui, IT sąnaudos ir sąnaudos įrangos priežiūrai. |
| --- | --- |

(212)

Bendrovė moka licencijos mokestį už IT sistemų naudojimą. Atlyginant grupės bendrovei, kurią bendrovė Y paskiria rangoviniu gamintoju, sąnaudų bazė yra gamybos sąnaudos atėmus žaliavų sąnaudas. Gamybos sąnaudas sudaro visų pirma energijos, mechanizmų nusidėvėjimo (pavyzdžiui, skrudinimo ir pakavimo linija) sąnaudos, sąnaudos personalui, IT sąnaudos ir sąnaudos įrangos priežiūrai.

8.   NYDERLANDŲ PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ, BENDROVĖS X PASTABŲ IR ATSAKYMO Į PRAŠYMĄ SUTEIKTI RINKOS INFORMACIJĄ

NYDERLANDŲ PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ, BENDROVĖS X PASTABŲ IR ATSAKYMO Į PRAŠYMĄ SUTEIKTI RINKOS INFORMACIJĄ

8.1.   Nyderlandų pastabos dėl trečiųjų šalių pastabų

Nyderlandų pastabos dėl trečiųjų šalių pastabų

| (213) | 2015 m. balandžio 20 d. ir 26 d. raštais Nyderlandai išreiškė visišką savo sutikimą su „Starbucks“, NOB, VNO–NCW ir ATOZ pastebomis. Dėl Oxfam pastabų Nyderlandai nurodė, kad jos iš esmės yra susijusios su pastebomis dėl žalingos mokesčių konkurencijos ir konkrečiai nenagrinėja SMBV atvejo. BAK pateiktus reikalavimus Nyderlandai laiko neteisingais ir todėl susilaiko nuo jų komentavimo. |
| --- | --- |

(213)

2015 m. balandžio 20 d. ir 26 d. raštais Nyderlandai išreiškė visišką savo sutikimą su „Starbucks“, NOB, VNO–NCW ir ATOZ pastebomis. Dėl Oxfam pastabų Nyderlandai nurodė, kad jos iš esmės yra susijusios su pastebomis dėl žalingos mokesčių konkurencijos ir konkrečiai nenagrinėja SMBV atvejo. BAK pateiktus reikalavimus Nyderlandai laiko neteisingais ir todėl susilaiko nuo jų komentavimo.

Oxfam

8.2.   Nyderlandų pastabos dėl bendrovės X pastabų

Nyderlandų pastabos dėl bendrovės X pastabų

| (214) | 2015 m. kovo 11 d. rašte Nyderlandai nurodė, kad jie negali pateikti jokio motyvuoto atsakymo į bendrovės X pastabas, nes Nyderlandams nebuvo pateiktas anoniminio konkurento funkcijų analizė ir kokybinis įvertinimas. |
| --- | --- |

(214)

2015 m. kovo 11 d. rašte Nyderlandai nurodė, kad jie negali pateikti jokio motyvuoto atsakymo į bendrovės X pastabas, nes Nyderlandams nebuvo pateiktas anoniminio konkurento funkcijų analizė ir kokybinis įvertinimas.

8.3.   Nyderlandų pastabos dėl Dallmayr ir bendrovės Y pastabų

Nyderlandų pastabos dėl Dallmayr

| (215) | 2015 m. gegužės 27 d. raštu Nyderlandai pateikė savo pastabas dėl Dallmayr ir bendrovės Y pateiktos rinkos informacijos. Apskritai Nyderlandai teigia, kad jiems trūksta funkcijų analizės ir sutartinių susitarimų ir todėl yra sudėtinga atlikti palyginimą, nes abi šalys nepasitelkia nepriklausomų trečiųjų šalių skrudinimo funkcijos vykdymui. |
| --- | --- |

(215)

2015 m. gegužės 27 d. raštu Nyderlandai pateikė savo pastabas dėl Dallmayr ir bendrovės Y pateiktos rinkos informacijos. Apskritai Nyderlandai teigia, kad jiems trūksta funkcijų analizės ir sutartinių susitarimų ir todėl yra sudėtinga atlikti palyginimą, nes abi šalys nepasitelkia nepriklausomų trečiųjų šalių skrudinimo funkcijos vykdymui.

Dallmayr

| (216) | Kalbant apie Dallmayr, Nyderlandai teigia, kad Dallmayr pateikta skrudinimo apibrėžtis apima daugiu nei tik kavos skrudinimą, kadangi tiekimo funkcija yra integruota su skrudinimo funkcija. Be to, Nyderlandai tvirtina, kad SMBV neatlieka pardavimo veiklų, susijusių su kava ir ne kavos gaminiais, ir kad šiai valstybei atrodo, jog šiuo požiūriu Dallmayr yra organizuota kitaip. Be to, vadovaudamiesi Dallmayr kliento ir rangovo santykiais, Nyderlandai teigia, kad atlyginimas vykdomas priklausomai nuo žalių kavos pupelių svorio ir kainos, kas sukuria rangovui profesionalumo riziką, kuri nėra būdinga SMBV. |
| --- | --- |

(216)

Kalbant apie Dallmayr, Nyderlandai teigia, kad Dallmayr pateikta skrudinimo apibrėžtis apima daugiu nei tik kavos skrudinimą, kadangi tiekimo funkcija yra integruota su skrudinimo funkcija. Be to, Nyderlandai tvirtina, kad SMBV neatlieka pardavimo veiklų, susijusių su kava ir ne kavos gaminiais, ir kad šiai valstybei atrodo, jog šiuo požiūriu Dallmayr yra organizuota kitaip. Be to, vadovaudamiesi Dallmayr kliento ir rangovo santykiais, Nyderlandai teigia, kad atlyginimas vykdomas priklausomai nuo žalių kavos pupelių svorio ir kainos, kas sukuria rangovui profesionalumo riziką, kuri nėra būdinga SMBV.

Dallmayr

Dallmayr

Dallmayr

Dallmayr

| (217) | Kalbant apie bendrovę Y, Nyderlandai teigia, kad kavos skrudinimas yra laikomas įprastine funkcija ir kad skrudinimo įmonei atlyginama pagal sąnaudas plius marža, o žalių kavos pupelių sąnaudos nesudaro dalies sąnaudų bazės. Pasak Nyderlandų, šis požiūris visiškai atitinka SMBV IKS. |
| --- | --- |

(217)

Kalbant apie bendrovę Y, Nyderlandai teigia, kad kavos skrudinimas yra laikomas įprastine funkcija ir kad skrudinimo įmonei atlyginama pagal sąnaudas plius marža, o žalių kavos pupelių sąnaudos nesudaro dalies sąnaudų bazės. Pasak Nyderlandų, šis požiūris visiškai atitinka SMBV IKS.

8.4.   Nyderlandų pastabos dėl Nestlé pastabų

Nyderlandų pastabos dėl Nestlé

| (218) | Išreikšdami savo pastabas dėl Nestlé, Nyderlandai teigia, kad tris elementus, pasak Nestlé, kuriančius kavos vertę, atlieka grupės „Starbucks“ užsienio bendrovės, o ne pati SMBV (aprūpinimą pupelėmis ir kokybės kontrolę atlieka SCTC, skrudinimo kreives pateikia „Alki LP“, o „Starbucks“ kavos parduotuvės atlieka malimą). |
| --- | --- |

(218)

Išreikšdami savo pastabas dėl Nestlé, Nyderlandai teigia, kad tris elementus, pasak Nestlé, kuriančius kavos vertę, atlieka grupės „Starbucks“ užsienio bendrovės, o ne pati SMBV (aprūpinimą pupelėmis ir kokybės kontrolę atlieka SCTC, skrudinimo kreives pateikia „Alki LP“, o „Starbucks“ kavos parduotuvės atlieka malimą).

Nestlé

Nestlé

8.5.   Nyderlandų pastabos dėl Melitta pastabų

Nyderlandų pastabos dėl Melitta

| (219) | Kalbant apie Melitta, Nyderlandai teigia, kad įmonės Melitta apibūdintos trys situacijos, kai kavos skrudinimo funkciją vykdo kitos įmonės, tam tikrais apsektais skiriasi nuo SMBV. 1 ir 3 situacijos yra panašios tuo, kad aprūpinimo funkcijos taip pat neatlieka gamintojas, tačiau, pasak Nyderlandų, skiriasi skrudinimo sutarties trukmė (metinė sutartis, lyginant su 50 metų galiojimo susitarimu dėl skrudinimo) ir profesionalumo rizika (kuri, pasak Nyderlandų, tektų „Alki LP“, lyginant su Melittos lygiu). Antrąją situaciją Nyderlandai laiko per daug sudėtinga, kad galėtų atlikti palyginimą, nes ji yra susijusi ne tik su žalių kavos pupelių skrudinimu, bet ir su „viskas įskaičiuota“ gaminiais. |
| --- | --- |

(219)

Kalbant apie Melitta, Nyderlandai teigia, kad įmonės Melitta apibūdintos trys situacijos, kai kavos skrudinimo funkciją vykdo kitos įmonės, tam tikrais apsektais skiriasi nuo SMBV. 1 ir 3 situacijos yra panašios tuo, kad aprūpinimo funkcijos taip pat neatlieka gamintojas, tačiau, pasak Nyderlandų, skiriasi skrudinimo sutarties trukmė (metinė sutartis, lyginant su 50 metų galiojimo susitarimu dėl skrudinimo) ir profesionalumo rizika (kuri, pasak Nyderlandų, tektų „Alki LP“, lyginant su Melittos lygiu). Antrąją situaciją Nyderlandai laiko per daug sudėtinga, kad galėtų atlikti palyginimą, nes ji yra susijusi ne tik su žalių kavos pupelių skrudinimu, bet ir su „viskas įskaičiuota“ gaminiais.

Melitta

Melitta

Melittos

8.6.   Nyderlandų pastabos dėl „Starbucks“
  2015 m. balandžio 13 d., gegužės 29 d., rugsėjo 10 ir 11 d., ir rugsėjo 23 d. raštų

Nyderlandų pastabos dėl „Starbucks“
  2015 m. balandžio 13 d., gegužės 29 d., rugsėjo 10 ir 11 d., ir rugsėjo 23 d. raštų

| (220) | 2015 m. birželio 19 d. raštu Nyderlandai pateikė savo pastabas dėl „Starbucks“ pateiktos rinkos informacijos. Šiose pastabose Nyderlandai pakartojo savo teiginius, kad jie mano, jog tinkama orientacinė sistema turėtų būti Nyderlandų nacionalinė mokesčių sistema ir visų pirma 1969 m. CIT 8b straipsnis bei dekretas. Nyderlandai tvirtina, kad 8b straipsnis ir dekretas visada taikomi grupės vidaus sandoriams, nepriklausomai nuo to, ar bendrovė prašė sudaryti IKS, ar ne. Be to, Nyderlandai teigia, kad TGMM yra tarptautiniu mastu dažniausiai naudojamas metodas ir kad Nyderlandai netaiko geriausio metodo taisyklės. Jie taip pat teigia, kad TGMM pranašumas yra tai, kad šalis turi tik vienašališkai sandorio kainą ir kad galima didesnė arba mažesnė žalių kavos pupelių sandorio kaina nesudarytų poveikio SMBV mokestinei bazei, nes pupelių sąnaudos nėra įtrauktos į sąnaudų bazę, kuriai taikoma marža. |
| --- | --- |

(220)

2015 m. birželio 19 d. raštu Nyderlandai pateikė savo pastabas dėl „Starbucks“ pateiktos rinkos informacijos. Šiose pastabose Nyderlandai pakartojo savo teiginius, kad jie mano, jog tinkama orientacinė sistema turėtų būti Nyderlandų nacionalinė mokesčių sistema ir visų pirma 1969 m. CIT 8b straipsnis bei dekretas. Nyderlandai tvirtina, kad 8b straipsnis ir dekretas visada taikomi grupės vidaus sandoriams, nepriklausomai nuo to, ar bendrovė prašė sudaryti IKS, ar ne. Be to, Nyderlandai teigia, kad TGMM yra tarptautiniu mastu dažniausiai naudojamas metodas ir kad Nyderlandai netaiko geriausio metodo taisyklės. Jie taip pat teigia, kad TGMM pranašumas yra tai, kad šalis turi tik vienašališkai sandorio kainą ir kad galima didesnė arba mažesnė žalių kavos pupelių sandorio kaina nesudarytų poveikio SMBV mokestinei bazei, nes pupelių sąnaudos nėra įtrauktos į sąnaudų bazę, kuriai taikoma marža.

| (221) | 2015 m. rugsėjo 25 d. rašte Nyderlandai pakartojo savo teiginius, kad, remiantis sandorių kainodaros ataskaita, pagal sutartinius santykius tarp SMBV ir jos sutarties šalių, taip pat faktinį SMBV elgesį, ji turėtų būti laikoma gamintoju su maža rizika. Nyderlandai taip pat teigia, kad šioje valstybėje yra įprasta, kad tokios unikalios funkcijos, kaip nematerialaus turto turėjimo ir verslo rizikos prisiėmimo derinimas, negalima įvertinti ir todėl logiška, kad autorinio atlyginimo apmokėjimas apskaičiuojamas kaip likutis. Pasak Nyderlandų, jų teiginį, kad SMBV IKS taikomas įprastų rinkos sąlygų principas ir kad IKS visiškai atitinka EBPO SK gaires, remia [teisės paslaugų firmos] pateikta antroji nuomonė (pateikta anksčiau, žiūrėkite 192 konstatuojamąją dalį), bendrovės Y pateikti argumentai (90), Nyderlandų atlikta jautrumo analizė (pateikta anksčiau, žiūrėkite 178 konstatuojamąją dalį) ir įvairūs mokesčių ekspertų straipsniai. Be to, nors, pasak Nyderlandų, SMBV nebūtų galima taikyti PNK, sutarčių tarp „Starbucks“ ir trečiųjų šalių dėl kavos skrudinimo arba kavos gaminių bendros gamybos PNK tipo analizės (žr. 152 konstatuojamąją dalį) rodo, Nyderlandų nuomone, kad SMBV mokami autoriniai atlyginimai „Alki LP“ nebuvo labai dideli (91). |
| --- | --- |

(221)

2015 m. rugsėjo 25 d. rašte Nyderlandai pakartojo savo teiginius, kad, remiantis sandorių kainodaros ataskaita, pagal sutartinius santykius tarp SMBV ir jos sutarties šalių, taip pat faktinį SMBV elgesį, ji turėtų būti laikoma gamintoju su maža rizika. Nyderlandai taip pat teigia, kad šioje valstybėje yra įprasta, kad tokios unikalios funkcijos, kaip nematerialaus turto turėjimo ir verslo rizikos prisiėmimo derinimas, negalima įvertinti ir todėl logiška, kad autorinio atlyginimo apmokėjimas apskaičiuojamas kaip likutis. Pasak Nyderlandų, jų teiginį, kad SMBV IKS taikomas įprastų rinkos sąlygų principas ir kad IKS visiškai atitinka EBPO SK gaires, remia [teisės paslaugų firmos] pateikta antroji nuomonė (pateikta anksčiau, žiūrėkite 192 konstatuojamąją dalį), bendrovės Y pateikti argumentai (90), Nyderlandų atlikta jautrumo analizė (pateikta anksčiau, žiūrėkite 178 konstatuojamąją dalį) ir įvairūs mokesčių ekspertų straipsniai. Be to, nors, pasak Nyderlandų, SMBV nebūtų galima taikyti PNK, sutarčių tarp „Starbucks“ ir trečiųjų šalių dėl kavos skrudinimo arba kavos gaminių bendros gamybos PNK tipo analizės (žr. 152 konstatuojamąją dalį) rodo, Nyderlandų nuomone, kad SMBV mokami autoriniai atlyginimai „Alki LP“ nebuvo labai dideli (91).

90

91

| (222) | 2015 m. spalio 7 d. rašte Nyderlandai pakartojo savo argumentą, kad SMBV vykdomiems mokėjimams „Alki LP“ netaikomas PNK metodas. Be to, Nyderlandai nurodo, kad, remiantis tuo, jog [neasocijuota gamybos bendrovė 2] mokėjo didesnę kainą už žalias kavos pupeles, nei SMBV pagal jos sutartį su „Starbucks“, SMBV sumokėtai kainai SCTC už žalias kavos pupeles būtų taikomas įprastų rinkos sąlygų principas. Galiausiai, Nyderlandai pateikė finansinę informaciją, susijusią su 11 bendrovių iš skirtingų Europos Sąjungos valstybių narių, kurios visos registruotos pagal NACE kodą „Arbatos ir kavos apdorojimas“, nurodydami, kad visų šių bendrovių balanse yra panašus, kaip ir SMBV, arba mažesnis pelningumas ir kad kai kurios iš šių bendrovių per keletą finansinių laikotarpių netgi buvo nuostolingos. |
| --- | --- |

(222)

2015 m. spalio 7 d. rašte Nyderlandai pakartojo savo argumentą, kad SMBV vykdomiems mokėjimams „Alki LP“ netaikomas PNK metodas. Be to, Nyderlandai nurodo, kad, remiantis tuo, jog [neasocijuota gamybos bendrovė 2] mokėjo didesnę kainą už žalias kavos pupeles, nei SMBV pagal jos sutartį su „Starbucks“, SMBV sumokėtai kainai SCTC už žalias kavos pupeles būtų taikomas įprastų rinkos sąlygų principas. Galiausiai, Nyderlandai pateikė finansinę informaciją, susijusią su 11 bendrovių iš skirtingų Europos Sąjungos valstybių narių, kurios visos registruotos pagal NACE kodą „Arbatos ir kavos apdorojimas“, nurodydami, kad visų šių bendrovių balanse yra panašus, kaip ir SMBV, arba mažesnis pelningumas ir kad kai kurios iš šių bendrovių per keletą finansinių laikotarpių netgi buvo nuostolingos.

9.   GINČIJAMOS PRIEMONĖS VERTINIMAS

GINČIJAMOS PRIEMONĖS VERTINIMAS

9.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (223) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, dėl kurios, remiant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipiama konkurencija arba ji gali būti iškreipta, yra nesuderinama su vidaus rinka, nes ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(223)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, dėl kurios, remiant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipiama konkurencija arba ji gali būti iškreipta, yra nesuderinama su vidaus rinka, nes ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (224) | Pagal nusistovėjusią teismo praktiką, norint priskirti priemonę pagalbos kategorijai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, turi būti tenkinamos visos toje nuostatoje nurodytos sąlygos (92). Aiškiai nustatyta, kad, atsižvelgiant į tą nuostatą, kad priemonė būtų vertinama kaip valstybės pagalba pirmiausia turi būti valstybės įsikišimas arba įsikišimas, naudojant valstybinius išteklius, antra, įsikišimas turi daryti poveikį prekybai tarp valstybių narių, trečia, ja turi būti suteikiamas atrankusis pranašumas pagalbos gavėjui ir, ketvirta, dėl jos turi būti iškreipiama arba ji turi kelti grėsmę iškreipti konkurenciją (93). |
| --- | --- |

(224)

Pagal nusistovėjusią teismo praktiką, norint priskirti priemonę pagalbos kategorijai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, turi būti tenkinamos visos toje nuostatoje nurodytos sąlygos (92). Aiškiai nustatyta, kad, atsižvelgiant į tą nuostatą, kad priemonė būtų vertinama kaip valstybės pagalba pirmiausia turi būti valstybės įsikišimas arba įsikišimas, naudojant valstybinius išteklius, antra, įsikišimas turi daryti poveikį prekybai tarp valstybių narių, trečia, ja turi būti suteikiamas atrankusis pranašumas pagalbos gavėjui ir, ketvirta, dėl jos turi būti iškreipiama arba ji turi kelti grėsmę iškreipti konkurenciją (93).

92

93

| (225) | Atsižvelgiant į pirmąją sąlygą, pagal kurią vertinamas pagalbos buvimas, SMBV IKS sudarė Nyderlandų mokesčių administratorius (Belastingdienst), kuris yra Nyderlandų viešosios administracijos dalis. IKS išreiškia Nyderlandų mokesčių administratoriaus pripažinimą, atsižvelgiant į „Starbucks“ pasiūlytą pelno priskyrimą, remiantis kuriuo SMBV nustato savo metinį įmonės pajamų mokesčių įsipareigojimą Nyderlandams. Todėl SMBV IKS yra priskirtinas Nyderlandams |
| --- | --- |

(225)

Atsižvelgiant į pirmąją sąlygą, pagal kurią vertinamas pagalbos buvimas, SMBV IKS sudarė Nyderlandų mokesčių administratorius (Belastingdienst), kuris yra Nyderlandų viešosios administracijos dalis. IKS išreiškia Nyderlandų mokesčių administratoriaus pripažinimą, atsižvelgiant į „Starbucks“ pasiūlytą pelno priskyrimą, remiantis kuriuo SMBV nustato savo metinį įmonės pajamų mokesčių įsipareigojimą Nyderlandams. Todėl SMBV IKS yra priskirtinas Nyderlandams

Belastingdienst

| (226) | Atsižvelgiant į priemonės finansavimą iš valstybinių išteklių, Teisingumo Teismas nuosekliai laikosi nuomonės, kad priemonė, pagal kurią valdžios institucijos suteikia tam tikroms įmonėms mokesčių lengvatą, kuri, nors ir nėra apimanti teigiamo valstybinių išteklių perdavimo, suteikia subjektams, kuriems ji skirta, palankesnes finansines sąlygas, nei kitiems mokesčių mokėtojams, sudaro valstybės pagalbą (94). Žemiau šiame dokumente Komisija parodys, kad dėl SMBV IKS sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas Nyderlandams, nukrypstant nuo mokesčio, kurį kitu atveju SMBV būtų privalėjusi sumokėti pagal bendrąją Nyderlandų įmonių mokesčių sistemą. Taigi, SMBV IKS turėtų būti laikomas kaip keliantis pavojų, kad gali atsirasti valstybinių išteklių nuostoliai, nes bet koks mokesčių SMBV sumažinimas lemia mokestinių pajamų, kurias kitu atveju Nyderlandai būtų gavę, nuostolius. |
| --- | --- |

(226)

Atsižvelgiant į priemonės finansavimą iš valstybinių išteklių, Teisingumo Teismas nuosekliai laikosi nuomonės, kad priemonė, pagal kurią valdžios institucijos suteikia tam tikroms įmonėms mokesčių lengvatą, kuri, nors ir nėra apimanti teigiamo valstybinių išteklių perdavimo, suteikia subjektams, kuriems ji skirta, palankesnes finansines sąlygas, nei kitiems mokesčių mokėtojams, sudaro valstybės pagalbą (94). Žemiau šiame dokumente Komisija parodys, kad dėl SMBV IKS sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas Nyderlandams, nukrypstant nuo mokesčio, kurį kitu atveju SMBV būtų privalėjusi sumokėti pagal bendrąją Nyderlandų įmonių mokesčių sistemą. Taigi, SMBV IKS turėtų būti laikomas kaip keliantis pavojų, kad gali atsirasti valstybinių išteklių nuostoliai, nes bet koks mokesčių SMBV sumažinimas lemia mokestinių pajamų, kurias kitu atveju Nyderlandai būtų gavę, nuostolius.

94

| (227) | Kalbant apie antrąją sąlygą, pagal kurią vertinamas pagalbos buvimas, SMBV priklauso grupei „Starbucks“, kuri vykdo tarptautinę veiklą visose Europos Sąjungos valstybėse narėse, todėl bet kokia jai suteikta pagalba turėtų įtakos visai ES vidaus prekybai. Panašiai valstybės suteikta priemonė laikoma iškreipiančia konkurenciją arba galinčia ją iškreipti, jeigu dėl šios pagalbos gali pagerėti jos gavėjo konkurencinė padėtis, lyginant su kitomis įmonėmis, su kuriomis šis gavėjas konkuruoja (95). Kadangi dėl SMBV IKS sumažinami SMBV mokestiniai įsipareigojimai, kuriuos kitu atveju įmonė būtų privalėjusi mokėti pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, šis IKS iškreipia arba sukelia grėsmę iškreipti konkurenciją, sustiprindamas SMBV finansinę situaciją, ir šiuo atveju taip pat patenkinama ketvirtoji sąlyga dėl pagalbos vertinimo. |
| --- | --- |

(227)

Kalbant apie antrąją sąlygą, pagal kurią vertinamas pagalbos buvimas, SMBV priklauso grupei „Starbucks“, kuri vykdo tarptautinę veiklą visose Europos Sąjungos valstybėse narėse, todėl bet kokia jai suteikta pagalba turėtų įtakos visai ES vidaus prekybai. Panašiai valstybės suteikta priemonė laikoma iškreipiančia konkurenciją arba galinčia ją iškreipti, jeigu dėl šios pagalbos gali pagerėti jos gavėjo konkurencinė padėtis, lyginant su kitomis įmonėmis, su kuriomis šis gavėjas konkuruoja (95). Kadangi dėl SMBV IKS sumažinami SMBV mokestiniai įsipareigojimai, kuriuos kitu atveju įmonė būtų privalėjusi mokėti pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, šis IKS iškreipia arba sukelia grėsmę iškreipti konkurenciją, sustiprindamas SMBV finansinę situaciją, ir šiuo atveju taip pat patenkinama ketvirtoji sąlyga dėl pagalbos vertinimo.

95

| (228) | Dėl trečiosios pagalbos nustatymo sąlygos: Komisija parodys, pradėdama 252 konstatuojamąja dalimi, kodėl ji mano, kad SMBV IKS suteikiamas „Starbucks“ atrankusis pranašumas, nes dėl to sumažėja SMBV mokestiniai įsipareigojimai Nyderlanduose, nukrypstant nuo mokesčių, kuriuos SMBV turėtų mokėti pagal Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, ir todėl patenkinamos visos pagalbos nustatymo pagal Sutarties 107 punkto 1 dalį sąlygos. |
| --- | --- |

(228)

Dėl trečiosios pagalbos nustatymo sąlygos: Komisija parodys, pradėdama 252 konstatuojamąja dalimi, kodėl ji mano, kad SMBV IKS suteikiamas „Starbucks“ atrankusis pranašumas, nes dėl to sumažėja SMBV mokestiniai įsipareigojimai Nyderlanduose, nukrypstant nuo mokesčių, kuriuos SMBV turėtų mokėti pagal Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, ir todėl patenkinamos visos pagalbos nustatymo pagal Sutarties 107 punkto 1 dalį sąlygos.

9.2.   Atrankiojo pranašumo buvimas

Atrankiojo pranašumo buvimas

| (229) | Pagal nusistovėjusią teismo praktiką „Sutarties 107 straipsnio 1 punkte reikalaujama, kad būtų nustatyta, ar, taikant tam tikrą teisinę sistemą, valstybės priemone sudaromos palankios sąlygos tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai“, lyginant su kitomis, kurių teisinė ir faktinė padėtis, atsižvelgiant į tai sistemai būdingus tikslus, yra panaši. Jeigu taip yra, atitinkama priemonė tenkina atrankumo sąlygą“ (96). |
| --- | --- |

(229)

Pagal nusistovėjusią teismo praktiką „Sutarties 107 straipsnio 1 punkte reikalaujama, kad būtų nustatyta, ar, taikant tam tikrą teisinę sistemą, valstybės priemone sudaromos palankios sąlygos tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai“, lyginant su kitomis, kurių teisinė ir faktinė padėtis, atsižvelgiant į tai sistemai būdingus tikslus, yra panaši. Jeigu taip yra, atitinkama priemonė tenkina atrankumo sąlygą“ (96).

96

| (230) | Siekiant nustatyti, ar tam tikra priemonė yra atranki, Teisingumo Teismas mokesčių bylose parengė trijų etapų analizę (97). Pirma, įprastinė arba normali valstybėse narėse taikoma mokesčių sistema laikoma orientacine sistema. Antra, nustatoma, ar aptariama priemone yra nukrypstama nuo tos sistemos, nes pagal ją yra išskiriami ekonominės veiklos vykdytojai, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į tai sistemai būdingus tikslus, yra panaši. Jeigu priemonė sudaro sąlygas nukrupti nuo orientacinės sistemos, trečiajame analizės etape nustatoma, ar ta priemonė yra pateisinama orientacinės sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra. Mokesčių priemonė, dėl kurios atsiranda nukrypimas nuo taikomos orientacinės sistemos, gali būti pateisinama tuo atveju, jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad ta priemonė atsiranda tiesiogiai iš tos mokesčių sistemos esminių arba pagrindinių principų (98). Esant tokiam atvejui, mokesčių priemonė nėra atrankioji. Įrodymo naštą šiame trečiajame etape turi prisiimti valstybė narė. |
| --- | --- |

(230)

Siekiant nustatyti, ar tam tikra priemonė yra atranki, Teisingumo Teismas mokesčių bylose parengė trijų etapų analizę (97). Pirma, įprastinė arba normali valstybėse narėse taikoma mokesčių sistema laikoma orientacine sistema. Antra, nustatoma, ar aptariama priemone yra nukrypstama nuo tos sistemos, nes pagal ją yra išskiriami ekonominės veiklos vykdytojai, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į tai sistemai būdingus tikslus, yra panaši. Jeigu priemonė sudaro sąlygas nukrupti nuo orientacinės sistemos, trečiajame analizės etape nustatoma, ar ta priemonė yra pateisinama orientacinės sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra. Mokesčių priemonė, dėl kurios atsiranda nukrypimas nuo taikomos orientacinės sistemos, gali būti pateisinama tuo atveju, jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad ta priemonė atsiranda tiesiogiai iš tos mokesčių sistemos esminių arba pagrindinių principų (98). Esant tokiam atvejui, mokesčių priemonė nėra atrankioji. Įrodymo naštą šiame trečiajame etape turi prisiimti valstybė narė.

97

98

9.2.1.   Orientacinės sistemos nustatymas

Orientacinės sistemos nustatymas

9.2.1.1.   Orientacinę sistemą sudaro bendroji Nyderlandų įmonių mokesčių sistema

Orientacinę sistemą sudaro bendroji Nyderlandų įmonių mokesčių sistema

| (231) | Bendruoju atveju, siekiant atlikti atrankumo analizę, sukuriama orientacinė sistema, kurią sudaro nuoseklus taisyklių rinkinys, kuris, remiantis objektyviais kriterijais, taikomas visoms šio rinkinio taikymo apimčiai, kaip apibrėžia šio rinkinio tikslai, tinkančioms įmonėms. |
| --- | --- |

(231)

Bendruoju atveju, siekiant atlikti atrankumo analizę, sukuriama orientacinė sistema, kurią sudaro nuoseklus taisyklių rinkinys, kuris, remiantis objektyviais kriterijais, taikomas visoms šio rinkinio taikymo apimčiai, kaip apibrėžia šio rinkinio tikslai, tinkančioms įmonėms.

| (232) | Šiuo atveju orientacine sistema Komisija laiko bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, kurios tikslas yra visų įmonių pelno apmokestinimas, atsižvelgiant į mokesčius Nyderlanduose (99). Nyderlanduose įkurtos bendrovės yra reziduojantys mokesčių mokėtojai (100). Jų pajamoms, gaunamoms iš viso pasaulio, taikomi įmonių pajamų mokesčiai (101). Bendrovėms, kurios nėra įkurtos Nyderlanduose (nereziduojančios bendrovės), taikomi mokesčiai, atsižvelgiant į pajamas, gaunamas iš Nyderlandų šaltinių (102). Ar bendrovė yra laikoma įkurta Nyderlanduose, mokesčių tikslais vertinama remiantis faktinėmis aplinkybėmis. Atliekant šį vertinimąa svarbi bendrovės faktinio valdymo vieta ir pagrindinės buveinės vieta. Pagal CIT, visos pagal Nyderlandų teisę įkurtos bendrovės yra laikomos reziduojančiomis Nyderlanduose (103). |
| --- | --- |

(232)

Šiuo atveju orientacine sistema Komisija laiko bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, kurios tikslas yra visų įmonių pelno apmokestinimas, atsižvelgiant į mokesčius Nyderlanduose (99). Nyderlanduose įkurtos bendrovės yra reziduojantys mokesčių mokėtojai (100). Jų pajamoms, gaunamoms iš viso pasaulio, taikomi įmonių pajamų mokesčiai (101). Bendrovėms, kurios nėra įkurtos Nyderlanduose (nereziduojančios bendrovės), taikomi mokesčiai, atsižvelgiant į pajamas, gaunamas iš Nyderlandų šaltinių (102). Ar bendrovė yra laikoma įkurta Nyderlanduose, mokesčių tikslais vertinama remiantis faktinėmis aplinkybėmis. Atliekant šį vertinimąa svarbi bendrovės faktinio valdymo vieta ir pagrindinės buveinės vieta. Pagal CIT, visos pagal Nyderlandų teisę įkurtos bendrovės yra laikomos reziduojančiomis Nyderlanduose (103).

99

100

101

102

103

| (233) | Pagal 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo (Wet inkomstenbelasting 2001) 3.25 straipsnį, kuris kartu su 1969 m. CIT 8 straipsniu taip pat taikomas įmonių mokesčių mokėtojams, apmokestinamas metinis pelnas turi būti nustatomas pagal geros verslo praktikos principus ir nuosekliai nepriklausomai nuo tikėtino rezultato (104). Pavyzdžiui, pagal gerą verslo praktiką nuolaidos gali būti nustatomos neparduotiems nuostoliams, o į dar nerealizuotą pelną gali būti nekreipiama dėmesio. |
| --- | --- |

(233)

Pagal 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo (Wet inkomstenbelasting 2001) 3.25 straipsnį, kuris kartu su 1969 m. CIT 8 straipsniu taip pat taikomas įmonių mokesčių mokėtojams, apmokestinamas metinis pelnas turi būti nustatomas pagal geros verslo praktikos principus ir nuosekliai nepriklausomai nuo tikėtino rezultato (104). Pavyzdžiui, pagal gerą verslo praktiką nuolaidos gali būti nustatomos neparduotiems nuostoliams, o į dar nerealizuotą pelną gali būti nekreipiama dėmesio.

Wet inkomstenbelasting 2001

104

| (234) | Bendruoju atveju, apmokestinamas pelnas atitinka apskaitos pelną, kuris atsispindi bendrovės pelno ir nuostolių ataskaitoje. Tačiau, remiantis specialiomis mokesčių nuostatomis, gali būti atlikti pakoregavimai, tokie kaip taikomos mokesčių lengvatos, atleidimas nuo dalies, sandorio, nevykdomo pagal įprastų rinkos sąlygų principą mokesčių koregavimas ir skirtingų nusidėvėjimo taisyklių pagal mokesčių ir apskaitos taisykles taikymas (105). |
| --- | --- |

(234)

Bendruoju atveju, apmokestinamas pelnas atitinka apskaitos pelną, kuris atsispindi bendrovės pelno ir nuostolių ataskaitoje. Tačiau, remiantis specialiomis mokesčių nuostatomis, gali būti atlikti pakoregavimai, tokie kaip taikomos mokesčių lengvatos, atleidimas nuo dalies, sandorio, nevykdomo pagal įprastų rinkos sąlygų principą mokesčių koregavimas ir skirtingų nusidėvėjimo taisyklių pagal mokesčių ir apskaitos taisykles taikymas (105).

105

| (235) | Neintegruotų (šalies) atskirų bendrovių, kurios vykdo sandorius rinkoje apmokestinamą pelną nustatymas yra gana paprastas, nes jis yra pagrįstas skirtumu tarp pajamų ir sąnaudų konkurencinėje rinkoje, kuomet nustatant integruotų grupės bendrovių, tokių kaip „Starbucks“, apmokestinamą pelną, reikia naudoti įgaliojimus. Atskiros, neintegruotos bendrovės, norėdamos nustatyti mokestinę bazę, kuriai būtų taikomi Nyderlandų įmonių pajamų mokesčiai, gali naudoti savo apskaitos pelną kaip pradinį tašką, nes šis pelnas priklauso nuo rinkos diktuojamų kainų už gautus įnašus ir bendrovės parduotus gaminius bei paslaugas. Priešingai, integruota bendrovė, vykdanti sandorius su tos pačios įmonių grupės bendrovėmis, norėdama nustatyti savo apmokestinamą pelną, pirmiausia turės įvertinti tiems vidaus grupės sandoriams taikomas kainas, kad galėtų nustatyti jų apmokestinamą pelną, kai tą įvertinimą nustato ta pati grupę kontroliuojanti bendrovė, o ne diktuoja rinka. |
| --- | --- |

(235)

Neintegruotų (šalies) atskirų bendrovių, kurios vykdo sandorius rinkoje apmokestinamą pelną nustatymas yra gana paprastas, nes jis yra pagrįstas skirtumu tarp pajamų ir sąnaudų konkurencinėje rinkoje, kuomet nustatant integruotų grupės bendrovių, tokių kaip „Starbucks“, apmokestinamą pelną, reikia naudoti įgaliojimus. Atskiros, neintegruotos bendrovės, norėdamos nustatyti mokestinę bazę, kuriai būtų taikomi Nyderlandų įmonių pajamų mokesčiai, gali naudoti savo apskaitos pelną kaip pradinį tašką, nes šis pelnas priklauso nuo rinkos diktuojamų kainų už gautus įnašus ir bendrovės parduotus gaminius bei paslaugas. Priešingai, integruota bendrovė, vykdanti sandorius su tos pačios įmonių grupės bendrovėmis, norėdama nustatyti savo apmokestinamą pelną, pirmiausia turės įvertinti tiems vidaus grupės sandoriams taikomas kainas, kad galėtų nustatyti jų apmokestinamą pelną, kai tą įvertinimą nustato ta pati grupę kontroliuojanti bendrovė, o ne diktuoja rinka.

| (236) | Tačiau šis skirtumas, susijęs su neintegruotų bendrovių, t. y. tų bendrovių, kurios nepriklauso įmonių grupei ir todėl yra „atskiros“, ir integruotų bendrovių, t. y. tokių bendrovių, kurios priklauso įmonių grupei, apmokestinamo pelno nustatymu, neturi įtakos Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemai, kuris siekiama apmokestinti visų bendrovių, integruotų ar neintegruotų, pelną priklausomai nuo mokesčių Nyderlanduose. Kadangi pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą visų Nyderlanduose reziduojančių bendrovių pelnas yra apmokestinamas tokiu pat būdu, neišskiriant grupei priklausančių ir nepriklausomų bendrovių, abi bendrovių rūšys turėtų būti laikomos esant panašioje faktinėje ir teisėje situacijoje, atsižvelgiant į tikrąjį tos sistemos tikslą (106). Iš tikrųjų, kadangi SMBV IKS siekiama nustatyti SMBV mokestinę bazę, apmokestinant įmonių pajamų mokesčiu pagal tą sistemą, būtent Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema sudaro tą orientacinę sistemą, kuri turėtų būti taikoma IKS tyrime, siekiant nustatyti, ar „Starbucks“ buvo suteiktas atrankusis pranašumas. Todėl skirtingi būdai, pagal kuriuos turi būti nustatomas apmokestinamas pelnas integruotose ir neintegruotose bendrovėse, neturi jokios reikšmės, šiuo atveju nustatant orientacinę sistemą atrankumo analizei. |
| --- | --- |

(236)

Tačiau šis skirtumas, susijęs su neintegruotų bendrovių, t. y. tų bendrovių, kurios nepriklauso įmonių grupei ir todėl yra „atskiros“, ir integruotų bendrovių, t. y. tokių bendrovių, kurios priklauso įmonių grupei, apmokestinamo pelno nustatymu, neturi įtakos Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemai, kuris siekiama apmokestinti visų bendrovių, integruotų ar neintegruotų, pelną priklausomai nuo mokesčių Nyderlanduose. Kadangi pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą visų Nyderlanduose reziduojančių bendrovių pelnas yra apmokestinamas tokiu pat būdu, neišskiriant grupei priklausančių ir nepriklausomų bendrovių, abi bendrovių rūšys turėtų būti laikomos esant panašioje faktinėje ir teisėje situacijoje, atsižvelgiant į tikrąjį tos sistemos tikslą (106). Iš tikrųjų, kadangi SMBV IKS siekiama nustatyti SMBV mokestinę bazę, apmokestinant įmonių pajamų mokesčiu pagal tą sistemą, būtent Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema sudaro tą orientacinę sistemą, kuri turėtų būti taikoma IKS tyrime, siekiant nustatyti, ar „Starbucks“ buvo suteiktas atrankusis pranašumas. Todėl skirtingi būdai, pagal kuriuos turi būti nustatomas apmokestinamas pelnas integruotose ir neintegruotose bendrovėse, neturi jokios reikšmės, šiuo atveju nustatant orientacinę sistemą atrankumo analizei.

106

| (237) | Tai taip pat patvirtinama CIT 8b straipsnio 1 dalyje ir dekrete, kuris įgyvendina EBPO įprastų rinkos sąlygų principą į Nyderlandų pajamų mokesčių įstatymą. Dekreto įžangoje teigiama: „Nyderlandų politika dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo tarptautinės mokesčių teisės srityje yra tokia, kad šis principas sudaro sudėtinę Nyderlandų mokesčių teisės sistemos dalį, nes jis yra įtrauktas į platesnį pajamų apibrėžimą, pateiktą 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 skirsnyje.“ 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 skirsnyje teigiama: „Verslo įmonės pelnas yra bendrųjų lengvatų suma, kuri, nepriklausomai nuo to, kieno vardu ir kokia forma, gaunama iš verslo įmonės“. Taigi, dekrete, pateikiant nuorodą į 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 punktą ir pajamų ir pelno sąvokas „nepriklausomai nuo to, kieno vardu ir kokia forma, gaunama iš verslo įmonės“, neteikiama jokio skirtumo tarp pajamų ir pelno, gaunamo iš grupės bendrovės arba atskiros bendrovės. |
| --- | --- |

(237)

Tai taip pat patvirtinama CIT 8b straipsnio 1 dalyje ir dekrete, kuris įgyvendina EBPO įprastų rinkos sąlygų principą į Nyderlandų pajamų mokesčių įstatymą. Dekreto įžangoje teigiama: „Nyderlandų politika dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo tarptautinės mokesčių teisės srityje yra tokia, kad šis principas sudaro sudėtinę Nyderlandų mokesčių teisės sistemos dalį, nes jis yra įtrauktas į platesnį pajamų apibrėžimą, pateiktą 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 skirsnyje.“ 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 skirsnyje teigiama: „Verslo įmonės pelnas yra bendrųjų lengvatų suma, kuri, nepriklausomai nuo to, kieno vardu ir kokia forma, gaunama iš verslo įmonės“. Taigi, dekrete, pateikiant nuorodą į 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 punktą ir pajamų ir pelno sąvokas „nepriklausomai nuo to, kieno vardu ir kokia forma, gaunama iš verslo įmonės“, neteikiama jokio skirtumo tarp pajamų ir pelno, gaunamo iš grupės bendrovės arba atskiros bendrovės.

| (238) | Nyderlandų ir „Starbucks“ nuomone, Komisija yra anksčiau nusprendusi jos priimtame sprendime Groepsrentebox (107), kad grupės ir nepriklausomos bendrovės nepriklauso tai pačiai orientacinei sistemai (108). Tuo jos leidžia suprasti, kad orientacinė sistema, skirta įvertinti atrankumą, gali apimti tik tas bendroves, kurios susijusios su sandorių kainodaros taisyklėmis, t. y. grupės bendroves. |
| --- | --- |

(238)

Nyderlandų ir „Starbucks“ nuomone, Komisija yra anksčiau nusprendusi jos priimtame sprendime Groepsrentebox (107), kad grupės ir nepriklausomos bendrovės nepriklauso tai pačiai orientacinei sistemai (108). Tuo jos leidžia suprasti, kad orientacinė sistema, skirta įvertinti atrankumą, gali apimti tik tas bendroves, kurios susijusios su sandorių kainodaros taisyklėmis, t. y. grupės bendroves.

Groepsrentebox

107

108

| (239) | Pirmiausia, Komisija primena, kad tai nėra susiję su jos taikoma sprendimų priėmimo praktika. Kiekviena potenciali pagalbos priemonė turi būti vertinama, remiantis jos pačios privalumais pagal objektyvius Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus, kad netgi įrodžius, kad egzistuoja ir priešinga sprendimų praktika, tai nedarytų įtakos šio sprendimo išvadoms (109). |
| --- | --- |

(239)

Pirmiausia, Komisija primena, kad tai nėra susiję su jos taikoma sprendimų priėmimo praktika. Kiekviena potenciali pagalbos priemonė turi būti vertinama, remiantis jos pačios privalumais pagal objektyvius Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus, kad netgi įrodžius, kad egzistuoja ir priešinga sprendimų praktika, tai nedarytų įtakos šio sprendimo išvadoms (109).

109

| (240) | Bet kuriuo atveju, priešingai Nyderlandų ir „Starbucks“ reikalavimui, Sprendime Groepsrentebox nepatvirtinama, kad, suteikus mokestinę priemonę integruotai bendrovei, orientacinė sistema turi būti būtinai apribota iki tokio tipo bendrovių. Be to, Sprendime Groepsrentebox nagrinėjamos mokestinės priemonės tikslas nėra palyginamas su šiuo atveju ir todėl išvados, kurias Nyderlandai ir „Starbucks“ daro remdamiesi šiuo sprendimu, negali būti taikomos šiam atvejui. |
| --- | --- |

(240)

Bet kuriuo atveju, priešingai Nyderlandų ir „Starbucks“ reikalavimui, Sprendime Groepsrentebox nepatvirtinama, kad, suteikus mokestinę priemonę integruotai bendrovei, orientacinė sistema turi būti būtinai apribota iki tokio tipo bendrovių. Be to, Sprendime Groepsrentebox nagrinėjamos mokestinės priemonės tikslas nėra palyginamas su šiuo atveju ir todėl išvados, kurias Nyderlandai ir „Starbucks“ daro remdamiesi šiuo sprendimu, negali būti taikomos šiam atvejui.

Groepsrentebox

Groepsrentebox

| (241) | Groepsrentebox schemą sukūrė Nyderlandų valdžios institucijos, siekiant sumažinti skirtumą mokesčių traktavime tarp nuosavo kapitalo ir paskolų kapitalo nuostatų grupės kontekste ir taip sumažinti arbitražą tarp šių dviejų grupės vidaus finansavimo formų (110). Komisija pažymėjo savo galutiniame sprendime, kad, atsižvelgiant į priemonės tikslą, kuris buvo sumažinti skirtumą mokesčių traktavime tarp nuosavo kapitalo ir paskolų kapitalo nuostatų grupės kontekste ir taip sumažinti arbitražą tarp šių dviejų grupės vidaus finansavimo formų, tai yra „tik grupės bendrovės (o ne atskiros bendrovės), kurios susiduria su arbitražu dėl nuosavo kapitalo ir paskolų kapitalo jų grupėje“ (111). Atsižvelgiant į šią pastabą, taip pat į schemos tikslą „sumažinti paskatas kreiptis į arbitražą tarp finansavimo per kapitalo injekciją ir paskolą ir užtikrinant šiuo atžvilgiu mokesčių neutralumą“ (112), Komisija laikė, kad tuo atveju orientacinė sistema turėjo apimti tik tas bendroves, kurios buvo susijusios su įmonių mokesčiais ir dalyvavo grupės vidaus finansavimo sandoriuose (113). |
| --- | --- |

(241)

Groepsrentebox schemą sukūrė Nyderlandų valdžios institucijos, siekiant sumažinti skirtumą mokesčių traktavime tarp nuosavo kapitalo ir paskolų kapitalo nuostatų grupės kontekste ir taip sumažinti arbitražą tarp šių dviejų grupės vidaus finansavimo formų (110). Komisija pažymėjo savo galutiniame sprendime, kad, atsižvelgiant į priemonės tikslą, kuris buvo sumažinti skirtumą mokesčių traktavime tarp nuosavo kapitalo ir paskolų kapitalo nuostatų grupės kontekste ir taip sumažinti arbitražą tarp šių dviejų grupės vidaus finansavimo formų, tai yra „tik grupės bendrovės (o ne atskiros bendrovės), kurios susiduria su arbitražu dėl nuosavo kapitalo ir paskolų kapitalo jų grupėje“ (111). Atsižvelgiant į šią pastabą, taip pat į schemos tikslą „sumažinti paskatas kreiptis į arbitražą tarp finansavimo per kapitalo injekciją ir paskolą ir užtikrinant šiuo atžvilgiu mokesčių neutralumą“ (112), Komisija laikė, kad tuo atveju orientacinė sistema turėjo apimti tik tas bendroves, kurios buvo susijusios su įmonių mokesčiais ir dalyvavo grupės vidaus finansavimo sandoriuose (113).

Groepsrentebox

110

111

112

113

| (242) | Priešingai, SMBV IKS tikslas yra nustatyti SMBV mokestinę bazę, siekiant apskaičiuoti mokesčius, mokėtinus pagal nustatytą tokiai sumai Nyderlandų įmonių pajamų mokestį. Pirma, kadangi galima teigti, jog Sprendimą Groepsrentebox grindžiantis tikslas galioja tik grupės kontekste (kadangi atskiros bendrovės nesusiduria su arbitražo tarp skirtingų finansavimo formų), mokestinės bazės kasmetinio įmonės pajamų mokesčio įsipareigojimo apskaičiavimui nustatymas yra vienodai susijęs ir galiojantis grupei priklausančioms įmonėms ir atskiroms įmonėms. |
| --- | --- |

(242)

Priešingai, SMBV IKS tikslas yra nustatyti SMBV mokestinę bazę, siekiant apskaičiuoti mokesčius, mokėtinus pagal nustatytą tokiai sumai Nyderlandų įmonių pajamų mokestį. Pirma, kadangi galima teigti, jog Sprendimą Groepsrentebox grindžiantis tikslas galioja tik grupės kontekste (kadangi atskiros bendrovės nesusiduria su arbitražo tarp skirtingų finansavimo formų), mokestinės bazės kasmetinio įmonės pajamų mokesčio įsipareigojimo apskaičiavimui nustatymas yra vienodai susijęs ir galiojantis grupei priklausančioms įmonėms ir atskiroms įmonėms.

Groepsrentebox

| (243) | Antra, kadangi SMBV iš tikro teikia paslaugas kitoms grupės bendrovėms ir todėl veikia grupėje, jos vykdomas sandoris taip pat gali būti vykdomas ir ne grupės kontekste. SMBV yra kavos skrudinimo ir platinimo bendrovė. Kaip matyti iš „Starbucks“ pateiktų sutarčių, kitos grupės „Starbucks“ bendrovės perduoda vykdyti šią funkciją trečiosioms šalims (114). Be to, konkurentų atsakymai į pateiktą prašymą suteikti rinkos informaciją taip pat rodo, kad skrudinimas yra perduotas grupei nepriklausančioms bendrovėms (115). Taigi, SMBV veiklas gali vykdyti nepriklausomos bendrovės ir priklausančios ne tik grupės vidaus sistemai (116). |
| --- | --- |

(243)

Antra, kadangi SMBV iš tikro teikia paslaugas kitoms grupės bendrovėms ir todėl veikia grupėje, jos vykdomas sandoris taip pat gali būti vykdomas ir ne grupės kontekste. SMBV yra kavos skrudinimo ir platinimo bendrovė. Kaip matyti iš „Starbucks“ pateiktų sutarčių, kitos grupės „Starbucks“ bendrovės perduoda vykdyti šią funkciją trečiosioms šalims (114). Be to, konkurentų atsakymai į pateiktą prašymą suteikti rinkos informaciją taip pat rodo, kad skrudinimas yra perduotas grupei nepriklausančioms bendrovėms (115). Taigi, SMBV veiklas gali vykdyti nepriklausomos bendrovės ir priklausančios ne tik grupės vidaus sistemai (116).

114

115

116

| (244) | Todėl Komisija daro išvadą, kad orientacinė sistema, kuri turėtų būti naudojama SMBV IKS tyrimui, yra bendroji Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema, pateikiama Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių taisyklių (CIT) forma. Būtent, ta orientacinė sistema susideda iš nuoseklaus taisyklių, taikomų remiantis objektyviais atskirų bendrovių pelno apmokestinimo kriterijais, rinkinio, pagal kurį apmokestinamo pelno nustatymas paprastai sutampa su apskaitomu pelnu (priklausomai nuo koregavimų remiantis mokesčių įstatymu), ir iš grupės bendrovių, kurios imasi perkelti kainas, kad perskirstytų pelną. Atsižvelgiant į tikrąjį sistemos tikslą, turėtų būti laikoma, kad abiejų tipų bendrovės – neintegruotos ir integruotos bendrovės – turi panašias faktines ir teisines sąlygas. |
| --- | --- |

(244)

Todėl Komisija daro išvadą, kad orientacinė sistema, kuri turėtų būti naudojama SMBV IKS tyrimui, yra bendroji Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema, pateikiama Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių taisyklių (CIT) forma. Būtent, ta orientacinė sistema susideda iš nuoseklaus taisyklių, taikomų remiantis objektyviais atskirų bendrovių pelno apmokestinimo kriterijais, rinkinio, pagal kurį apmokestinamo pelno nustatymas paprastai sutampa su apskaitomu pelnu (priklausomai nuo koregavimų remiantis mokesčių įstatymu), ir iš grupės bendrovių, kurios imasi perkelti kainas, kad perskirstytų pelną. Atsižvelgiant į tikrąjį sistemos tikslą, turėtų būti laikoma, kad abiejų tipų bendrovės – neintegruotos ir integruotos bendrovės – turi panašias faktines ir teisines sąlygas.

9.2.1.2.   CIT 8b straipsnio 1 punktas ir dekretas nesudaro atitinkamos orientacinės sistemos.

CIT 8b straipsnio 1 punktas ir dekretas nesudaro atitinkamos orientacinės sistemos.

| (245) | Nyderlandai mano, kad dekretas turėtų būti orientacinė sistema ir todėl SMBV turėtų būt laikoma esanti panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje tik su grupei priklausančiomis bendrovėmis, kurioms taikomas dekretas (117). Todėl atrankumo buvimą reikės įrodyti, kad SMBV buvo skirtingai traktuojama, lyginant su kitais grupės ūkio subjektais Nyderlandų mokesčių rezidentais, kuriems taikomas dekretas. |
| --- | --- |

(245)

Nyderlandai mano, kad dekretas turėtų būti orientacinė sistema ir todėl SMBV turėtų būt laikoma esanti panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje tik su grupei priklausančiomis bendrovėmis, kurioms taikomas dekretas (117). Todėl atrankumo buvimą reikės įrodyti, kad SMBV buvo skirtingai traktuojama, lyginant su kitais grupės ūkio subjektais Nyderlandų mokesčių rezidentais, kuriems taikomas dekretas.

117

| (246) | Komisija nepriima šios pagrindimo eilutės. |
| --- | --- |

(246)

Komisija nepriima šios pagrindimo eilutės.

| (247) | Kaip paaiškinta 236 konstatuojamojoje dalyje, Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemos tikslas yra apmokestinti visų bendrovių, kurioms taikoma jos mokesčių jurisdikcija, pelną, nepriklausomai nuo to, ar tos bedrovės yra integruotos, ar neintegruotos bendrovės. Kaip paaiškinta 232 konstatuojamojoje dalyje, Nyderlandų įmonių pajamų mokestis yra taikomas Nyderlanduose reziduojančių bendrovių (jeigu netaikoma mokesčių sutartis) tarptautiniam pelnui, o nereziduojančios bendrovės, įskaitant užsienio bendrovių Nyderlandų filialus, yra apmokestinamos tik atsižvelgiant į Nyderlanduose sukurtas pajamas. |
| --- | --- |

(247)

Kaip paaiškinta 236 konstatuojamojoje dalyje, Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemos tikslas yra apmokestinti visų bendrovių, kurioms taikoma jos mokesčių jurisdikcija, pelną, nepriklausomai nuo to, ar tos bedrovės yra integruotos, ar neintegruotos bendrovės. Kaip paaiškinta 232 konstatuojamojoje dalyje, Nyderlandų įmonių pajamų mokestis yra taikomas Nyderlanduose reziduojančių bendrovių (jeigu netaikoma mokesčių sutartis) tarptautiniam pelnui, o nereziduojančios bendrovės, įskaitant užsienio bendrovių Nyderlandų filialus, yra apmokestinamos tik atsižvelgiant į Nyderlanduose sukurtas pajamas.

| (248) | Atsižvelgiant į tai, kad orientacinė sistema apima grupės bendroves, ką ir daro Nyderlandai, nes tik joms reikia grįžti prie įprastų rinkos sąlygų principo, kaip reikalaujama CIT 8 b straipsnyje ir dekrete, priskiriant pelną, atliekamas dirbtinis atskyrimas tarp bendrovių, remiantis bendrovių struktūra, siekiant nustatyti jų apmokestinamą pelną, kurio Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema, apmokestindama bendrovių, kurios priklauso jos mokesčių jurisdikcijai, pelną, nepripažįsta. Iš tikrųjų dekreto konkreti paskirtis yra užtikrinti, kad grupės ir atskiros bendrovės būtų panašiai traktuojamos pagal Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą ir apmokestinamos nuo iš jų veiklų gaunamo pelno, nepriklausomai nuo to, ar tos veiklos atliekamos grupėje, ar ne. |
| --- | --- |

(248)

Atsižvelgiant į tai, kad orientacinė sistema apima grupės bendroves, ką ir daro Nyderlandai, nes tik joms reikia grįžti prie įprastų rinkos sąlygų principo, kaip reikalaujama CIT 8 b straipsnyje ir dekrete, priskiriant pelną, atliekamas dirbtinis atskyrimas tarp bendrovių, remiantis bendrovių struktūra, siekiant nustatyti jų apmokestinamą pelną, kurio Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema, apmokestindama bendrovių, kurios priklauso jos mokesčių jurisdikcijai, pelną, nepripažįsta. Iš tikrųjų dekreto konkreti paskirtis yra užtikrinti, kad grupės ir atskiros bendrovės būtų panašiai traktuojamos pagal Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą ir apmokestinamos nuo iš jų veiklų gaunamo pelno, nepriklausomai nuo to, ar tos veiklos atliekamos grupėje, ar ne.

| (249) | Komisija mano, kad dekreto paskirtis nėra sukurti specialias taisykles susijusioms bendrovėms, tačiau paaiškinti įprastų rinkos sąlygų principo taikymą pagal CIT 8b straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į EBPO SK gaires, atsižvelgiant į tai, kad dekretas yra skirtas, kaip patvirtino Nyderlandai, „specialiai tokiems aspektams, kurie nėra paaiškinami EBPO SK gairėse arba kai jiems trūksta aiškumo“. Todėl dekrete išdėstytos taisyklės yra laikomos atitrinančios susijusių bendrovių mokesčių traktavimą su nesusijusių bendrovių mokesčių traktavimu, tiek kiek sandoriams tarp susijusių šalių taikoma įprastų rinkos sąlygų kainodara ir todėl atspindi nesusijusių šalių situaciją, apmokestinant jų pelną įmonių pajamų mokesčiu. |
| --- | --- |

(249)

Komisija mano, kad dekreto paskirtis nėra sukurti specialias taisykles susijusioms bendrovėms, tačiau paaiškinti įprastų rinkos sąlygų principo taikymą pagal CIT 8b straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į EBPO SK gaires, atsižvelgiant į tai, kad dekretas yra skirtas, kaip patvirtino Nyderlandai, „specialiai tokiems aspektams, kurie nėra paaiškinami EBPO SK gairėse arba kai jiems trūksta aiškumo“. Todėl dekrete išdėstytos taisyklės yra laikomos atitrinančios susijusių bendrovių mokesčių traktavimą su nesusijusių bendrovių mokesčių traktavimu, tiek kiek sandoriams tarp susijusių šalių taikoma įprastų rinkos sąlygų kainodara ir todėl atspindi nesusijusių šalių situaciją, apmokestinant jų pelną įmonių pajamų mokesčiu.

| (250) | Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, kad, jeigu Nyderlandų ir „Starbucks“ pagrindimas būtų priimtas, kad dekretu sukuriamos specialios taisyklės integruotoms bendrovėms, tokių specialių taisyklių buvimą galėtų savaime sudaryti sąlygas atrankumo atsiradimui. Mokestinėse bylose atrankumas yra tuomet, kai valstybė narė atleidžia (tam tikros kategorijos) įmonę (-es) nuo bendrosios taisyklės, kuri taikoma visoms įmonėms, esančioms panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje. Jis taip pat yra, kai sukuriama speciali sistema, kuri nukrypsta nuo bendrosios taisyklės, suteikiant lengvatas tam tikrai, bet ne visoms įmonėms, esančioms panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad Komisija nusprendžia, jog integruotos ir neintegruotos bendrovės yra panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje, atsižvelgiant į Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių skyrimą pelnui, specialios sistemos, kuri būti taikoma tik integruotoms bendrovėms ir nukryptų nuo Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių taisyklių, sukūrimas savo esme būtų atrankusis reiškinys, kaip ir bet kuri lengvata, suteikta remiantis šia sistema, būtų atrankioji. |
| --- | --- |

(250)

Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, kad, jeigu Nyderlandų ir „Starbucks“ pagrindimas būtų priimtas, kad dekretu sukuriamos specialios taisyklės integruotoms bendrovėms, tokių specialių taisyklių buvimą galėtų savaime sudaryti sąlygas atrankumo atsiradimui. Mokestinėse bylose atrankumas yra tuomet, kai valstybė narė atleidžia (tam tikros kategorijos) įmonę (-es) nuo bendrosios taisyklės, kuri taikoma visoms įmonėms, esančioms panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje. Jis taip pat yra, kai sukuriama speciali sistema, kuri nukrypsta nuo bendrosios taisyklės, suteikiant lengvatas tam tikrai, bet ne visoms įmonėms, esančioms panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad Komisija nusprendžia, jog integruotos ir neintegruotos bendrovės yra panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje, atsižvelgiant į Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių skyrimą pelnui, specialios sistemos, kuri būti taikoma tik integruotoms bendrovėms ir nukryptų nuo Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių taisyklių, sukūrimas savo esme būtų atrankusis reiškinys, kaip ir bet kuri lengvata, suteikta remiantis šia sistema, būtų atrankioji.

| (251) | Todėl Komisija daro išvadą, kad dabartiniu atveju orientacinė sistema, kuriai esant turėtų būti nagrinėjamas SMBV IKS, yra bendroji Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema, nepriklausomai nuo to, ar įmonių pajamų mokesčiai pagal šią sistemą nustatomi grupės ar atskiroms įmonėms. |
| --- | --- |

(251)

Todėl Komisija daro išvadą, kad dabartiniu atveju orientacinė sistema, kuriai esant turėtų būti nagrinėjamas SMBV IKS, yra bendroji Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema, nepriklausomai nuo to, ar įmonių pajamų mokesčiai pagal šią sistemą nustatomi grupės ar atskiroms įmonėms.

9.2.2.   Atrankusis pranašumas dėl nukrypimo nuo bendrosios Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemos

Atrankusis pranašumas dėl nukrypimo nuo bendrosios Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemos

| (252) | Nustačius, kad bendroji Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema sudaro orientacinę sistemą, pagal kurią turėtų būti vertinama SMBV IKS, būtina nustatyti, ar tam IKS yra būdingas nukrypimas nuo orientacinės sistemos, kuris lemtų nevienodą bendrovių, kurios yra faktiškai ir teisiškai panašioje situacijoje, traktavimą. |
| --- | --- |

(252)

Nustačius, kad bendroji Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema sudaro orientacinę sistemą, pagal kurią turėtų būti vertinama SMBV IKS, būtina nustatyti, ar tam IKS yra būdingas nukrypimas nuo orientacinės sistemos, kuris lemtų nevienodą bendrovių, kurios yra faktiškai ir teisiškai panašioje situacijoje, traktavimą.

| (253) | Atsižvelgiant į šį antrąjį atrankumo analizės etapą, ar mokesčių priemonė yra susijusi su nukrypimu nuo orientacinės sistemos, iš esmės sutaps su pagalbos gavėjui suteikto pranašumo pagal tą priemonę nustatymu. Iš tikrųjų, kai dėl mokestinės priemonės nepagrįstai sumažėja pagalbos gavėjo, kuriam kitu atveju būtų taikomas aukštesnis mokesčių lygis pagal orientacinę sistemą, mokestinis įsipareigojimas, toks sumažėjimas sudaro mokestinės priemonės suteikiamą pranašumą ir nukrypimą nuo orientacinės sistemos. |
| --- | --- |

(253)

Atsižvelgiant į šį antrąjį atrankumo analizės etapą, ar mokesčių priemonė yra susijusi su nukrypimu nuo orientacinės sistemos, iš esmės sutaps su pagalbos gavėjui suteikto pranašumo pagal tą priemonę nustatymu. Iš tikrųjų, kai dėl mokestinės priemonės nepagrįstai sumažėja pagalbos gavėjo, kuriam kitu atveju būtų taikomas aukštesnis mokesčių lygis pagal orientacinę sistemą, mokestinis įsipareigojimas, toks sumažėjimas sudaro mokestinės priemonės suteikiamą pranašumą ir nukrypimą nuo orientacinės sistemos.

| (254) | Pasak Teismo, atskirų pagalbos priemonių atveju, kai prieštaraujama schemai, „ekonominis pranašumas iš esmės yra pakankamas, kad būtų daroma prielaida, jos jis yra atrankusis“ (118). Šiuo atveju atskira pagalbos priemonė, iš kurios SMBV gauna naudos, yra SMBV IKS, kuriame patvirtinta metodika, pagal kurią nustatoma, kaip pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčio sistemą šioje šalyje turi būti apmokestinamas už grupėje „Starbucks“ atliekamas funkcijas gautas pelnas. |
| --- | --- |

(254)

Pasak Teismo, atskirų pagalbos priemonių atveju, kai prieštaraujama schemai, „ekonominis pranašumas iš esmės yra pakankamas, kad būtų daroma prielaida, jos jis yra atrankusis“ (118). Šiuo atveju atskira pagalbos priemonė, iš kurios SMBV gauna naudos, yra SMBV IKS, kuriame patvirtinta metodika, pagal kurią nustatoma, kaip pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčio sistemą šioje šalyje turi būti apmokestinamas už grupėje „Starbucks“ atliekamas funkcijas gautas pelnas.

118

9.2.3.   Atrankusis pranašumas dėl nukrypimo nuo įprastų rinkos sąlygų principo

Atrankusis pranašumas dėl nukrypimo nuo įprastų rinkos sąlygų principo

| (255) | Iš esmės IKS funkcija yra iš anksto sukurti įprasto mokesčių sistemos taikymą konkrečiu atveju, atsižvelgiant į tam tikrus tam atvejui būdingus faktus ir aplinkybes, tam tikram laikotarpiui ir jeigu tie tam tikri faktai ir aplinkybės iš esmės nepasikeičia IKS taikymo laikotarpiu. Kai IKS yra pagrįstas vertinimo metodu, kuris nepagrįstai nukrypsta nuo to metodo, kuris būtų įprastai taikant įprastą mokesčių sistemą, tas IKS bus laikomas suteikiantis gavėjui atrankųjį pranašumą tiek, kiek dėl tos atrankiosios pagalbos sumažėja to pagalbos gavėjo mokestinis įsipareigojimas susijusiai valstybei narei, lyginant su bendrovėmis, esančiomis panašioje teisinėje ir faktinėje situacijoje. |
| --- | --- |

(255)

Iš esmės IKS funkcija yra iš anksto sukurti įprasto mokesčių sistemos taikymą konkrečiu atveju, atsižvelgiant į tam tikrus tam atvejui būdingus faktus ir aplinkybes, tam tikram laikotarpiui ir jeigu tie tam tikri faktai ir aplinkybės iš esmės nepasikeičia IKS taikymo laikotarpiu. Kai IKS yra pagrįstas vertinimo metodu, kuris nepagrįstai nukrypsta nuo to metodo, kuris būtų įprastai taikant įprastą mokesčių sistemą, tas IKS bus laikomas suteikiantis gavėjui atrankųjį pranašumą tiek, kiek dėl tos atrankiosios pagalbos sumažėja to pagalbos gavėjo mokestinis įsipareigojimas susijusiai valstybei narei, lyginant su bendrovėmis, esančiomis panašioje teisinėje ir faktinėje situacijoje.

| (256) | Kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, pranašumas – tai bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės įsikišimo (119). Jeigu dėl valstybės intervencijos įmonės finansinė padėtis pagerėja, tai reiškia, kad jai suteiktas pranašumas. Toks pagerinimas parodomas, palyginant finansinę ūkio subjekto situaciją, susidariusią dėl ginčijamos priemonės, su to ūkio subjekto finansine situacija, jei ta priemonė nebūtų buvusi suteikta (120). Pranašumą gali sudaryti tiek teigiamo ekonominio pranašumo suteikimas, tiek mokesčių, paprastai įtrauktų į ūkio subjekto balansą, sušvelninimas (121). |
| --- | --- |

(256)

Kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, pranašumas – tai bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės įsikišimo (119). Jeigu dėl valstybės intervencijos įmonės finansinė padėtis pagerėja, tai reiškia, kad jai suteiktas pranašumas. Toks pagerinimas parodomas, palyginant finansinę ūkio subjekto situaciją, susidariusią dėl ginčijamos priemonės, su to ūkio subjekto finansine situacija, jei ta priemonė nebūtų buvusi suteikta (120). Pranašumą gali sudaryti tiek teigiamo ekonominio pranašumo suteikimas, tiek mokesčių, paprastai įtrauktų į ūkio subjekto balansą, sušvelninimas (121).

119

120

121

| (257) | Kaip paaiškinta 42 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, sudarydami SMBV IKS, Nyderlandai patvirtino SMBV apmokestinamo pelno Nyderlanduose metodiką, kaip pasiūlė „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje, kuri leidžia SMBV nustatyti savo įmonės metinį pajamų mokesčių įsipareigojimą Nyderlanduose tam laikotarpiui, kuriam galioja IKS. Konkrečiau, SMBV IKS patvirtinta sandorių kainodaros ataskaita nustato, nesant rinkos padiktuotų sandorių, kurie būtų neintegruotai nepriklausomai bendrovei, grupės „Starbucks“ bendrovei priskiriamą pelną, atsirandantį iš sandorių, kuriuos ji sudaro su kitomis Starbuck grupės bendrovėmis. |
| --- | --- |

(257)

Kaip paaiškinta 42 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, sudarydami SMBV IKS, Nyderlandai patvirtino SMBV apmokestinamo pelno Nyderlanduose metodiką, kaip pasiūlė „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje, kuri leidžia SMBV nustatyti savo įmonės metinį pajamų mokesčių įsipareigojimą Nyderlanduose tam laikotarpiui, kuriam galioja IKS. Konkrečiau, SMBV IKS patvirtinta sandorių kainodaros ataskaita nustato, nesant rinkos padiktuotų sandorių, kurie būtų neintegruotai nepriklausomai bendrovei, grupės „Starbucks“ bendrovei priskiriamą pelną, atsirandantį iš sandorių, kuriuos ji sudaro su kitomis Starbuck grupės bendrovėmis.

| (258) | Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad, sumažinant įmonės mokesčio bazę pagal mokesčių priemonę, kuria mokesčių mokėtojui suteikiama galimybė nustatyti grupės vidaus sandorių kainas, neatitinkančias tų kainų, kurias laisvos konkurencijos sąlygomis būtų tarpusavyje nustačiusios nepriklausomos įmonės, derėdamosi panašiomis įprastų rinkos sąlygų aplinkybėmis, tam mokesčių mokėtojui suteikiamas atrankusis pranašumas, nes sumažinamas jo mokestinis įsipareigojimas pagal įprastą apmokestinimo tvarką, lyginant su nepriklausomomis bendrovėmis, kurių mokesčio bazė nustatoma remiantis jų faktiškai užregistruotu pelnu (122). |
| --- | --- |

(258)

Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad, sumažinant įmonės mokesčio bazę pagal mokesčių priemonę, kuria mokesčių mokėtojui suteikiama galimybė nustatyti grupės vidaus sandorių kainas, neatitinkančias tų kainų, kurias laisvos konkurencijos sąlygomis būtų tarpusavyje nustačiusios nepriklausomos įmonės, derėdamosi panašiomis įprastų rinkos sąlygų aplinkybėmis, tam mokesčių mokėtojui suteikiamas atrankusis pranašumas, nes sumažinamas jo mokestinis įsipareigojimas pagal įprastą apmokestinimo tvarką, lyginant su nepriklausomomis bendrovėmis, kurių mokesčio bazė nustatoma remiantis jų faktiškai užregistruotu pelnu (122).

122

| (259) | Savo sprendimuose dėl Belgijos koordinavimo centrų apmokestinimo tvarkos (123) Teisingumo Teismas įvertino apeliaciją dėl Komisijos sprendimo, kuriame buvo padaryta išvada, be kita ko, kad metodas, skirtas apmokestinamoms pajamoms pagal tą tvarką nustatyti, suteikė tiems centrams atrankųjį pranašumą (124). Pagal tą tvarką apmokestinamasis pelnas buvo nustatytas kaip fiksuoto dydžio suma, apskaičiuota kaip procentas nuo veiklos sąnaudų ir išlaidų, atėmus personalo išlaidas ir finansavimo išlaidas, bendros sumos. Pasak Teismo, „siekiant priimti sprendimą, ar apmokestinamų pajamų, tokių kaip nurodyta pagal koordinavimo centrų sistemą, vertinimo metodas suteikia joms pranašumo, būtina, <...> palyginti tą tvarką su įprastine mokesčių sistema, remiantis skirtumu tarp įmonės, vykdančios savo veiklas laisvos konkurencijos sąlygomis, pelno ir išlaidų.“ Teismas nusprendė, kad „(darbuotojų sąnaudų ir finansinių sąnaudų) neįtraukimas į išlaidas, pagal kurias nustatomos centrų apmokestinamos pajamos yra tai, kad sandorių kainos neatspindi tų kainų, kurios būtų buvusios laisvos konkurencijos sąlygomis“, ir kaip Teismas nustatė, „(suteikia) pranašumą koordinavimo centrams“ (125). |
| --- | --- |

(259)

Savo sprendimuose dėl Belgijos koordinavimo centrų apmokestinimo tvarkos (123) Teisingumo Teismas įvertino apeliaciją dėl Komisijos sprendimo, kuriame buvo padaryta išvada, be kita ko, kad metodas, skirtas apmokestinamoms pajamoms pagal tą tvarką nustatyti, suteikė tiems centrams atrankųjį pranašumą (124). Pagal tą tvarką apmokestinamasis pelnas buvo nustatytas kaip fiksuoto dydžio suma, apskaičiuota kaip procentas nuo veiklos sąnaudų ir išlaidų, atėmus personalo išlaidas ir finansavimo išlaidas, bendros sumos. Pasak Teismo, „siekiant priimti sprendimą, ar apmokestinamų pajamų, tokių kaip nurodyta pagal koordinavimo centrų sistemą, vertinimo metodas suteikia joms pranašumo, būtina, <...> palyginti tą tvarką su įprastine mokesčių sistema, remiantis skirtumu tarp įmonės, vykdančios savo veiklas laisvos konkurencijos sąlygomis, pelno ir išlaidų.“ Teismas nusprendė, kad „(darbuotojų sąnaudų ir finansinių sąnaudų) neįtraukimas į išlaidas, pagal kurias nustatomos centrų apmokestinamos pajamos yra tai, kad sandorių kainos neatspindi tų kainų, kurios būtų buvusios laisvos konkurencijos sąlygomis“, ir kaip Teismas nustatė, „(suteikia) pranašumą koordinavimo centrams“ (125).

123

124

125

| (260) | Taigi, Teismas patvirtino, kad mokestinė priemonė, kurią taikant grupės bendrovė nustato sandorių kainas, neatitinkančias tų kainų, kurios būtų buvusios nustatytos laisvos konkurencijos sąlygomis, tai yra tų kainų, kurias nustato nepriklausomos įmonės, vykdydamos derybas panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis, suteikia tai grupės bendrovei pranašumą tiek, kiek dėl to sumažėja jos apmokestinama bazė ir tuo pat metu mokestinis įsipareigojimas pagal įprastą įmonių pajamų mokesčių sistemą. |
| --- | --- |

(260)

Taigi, Teismas patvirtino, kad mokestinė priemonė, kurią taikant grupės bendrovė nustato sandorių kainas, neatitinkančias tų kainų, kurios būtų buvusios nustatytos laisvos konkurencijos sąlygomis, tai yra tų kainų, kurias nustato nepriklausomos įmonės, vykdydamos derybas panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis, suteikia tai grupės bendrovei pranašumą tiek, kiek dėl to sumažėja jos apmokestinama bazė ir tuo pat metu mokestinis įsipareigojimas pagal įprastą įmonių pajamų mokesčių sistemą.

| (261) | Principas, kad sandoriai tarp grupė vidaus bendrovių turėtų būti atlyginami taip pat, kaip ir susitariant tarp nepriklausomų bendrovių, kurios vykdytų derybas panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis, yra vadinamas įprastų rinkos sąlygų principu. Belgijos koordinavimo centrų sprendime Teisingumo Teismas patvirtino įprastų rinkos sąlygų principą kaip lyginamąjį standartą, nustatant, ar grupės bendrovė įgyja pranašumą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį dėl mokestinės priemonės, kuri lemia jos sandorių kainodarą ir kartu jos mokestinę bazę. |
| --- | --- |

(261)

Principas, kad sandoriai tarp grupė vidaus bendrovių turėtų būti atlyginami taip pat, kaip ir susitariant tarp nepriklausomų bendrovių, kurios vykdytų derybas panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis, yra vadinamas įprastų rinkos sąlygų principu. Belgijos koordinavimo centrų sprendime Teisingumo Teismas patvirtino įprastų rinkos sąlygų principą kaip lyginamąjį standartą, nustatant, ar grupės bendrovė įgyja pranašumą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį dėl mokestinės priemonės, kuri lemia jos sandorių kainodarą ir kartu jos mokestinę bazę.

| (262) | Įprastų rinkos sąlygų principo paskirtis yra užtikrinti, kad sandoriai tarp grupės bendrovių būtų traktuojami mokesčių požiūriu, atsižvelgiant į pelno sumą, kuri būtų buvusi gauta, jeigu tuos pačius sandorius būtų vykdžiusios nepriklausomos bendrovės. Kitu atveju grupės bendrovės gautų naudos dėl palankių sąlygų pagal įprastą įmonių pajamų mokesčių sistemą, nustatant jų apmokestinamą pelną, tokių sąlygų nesant nepriklausomoms bendrovėms, ir tai lemtų nevienodas sąlygas tarp bendrovių, kurios yra faktiškai ir teisiškai panašioje situacijoje, atsižvelgiant į tokios sistemos tikslą, kuris yra apmokestinti visų bendrovių patenkančių į mokestinę jurisdikciją, pelną. |
| --- | --- |

(262)

Įprastų rinkos sąlygų principo paskirtis yra užtikrinti, kad sandoriai tarp grupės bendrovių būtų traktuojami mokesčių požiūriu, atsižvelgiant į pelno sumą, kuri būtų buvusi gauta, jeigu tuos pačius sandorius būtų vykdžiusios nepriklausomos bendrovės. Kitu atveju grupės bendrovės gautų naudos dėl palankių sąlygų pagal įprastą įmonių pajamų mokesčių sistemą, nustatant jų apmokestinamą pelną, tokių sąlygų nesant nepriklausomoms bendrovėms, ir tai lemtų nevienodas sąlygas tarp bendrovių, kurios yra faktiškai ir teisiškai panašioje situacijoje, atsižvelgiant į tokios sistemos tikslą, kuris yra apmokestinti visų bendrovių patenkančių į mokestinę jurisdikciją, pelną.

| (263) | Komisijos vertinimą, ar Nyderlandai suteikė atrankųjį pranašumą SMBV, turi sudaryti patikrinimas, ar Nyderlandų mokesčių administratoriaus patvirtinta metodika, sudarant IKS, skirtą SMBV apmokestinamo pelno Nyderlanduose nustatymui, skiriasi nuo metodikos, kuri numato patikimą rinka pagrįsto rezultato suderinimą ir kartu įprastų rinkos sąlygų principą. Tiek, kiek dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas ISK atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

(263)

Komisijos vertinimą, ar Nyderlandai suteikė atrankųjį pranašumą SMBV, turi sudaryti patikrinimas, ar Nyderlandų mokesčių administratoriaus patvirtinta metodika, sudarant IKS, skirtą SMBV apmokestinamo pelno Nyderlanduose nustatymui, skiriasi nuo metodikos, kuri numato patikimą rinka pagrįsto rezultato suderinimą ir kartu įprastų rinkos sąlygų principą. Tiek, kiek dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas ISK atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą.

| (264) | Taigi, įprastų rinkos sąlygų principas privalomai sudaro dalį Komisijos atliekamo grupės bendrovėms suteikiamų mokestinių priemonių vertinimo pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nepriklausomai nuo to, ar valstybė narė įtraukė šį principą į savo nacionalinę teisinę sistemą. Jis naudojamas nustatyti, ar grupės bendrovės apmokestinamas pelnas, atsižvelgiant į įmonės pajamų mokesčių tikslus, buvo nustatytas remiantis metodika, kuri priartina rinkos sąlygas taip, kad ta bendrovė pagal bendrąją įmonių pajamų mokesčių sistemą nebūtų traktuojama palankiai, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną nustato rinka. Taigi, siekiant išvengti abejonių, įprastų rinkos sąlygų principas, kurį Komisija taiko savo teikiamos valstybės pagalbos vertinimui nėra gaunamas i EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos 9 straipsnis, kuris yra nesaistanti priemonė, bet yra bendrasis vienodo traktavimo apmokestinime principas, įeinantis į Sutarties 107 straipsnio 1 dalies, kuri saisto valstybes nares ir į kurios apimtį įtrauktos nacionalinės mokesčių taisyklės, taikymo sritį (126). |
| --- | --- |

(264)

Taigi, įprastų rinkos sąlygų principas privalomai sudaro dalį Komisijos atliekamo grupės bendrovėms suteikiamų mokestinių priemonių vertinimo pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nepriklausomai nuo to, ar valstybė narė įtraukė šį principą į savo nacionalinę teisinę sistemą. Jis naudojamas nustatyti, ar grupės bendrovės apmokestinamas pelnas, atsižvelgiant į įmonės pajamų mokesčių tikslus, buvo nustatytas remiantis metodika, kuri priartina rinkos sąlygas taip, kad ta bendrovė pagal bendrąją įmonių pajamų mokesčių sistemą nebūtų traktuojama palankiai, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną nustato rinka. Taigi, siekiant išvengti abejonių, įprastų rinkos sąlygų principas, kurį Komisija taiko savo teikiamos valstybės pagalbos vertinimui nėra gaunamas i EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos 9 straipsnis, kuris yra nesaistanti priemonė, bet yra bendrasis vienodo traktavimo apmokestinime principas, įeinantis į Sutarties 107 straipsnio 1 dalies, kuri saisto valstybes nares ir į kurios apimtį įtrauktos nacionalinės mokesčių taisyklės, taikymo sritį (126).

126

| (265) | Taigi, atsakydama į Nyderlandų argumentą, kad Komisija, vykdydama tokį vertinimą, pakeičia nacionalinį mokesčių administratorių jų nacionalinės teisės aiškinime (127), Komisija primena, kad ji netiria, ar SMBV IKS atitinka CIT 8 b straipsnio 1 dalyje arba dekrete išdėstytą įprastų rinkos sąlygų principą, bet ar Nyderlandų mokesčių administratorius suteikė atrankųjį pranašumą SMBV, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, sudarydamas IS, patvirtinantį pelno priskyrimą, kuris skiriasi nuo pelo sumos, kuri būtų apmokestinta pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, jeigu tokius pat sandorius būtų vykdžiusios nepriklausomos bendrovės derybų būdu panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(265)

Taigi, atsakydama į Nyderlandų argumentą, kad Komisija, vykdydama tokį vertinimą, pakeičia nacionalinį mokesčių administratorių jų nacionalinės teisės aiškinime (127), Komisija primena, kad ji netiria, ar SMBV IKS atitinka CIT 8 b straipsnio 1 dalyje arba dekrete išdėstytą įprastų rinkos sąlygų principą, bet ar Nyderlandų mokesčių administratorius suteikė atrankųjį pranašumą SMBV, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, sudarydamas IS, patvirtinantį pelno priskyrimą, kuris skiriasi nuo pelo sumos, kuri būtų apmokestinta pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, jeigu tokius pat sandorius būtų vykdžiusios nepriklausomos bendrovės derybų būdu panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis.

127

| (266) | Atsakydama į Nyderlandų ir „Starbucks“ pateiktą argumentą, kad, kadangi sandorių kainodara nėra tikslus mokslas, Komisijos atliekamas SMBV IKS patvirtinto sandorių kainodaros susitarimo vertinimas turi būti būtinai apribotas (128), Komisija primena, kad sandorių kainodaros priartinimo komponentas turi būti vertinamas atsižvelgiant į jo tikslus. Kadangi 2010 m. EBPO SK gairės 1.13 punkte iš tikrųjų patvirtina, kad sandorių kainodara nėra tikslus mokslas, tas pats punktas pirmiausia paaiškina, kad „svarbu neprarasti tikslo pagrįstai įvertinti įprastomis rinkos sąlygomis pasiekiamą rezultatą, remiantis patikima informacija“. EBPO SK gairių tikslas, atsižvelgiant į mokesčių administratorius ir tarptautines įmones, yra sukurti tinkamiausius metodus, siekiant įvertinti tarptautinių sandorių tarp susijusių įmonių įprastomis rinkos sąlygomis taikomas kainas apmokestinimo tikslais. Šio tikslo pasiekimas būtų neįmanomas, jeigu sandorių kainodaros vykdymo priartinamasis pobūdis galėtų būti naudojamas, siekiant nepaisyti sutarimo dėl atitinkamos sandorių kainodaros metodikos, kurią pateikia šios gairės. Todėl, siekiant pateisinti sandorių kainodaros analizę, kuri yra arba metodikai nesuderinama, arba pagrįsta netinkama palyginamųjų duomenų parinktimi, galima pasitelkti priartinamąjį įprastų rinkos sąlygų principo pobūdį. |
| --- | --- |

(266)

Atsakydama į Nyderlandų ir „Starbucks“ pateiktą argumentą, kad, kadangi sandorių kainodara nėra tikslus mokslas, Komisijos atliekamas SMBV IKS patvirtinto sandorių kainodaros susitarimo vertinimas turi būti būtinai apribotas (128), Komisija primena, kad sandorių kainodaros priartinimo komponentas turi būti vertinamas atsižvelgiant į jo tikslus. Kadangi 2010 m. EBPO SK gairės 1.13 punkte iš tikrųjų patvirtina, kad sandorių kainodara nėra tikslus mokslas, tas pats punktas pirmiausia paaiškina, kad „svarbu neprarasti tikslo pagrįstai įvertinti įprastomis rinkos sąlygomis pasiekiamą rezultatą, remiantis patikima informacija“. EBPO SK gairių tikslas, atsižvelgiant į mokesčių administratorius ir tarptautines įmones, yra sukurti tinkamiausius metodus, siekiant įvertinti tarptautinių sandorių tarp susijusių įmonių įprastomis rinkos sąlygomis taikomas kainas apmokestinimo tikslais. Šio tikslo pasiekimas būtų neįmanomas, jeigu sandorių kainodaros vykdymo priartinamasis pobūdis galėtų būti naudojamas, siekiant nepaisyti sutarimo dėl atitinkamos sandorių kainodaros metodikos, kurią pateikia šios gairės. Todėl, siekiant pateisinti sandorių kainodaros analizę, kuri yra arba metodikai nesuderinama, arba pagrįsta netinkama palyginamųjų duomenų parinktimi, galima pasitelkti priartinamąjį įprastų rinkos sąlygų principo pobūdį.

128

| (267) | Apibendrinant, jeigu galima įrodyti, kad Nyderlandų mokesčių administratoriaus patvirtinta metodika, sudarant SMBV IKS, skirta SMBV apmokestinamo pelno Nyderlanduose nustatymui, skiriasi nuo metodikos, pagal kurią gaunami patikimas rinka pagrįsto rezultato priartinimas, ir kartu nuo įprastų rinkos sąlygų principo, tas IKS bus laikomas suteikiančiu atrankųjį pranašumą SMBV Sutarties 107 straipsnio 1 dalies požiūriu, nes jis lemia SMBV mokestinio įsipareigojimo pagal Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą sumažėjimą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių mokestinė bazė nustatoma pagal jų rinkos sąlygomis sukuriamą pelną. |
| --- | --- |

(267)

Apibendrinant, jeigu galima įrodyti, kad Nyderlandų mokesčių administratoriaus patvirtinta metodika, sudarant SMBV IKS, skirta SMBV apmokestinamo pelno Nyderlanduose nustatymui, skiriasi nuo metodikos, pagal kurią gaunami patikimas rinka pagrįsto rezultato priartinimas, ir kartu nuo įprastų rinkos sąlygų principo, tas IKS bus laikomas suteikiančiu atrankųjį pranašumą SMBV Sutarties 107 straipsnio 1 dalies požiūriu, nes jis lemia SMBV mokestinio įsipareigojimo pagal Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą sumažėjimą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių mokestinė bazė nustatoma pagal jų rinkos sąlygomis sukuriamą pelną.

9.2.3.1.   Metodologiniai pasirinkimai, parametrai ir koregavimai pagrindžiantys SMBV IKS

Metodologiniai pasirinkimai, parametrai ir koregavimai pagrindžiantys SMBV IKS

| (268) | SMBV IKS patvirtina metodiką, skirtą nustatyti pelno priskyrimą SMBV grupėje „Starbucks“, kuris yra pagrįstas patarėjo mokesčių klausimais parengta sandorių kainodaros ataskaita, kurioje apskaičiuotas SMBV atliekamos funkcijos (skrudinimas (gamyba)) atlygis. |
| --- | --- |

(268)

SMBV IKS patvirtina metodiką, skirtą nustatyti pelno priskyrimą SMBV grupėje „Starbucks“, kuris yra pagrįstas patarėjo mokesčių klausimais parengta sandorių kainodaros ataskaita, kurioje apskaičiuotas SMBV atliekamos funkcijos (skrudinimas (gamyba)) atlygis.

| (269) | Apskaičiuodamas SMBV mokėtiną atlygį, patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje atlieka šios metodologinius pasirinkimus:






  i) | pasirinkimas naudoti TGMM, siekiant apskaičiuoti apmokestinamą pelną; |
| --- | --- | --- |

(269)

Apskaičiuodamas SMBV mokėtiną atlygį, patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje atlieka šios metodologinius pasirinkimus:

i)

pasirinkimas naudoti TGMM, siekiant apskaičiuoti apmokestinamą pelną;

| ii) | eksploatacinių išlaidų, kaip pelno lygio rodiklio, naudojamo TGMM, pasirinkimas (129) ir |
| --- | --- |

ii)

eksploatacinių išlaidų, kaip pelno lygio rodiklio, naudojamo TGMM, pasirinkimas (129) ir

129

| iii) | darbo kapitalo koregavimo, sprendžiant skirtumus tarp SMBV ir palyginamų bendrovių, naudojamų įvertinti įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį, taikymas (130). |
| --- | --- |

iii)

darbo kapitalo koregavimo, sprendžiant skirtumus tarp SMBV ir palyginamų bendrovių, naudojamų įvertinti įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį, taikymas (130).

130

| (270) | Sandorių kainodaros ataskaitoje padaryta išvada apie atlygį už skrudinimo funkciją, kurią SMBV atlieka ir kuri lygi [9–12] % eksploatacinių išlaidų antkainiui, kurį patvirtina Nyderlandų mokesčių administratorius, kaip sudarantį įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlygį SMBV IKS. Be to, Nyderlandų mokesčių administratorius patvirtina SMBV IKS, kad bet koks SMBV sukurtas pelnas, viršijantis tą atlygio lygį, bus išmokamas kaip autorinis atlyginimas „Alki LP“. |
| --- | --- |

(270)

Sandorių kainodaros ataskaitoje padaryta išvada apie atlygį už skrudinimo funkciją, kurią SMBV atlieka ir kuri lygi [9–12] % eksploatacinių išlaidų antkainiui, kurį patvirtina Nyderlandų mokesčių administratorius, kaip sudarantį įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlygį SMBV IKS. Be to, Nyderlandų mokesčių administratorius patvirtina SMBV IKS, kad bet koks SMBV sukurtas pelnas, viršijantis tą atlygio lygį, bus išmokamas kaip autorinis atlyginimas „Alki LP“.

| (271) | Kitame skirsnyje Komisija paaiškins, kodėl ji mano, kad Nyderlandų mokesčių administratorius neturėjo patvirtinti keleto metodologinių pasirinkimų, pagrindžiančių sandorių kainodaros ataskaitą, SMBV išankstiniame kainodaros susitarime, nes jų patvirtinimas lemia apmokestinamą pelną SMBV, kuris negali būti laikomas kaip sudarantis patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą ir lemia SMBV mokestinio įsipareigojimo mažėjimą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną nustato rinka. |
| --- | --- |

(271)

Kitame skirsnyje Komisija paaiškins, kodėl ji mano, kad Nyderlandų mokesčių administratorius neturėjo patvirtinti keleto metodologinių pasirinkimų, pagrindžiančių sandorių kainodaros ataskaitą, SMBV išankstiniame kainodaros susitarime, nes jų patvirtinimas lemia apmokestinamą pelną SMBV, kuris negali būti laikomas kaip sudarantis patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą ir lemia SMBV mokestinio įsipareigojimo mažėjimą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną nustato rinka.

| (272) | Pirmiausia ir svarbiausia, sandorių kainodaros ataskaita nenustatė arba neišanalizavo SMBV kontroliuojamų ir nepriklausomų sandorių (131), kurie yra būtinas pirmas etapas, vertinant, ar komercinės sąlygos, taikomos tarp susijusių šalių, atitinka įprastas rinkos sąlygas sandorių kainodaros tikslais. Konkrečiau, sandorių kainodaros ataskaitoje nenagrinėta, ar SMBV autorinių atlyginimų mokėjimas „Alki LP“ už skrudinimo IN licencijavimą, kuris yra grupės vidaus sandoris, dėl kurio buvo įrodančiai prašoma sudaryti SMBV IKS ir jis pasirašytas (132), sudarytas įprastomis rinkos sąlygomis. Atsižvelgiant į tai, kad Komisija įrodys, kad sandorių dėl to autorinio atlyginimo mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis kainodaros analizė, remiantis lyginamaisiais nepriklausomai sandoriais, leidžia daryti išvadą, kad už skrudinimo IN, už kurią „Alki LP“ skyrė licencijas SMBV, neturi būti mokamas joks autorinis atlyginimas (133). Sandorių kainodaros ataskaita taip pat neišnagrinėjo, ar SCTC nustatyta kaina SMBV už žalias kavos pupeles atitinka įprastų rinkos sąlygų principus. Atsižvelgiant į tai, kad Komisija įrodys, nėra jokio rinka pagrįsto pateisinimo esminiam šios kainos padidinimui nuo 2011 m., dėl ko nuo tų metų sumažėjo SMBV apskaitos pelnas (134). |
| --- | --- |

(272)

Pirmiausia ir svarbiausia, sandorių kainodaros ataskaita nenustatė arba neišanalizavo SMBV kontroliuojamų ir nepriklausomų sandorių (131), kurie yra būtinas pirmas etapas, vertinant, ar komercinės sąlygos, taikomos tarp susijusių šalių, atitinka įprastas rinkos sąlygas sandorių kainodaros tikslais. Konkrečiau, sandorių kainodaros ataskaitoje nenagrinėta, ar SMBV autorinių atlyginimų mokėjimas „Alki LP“ už skrudinimo IN licencijavimą, kuris yra grupės vidaus sandoris, dėl kurio buvo įrodančiai prašoma sudaryti SMBV IKS ir jis pasirašytas (132), sudarytas įprastomis rinkos sąlygomis. Atsižvelgiant į tai, kad Komisija įrodys, kad sandorių dėl to autorinio atlyginimo mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis kainodaros analizė, remiantis lyginamaisiais nepriklausomai sandoriais, leidžia daryti išvadą, kad už skrudinimo IN, už kurią „Alki LP“ skyrė licencijas SMBV, neturi būti mokamas joks autorinis atlyginimas (133). Sandorių kainodaros ataskaita taip pat neišnagrinėjo, ar SCTC nustatyta kaina SMBV už žalias kavos pupeles atitinka įprastų rinkos sąlygų principus. Atsižvelgiant į tai, kad Komisija įrodys, nėra jokio rinka pagrįsto pateisinimo esminiam šios kainos padidinimui nuo 2011 m., dėl ko nuo tų metų sumažėjo SMBV apskaitos pelnas (134).

131

132

133

134

| (273) | Be to, ir nedarant poveikio pirmesnei konstatuojamajai daliai, sandorių kainodaros ataskaita neišanalizavo visų grupės bendrovių, dalyvavusių kontroliuojamame sandoryje, visų pirma „Alki LP“, funkcijų sudėtingumą, patvirtindama, kad SMBV turi būti laikoma „mažiausiai sudėtinga funkcija“ ir todėl „nagrinėjama šalimi“, taikant TGMM (135). |
| --- | --- |

(273)

Be to, ir nedarant poveikio pirmesnei konstatuojamajai daliai, sandorių kainodaros ataskaita neišanalizavo visų grupės bendrovių, dalyvavusių kontroliuojamame sandoryje, visų pirma „Alki LP“, funkcijų sudėtingumą, patvirtindama, kad SMBV turi būti laikoma „mažiausiai sudėtinga funkcija“ ir todėl „nagrinėjama šalimi“, taikant TGMM (135).

135

| (274) | Galiausiai ir nedarant poveikio dviem pirmesnėms konstatuojamosioms dalims, sandorių kainodaros ataskaita neteisingai nustato pagrindines SMBV funkcijas, kurios turi būti atlyginamos, ir neteisingai siekia nustatyti tą atlygį, remiantis eksploatacinėmis išlaidomis (136). |
| --- | --- |

(274)

Galiausiai ir nedarant poveikio dviem pirmesnėms konstatuojamosioms dalims, sandorių kainodaros ataskaita neteisingai nustato pagrindines SMBV funkcijas, kurios turi būti atlyginamos, ir neteisingai siekia nustatyti tą atlygį, remiantis eksploatacinėmis išlaidomis (136).

136

9.2.3.2.   Sandorių kainodaros ataskaita neišanalizavo grupės vidaus sandorio, dėl kurio buvo įrodomai prašoma sudaryti SMBV IKS ir jis pasirašytas

Sandorių kainodaros ataskaita neišanalizavo grupės vidaus sandorio, dėl kurio buvo įrodomai prašoma sudaryti SMBV IKS ir jis pasirašytas

| (275) | SMBV IKS sutinkama su apmokestinamu atlygiu SMBV už jos skrudinimo veiklas. Susitarime taip pat patvirtinama, kad bet koks SMBV sukurtas pelnas, viršijantis tą atlygio lygį, bus išmokamas kaip autorinis atlyginimas „Alki LP“, kuris nebus apmokestintas Nyderlanduose. |
| --- | --- |

(275)

SMBV IKS sutinkama su apmokestinamu atlygiu SMBV už jos skrudinimo veiklas. Susitarime taip pat patvirtinama, kad bet koks SMBV sukurtas pelnas, viršijantis tą atlygio lygį, bus išmokamas kaip autorinis atlyginimas „Alki LP“, kuris nebus apmokestintas Nyderlanduose.

| (276) | Kitaip tariant, sudarydama SMBV IKS, Nyderlandų mokesčių administratorius aiškiai patvirtina, kad patarėjo mokesčių klausimais metodika, skirta apskaičiuoti apmokestinamą atlygį, mokėtiną SMBV už jos skrudinimo funkciją, tiesiogiai nustato SMBV mokamo „Alki LP“ autorinio atlyginimo už skrudinimo IN licencijavimo susitarimą tarp jų lygį. JI taip pat aiškiai patvirtina, kad faktinis SMBV sukurto pelno Nyderlanduose lygis turi būti sumažintas dėl mokesčių, panaudojant autorinių atlyginimų mokėjimo, dėl ko sumažėja apmokestinamas pelnas, lyginant su faktiškai apskaitytu. Iš tikrųjų, jeigu SMBV apskaitomas pelnas yra didesnis nei atlygio, patvirtinto SMBV IKS, lygis, autorinių atlyginimų mokėjimas „Alki LP“ padidės skirtumu tarp to atlygio lygio ir SMBV apskaityto pelno. |
| --- | --- |

(276)

Kitaip tariant, sudarydama SMBV IKS, Nyderlandų mokesčių administratorius aiškiai patvirtina, kad patarėjo mokesčių klausimais metodika, skirta apskaičiuoti apmokestinamą atlygį, mokėtiną SMBV už jos skrudinimo funkciją, tiesiogiai nustato SMBV mokamo „Alki LP“ autorinio atlyginimo už skrudinimo IN licencijavimo susitarimą tarp jų lygį. JI taip pat aiškiai patvirtina, kad faktinis SMBV sukurto pelno Nyderlanduose lygis turi būti sumažintas dėl mokesčių, panaudojant autorinių atlyginimų mokėjimo, dėl ko sumažėja apmokestinamas pelnas, lyginant su faktiškai apskaitytu. Iš tikrųjų, jeigu SMBV apskaitomas pelnas yra didesnis nei atlygio, patvirtinto SMBV IKS, lygis, autorinių atlyginimų mokėjimas „Alki LP“ padidės skirtumu tarp to atlygio lygio ir SMBV apskaityto pelno.

| (277) | Taigi, autorinis atlyginimas yra koregavimo kintamasis, kuris nustatomas derinant SMBV apskaitytą pelną ir SMBV IKS patvirtintą autorinį atlyginimą. Todėl skrudinimo IN licencinis susitarimas tarp „Alki LP“ ir SMBV yra sandoris, dėl kurio buvo įrodomai prašoma SMBV IKS, ir metodika, skirta nustatyti to autorinio atlyginimo, kaip koregavimo kintamojo, lygį, yra sandoris, kuriam pagrįstai nustatyta kaina pagal SMBV IKS. |
| --- | --- |

(277)

Taigi, autorinis atlyginimas yra koregavimo kintamasis, kuris nustatomas derinant SMBV apskaitytą pelną ir SMBV IKS patvirtintą autorinį atlyginimą. Todėl skrudinimo IN licencinis susitarimas tarp „Alki LP“ ir SMBV yra sandoris, dėl kurio buvo įrodomai prašoma SMBV IKS, ir metodika, skirta nustatyti to autorinio atlyginimo, kaip koregavimo kintamojo, lygį, yra sandoris, kuriam pagrįstai nustatyta kaina pagal SMBV IKS.

| (278) | Nepaisant to, sandorių kainodaros ataskaita, tik pagal kurią yra pagrįstas IKS, siūlo atlyginimą SKBV, išanalizuodama šios įmonės atliekamą funkciją (skrudinimas (gamyba)), taikant TGMM. Šioje ataskaitoje nenustatomas autorinio atlyginimo mokėjimas kaip koregavimo kintamasis, sudarant tą siūlomą atlygį. Taigi, ataskaita nenustato ir neišanalizuoja skrudinimo IN licencinių susitarimų, kuriems mokami tie autoriniai atlyginimai, kaip sandoriai su pagrįstai nustatyta kaina, ir todėl nenustato metodikos, užtikrinant, kad autorinio atlyginimo mokėjimas atitiktų įprastų rinkos sąlygų principą. |
| --- | --- |

(278)

Nepaisant to, sandorių kainodaros ataskaita, tik pagal kurią yra pagrįstas IKS, siūlo atlyginimą SKBV, išanalizuodama šios įmonės atliekamą funkciją (skrudinimas (gamyba)), taikant TGMM. Šioje ataskaitoje nenustatomas autorinio atlyginimo mokėjimas kaip koregavimo kintamasis, sudarant tą siūlomą atlygį. Taigi, ataskaita nenustato ir neišanalizuoja skrudinimo IN licencinių susitarimų, kuriems mokami tie autoriniai atlyginimai, kaip sandoriai su pagrįstai nustatyta kaina, ir todėl nenustato metodikos, užtikrinant, kad autorinio atlyginimo mokėjimas atitiktų įprastų rinkos sąlygų principą.

| (279) | Sandorių kainodaros įgyvendinimo tikslas yra nustatyti, ar kontroliuojamų sandorių sąlygos yra suderinamos su įprastų rinkos sąlygų principu. |
| --- | --- |

(279)

Sandorių kainodaros įgyvendinimo tikslas yra nustatyti, ar kontroliuojamų sandorių sąlygos yra suderinamos su įprastų rinkos sąlygų principu.

| (280) | Šis dėmesys sandoriams, atsižvelgiant į sandorių kainodarą, yra aiškiai išreikštas 2010 m. EBPO SK gairių 1.6 punkte, kuris aiškina nuo pat pradžios, kad „kadangi atskiros įmonės požiūriu tarptautinių bendrovių grupės narės laikomos lyg jos būtų nepriklausomos įmonės, dėmesys yra sutelkiamas į sandorių tarp tų narių pobūdį ir ar tų sandorių sąlygos skiriasi nuo sąlygų, kurios būtų palyginamuosiuose nepriklausomuose sandoriuose. Tokia kontroliuojamų ir nepriklausomų sandorių analizė, kuri vadinama „palyginamumo analize“, yra svarbiausia, taikant įprastų rinkos sąlygų principą“ (137). |
| --- | --- |

(280)

Šis dėmesys sandoriams, atsižvelgiant į sandorių kainodarą, yra aiškiai išreikštas 2010 m. EBPO SK gairių 1.6 punkte, kuris aiškina nuo pat pradžios, kad „kadangi atskiros įmonės požiūriu tarptautinių bendrovių grupės narės laikomos lyg jos būtų nepriklausomos įmonės, dėmesys yra sutelkiamas į sandorių tarp tų narių pobūdį ir ar tų sandorių sąlygos skiriasi nuo sąlygų, kurios būtų palyginamuosiuose nepriklausomuose sandoriuose. Tokia kontroliuojamų ir nepriklausomų sandorių analizė, kuri vadinama „palyginamumo analize“, yra svarbiausia, taikant įprastų rinkos sąlygų principą“ (137).

137

| (281) | Kitaip tariant, komerciniai sandoriai tarp susijusių ir nesusijusių šalių turi būti pirmiausiai aiškiai nustatomi prieš jų įvertinimą dėl palyginamumo. Dėmesys sandoriams vienodai remiamas Nyderlandų mokesčių įstatymo, reikalaujant neleisti atimti išlaidų, kurios neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo (138). |
| --- | --- |

(281)

Kitaip tariant, komerciniai sandoriai tarp susijusių ir nesusijusių šalių turi būti pirmiausiai aiškiai nustatomi prieš jų įvertinimą dėl palyginamumo. Dėmesys sandoriams vienodai remiamas Nyderlandų mokesčių įstatymo, reikalaujant neleisti atimti išlaidų, kurios neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo (138).

138

| (282) | Tik tuo atveju, kai negalima palyginti tam tikro grupės vidaus sandorio, dėl kurio siekiama IKS (atsižvelgiant į atliekamas funkcijas), su panašiais nepriklausomais sandoriais, pateisinamas atliekamų funkcijų palyginimas. Šiame kontekste, 2010 m. EBPO SK gairių 1.41 punktas paaiškina, kad „prieš plečiant paiešką, siekiant įtraukti didesnį skaičių galimai palyginamų nepriklausomų sandorių, remiantis panašiomis vykdomomis funkcijomis, reiktų apsvarstyti, ar tikėtina, kad tokie sandoriai pasiūlys patikimus lyginamuosius duomenis kontroliuojamiems sandoriams“ (139). Tai taip pat paaiškina pirmenybę PNK metodui, lyginant su visais kitais sandorių kainodaros metodais, apibūdintais 2010 m. EBPO SK gairių 2.14 punkte ir 1995 m. EBPO SK gairių 2.7 punkte, kuriuose teigiama: „Kai galima vykdyti palyginamuosius nepriklausomus sandorius, PNK metodas yra labiausiai tiesioginis ir patikimiausias būdas taikyti įprastų rinkos sąlygų principą. Taigi, tokiais atvejais PNK metodui teikiama pirmenybė lyginant su visais kitais metodais.“ |
| --- | --- |

(282)

Tik tuo atveju, kai negalima palyginti tam tikro grupės vidaus sandorio, dėl kurio siekiama IKS (atsižvelgiant į atliekamas funkcijas), su panašiais nepriklausomais sandoriais, pateisinamas atliekamų funkcijų palyginimas. Šiame kontekste, 2010 m. EBPO SK gairių 1.41 punktas paaiškina, kad „prieš plečiant paiešką, siekiant įtraukti didesnį skaičių galimai palyginamų nepriklausomų sandorių, remiantis panašiomis vykdomomis funkcijomis, reiktų apsvarstyti, ar tikėtina, kad tokie sandoriai pasiūlys patikimus lyginamuosius duomenis kontroliuojamiems sandoriams“ (139). Tai taip pat paaiškina pirmenybę PNK metodui, lyginant su visais kitais sandorių kainodaros metodais, apibūdintais 2010 m. EBPO SK gairių 2.14 punkte ir 1995 m. EBPO SK gairių 2.7 punkte, kuriuose teigiama: „Kai galima vykdyti palyginamuosius nepriklausomus sandorius, PNK metodas yra labiausiai tiesioginis ir patikimiausias būdas taikyti įprastų rinkos sąlygų principą. Taigi, tokiais atvejais PNK metodui teikiama pirmenybė lyginant su visais kitais metodais.“

139

| (283) | Panašiai tiek 1995 m., tiek 2010 m. EBPO SK gairės teikia pirmenybę teikia tradiciniams transakciniams metodams, lyginant su transakciniais pelno metodais, kaip priemone nustatyti, ar sandorio kaina yra nustatyta pagal įprastų rinkos sąlygų principą (140). 1995 m. EBPO SK gairėse netgi automatiškai neįtrauktas transakcinių pelno metodų, tokių kaip TGMM taikymas sandorių kainodaros tikslams, nurodant šių gairių 3.50 punkte: „Tačiau yra atvejų, kai tik tradiciniai sandorių metodai negali būti patikimai taikomi arba jų iš viso negalima taikyti. Jie būtų laikomi kraštutinės priemonės atvejais. (...) Tačiau, netgi kraštutinės priemonės atveju būtų netinkama automatiškai taikyti transakcinius pelno metodus, pirmiausia neapsvarsčius to metodo patikimumo.“ |
| --- | --- |

(283)

Panašiai tiek 1995 m., tiek 2010 m. EBPO SK gairės teikia pirmenybę teikia tradiciniams transakciniams metodams, lyginant su transakciniais pelno metodais, kaip priemone nustatyti, ar sandorio kaina yra nustatyta pagal įprastų rinkos sąlygų principą (140). 1995 m. EBPO SK gairėse netgi automatiškai neįtrauktas transakcinių pelno metodų, tokių kaip TGMM taikymas sandorių kainodaros tikslams, nurodant šių gairių 3.50 punkte: „Tačiau yra atvejų, kai tik tradiciniai sandorių metodai negali būti patikimai taikomi arba jų iš viso negalima taikyti. Jie būtų laikomi kraštutinės priemonės atvejais. (...) Tačiau, netgi kraštutinės priemonės atveju būtų netinkama automatiškai taikyti transakcinius pelno metodus, pirmiausia neapsvarsčius to metodo patikimumo.“

140

| (284) | Nyderlandų pastabos, kad šios šalies mokesčių administratorius neprivalo taikyti geriausio metodo taisyklės neatleidžia tos administracijos nuo įsipareigojimo patvirtinti, kad sandorių kainodaros metodas, kurį pasirenka mokesčių mokėtojas, lemia patikimą priartėjimą prie įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos prieš patvirtinant IKS prašymą, remiantis šiuo metodu. Tas įsipareigojimas netgi atsispindi dekreto nuostatoje, kurią Nyderlandai nurodo šiuo atžvilgiu. Iš tikrųjų, dekreto 3.1 punkte nurodoma, kad „Nyderlandų mokesčių ir muitinės administracija turėtų visada pradėti sandorių kainų tyrimą, atsižvelgdama į mokesčių mokėtojo naudotą sandorio metu metodą. Tai reiškia, kad mokesčių mokėtojas iš esmės gali laisvai pasirinkti sandorių kainodaros metodą, jeigu pasirinktas metodas specialiems sandoriams užtikrina įprastomis rinkos sąlygomis pasiekiamą rezultatą. Mokesčių mokėtojas turi pademonstruoti savo pasirinkimą“. Kitaip tariant, mokesčių mokėtojo siūlomas metodas turėtų būti pradiniu tašku, mokesčių administratoriui atliekant IKS prašymo tyrimą. Tačiau, nepriklausomai nuo to, koks metodas pasirinktas, jie turi konkrečiam sandoriui užtikrinti įprastomis rinkos sąlygomis pasiekiamą rezultatą, kuriam nustatoma kaina, kad mokesčių administratoriui nekiltų klausimų dėl mokesčių mokėtojo pasirinkto metodo tinkamumo. Galiausiai, atsižvelgiant į tai, kad ta nuostata reikalauja, jog mokesčių mokėtojas turi pagrįsti pasirinkto sandorių kainodaros metodo tinkamumą ir atsižvelgiant į tai, kad pačiame dekrete išreiškiamas pirmumas PNK metodui, kai galimi palyginamieji sandoriai (141), geriausio metodo taisyklės nebuvimas neatleidžia mokesčių administratoriaus nuo užtikrinimo, prieš jai patvirtinant IKS prašymą, kad mokesčių mokėtojo pasirinktas sandorių kainodaros metodas galėtų užtikrinti patikimą priartinimą prie rinka pagrįsto rezultato, atsižvelgiant į įprastų rinkos sąlygų principą. |
| --- | --- |

(284)

Nyderlandų pastabos, kad šios šalies mokesčių administratorius neprivalo taikyti geriausio metodo taisyklės neatleidžia tos administracijos nuo įsipareigojimo patvirtinti, kad sandorių kainodaros metodas, kurį pasirenka mokesčių mokėtojas, lemia patikimą priartėjimą prie įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos prieš patvirtinant IKS prašymą, remiantis šiuo metodu. Tas įsipareigojimas netgi atsispindi dekreto nuostatoje, kurią Nyderlandai nurodo šiuo atžvilgiu. Iš tikrųjų, dekreto 3.1 punkte nurodoma, kad „Nyderlandų mokesčių ir muitinės administracija turėtų visada pradėti sandorių kainų tyrimą, atsižvelgdama į mokesčių mokėtojo naudotą sandorio metu metodą. Tai reiškia, kad mokesčių mokėtojas iš esmės gali laisvai pasirinkti sandorių kainodaros metodą, jeigu pasirinktas metodas specialiems sandoriams užtikrina įprastomis rinkos sąlygomis pasiekiamą rezultatą. Mokesčių mokėtojas turi pademonstruoti savo pasirinkimą“. Kitaip tariant, mokesčių mokėtojo siūlomas metodas turėtų būti pradiniu tašku, mokesčių administratoriui atliekant IKS prašymo tyrimą. Tačiau, nepriklausomai nuo to, koks metodas pasirinktas, jie turi konkrečiam sandoriui užtikrinti įprastomis rinkos sąlygomis pasiekiamą rezultatą, kuriam nustatoma kaina, kad mokesčių administratoriui nekiltų klausimų dėl mokesčių mokėtojo pasirinkto metodo tinkamumo. Galiausiai, atsižvelgiant į tai, kad ta nuostata reikalauja, jog mokesčių mokėtojas turi pagrįsti pasirinkto sandorių kainodaros metodo tinkamumą ir atsižvelgiant į tai, kad pačiame dekrete išreiškiamas pirmumas PNK metodui, kai galimi palyginamieji sandoriai (141), geriausio metodo taisyklės nebuvimas neatleidžia mokesčių administratoriaus nuo užtikrinimo, prieš jai patvirtinant IKS prašymą, kad mokesčių mokėtojo pasirinktas sandorių kainodaros metodas galėtų užtikrinti patikimą priartinimą prie rinka pagrįsto rezultato, atsižvelgiant į įprastų rinkos sąlygų principą.

141

| (285) | Kaip bus parodyta kitame skirsnyje, kadangi sandorių kainodaros ataskaitoje nepavyko pateikti jokios informacijos apie nepriklausomus sandorius, panašius į skrudinimo IN licencinį susitarimą tarp SMBV ir „Alki LP“, ir kadangi nebuvo galima patikrinti vienintelio grupės vidaus sandorio, kurio kainodara buvo veiksmingai nustatyta pagal sandorių kainodaros analizę, „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais siūloma ir SMBV IKS patvirtinta sandorių kainodaros metodika negali būti laikoma kaip užtikrinanti patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Iš tikrųjų, kadangi sandorių kainodaros ataskaita apima įprastomis rinkos sąlygomis mokamo atlyginimo SMBV analizę, remiantis neteisingu atskaitos tašku (jos skrudinimo funkcija), remiantis TGMM gaunamas neteisingai apskaičiuotas atlyginimas. Todėl reiktų remtis patikimesniais palyginimais, remiantis galima informacijos apie panašius sandorius tarp nesusijusių šalių sandorių kainodaroje palyginimais, kurią „Starbucks“ turėjo pateikus prašymą dėl IKS ir kurios turėjo prašyti Nyderlandų mokesčių administratorius, siekiant užtikrinti, kad autoriaus mokėjimų kaina būtų nustatyta pagal SMBV IKS remiantis įprastų rinkos sąlygų principu. |
| --- | --- |

(285)

Kaip bus parodyta kitame skirsnyje, kadangi sandorių kainodaros ataskaitoje nepavyko pateikti jokios informacijos apie nepriklausomus sandorius, panašius į skrudinimo IN licencinį susitarimą tarp SMBV ir „Alki LP“, ir kadangi nebuvo galima patikrinti vienintelio grupės vidaus sandorio, kurio kainodara buvo veiksmingai nustatyta pagal sandorių kainodaros analizę, „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais siūloma ir SMBV IKS patvirtinta sandorių kainodaros metodika negali būti laikoma kaip užtikrinanti patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Iš tikrųjų, kadangi sandorių kainodaros ataskaita apima įprastomis rinkos sąlygomis mokamo atlyginimo SMBV analizę, remiantis neteisingu atskaitos tašku (jos skrudinimo funkcija), remiantis TGMM gaunamas neteisingai apskaičiuotas atlyginimas. Todėl reiktų remtis patikimesniais palyginimais, remiantis galima informacijos apie panašius sandorius tarp nesusijusių šalių sandorių kainodaroje palyginimais, kurią „Starbucks“ turėjo pateikus prašymą dėl IKS ir kurios turėjo prašyti Nyderlandų mokesčių administratorius, siekiant užtikrinti, kad autoriaus mokėjimų kaina būtų nustatyta pagal SMBV IKS remiantis įprastų rinkos sąlygų principu.

9.2.3.3.   Autorinių atlyginimų mokėjimų „Alki LP“ pagal SMBV IKS kainos nebuvo nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų taisykles.

Autorinių atlyginimų mokėjimų „Alki LP“ pagal SMBV IKS kainos nebuvo nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų taisykles.

| (286) | IN, kuriai buvo nustatytas autorinio atlyginimo mokėjimas, apima skrudinimo praktinę patirtį ir skrudinimo kreives, kurias pagal licencijas Alki skyrė SMBV. Tas autorinių atlyginimų mokėjimas nėra susijęs su „Starbucks“ prekinio vardo verte, nes už teisę naudoti tą prekinį vardą „Starbucks Coffee BV“ moka parduotuvės. |
| --- | --- |

(286)

IN, kuriai buvo nustatytas autorinio atlyginimo mokėjimas, apima skrudinimo praktinę patirtį ir skrudinimo kreives, kurias pagal licencijas Alki skyrė SMBV. Tas autorinių atlyginimų mokėjimas nėra susijęs su „Starbucks“ prekinio vardo verte, nes už teisę naudoti tą prekinį vardą „Starbucks Coffee BV“ moka parduotuvės.

| (287) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl autorinių atlyginimų mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis (142). Būtent, Komisija paaiškino faktą, kad SMBV mokėtinų „Alki LP“ autorinių atlyginimų lygis yra priklausomas nuo skirtumo tarp SMBV IKS nustatyto atlyginimo ir ikimokestinio pelno apskaitymas iki autorinio atlyginimo išmokėjimas (143) lemia situaciją, kai tas autorinis atlyginimas yra apskaičiuojamas kaip pelnas, viršijantis SMBV IKS, ir neatspindi tos IN vertės įprastomis rinkos sąlygomis (144). Šiuo požiūriu Komisija nurodė 2010 m. EBPO SK gairių 6.16 punktą, pagal kurį „autorinis atlyginimas įprastai būtų reguliarūs mokėjimai, remiantis naudotojo našumu, pardavimas arba kai kuriais retais atvejais – pelnas.“ (145) SMBV IKS autorinio atlyginimo mokėjimas „Alki LP“ nėra susijęs su SMBV našumu, pardavimas, bet su pelnu. Komisija taip pat nurodė savo Sprendimo pradėti procedūrą 120 konstatuojamojoje dalyje jos abejones dėl autorinio atlyginimo mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis lygio, laikant, kad autorinis atlyginimas nėra susietas kainodaros metodu su bet kokios pagrindinės IP, skrudinimo nematerialaus turto SMBV vertės, ekonomine verte. |
| --- | --- |

(287)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl autorinių atlyginimų mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis (142). Būtent, Komisija paaiškino faktą, kad SMBV mokėtinų „Alki LP“ autorinių atlyginimų lygis yra priklausomas nuo skirtumo tarp SMBV IKS nustatyto atlyginimo ir ikimokestinio pelno apskaitymas iki autorinio atlyginimo išmokėjimas (143) lemia situaciją, kai tas autorinis atlyginimas yra apskaičiuojamas kaip pelnas, viršijantis SMBV IKS, ir neatspindi tos IN vertės įprastomis rinkos sąlygomis (144). Šiuo požiūriu Komisija nurodė 2010 m. EBPO SK gairių 6.16 punktą, pagal kurį „autorinis atlyginimas įprastai būtų reguliarūs mokėjimai, remiantis naudotojo našumu, pardavimas arba kai kuriais retais atvejais – pelnas.“ (145) SMBV IKS autorinio atlyginimo mokėjimas „Alki LP“ nėra susijęs su SMBV našumu, pardavimas, bet su pelnu. Komisija taip pat nurodė savo Sprendimo pradėti procedūrą 120 konstatuojamojoje dalyje jos abejones dėl autorinio atlyginimo mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis lygio, laikant, kad autorinis atlyginimas nėra susietas kainodaros metodu su bet kokios pagrindinės IP, skrudinimo nematerialaus turto SMBV vertės, ekonomine verte.

142

143

144

145

| (288) | Norint palyginti autorinių atlyginimų mokėjimą su rinkoje stebėtais autorinių atlyginimų lygiais, atsižvelgiant į apyvartos procentinį dydį, Komisija apskaičiavo SMBV sumokėto autorinio atlyginimo „Alki LP“ sumos procentinį dydį nuo skrudintos kavos pardavimo, kuriuos atliko SMBV parduotuvėms kiekvienais metais. Pagal tuos skaičiavimus autorinių atlyginimų mokėjimai skiriasi nuo [1–10] % iki [30–40] % SMBV pajamų iš kavos pardavimo per visą SMBV IKS laikotarpį, patvirtinant Komisijos abejones dėl autorinių atlyginimų svyravimų (146). Be to, tiems trejiems metams gauti lygiai buvo [30–40] % didesni, kaip pateikta 10 lentelėje:

  10 lentelė


  Autorinių atlyginimų mokėjimų svyravimai per visą SMBV IKS galiojimo laikotarpį














  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2006-2007 | 2007-2008 | 2008-2009 | 2009-2010 | 2010-2011 | 2011-2012 | 2012-2013 | 2013-2014 |
| SMBV sumokėti autoriniai atlyginimai | 4 699 336 | 1 698 150 | 2 470 449 | 1 079 817 | 12 352 838 | 5 786 211 | 22 812 962 | 24 285 088 |
| Pajamos iš kavos pardavimo | [20–30 mln.] | [20–30 mln.] | [20–30 mln.] | [20–30 mln.] | [40–50 mln.] | [50–60 mln.] | [50–60 mln.] | [60–70 mln.] |
| Iš viso rezultatas per metus | [20–30 %] | [1–10 %] | [1–10 %] | [1–10 %] | [30–40 %] | [10–20 %] | [30–40 %] | [30–40 %] |

(288)

Norint palyginti autorinių atlyginimų mokėjimą su rinkoje stebėtais autorinių atlyginimų lygiais, atsižvelgiant į apyvartos procentinį dydį, Komisija apskaičiavo SMBV sumokėto autorinio atlyginimo „Alki LP“ sumos procentinį dydį nuo skrudintos kavos pardavimo, kuriuos atliko SMBV parduotuvėms kiekvienais metais. Pagal tuos skaičiavimus autorinių atlyginimų mokėjimai skiriasi nuo [1–10] % iki [30–40] % SMBV pajamų iš kavos pardavimo per visą SMBV IKS laikotarpį, patvirtinant Komisijos abejones dėl autorinių atlyginimų svyravimų (146). Be to, tiems trejiems metams gauti lygiai buvo [30–40] % didesni, kaip pateikta 10 lentelėje:

146

10 lentelė

10 lentelė

Autorinių atlyginimų mokėjimų svyravimai per visą SMBV IKS galiojimo laikotarpį

Autorinių atlyginimų mokėjimų svyravimai per visą SMBV IKS galiojimo laikotarpį

(EUR)

2006-2007

2007-2008

2008-2009

2009-2010

2010-2011

2011-2012

2012-2013

2013-2014

SMBV sumokėti autoriniai atlyginimai

4 699 336

1 698 150

2 470 449

1 079 817

12 352 838

5 786 211

22 812 962

24 285 088

Pajamos iš kavos pardavimo

[20–30 mln.]

[20–30 mln.]

[20–30 mln.]

[20–30 mln.]

[40–50 mln.]

[50–60 mln.]

[50–60 mln.]

[60–70 mln.]

Iš viso rezultatas per metus

Iš viso rezultatas per metus

[20–30 %]

[1–10 %]

[1–10 %]

[1–10 %]

[30–40 %]

[10–20 %]

[30–40 %]

[30–40 %]

| (289) | Šiame specifiniame kontekste kintantis autorinio atlyginimo mokėjimo pobūdis pirmiausiai rodo, kad mokėjimo lygis neturi jokio ryšio su IN, už kurią jis yra mokamas, verte. |
| --- | --- |

(289)

Šiame specifiniame kontekste kintantis autorinio atlyginimo mokėjimo pobūdis pirmiausiai rodo, kad mokėjimo lygis neturi jokio ryšio su IN, už kurią jis yra mokamas, verte.

| (290) | Dėl to, kas paaiškinta nuo 291 iki 338 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad palyginimas su palyginamais nepriklausomai sandoriais, naudojant PNK metodą, visų pirma IN licenciniais susitarimais, esančiais keliuose skrudinimo ir gamybos bei platinimo susitarimuose, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, rodo, kad SMBV sumokėtų autorinių atlyginimų „Alki LP“ už skrudinimo IN vertė įprastomis rinkos sąlygomis lygi nuliui. Kitais žodžiais tariant, už tą IN tuose specialiuose santykiuose neturi būti mokama jokio autorinio atlyginimo, nes SMBV negauna jokios naudos, naudodama „Alki LP“ licencijuotą skrudinimo IN. |
| --- | --- |

(290)

Dėl to, kas paaiškinta nuo 291 iki 338 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad palyginimas su palyginamais nepriklausomai sandoriais, naudojant PNK metodą, visų pirma IN licenciniais susitarimais, esančiais keliuose skrudinimo ir gamybos bei platinimo susitarimuose, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, rodo, kad SMBV sumokėtų autorinių atlyginimų „Alki LP“ už skrudinimo IN vertė įprastomis rinkos sąlygomis lygi nuliui. Kitais žodžiais tariant, už tą IN tuose specialiuose santykiuose neturi būti mokama jokio autorinio atlyginimo, nes SMBV negauna jokios naudos, naudodama „Alki LP“ licencijuotą skrudinimo IN.

a)   Palyginimas su susitarimais dėl skrudinimo, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, ir palyginimas su panašiais susitarimais rinkoje

| (291) | Tam tikras skrudinimo ir gamybos sutartis, kurias grupės „Starbucks“ bendrovės sudarė su trečiosiomis šalimis, išvardintoms 148–150 konstatuojamosiose dalyse, „Starbucks“ pateikė Komisijai tyrimo metu. Dėl 292–298 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija mano, kad šie sandoriai yra tiesioginiai palyginami, siekiant nustatyti autorinio atlyginimo mokėjimo, mokėtino SMBV įmonei „Alki LP“, lygį pagal skrudinimo IN licencinį susitarimą. |
| --- | --- |

(291)

Tam tikras skrudinimo ir gamybos sutartis, kurias grupės „Starbucks“ bendrovės sudarė su trečiosiomis šalimis, išvardintoms 148–150 konstatuojamosiose dalyse, „Starbucks“ pateikė Komisijai tyrimo metu. Dėl 292–298 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija mano, kad šie sandoriai yra tiesioginiai palyginami, siekiant nustatyti autorinio atlyginimo mokėjimo, mokėtino SMBV įmonei „Alki LP“, lygį pagal skrudinimo IN licencinį susitarimą.

| (292) | 2010 m. EBPO SK gairių 1.38 punkte nurodyta tokia nuoroda, susijusi su palyginamumo tyrimu: „<...> palyginamumo rodiklių tyrimas savo pobūdžiu yra dvigubas, t. y. jis apima veiksnių, darančių poveikį mokesčių mokėtojo priklausomiems sandoriams, tyrimą ir veiksnių, darančių poveikį nepriklausomiems sandoriams, tyrimą. Vertinant susijusią bet kurios trūkstamos informacijos dalies apie galimus palyginamuosius svarbą <...>, būtina atsižvelgti tiek į priklausomų sandorių pobūdį, tiek į priimtą sandorių kainodaros metodą <...>“. |
| --- | --- |

(292)

2010 m. EBPO SK gairių 1.38 punkte nurodyta tokia nuoroda, susijusi su palyginamumo tyrimu: „<...> palyginamumo rodiklių tyrimas savo pobūdžiu yra dvigubas, t. y. jis apima veiksnių, darančių poveikį mokesčių mokėtojo priklausomiems sandoriams, tyrimą ir veiksnių, darančių poveikį nepriklausomiems sandoriams, tyrimą. Vertinant susijusią bet kurios trūkstamos informacijos dalies apie galimus palyginamuosius svarbą <...>, būtina atsižvelgti tiek į priklausomų sandorių pobūdį, tiek į priimtą sandorių kainodaros metodą <...>“.

| (293) | 2010 m. EBPO SK gairių 1.38 punkte yra išvardyti penki palyginamumo veiksniai (147), kurie „apima perduodamo turto arba paslaugų charakteristikas, šalių atliekamas funkcijas (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką), sutartinės sąlygos, ekonominės šalių aplinkybės ir šalių siekiamos verslo strategijos“. |
| --- | --- |

(293)

2010 m. EBPO SK gairių 1.38 punkte yra išvardyti penki palyginamumo veiksniai (147), kurie „apima perduodamo turto arba paslaugų charakteristikas, šalių atliekamas funkcijas (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką), sutartinės sąlygos, ekonominės šalių aplinkybės ir šalių siekiamos verslo strategijos“.

147

| (294) | Komisija pažymi, kad, pirma, perduodamo turto charakteristikos pagal IN susitarimą tarp „Alki LP“ ir SMBV yra tokios pat, kaip ir turto, perkeliamo tarp „Starbucks“ ir trečiųjų šalių susitarimuose dėl skrudinimo, išvardintuose 148–150 konstatuojamosiose dalyse. Abu sandorių rinkiniai susideda iš skrudinimo technologijos, kavos mišinių ir skrudinimo kreivių. |
| --- | --- |

(294)

Komisija pažymi, kad, pirma, perduodamo turto charakteristikos pagal IN susitarimą tarp „Alki LP“ ir SMBV yra tokios pat, kaip ir turto, perkeliamo tarp „Starbucks“ ir trečiųjų šalių susitarimuose dėl skrudinimo, išvardintuose 148–150 konstatuojamosiose dalyse. Abu sandorių rinkiniai susideda iš skrudinimo technologijos, kavos mišinių ir skrudinimo kreivių.

| (295) | Antra, kadangi ne visos tos trečiosios šalys skrudina pupeles (kai kurios dalyvauja paruoštų gėrimų ir kitų gaminių bei maistinės sudėties gėrimų paruošimui gamyboje), tuose sandoriuose, kuriuose trečiosios šalys skrudina kavą, trečiųjų šalių funkcija yra susijusi tiksliai su ta pačia funkcija, kaip ir SMBV skrudinimo funkcija jos sutartiniuose santykiuose su „Alki LP“. Būtent, visi „Starbucks“ susitarimai su [neasocijuota gamybos bendrove 2], [neasocijuota gamybos bendrove 3], [neasocijuota gamybos bendrove 3], [neasocijuota gamybos bendrove 4] ir [neasocijuota gamybos bendrove 10] yra susiję su žalios kavos skrudinimu. |
| --- | --- |

(295)

Antra, kadangi ne visos tos trečiosios šalys skrudina pupeles (kai kurios dalyvauja paruoštų gėrimų ir kitų gaminių bei maistinės sudėties gėrimų paruošimui gamyboje), tuose sandoriuose, kuriuose trečiosios šalys skrudina kavą, trečiųjų šalių funkcija yra susijusi tiksliai su ta pačia funkcija, kaip ir SMBV skrudinimo funkcija jos sutartiniuose santykiuose su „Alki LP“. Būtent, visi „Starbucks“ susitarimai su [neasocijuota gamybos bendrove 2], [neasocijuota gamybos bendrove 3], [neasocijuota gamybos bendrove 3], [neasocijuota gamybos bendrove 4] ir [neasocijuota gamybos bendrove 10] yra susiję su žalios kavos skrudinimu.

| (296) | Trečia,„Starbucks“ vaidmuo nebuvo nei viename iš tų sandorių labiau apribotas, nei „Alki LP“ vaidmuo. Kai kuriuose iš tų sandorių „Starbucks“ prisiima daugiau funkcijų trečiųjų šalių atžvilgiu, negu „Alki LP“ SMBV atžvilgiu. Būtent, daugelis sutartinių susitarimų buvo susiję su „Starbucks“ vykdomu kavos tiekimu (148). Be to, kai kuriuose iš tų susitarimų „Starbucks“ taip pat perka skrudintą kavą iš trečiosios šalies. Taigi, „Starbucks“ atlygis tuose susitarimuose rodo maksimalų įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlygį už licencinius susitarimus, o „Alki LP“ vargu ar buvo koks nors mokėtinas atlygis. |
| --- | --- |

(296)

Trečia,„Starbucks“ vaidmuo nebuvo nei viename iš tų sandorių labiau apribotas, nei „Alki LP“ vaidmuo. Kai kuriuose iš tų sandorių „Starbucks“ prisiima daugiau funkcijų trečiųjų šalių atžvilgiu, negu „Alki LP“ SMBV atžvilgiu. Būtent, daugelis sutartinių susitarimų buvo susiję su „Starbucks“ vykdomu kavos tiekimu (148). Be to, kai kuriuose iš tų susitarimų „Starbucks“ taip pat perka skrudintą kavą iš trečiosios šalies. Taigi, „Starbucks“ atlygis tuose susitarimuose rodo maksimalų įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlygį už licencinius susitarimus, o „Alki LP“ vargu ar buvo koks nors mokėtinas atlygis.

148

| (297) | Ketvirta, nėra jokių duomenų, kad trečiųjų šalių ekonominės aplinkybės darytų poveikį jų susitarimams su „Starbucks“. Visų pirma, kadangi „Starbucks“ pateikė daug skrudinimo IN licencinių susitarimų, iš kurių nei viename nenumatytas autorinių atlyginimų mokėjimas „Starbucks“ už skrudinimo IN, tai negali būti susiję su kurios nors atskiros trečiosios šalies specialiomis ekonominėmis aplinkybėmis. Susitarimai apima skirtingus geografinius regionus, įskaitant Europos Sąjungą ir Šveicariją, kuri buvo laikoma atitinkamu geografiniu atskyrimu, atliekant palyginamąją paiešką sandorių kainodaros ataskaitoje. |
| --- | --- |

(297)

Ketvirta, nėra jokių duomenų, kad trečiųjų šalių ekonominės aplinkybės darytų poveikį jų susitarimams su „Starbucks“. Visų pirma, kadangi „Starbucks“ pateikė daug skrudinimo IN licencinių susitarimų, iš kurių nei viename nenumatytas autorinių atlyginimų mokėjimas „Starbucks“ už skrudinimo IN, tai negali būti susiję su kurios nors atskiros trečiosios šalies specialiomis ekonominėmis aplinkybėmis. Susitarimai apima skirtingus geografinius regionus, įskaitant Europos Sąjungą ir Šveicariją, kuri buvo laikoma atitinkamu geografiniu atskyrimu, atliekant palyginamąją paiešką sandorių kainodaros ataskaitoje.

| (298) | Penkta, trečiųjų šalių verslo strategijos aptariamos žemiau. Iš esmės susitarimai skiriasi tuo, ar trečiosios šalys naudoja tiesiogiai rinkoje IN, parduodamos gaminius galutiniams vartotojams, ar ne. |
| --- | --- |

(298)

Penkta, trečiųjų šalių verslo strategijos aptariamos žemiau. Iš esmės susitarimai skiriasi tuo, ar trečiosios šalys naudoja tiesiogiai rinkoje IN, parduodamos gaminius galutiniams vartotojams, ar ne.

| (299) | Todėl su šiais nepriklausomais sandoriais autorinių atlyginimų mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis tarp SMBV ir„Alki LP“ lygis gali būti nustatomas, naudojant PNK metodą, kuris yra, lyginant mokėjimą, atliekamą priklausomame sandoryje (iš SMBV įmonei „Alki LP“), su mokėjimu, atliekamu palyginamuosiuose nepriklausomuose sandoriuose (iš trečiųjų šalių kitoms grupės „Starbucks“ bendrovėms), atliekamas palyginamosiomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(299)

Todėl su šiais nepriklausomais sandoriais autorinių atlyginimų mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis tarp SMBV ir„Alki LP“ lygis gali būti nustatomas, naudojant PNK metodą, kuris yra, lyginant mokėjimą, atliekamą priklausomame sandoryje (iš SMBV įmonei „Alki LP“), su mokėjimu, atliekamu palyginamuosiuose nepriklausomuose sandoriuose (iš trečiųjų šalių kitoms grupės „Starbucks“ bendrovėms), atliekamas palyginamosiomis aplinkybėmis.

| (300) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad, pagal panašius „Starbucks“ susitarimus su [neasocijuota gamybos bendrove 2], [neasocijuota gamybos bendrove 3], [neasocijuota gamybos bendrove 4], [neasocijuota gamybos bendrove 9], [neasocijuota gamybos bendrove 8], [neasocijuota gamybos bendrove 1 ir [neasocijuota gamybos bendrove 10], trečiosios šalys nemoka autorinių atlyginimų pagal jų licencinius susitarimus su „Starbucks“, jeigu jos nenaudoja rinkoje skrudinimo IN. |
| --- | --- |

(300)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad, pagal panašius „Starbucks“ susitarimus su [neasocijuota gamybos bendrove 2], [neasocijuota gamybos bendrove 3], [neasocijuota gamybos bendrove 4], [neasocijuota gamybos bendrove 9], [neasocijuota gamybos bendrove 8], [neasocijuota gamybos bendrove 1 ir [neasocijuota gamybos bendrove 10], trečiosios šalys nemoka autorinių atlyginimų pagal jų licencinius susitarimus su „Starbucks“, jeigu jos nenaudoja rinkoje skrudinimo IN.

| (301) | Iš tikro (neasocijuota gamybos bendrovė 3) tik moka autorinius atlyginimus „Starbucks“, kai ji parduoda savo gaminius (neasocijuotai gamybos bendrovei – „Starbucks“ jungtinei veiklai). Tuo atveju (neasocijuota gamybos bendrovė 3) tiesiogiai naudoja skrudinimo IN rinkoje per susijusią šalį, taip, kad panašu, jog autorinio atlyginimo mokėjimas apima „Starbucks“ prekinio vardo gaminių platinimą trečiosioms šalims pagal jungtinę veiklą. Šią išvadą patvirtina tai, kad, (neasocijuotai gamybos bendrovei 3) perparduodant skrudintą kavą grupei „Starbucks“, o ne jungtinei veiklai ir grupei „Starbucks“ užtikrinant platinimą ir prekinio vardo naudojimą rinkoje, (neasocijuota gamybos bendrovė 3) nemoka „Starbucks“ jokio autorinio atlyginimo už skrudinimo IN. |
| --- | --- |

(301)

Iš tikro (neasocijuota gamybos bendrovė 3) tik moka autorinius atlyginimus „Starbucks“, kai ji parduoda savo gaminius (neasocijuotai gamybos bendrovei – „Starbucks“ jungtinei veiklai). Tuo atveju (neasocijuota gamybos bendrovė 3) tiesiogiai naudoja skrudinimo IN rinkoje per susijusią šalį, taip, kad panašu, jog autorinio atlyginimo mokėjimas apima „Starbucks“ prekinio vardo gaminių platinimą trečiosioms šalims pagal jungtinę veiklą. Šią išvadą patvirtina tai, kad, (neasocijuotai gamybos bendrovei 3) perparduodant skrudintą kavą grupei „Starbucks“, o ne jungtinei veiklai ir grupei „Starbucks“ užtikrinant platinimą ir prekinio vardo naudojimą rinkoje, (neasocijuota gamybos bendrovė 3) nemoka „Starbucks“ jokio autorinio atlyginimo už skrudinimo IN.

| (302) | Kalbant apie (neasocijuotą gamybos bendrovę 2), nors „Starbucks“ tvirtina, kad didesnis „Starbucks“ įsigyjamų pagal sutartį su (neasocijuota gamybos bendrove 2) žalių kavos pupelių antkainis rodo atlyginimą už skrudinimo IN, panašu, kad šis antkainis yra perduodamas (neasocijuotai gamybos bendrovei 5). Iš tikrųjų įsigyjamų žalių kavos pupelių sąnaudų antkainis taip pat apibrėžia kainą, už kurią (neasocijuota gamybos bendrovė 5) perka kavą iš (neasocijuotos gamybos bendrovės 2). Savo santykiuose su (neasocijuota gamybos bendrove 2), kuriai akivaizdžiai atlyginama, mokant didesnį antkainį, „Starbucks“ veikia kaip tiekėjas. Ši funkcija skiriasi nuo tos funkcijos, kurią prisiima „Alki LP“ savo santykiuose su SMBV. Atsakydama į „Starbucks“ argumentą, kad, kadangi (neasocijuota gamybos bendrovė 2) yra pasirengusi mokėti priedą prie kainos, kurią SCTC nustato pupelėms ir kadangi SCTC kainos būtų nustatomos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, Komisija mano, kad žalių kavos pupelių pirkimo kaina negali būti analizuojama atskirai nuo (neasocijuotos gamybos bendrovės 2) įsipareigojimo pagal sutartį su „Starbucks“ parduoti jos gaminius (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) ir kad todėl taip pat reikia atsižvelgti į susitarimus dėl kainos tarp (neasocijuotos gamybos bendrovės 5) ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 2). Nėra jokių faktų, kad bet koks antkainis prie pirkimo kainos nebūtų skirtas tiesiogiai (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) arba kitaip darytų poveikį komercinėms sąlygoms tarp (neasocijuotos gamybos bendrovės 5) ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 2), nes šis sutartimis susitarimas nebuvo sudarytas nepriklausomai nuo sutartinio susitarimo tarp „Starbucks“ ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 5). |
| --- | --- |

(302)

Kalbant apie (neasocijuotą gamybos bendrovę 2), nors „Starbucks“ tvirtina, kad didesnis „Starbucks“ įsigyjamų pagal sutartį su (neasocijuota gamybos bendrove 2) žalių kavos pupelių antkainis rodo atlyginimą už skrudinimo IN, panašu, kad šis antkainis yra perduodamas (neasocijuotai gamybos bendrovei 5). Iš tikrųjų įsigyjamų žalių kavos pupelių sąnaudų antkainis taip pat apibrėžia kainą, už kurią (neasocijuota gamybos bendrovė 5) perka kavą iš (neasocijuotos gamybos bendrovės 2). Savo santykiuose su (neasocijuota gamybos bendrove 2), kuriai akivaizdžiai atlyginama, mokant didesnį antkainį, „Starbucks“ veikia kaip tiekėjas. Ši funkcija skiriasi nuo tos funkcijos, kurią prisiima „Alki LP“ savo santykiuose su SMBV. Atsakydama į „Starbucks“ argumentą, kad, kadangi (neasocijuota gamybos bendrovė 2) yra pasirengusi mokėti priedą prie kainos, kurią SCTC nustato pupelėms ir kadangi SCTC kainos būtų nustatomos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, Komisija mano, kad žalių kavos pupelių pirkimo kaina negali būti analizuojama atskirai nuo (neasocijuotos gamybos bendrovės 2) įsipareigojimo pagal sutartį su „Starbucks“ parduoti jos gaminius (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) ir kad todėl taip pat reikia atsižvelgti į susitarimus dėl kainos tarp (neasocijuotos gamybos bendrovės 5) ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 2). Nėra jokių faktų, kad bet koks antkainis prie pirkimo kainos nebūtų skirtas tiesiogiai (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) arba kitaip darytų poveikį komercinėms sąlygoms tarp (neasocijuotos gamybos bendrovės 5) ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 2), nes šis sutartimis susitarimas nebuvo sudarytas nepriklausomai nuo sutartinio susitarimo tarp „Starbucks“ ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 5).

| (303) | Be to, Komisija pažymi, kad jos santykiuose su (neasocijuota gamybos bendrove 5), (neasocijuota gamybos bendrove 6) ir (neasocijuota gamybos bendrove 7) tik „Starbucks“ sudarytuose su trečiosiomis šalimis susitarimuose dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai yra įtrauktas autorinių atlyginimų mokėjimas. Tačiau tas autorinių atlyginimų mokėjimas yra palyginamas su autoriaus atlyginimais, kuriuos „Starbucks“ moka „Starbucks Coffee BV“ už „Starbucks“ prekinio vardo IN naudojimą rinkoje, kadangi visos trys bendrovės parduoda gaminius galutiniams klientams. Pagrindinis susitarimas, susitarimai dėl gamybos ir platinimo tarp trijų bendrovių ir „Starbucks“, kurie yra susiję su gamybos procesu, nenumato autorinio atlyginimo už „Starbucks“ IN. |
| --- | --- |

(303)

Be to, Komisija pažymi, kad jos santykiuose su (neasocijuota gamybos bendrove 5), (neasocijuota gamybos bendrove 6) ir (neasocijuota gamybos bendrove 7) tik „Starbucks“ sudarytuose su trečiosiomis šalimis susitarimuose dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai yra įtrauktas autorinių atlyginimų mokėjimas. Tačiau tas autorinių atlyginimų mokėjimas yra palyginamas su autoriaus atlyginimais, kuriuos „Starbucks“ moka „Starbucks Coffee BV“ už „Starbucks“ prekinio vardo IN naudojimą rinkoje, kadangi visos trys bendrovės parduoda gaminius galutiniams klientams. Pagrindinis susitarimas, susitarimai dėl gamybos ir platinimo tarp trijų bendrovių ir „Starbucks“, kurie yra susiję su gamybos procesu, nenumato autorinio atlyginimo už „Starbucks“ IN.

| (304) | Be to, Komisija pažymi, kad SMBV paveda vykdyti (registruoto prekės ženklo kavos gaminių) ir tirpios kavos gamybą trečiosioms šalims, visų pirma, (neasocijuotai gamybos bendrovei 1). Nors „Starbucks“ (registruoto prekės ženklo kavos gaminių) produktas yra apsaugoto prekinio vardo produktas, (neasocijuota gamybos bendrovė 1) nemoka SMBV arba bet kokiai kitai „Starbucks“ bendrovei jokių autorinių atlyginimų už informaciją apie mišinius ir kitą informaciją. Panašiai, nors „Starbucks“ reklamuoja VIA tirpios kavos gaminių gamybai naudojamą technologiją kaip inovatyvią, šios kavos gamyba perduodama trečiosioms šalims ir SMBV negauna jokių autorinių atlyginimų iš VIA gaminančios trečiosios šalies. Iš tikrųjų SMBV apskaita įrodo, kad bendrovė negavo jokių autorinių atlyginimų už bet kurią jos pavestą kitoms bendrovėms produkciją (149). |
| --- | --- |

(304)

Be to, Komisija pažymi, kad SMBV paveda vykdyti (registruoto prekės ženklo kavos gaminių) ir tirpios kavos gamybą trečiosioms šalims, visų pirma, (neasocijuotai gamybos bendrovei 1). Nors „Starbucks“ (registruoto prekės ženklo kavos gaminių) produktas yra apsaugoto prekinio vardo produktas, (neasocijuota gamybos bendrovė 1) nemoka SMBV arba bet kokiai kitai „Starbucks“ bendrovei jokių autorinių atlyginimų už informaciją apie mišinius ir kitą informaciją. Panašiai, nors „Starbucks“ reklamuoja VIA tirpios kavos gaminių gamybai naudojamą technologiją kaip inovatyvią, šios kavos gamyba perduodama trečiosioms šalims ir SMBV negauna jokių autorinių atlyginimų iš VIA gaminančios trečiosios šalies. Iš tikrųjų SMBV apskaita įrodo, kad bendrovė negavo jokių autorinių atlyginimų už bet kurią jos pavestą kitoms bendrovėms produkciją (149).

149

| (305) | Galiausiai, siekiant įvertinti, ar atlyginimą „Alki LP“ už skrudinimo IN SMBV moka įprastomis rinkos sąlygomis, susitarimus tarp „Alki LP“ su SMBV galima taip pat palyginti su susitarimais tarp „Starbucks“ konkurentų ir jų trečiųjų šalių skrudintojų. |
| --- | --- |

(305)

Galiausiai, siekiant įvertinti, ar atlyginimą „Alki LP“ už skrudinimo IN SMBV moka įprastomis rinkos sąlygomis, susitarimus tarp „Alki LP“ su SMBV galima taip pat palyginti su susitarimais tarp „Starbucks“ konkurentų ir jų trečiųjų šalių skrudintojų.

| (306) | Pavyzdžiui, atsakydama į prašymą suteikti rinkos informaciją dėl įprastų komercinių rinkos sąlygų tarp nesusijusių šalių, kurioms esant bendrovei patikima žalių kavos pupelių skrudinimo funkcija, Melitta paaiškino, kad, perduodama kavos skrudinimo veiklas trečiajai šaliai, ji negauna autorinių atlyginimų, nors ir suteikia galimybę trečiajai šaliai naudotis skrudinimo kreivėmis (150). |
| --- | --- |

(306)

Pavyzdžiui, atsakydama į prašymą suteikti rinkos informaciją dėl įprastų komercinių rinkos sąlygų tarp nesusijusių šalių, kurioms esant bendrovei patikima žalių kavos pupelių skrudinimo funkcija, Melitta paaiškino, kad, perduodama kavos skrudinimo veiklas trečiajai šaliai, ji negauna autorinių atlyginimų, nors ir suteikia galimybę trečiajai šaliai naudotis skrudinimo kreivėmis (150).

Melitta

150

| (307) | Pagal pateiktus bendrovės Y, atliekančios skrudinimo veiklas per grupės bendrovę, kuri numatyta kaip rangovinis gamintojas, dokumentus, jos grupei priklausanti bendrovė taip pat nemoka jokių autorinių atlyginimų grupei nei už IN, nei už praktinę patirtį, naudojamus skrudinimo procese (151). |
| --- | --- |

(307)

Pagal pateiktus bendrovės Y, atliekančios skrudinimo veiklas per grupės bendrovę, kuri numatyta kaip rangovinis gamintojas, dokumentus, jos grupei priklausanti bendrovė taip pat nemoka jokių autorinių atlyginimų grupei nei už IN, nei už praktinę patirtį, naudojamus skrudinimo procese (151).

151

| (308) | Tas pat galioja ir Dallmayr, kuri nurodė, kad ji laiko neįprastu dalyku, kad skrudinimą atliekanti bendrovė turi mokėti autorinį atlyginimą. Jai būtų labiau tikėtina, kad šį atlyginimą mokėtų klientai skrudintojui, o ne atvirkščiai (152). |
| --- | --- |

(308)

Tas pat galioja ir Dallmayr, kuri nurodė, kad ji laiko neįprastu dalyku, kad skrudinimą atliekanti bendrovė turi mokėti autorinį atlyginimą. Jai būtų labiau tikėtina, kad šį atlyginimą mokėtų klientai skrudintojui, o ne atvirkščiai (152).

Dallmayr

152

| (309) | Iš to seka, kad, kadangi gamybos susitarimuose, „Starbucks“ sudarytuose su trečiosiomis šalimis, iš kur kurių kai kurios egzistavo ir tuo metu, kai Nyderlandų mokesčių administratorius svarstė prašymą dėl SMBV IKS, nereikalaujama mokėti jokių autorinių atlyginimų už skrudinimo IN, Komisija mano, kad SMBV sumokėto „Alki LP“ autorinio atlyginimo už skrudinimo IN vertės įprastomis rinkos sąlygomis sandorių kainodaros analizė leidžia daryti išvadą, kad šiuose konkrečiuose santykiuose už ta IN neturi būti mokami jokie autoriniai atlyginimai. Ši išvada taip pat seka iš palyginimo su susitarimais tarp „Starbucks“ konkurentų ir trečiųjų šalių skrudintojų. |
| --- | --- |

(309)

Iš to seka, kad, kadangi gamybos susitarimuose, „Starbucks“ sudarytuose su trečiosiomis šalimis, iš kur kurių kai kurios egzistavo ir tuo metu, kai Nyderlandų mokesčių administratorius svarstė prašymą dėl SMBV IKS, nereikalaujama mokėti jokių autorinių atlyginimų už skrudinimo IN, Komisija mano, kad SMBV sumokėto „Alki LP“ autorinio atlyginimo už skrudinimo IN vertės įprastomis rinkos sąlygomis sandorių kainodaros analizė leidžia daryti išvadą, kad šiuose konkrečiuose santykiuose už ta IN neturi būti mokami jokie autoriniai atlyginimai. Ši išvada taip pat seka iš palyginimo su susitarimais tarp „Starbucks“ konkurentų ir trečiųjų šalių skrudintojų.

b)   SMBV santykiuose su „Alki LP“ neatsispindi skrudinimo IN vertė.

| (310) | Nors skrudinimo praktinė patirtis ir kreivės gali turėti vertę, specialiuose santykiuose tarp „Alki LP“ ir SMBV tos vertės skrudintojas neatspindi. Taip yra todėl, kad skrudinimo praktinės patirties ir kreivių svarba „Starbucks“ struktūros atveju tenka savito skonio, susijusios su prekiniu vardu ir atskirais gaminiais, užtikrinimui. Todėl „Starbucks“ skrudinimo praktinė patirtis ir kreivės yra panaudojamos tik tuomet, kai „Starbucks“ prekinio vardo gaminius parduoda parduotuvės. Įprastai skrudinimo praktinė patirtis ir kreivės patys savaime negali sukurti skrudintojui vertės, jeigu jie nėra naudojami rinkoje. |
| --- | --- |

(310)

Nors skrudinimo praktinė patirtis ir kreivės gali turėti vertę, specialiuose santykiuose tarp „Alki LP“ ir SMBV tos vertės skrudintojas neatspindi. Taip yra todėl, kad skrudinimo praktinės patirties ir kreivių svarba „Starbucks“ struktūros atveju tenka savito skonio, susijusios su prekiniu vardu ir atskirais gaminiais, užtikrinimui. Todėl „Starbucks“ skrudinimo praktinė patirtis ir kreivės yra panaudojamos tik tuomet, kai „Starbucks“ prekinio vardo gaminius parduoda parduotuvės. Įprastai skrudinimo praktinė patirtis ir kreivės patys savaime negali sukurti skrudintojui vertės, jeigu jie nėra naudojami rinkoje.

| (311) | Šią išvadą remia „Starbucks“ pateikti dokumentai, pagal kuriuos licencijavimo susitarimai su IN licencijomis yra skirti tik tam, kad leistų trečiosioms šalims gaminti pagal „Starbucks“ specifikacijas ir apsaugotų „Starbucks“ IN teises, tačiau kai trečiosios šalys nenaudoja nematerialiojo turto rinkoje, jie nėra susiję su tų trečiųjų šalių autorinių atlyginimų mokėjimu „Starbucks“ (153). |
| --- | --- |

(311)

Šią išvadą remia „Starbucks“ pateikti dokumentai, pagal kuriuos licencijavimo susitarimai su IN licencijomis yra skirti tik tam, kad leistų trečiosioms šalims gaminti pagal „Starbucks“ specifikacijas ir apsaugotų „Starbucks“ IN teises, tačiau kai trečiosios šalys nenaudoja nematerialiojo turto rinkoje, jie nėra susiję su tų trečiųjų šalių autorinių atlyginimų mokėjimu „Starbucks“ (153).

153

| (312) | Be to, SMBV atveju skrudinimo praktinė patirtis ir kreivės sudaro techninę specifikaciją, pagal kurią turėtų būti vykdomas skrudinimas, teikiant pirmenybę perkančiai bendrovei arba pasirenkant tokią bendrovę. Skrudinimo kreivės yra apibūdintos „Starbucks“ sandorių kainodaros ataskaitoje, kaip jas nurodė SMBV. Jos sudaro sąlygas SMBV ir trečiosioms šalims, su kuriomis sudaryti susitarimai dėl skrudinimo ir gamybos bei tiekimo susitarimai, laikytis „Starbucks“ reikalavimų. Gamintojams pateikiami skrudinimo parametrai, pavyzdžiui, skrudinimo standartų reikalavimus ir kokybės užtikrinimo standartus. Tokios specifikacijos yra įtraukiamos į kiekvieną susitarimą dėl skrudinimo arba gamybos ir tiekimo. |
| --- | --- |

(312)

Be to, SMBV atveju skrudinimo praktinė patirtis ir kreivės sudaro techninę specifikaciją, pagal kurią turėtų būti vykdomas skrudinimas, teikiant pirmenybę perkančiai bendrovei arba pasirenkant tokią bendrovę. Skrudinimo kreivės yra apibūdintos „Starbucks“ sandorių kainodaros ataskaitoje, kaip jas nurodė SMBV. Jos sudaro sąlygas SMBV ir trečiosioms šalims, su kuriomis sudaryti susitarimai dėl skrudinimo ir gamybos bei tiekimo susitarimai, laikytis „Starbucks“ reikalavimų. Gamintojams pateikiami skrudinimo parametrai, pavyzdžiui, skrudinimo standartų reikalavimus ir kokybės užtikrinimo standartus. Tokios specifikacijos yra įtraukiamos į kiekvieną susitarimą dėl skrudinimo arba gamybos ir tiekimo.

| (313) | Šiuo atžvilgiu Susitarimas dėl skrudinimo rodo, kad SMBV turi patvirtinti „Alki LP“ pateiktą skrudinimo procesą ir taikyti tinkamą įrangą, mechanizmus ir gamybos metodus, siekiant užtikrinti, kad gaminiai atitiktų „Alki LP“ nustatytas gaminio specifikacijas (154). Neatrodo, kad SMBV gautų kokios nors naudos iš gaminio specifikacijų šiuose santykiuose. Tas faktas, kad specifikacijas sudaro „Alki LP“, atsižvelgdama į skrudinimo procesą, ir, visų pirma, kad skurdinimo kreivės leidžia SMBV skrudinti kavą, kuri yra parduodama pagal „Starbucks“ prekinį vardą, nesuteikia SMBV jokios naudos padidėjusių pardavimo arba pardavimo kainos požiūriu, atsižvelgiant į tai, kad SMBV iš esmės parduoda savo gaminius galutiniams klientams, vertinantiems „Starbucks“ prekinį vardą. SMBV parduoda beveik visus savo gaminius „Starbucks“ franšizinėms parduotuvėms, kurios visos moka autorinį atlyginimą grupei už „Starbucks“ IN naudojimą rinkoje, atitinkantį jų platinimo veiklos vertę. SMBV nenaudoja skrudinimo IN tiesiogiai rinkoje. Parduotuvės atlieka sąsajos su galutiniais klientais, kurie vertina „Starbucks“ prekinį vardą atitinkantį skonį, vaidmenį. |
| --- | --- |

(313)

Šiuo atžvilgiu Susitarimas dėl skrudinimo rodo, kad SMBV turi patvirtinti „Alki LP“ pateiktą skrudinimo procesą ir taikyti tinkamą įrangą, mechanizmus ir gamybos metodus, siekiant užtikrinti, kad gaminiai atitiktų „Alki LP“ nustatytas gaminio specifikacijas (154). Neatrodo, kad SMBV gautų kokios nors naudos iš gaminio specifikacijų šiuose santykiuose. Tas faktas, kad specifikacijas sudaro „Alki LP“, atsižvelgdama į skrudinimo procesą, ir, visų pirma, kad skurdinimo kreivės leidžia SMBV skrudinti kavą, kuri yra parduodama pagal „Starbucks“ prekinį vardą, nesuteikia SMBV jokios naudos padidėjusių pardavimo arba pardavimo kainos požiūriu, atsižvelgiant į tai, kad SMBV iš esmės parduoda savo gaminius galutiniams klientams, vertinantiems „Starbucks“ prekinį vardą. SMBV parduoda beveik visus savo gaminius „Starbucks“ franšizinėms parduotuvėms, kurios visos moka autorinį atlyginimą grupei už „Starbucks“ IN naudojimą rinkoje, atitinkantį jų platinimo veiklos vertę. SMBV nenaudoja skrudinimo IN tiesiogiai rinkoje. Parduotuvės atlieka sąsajos su galutiniais klientais, kurie vertina „Starbucks“ prekinį vardą atitinkantį skonį, vaidmenį.

154

| (314) | Galiausiai, remdamasi Lentelė 2 ir Lentelė 8lentelėse pateikta informacija, SMBV Paveikslas 3 lentelėje pateikia savo kavos skrudinimo veiklų pelno maržą, kurią ji gavo, atimdama SMBV sumokėtą SCTC kainą už žalias kavos pupeles iš apskaitytų pajamų už skrudintas pupeles pagal apibūdinimą „PAJ PAKUOTA KAVA“ už kiekvienus metus (155).

  3 paveikslas


  Nuostoliai dėl SMBV skrudinimo veiklų nuo 2010 m.


  (pajamos ir kavos pirkimo kaina eurais)




  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
  Pirkimo kaina, kurią moka Šveicarijos subjektas SCTC
  Pajamos iš skrudintos kavos, parduotos parduotuvėms |
| --- | --- |

(314)

Galiausiai, remdamasi Lentelė 2 ir Lentelė 8lentelėse pateikta informacija, SMBV Paveikslas 3 lentelėje pateikia savo kavos skrudinimo veiklų pelno maržą, kurią ji gavo, atimdama SMBV sumokėtą SCTC kainą už žalias kavos pupeles iš apskaitytų pajamų už skrudintas pupeles pagal apibūdinimą „PAJ PAKUOTA KAVA“ už kiekvienus metus (155).

155

3 paveikslas

3 paveikslas

Nuostoliai dėl SMBV skrudinimo veiklų nuo 2010 m.

Nuostoliai dėl SMBV skrudinimo veiklų nuo 2010 m.

(pajamos ir kavos pirkimo kaina eurais)

(pajamos ir kavos pirkimo kaina eurais)

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

Pirkimo kaina, kurią moka Šveicarijos subjektas SCTC

Pajamos iš skrudintos kavos, parduotos parduotuvėms

| (315) | Paveikslas 3 paveiksle parodyta, kad nuo 2010 m. SMBV skrudinimo veiklos buvo nuostolingos, tuo metu kai SCTC reikalaujama žalios kavos pupelių marža buvo padidėjusi. Atsižvelgiant į tai ir 10 lentelėje pateiktus duomenis, matyti, kad SMBV sumokėto „Alki LP“ autorinio atlyginimo virš pajamų už kavos pardavimus, skrudinimo praktinę patirtį ir kreives procentinis dydis nesukuria SMBV teigiamos vertės. Pavyzdžiui, 2013 m., nors SMBV apskaitė maždaug [1–10] mln. EUR bendrųjų nuostolių nuo skrudinimo veiklų (prieš atimant eksploatacines išlaidas), ji sumokėjo „Alki LP“ už skrudinimo IN 22,8 mln. EUR autorinio atlyginimo. |
| --- | --- |

(315)

Paveikslas 3 paveiksle parodyta, kad nuo 2010 m. SMBV skrudinimo veiklos buvo nuostolingos, tuo metu kai SCTC reikalaujama žalios kavos pupelių marža buvo padidėjusi. Atsižvelgiant į tai ir 10 lentelėje pateiktus duomenis, matyti, kad SMBV sumokėto „Alki LP“ autorinio atlyginimo virš pajamų už kavos pardavimus, skrudinimo praktinę patirtį ir kreives procentinis dydis nesukuria SMBV teigiamos vertės. Pavyzdžiui, 2013 m., nors SMBV apskaitė maždaug [1–10] mln. EUR bendrųjų nuostolių nuo skrudinimo veiklų (prieš atimant eksploatacines išlaidas), ji sumokėjo „Alki LP“ už skrudinimo IN 22,8 mln. EUR autorinio atlyginimo.

| (316) | Kitaip tariant, SMBV autorinių atlyginimų mokėjimas „Alki LP“ yra finansuojamas per kitas SMBV veikas (156). Kadangi ekonominės veiklos vykdytojas gali prisiimti nuostolius, kad sumokėtų autorinius atlyginimus, kurie vėliau galėtų sudaryti sąlygas gauti pelną, nuostolingo pobūdžio veikla yra susijusi su SCTC žalių kavos pupelių kainos padidinimu ir neatrodo, kad sudarytų kokia nors perspektyvas būsimam pelnui (157). Iš tikrųjų SMBV verslo strategija yra stabili per visą IKS galiojimo laikotarpį ir nebuvo jokių konkrečių veiksmų, kurių SMBV būtų ėmusis, siekiant susigrąžinti pelningumą, nesant kokio nors lemiamo poveikio pardavimui. Kadangi veiklos sąnaudos sudaro mažą SMBV bendrų sąnaudų dalį, sąnaudų sumažinimo nepakaktų, norint susigrąžinti pelningumą, nes toks sumažinimas neturėtų finansinio poveikio padidėjusias žalių kavos pupelių antkainiui. Atrodo, kad SMBV mokamais autoriaus atlyginimais „Alki LP“ už skrudinimo IN grupės vidaus kontekste struktūriškai siekiama vienintelio tikslo perkelti iš SMBV perpardavimo funkcijos gautą pelną „Alki LP“. |
| --- | --- |

(316)

Kitaip tariant, SMBV autorinių atlyginimų mokėjimas „Alki LP“ yra finansuojamas per kitas SMBV veikas (156). Kadangi ekonominės veiklos vykdytojas gali prisiimti nuostolius, kad sumokėtų autorinius atlyginimus, kurie vėliau galėtų sudaryti sąlygas gauti pelną, nuostolingo pobūdžio veikla yra susijusi su SCTC žalių kavos pupelių kainos padidinimu ir neatrodo, kad sudarytų kokia nors perspektyvas būsimam pelnui (157). Iš tikrųjų SMBV verslo strategija yra stabili per visą IKS galiojimo laikotarpį ir nebuvo jokių konkrečių veiksmų, kurių SMBV būtų ėmusis, siekiant susigrąžinti pelningumą, nesant kokio nors lemiamo poveikio pardavimui. Kadangi veiklos sąnaudos sudaro mažą SMBV bendrų sąnaudų dalį, sąnaudų sumažinimo nepakaktų, norint susigrąžinti pelningumą, nes toks sumažinimas neturėtų finansinio poveikio padidėjusias žalių kavos pupelių antkainiui. Atrodo, kad SMBV mokamais autoriaus atlyginimais „Alki LP“ už skrudinimo IN grupės vidaus kontekste struktūriškai siekiama vienintelio tikslo perkelti iš SMBV perpardavimo funkcijos gautą pelną „Alki LP“.

156

157

| (317) | Tai, kad skrudinimo veikla nesukuria pakankamo pelno, jog būtų galima sumokėti autorinius atlyginimus, taip pat patvirtina, kad, atsižvelgiant į konkrečius grupės vidaus santykius tarp SMBV ir „Alki LP“, autorinio atlyginimo, kaip koreguojamo kintamojo, kaip patvirtinta SMBV IKS, lygio nustatymo metodika neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo. |
| --- | --- |

(317)

Tai, kad skrudinimo veikla nesukuria pakankamo pelno, jog būtų galima sumokėti autorinius atlyginimus, taip pat patvirtina, kad, atsižvelgiant į konkrečius grupės vidaus santykius tarp SMBV ir „Alki LP“, autorinio atlyginimo, kaip koreguojamo kintamojo, kaip patvirtinta SMBV IKS, lygio nustatymo metodika neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo.

| (318) | Todėl, atsižvelgiant į palyginimą su „Starbucks“ susitarimais dėl skrudinimo, sudarytais su trečiosiomis šalimis, Komisija mano, kad SMBV mokamų „Alki LP“ autorinių atlyginimų už skurdinimo IN vertės įprastomis rinkos sąlygomis sandorių kainodaros analizė leidžia daryti išvadą, kad už tą IN neturėtų būti mokamas joks autorinis atlyginimas, nes nepanašu, jog SMBV gauna kokios nors naudos, šiuose santykiuose naudodamasi skrudinimo IN. Nei vienas iš Nyderlandų ir „Starbucks“ pateiktų argumentų tyrimo metu nepaneigia šios išvados. |
| --- | --- |

(318)

Todėl, atsižvelgiant į palyginimą su „Starbucks“ susitarimais dėl skrudinimo, sudarytais su trečiosiomis šalimis, Komisija mano, kad SMBV mokamų „Alki LP“ autorinių atlyginimų už skurdinimo IN vertės įprastomis rinkos sąlygomis sandorių kainodaros analizė leidžia daryti išvadą, kad už tą IN neturėtų būti mokamas joks autorinis atlyginimas, nes nepanašu, jog SMBV gauna kokios nors naudos, šiuose santykiuose naudodamasi skrudinimo IN. Nei vienas iš Nyderlandų ir „Starbucks“ pateiktų argumentų tyrimo metu nepaneigia šios išvados.

c)   Autorinio atlyginimo mokėjimas neatspindi atlyginimo už prisiimtą verslo riziką.

| (319) | Atsakydami į Komisijos abejones dėl autorinių atlyginimų mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis, Nyderlandai ir „Starbucks“ tvirtino, kad šis mokėjimas ne tik rodo atlyginimą už skrudinimo IN naudojimą, bet ir mokėjimą už „Alki LP“ prisiimtos verslo riziką (158). Nyderlandai pasitelkia faktą, kad SMBV nepatirs ekonominės rizikos dėl apyvartinių išteklių nuostolių, nes, atsižvelgiant į tai, kaip autorinio atlyginimo mokėjimas yra nustatytas pagal Susitarimą dėl skrudinimo, šias sąnaudas galiausiai padengs „Alki LP“ (159). |
| --- | --- |

(319)

Atsakydami į Komisijos abejones dėl autorinių atlyginimų mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis, Nyderlandai ir „Starbucks“ tvirtino, kad šis mokėjimas ne tik rodo atlyginimą už skrudinimo IN naudojimą, bet ir mokėjimą už „Alki LP“ prisiimtos verslo riziką (158). Nyderlandai pasitelkia faktą, kad SMBV nepatirs ekonominės rizikos dėl apyvartinių išteklių nuostolių, nes, atsižvelgiant į tai, kaip autorinio atlyginimo mokėjimas yra nustatytas pagal Susitarimą dėl skrudinimo, šias sąnaudas galiausiai padengs „Alki LP“ (159).

158

159

| (320) | Komisija atkreipia dėmesį, kad, pirma, šis reikalavimas neatitinka sandorių kainodaros ataskaitos, kuria paremtas prašymas dėl SMBV IKS. Priešingai, ta ataskaita aiškiai prieštarauja tam reikalavimui, teigdama, kad „(SMBV) suteikia licenciją „Alki LP“ intelektinės nuosavybės daliai, kurią, kurį būtina naudoti kavos skrudinimo gamybos procese, ir į teisę tiekti kavą (v)ystytojams. Už suteiktą licenciją naudotis IN [SMBV] moka „Alki LP“ autorinį atlyginimą“ (160). Dar svarbiau, sandorių kainodaros ataskaitoje nėra niekur paminėta, kad autoriniai atlyginimai iš dalies sudarytų SMBV mokėjimą „Alki LP“ už šios bendrovės prisiimamą verslo riziką. Iš tikrųjų SMBV tenka didesnė rizika, nei nurodyta sandorių kainodaroje, visų pirma, apyvartinių išteklių rizika ir tam tikra rizika, susijusi su pupelių tiekimu ir gamybos pajėgumų panaudojimu. |
| --- | --- |

(320)

Komisija atkreipia dėmesį, kad, pirma, šis reikalavimas neatitinka sandorių kainodaros ataskaitos, kuria paremtas prašymas dėl SMBV IKS. Priešingai, ta ataskaita aiškiai prieštarauja tam reikalavimui, teigdama, kad „(SMBV) suteikia licenciją „Alki LP“ intelektinės nuosavybės daliai, kurią, kurį būtina naudoti kavos skrudinimo gamybos procese, ir į teisę tiekti kavą (v)ystytojams. Už suteiktą licenciją naudotis IN [SMBV] moka „Alki LP“ autorinį atlyginimą“ (160). Dar svarbiau, sandorių kainodaros ataskaitoje nėra niekur paminėta, kad autoriniai atlyginimai iš dalies sudarytų SMBV mokėjimą „Alki LP“ už šios bendrovės prisiimamą verslo riziką. Iš tikrųjų SMBV tenka didesnė rizika, nei nurodyta sandorių kainodaroje, visų pirma, apyvartinių išteklių rizika ir tam tikra rizika, susijusi su pupelių tiekimu ir gamybos pajėgumų panaudojimu.

160

| (321) | Antra, Komisija pažymi, kad Nyderlandai mano, jog pagal tai, kaip yra parengti Susitarimo dėl skrudinimo sutartiniai susitarimai (161), yra teisinis pagrindas paskirstyti riziką ir atsakomybes tarp „Alki LP“ ir SMBV. Tačiau pagal SMBV apskaitą autorinių atlyginimų mokėjimas yra nustatomas pagal SMBV IKS, o ne pagal sutartinius susitarimus tarp „Alki LP“ ir SMBV. |
| --- | --- |

(321)

Antra, Komisija pažymi, kad Nyderlandai mano, jog pagal tai, kaip yra parengti Susitarimo dėl skrudinimo sutartiniai susitarimai (161), yra teisinis pagrindas paskirstyti riziką ir atsakomybes tarp „Alki LP“ ir SMBV. Tačiau pagal SMBV apskaitą autorinių atlyginimų mokėjimas yra nustatomas pagal SMBV IKS, o ne pagal sutartinius susitarimus tarp „Alki LP“ ir SMBV.

161

| (322) | Trečia ir visų svarbiausia, Komisija mano, kad, jeigu Nyderlandų reikalavimas būtų patvirtintas, bet kurios grupės bendrovės verslo rizika būtų pašalinta, perkeliant riziką grupės viduje paprastomis sutarties priemonėmis. Pavyzdžiui, bendrovė, atsakanti už visus strateginius grupės sprendimus, visų pirma, mokslinių tyrimų ir plėtros sprendimus, kurie iš esmės būtų laikomi kaip verslo riziką apimanti sudėtinė funkcija, galėtų būti laikoma „mažos rizikos“ bendrove ir atitinkamai apmokestinama, kol būtų sudaryta grupės veiklos sutartis, pagal kurią būtų nustatomas jos atlyginimą bet kokiam baziniam eksploatacinių išlaidų lygiui ir parsiunčiamas jos likutinis pelnas bet kuriai kitai grupės bendrovei. Priėmus šį reikalavimą, įprastų rinkos sąlygų principo taikymas grupės vidaus sandorių kainodarai taptų bereikšmis, nes sutartiniai susitarimai būtų laikomi aukštesni už ekonominę realybę. |
| --- | --- |

(322)

Trečia ir visų svarbiausia, Komisija mano, kad, jeigu Nyderlandų reikalavimas būtų patvirtintas, bet kurios grupės bendrovės verslo rizika būtų pašalinta, perkeliant riziką grupės viduje paprastomis sutarties priemonėmis. Pavyzdžiui, bendrovė, atsakanti už visus strateginius grupės sprendimus, visų pirma, mokslinių tyrimų ir plėtros sprendimus, kurie iš esmės būtų laikomi kaip verslo riziką apimanti sudėtinė funkcija, galėtų būti laikoma „mažos rizikos“ bendrove ir atitinkamai apmokestinama, kol būtų sudaryta grupės veiklos sutartis, pagal kurią būtų nustatomas jos atlyginimą bet kokiam baziniam eksploatacinių išlaidų lygiui ir parsiunčiamas jos likutinis pelnas bet kuriai kitai grupės bendrovei. Priėmus šį reikalavimą, įprastų rinkos sąlygų principo taikymas grupės vidaus sandorių kainodarai taptų bereikšmis, nes sutartiniai susitarimai būtų laikomi aukštesni už ekonominę realybę.

| (323) | Komisija šiuo požiūriu primena (162) 2010 m. EBPO SK gairių (163) 9.44–9.46 punktus, kuriuose pateikiamas paaiškinimas, susijęs su verslo restruktūrizavimu, kad „tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimą padiktuos mažos (arba didelės) rizikos verslas, o ne priešingai“ (164). Priešingai Nyderlandų požiūriui (165), idėja, kad sandorių kainodaros taisyklių taikymas turėtų atsižvelgti į riziką, o ne į sutartinius susitarimus, kai šie susitarimai neatspindi pagrindinės verslo rizikos, taip pat galioja ir platesniame kontekste nei verslo restruktūrizavimas. Kadangi yra tiesa, kad patvirtinant sandorių kainodaros metodą (t. y. tokį kaip TGMM metodą, kuris yra pagrįstas veiklos sąnaudomis) ir parengiant sutartinius susitarimus, kad būtų galima kiekvienais metais priderinti priešmokestinį pelną prie tokio susitarimo, apribojamas bedrovės mokestinio įsipareigojimo svyravimas per mokestinius metus, tačiau tokia struktūra nebūtinai atitinka ekonominę realybę, lemiančią sandorius, bei riziką, susijusią su bendrovės veikla. Šis argumentas pateikiamas 1995 m. EBPO SK gairių 1.26 punkte, pagal kurį, „atsižvelgiant į sutartines sąlygas, gali būti svarstoma, ar numatomas rizikos priskyrimas yra suderinamas su sandorio ekonomine prasme. Šiuo atžvilgiu iš esmės reiktų atsižvelgti į šalių elgesį, kaip geriausią įrodymą, susijusį su tikruoju rizikos priskyrimu.“ |
| --- | --- |

(323)

Komisija šiuo požiūriu primena (162) 2010 m. EBPO SK gairių (163) 9.44–9.46 punktus, kuriuose pateikiamas paaiškinimas, susijęs su verslo restruktūrizavimu, kad „tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimą padiktuos mažos (arba didelės) rizikos verslas, o ne priešingai“ (164). Priešingai Nyderlandų požiūriui (165), idėja, kad sandorių kainodaros taisyklių taikymas turėtų atsižvelgti į riziką, o ne į sutartinius susitarimus, kai šie susitarimai neatspindi pagrindinės verslo rizikos, taip pat galioja ir platesniame kontekste nei verslo restruktūrizavimas. Kadangi yra tiesa, kad patvirtinant sandorių kainodaros metodą (t. y. tokį kaip TGMM metodą, kuris yra pagrįstas veiklos sąnaudomis) ir parengiant sutartinius susitarimus, kad būtų galima kiekvienais metais priderinti priešmokestinį pelną prie tokio susitarimo, apribojamas bedrovės mokestinio įsipareigojimo svyravimas per mokestinius metus, tačiau tokia struktūra nebūtinai atitinka ekonominę realybę, lemiančią sandorius, bei riziką, susijusią su bendrovės veikla. Šis argumentas pateikiamas 1995 m. EBPO SK gairių 1.26 punkte, pagal kurį, „atsižvelgiant į sutartines sąlygas, gali būti svarstoma, ar numatomas rizikos priskyrimas yra suderinamas su sandorio ekonomine prasme. Šiuo atžvilgiu iš esmės reiktų atsižvelgti į šalių elgesį, kaip geriausią įrodymą, susijusį su tikruoju rizikos priskyrimu.“

162

163

164

165

| (324) | Ketvirta, kalbant apie Nyderlandų ir „Starbucks“ tolesnį tvirtinimą, kad SMBV verslui būdinga maža rizika, kas iš tikrųjų diktuoja SMBV IKS priimtą sandorių kainodaros metodą, Komisija pažymi, kad tyrimo metu pateikta informacija neatitinka šio tvirtinimo. Sprendimo pradėti procedūrą 113 konstatuojamojoje dalyje Komisija išreiškė abejones dėl „Alki LP“ pajėgumo prisiimti ir valdyti bet kokią verslo riziką. Kai bendrovė prisiima riziką, ji turėtų galėti, iš vienos pusės, valdyti riziką (166), o iš kitos pusės – finansiškai prisiimti tokią riziką (167). Tačiau pajėgumą prisiimti riziką reiktų analizuoti prieš tai, kai siūloma struktūra yra laikoma atitinkanti normalias konkurencines sąlygas. 2010 m. EBPO SK gairėse paaiškinama, kad šiame kontekste valdymas turi būti suprantamas kaip pajėgumas priimti sprendimus, susijusius su rizikos prisiėmimu, ir valdyti riziką. Tam reikia, kad bendrovėje būtų žmonių, kurie atliktų tas valdymo funkcijas (168). |
| --- | --- |

(324)

Ketvirta, kalbant apie Nyderlandų ir „Starbucks“ tolesnį tvirtinimą, kad SMBV verslui būdinga maža rizika, kas iš tikrųjų diktuoja SMBV IKS priimtą sandorių kainodaros metodą, Komisija pažymi, kad tyrimo metu pateikta informacija neatitinka šio tvirtinimo. Sprendimo pradėti procedūrą 113 konstatuojamojoje dalyje Komisija išreiškė abejones dėl „Alki LP“ pajėgumo prisiimti ir valdyti bet kokią verslo riziką. Kai bendrovė prisiima riziką, ji turėtų galėti, iš vienos pusės, valdyti riziką (166), o iš kitos pusės – finansiškai prisiimti tokią riziką (167). Tačiau pajėgumą prisiimti riziką reiktų analizuoti prieš tai, kai siūloma struktūra yra laikoma atitinkanti normalias konkurencines sąlygas. 2010 m. EBPO SK gairėse paaiškinama, kad šiame kontekste valdymas turi būti suprantamas kaip pajėgumas priimti sprendimus, susijusius su rizikos prisiėmimu, ir valdyti riziką. Tam reikia, kad bendrovėje būtų žmonių, kurie atliktų tas valdymo funkcijas (168).

166

167

168

| (325) | Tačiau, pagal „Starbucks“ pateiktą informaciją (169), „Alki LP“ neturi savo darbuotojų ir kadangi, bendrijos atveju, iš esmės negali būti atmesta, kad partneriai negalėtų prisidėti prie „Alki LP“ veiklų, nebūdami jos darbuotojais, pagal pateiktą informaciją (170) Alki LP partneriai yra akcinės bendrovės ir nei viena iš jų neturi savo darbuotojų. Taigi, „Alki LP“ veiklos pajėgumas prisiimti riziką yra ribotas. |
| --- | --- |

(325)

Tačiau, pagal „Starbucks“ pateiktą informaciją (169), „Alki LP“ neturi savo darbuotojų ir kadangi, bendrijos atveju, iš esmės negali būti atmesta, kad partneriai negalėtų prisidėti prie „Alki LP“ veiklų, nebūdami jos darbuotojais, pagal pateiktą informaciją (170) Alki LP partneriai yra akcinės bendrovės ir nei viena iš jų neturi savo darbuotojų. Taigi, „Alki LP“ veiklos pajėgumas prisiimti riziką yra ribotas.

169

170

| (326) | Be to, „Alki LP“ pajėgumas prisiimti finansinę riziką yra ribotas dėl įmonės finansinių išteklių ir dėl jos partnerių finansinių išteklių. Pagal „Starbucks“ pateiktą Komisijai informaciją (171), pastarieji nedeklaruoja atskiros apskaitos, bet yra ribotos atsakomybės bendrovės. Taigi, „Alki LP“ finansinis pajėgumas yra žemas ir negali būti prilygintas bendram grupės finansiniam pajėgimui. |
| --- | --- |

(326)

Be to, „Alki LP“ pajėgumas prisiimti finansinę riziką yra ribotas dėl įmonės finansinių išteklių ir dėl jos partnerių finansinių išteklių. Pagal „Starbucks“ pateiktą Komisijai informaciją (171), pastarieji nedeklaruoja atskiros apskaitos, bet yra ribotos atsakomybės bendrovės. Taigi, „Alki LP“ finansinis pajėgumas yra žemas ir negali būti prilygintas bendram grupės finansiniam pajėgimui.

171

| (327) | Atsakydama į tai, „Starbucks“ tvirtina, kad „Alki LP“ veiklos pajėgumas yra pateiktas per „Starbucks Inc.“, darbuotojus, kurie retkarčiais sudarydavo sutartis, siekiant padėti „Alki LP“ atlikti jos užduotis (172). Komisija laiko šį argumentą neįtikinamu. Nėra jokios priežasties, kodėl valdymo paramos darbuotojas turėtų būti samdomas tarpininkaujant „Alki LP“. SMBV būtų galėjusi tiesiogiai samdyti bendrovės valdymo paramos darbuotoją. Kadangi perkėlus veiklas į kitas įmones valdymo apskaita yra blogesnė, nei vedant apskaitą tiesioginiams vadovams, perkeliamų veikų valdymas sudaro didesnes sąnaudas tarpinėms organizacijoms, susijusias su įmonės valdymu. Atsižvelgiant į SMBV veiklas, kurios apima, be kita ko, skrudinimo įrangos eksploatavimą, SMBV valdymas reikalauja nuolatinės kontrolės ir jo negali veiksmingai užtikrinti ne visą dieną dirbantis darbuotojas. |
| --- | --- |

(327)

Atsakydama į tai, „Starbucks“ tvirtina, kad „Alki LP“ veiklos pajėgumas yra pateiktas per „Starbucks Inc.“, darbuotojus, kurie retkarčiais sudarydavo sutartis, siekiant padėti „Alki LP“ atlikti jos užduotis (172). Komisija laiko šį argumentą neįtikinamu. Nėra jokios priežasties, kodėl valdymo paramos darbuotojas turėtų būti samdomas tarpininkaujant „Alki LP“. SMBV būtų galėjusi tiesiogiai samdyti bendrovės valdymo paramos darbuotoją. Kadangi perkėlus veiklas į kitas įmones valdymo apskaita yra blogesnė, nei vedant apskaitą tiesioginiams vadovams, perkeliamų veikų valdymas sudaro didesnes sąnaudas tarpinėms organizacijoms, susijusias su įmonės valdymu. Atsižvelgiant į SMBV veiklas, kurios apima, be kita ko, skrudinimo įrangos eksploatavimą, SMBV valdymas reikalauja nuolatinės kontrolės ir jo negali veiksmingai užtikrinti ne visą dieną dirbantis darbuotojas.

172

| (328) | Taigi, „Alki LP“ negali užtikrinti SMBV verslo rizikos valdymo taip veiksmingai, kaip tai galėtų atlikti SMBV tiesioginiai darbuotojai arba vadovai, ir todėl ta rizika galėtų geriausiu atveju būti sumažinta, ją perkeliant sutarties būtu į „Alki LP“. |
| --- | --- |

(328)

Taigi, „Alki LP“ negali užtikrinti SMBV verslo rizikos valdymo taip veiksmingai, kaip tai galėtų atlikti SMBV tiesioginiai darbuotojai arba vadovai, ir todėl ta rizika galėtų geriausiu atveju būti sumažinta, ją perkeliant sutarties būtu į „Alki LP“.

| (329) | Ši išvada remia Sprendimo pradėti procedūrą 89 konstatuojamojoje dalyje išreikštą abejonę dėl struktūros ekonominio racionalumo, nes „Alki LP“ pagal jos struktūrą atrodo nereikalinga. 2010 m. EBPO SK gairių punktuose nuo 1.64 iki 1.66 tuo požiūriu nurodomos (173) situacijos, kai struktūros neatitinka normalių komercinių sąlygų ir gali būti sukurtos mokesčių mokėtojo, siekiant išvengti mokesčių arba juos sumažinti. Tokiais atvejais mokesčių institucijos turėtų išanalizuoti mokestinę bazę, remiantis pakoreguota struktūra, kuri būtų atitikusi normalias komercines sąlygas. „Starbucks“ pateikta informacija, pagal kurią „Alki LP“ buvo įtraukta į struktūrą JAV mokesčių tikslais (174), patvirtina Komisijos abejones dėl struktūros ekonominio racionalumo. |
| --- | --- |

(329)

Ši išvada remia Sprendimo pradėti procedūrą 89 konstatuojamojoje dalyje išreikštą abejonę dėl struktūros ekonominio racionalumo, nes „Alki LP“ pagal jos struktūrą atrodo nereikalinga. 2010 m. EBPO SK gairių punktuose nuo 1.64 iki 1.66 tuo požiūriu nurodomos (173) situacijos, kai struktūros neatitinka normalių komercinių sąlygų ir gali būti sukurtos mokesčių mokėtojo, siekiant išvengti mokesčių arba juos sumažinti. Tokiais atvejais mokesčių institucijos turėtų išanalizuoti mokestinę bazę, remiantis pakoreguota struktūra, kuri būtų atitikusi normalias komercines sąlygas. „Starbucks“ pateikta informacija, pagal kurią „Alki LP“ buvo įtraukta į struktūrą JAV mokesčių tikslais (174), patvirtina Komisijos abejones dėl struktūros ekonominio racionalumo.

173

174

| (330) | Penkta, kadangi Komisija priima Nyderlandų ir „Starbucks“ tvirtinimą, kad tam tikra SMBV pardavimo rizika sumažėja dėl susitarimų su parduotuvėmis, šis faktas neturi įtakos SMBV ir „Alki LP“ santykiams. Bet kuriuo atveju, dėl SMBV ribotų galimybių derybose su partneriais dėl komercinių sąlygų ir kainų, Komisija pripažįsta, kad parduotuvių prognozių sistema gali sumažinti SMBV verslo netikrumą (175). Vadovaujantis sutartiniais susitarimais tarp parduotuvių ir SMBV, parduotuvės negali reikšmingai nukrypti nuo SMBV pateiktos prognozės. Be to, jos yra įsipareigojusios pirkti prekes iš SMBV. SMBV produkcijos paėmimas užtikrinamas reikalavimais, keliamais parduotuvėms, kurios perka SMBV produkciją. Tačiau gamybos verslo pagrindinės rizikos yra susijusios ne tik su apyvartinių šaltinių rizika, bet daugiausia su gamybiniu pajėgumu ir nei Nyderlandai, nei „Starbucks“ nenustatė, kad pagrindinės rizikos, susijusios su gamybos pajėgumų panaudojimo paklausos kitimu, šiais sutartiniais susitarimais buvo visiškai anuliuotos. Kalbant konkrečiau, sutartys su trečiųjų šalių gamintojais, visų pirma (neasocijuota gamybos bendrove 1), ne visai atitinka bet kurį galimą paklausos kitimą. |
| --- | --- |

(330)

Penkta, kadangi Komisija priima Nyderlandų ir „Starbucks“ tvirtinimą, kad tam tikra SMBV pardavimo rizika sumažėja dėl susitarimų su parduotuvėmis, šis faktas neturi įtakos SMBV ir „Alki LP“ santykiams. Bet kuriuo atveju, dėl SMBV ribotų galimybių derybose su partneriais dėl komercinių sąlygų ir kainų, Komisija pripažįsta, kad parduotuvių prognozių sistema gali sumažinti SMBV verslo netikrumą (175). Vadovaujantis sutartiniais susitarimais tarp parduotuvių ir SMBV, parduotuvės negali reikšmingai nukrypti nuo SMBV pateiktos prognozės. Be to, jos yra įsipareigojusios pirkti prekes iš SMBV. SMBV produkcijos paėmimas užtikrinamas reikalavimais, keliamais parduotuvėms, kurios perka SMBV produkciją. Tačiau gamybos verslo pagrindinės rizikos yra susijusios ne tik su apyvartinių šaltinių rizika, bet daugiausia su gamybiniu pajėgumu ir nei Nyderlandai, nei „Starbucks“ nenustatė, kad pagrindinės rizikos, susijusios su gamybos pajėgumų panaudojimo paklausos kitimu, šiais sutartiniais susitarimais buvo visiškai anuliuotos. Kalbant konkrečiau, sutartys su trečiųjų šalių gamintojais, visų pirma (neasocijuota gamybos bendrove 1), ne visai atitinka bet kurį galimą paklausos kitimą.

175

| (331) | Šešta, Nyderlandų paminėti sutartiniai susitarimai pagal kuriuos SCTC garantuoja tiekiamų žalių kavos pupelių kokybę, lygiai taip pat nėra susiję su santykiai tarp SMBV ir „Alki LP“. Bet kuriuo atveju tai yra standartinis verslo susitarimas, kuris nesumažina SMBV rizikos, lyginant su normaliomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(331)

Šešta, Nyderlandų paminėti sutartiniai susitarimai pagal kuriuos SCTC garantuoja tiekiamų žalių kavos pupelių kokybę, lygiai taip pat nėra susiję su santykiai tarp SMBV ir „Alki LP“. Bet kuriuo atveju tai yra standartinis verslo susitarimas, kuris nesumažina SMBV rizikos, lyginant su normaliomis rinkos sąlygomis.

| (332) | Apibendrinant, Komisija atmeta reikalavimą, kad iš SMBV veiksmingai perkeliamas „Alki LP“ bet kokia rizika, sudarant sutartinius susitarimus. Todėl bet kokia autorinio atlyginimo dalis, numatyta kompensuoti verslo rizikos perkėlimą negali būti pateisinama. |
| --- | --- |

(332)

Apibendrinant, Komisija atmeta reikalavimą, kad iš SMBV veiksmingai perkeliamas „Alki LP“ bet kokia rizika, sudarant sutartinius susitarimus. Todėl bet kokia autorinio atlyginimo dalis, numatyta kompensuoti verslo rizikos perkėlimą negali būti pateisinama.

d)   Autorinių mokėjimų lygis nėra pateisinamas „Alki LP“ mokamomis sumomis už technologiją„Starbucks US“ pagal Susitarimą dėl bendro sąnaudų padengimo.

| (333) | Be to, „Starbucks“ primena, kad SMBV mokami „Alki LP“ autoriniai atlyginimai yra pateisinami, nes „Alki LP“ moka tokio pat dydžio sumas už kavos skrudinimo technologiją „Starbucks US“. |
| --- | --- |

(333)

Be to, „Starbucks“ primena, kad SMBV mokami „Alki LP“ autoriniai atlyginimai yra pateisinami, nes „Alki LP“ moka tokio pat dydžio sumas už kavos skrudinimo technologiją „Starbucks US“.

| (334) | Komisija visų pirmiausia atkreipia dėmesį, kad SMBV IKS nėra susijęs su santykiais tarp „Alki LP“ ir „Starbucks US“, bet su santykiais tarp SMBV ir „Alki LP“. Todėl viskas, kas yra svarbu vertinat, ar sandorių tarp tų dviejų ūkio subjektų sandorių kainodaros analizė buvo nustatyta pagal metodiką, sudarančią sąlygas patikimam rinka pagrįsto rezultato priartinimui, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo, tai yra šių sandorių vertė, kurią nustatė „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais, o ne mokėjimų už šių santykių vertė. |
| --- | --- |

(334)

Komisija visų pirmiausia atkreipia dėmesį, kad SMBV IKS nėra susijęs su santykiais tarp „Alki LP“ ir „Starbucks US“, bet su santykiais tarp SMBV ir „Alki LP“. Todėl viskas, kas yra svarbu vertinat, ar sandorių tarp tų dviejų ūkio subjektų sandorių kainodaros analizė buvo nustatyta pagal metodiką, sudarančią sąlygas patikimam rinka pagrįsto rezultato priartinimui, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo, tai yra šių sandorių vertė, kurią nustatė „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais, o ne mokėjimų už šių santykių vertė.

| (335) | Bet kuriuo atveju Komisija neginčija, kad „Alki LP“ moka „Starbucks US“ (176) dideles sumas, numatytas kaip „nuolatinį autorinį atlyginimą“. Tačiau šio mokėjimo, kaip atlyginimo už skrudinimo technologiją, nustatymas pagal SBSP negali būti patvirtintas, remiantis tuo, kaip tie mokėjimai yra struktūrizuoti pagal SBSP. |
| --- | --- |

(335)

Bet kuriuo atveju Komisija neginčija, kad „Alki LP“ moka „Starbucks US“ (176) dideles sumas, numatytas kaip „nuolatinį autorinį atlyginimą“. Tačiau šio mokėjimo, kaip atlyginimo už skrudinimo technologiją, nustatymas pagal SBSP negali būti patvirtintas, remiantis tuo, kaip tie mokėjimai yra struktūrizuoti pagal SBSP.

176

| (336) | Pirma, „Alki LP“ mokėjimai „Starbucks US“ finansuojami didesne suma, nei gaunama iš SMBV gaunamas autorinis atlyginimas, panaudojant pajamas, kurias „Alki LP“ moka „Starbucks Coffee BV“ kaip autorinį atlyginimą už prekinį vardą (177). |
| --- | --- |

(336)

Pirma, „Alki LP“ mokėjimai „Starbucks US“ finansuojami didesne suma, nei gaunama iš SMBV gaunamas autorinis atlyginimas, panaudojant pajamas, kurias „Alki LP“ moka „Starbucks Coffee BV“ kaip autorinį atlyginimą už prekinį vardą (177).

177

| (337) | Antra, nepanašu, kad „Alki LP“ mokėjimas „Starbucks US“ pagal SBSP yra nustatomas pagal įprastų rinkos sąlygų principą. Visų pirma, kalbant apie IN, susijusios su verslo struktūra ir prekiniu vardu, įgijimą, „Alki LP“ (įskaitant pirmtaką (CV 1)) 2005 m. už IN įsigijimą sumokėjo iš viso [30–40] mln. EUR, o „Alki LP“ pardavė IN 2014 m. už [1–1,5] mlrd. EUR. Panašu, kad šis vertės skirtumas rodo, jog tas susitarimas neatspindėjo įprastomis rinkos sąlygomis mokamo atlyginimo už IN. Todėl mokėjimai pagal nuolatinius autorinius atlyginimus galėjo būti matomi kaip kompensavimas už prekinio vardo paradavimą tame pačiame sandoryje už labai mažą vertę. |
| --- | --- |

(337)

Antra, nepanašu, kad „Alki LP“ mokėjimas „Starbucks US“ pagal SBSP yra nustatomas pagal įprastų rinkos sąlygų principą. Visų pirma, kalbant apie IN, susijusios su verslo struktūra ir prekiniu vardu, įgijimą, „Alki LP“ (įskaitant pirmtaką (CV 1)) 2005 m. už IN įsigijimą sumokėjo iš viso [30–40] mln. EUR, o „Alki LP“ pardavė IN 2014 m. už [1–1,5] mlrd. EUR. Panašu, kad šis vertės skirtumas rodo, jog tas susitarimas neatspindėjo įprastomis rinkos sąlygomis mokamo atlyginimo už IN. Todėl mokėjimai pagal nuolatinius autorinius atlyginimus galėjo būti matomi kaip kompensavimas už prekinio vardo paradavimą tame pačiame sandoryje už labai mažą vertę.

| (338) | Apibendrinant, „Starbucks“ argumentas, kad mokėjimai pagal SBSP pateisina autoriaus mokėjimus tarp SMBV ir „Alki LP“, kaip atitinkančius įprastų rinkos sąlygų principą, turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(338)

Apibendrinant, „Starbucks“ argumentas, kad mokėjimai pagal SBSP pateisina autoriaus mokėjimus tarp SMBV ir „Alki LP“, kaip atitinkančius įprastų rinkos sąlygų principą, turi būti atmestas.

e)   Išvada apie autorinio atlyginimo mokėjimą įprastomis rinkos sąlygomis

| (339) | Atsižvelgdama į tai, kas paminėta pirmiau, Komisija mano, kad palyginamųjų nepriklausomų sandorių, visų pirma susitarimų dėl autorinių atlyginimų keliuose susitarimuose dėl skrudinimo ir gamybos bei platinimo, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, palyginimas rodo, kad SMBV sumokėtų autorinių atlyginimų „Alki LP“ už skrudinimo IN vertė įprastomis rinkos sąlygomis lygi nuliui, ir todėl šiuose konkrečiuose santykiuose neturi būti mokamas joks autorinis atlyginimas už tą IN, nes SMBV negauna jokios naudos, naudodamasi skrudinimo IN, kuriai Alki suteikė licenciją. |
| --- | --- |

(339)

Atsižvelgdama į tai, kas paminėta pirmiau, Komisija mano, kad palyginamųjų nepriklausomų sandorių, visų pirma susitarimų dėl autorinių atlyginimų keliuose susitarimuose dėl skrudinimo ir gamybos bei platinimo, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, palyginimas rodo, kad SMBV sumokėtų autorinių atlyginimų „Alki LP“ už skrudinimo IN vertė įprastomis rinkos sąlygomis lygi nuliui, ir todėl šiuose konkrečiuose santykiuose neturi būti mokamas joks autorinis atlyginimas už tą IN, nes SMBV negauna jokios naudos, naudodamasi skrudinimo IN, kuriai Alki suteikė licenciją.

| (340) | Atsižvelgiant į tą išvadą, šio autorinio atlyginimo nereikia įvertinti. Vietoj to, SMBV apskaitytas pelnas, neatėmus SMBV autorinių atlyginimų mokėjimo „Alki LP“ iš to pelno skrudinimo IN licencijavimui, būtų pradinis taškas, nuo kurio būtų nustatomas SMBV mokestinis įsipareigojimas Nyderlanduose, siekiant užtikrinti SMBV apmokestinamas pelnas atitiktų beintegruotų bendrovių, kurių mokestinis įsipareigojimas nustatomas pagal jų sukurtą pelną rinkos sąlygomis, lygį. Kitaip tariant, neapmokestintas pelnas, kurį SMBV sumokėjo kaip autorinį atlyginimą „Alki LP“ už skrudinimo IN, turėtų būti pilnai apmokestintas Nyderlanduose. |
| --- | --- |

(340)

Atsižvelgiant į tą išvadą, šio autorinio atlyginimo nereikia įvertinti. Vietoj to, SMBV apskaitytas pelnas, neatėmus SMBV autorinių atlyginimų mokėjimo „Alki LP“ iš to pelno skrudinimo IN licencijavimui, būtų pradinis taškas, nuo kurio būtų nustatomas SMBV mokestinis įsipareigojimas Nyderlanduose, siekiant užtikrinti SMBV apmokestinamas pelnas atitiktų beintegruotų bendrovių, kurių mokestinis įsipareigojimas nustatomas pagal jų sukurtą pelną rinkos sąlygomis, lygį. Kitaip tariant, neapmokestintas pelnas, kurį SMBV sumokėjo kaip autorinį atlyginimą „Alki LP“ už skrudinimo IN, turėtų būti pilnai apmokestintas Nyderlanduose.

| (341) | Todėl SMBV IKS patvirtinta metodika to mokėjimo lygio nustatymui, pagal kurią visas SMBV sukurtas pelnas, viršijantis [9–12] % eksploatacinių išlaidų, turi būti pervedamas „Alki LP“ (178), nukrypsta nuo metodikos, pagal kurią sudaromos sąlygos patikimam rinka pagrįsto rezultato priartinimui, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Tiek, kiek dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas IKS, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

(341)

Todėl SMBV IKS patvirtinta metodika to mokėjimo lygio nustatymui, pagal kurią visas SMBV sukurtas pelnas, viršijantis [9–12] % eksploatacinių išlaidų, turi būti pervedamas „Alki LP“ (178), nukrypsta nuo metodikos, pagal kurią sudaromos sąlygos patikimam rinka pagrįsto rezultato priartinimui, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Tiek, kiek dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas IKS, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą.

178

f)   SCTC nustatytų kainų SMBV už žalias kavos pupeles atitiktis įprastoms rinkos sąlygoms

| (342) | Kaip paaiškinta 272 konstatuojamojoje dalyje, SMBV kontroliuojamų ir nepriklausomų sandorių nustatymas ir analizė yra būtinas pirmasis etapas, vertinant komercinių sąlygų, taikomų tarp susijusių šalių, atitiktį įprastoms rinkos sąlygoms sandorių kainodaros tikslais. |
| --- | --- |

(342)

Kaip paaiškinta 272 konstatuojamojoje dalyje, SMBV kontroliuojamų ir nepriklausomų sandorių nustatymas ir analizė yra būtinas pirmasis etapas, vertinant komercinių sąlygų, taikomų tarp susijusių šalių, atitiktį įprastoms rinkos sąlygoms sandorių kainodaros tikslais.

| (343) | Sprendimo pradėti procedūrą 116 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kad, jeigu autorinių atlyginimų mokėjimas būtų nustatytas, naudojant tiesioginį sandorių kainodaros metodą, tokį kaip PNK metodą, žalioms kavos pupelėms nustatytos kainos būtų likutis, susijęs su kontroliuojamu sandoriu, kurį reikėjo įvertinti sandorių kainodaros tikslais, o žalios kavos pupelėms SCTC nustatyta kaina SMBV turėtų būti įvertinta, siekiant nustatyti, ar tos kainos lygis, atspindimas SMBV pelno ir nuostolių ataskaitoje, nebuvo per daug padidintas, sudarant sąlygas sumažinti SMBV apmokestinamą pelną. |
| --- | --- |

(343)

Sprendimo pradėti procedūrą 116 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kad, jeigu autorinių atlyginimų mokėjimas būtų nustatytas, naudojant tiesioginį sandorių kainodaros metodą, tokį kaip PNK metodą, žalioms kavos pupelėms nustatytos kainos būtų likutis, susijęs su kontroliuojamu sandoriu, kurį reikėjo įvertinti sandorių kainodaros tikslais, o žalios kavos pupelėms SCTC nustatyta kaina SMBV turėtų būti įvertinta, siekiant nustatyti, ar tos kainos lygis, atspindimas SMBV pelno ir nuostolių ataskaitoje, nebuvo per daug padidintas, sudarant sąlygas sumažinti SMBV apmokestinamą pelną.

| (344) | Sandorių kainodaros ataskaitoje tarp svarbiausių sandorių ir bedrovės vidaus srautų išvardinti susitarimai dėl žalių kavos pupelių tiekimo, sudaryti tarp SMBV ir SCTC, tačiau nėra ištirta arba išanalizuota, ar SCTC nustatyta kaina SMBV už žalias kavos pupeles atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. |
| --- | --- |

(344)

Sandorių kainodaros ataskaitoje tarp svarbiausių sandorių ir bedrovės vidaus srautų išvardinti susitarimai dėl žalių kavos pupelių tiekimo, sudaryti tarp SMBV ir SCTC, tačiau nėra ištirta arba išanalizuota, ar SCTC nustatyta kaina SMBV už žalias kavos pupeles atitinka įprastų rinkos sąlygų principą.

| (345) | SCTC žalių kavos pupelių kainodara apibūdinta nuo 114–119 konstatuojamosiose dalyse. 6 lentelėje pateiktas SCTC perkamų žalių kavos pupelių SMBV nustatomo antkainio „Starbucks“ paskirstymas. Remiantis SCTC finansiniais duomenimis, pateiktais 4 lentelėje, 11 lentelėje pateikiamas faktinis SCTC apskaitytas antkainis ir faktinė bendroji marža, nustatoma įmonės klientams kiekvienais metais.

  11 lentelė


  Žalių kavos pupelių faktinis SCTC apskaitytas antkainis ir faktinė bendroji marža
















  (%) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| SUPP antkainis | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [4,5–7,5] | [1,5–4,5] | [16,5–19,5] | [13,5–16,5] | [19,5–22,5] | [16,5–19,5] |
| SUPP grynoji marža | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [16,5–19,5] | [16,5–19,5] | [19,5–22,5] | [16,5–19,5] |

(345)

SCTC žalių kavos pupelių kainodara apibūdinta nuo 114–119 konstatuojamosiose dalyse. 6 lentelėje pateiktas SCTC perkamų žalių kavos pupelių SMBV nustatomo antkainio „Starbucks“ paskirstymas. Remiantis SCTC finansiniais duomenimis, pateiktais 4 lentelėje, 11 lentelėje pateikiamas faktinis SCTC apskaitytas antkainis ir faktinė bendroji marža, nustatoma įmonės klientams kiekvienais metais.

11 lentelė

11 lentelė

Žalių kavos pupelių faktinis SCTC apskaitytas antkainis ir faktinė bendroji marža

Žalių kavos pupelių faktinis SCTC apskaitytas antkainis ir faktinė bendroji marža

(%)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

SUPP antkainis

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[4,5–7,5]

[1,5–4,5]

[16,5–19,5]

[13,5–16,5]

[19,5–22,5]

[16,5–19,5]

SUPP grynoji marža

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[16,5–19,5]

[16,5–19,5]

[19,5–22,5]

[16,5–19,5]

| (346) | Remiantis prieinama apskaitos informacija, pradedant nuo 2005 m., vidutinis antkainis žalių kavos pupelių sąnaudoms buvo [maždaug 3 %] laikotarpiui nuo 2005 m. iki 2010 m., lyginant su vidutiniu antkainiu, kuris buvo [maždaug 18 %] laikotarpiu nuo 2011 m. iki 2014 m. Atitinkama bendroji marža SUPP laikotarpiui nuo 2005 m. iki 2010 m. yra [apie 6 %], lyginant su vidutine marža SUPP, kuri buvo [apie 18 %] per laikotarpį nuo 2011 m. iki 2014 m. |
| --- | --- |

(346)

Remiantis prieinama apskaitos informacija, pradedant nuo 2005 m., vidutinis antkainis žalių kavos pupelių sąnaudoms buvo [maždaug 3 %] laikotarpiui nuo 2005 m. iki 2010 m., lyginant su vidutiniu antkainiu, kuris buvo [maždaug 18 %] laikotarpiu nuo 2011 m. iki 2014 m. Atitinkama bendroji marža SUPP laikotarpiui nuo 2005 m. iki 2010 m. yra [apie 6 %], lyginant su vidutine marža SUPP, kuri buvo [apie 18 %] per laikotarpį nuo 2011 m. iki 2014 m.

| (347) | Pasak „Starbucks“, laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2010 m. vidutiniškai naudotas [maždaug 3 %] antkainis atitinka įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį. Atskyrus nuo antkainių, taikytų nuo 2011 m., atrodo, kad tas antkainis atitinka SMBV apskaitytą atlygį už skrudinimo veiklas, atitinkantį bendrovė X pateiktą įvertintą intervalą, kuris yra nuo 13 iki 17 % SUPP, už skrudinimo veiklas (179). [Maždaug 3 %] antkainis yra taip pat tiekimo funkcijos atlyginimo intervale, kurį pateikė „Starbucks“ palyginamojoje analizėje, pateiktoje 2015 m. birželio 29 d. (180) Todėl Komisija gali patvirtinti, kad laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2010 m. žalių kavos pupelių sąnaudų antkainis, lygus [maždaug 3 %], atitiko reikalavimus dėl įprastų rinkos sąlygų. |
| --- | --- |

(347)

Pasak „Starbucks“, laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2010 m. vidutiniškai naudotas [maždaug 3 %] antkainis atitinka įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį. Atskyrus nuo antkainių, taikytų nuo 2011 m., atrodo, kad tas antkainis atitinka SMBV apskaitytą atlygį už skrudinimo veiklas, atitinkantį bendrovė X pateiktą įvertintą intervalą, kuris yra nuo 13 iki 17 % SUPP, už skrudinimo veiklas (179). [Maždaug 3 %] antkainis yra taip pat tiekimo funkcijos atlyginimo intervale, kurį pateikė „Starbucks“ palyginamojoje analizėje, pateiktoje 2015 m. birželio 29 d. (180) Todėl Komisija gali patvirtinti, kad laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2010 m. žalių kavos pupelių sąnaudų antkainis, lygus [maždaug 3 %], atitiko reikalavimus dėl įprastų rinkos sąlygų.

179

180

| (348) | Kadangi „Starbucks“ nepateikė jokių svarių patvirtinimų dėl vidutinio antkainio padidėjimo iki [maždaug 18 %] nuo 2011 m., Komisija mano, kad, kaip paaiškinta 349–357 konstatuojamosiose dalyse, dėl to padidėjimo minėtam laikotarpiui neturėtų būti patvirtinta jokių atskaitymų nuo SMBV balansinio pelno. Faktiškai, tinkamai analizuojant sandorių kainodaros ataskaitą, SCTC nustatyta kaina SMBV už žalias kavos pupeles, kaip kontroliuojamas sandoris, turėtų būti SMBV IKS intervale, nustatančiame SMBV mokestinę bazę Nyderlanduose (181). Iš tikrųjų, kadangi kaina, sumokėta už žalias kavos pupeles, yra atskaitoma iš SMBV balansinio pelno, 2008 m. SMBV IKS turėjo būti nustatyta įprastomis rinkos sąlygomis taikoma kaina, nuo kurios negalėjo būti galimi jokie nukrypimai 2011 m., įskaitant antkainio padidėjimą, jeigu šis IKS nebuvo pakeistas arba iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(348)

Kadangi „Starbucks“ nepateikė jokių svarių patvirtinimų dėl vidutinio antkainio padidėjimo iki [maždaug 18 %] nuo 2011 m., Komisija mano, kad, kaip paaiškinta 349–357 konstatuojamosiose dalyse, dėl to padidėjimo minėtam laikotarpiui neturėtų būti patvirtinta jokių atskaitymų nuo SMBV balansinio pelno. Faktiškai, tinkamai analizuojant sandorių kainodaros ataskaitą, SCTC nustatyta kaina SMBV už žalias kavos pupeles, kaip kontroliuojamas sandoris, turėtų būti SMBV IKS intervale, nustatančiame SMBV mokestinę bazę Nyderlanduose (181). Iš tikrųjų, kadangi kaina, sumokėta už žalias kavos pupeles, yra atskaitoma iš SMBV balansinio pelno, 2008 m. SMBV IKS turėjo būti nustatyta įprastomis rinkos sąlygomis taikoma kaina, nuo kurios negalėjo būti galimi jokie nukrypimai 2011 m., įskaitant antkainio padidėjimą, jeigu šis IKS nebuvo pakeistas arba iš dalies pakeistas.

181

| (349) | „Starbucks“ tvirtina, kad 2011 m. antkainis padidėjo dėl didėjančio SCTC operacijų reikšmingumo, visų pirma, dėl padidėjusios patirties kavos pirkime ir, dar svarbiau, dėl besivystančios C.A.F.E praktikų programos įsigijimo ir valdymo. Tačiau neatrodo, kad tas pateisinimas atitiktų tyrimo metu pateiktą informaciją. Visų pirma, C.A.F.E. praktikų programa buvo pradėta įgyvendinti 2004 m. Be to, SCTC atlyginimas yra proporcingas parduodamoms žalios kavos pupelėms ir bet koks pajėgumų padidėjimas turėjo būti atitinkamai atlygintas. Iš tikrųjų, kadangi atlyginimui būdingas pastovus procentinis SUPP dydis, apyvartos padidėjimas lėmė proporcingą pelno padidėjimą. |
| --- | --- |

(349)

„Starbucks“ tvirtina, kad 2011 m. antkainis padidėjo dėl didėjančio SCTC operacijų reikšmingumo, visų pirma, dėl padidėjusios patirties kavos pirkime ir, dar svarbiau, dėl besivystančios C.A.F.E praktikų programos įsigijimo ir valdymo. Tačiau neatrodo, kad tas pateisinimas atitiktų tyrimo metu pateiktą informaciją. Visų pirma, C.A.F.E. praktikų programa buvo pradėta įgyvendinti 2004 m. Be to, SCTC atlyginimas yra proporcingas parduodamoms žalios kavos pupelėms ir bet koks pajėgumų padidėjimas turėjo būti atitinkamai atlygintas. Iš tikrųjų, kadangi atlyginimui būdingas pastovus procentinis SUPP dydis, apyvartos padidėjimas lėmė proporcingą pelno padidėjimą.

| (350) | Be to, „Starbucks“ tvirtina, kad tas antkainis per laikotarpį nuo 2005 m. iki 2014 m. buvo susietas su įprastų rinkos sąlygų principu (182). Savo pateiktuose dokumentuose 2015 m. birželio 29 d.„Starbucks“ paaiškino, kad 5 lentelėje, pateiktoje kartu su 2015 m. balandžio 13 d. dokumentais, esantys duomenys buvo parengti remiantis palyginamąja analize. Komisija negali sutikti su šiuo tvirtinimu dėl šių priežasčių. |
| --- | --- |

(350)

Be to, „Starbucks“ tvirtina, kad tas antkainis per laikotarpį nuo 2005 m. iki 2014 m. buvo susietas su įprastų rinkos sąlygų principu (182). Savo pateiktuose dokumentuose 2015 m. birželio 29 d.„Starbucks“ paaiškino, kad 5 lentelėje, pateiktoje kartu su 2015 m. balandžio 13 d. dokumentais, esantys duomenys buvo parengti remiantis palyginamąja analize. Komisija negali sutikti su šiuo tvirtinimu dėl šių priežasčių.

182

| (351) | Pirma, kiek tai susiję su C.A.F.E. praktikų programos kainodara palyginamųjų duomenų analizėje, kurią „Starbucks“ pateikė 2015 m. birželio 29 d. (183), Komisija pažymi, kad „Starbucks“ pateikti duomenys rodo nuoseklumo problemas. 2015 m. balandžio 13 d. pateikta ir 6 lentelėje atkartota informacija prieštarauja informacijai, kuri pateikta 2015 m. birželio 29 d. ir išdėstyta 7 lentelėje. Konkrečiau, C.A.F.E. praktikų programos požiūriu, kas pradžioje buvo pateikta kaip viršutinis kvartilis, vėliau „Starbucks“ pateikė tai kaip aukščiausią stebimą vertę. Nenuoseklumas taip pat susijęs su transformacijos koeficientu, išreiškiant patvirtintą autorinį atlyginimą pardavimo procentiniu dydžiu, kur „Starbucks“ atlieka neįprastą koregavimą, kad gautų autorinius atlyginimus, išreikštus sąnaudų procentiniu dydžiu (184). |
| --- | --- |

(351)

Pirma, kiek tai susiję su C.A.F.E. praktikų programos kainodara palyginamųjų duomenų analizėje, kurią „Starbucks“ pateikė 2015 m. birželio 29 d. (183), Komisija pažymi, kad „Starbucks“ pateikti duomenys rodo nuoseklumo problemas. 2015 m. balandžio 13 d. pateikta ir 6 lentelėje atkartota informacija prieštarauja informacijai, kuri pateikta 2015 m. birželio 29 d. ir išdėstyta 7 lentelėje. Konkrečiau, C.A.F.E. praktikų programos požiūriu, kas pradžioje buvo pateikta kaip viršutinis kvartilis, vėliau „Starbucks“ pateikė tai kaip aukščiausią stebimą vertę. Nenuoseklumas taip pat susijęs su transformacijos koeficientu, išreiškiant patvirtintą autorinį atlyginimą pardavimo procentiniu dydžiu, kur „Starbucks“ atlieka neįprastą koregavimą, kad gautų autorinius atlyginimus, išreikštus sąnaudų procentiniu dydžiu (184).

183

184

| (352) | Be to, nurodyti susitarimai (185) yra susiję su licencijų suteikimu technologijoms. Tai galėtų būti palyginama su situacija, kai „Starbucks“ per „Alki LP“ suteikia licencijas technologijoms SMBV, nors neatrodo, kad susitarimai, pagal kuriuos suteikiama licencija kavos technologijai, būtų nesusiję su licenciniu susitarimu dėl kavos prekinių vardų. SCTC nesuteikia SMBV licencijos jokiai technologijai, už kurią SMBV gautų atlyginimą, padidėjus įsigytų žalių kavos pupelių antkainiui. |
| --- | --- |

(352)

Be to, nurodyti susitarimai (185) yra susiję su licencijų suteikimu technologijoms. Tai galėtų būti palyginama su situacija, kai „Starbucks“ per „Alki LP“ suteikia licencijas technologijoms SMBV, nors neatrodo, kad susitarimai, pagal kuriuos suteikiama licencija kavos technologijai, būtų nesusiję su licenciniu susitarimu dėl kavos prekinių vardų. SCTC nesuteikia SMBV licencijos jokiai technologijai, už kurią SMBV gautų atlyginimą, padidėjus įsigytų žalių kavos pupelių antkainiui.

185

| (353) | Antra, Komisija pažymi, kad sąnaudos C.A.F.E. praktikų programai ir Ūkininkų paramos centrams sudarė vidutiniškai ne daugiau nei [0,5–1] % SCTC įsigyjamų žalių kavos pupelių vertės (186). Tos sąnaudos yra palyginamas dydis su [1,5–2] % (sertifikavimo programos) paskyrimo, lyginant su žalių kavos pupelių kaina naudojama (sertifikavimo programos kavos produktui e), kuris būtų SMBV labiausiai parduodamas gaminys (187). Iš tikrųjų panašu, kad C.A.F.E. Praktikų programa susideda iš sertifikavimo programos, kuri yra labiau palyginama su (sertifikavimo programos) nustatymu, nei su intelektinės nuosavybės arba technologijų licencija, kaip teigia „Starbucks“. |
| --- | --- |

(353)

Antra, Komisija pažymi, kad sąnaudos C.A.F.E. praktikų programai ir Ūkininkų paramos centrams sudarė vidutiniškai ne daugiau nei [0,5–1] % SCTC įsigyjamų žalių kavos pupelių vertės (186). Tos sąnaudos yra palyginamas dydis su [1,5–2] % (sertifikavimo programos) paskyrimo, lyginant su žalių kavos pupelių kaina naudojama (sertifikavimo programos kavos produktui e), kuris būtų SMBV labiausiai parduodamas gaminys (187). Iš tikrųjų panašu, kad C.A.F.E. Praktikų programa susideda iš sertifikavimo programos, kuri yra labiau palyginama su (sertifikavimo programos) nustatymu, nei su intelektinės nuosavybės arba technologijų licencija, kaip teigia „Starbucks“.

186

187

| (354) | Be to, kaip paaiškinta 96 konstatuojamojoje dalyje, kavos gaminių, kuriuos SMBV parduoda parduotuvėms, kainos yra nustatomos, remiantis sąnaudų baze. Todėl Komisija mano, kad tiesioginės ir netiesioginės C.A.F.E. praktikų programos kainos, priešingai „Starbuck“ tvirtinimui, yra tinkamesnis būdas priartinti įprastomis rinkos sąlygomis sudaromą programos kainodarą prie įmonei SMBV nustatomos žalių kavos pupelių kainos. |
| --- | --- |

(354)

Be to, kaip paaiškinta 96 konstatuojamojoje dalyje, kavos gaminių, kuriuos SMBV parduoda parduotuvėms, kainos yra nustatomos, remiantis sąnaudų baze. Todėl Komisija mano, kad tiesioginės ir netiesioginės C.A.F.E. praktikų programos kainos, priešingai „Starbuck“ tvirtinimui, yra tinkamesnis būdas priartinti įprastomis rinkos sąlygomis sudaromą programos kainodarą prie įmonei SMBV nustatomos žalių kavos pupelių kainos.

| (355) | Dėl 6 lentelėje pateikto antkainio finansavimo Komisija atkreipia dėmesį, kad pasirinktu metodu neapskaičiuojamos darbo kapitalo sąnaudos, nes klientų išmokos, kurios įnešamos į normalų verslą, siekiant finansuoti debitorinę sąskaitą ir apyvartines atsargas, nėra atimamos iš numatytos finansuoti sumos (188). „Starbucks“ galimai mano, kad finansavimo sąnaudos turi būti pridedamos, nes susitarimai dėl nustatytų tiekimo sąnaudų yra sudaryti, remiantis pirkimų agentais, kurie gali neprisiimti teisės į parduodamas prekes. Tačiau tai nėra įvertinta arba neįrodyta „Starbucks“ pateiktoje analizėje. Taigi, finansavimo antkainis, lyginant su „Starbucks“ pateikiamu, neatrodo patvirtinamas. |
| --- | --- |

(355)

Dėl 6 lentelėje pateikto antkainio finansavimo Komisija atkreipia dėmesį, kad pasirinktu metodu neapskaičiuojamos darbo kapitalo sąnaudos, nes klientų išmokos, kurios įnešamos į normalų verslą, siekiant finansuoti debitorinę sąskaitą ir apyvartines atsargas, nėra atimamos iš numatytos finansuoti sumos (188). „Starbucks“ galimai mano, kad finansavimo sąnaudos turi būti pridedamos, nes susitarimai dėl nustatytų tiekimo sąnaudų yra sudaryti, remiantis pirkimų agentais, kurie gali neprisiimti teisės į parduodamas prekes. Tačiau tai nėra įvertinta arba neįrodyta „Starbucks“ pateiktoje analizėje. Taigi, finansavimo antkainis, lyginant su „Starbucks“ pateikiamu, neatrodo patvirtinamas.

188

| (356) | Trečia, 4 paveiksle matyti SCTC pelno poveikis Šveicarijos frankui (CHF) dėl padidėjusio antkainio 2011 m. Paveikslas 4 paveiksle taip pat pateikiamos SCTC eksploatacinės išlaidos, kurioms nematyti jokio tokio padidėjimo, galimai tikėtino, kaip tvirtino „Starbucks“, dėl padidėjusios SCTC svarbos. Eksploatacinių išlaidų procentiniai dydžiai nuo bendrų sąnaudų išliko stabilūs ir todėl eksploatacinės išlaidos būtų buvusios padengtos iš atlyginimo, susieto su SUPP. Antkainio padidėjimas vidutiniškai nuo [maždaug 3 %] iki [maždaug 18 %] atitinkamai laikotarpiuose nuo 2005 m. iki 2010 m. ir nuo 2011 m. iki 2014 m. (189) lėmė keturis kartus padidėjusį SCTC pelną, kaip parodyta 4 paveiksle.

  4 paveikslas


  SCTC pelningumas




  Pelnas prieš sumokant mokesčius, CHF (kairioji ašis)
  Veiklos sąnaudos (be atidėjinių)/bendros sąnaudos % (dešinioji ašis)
  Bendroji marža (pardavimas – parduotų prekių kaina) CHF (kairioji ašis)
  Veiklos sąnaudos (be atidėjinių), CHF (kairioji ašis)
  CHF
  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 |
| --- | --- |

(356)

Trečia, 4 paveiksle matyti SCTC pelno poveikis Šveicarijos frankui (CHF) dėl padidėjusio antkainio 2011 m. Paveikslas 4 paveiksle taip pat pateikiamos SCTC eksploatacinės išlaidos, kurioms nematyti jokio tokio padidėjimo, galimai tikėtino, kaip tvirtino „Starbucks“, dėl padidėjusios SCTC svarbos. Eksploatacinių išlaidų procentiniai dydžiai nuo bendrų sąnaudų išliko stabilūs ir todėl eksploatacinės išlaidos būtų buvusios padengtos iš atlyginimo, susieto su SUPP. Antkainio padidėjimas vidutiniškai nuo [maždaug 3 %] iki [maždaug 18 %] atitinkamai laikotarpiuose nuo 2005 m. iki 2010 m. ir nuo 2011 m. iki 2014 m. (189) lėmė keturis kartus padidėjusį SCTC pelną, kaip parodyta 4 paveiksle.

189

4 paveikslas

4 paveikslas

SCTC pelningumas

SCTC pelningumas

Pelnas prieš sumokant mokesčius, CHF (kairioji ašis)

Veiklos sąnaudos (be atidėjinių)/bendros sąnaudos % (dešinioji ašis)

Bendroji marža (pardavimas – parduotų prekių kaina) CHF (kairioji ašis)

Veiklos sąnaudos (be atidėjinių), CHF (kairioji ašis)

CHF

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

| (357) | Siekdama išsamumo, Komisija pažymi, kad SMBV nuostoliai, susiję su jos atliekamomis skrudinimo veiklomis, nuo 2010 m. gali būti susieti su padidėjusiu SCTC mokamų sąnaudų už žalias kavos pupeles antkainiu (190), kaip parodyta 5 paveiksle.

  5 paveikslas


  SMBV skrudinimo veiklos pelningumas




  Bendrasis SMBV gautas pelnas iš skrudinimo veiklos(kairioji ašis)
  Bendrasis SMBV patirtas nuostolis dėl skrudinimo veiklos (kairioji ašis)
  SMBV Alki išmokėtas autorinis atlyginimas pagal 2008 m. sprendimą (kairioji ašis)
  Žalių kavos pupelių marža, kurią SCTC užfiksavo Šveicarijoje (dešinioji ašis)
  22,8 million
  1 million
  1,7 million
  2,5 million
  [16,5 – 19,5] %
  [16,5 – 19,5] %
  [19,5 – 22,5] %
  5,8 million
  12,4 million
  24,3 million
  [16,5 – 19,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  20 %
  15 %
  10 %
  5 %
  0 %
  – 5 %
  – 10 %
  – 15 %
  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
  30 000 000
  25 000 000
  20 000 000
  15 000 000
  10 000 000
  5 000 000
  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000 |
| --- | --- |

(357)

Siekdama išsamumo, Komisija pažymi, kad SMBV nuostoliai, susiję su jos atliekamomis skrudinimo veiklomis, nuo 2010 m. gali būti susieti su padidėjusiu SCTC mokamų sąnaudų už žalias kavos pupeles antkainiu (190), kaip parodyta 5 paveiksle.

190

5 paveikslas

5 paveikslas

SMBV skrudinimo veiklos pelningumas

SMBV skrudinimo veiklos pelningumas

Bendrasis SMBV gautas pelnas iš skrudinimo veiklos(kairioji ašis)

Bendrasis SMBV patirtas nuostolis dėl skrudinimo veiklos (kairioji ašis)

SMBV Alki išmokėtas autorinis atlyginimas pagal 2008 m. sprendimą (kairioji ašis)

Žalių kavos pupelių marža, kurią SCTC užfiksavo Šveicarijoje (dešinioji ašis)

22,8 million

1 million

1,7 million

2,5 million

[16,5 – 19,5] %

[16,5 – 19,5] %

[19,5 – 22,5] %

5,8 million

12,4 million

24,3 million

[16,5 – 19,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

20 %

15 %

10 %

5 %

0 %

– 5 %

– 10 %

– 15 %

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

30 000 000

25 000 000

20 000 000

15 000 000

10 000 000

5 000 000

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

| (358) | Atsižvelgdama į šiuos pastabas, Komisija mano, kad, siekiant gauti patikimą įprastomis rinkos sąlygomis taikomo antkainio priartinimą laikotarpiu nuo 2011 m., reiktų padidinti vidutinį [3 %] antkainį, kuris buvo laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2010 m., sąnaudų C.A.F.E. praktikų programai sąskaita iki (sertifikavimo programos) paskyrimo sąnaudų sumos. 2014 m. pabaigoje (sertifikavimo programos) paskyrimo sąnaudos sudarė [1–1,5] % SCTC įsigyjamų žalios kavos pupelių sąnaudų ir perskaičiuotos į [0,5–1] % kainos, kuri buvo nustatyta SMBV (191). Todėl laikotarpiu nuo 2011 m. SCTC apskaitytas įprastomis rinkos sąlygomis taikomas antkainis būtų lygus iki [maždaug 6 %] SCTC įsigyjamų žalių kavos pupelių sąnaudų, atitinkančių bendrąją maržą, kuri lygi iki [maždaug 9 %] SCTC SUPP, kurį SCTC nustato SMBV. Taigi, vidutinis [maždaug 18 %] antkainis SCTC tiekiamų SMBV žalių kavos pupelių sąnaudoms, veiksmingai taikytas nuo 2011 m. iki 2014 m., neparodo patikimo rinka pagrįsto rezultato priartinimo, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. |
| --- | --- |

(358)

Atsižvelgdama į šiuos pastabas, Komisija mano, kad, siekiant gauti patikimą įprastomis rinkos sąlygomis taikomo antkainio priartinimą laikotarpiu nuo 2011 m., reiktų padidinti vidutinį [3 %] antkainį, kuris buvo laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2010 m., sąnaudų C.A.F.E. praktikų programai sąskaita iki (sertifikavimo programos) paskyrimo sąnaudų sumos. 2014 m. pabaigoje (sertifikavimo programos) paskyrimo sąnaudos sudarė [1–1,5] % SCTC įsigyjamų žalios kavos pupelių sąnaudų ir perskaičiuotos į [0,5–1] % kainos, kuri buvo nustatyta SMBV (191). Todėl laikotarpiu nuo 2011 m. SCTC apskaitytas įprastomis rinkos sąlygomis taikomas antkainis būtų lygus iki [maždaug 6 %] SCTC įsigyjamų žalių kavos pupelių sąnaudų, atitinkančių bendrąją maržą, kuri lygi iki [maždaug 9 %] SCTC SUPP, kurį SCTC nustato SMBV. Taigi, vidutinis [maždaug 18 %] antkainis SCTC tiekiamų SMBV žalių kavos pupelių sąnaudoms, veiksmingai taikytas nuo 2011 m. iki 2014 m., neparodo patikimo rinka pagrįsto rezultato priartinimo, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo.

191

| (359) | Apibendrinant, kadangi sandorių kainodaros ataskaitoje nebuvo išnagrinėta arba išanalizuota, ar SCTC nustatyta SMBV žalių kavos pupelių kaina atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, toje ataskaitoje siūloma metodika, siekiant nustatyti SMBV apmokestinamą pelną, skiriasi nuo metodikos, kuri leistų gauti patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas IKS, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

(359)

Apibendrinant, kadangi sandorių kainodaros ataskaitoje nebuvo išnagrinėta arba išanalizuota, ar SCTC nustatyta SMBV žalių kavos pupelių kaina atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, toje ataskaitoje siūloma metodika, siekiant nustatyti SMBV apmokestinamą pelną, skiriasi nuo metodikos, kuri leistų gauti patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas IKS, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą.

g)   Išvada apie atrankųjį pranašumą, kurį suteikia SMBV IKS

| (360) | Kaip konstatuojama 339–341 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad palyginimas su palyginamais nepriklausomais sandoriais, visų pirma su IN licenciniais susitarimais, esančiais keliuose skrudinimo ir gamybos bei platinimo susitarimuose, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, rodo, jog SMBV sumokėtų autorinių atlyginimų „Alki LP“ už skrudinimo IN vertė įprastomis rinkos sąlygomis turi būti lygi nuliui. Taigi, SMBV IKS, patvirtindamas metodiką, skirtą nustatyti autorinio atlyginimo lygį, pagal kurį visas SMBV sukurtas pelnas, viršijantis [9–12] % eksploatacinių išlaidų, turi būti pervedamas „Alki LP“ (192), atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, suteikia atrankųjį pranašumą SMBV. |
| --- | --- |

(360)

Kaip konstatuojama 339–341 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad palyginimas su palyginamais nepriklausomais sandoriais, visų pirma su IN licenciniais susitarimais, esančiais keliuose skrudinimo ir gamybos bei platinimo susitarimuose, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, rodo, jog SMBV sumokėtų autorinių atlyginimų „Alki LP“ už skrudinimo IN vertė įprastomis rinkos sąlygomis turi būti lygi nuliui. Taigi, SMBV IKS, patvirtindamas metodiką, skirtą nustatyti autorinio atlyginimo lygį, pagal kurį visas SMBV sukurtas pelnas, viršijantis [9–12] % eksploatacinių išlaidų, turi būti pervedamas „Alki LP“ (192), atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, suteikia atrankųjį pranašumą SMBV.

192

| (361) | Be to, negalėjimas išnagrinėti arba išanalizuoti sandorių kainodaros ataskaitoje, ar SCTC nustatyta įmonei SMBV žalių kavos pupelių kaina atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, reiškia, kad toje ataskaitoje siūloma metodika, kuri yra patvirtinta SMBV IKS, siekiant nustatyti SMBV apmokestinamą pelną Nyderlanduose, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, suteikia SMBV atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

(361)

Be to, negalėjimas išnagrinėti arba išanalizuoti sandorių kainodaros ataskaitoje, ar SCTC nustatyta įmonei SMBV žalių kavos pupelių kaina atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, reiškia, kad toje ataskaitoje siūloma metodika, kuri yra patvirtinta SMBV IKS, siekiant nustatyti SMBV apmokestinamą pelną Nyderlanduose, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, suteikia SMBV atrankųjį pranašumą.

9.2.3.4.   SMBV buvo neteisingai kvalifikuota sandorių kainodaros ataskaitoje, kaip mažiau sudėtinga funkcija

SMBV buvo neteisingai kvalifikuota sandorių kainodaros ataskaitoje, kaip mažiau sudėtinga funkcija

| (362) | Kaip paaiškinta 282 konstatuojamojoje dalyje, tik tuomet, kai negalima palyginti tam tikro grupės vidaus sandorio, kuriam siekiama IKS, atsižvelgiant į atliekamas funkcijas, su panašiais nepriklausomais sandoriais, pateisinamas atliekamų funkcijų palyginimas. Kaip paaiškinta 9.2.3.3 skirsnyje, Komisija mano, kad susitarimai dėl autorinių atlyginimų keliuose skrudinimo ir gamybos bei platinimo susitarimuose, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, sudaro palyginamuosius nepriklausomus sandorius SMBV susitarimams dėl autorinių atlyginimų su „Alki LP“, kurie išplaukia iš SMBV IKS. |
| --- | --- |

(362)

Kaip paaiškinta 282 konstatuojamojoje dalyje, tik tuomet, kai negalima palyginti tam tikro grupės vidaus sandorio, kuriam siekiama IKS, atsižvelgiant į atliekamas funkcijas, su panašiais nepriklausomais sandoriais, pateisinamas atliekamų funkcijų palyginimas. Kaip paaiškinta 9.2.3.3 skirsnyje, Komisija mano, kad susitarimai dėl autorinių atlyginimų keliuose skrudinimo ir gamybos bei platinimo susitarimuose, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, sudaro palyginamuosius nepriklausomus sandorius SMBV susitarimams dėl autorinių atlyginimų su „Alki LP“, kurie išplaukia iš SMBV IKS.

| (363) | Nepažeidžiant šios išvados, kad šioje byloje nebuvo garantuotas joks funkcinis palyginimas, Komisija, be to, teigia, kad funkcijų, atliekamų taikant TGMM, sandorių kainodaros ataskaitos analizė neleido gauti patikimo rinka pagrįsto rezultato priartinimo, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. |
| --- | --- |

(363)

Nepažeidžiant šios išvados, kad šioje byloje nebuvo garantuotas joks funkcinis palyginimas, Komisija, be to, teigia, kad funkcijų, atliekamų taikant TGMM, sandorių kainodaros ataskaitos analizė neleido gauti patikimo rinka pagrįsto rezultato priartinimo, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo.

| (364) | Siekiant tinkamai įvertinti įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlyginimą už funkcijų vykdymą, sandorių kainodaros ataskaita turėtų apimti kiekvienos šalies atliekamų funkcijų palyginimą su susijusiais sandoriais. |
| --- | --- |

(364)

Siekiant tinkamai įvertinti įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlyginimą už funkcijų vykdymą, sandorių kainodaros ataskaita turėtų apimti kiekvienos šalies atliekamų funkcijų palyginimą su susijusiais sandoriais.

| (365) | Vienpusiuose sandorių kainodaros metoduose, tokiuose kaip TGMM, sandorio kainodaros tikslais analizuojama tik nagrinėjamos šalies atlyginimas, nepriklausomai nuo kitų sandorio šalių atsirandančių atlyginimų. Darydamas prielaidą, kad SMBV yra mažiausiai sudėtinga funkcija santykiuose tarp SMBV ir „Alki LP“, „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais laikė SMBV nagrinėjamąja šalimi ir nesvarstė, ar „Alki LP“ priskiriamas likutinis pelnas yra proporcingas „Alki LP“ funkcijoms, rizikai ir turtui. „Starbucks“ pateisina tą pasirinkimą, remiantis tuo, kad SMBV neturi vertingos IN ir, atlikdama kasdienines veiklas, nepatiria reikšmingos verslo rizikos. Todėl SMBV būtų mažiausiai sudėtinga įmonė tuose santykiuose (193). |
| --- | --- |

(365)

Vienpusiuose sandorių kainodaros metoduose, tokiuose kaip TGMM, sandorio kainodaros tikslais analizuojama tik nagrinėjamos šalies atlyginimas, nepriklausomai nuo kitų sandorio šalių atsirandančių atlyginimų. Darydamas prielaidą, kad SMBV yra mažiausiai sudėtinga funkcija santykiuose tarp SMBV ir „Alki LP“, „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais laikė SMBV nagrinėjamąja šalimi ir nesvarstė, ar „Alki LP“ priskiriamas likutinis pelnas yra proporcingas „Alki LP“ funkcijoms, rizikai ir turtui. „Starbucks“ pateisina tą pasirinkimą, remiantis tuo, kad SMBV neturi vertingos IN ir, atlikdama kasdienines veiklas, nepatiria reikšmingos verslo rizikos. Todėl SMBV būtų mažiausiai sudėtinga įmonė tuose santykiuose (193).

193

| (366) | Tačiau „Starbucks“ argumentavimas rodo painiavą, susijusią su funkcijų sudėtingumu ir prisiimama rizika. 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punkte (194) aiškinama, kad nagrinėjamosios šalies pasirinkimas, taikant TGMM, turėtų būti suderintas su sandorio funkcijų analize (195). Paprastai nagrinėjama šalis yra ta, kuriai galima patikimiausiai taikyti sandorių kainodaros metodą ir kuriai galima nustatyti patikimiausius palyginamus duomenis, t. y. dažniausiai tokia nagrinėjama šalis bus ta, kurios yra mažiau sudėtinga funkcijų analizė. |
| --- | --- |

(366)

Tačiau „Starbucks“ argumentavimas rodo painiavą, susijusią su funkcijų sudėtingumu ir prisiimama rizika. 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punkte (194) aiškinama, kad nagrinėjamosios šalies pasirinkimas, taikant TGMM, turėtų būti suderintas su sandorio funkcijų analize (195). Paprastai nagrinėjama šalis yra ta, kuriai galima patikimiausiai taikyti sandorių kainodaros metodą ir kuriai galima nustatyti patikimiausius palyginamus duomenis, t. y. dažniausiai tokia nagrinėjama šalis bus ta, kurios yra mažiau sudėtinga funkcijų analizė.

194

195

| (367) | Sudėtingumas ir rizika yra atskiri aspektai, nors argumentai apie riziką įeina į funkcijų analizę. Sudėtingumas turi būti vertinamas santykiniais terminais, tai yra, lyginant kitas sandoryje dalyvaujančias šalis. 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punkte nurodoma, kad pasirenkant nagrinėjamą šalį šiuo atžvilgiu, reiktų rinktis „mažiau“ sudėtingą funkciją, o ne absoliučių dydžių funkciją, kuri iš vis nebūtų sudėtinga (196). 1995 m. EBPO gairių 1.21, 1.22 ir 1.23 punktuose taip pat pateiktas reikalavimas įvertinti funkcijų kompleksiškumą, lyginant jas su kitomis sandorio šalimis. Todėl, kai sandorių kainodarai naudojamas TGMM, taip pat reikia analizuoti kitos sandorio šalies funkcijas, o šiuo atveju – „Alki LP“ funkcijas. SMBV IKS prašymo pateikimo metu Nyderlandų mokesčių administratorius neabejotinai turėjo informaciją apie „Alki LP“ funkcijas. |
| --- | --- |

(367)

Sudėtingumas ir rizika yra atskiri aspektai, nors argumentai apie riziką įeina į funkcijų analizę. Sudėtingumas turi būti vertinamas santykiniais terminais, tai yra, lyginant kitas sandoryje dalyvaujančias šalis. 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punkte nurodoma, kad pasirenkant nagrinėjamą šalį šiuo atžvilgiu, reiktų rinktis „mažiau“ sudėtingą funkciją, o ne absoliučių dydžių funkciją, kuri iš vis nebūtų sudėtinga (196). 1995 m. EBPO gairių 1.21, 1.22 ir 1.23 punktuose taip pat pateiktas reikalavimas įvertinti funkcijų kompleksiškumą, lyginant jas su kitomis sandorio šalimis. Todėl, kai sandorių kainodarai naudojamas TGMM, taip pat reikia analizuoti kitos sandorio šalies funkcijas, o šiuo atveju – „Alki LP“ funkcijas. SMBV IKS prašymo pateikimo metu Nyderlandų mokesčių administratorius neabejotinai turėjo informaciją apie „Alki LP“ funkcijas.

196

| (368) | Tačiau, jeigu, atsižvelgiant į susijusius sandorius, galima nustatyti tiesioginius stebimus duomenis, nustatant palyginamuosiuose sandoriuose dalyvaujančios bendrovės atlyginimą, reiktų naudoti tokius stebimus duomenis (197). 9.2.3.3 skirsnyje Komisija iš tiesų tvirtina, kad, norint nustatyti įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlyginimą, turi būti tiesioginiai palyginamieji. |
| --- | --- |

(368)

Tačiau, jeigu, atsižvelgiant į susijusius sandorius, galima nustatyti tiesioginius stebimus duomenis, nustatant palyginamuosiuose sandoriuose dalyvaujančios bendrovės atlyginimą, reiktų naudoti tokius stebimus duomenis (197). 9.2.3.3 skirsnyje Komisija iš tiesų tvirtina, kad, norint nustatyti įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlyginimą, turi būti tiesioginiai palyginamieji.

197

| (369) | Vis dėlto kitame skirsnyje Komisija analizuoja santykinį grupės įmonių, dalyvaujančių sandoriuose su SMBV, sudėtingumą. |
| --- | --- |

(369)

Vis dėlto kitame skirsnyje Komisija analizuoja santykinį grupės įmonių, dalyvaujančių sandoriuose su SMBV, sudėtingumą.

| (370) | Pirmiausia, be skrudinimo funkcijos, SMBV atlieka ir kitas funkcijas. Dėl to atsiranda sunkumų surasti atitinkamus palyginamuosius sandorių kainodarai (198). Be to, SMBV atliekama skrudinimo funkcija yra ypatingai svarbi kavos gamintojams. SMBV taip pat vykdo arba perka rinkos tyrimus, turi IN ir sudaro sutartis su rangoviniais gamintojais. Galiausiai, nėra aiškiai apibrėžta kainos nustatymo atsakomybė ir gali būti, kad SMBV būdingos tam tikros už parduotas prekes gaunamos nekontroliuojamos kainos. |
| --- | --- |

(370)

Pirmiausia, be skrudinimo funkcijos, SMBV atlieka ir kitas funkcijas. Dėl to atsiranda sunkumų surasti atitinkamus palyginamuosius sandorių kainodarai (198). Be to, SMBV atliekama skrudinimo funkcija yra ypatingai svarbi kavos gamintojams. SMBV taip pat vykdo arba perka rinkos tyrimus, turi IN ir sudaro sutartis su rangoviniais gamintojais. Galiausiai, nėra aiškiai apibrėžta kainos nustatymo atsakomybė ir gali būti, kad SMBV būdingos tam tikros už parduotas prekes gaunamos nekontroliuojamos kainos.

198

| (371) | Konkurentų pateikti dokumentai prieštarauja SMBV atliekamos skrudinimo funkcijos organizavimo pobūdžiui, kurį „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais patvirtino sandorių kainodaros ataskaitoje, nes trys iš keturių konkurentų, gavusių Komisijos prašymą suteikti rinkos informaciją, skrudinimo veikloms nenaudoja subrangos. Iš tikrųjų du iš tų konkurentų nurodė, kad jie laiko skrudinimo funkciją pagrindiniu dalyku, ir todėl iš esmės jie nemano, kad ši funkcija turėtų būti vykdoma pagal subrangą (199). Tačiau tai, kad skrudinimo funkcija yra svarbi funkcija, nebūtinai reiškia, jog ji taip pat yra labai sudėtinga. |
| --- | --- |

(371)

Konkurentų pateikti dokumentai prieštarauja SMBV atliekamos skrudinimo funkcijos organizavimo pobūdžiui, kurį „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais patvirtino sandorių kainodaros ataskaitoje, nes trys iš keturių konkurentų, gavusių Komisijos prašymą suteikti rinkos informaciją, skrudinimo veikloms nenaudoja subrangos. Iš tikrųjų du iš tų konkurentų nurodė, kad jie laiko skrudinimo funkciją pagrindiniu dalyku, ir todėl iš esmės jie nemano, kad ši funkcija turėtų būti vykdoma pagal subrangą (199). Tačiau tai, kad skrudinimo funkcija yra svarbi funkcija, nebūtinai reiškia, jog ji taip pat yra labai sudėtinga.

199

| (372) | Todėl šiuo specialiu SMBV atveju jos eksploatacinių išlaidų analizė rodo dideles išlaidas rinkos tyrimui (200). Be to, viena iš svarbiausių SMBV eksploatacinių išlaidų rūšių yra nematerialaus turto amortizacija. SMBV atlieka rinkos tyrimą, turi reikšmingą IN ir 2012 m. įsigijo papildomai IN už 4 mln. EUR. Tokiose veiklose nedalyvauja įprasti gamintojai. |
| --- | --- |

(372)

Todėl šiuo specialiu SMBV atveju jos eksploatacinių išlaidų analizė rodo dideles išlaidas rinkos tyrimui (200). Be to, viena iš svarbiausių SMBV eksploatacinių išlaidų rūšių yra nematerialaus turto amortizacija. SMBV atlieka rinkos tyrimą, turi reikšmingą IN ir 2012 m. įsigijo papildomai IN už 4 mln. EUR. Tokiose veiklose nedalyvauja įprasti gamintojai.

200

| (373) | Nyderlandai tvirtina, kad tos išlaidos, kurios yra susijusios su programine įranga ir IT sistemų licencijos mokėjimu už standartines IT sistemas, neįrodo, kad SMBV naudotų vertingą IN. Pavyzdžiui, bendrovės Y atveju bendrovė, vykdanti rangovinio gamintojo funkciją, moka už IT sistemos licenciją (201). Tačiau SMBV atveju IN mokėjimai už IN amortizaciją nėra susiję su tokiu mokesčiu už programinę įrangą, laikant, kad mokesčiai už programinę įrangą yra apskaitomi SMBV apskaitoje pagal atskirą straipsnį (202). |
| --- | --- |

(373)

Nyderlandai tvirtina, kad tos išlaidos, kurios yra susijusios su programine įranga ir IT sistemų licencijos mokėjimu už standartines IT sistemas, neįrodo, kad SMBV naudotų vertingą IN. Pavyzdžiui, bendrovės Y atveju bendrovė, vykdanti rangovinio gamintojo funkciją, moka už IT sistemos licenciją (201). Tačiau SMBV atveju IN mokėjimai už IN amortizaciją nėra susiję su tokiu mokesčiu už programinę įrangą, laikant, kad mokesčiai už programinę įrangą yra apskaitomi SMBV apskaitoje pagal atskirą straipsnį (202).

201

202

| (374) | Tokių argumentų nepakanka, kad, remiantis jais, būtų galima daryti išvadą, jog SMBV nėra mažiau sudėtinga funkcija. Šiuo tikslu taip pat būtina įvertinti „Alki LP“ užtikrinamų funkcijų sudėtingumą. |
| --- | --- |

(374)

Tokių argumentų nepakanka, kad, remiantis jais, būtų galima daryti išvadą, jog SMBV nėra mažiau sudėtinga funkcija. Šiuo tikslu taip pat būtina įvertinti „Alki LP“ užtikrinamų funkcijų sudėtingumą.

| (375) | „Alki LP“ veiklos yra įvertintos 324–329 konstatuojamosiose dalyse. Iš to vertinimo seka, kad „Alki LP“ eksploatacinis pajėgumas yra ypatingai apribotas iki neesamo, atsižvelgiant į tai, kad joje nėra darbuotojų ir nei vienas iš jos partnerių neturi darbuotojų. |
| --- | --- |

(375)

„Alki LP“ veiklos yra įvertintos 324–329 konstatuojamosiose dalyse. Iš to vertinimo seka, kad „Alki LP“ eksploatacinis pajėgumas yra ypatingai apribotas iki neesamo, atsižvelgiant į tai, kad joje nėra darbuotojų ir nei vienas iš jos partnerių neturi darbuotojų.

| (376) | Todėl Komisija daro išvadą, kad „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros analizei nepagrįstai nustatė SMBV kaip mažiau sudėtingą funkciją, lyginant su „Alki LP“. |
| --- | --- |

(376)

Todėl Komisija daro išvadą, kad „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros analizei nepagrįstai nustatė SMBV kaip mažiau sudėtingą funkciją, lyginant su „Alki LP“.

| (377) | Taigi, kadangi SMBV mokestinės bazės nustatymo metodika sandorių kainodaros ataskaitoje buvo pagrįsta klaidinga prielaida, kad SMBV turėtų būti TGMM taikymo „nagrinėjama šalis“, ta metodika neužtikrina patikimo rinka pagrįsto rezultato priartinimo, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos atsiranda sumažėjęs SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas ISK, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

(377)

Taigi, kadangi SMBV mokestinės bazės nustatymo metodika sandorių kainodaros ataskaitoje buvo pagrįsta klaidinga prielaida, kad SMBV turėtų būti TGMM taikymo „nagrinėjama šalis“, ta metodika neužtikrina patikimo rinka pagrįsto rezultato priartinimo, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos atsiranda sumažėjęs SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas ISK, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą.

9.2.3.5.   Sandorių kainodaros ataskaitoje TGMM taikomas neteisingai

Sandorių kainodaros ataskaitoje TGMM taikomas neteisingai

| (378) | Pirmesniuose skirsniuose Komisija parodė, kad sandorių kainodaros ataskaitoje nėra neišnagrinėta, ar SMBV autorinių atlyginimų mokėjimas „Alki LP“ už skrudinimo IN licencijavimą, kuris yra grupės vidaus sandoris ir dėl kurio buvo įrodančiai prašoma sudaryti SMBV IKS bei jis pasirašytas (203), atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. Vėliau Komisija parodė, kad sandorių kainodaros ataskaitoje neteisingai išanalizuotas visų grupės bendrovių sudėtingumas, atsižvelgiant į TGMM taikymą. Nepažeisdama šių išvadų, leidžiančių Komisijai daryti kitas išvadas, kad SMBV IKS suteikia SMBV atrankųjį pranašumą, sumažinant jos mokestinį įsipareigojimą Nyderlanduose, Komisija, siekdama išsamumo, taip pat teigia, jog „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje netinkamai taikė TGMM. |
| --- | --- |

(378)

Pirmesniuose skirsniuose Komisija parodė, kad sandorių kainodaros ataskaitoje nėra neišnagrinėta, ar SMBV autorinių atlyginimų mokėjimas „Alki LP“ už skrudinimo IN licencijavimą, kuris yra grupės vidaus sandoris ir dėl kurio buvo įrodančiai prašoma sudaryti SMBV IKS bei jis pasirašytas (203), atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. Vėliau Komisija parodė, kad sandorių kainodaros ataskaitoje neteisingai išanalizuotas visų grupės bendrovių sudėtingumas, atsižvelgiant į TGMM taikymą. Nepažeisdama šių išvadų, leidžiančių Komisijai daryti kitas išvadas, kad SMBV IKS suteikia SMBV atrankųjį pranašumą, sumažinant jos mokestinį įsipareigojimą Nyderlanduose, Komisija, siekdama išsamumo, taip pat teigia, jog „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje netinkamai taikė TGMM.

203

a)   „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje netinkamai nustatė SMBV pagrindines funkcijas.

| (379) | Atsižvelgiant į sandorių kainodarą, sandorių kainodaros metodo pasirenkamas ir palyginamieji duomenys parenkami, remiantis bendrovės funkcijų analize, dėl kurios prašoma sudaryti IKS. Pagal „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais paruoštą funkcijų analizę, SMBV pagrindinis funkcinis indėlis į grupę „Starbucks“ yra susijęs su skrudinimo (gamybos) veiklomis (204). Remdamasis šia prielaida patarėjas mokesčių klausimais laiko SMBV kavos gamintoju su maža rizika, atliekančiu organizavimo funkcijas ir todėl mažiausiai sudėtinga įmone, atsižvelgiant į TGMM taikymą. |
| --- | --- |

(379)

Atsižvelgiant į sandorių kainodarą, sandorių kainodaros metodo pasirenkamas ir palyginamieji duomenys parenkami, remiantis bendrovės funkcijų analize, dėl kurios prašoma sudaryti IKS. Pagal „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais paruoštą funkcijų analizę, SMBV pagrindinis funkcinis indėlis į grupę „Starbucks“ yra susijęs su skrudinimo (gamybos) veiklomis (204). Remdamasis šia prielaida patarėjas mokesčių klausimais laiko SMBV kavos gamintoju su maža rizika, atliekančiu organizavimo funkcijas ir todėl mažiausiai sudėtinga įmone, atsižvelgiant į TGMM taikymą.

204

| (380) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar Nyderlandai sandorių kainodaros ataskaitoje teisingai klasifikavo SMBV kaip rangovinį gamintoją su maža rizika (205). |
| --- | --- |

(380)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar Nyderlandai sandorių kainodaros ataskaitoje teisingai klasifikavo SMBV kaip rangovinį gamintoją su maža rizika (205).

205

| (381) | Remdamasi tyrimo metu Nyderlandų ir „Starbucks“ pateikta informacija Komisija mano, kad patarėjas mokesčių klausimais neteisingai nustatė SMBV kaip gamintoją su maža rizika. Kalbant konkrečiau, pateikta informacija apie SMBV pajamas rodo, kad skrudinimas nėra pagrindinis SMBV pajamų šalinis. Kaip parodyta 2 lentelėje, pajamos iš skrudintos kavos pardavimo, kaip apskaityta pagal straipsnį „PAJ PAKUOTA KAVA“, (206) sudaro tik [15–20] % SMBV pajamų 2013 m. ir 2014 m. 2007 m., t. y. tuo pat metu, kai buvo sudarytas SMBV IKS, šis procentinis dydis iš esmės buvo tokio pat [15–20] % lygio. |
| --- | --- |

(381)

Remdamasi tyrimo metu Nyderlandų ir „Starbucks“ pateikta informacija Komisija mano, kad patarėjas mokesčių klausimais neteisingai nustatė SMBV kaip gamintoją su maža rizika. Kalbant konkrečiau, pateikta informacija apie SMBV pajamas rodo, kad skrudinimas nėra pagrindinis SMBV pajamų šalinis. Kaip parodyta 2 lentelėje, pajamos iš skrudintos kavos pardavimo, kaip apskaityta pagal straipsnį „PAJ PAKUOTA KAVA“, (206) sudaro tik [15–20] % SMBV pajamų 2013 m. ir 2014 m. 2007 m., t. y. tuo pat metu, kai buvo sudarytas SMBV IKS, šis procentinis dydis iš esmės buvo tokio pat [15–20] % lygio.

206

| (382) | Priešingai, didžiąją dalį Nyderlanduose apskaitomo pelno SMBV gauna iš kitos nei skrudinimas veiklos. Iš tikrųjų pasirodo, kad SMBV perpardavimo funkcija, kurią Nyderlandai ir „Starbucks“ nurodo kaip logistikos ir administracinių paslaugų teikimą (207), yra svarbesnė, nei jos vykdoma skrudinimo veikla, ir sudaro [80–85] % SMBV pajamų 2013 m., 2014 m. Remiantis duomenimis, kuriuos buvo galima gauti SMBV IKS prašymo pateikimo metu, 2007 m. šis santykis buvo [75–80] %. Be to, tuo metu toje veikloje dalyvavo [10–30] iš [40–60] SMBV darbuotojų. SMBV taip pat vadovavo trims sutartiniams santykiams, susijusiems su platinimu ir logistika. |
| --- | --- |

(382)

Priešingai, didžiąją dalį Nyderlanduose apskaitomo pelno SMBV gauna iš kitos nei skrudinimas veiklos. Iš tikrųjų pasirodo, kad SMBV perpardavimo funkcija, kurią Nyderlandai ir „Starbucks“ nurodo kaip logistikos ir administracinių paslaugų teikimą (207), yra svarbesnė, nei jos vykdoma skrudinimo veikla, ir sudaro [80–85] % SMBV pajamų 2013 m., 2014 m. Remiantis duomenimis, kuriuos buvo galima gauti SMBV IKS prašymo pateikimo metu, 2007 m. šis santykis buvo [75–80] %. Be to, tuo metu toje veikloje dalyvavo [10–30] iš [40–60] SMBV darbuotojų. SMBV taip pat vadovavo trims sutartiniams santykiams, susijusiems su platinimu ir logistika.

207

| (383) | Priešingai, nei tvirtinai Nyderlandai, kad sąnaudos nesusijusiems su kava produktams yra SMBV kompensuojamos sąnaudos (208), iš tikrųjų SMBV apskaito maržą už ne kavos gaminių perpardavimą. Be to, SMBV perpardavimo funkcija ne tik rodo pagrindinį SMBV pajamų šaltinį, bet ir vienintelį SMBV pelno šaltinį nuo 2010 m., nes SMBV skrudinimo veikla nuo tų metų patirdavo nuostolius (209) (tai neturi įtakos klausimui, ar tuos nuostolius, susijusius su skrudinimo veiklomis, lėmė neteisinga žalių kavos pupelių kainodara (210)). |
| --- | --- |

(383)

Priešingai, nei tvirtinai Nyderlandai, kad sąnaudos nesusijusiems su kava produktams yra SMBV kompensuojamos sąnaudos (208), iš tikrųjų SMBV apskaito maržą už ne kavos gaminių perpardavimą. Be to, SMBV perpardavimo funkcija ne tik rodo pagrindinį SMBV pajamų šaltinį, bet ir vienintelį SMBV pelno šaltinį nuo 2010 m., nes SMBV skrudinimo veikla nuo tų metų patirdavo nuostolius (209) (tai neturi įtakos klausimui, ar tuos nuostolius, susijusius su skrudinimo veiklomis, lėmė neteisinga žalių kavos pupelių kainodara (210)).

208

209

210

| (384) | Be to, Nyderlandai teigia, kad jiems nereikėjo prašyti daugiau informacijos iš „Starbucks“, nei buvo pateikta mokesčių administratoriui IKS prašymo metu, kadangi jie buvo susipažinę su SMBV veikla, nes IKS buvo ankstesnio susitarimo dėl kainodaros atnaujinimas (211). Tačiau tai, kad Nyderlandai ignoruoja tą faktą, jog dauguma SMBV pajamų gaunama iš ne su kava susijusių gaminių perpardavimo, aiškiai prieštarauja jų tvirtinimui, kad mokesčių administratorius buvo susipažinusi su SMBV verslu (212). |
| --- | --- |

(384)

Be to, Nyderlandai teigia, kad jiems nereikėjo prašyti daugiau informacijos iš „Starbucks“, nei buvo pateikta mokesčių administratoriui IKS prašymo metu, kadangi jie buvo susipažinę su SMBV veikla, nes IKS buvo ankstesnio susitarimo dėl kainodaros atnaujinimas (211). Tačiau tai, kad Nyderlandai ignoruoja tą faktą, jog dauguma SMBV pajamų gaunama iš ne su kava susijusių gaminių perpardavimo, aiškiai prieštarauja jų tvirtinimui, kad mokesčių administratorius buvo susipažinusi su SMBV verslu (212).

211

212

| (385) | Nors sandorių kainodaros ataskaitoje patvirtinama, kad SMBV perparduoda nusipirktą iš trečiųjų šalių produkciją parduotuvėms, ji neigia šią funkciją, pasirenkant analogus ir pelno lygio rodiklius TGMM taikymui. „Starbucks“ patarėjui mokesčių klausimais nepavyko atlikti esminio įvertinimo, siekiant nustatyti pagrindines SMBV funkcijas sandorių kainodaros analizei (213). |
| --- | --- |

(385)

Nors sandorių kainodaros ataskaitoje patvirtinama, kad SMBV perparduoda nusipirktą iš trečiųjų šalių produkciją parduotuvėms, ji neigia šią funkciją, pasirenkant analogus ir pelno lygio rodiklius TGMM taikymui. „Starbucks“ patarėjui mokesčių klausimais nepavyko atlikti esminio įvertinimo, siekiant nustatyti pagrindines SMBV funkcijas sandorių kainodaros analizei (213).

213

| (386) | Taigi, „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais nepakankamai gerai nustatė SMBV pagrindinę funkciją sandorių kainodaros ataskaitoje ir Nyderlandų mokesčių administratorius netinkamai patvirtino ją, kaip pagrindą, apskaičiuojant SMBV IKS patvirtintą atlyginimą. |
| --- | --- |

(386)

Taigi, „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais nepakankamai gerai nustatė SMBV pagrindinę funkciją sandorių kainodaros ataskaitoje ir Nyderlandų mokesčių administratorius netinkamai patvirtino ją, kaip pagrindą, apskaičiuojant SMBV IKS patvirtintą atlyginimą.

b)   „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais netinkamai naudojo eksploatacines išlaidas kaip pelno lygio rodiklį, taikant TGMM.

| (387) | 2010 m. EBPO SK gairių 2.87 punkte nurodyta, kad paprastai ir priklausomai nuo atvejo faktų pardavimo arba platinimo eksploatacinės išlaidos gali būti tinkama platinimo veiklų bazė, naudojant TGMM (214). |
| --- | --- |

(387)

2010 m. EBPO SK gairių 2.87 punkte nurodyta, kad paprastai ir priklausomai nuo atvejo faktų pardavimo arba platinimo eksploatacinės išlaidos gali būti tinkama platinimo veiklų bazė, naudojant TGMM (214).

214

| (388) | Pasak Nyderlandų, netgi jeigu SMBV veiklos nebuvo tinkamai nustatytos sandorių kainodaros ataskaitoje, eksploatacinės išlaidos yra atitinkamas pelningumo rodiklis, taikant TGMM. Kadangi SMBV pelnas sukuriamas ir apskaitomas per paskirstomų gaminių maržą, Komisija laiko pardavimus tinkamesniu SMBV pelną sukuriančios perpardavimo funkcijos rodikliu. Be to, tarp 2008 m. ir 2014 m. (215) SMBV bendri pardavimai išaugo beveik trigubai, o bendra marža per tą patį laikotarpį daugiau nei padvigubėjo (216). Priešingai, SMBV eksploatacinės išlaidos padidėjo tik 6 %, todėl eksploatacinės išlaidos negali būti laikomos tinkamu SMBV pelną sukuriančios perpardavimo funkcijos rodikliu. |
| --- | --- |

(388)

Pasak Nyderlandų, netgi jeigu SMBV veiklos nebuvo tinkamai nustatytos sandorių kainodaros ataskaitoje, eksploatacinės išlaidos yra atitinkamas pelningumo rodiklis, taikant TGMM. Kadangi SMBV pelnas sukuriamas ir apskaitomas per paskirstomų gaminių maržą, Komisija laiko pardavimus tinkamesniu SMBV pelną sukuriančios perpardavimo funkcijos rodikliu. Be to, tarp 2008 m. ir 2014 m. (215) SMBV bendri pardavimai išaugo beveik trigubai, o bendra marža per tą patį laikotarpį daugiau nei padvigubėjo (216). Priešingai, SMBV eksploatacinės išlaidos padidėjo tik 6 %, todėl eksploatacinės išlaidos negali būti laikomos tinkamu SMBV pelną sukuriančios perpardavimo funkcijos rodikliu.

215

216

| (389) | Iš tikrųjų SMBV pelnas, gautas iš bendrovės perpardavimo veiklų, yra apskaitytas Nyderlanduose ir nėra priskirtas jokiai kitai grupės narei, galinčiai sukurti tokį pelną. Faktiškai autorinio atlyginimo, kaip likutinio pelno, mokėjimas iš tiesų pakeičia pelną, kurį SMBV gauna iš ne kavos gaminių perpardavimo „Alki LP“. Tačiau nei vienas iš autoriaus mokėjimą patvirtinančių komponentų neturi jokio ryšio su pelnu, gaunamu iš SMBV perpardavimo funkcijos, kadangi „Alki LP“ negali gauti aktyvaus pelno iš ne kavos gaminių perpardavimo, nes ji neturi tiesioginių arba per partnerius naudojamų eksploatacinių pajėgumų (217). Taigi, priskiriant šį pelną „Alki LP“ per autorinio atlyginimo mokėjimą, remiantis likutiniu pelnu, nesilaikoma įprastų rinkos sąlygų principo. |
| --- | --- |

(389)

Iš tikrųjų SMBV pelnas, gautas iš bendrovės perpardavimo veiklų, yra apskaitytas Nyderlanduose ir nėra priskirtas jokiai kitai grupės narei, galinčiai sukurti tokį pelną. Faktiškai autorinio atlyginimo, kaip likutinio pelno, mokėjimas iš tiesų pakeičia pelną, kurį SMBV gauna iš ne kavos gaminių perpardavimo „Alki LP“. Tačiau nei vienas iš autoriaus mokėjimą patvirtinančių komponentų neturi jokio ryšio su pelnu, gaunamu iš SMBV perpardavimo funkcijos, kadangi „Alki LP“ negali gauti aktyvaus pelno iš ne kavos gaminių perpardavimo, nes ji neturi tiesioginių arba per partnerius naudojamų eksploatacinių pajėgumų (217). Taigi, priskiriant šį pelną „Alki LP“ per autorinio atlyginimo mokėjimą, remiantis likutiniu pelnu, nesilaikoma įprastų rinkos sąlygų principo.

217

| (390) | Be to, apskaitytas pelnas turi būti priskirtas, nes jis yra ekonominė realybė, kurios negali pakeisti ekonominio arba sandorių kainodaros metodo naudojimas, kurio tikslas yra ekonominės realybės priartinimas, nesant (tiesioginių) kliūčių. SMBV atveju, pelnas iš ne kavos gaminių perpardavimo nėra priskiriamas per atlyginimą jokia forma jokiai kitai grupės įmonei ar kokiai nors trečiajai šaliai, kuri galėtų sukurti aktyvų pelną iš ne kavos gaminių perpardavimo ir todėl pelnas turėtų būti priskirtas SMBV. |
| --- | --- |

(390)

Be to, apskaitytas pelnas turi būti priskirtas, nes jis yra ekonominė realybė, kurios negali pakeisti ekonominio arba sandorių kainodaros metodo naudojimas, kurio tikslas yra ekonominės realybės priartinimas, nesant (tiesioginių) kliūčių. SMBV atveju, pelnas iš ne kavos gaminių perpardavimo nėra priskiriamas per atlyginimą jokia forma jokiai kitai grupės įmonei ar kokiai nors trečiajai šaliai, kuri galėtų sukurti aktyvų pelną iš ne kavos gaminių perpardavimo ir todėl pelnas turėtų būti priskirtas SMBV.

| (391) | Todėl patarėjas mokesčių klausimais netinkamai naudojo eksploatacines išlaidas vietoj pardavimo kaip pelno lygio rodiklio, taikant TGMM. |
| --- | --- |

(391)

Todėl patarėjas mokesčių klausimais netinkamai naudojo eksploatacines išlaidas vietoj pardavimo kaip pelno lygio rodiklio, taikant TGMM.

c)   Funkcijų analizė remiantis SMBV perpardavimo funkcija ir atlyginimas remiantis pardavimo marža leistų padidinti atlyginimo lygį.

| (392) | Siekdama parodyti „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais neteisingai nustatytas SMBV pagrindines funkcijas ir jo netinkamą eksploatacinių išlaidų, kaip pelno lygio rodiklio, parinkimą, Komisija atkartojo patarėjo mokesčių klausimais analizę su koreguojama vienarūše grupe bendrovių, remiantis SMBV perpardavimo funkcija, bei apskaičiavo tos koreguojamos vienarūšės grupės pardavimo antkainį. |
| --- | --- |

(392)

Siekdama parodyti „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais neteisingai nustatytas SMBV pagrindines funkcijas ir jo netinkamą eksploatacinių išlaidų, kaip pelno lygio rodiklio, parinkimą, Komisija atkartojo patarėjo mokesčių klausimais analizę su koreguojama vienarūše grupe bendrovių, remiantis SMBV perpardavimo funkcija, bei apskaičiavo tos koreguojamos vienarūšės grupės pardavimo antkainį.

| (393) | Atsižvelgiant į tai, kad SMBV pagrindinė veikla buvo neteisingai nustatyta sandorių kainodaros ataskaitoje, mokesčių mokėtojo naudota vienarūšė grupė palyginamųjų bendrovių, siekiant nustatyti atlyginimą už SMBV atliekamas funkcijas pagal NACE kodą „Arbatos ir kavos apdorojimas“ (218), buvo taip pat netinkama, taikant TGMM. Siekiant pakoreguoti vienarūšę grupę, Komisija atliko panašią analizę, remdamasi Amadeus duomenų baze, kaip ir sandorių kainodaros ataskaitoje, naudojant NACE kodą „Kavos arbatos, kakavos ir prieskonių didmeninė prekyba“. Kitas atrinkties kriterijus, kurį naudojo Komisija, atrinkdama vienarūšę grupę, buvo identiškas tiems, kuriuos naudojo „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje (219). |
| --- | --- |

(393)

Atsižvelgiant į tai, kad SMBV pagrindinė veikla buvo neteisingai nustatyta sandorių kainodaros ataskaitoje, mokesčių mokėtojo naudota vienarūšė grupė palyginamųjų bendrovių, siekiant nustatyti atlyginimą už SMBV atliekamas funkcijas pagal NACE kodą „Arbatos ir kavos apdorojimas“ (218), buvo taip pat netinkama, taikant TGMM. Siekiant pakoreguoti vienarūšę grupę, Komisija atliko panašią analizę, remdamasi Amadeus duomenų baze, kaip ir sandorių kainodaros ataskaitoje, naudojant NACE kodą „Kavos arbatos, kakavos ir prieskonių didmeninė prekyba“. Kitas atrinkties kriterijus, kurį naudojo Komisija, atrinkdama vienarūšę grupę, buvo identiškas tiems, kuriuos naudojo „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje (219).

218

Amadeus

219

| (394) | Norėdama palyginti, Komisija pašalino iš koreguojamos vienarūšės grupės bendroves, kurios daugiausiai platina produktus, neįskaitant kavos ir arbatos (tokius kaip prieskoniai, cukrus arba bendroves, parduodančias tik įrangą), ir paliko bendroves, dalyvaujančias skrudinime, taip gaunant dvylika palyginamų bendrovių. |
| --- | --- |

(394)

Norėdama palyginti, Komisija pašalino iš koreguojamos vienarūšės grupės bendroves, kurios daugiausiai platina produktus, neįskaitant kavos ir arbatos (tokius kaip prieskoniai, cukrus arba bendroves, parduodančias tik įrangą), ir paliko bendroves, dalyvaujančias skrudinime, taip gaunant dvylika palyginamų bendrovių.

| (395) | Kadangi pusė iš šių dvylikos bendrovių nepateikė ataskaitų duomenų apie eksploatacines išlaidas (220) ir kadangi tie duomenys yra jautrūs apskaitos skirtumams tarp mokesčių jurisdikcijų, Komisija apskaičiavo pardavimo antkainį bendrovėms pakoreguotoje vienarūšėje grupėje. Šie skaičiavimų rezultatai pateikti 12 lentelėje.

  12 lentelė


  Palyginamųjų duomenų analizė remiantis didmeniniu platinimu | 2007 | 2006 | 2005 | 2005-2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | company name | country | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | average Mark-up on Sales |
| 1 | ETABLISSEMENTEN SAS KOFFIE | Belgium | 30 872 | 1 683 | 29 189 | 20 311 | 5,45 % | 28 128 | 1 155 | 26 973 | 19 167 | 4,11 % | 21 204 | 646 | 20 558 | 13 125 | 3,05 % | 4,20 % |
| 2 | TOSTADORES REUNIDOS SA | Spain | 14 899 | 231 | 14 668 | 14 403 | 1,55 % | 13 080 | 244 | 12 835 | n.a. | 1,87 % | 11 618 | 206 | 11 412 | n.a. | 1,77 % | 1,73 % |
| 3 | MAGAZZINI DEL CAFFE' S.P.A. O, IN FORMA ABBREVIATA: MDC SPA O MDC SPA | Italy | 2 301 | – 347 | 2 648 | 1 165 | – 15,07 % | 1 224 | – 558 | 1 782 | 803 | – 45,55 % | 639 | – 359 | 998 | 420 | – 56,15 % | – 38,92 % |
| 4 | LA CITTADELLA S.P.A. | Italy | 2 949 | 601 | 2 349 | 787 | 20,37 % | 2 865 | 786 | 2 079 | 668 | 27,43 % | 2 820 | 675 | 2 145 | 635 | 23,94 % | 23,91 % |
| 5 | CAFFE' UNIVERSALE BUONO AROMATICO - C.U.B.A. CAFE' | Italy | 1 397 | 181 | 1 217 | 511 | 12,92 % | 1 210 | 67 | 1 143 | 480 | 5,54 % | 1 005 | 50 | 955 | 439 | 4,95 % | 7,80 % |
| 6 | CAFES TC-3 SAL | Spain | 2 015 | 118 | 1 897 | n.a. | 5,87 % | 1 881 | 73 | 1 808 | n.a. | 3,88 % | 1 721 | 46 | 1 675 | n.a. | 2,65 % | 4,13 % |
| 7 | ΚΟΥΙΔΗΣ, Α.& Π.& Λ., Α.Ε.Β.Ε. | Greece | 12 880 | 832 | 12 048 | n.a. | 6,46 % | 10 092 | 310 | 9 782 | n.a. | 3,07 % | 10 126 | 212 | 9 914 | n.a. | 2,09 % | 3,87 % |
| 8 | CAFFE' SELE S.R.L. | Italy | 1 039 | 91 | 948 | 560 | 8,77 % | 968 | 82 | 886 | 536 | 8,47 % | 874 | 38 | 836 | 474 | 4,30 % | 7,18 % |
| 9 | RICO CAFÉ' S.R.L. | Italy | 306 | 1 | 305 | 181 | 0,40 % | 263 | 3 | 260 | 143 | 1,32 % | 211 | 2 | 209 | 139 | 1,11 % | 0,94 % |
| 10 | CAFÉ GRAEXPRES SL | Spain | 781 | 15 | 766 | n.a. | 1,92 % | 710 | 7 | 703 | n.a. | 1,05 % | 666 | 2 | 664 | n.a. | 0,31 % | 1,09 % |
| 11 | CERDANYA CAFES SL | Spain | 310 | 8 | 302 | n.a. | 2,63 % | 320 | 6 | 314 | n.a. | 1,77 % | 306 | 3 | 303 | n.a. | 1,11 % | 1,84 % |
| 12 | IMPORCAFÉ – COMÉRCIO E TORREFACÇÃO DE CAFÉ, LDA | Portugal | 321 | 14 | 307 | 146 | 4,28 % | 23 | 6 | 317 | 139 | 1,75 % | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | | 3,01 % |
| number of companies | | 12 | | 12 | | 11 | 12 |
| lower quartile | 1,7 % | 1,5 % | 1,1 % | 1,5 % |
| median | 4,9 % | 2,5 % | 2,1 % | 3,1 % |
| upper quartile | 7,6 % | 4,8 % | 4,0 % | 5,5 % |

(395)

Kadangi pusė iš šių dvylikos bendrovių nepateikė ataskaitų duomenų apie eksploatacines išlaidas (220) ir kadangi tie duomenys yra jautrūs apskaitos skirtumams tarp mokesčių jurisdikcijų, Komisija apskaičiavo pardavimo antkainį bendrovėms pakoreguotoje vienarūšėje grupėje. Šie skaičiavimų rezultatai pateikti 12 lentelėje.

220

12 lentelė

12 lentelė

Palyginamųjų duomenų analizė remiantis didmeniniu platinimu

Palyginamųjų duomenų analizė remiantis didmeniniu platinimu

2007

2006

2005

2005-2007

company name

country

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

average Mark-up on Sales

1

ETABLISSEMENTEN SAS KOFFIE

Belgium

30 872

1 683

29 189

20 311

5,45 %

28 128

1 155

26 973

19 167

4,11 %

21 204

646

20 558

13 125

3,05 %

4,20 %

2

TOSTADORES REUNIDOS SA

Spain

14 899

231

14 668

14 403

1,55 %

13 080

244

12 835

n.a.

1,87 %

11 618

206

11 412

n.a.

1,77 %

1,73 %

3

MAGAZZINI DEL CAFFE' S.P.A. O, IN FORMA ABBREVIATA: MDC SPA O MDC SPA

Italy

2 301

– 347

2 648

1 165

– 15,07 %

1 224

– 558

1 782

803

– 45,55 %

639

– 359

998

420

– 56,15 %

– 38,92 %

4

LA CITTADELLA S.P.A.

Italy

2 949

601

2 349

787

20,37 %

2 865

786

2 079

668

27,43 %

2 820

675

2 145

635

23,94 %

23,91 %

5

CAFFE' UNIVERSALE BUONO AROMATICO - C.U.B.A. CAFE'

Italy

1 397

181

1 217

511

12,92 %

1 210

67

1 143

480

5,54 %

1 005

50

955

439

4,95 %

7,80 %

6

CAFES TC-3 SAL

Spain

2 015

118

1 897

n.a.

5,87 %

1 881

73

1 808

n.a.

3,88 %

1 721

46

1 675

n.a.

2,65 %

4,13 %

7

ΚΟΥΙΔΗΣ, Α.& Π.& Λ., Α.Ε.Β.Ε.

Greece

12 880

832

12 048

n.a.

6,46 %

10 092

310

9 782

n.a.

3,07 %

10 126

212

9 914

n.a.

2,09 %

3,87 %

8

CAFFE' SELE S.R.L.

Italy

1 039

91

948

560

8,77 %

968

82

886

536

8,47 %

874

38

836

474

4,30 %

7,18 %

9

RICO CAFÉ' S.R.L.

Italy

306

1

305

181

0,40 %

263

3

260

143

1,32 %

211

2

209

139

1,11 %

0,94 %

10

CAFÉ GRAEXPRES SL

Spain

781

15

766

n.a.

1,92 %

710

7

703

n.a.

1,05 %

666

2

664

n.a.

0,31 %

1,09 %

11

CERDANYA CAFES SL

Spain

310

8

302

n.a.

2,63 %

320

6

314

n.a.

1,77 %

306

3

303

n.a.

1,11 %

1,84 %

12

IMPORCAFÉ – COMÉRCIO E TORREFACÇÃO DE CAFÉ, LDA

Portugal

321

14

307

146

4,28 %

23

6

317

139

1,75 %

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

3,01 %

number of companies

12

12

11

12

lower quartile

1,7 %

1,5 %

1,1 %

1,5 %

median

4,9 %

2,5 %

2,1 %

3,1 %

upper quartile

7,6 %

4,8 %

4,0 %

5,5 %

| (396) | Vienarūšės grupės bendrovių, iš esmės užsiimančių didmeniniu kavos platinimu, analizė leido apskaičiuoti 3,1 % medianinę pardavimo grąžą su tarpkvartiliniu pločiu nuo 1,5 % iki 5,5 %. Nors tarpkvartilinis plotis yra pateikiamas tik viename 2010 m. EBPO SK gairių punkte tarp kitų galimų rodiklių, skirtų palyginamumui (221), jį dažnai naudoja patarėjai mokesčių klausimais. Tačiau, siekiant išvengti bendrovių patiriamo pranašumo sandorių kainodaroje, kontroliuojamų sandorių kainodaroje reiktų naudoti tą intervalo tašką, kuris, tikėtina, yra artimiausias rinkos rezultatui. |
| --- | --- |

(396)

Vienarūšės grupės bendrovių, iš esmės užsiimančių didmeniniu kavos platinimu, analizė leido apskaičiuoti 3,1 % medianinę pardavimo grąžą su tarpkvartiliniu pločiu nuo 1,5 % iki 5,5 %. Nors tarpkvartilinis plotis yra pateikiamas tik viename 2010 m. EBPO SK gairių punkte tarp kitų galimų rodiklių, skirtų palyginamumui (221), jį dažnai naudoja patarėjai mokesčių klausimais. Tačiau, siekiant išvengti bendrovių patiriamo pranašumo sandorių kainodaroje, kontroliuojamų sandorių kainodaroje reiktų naudoti tą intervalo tašką, kuris, tikėtina, yra artimiausias rinkos rezultatui.

221

| (397) | Dabartiniu atveju SMBV IKS nustatyta SMBV mokestinė bazė yra už tarpkvartilinio intervalo, apskaičiuoto, remiantis koreguojama vienarūše grupe, su atlyginimu, kuris yra pagrįstas pardavimo antkainiu, ribų. Kaip nurodyta 13 lentelėje, kiekvienais metais, pradedant nuo 2008 m., SMBV apmokestinamas pelnas, apskaičiuotas remiantis SMBV IKS, buvo mažesnis, negu jos apmokestinamas pelnas apatiniame to intervalo taške, t. y. 1,5 % pardavimo.

  13 lentelė













  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 |
| SMBV pardavimas | 128 784 681 | 135 677 607 | 142 627 243 | 184 159 097 | 286 217 379 | 327 632 453 | 350 538 852 |
| SMBV apmokestinamos pajamos remiantis ginčijamu išankstiniu susitarimu | 1 499 118 | 1 703 001 | 1 653 318 | 1 430 620 | 1 581 461 | 1 535 460 | 1 667 869 |
| Apmokestinamų pajamų apatinis intervalas (1,5 %) | 1 931 770 | 2 035 164 | 2 139 409 | 2 762 386 | 4 293 261 | 4 914 487 | 5 258 083 |
| Intervalo apmokestinamų pajamų vidurkis (3,1 %) | 3 992 325 | 4 206 006 | 4 421 445 | 5 708 932 | 8 872 739 | 10 156 606 | 10 866 704 |
| Apmokestinamų pajamų viršutinis intervalas (5,5 %) | 7 083 157 | 7 462 268 | 7 844 498 | 10 128 750 | 15 741 956 | 18 019 785 | 19 279 637 |
| SMBV apmokestinamos pajamos procentais nuo pardavimo | 1,2 % | 1,3 % | 1,2 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,5 % |

(397)

Dabartiniu atveju SMBV IKS nustatyta SMBV mokestinė bazė yra už tarpkvartilinio intervalo, apskaičiuoto, remiantis koreguojama vienarūše grupe, su atlyginimu, kuris yra pagrįstas pardavimo antkainiu, ribų. Kaip nurodyta 13 lentelėje, kiekvienais metais, pradedant nuo 2008 m., SMBV apmokestinamas pelnas, apskaičiuotas remiantis SMBV IKS, buvo mažesnis, negu jos apmokestinamas pelnas apatiniame to intervalo taške, t. y. 1,5 % pardavimo.

13 lentelė

13 lentelė

(EUR)

2007–2008

2008–2009

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

SMBV pardavimas

128 784 681

135 677 607

142 627 243

184 159 097

286 217 379

327 632 453

350 538 852

SMBV apmokestinamos pajamos remiantis ginčijamu išankstiniu susitarimu

1 499 118

1 703 001

1 653 318

1 430 620

1 581 461

1 535 460

1 667 869

Apmokestinamų pajamų apatinis intervalas (1,5 %)

1 931 770

2 035 164

2 139 409

2 762 386

4 293 261

4 914 487

5 258 083

Intervalo apmokestinamų pajamų vidurkis (3,1 %)

3 992 325

4 206 006

4 421 445

5 708 932

8 872 739

10 156 606

10 866 704

Apmokestinamų pajamų viršutinis intervalas (5,5 %)

7 083 157

7 462 268

7 844 498

10 128 750

15 741 956

18 019 785

19 279 637

SMBV apmokestinamos pajamos procentais nuo pardavimo

1,2 %

1,3 %

1,2 %

0,8 %

0,6 %

0,5 %

0,5 %

| (398) | Tarpkvartilinio pločio dydis nuo 1,5 % iki 5,5 % yra pagrįstas finansiniais 2005–2007 m. laikotarpio, kuris yra artimiausias laikotarpis iki SMBV IKS sudarymo, duomenimis. Nustatyta, kad IKS patvirtinta mokestinė bazė įvairiais stebėjimo laikotarpiais yra už to pločio ribų (222). |
| --- | --- |

(398)

Tarpkvartilinio pločio dydis nuo 1,5 % iki 5,5 % yra pagrįstas finansiniais 2005–2007 m. laikotarpio, kuris yra artimiausias laikotarpis iki SMBV IKS sudarymo, duomenimis. Nustatyta, kad IKS patvirtinta mokestinė bazė įvairiais stebėjimo laikotarpiais yra už to pločio ribų (222).

222

| (399) | Nustatydamas įprastomis ir rinkos sąlygomis SMBV mokamą atlyginimą, „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais buvo neteisus, laikydamas SMBV gamybos bendrove, kurios atlyginimas yra pagrįstas eksploatacinėmis išlaidomis, ir tai toliau patvirtinama, lyginant bendrovės vidaus duomenis su SMC. SMC yra vienintelė kita grupės „Starbucks“ bendrovė, pati savo bendrovės viduje užtikrinanti skrudinimo veiklų vykdymą (223). Kadangi mokesčių tikslais ši bendrovė yra konsoliduota su„Starbucks US“, „Starbucks“ neturi jokių paskatų perkelti šios bendrovės pelną, sumokant „Starbucks Corporation“ autorinius atlyginimus. Taigi, nors SMC apskaita nėra audituota, bendrovė yra įkurta įkurta, turint tikrų verslo tikslų, be mokestinių išskaičiavimų. Remiantis šia apskaita, SMC yra daugiau kaip [40–50] kartų pelningesnė už SMBV IKS patvirtintą atlyginimą SMBV, atsižvelgiantį į eksploatacinių išlaidų grąžą. Kaip paaiškinta 140 konstatuojamojoje dalyje ir parodyta 9 lentelėje, kai SMBV IKS yra patvirtintas [9–12] % pelno antkainis virš eksploatacinių išlaidų, SMC tas rodiklis keturis paskutinius apskaitinius laikotarpius buvo 500 %. |
| --- | --- |

(399)

Nustatydamas įprastomis ir rinkos sąlygomis SMBV mokamą atlyginimą, „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais buvo neteisus, laikydamas SMBV gamybos bendrove, kurios atlyginimas yra pagrįstas eksploatacinėmis išlaidomis, ir tai toliau patvirtinama, lyginant bendrovės vidaus duomenis su SMC. SMC yra vienintelė kita grupės „Starbucks“ bendrovė, pati savo bendrovės viduje užtikrinanti skrudinimo veiklų vykdymą (223). Kadangi mokesčių tikslais ši bendrovė yra konsoliduota su„Starbucks US“, „Starbucks“ neturi jokių paskatų perkelti šios bendrovės pelną, sumokant „Starbucks Corporation“ autorinius atlyginimus. Taigi, nors SMC apskaita nėra audituota, bendrovė yra įkurta įkurta, turint tikrų verslo tikslų, be mokestinių išskaičiavimų. Remiantis šia apskaita, SMC yra daugiau kaip [40–50] kartų pelningesnė už SMBV IKS patvirtintą atlyginimą SMBV, atsižvelgiantį į eksploatacinių išlaidų grąžą. Kaip paaiškinta 140 konstatuojamojoje dalyje ir parodyta 9 lentelėje, kai SMBV IKS yra patvirtintas [9–12] % pelno antkainis virš eksploatacinių išlaidų, SMC tas rodiklis keturis paskutinius apskaitinius laikotarpius buvo 500 %.

223

| (400) | Komisijos atliekamų veiksmų tikslas, kuris apibūdintas 392–398 konstatuojamosiose dalyse, nėra apskaičiuoti įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlyginimą už SMBV atliekamas funkcijas grupėje „Starbucks“. Komisija patvirtina, kad pirmiau pateiktas intervalas nėra pagrindžiamas pakankama palyginamumo analizė ir kad šia veikla tiesiog manoma atkartoti patarėjo mokesčių klausimais analizę, jeigu nebūtų buvusios tinkamai nustatytos funkcijos. Tiksliau, Komisijos atliekamų veiksmų tikslas yra parodyti, kad netgi jeigu Komisijos padarytos išvados, pateiktos 9.2.3.3 ir 9.2.3.4 skirsniuose, būtų neteisingos, patarėjo mokesčių klausimais netinkamas SMBV pagrindinių funkcijų nustatymas ir jo netinkamas eksploatacinių išlaidų, kaip pelno lygio rodiklio, parinkimas, taikant TGMM, patvirtina, kad metodika, kurią pasiūlė patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje ir patvirtino SMBVIKS, nustatant SMBV mokestinę bazę Nyderlanduose, neužtikrina patikimo rinka pagrįsto rezultato priartinimo, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas IKS, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

(400)

Komisijos atliekamų veiksmų tikslas, kuris apibūdintas 392–398 konstatuojamosiose dalyse, nėra apskaičiuoti įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlyginimą už SMBV atliekamas funkcijas grupėje „Starbucks“. Komisija patvirtina, kad pirmiau pateiktas intervalas nėra pagrindžiamas pakankama palyginamumo analizė ir kad šia veikla tiesiog manoma atkartoti patarėjo mokesčių klausimais analizę, jeigu nebūtų buvusios tinkamai nustatytos funkcijos. Tiksliau, Komisijos atliekamų veiksmų tikslas yra parodyti, kad netgi jeigu Komisijos padarytos išvados, pateiktos 9.2.3.3 ir 9.2.3.4 skirsniuose, būtų neteisingos, patarėjo mokesčių klausimais netinkamas SMBV pagrindinių funkcijų nustatymas ir jo netinkamas eksploatacinių išlaidų, kaip pelno lygio rodiklio, parinkimas, taikant TGMM, patvirtina, kad metodika, kurią pasiūlė patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje ir patvirtino SMBVIKS, nustatant SMBV mokestinę bazę Nyderlanduose, neužtikrina patikimo rinka pagrįsto rezultato priartinimo, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas IKS, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą.

d)   Darbo kapitalo koregavimo netinkamumas

| (401) | Sandorių kainodaros ataskaitoje „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais siūlo „Konversijos antkainio koregavimą“, kurį Nyderlandai pateikė kaip darbo kapitalo koregavimą, tačiau panaudota metodika nedaro poveikio nei palyginamų bendrovių darbo kapitalu, nei SMBV darbo kapitalui. Darbo kapitalas yra apyvartinių atsargų ir iš prekybos gautinų pajamų suma, finansuojama prekybos mokėtinomis sumomis. Nėra nuolatinės priklausomybės tarp koregavime naudojamo SUPP ir darbo kapitalo poreikių. Visų pirma, bendrovė, turinti dideles žaliavų sąnaudas, gali turėti mažus darbo kapitalo poreikius, jeigu ji efektyviai apdoroja savo išteklius. Darbo kapitalo koregavimu siekiama nustatyti galimus atsargų ir mokėtinų sumų iš prekybos bei mokėjimų proceso skirtumus, kurių negalima nustatyti, naudojant bendrovės naudojamas žaliavas. |
| --- | --- |

(401)

Sandorių kainodaros ataskaitoje „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais siūlo „Konversijos antkainio koregavimą“, kurį Nyderlandai pateikė kaip darbo kapitalo koregavimą, tačiau panaudota metodika nedaro poveikio nei palyginamų bendrovių darbo kapitalu, nei SMBV darbo kapitalui. Darbo kapitalas yra apyvartinių atsargų ir iš prekybos gautinų pajamų suma, finansuojama prekybos mokėtinomis sumomis. Nėra nuolatinės priklausomybės tarp koregavime naudojamo SUPP ir darbo kapitalo poreikių. Visų pirma, bendrovė, turinti dideles žaliavų sąnaudas, gali turėti mažus darbo kapitalo poreikius, jeigu ji efektyviai apdoroja savo išteklius. Darbo kapitalo koregavimu siekiama nustatyti galimus atsargų ir mokėtinų sumų iš prekybos bei mokėjimų proceso skirtumus, kurių negalima nustatyti, naudojant bendrovės naudojamas žaliavas.

| (402) | Todėl Komisija mano, kad patarėjo mokesčių klausimais atliktas „darbo kapitalo koregavimas“ nebuvo tinkamas nurodytam tikslui ir skirtumų, naudojant darbo kapitalą, koregavimui. Sandorių kainodaros ataskaitoje nepateikiama jokių faktų dėl tokio koregavimo tinkamumo. Todėl Nyderlandų argumentas, kad 2010 m. EBPO SK gairių III skyriaus priede pateiktas metodas, nors tuo pat metu ir galimas, nebuvo įtrauktas į 1995 m. EBPO gaires, kurios galiojo IKS sudarymo metu (224), nėra tinkamas. |
| --- | --- |

(402)

Todėl Komisija mano, kad patarėjo mokesčių klausimais atliktas „darbo kapitalo koregavimas“ nebuvo tinkamas nurodytam tikslui ir skirtumų, naudojant darbo kapitalą, koregavimui. Sandorių kainodaros ataskaitoje nepateikiama jokių faktų dėl tokio koregavimo tinkamumo. Todėl Nyderlandų argumentas, kad 2010 m. EBPO SK gairių III skyriaus priede pateiktas metodas, nors tuo pat metu ir galimas, nebuvo įtrauktas į 1995 m. EBPO gaires, kurios galiojo IKS sudarymo metu (224), nėra tinkamas.

224

| (403) | Atsakydami į Komisijos abejones dėl darbo kapitalo koregavimo, išreikštas Sprendime pradėti procedūrą (225), Nyderlandai pateikė antkainio, apskaičiuoto naudojant koregavimo metodiką skirtingais laikotarpiais, skirtingą palūkanų normą ir galiausiai naudojant tą pačią palūkanų normą kaip nuorodą, bet ne pridedant, o atimant 50 bazinių taškų, simuliaciją. Tačiau šios simuliacijos neišsklaidė abejonių. Komisija neišreiškė abejonių dėl „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais naudoto laikotarpio sandorių kainodaros ataskaitoje. Priešingai, Sprendimo pradėti procedūrą 101 konstatuojamojoje dalyje Komisija pažymi, kad hipotetinis žaliavų atlyginimas buvo nustatytas, remiantis EURIBOR, prie kurios buvo pridėta 50 bazinių taškų, nepaaiškinant jų lygio. Nyderlandai nepaaiškina to lygio, pateikdami simuliacijas su skirtingomis palūkanų normomis ir skirtingu 50 bazinių taškų pasiskirstymu, apie kuriuos taip ir nepaaiškinama. |
| --- | --- |

(403)

Atsakydami į Komisijos abejones dėl darbo kapitalo koregavimo, išreikštas Sprendime pradėti procedūrą (225), Nyderlandai pateikė antkainio, apskaičiuoto naudojant koregavimo metodiką skirtingais laikotarpiais, skirtingą palūkanų normą ir galiausiai naudojant tą pačią palūkanų normą kaip nuorodą, bet ne pridedant, o atimant 50 bazinių taškų, simuliaciją. Tačiau šios simuliacijos neišsklaidė abejonių. Komisija neišreiškė abejonių dėl „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais naudoto laikotarpio sandorių kainodaros ataskaitoje. Priešingai, Sprendimo pradėti procedūrą 101 konstatuojamojoje dalyje Komisija pažymi, kad hipotetinis žaliavų atlyginimas buvo nustatytas, remiantis EURIBOR, prie kurios buvo pridėta 50 bazinių taškų, nepaaiškinant jų lygio. Nyderlandai nepaaiškina to lygio, pateikdami simuliacijas su skirtingomis palūkanų normomis ir skirtingu 50 bazinių taškų pasiskirstymu, apie kuriuos taip ir nepaaiškinama.

225

| (404) | Dėl Nyderlandų pateiktos simuliacijos, kurioje SMBV ikimokestinis pelnas, padalintas iš visų sąnaudų, įskaitant SUPP, yra palygintas su ikimokestinio pelno santykiu su visomis konkurentų sąnaudomis (226), Komisija pažymi, kad Nyderlandai nurodo intervalą, kuris pagrįstas informacija, gauta po SMBV IKS sudarymo. Jeigu ikimokestinio pelno tarpkvartilinis plotis visoms sąnaudoms yra nustatytas, remiantis vienarūšių bendrovių finansiniais duomenimis 2001–2005 m. laikotarpiui, kaip naudojama sandorių kainodaros ataskaitoje, šis plotis būtų nuo 4,9 % iki 13,1 %, SMBV pelnas per tą laikotarpį būtų už to pločio ribų (227). Pavyzdžiui, 2008 m. SMBV ikimokestinis pelnas nuo visų sąnaudų buvo 1,2 % ir sumažėjo 0,5 % 2014 m. |
| --- | --- |

(404)

Dėl Nyderlandų pateiktos simuliacijos, kurioje SMBV ikimokestinis pelnas, padalintas iš visų sąnaudų, įskaitant SUPP, yra palygintas su ikimokestinio pelno santykiu su visomis konkurentų sąnaudomis (226), Komisija pažymi, kad Nyderlandai nurodo intervalą, kuris pagrįstas informacija, gauta po SMBV IKS sudarymo. Jeigu ikimokestinio pelno tarpkvartilinis plotis visoms sąnaudoms yra nustatytas, remiantis vienarūšių bendrovių finansiniais duomenimis 2001–2005 m. laikotarpiui, kaip naudojama sandorių kainodaros ataskaitoje, šis plotis būtų nuo 4,9 % iki 13,1 %, SMBV pelnas per tą laikotarpį būtų už to pločio ribų (227). Pavyzdžiui, 2008 m. SMBV ikimokestinis pelnas nuo visų sąnaudų buvo 1,2 % ir sumažėjo 0,5 % 2014 m.

226

227

| (405) | Nyderlandai taip pat nurodo 2012 m. Tarptautinio sandorių kainodaros žurnalo straipsnį, kuriame teigiama, kad tiek eksploataciją vykdantiems, tiek gamybą perkeliantiems gamintojams visos sąnaudos, įskaitant SUPP, yra geriausias pelno lygi rodiklis. Straipsnyje taip pat pateikiamas palyginimas tarp maržos visoms eksploataciją vykdančių gamintojų sąnaudoms ir gamybą perkeliančių gamintojų sąnaudoms. Ši analizė rodo, remiantis pasirinktu pavyzdžiu, kad gamybą perkeliantys gamintojai gali turėti aukštesnes maržas visoms sąnaudoms, nei eksploataciją vykdantys gamintojai. Tačiau, nepaisant bendrojo straipsnyje pateikto empirinio tyrimo rezultato galiojimo, straipsnio teiginiai greičiau prieštarauja, nei palaiko Nyderlandų argumentą, kad mažos rizikos gamintojų pelningumas turėtų būti pakoreguotas mažinant jį, lyginant su eksploataciją vykdančiais gamintojais. Tai yra todėl, kad Nyderlandai patvirtino sąnaudų maržos sumažinimą, atsižvelgiant į faktą, kad SMBV nėra pilnai eksploataciją vykdanti įmonė, nes empiriniai straipsnio duomenys rodo, kad aukštesnė marža būtų tinkama. |
| --- | --- |

(405)

Nyderlandai taip pat nurodo 2012 m. Tarptautinio sandorių kainodaros žurnalo straipsnį, kuriame teigiama, kad tiek eksploataciją vykdantiems, tiek gamybą perkeliantiems gamintojams visos sąnaudos, įskaitant SUPP, yra geriausias pelno lygi rodiklis. Straipsnyje taip pat pateikiamas palyginimas tarp maržos visoms eksploataciją vykdančių gamintojų sąnaudoms ir gamybą perkeliančių gamintojų sąnaudoms. Ši analizė rodo, remiantis pasirinktu pavyzdžiu, kad gamybą perkeliantys gamintojai gali turėti aukštesnes maržas visoms sąnaudoms, nei eksploataciją vykdantys gamintojai. Tačiau, nepaisant bendrojo straipsnyje pateikto empirinio tyrimo rezultato galiojimo, straipsnio teiginiai greičiau prieštarauja, nei palaiko Nyderlandų argumentą, kad mažos rizikos gamintojų pelningumas turėtų būti pakoreguotas mažinant jį, lyginant su eksploataciją vykdančiais gamintojais. Tai yra todėl, kad Nyderlandai patvirtino sąnaudų maržos sumažinimą, atsižvelgiant į faktą, kad SMBV nėra pilnai eksploataciją vykdanti įmonė, nes empiriniai straipsnio duomenys rodo, kad aukštesnė marža būtų tinkama.

| (406) | Galiausiai, sandorių kainodaros ataskaitoje taip pat pripažįstamas žymus sąnaudų bazės, naudojamos apskaičiuojant mokestinę bazę 2008 m., sumažinimas, lyginant su ankstesne situacija, neįtraukiant (neasocijuotos gamybos bendrovės 1), nors SMBV veiklos nepasikeitė ir komerciniai santykiai su (neasocijuota gamybos bendrove 1) taip pat nepasikeitė. Atsižvelgiant ir į neteisingą faktinių SMBV veiklų klasifikaciją, patvirtinimas neatrodo pakankamai pagrįstas. |
| --- | --- |

(406)

Galiausiai, sandorių kainodaros ataskaitoje taip pat pripažįstamas žymus sąnaudų bazės, naudojamos apskaičiuojant mokestinę bazę 2008 m., sumažinimas, lyginant su ankstesne situacija, neįtraukiant (neasocijuotos gamybos bendrovės 1), nors SMBV veiklos nepasikeitė ir komerciniai santykiai su (neasocijuota gamybos bendrove 1) taip pat nepasikeitė. Atsižvelgiant ir į neteisingą faktinių SMBV veiklų klasifikaciją, patvirtinimas neatrodo pakankamai pagrįstas.

| (407) | Apibendrinant galima teigti, kad, netgi jeigu palyginamųjų duomenų analizė nebuvo pagrįsta neteisinga SMBV veiklų, kaip kavos skrudinimo, klasifikacija ir „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais nenaudojo netinkamai eksploatacinių išlaidų vietoj pardavimo, kaip pelno lygio rodiklio, taikydamas TGMM, darbo kapitalo koregavimo naudojimas ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 1) sąnaudų neįtraukimas į SMBV mokestinę bazę rodo, kad sandorių kainodaros ataskaitoje siūloma ir SMBV IKS patvirtinta metodika nesudaro sąlygų patikimam rinka pagrįsto rezultato priartinimui, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. |
| --- | --- |

(407)

Apibendrinant galima teigti, kad, netgi jeigu palyginamųjų duomenų analizė nebuvo pagrįsta neteisinga SMBV veiklų, kaip kavos skrudinimo, klasifikacija ir „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais nenaudojo netinkamai eksploatacinių išlaidų vietoj pardavimo, kaip pelno lygio rodiklio, taikydamas TGMM, darbo kapitalo koregavimo naudojimas ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 1) sąnaudų neįtraukimas į SMBV mokestinę bazę rodo, kad sandorių kainodaros ataskaitoje siūloma ir SMBV IKS patvirtinta metodika nesudaro sąlygų patikimam rinka pagrįsto rezultato priartinimui, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo.

| (408) | Priimant šią metodiką, dėl kurios sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, SMBV IKS suteikia atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

(408)

Priimant šią metodiką, dėl kurios sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, SMBV IKS suteikia atrankųjį pranašumą.

9.2.4.   Pagalbinis pagrindimas: atrankusis pranašumas dėl nukrypimo nuo dekreto

Pagalbinis pagrindimas: atrankusis pranašumas dėl nukrypimo nuo dekreto

| (409) | Nyderlandai ir „Starbucks“ tvirtina, kad dekretas sudaro atitinkamą orientacinę sistemą, pagal kurią turi būti nustatomas atrankusis pranašumas, atsirandantis dėl SMBV IKS. |
| --- | --- |

(409)

Nyderlandai ir „Starbucks“ tvirtina, kad dekretas sudaro atitinkamą orientacinę sistemą, pagal kurią turi būti nustatomas atrankusis pranašumas, atsirandantis dėl SMBV IKS.

| (410) | Kaip pažymėta 245–251 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nesutinka su Nyderlandų ir „Starbucks“ teiginiais dėl taikytinos orientacinės sistemos. Tačiau pagalbiniame pagrindime Komisija daro išvadą, kad SMBV IKS taip pat suteikia SMBV atrankųjį pranašumą, atsižvelgiant į labiau apribotą orientacinę sistemą, sudarytą iš grupės bendrovių, taikančių sandorių kainodarą, kuriai galioja CIT 8b straipsnio 1 dalis ir dekretas. |
| --- | --- |

(410)

Kaip pažymėta 245–251 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nesutinka su Nyderlandų ir „Starbucks“ teiginiais dėl taikytinos orientacinės sistemos. Tačiau pagalbiniame pagrindime Komisija daro išvadą, kad SMBV IKS taip pat suteikia SMBV atrankųjį pranašumą, atsižvelgiant į labiau apribotą orientacinę sistemą, sudarytą iš grupės bendrovių, taikančių sandorių kainodarą, kuriai galioja CIT 8b straipsnio 1 dalis ir dekretas.

| (411) | Laikoma, kad CIT 8b straipsnio 1 dalyje ir dekrete yra nustatytas įprastų rinkos sąlygų principas pagal Nyderlandų mokesčių teisę, pagal kurią sandoriai tarp grupės vidaus bendrovių turėtų būti atlyginami taip, lyg jie būtų patvirtinti nepriklausomų bendrovių, vykdančių derybas panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis. Ypatingai dekreto preambulėje yra aiškinama, kad įprastų rinkos sąlygų principas, kaip nustatyta EBPO SK gairėse, buvo perkeltas į nacionalinę teisę ir kad tos gairės yra tiesiogiai taikomos Nyderlandams (228). |
| --- | --- |

(411)

Laikoma, kad CIT 8b straipsnio 1 dalyje ir dekrete yra nustatytas įprastų rinkos sąlygų principas pagal Nyderlandų mokesčių teisę, pagal kurią sandoriai tarp grupės vidaus bendrovių turėtų būti atlyginami taip, lyg jie būtų patvirtinti nepriklausomų bendrovių, vykdančių derybas panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis. Ypatingai dekreto preambulėje yra aiškinama, kad įprastų rinkos sąlygų principas, kaip nustatyta EBPO SK gairėse, buvo perkeltas į nacionalinę teisę ir kad tos gairės yra tiesiogiai taikomos Nyderlandams (228).

228

| (412) | Atsižvelgiant į tai, kad Komisija jau buvo parodžiusi 9.2.3.1 skirsnyje, jog SMBV IKS patvirtina tam tikrus metodologinius „Starbucks“ mokesčių mokėtojo pasirinkimus, atsižvelgiant į sandorių kainodarą, kurie negali būti laikomi užtikrinančiais patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą ir dėl kurių atsiranda SMBV mokestinio įsipareigojimo Nyderlanduose sumažėjimas, Komisija gali panašiai padaryti išvadą, kad tas IKS taip pat suteikia atrankųjį pranašumą, vadovaujantis labiau ribota orientacine sistema pagal CIT 8b straipsnio 1 dalį ir dekretą. |
| --- | --- |

(412)

Atsižvelgiant į tai, kad Komisija jau buvo parodžiusi 9.2.3.1 skirsnyje, jog SMBV IKS patvirtina tam tikrus metodologinius „Starbucks“ mokesčių mokėtojo pasirinkimus, atsižvelgiant į sandorių kainodarą, kurie negali būti laikomi užtikrinančiais patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą ir dėl kurių atsiranda SMBV mokestinio įsipareigojimo Nyderlanduose sumažėjimas, Komisija gali panašiai padaryti išvadą, kad tas IKS taip pat suteikia atrankųjį pranašumą, vadovaujantis labiau ribota orientacine sistema pagal CIT 8b straipsnio 1 dalį ir dekretą.

9.2.5.   Pateisinimas

Pateisinimas

| (413) | Nei Nyderlandai, nei „Starbucks“ nepateikė jokio galimo pateisinimo, susijusio su atrankiuoju SMBV traktavimu dėl SMBV IKS. Komisija primena, kad šiuo požiūriu tokio pateisinimo našta tenka valstybei narei. |
| --- | --- |

(413)

Nei Nyderlandai, nei „Starbucks“ nepateikė jokio galimo pateisinimo, susijusio su atrankiuoju SMBV traktavimu dėl SMBV IKS. Komisija primena, kad šiuo požiūriu tokio pateisinimo našta tenka valstybei narei.

| (414) | Bet kuriuo atveju, Komisija negalėjo nustatyti jokių galimų priežasčių, norint pateisinti lengvatinį traktavimą, dėl kurio SMBV gautų naudos iš SMBV IKS taikymo, kuri, galima sakyti, kyla tiesiogiai iš vidinių, pagrindinių arba vadovaujančių orientacinės sistemos principų arba yra būdingų mechanizmų rezultatas, būtinas šios sistemos funkcionavimui ir veiksmingumui (229), nepriklausimai nuo to, ar ta orientacinė sistema yra bendroji Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema, kaip nustatė Komisija, ar dekretas, kurį siūlo Nyderlandai ir „Starbucks“. |
| --- | --- |

(414)

Bet kuriuo atveju, Komisija negalėjo nustatyti jokių galimų priežasčių, norint pateisinti lengvatinį traktavimą, dėl kurio SMBV gautų naudos iš SMBV IKS taikymo, kuri, galima sakyti, kyla tiesiogiai iš vidinių, pagrindinių arba vadovaujančių orientacinės sistemos principų arba yra būdingų mechanizmų rezultatas, būtinas šios sistemos funkcionavimui ir veiksmingumui (229), nepriklausimai nuo to, ar ta orientacinė sistema yra bendroji Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema, kaip nustatė Komisija, ar dekretas, kurį siūlo Nyderlandai ir „Starbucks“.

229

9.2.6.   Išvada dėl atrankiojo pranašumo buvimo

Išvada dėl atrankiojo pranašumo buvimo

| (415) | Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, SMBV IKS suteikia SMBV atrankųjį pranašumą, nes susitarimu patvirtinamas metodas, kuriuo nustatomas pelno priskyrimas SMBV grupėje „Starbucks“, kuris negali būti laikomas užtikrinančiu patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo, ir kuris sukelia SMBV mokestinio įsipareigojimo pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą sumažėjimą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka. |
| --- | --- |

(415)

Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, SMBV IKS suteikia SMBV atrankųjį pranašumą, nes susitarimu patvirtinamas metodas, kuriuo nustatomas pelno priskyrimas SMBV grupėje „Starbucks“, kuris negali būti laikomas užtikrinančiu patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo, ir kuris sukelia SMBV mokestinio įsipareigojimo pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą sumažėjimą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka.

| (416) | Remdamasi šalutiniais argumentais, Komisija daro išvadą, kad SMBV IKS, patvirtindamas pagal dekretą, remiantis CIT 8b straipsnio 1 dalimi, metodą, pagal kurį nustatomas pelno priskyrimas SMBV, nelaikomai užtikrinančia patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo, ir dėl kurio atsiranda SMBV mokestinio įsipareigojimo sumažėjimas, lyginant su kitomis grupės bendrovėmis, apmokestinamomis Nyderlanduose, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, suteikia SMBV atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

(416)

Remdamasi šalutiniais argumentais, Komisija daro išvadą, kad SMBV IKS, patvirtindamas pagal dekretą, remiantis CIT 8b straipsnio 1 dalimi, metodą, pagal kurį nustatomas pelno priskyrimas SMBV, nelaikomai užtikrinančia patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo, ir dėl kurio atsiranda SMBV mokestinio įsipareigojimo sumažėjimas, lyginant su kitomis grupės bendrovėmis, apmokestinamomis Nyderlanduose, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, suteikia SMBV atrankųjį pranašumą.

9.3.   Ginčijamos priemonės pagalbos gavėjas

Ginčijamos priemonės pagalbos gavėjas

| (417) | Komisija mano, kad, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, SMBV IKS suteikia atrankųjį pranašumą SMBV, nes dėl jo sumažėja įmonės apmokestinamasis pelnas Nyderlanduose, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamasis pelnas nustatomas rinkos sąlygomis sudaromais sandoriais. Tačiau Komisija pažymi, kad SMBV sudaro dalį tarptautinės įmonių grupės, t. y. grupės „Starbucks“, ir SMBV vaidmuo toje grupėje atlyginamas atsižvelgiant į SMBV IKS. |
| --- | --- |

(417)

Komisija mano, kad, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, SMBV IKS suteikia atrankųjį pranašumą SMBV, nes dėl jo sumažėja įmonės apmokestinamasis pelnas Nyderlanduose, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamasis pelnas nustatomas rinkos sąlygomis sudaromais sandoriais. Tačiau Komisija pažymi, kad SMBV sudaro dalį tarptautinės įmonių grupės, t. y. grupės „Starbucks“, ir SMBV vaidmuo toje grupėje atlyginamas atsižvelgiant į SMBV IKS.

| (418) | Taikant valstybės pagalbos taisykles, keli atskiri juridiniai subjektai gali būti laikomi sudarančiais vieną ekonominį vienetą. Tas ekonominis vienetas laikomas atitinkama įmone, gaunančia naudos iš pagalbos priemonės. Kaip anksčiau yra nusprendęs Teisingumo Teismas, „konkurencijos įstatyme terminas „įmonė“ turi būti suprantamas kaip ekonominio vieneto paskyrimas <...>, netgi jeigu teisiškai tas ekonominis vienetas susideda iš kelių fizinių arba juridinių asmenų.“ (230) Norint nustatyti, ar kelios įmonės sudaro ekonominį vienetą, Teisingumo Teismas tikrina, ar vienas iš subjektų neturi kito subjekto kontrolinio akcijų paketo arba ar juos sieja funkciniai, ekonominiai ir struktūriniai ryšiai (231). Dabartinėje byloje įmonę SMBV pilnai kontroliuoja „Alki LP“, kurią savo ruožtu kontroliuoja grupė „Starbucks“ (232). |
| --- | --- |

(418)

Taikant valstybės pagalbos taisykles, keli atskiri juridiniai subjektai gali būti laikomi sudarančiais vieną ekonominį vienetą. Tas ekonominis vienetas laikomas atitinkama įmone, gaunančia naudos iš pagalbos priemonės. Kaip anksčiau yra nusprendęs Teisingumo Teismas, „konkurencijos įstatyme terminas „įmonė“ turi būti suprantamas kaip ekonominio vieneto paskyrimas <...>, netgi jeigu teisiškai tas ekonominis vienetas susideda iš kelių fizinių arba juridinių asmenų.“ (230) Norint nustatyti, ar kelios įmonės sudaro ekonominį vienetą, Teisingumo Teismas tikrina, ar vienas iš subjektų neturi kito subjekto kontrolinio akcijų paketo arba ar juos sieja funkciniai, ekonominiai ir struktūriniai ryšiai (231). Dabartinėje byloje įmonę SMBV pilnai kontroliuoja „Alki LP“, kurią savo ruožtu kontroliuoja grupė „Starbucks“ (232).

230

231

232

| (419) | Be to, būtent grupė „Starbucks“ priėmė sprendimą įkurti SMBV Nyderlanduose ir todėl grupė „Starbucks“, gaunanti naudos iš SMBV IKS, nes tame IKS, kaip nurodyta 45 konstatuojamojoje dalyje, nustatomas pelnas, kuris turėtų būti priskirtas SMBV toje įmonių grupėje už funkcijas, kurias ši įmonė teikė tos grupės bendrovėms. Galiausiai, SMBV IKS yra kainodaros susitarimas, kuriame patvirtinama sandorių kainodaros metodika grupėje „Starbucks“ vykdomiems sandoriams, taip, kad bet koks palankus Nyderlandų mokesčių administratoriaus mokestinis traktavimas SMBV požiūriu duotų naudos visai grupei „Starbucks“, suteikiant papildomus išteklius ne SMBV, bet ir visai grupei. Kitaip tariant, kaip aptarta 257 konstatuojamojoje dalyje, kai reikalaujama, kad sandorių kainodara būtų nustatomos kainos ir paslaugos įvairiose vienos ir tos pačios grupės įmonėse, sandorio kainos nustatymas turėtų poveikį savo pobūdžiu daugiau nei vienai grupės bendrovei (kainos padidėjimas vienoje bendrovėje sumažintų kitos bendrovės pelną). |
| --- | --- |

(419)

Be to, būtent grupė „Starbucks“ priėmė sprendimą įkurti SMBV Nyderlanduose ir todėl grupė „Starbucks“, gaunanti naudos iš SMBV IKS, nes tame IKS, kaip nurodyta 45 konstatuojamojoje dalyje, nustatomas pelnas, kuris turėtų būti priskirtas SMBV toje įmonių grupėje už funkcijas, kurias ši įmonė teikė tos grupės bendrovėms. Galiausiai, SMBV IKS yra kainodaros susitarimas, kuriame patvirtinama sandorių kainodaros metodika grupėje „Starbucks“ vykdomiems sandoriams, taip, kad bet koks palankus Nyderlandų mokesčių administratoriaus mokestinis traktavimas SMBV požiūriu duotų naudos visai grupei „Starbucks“, suteikiant papildomus išteklius ne SMBV, bet ir visai grupei. Kitaip tariant, kaip aptarta 257 konstatuojamojoje dalyje, kai reikalaujama, kad sandorių kainodara būtų nustatomos kainos ir paslaugos įvairiose vienos ir tos pačios grupės įmonėse, sandorio kainos nustatymas turėtų poveikį savo pobūdžiu daugiau nei vienai grupės bendrovei (kainos padidėjimas vienoje bendrovėje sumažintų kitos bendrovės pelną).

| (420) | Todėl, nepaisant to, kad grupė sudaro skirtingi juridiniai asmenys, sandorių kainodaros susitarimų atžvilgiu šios bendrovės turi būti laikomos kaip viena grupė, gaunanti naudos iš ginčijamos pagalbos priemonės (233). |
| --- | --- |

(420)

Todėl, nepaisant to, kad grupė sudaro skirtingi juridiniai asmenys, sandorių kainodaros susitarimų atžvilgiu šios bendrovės turi būti laikomos kaip viena grupė, gaunanti naudos iš ginčijamos pagalbos priemonės (233).

233

| (421) | Galiausiai, šioje byloje SMBV mokestinės bazės Nyderlanduose nustatymas turi įtakos „Alki LP“ autoriaus mokėjimams, nes autoriniai atlyginimai atitinka bet kokį SMBV apskaitytą pelną, kuris apibūdintas aukščiau ir yra [9–12] % eksploatacinių išlaidų, kaip patvirtinta SMBV IKS (234). Todėl SMBV mokesčių įsipareigojimo sumažinimas ne tik yra naudingas SMBV, bet taip pat ir „Alki LP“, o kartu ir grupei „Starbucks“. |
| --- | --- |

(421)

Galiausiai, šioje byloje SMBV mokestinės bazės Nyderlanduose nustatymas turi įtakos „Alki LP“ autoriaus mokėjimams, nes autoriniai atlyginimai atitinka bet kokį SMBV apskaitytą pelną, kuris apibūdintas aukščiau ir yra [9–12] % eksploatacinių išlaidų, kaip patvirtinta SMBV IKS (234). Todėl SMBV mokesčių įsipareigojimo sumažinimas ne tik yra naudingas SMBV, bet taip pat ir „Alki LP“, o kartu ir grupei „Starbucks“.

234

9.4.   Išvada dėl pagalbos buvimo

Išvada dėl pagalbos buvimo

| (422) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad SMBV IKS, kurį sudarė Nyderlandų mokesčių administratorius, suteikia MBV ir grupei „Starbucks“ atrankųjį pranašumą, kuris yra susijęs su Nyderlandais, finansuojamas valstybės lėšomis ir iškreipia arba sukelia grėsmę iškreipti konkurenciją ir gali turėti įtakos ES vidaus prekybai. Todėl, pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, SMBV IKS sudaro valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(422)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad SMBV IKS, kurį sudarė Nyderlandų mokesčių administratorius, suteikia MBV ir grupei „Starbucks“ atrankųjį pranašumą, kuris yra susijęs su Nyderlandais, finansuojamas valstybės lėšomis ir iškreipia arba sukelia grėsmę iškreipti konkurenciją ir gali turėti įtakos ES vidaus prekybai. Todėl, pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, SMBV IKS sudaro valstybės pagalbą.

| (423) | Kadangi dėl SMBV IKS atsiranda mažesni mokesčiai, kuriuos įprastai turėtų mokėti SMBV, vykdydama verslo veiklas, šis IKS turi būti laikomas pagalba SMBV ir grupės „Starbucks“ veiklai. |
| --- | --- |

(423)

Kadangi dėl SMBV IKS atsiranda mažesni mokesčiai, kuriuos įprastai turėtų mokėti SMBV, vykdydama verslo veiklas, šis IKS turi būti laikomas pagalba SMBV ir grupės „Starbucks“ veiklai.

9.5.   Įrodymai, kuriais Komisija rėmėsi, nustatydama pagalbą

Įrodymai, kuriais Komisija rėmėsi, nustatydama pagalbą

| (424) | Vienas iš argumentų, kuriuos pateikė Nyderlandai administracinės procedūros metu, yra tai, kad Nyderlandų mokesčių administratorius, sudarydama sutartį su SMBV, neturėjo kai kurios informacijos, kuria Komisija rėmėsi sprendime pradėti procedūrą, taip pat duomenų, kuriais buvo remiamasi oficialios tyrimo procedūros metu. Todėl Nyderlandai kaltina Komisiją, kad ji, atlikdama tyrimą dėl SMBV, analizavo praeities faktus.. |
| --- | --- |

(424)

Vienas iš argumentų, kuriuos pateikė Nyderlandai administracinės procedūros metu, yra tai, kad Nyderlandų mokesčių administratorius, sudarydama sutartį su SMBV, neturėjo kai kurios informacijos, kuria Komisija rėmėsi sprendime pradėti procedūrą, taip pat duomenų, kuriais buvo remiamasi oficialios tyrimo procedūros metu. Todėl Nyderlandai kaltina Komisiją, kad ji, atlikdama tyrimą dėl SMBV, analizavo praeities faktus..

| (425) | Pavyzdžiui, kadangi SMBV, kaip rangovinio gamintojo, klasifikacija IKS sudarymo metu yra susijusi su SMBV atliekamomis funkcijomis, ji taip pat yra susijusi su kitomis veiklomis, tokiomis kaip rinkos tyrimas arba nematerialiojo turto amortizacija, kuri atsirado tik vėliau ir todėl Nyderlandų mokesčių administratorius negalėjo atsižvelgti į ją, sudarydama SMBV IKS 2008 m. Lygiai taip pat, tas faktas, kad žalių kavos pupelių sąnaudos žymiai išaugo po 2010 m., kas rodo, kad autorinių atlyginimų mokėjimai buvo finansuojami iš kitų veiklų, o ne iš skrudinimo veiklos, priešingai įprastų rinkos sąlygų principui, tapo aiškus, tik sudarius IKS. |
| --- | --- |

(425)

Pavyzdžiui, kadangi SMBV, kaip rangovinio gamintojo, klasifikacija IKS sudarymo metu yra susijusi su SMBV atliekamomis funkcijomis, ji taip pat yra susijusi su kitomis veiklomis, tokiomis kaip rinkos tyrimas arba nematerialiojo turto amortizacija, kuri atsirado tik vėliau ir todėl Nyderlandų mokesčių administratorius negalėjo atsižvelgti į ją, sudarydama SMBV IKS 2008 m. Lygiai taip pat, tas faktas, kad žalių kavos pupelių sąnaudos žymiai išaugo po 2010 m., kas rodo, kad autorinių atlyginimų mokėjimai buvo finansuojami iš kitų veiklų, o ne iš skrudinimo veiklos, priešingai įprastų rinkos sąlygų principui, tapo aiškus, tik sudarius IKS.

| (426) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad didelė dalis argumentų, pagrindžiančių Komisijos išvadą, jog SMBV IKS neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo, remiasi ta informacija ir duomenimis, kuriuos Nyderlandų mokesčių administratorius turėjo IKS sudarymo metu. Visų pirma tai yra susiję su keletu skrudinimo ir gamybos susitarimų tarp „Starbucks“ ir trečiųjų šalių, kurios išvardintos 148–150 konstatuojamosiose dalyse, informacija apie SMBV atliekamų funkcijų sudėtingumą ir „Alki LP“ informaciją apie abejonių sukėlusią SMBV, kaip mažos rizikos gamybą perkėlusios į kitas įmones įmonės klasifikaciją bei tinkamumą naudoti eksploatacines išlaidas, kaip pelno lygio rodiklį, vietoj pardavimo ir žaliavų antkainio padidėjimą 50 bazinių taškų (235). |
| --- | --- |

(426)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad didelė dalis argumentų, pagrindžiančių Komisijos išvadą, jog SMBV IKS neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo, remiasi ta informacija ir duomenimis, kuriuos Nyderlandų mokesčių administratorius turėjo IKS sudarymo metu. Visų pirma tai yra susiję su keletu skrudinimo ir gamybos susitarimų tarp „Starbucks“ ir trečiųjų šalių, kurios išvardintos 148–150 konstatuojamosiose dalyse, informacija apie SMBV atliekamų funkcijų sudėtingumą ir „Alki LP“ informaciją apie abejonių sukėlusią SMBV, kaip mažos rizikos gamybą perkėlusios į kitas įmones įmonės klasifikaciją bei tinkamumą naudoti eksploatacines išlaidas, kaip pelno lygio rodiklį, vietoj pardavimo ir žaliavų antkainio padidėjimą 50 bazinių taškų (235).

235

| (427) | Dėl informacijos apie žalios kavos pupeles Komisija pažymi, kad sandorių kainodaros ataskaitoje yra išvardinti žalios kavos pupelių tiekimo susitarimai tarp SMBV ir SCTC, kaip vieni iš stambiausių sandorių ir bendrovės vidaus srautų, tačiau joje nėra išnagrinėta ir išanalizuota, ar SCYC nustatyta SMBV kaina už žalias kavos pupeles atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, kadangi patarėjas mokesčių klausimais, priešingai, siekdamas apskaičiuoti atlyginimą, remiantis SMBV skrudinimo funkcija, pasitikėjo TGMM. |
| --- | --- |

(427)

Dėl informacijos apie žalios kavos pupeles Komisija pažymi, kad sandorių kainodaros ataskaitoje yra išvardinti žalios kavos pupelių tiekimo susitarimai tarp SMBV ir SCTC, kaip vieni iš stambiausių sandorių ir bendrovės vidaus srautų, tačiau joje nėra išnagrinėta ir išanalizuota, ar SCYC nustatyta SMBV kaina už žalias kavos pupeles atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, kadangi patarėjas mokesčių klausimais, priešingai, siekdamas apskaičiuoti atlyginimą, remiantis SMBV skrudinimo funkcija, pasitikėjo TGMM.

| (428) | Jeigu sandorių kainodaros ataskaita būtų tinkamai išanalizavusi tą susitarimą, SMBV IKS prašymo tikslais būtų buvęs nustatytas įprastomis rinkos sąlygomis mokamas atlyginimas už žalias kavos pupeles (236). Todėl, jeigu SMBV IKS būtų apėmęs žalių kavos pupelių sandorį, įprastomis rinkos sąlygomis mokamas atlyginimas, patvirtintas 2008 m., nebūtų leidęs nepagrįstai padidinti kainą už žalias kavos pupeles nuo 2011 m. |
| --- | --- |

(428)

Jeigu sandorių kainodaros ataskaita būtų tinkamai išanalizavusi tą susitarimą, SMBV IKS prašymo tikslais būtų buvęs nustatytas įprastomis rinkos sąlygomis mokamas atlyginimas už žalias kavos pupeles (236). Todėl, jeigu SMBV IKS būtų apėmęs žalių kavos pupelių sandorį, įprastomis rinkos sąlygomis mokamas atlyginimas, patvirtintas 2008 m., nebūtų leidęs nepagrįstai padidinti kainą už žalias kavos pupeles nuo 2011 m.

236

| (429) | Bet kuriuo atveju, kaip paaiškinta 348 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, „Starbucks“ nepateikė jokių galiojančių patvirtinimų dėl žalių kavos pupelių kainos padidėjimo 2010 m., todėl argumentas yra netinkamas. |
| --- | --- |

(429)

Bet kuriuo atveju, kaip paaiškinta 348 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, „Starbucks“ nepateikė jokių galiojančių patvirtinimų dėl žalių kavos pupelių kainos padidėjimo 2010 m., todėl argumentas yra netinkamas.

| (430) | Be to, informaciją apie antkainį, taikomą tam sandoriui, Nyderlandų mokesčių administratorius galėjo gauti SMBV IKS sudarymo metu ir, jeigu ta administracija būtų prašiusi tos informacijos, ji būtų parodžiusi [maždaug 3 %] SUPP įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį SCTC (237), kuris bet kuriuos atveju yra žemesnis, negu [apie 6 %] antkainis ir atitinkama SUPP [maždaug 9 %] bendroji marža, kurią Komisija 358 konstatuojamojoje dalyje laiko atitinkančią įprastų rinkos sąlygų principą. Jeigu tas antkainis būtų buvęs patvirtintas IKS, SCTC būtų išvengusi antkainio padidėjimo iki vidutiniškai [apie 18 %] per 2011 m. laikotarpį ir toliau, nesant prašymo pakeisti IKS. Šiuo atžvilgiu Komisija primena, kad SMBV IKS deklaruojama, jog jis galioja dešimt metų, jeigu SMBV pateiktos principinės nuostatos yra teisingos, o joms esant neteisingoms, IKS turėtų būti laikomas nutrauktu. |
| --- | --- |

(430)

Be to, informaciją apie antkainį, taikomą tam sandoriui, Nyderlandų mokesčių administratorius galėjo gauti SMBV IKS sudarymo metu ir, jeigu ta administracija būtų prašiusi tos informacijos, ji būtų parodžiusi [maždaug 3 %] SUPP įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį SCTC (237), kuris bet kuriuos atveju yra žemesnis, negu [apie 6 %] antkainis ir atitinkama SUPP [maždaug 9 %] bendroji marža, kurią Komisija 358 konstatuojamojoje dalyje laiko atitinkančią įprastų rinkos sąlygų principą. Jeigu tas antkainis būtų buvęs patvirtintas IKS, SCTC būtų išvengusi antkainio padidėjimo iki vidutiniškai [apie 18 %] per 2011 m. laikotarpį ir toliau, nesant prašymo pakeisti IKS. Šiuo atžvilgiu Komisija primena, kad SMBV IKS deklaruojama, jog jis galioja dešimt metų, jeigu SMBV pateiktos principinės nuostatos yra teisingos, o joms esant neteisingoms, IKS turėtų būti laikomas nutrauktu.

237

9.6.   Pagalbos suderinamumas

Pagalbos suderinamumas

| (431) | Valstybės pagalba yra laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu ji yra susijusi su bet kuriomis Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje išvardintomis kategorijomis (238), ir ji gali būti laikoma suderinama su tarptautine rinka, jeigu Komisija nustato, kad ji yra susijusi su bet kuriomis Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje išvardintomis kategorijomis. Tačiau pagalbą suteikia valstybė narė, kuri prisiima naštą įrodyti, kad jos suteikiama valstybės pagalba, pagal Sutarties 107 straipsnio 2 dalį arba 107 straipsnio 3 dalį, yra suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(431)

Valstybės pagalba yra laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu ji yra susijusi su bet kuriomis Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje išvardintomis kategorijomis (238), ir ji gali būti laikoma suderinama su tarptautine rinka, jeigu Komisija nustato, kad ji yra susijusi su bet kuriomis Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje išvardintomis kategorijomis. Tačiau pagalbą suteikia valstybė narė, kuri prisiima naštą įrodyti, kad jos suteikiama valstybės pagalba, pagal Sutarties 107 straipsnio 2 dalį arba 107 straipsnio 3 dalį, yra suderinama su vidaus rinka.

238

| (432) | Nyderlandai nepasitelkė jokių įrodymų, kad nustatytų bet kurios iš šių nuostatų suderinamumą su valstybės pagalba, kurią jie suteikė, sudarant SMBV IKS. |
| --- | --- |

(432)

Nyderlandai nepasitelkė jokių įrodymų, kad nustatytų bet kurios iš šių nuostatų suderinamumą su valstybės pagalba, kurią jie suteikė, sudarant SMBV IKS.

| (433) | Be to, kaip paaiškinta 423 konstatuojamojoje dalyje, SMBV IKS turėtų būti laikomas suteikiančiu veiklos pagalbą SMBV ir grupei „Starbucks“. Bendruoju atveju, tokia pagalba paprastai negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu ji nepadeda plėtoti tam tikrų veiklų arba tam tikrų ekonominių zonų, arba jeigu tam tikros mokestinės lengvatos neturi ribotos trukmės, laipsniškai mažinamos arba proporcingoms priemonėms, kurios būtinos konkrečioms ekonominėms problemoms spręsti. |
| --- | --- |

(433)

Be to, kaip paaiškinta 423 konstatuojamojoje dalyje, SMBV IKS turėtų būti laikomas suteikiančiu veiklos pagalbą SMBV ir grupei „Starbucks“. Bendruoju atveju, tokia pagalba paprastai negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu ji nepadeda plėtoti tam tikrų veiklų arba tam tikrų ekonominių zonų, arba jeigu tam tikros mokestinės lengvatos neturi ribotos trukmės, laipsniškai mažinamos arba proporcingoms priemonėms, kurios būtinos konkrečioms ekonominėms problemoms spręsti.

| (434) | Taigi, SMBV ir „Starbucks“ Nyderlandų suteikta valstybės pagalba, sudarant SMBV IKS, yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(434)

Taigi, SMBV ir „Starbucks“ Nyderlandų suteikta valstybės pagalba, sudarant SMBV IKS, yra nesuderinama su vidaus rinka.

9.7.   Pagalbos neteisėtumas

Pagalbos neteisėtumas

| (435) | Pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie bet kokius savo planus suteikti pagalbą (įpareigojimas pranešti) ir jos negali patvirtinti jokių siūlomų pagalbos priemonių, kol Komisija nepriima galutinio sprendimo dėl minėtos pagalbos (sustabdymo pareiga). |
| --- | --- |

(435)

Pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie bet kokius savo planus suteikti pagalbą (įpareigojimas pranešti) ir jos negali patvirtinti jokių siūlomų pagalbos priemonių, kol Komisija nepriima galutinio sprendimo dėl minėtos pagalbos (sustabdymo pareiga).

| (436) | Komisija pažymi, kad Nyderlandai nepranešė Komisijai apie jokius planus suteikti ginčijamą pagalbos priemonę, taip pat neatsižvelgė į sustabdymo pareigą, išdėstytą Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje. Todėl pagal Reglamento (ES) 2015/1589 (239) 1 straipsnio f dalį SMBV IKS sudaro neteisėtą pagalbą, kuri yra patvirtinta prieštaraujant Sutarties 108 straipsnio 3 daliai. |
| --- | --- |

(436)

Komisija pažymi, kad Nyderlandai nepranešė Komisijai apie jokius planus suteikti ginčijamą pagalbos priemonę, taip pat neatsižvelgė į sustabdymo pareigą, išdėstytą Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje. Todėl pagal Reglamento (ES) 2015/1589 (239) 1 straipsnio f dalį SMBV IKS sudaro neteisėtą pagalbą, kuri yra patvirtinta prieštaraujant Sutarties 108 straipsnio 3 daliai.

239

10.   LĖŠŲ SUSIGRĄžINIMAS

LĖŠŲ SUSIGRĄžINIMAS

| (437) | Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Komisija privalo nurodyti susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą. Šiame straipsnyje taip pat nustatyta, kad atitinkama valstybė narė imasi visų būtinų priemonių neteisėtai pagalbai, kuri nustatoma esanti nesuderinama, susigrąžinti. 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalba turi būti susigrąžinta, įskaitant palūkanas nuo neteisėtos pagalbos patekimo pas pagalbos gavėją dienos iki veiksmingo jos susigrąžinimo dienos. Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (240) smulkiai paaiškinami metodai, naudotini apskaičiuojant susigrąžinimo palūkanas. Galiausiai Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad „pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą“. |
| --- | --- |

(437)

Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Komisija privalo nurodyti susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą. Šiame straipsnyje taip pat nustatyta, kad atitinkama valstybė narė imasi visų būtinų priemonių neteisėtai pagalbai, kuri nustatoma esanti nesuderinama, susigrąžinti. 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalba turi būti susigrąžinta, įskaitant palūkanas nuo neteisėtos pagalbos patekimo pas pagalbos gavėją dienos iki veiksmingo jos susigrąžinimo dienos. Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (240) smulkiai paaiškinami metodai, naudotini apskaičiuojant susigrąžinimo palūkanas. Galiausiai Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad „pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą“.

240

10.1.   Teisėti lūkesčiai

Teisėti lūkesčiai

| (438) | Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Komisija nereikalauja susigrąžinti pagalbos, jeigu tai prieštarauja bendrajam teisės principui. |
| --- | --- |

(438)

Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Komisija nereikalauja susigrąžinti pagalbos, jeigu tai prieštarauja bendrajam teisės principui.

| (439) | NOB yra vienintelė suinteresuota šalis, kuri kelia klausimą, susijusį su teisėtais lūkesčiais. Visų pirma, reiktų pažymėti, kad teisėtų lūkesčių principą gali pasitelkti tik tie, kurie privalo grąžinti pagalbą (241), būtent „Starbucks“, ir kad „Starbucks“ nepateikė šiuo požiūriu jokių argumentų. |
| --- | --- |

(439)

NOB yra vienintelė suinteresuota šalis, kuri kelia klausimą, susijusį su teisėtais lūkesčiais. Visų pirma, reiktų pažymėti, kad teisėtų lūkesčių principą gali pasitelkti tik tie, kurie privalo grąžinti pagalbą (241), būtent „Starbucks“, ir kad „Starbucks“ nepateikė šiuo požiūriu jokių argumentų.

241

| (440) | Bet kuriuo atveju, kad reikalavimas dėl teisėtų lūkesčių būtų įvykdytas, tie lūkesčiai turi atsirasti prieš Komisijos veiksmus konkrečių garantijų forma (242). Tai reiškia, kad teisėti lūkesčiai turi kilti iš ankstesnių Komisijos veiksmų, pagal kuriuos, pavyzdžiui, jau buvo patvirtinta tokia pati arba panaši pagalbos schema. NOB nenurodo jokių tokių Komisijos veiksmų. |
| --- | --- |

(440)

Bet kuriuo atveju, kad reikalavimas dėl teisėtų lūkesčių būtų įvykdytas, tie lūkesčiai turi atsirasti prieš Komisijos veiksmus konkrečių garantijų forma (242). Tai reiškia, kad teisėti lūkesčiai turi kilti iš ankstesnių Komisijos veiksmų, pagal kuriuos, pavyzdžiui, jau buvo patvirtinta tokia pati arba panaši pagalbos schema. NOB nenurodo jokių tokių Komisijos veiksmų.

242

| (441) | Todėl NOB pateiktas teisėtų lūkesčių argumentas, susijęs su neteisėtos pagalbos, kurią Nyderlandai suteikė bendrovei „Starbucks“ priimdami ginčijamą bendrovei SMBV palankų sprendimą dėl mokesčių, susigrąžinimu, yra nepagrįstas. |
| --- | --- |

(441)

Todėl NOB pateiktas teisėtų lūkesčių argumentas, susijęs su neteisėtos pagalbos, kurią Nyderlandai suteikė bendrovei „Starbucks“ priimdami ginčijamą bendrovei SMBV palankų sprendimą dėl mokesčių, susigrąžinimu, yra nepagrįstas.

10.2.   Lėšų susigrąžinimo metodika

Lėšų susigrąžinimo metodika

| (442) | Jei Komisija nustato, kad ši pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, pagal Sutartį ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką ji turi teisę priimti sprendimą, kad atitinkama valstybė narė panaikintų arba pakeistų tą pagalbą. Teismas taip pat nuosekliai laikėsi pozicijos, kad įpareigojant valstybę panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama atkurti iki tol buvusią padėtį. Todėl Teismas nustatė, kad tą tikslą galima pasiekti, pagalbos gavėjui grąžinant neteisėtos pagalbos būdu suteiktą sumą, taip netenkant pranašumą, kuriuo jis būtų pasinaudojęs savo konkurentų atžvilgiu rinkoje, ir atkuriant prieš mokėjimą buvusią padėtį. |
| --- | --- |

(442)

Jei Komisija nustato, kad ši pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, pagal Sutartį ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką ji turi teisę priimti sprendimą, kad atitinkama valstybė narė panaikintų arba pakeistų tą pagalbą. Teismas taip pat nuosekliai laikėsi pozicijos, kad įpareigojant valstybę panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama atkurti iki tol buvusią padėtį. Todėl Teismas nustatė, kad tą tikslą galima pasiekti, pagalbos gavėjui grąžinant neteisėtos pagalbos būdu suteiktą sumą, taip netenkant pranašumą, kuriuo jis būtų pasinaudojęs savo konkurentų atžvilgiu rinkoje, ir atkuriant prieš mokėjimą buvusią padėtį.

| (443) | Jokia Sąjungos teisės nuostata neįpareigoja, kad Komisija, nurodydama susigrąžinti pagalbą, kuri pripažįstama kaip nesuderinama su vidaus rinka, nustatytų tikslią susigrąžintinos pagalbos sumą. Komisijos sprendime pakanka pateikti informaciją, iš kurios valstybė narė ir pagalbą gavusi įmonė galėtų pačios be didelių sunkumų nustatyti šią sumą (243). |
| --- | --- |

(443)

Jokia Sąjungos teisės nuostata neįpareigoja, kad Komisija, nurodydama susigrąžinti pagalbą, kuri pripažįstama kaip nesuderinama su vidaus rinka, nustatytų tikslią susigrąžintinos pagalbos sumą. Komisijos sprendime pakanka pateikti informaciją, iš kurios valstybė narė ir pagalbą gavusi įmonė galėtų pačios be didelių sunkumų nustatyti šią sumą (243).

243

| (444) | Atsižvelgiant į neteisėtą valstybės pagalbą mokestinių priemonių forma, Pranešimo dėl verslo apmokestinimo 35 punkte nurodoma, kad grąžinta suma turėtų būti apskaičiuojama, remiantis palyginimu tarp faktiškai sumokėtų mokesčių ir tos sumos kuri turėjo būti sumokėta, jeigu buvo taikyta bendrai taikoma taisyklė. |
| --- | --- |

(444)

Atsižvelgiant į neteisėtą valstybės pagalbą mokestinių priemonių forma, Pranešimo dėl verslo apmokestinimo 35 punkte nurodoma, kad grąžinta suma turėtų būti apskaičiuojama, remiantis palyginimu tarp faktiškai sumokėtų mokesčių ir tos sumos kuri turėjo būti sumokėta, jeigu buvo taikyta bendrai taikoma taisyklė.

| (445) | Kaip nurodyta 339–341 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad palyginimas su palyginamaisiais nepriklausomais sandoriais, naudojant PNK metodą, tam tikrose skrudinimo IN licencijavimo tvarkose, pateiktose keliuose susitarimuose dėl skrudinimo, gamybos ir paskirstymo, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, rodo, kad SMBV sumokėto „Alki LP“ autorinio atlyginimo už skrudinimo IN vertė įprastomis rinkos sąlygomis yra lygi nuliui. Kitaip tariant, šiuose konkrečiuose santykiuose neturėtų būti privalomas joks autorinis atlyginimas už tą IN, nes neatrodo, kad SMBV gautų kokią nors naudą iš skrudinimo IN, kurią pagal licenciją suteikė „Alki LP“, naudojimo. |
| --- | --- |

(445)

Kaip nurodyta 339–341 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad palyginimas su palyginamaisiais nepriklausomais sandoriais, naudojant PNK metodą, tam tikrose skrudinimo IN licencijavimo tvarkose, pateiktose keliuose susitarimuose dėl skrudinimo, gamybos ir paskirstymo, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, rodo, kad SMBV sumokėto „Alki LP“ autorinio atlyginimo už skrudinimo IN vertė įprastomis rinkos sąlygomis yra lygi nuliui. Kitaip tariant, šiuose konkrečiuose santykiuose neturėtų būti privalomas joks autorinis atlyginimas už tą IN, nes neatrodo, kad SMBV gautų kokią nors naudą iš skrudinimo IN, kurią pagal licenciją suteikė „Alki LP“, naudojimo.

| (446) | Atsižvelgiant į šią išvadą, Nyderlandai turėtų laikyti apskaitytą SMBV pelną, neatskaitant nuo to pelno SMBV sumokėtus autorinius atlyginimus „Alki LP“ už skrudinimo IN licencijavimą, pradiniu tašku, nuo kurio turėtų būti nustatytas SMBV mokestinis įsipareigojimas Nyderlanduose, siekiant tinkamai užtikrinti, kad SMBV IKS būdu suteikta pagalba būtų pašalinta, ją susigrąžinant. |
| --- | --- |

(446)

Atsižvelgiant į šią išvadą, Nyderlandai turėtų laikyti apskaitytą SMBV pelną, neatskaitant nuo to pelno SMBV sumokėtus autorinius atlyginimus „Alki LP“ už skrudinimo IN licencijavimą, pradiniu tašku, nuo kurio turėtų būti nustatytas SMBV mokestinis įsipareigojimas Nyderlanduose, siekiant tinkamai užtikrinti, kad SMBV IKS būdu suteikta pagalba būtų pašalinta, ją susigrąžinant.

| (447) | Be to, atsižvelgiant į Komisijos padarytą išvadą 358 konstatuojamojoje dalyje, kad SCTC parduotų SMBC žalių kavos pupelių vidutinis [maždaug 6 %] antkainis už laikotarpį nuo 2011 mokestinių metų ir žalių kavos pupelių kainos, parduotų SMBV, kainos, atitinkančios bendrąją [maždaug 9 %] maržą SCTC sudaro patikimą įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos priartinimą, SMBV apskaitos pelnas 2011 mokestiniams metams turėtų padidėti žalių kavos pupelių bendrosios maržos skirtumu, veiksmingai taikomu per tą laikotarpį, ir bendrąją SCTC SUPP [maždaug 9 %] marža. |
| --- | --- |

(447)

Be to, atsižvelgiant į Komisijos padarytą išvadą 358 konstatuojamojoje dalyje, kad SCTC parduotų SMBC žalių kavos pupelių vidutinis [maždaug 6 %] antkainis už laikotarpį nuo 2011 mokestinių metų ir žalių kavos pupelių kainos, parduotų SMBV, kainos, atitinkančios bendrąją [maždaug 9 %] maržą SCTC sudaro patikimą įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos priartinimą, SMBV apskaitos pelnas 2011 mokestiniams metams turėtų padidėti žalių kavos pupelių bendrosios maržos skirtumu, veiksmingai taikomu per tą laikotarpį, ir bendrąją SCTC SUPP [maždaug 9 %] marža.

| (448) | Yra skirtumas tarp atitinkamos apskaityto pelno sumos, gautos šiuose dviejuose etapuose, kaip nurodyta 446 ir 447 konstatuojamosiose dalyse, kuris yra pilnai apmokestintas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą ir įmonių pajamų mokesčius, veiksmingai SMBV mokamus Nyderlandams nuo 2007 m. spalio 1 d., sudarančius pagalbos sumą, kurią SMBV ir grupė „Starbucks“ turi grąžinti, siekiant panaikinti pranašumą, kurį SMBV ir grupė „Starbucks“ gavo iš Nyderlandų dėl SMBV IKS. |
| --- | --- |

(448)

Yra skirtumas tarp atitinkamos apskaityto pelno sumos, gautos šiuose dviejuose etapuose, kaip nurodyta 446 ir 447 konstatuojamosiose dalyse, kuris yra pilnai apmokestintas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą ir įmonių pajamų mokesčius, veiksmingai SMBV mokamus Nyderlandams nuo 2007 m. spalio 1 d., sudarančius pagalbos sumą, kurią SMBV ir grupė „Starbucks“ turi grąžinti, siekiant panaikinti pranašumą, kurį SMBV ir grupė „Starbucks“ gavo iš Nyderlandų dėl SMBV IKS.

10.3.   Ūkio subjektas iš kurio turi būti susigrąžinta pagalba

Ūkio subjektas iš kurio turi būti susigrąžinta pagalba

| (449) | Atsižvelgdama į pastabas 417–421 konstatuojamosiose dalyse Komisija mano, kad Nyderlandai turi visų pirma susigrąžinti iš SMBV neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, suteiktą pagal SMBV IKS. Jei SMBV negali grąžinti visos pagalbos sumos, gautos pagal SMBV IKS, likusią šios pagalbos dalį Nyderlandai turi susigrąžinti iš „Starbucks Corporation“, nes tai yra grupę „Starbucks“ valdanti įmonė, užtikrinant, kad suteikta lengvata būtų panaikinta, o grąžinus lėšas būtų atkurta rinkoje anksčiau buvusi situacija. |
| --- | --- |

(449)

Atsižvelgdama į pastabas 417–421 konstatuojamosiose dalyse Komisija mano, kad Nyderlandai turi visų pirma susigrąžinti iš SMBV neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, suteiktą pagal SMBV IKS. Jei SMBV negali grąžinti visos pagalbos sumos, gautos pagal SMBV IKS, likusią šios pagalbos dalį Nyderlandai turi susigrąžinti iš „Starbucks Corporation“, nes tai yra grupę „Starbucks“ valdanti įmonė, užtikrinant, kad suteikta lengvata būtų panaikinta, o grąžinus lėšas būtų atkurta rinkoje anksčiau buvusi situacija.

11.   IŠVADA

IŠVADA

| (450) | Apibendrindama Komisija mano, kad Nyderlandai neteisėtai suteikė valstybės pagalbą bendrovei „Starbucks“ ir grupei „Starbucks“, sudarydami SMBV IKS, ir taip pažeidė Sutarties 108 straipsnio 3 dalį. Šią pagalbą Nyderlandai privalo susigrąžinti pagal Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnį iš SMBV, o jeigu ši negali sugrąžinti visos pagalbos sumos, likusią pagalbos dalį – iš „Starbucks Corporation“, |
| --- | --- |

(450)

Apibendrindama Komisija mano, kad Nyderlandai neteisėtai suteikė valstybės pagalbą bendrovei „Starbucks“ ir grupei „Starbucks“, sudarydami SMBV IKS, ir taip pažeidė Sutarties 108 straipsnio 3 dalį. Šią pagalbą Nyderlandai privalo susigrąžinti pagal Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnį iš SMBV, o jeigu ši negali sugrąžinti visos pagalbos sumos, likusią pagalbos dalį – iš „Starbucks Corporation“,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Išankstinės kainodaros susitarimas, kurį Nyderlandai sudarė 2008 m. balandžio 28 d. su „Starbucks Manufacturing EMEA B.V.“ ir kuris sudarė galimybes pastarajai nustatyti savo metinį įmonės pajamų mokesčio įsipareigojimą dešimties metų laikotarpiui, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį sudaro pagalbą, kuri yra nesuderinama su vidaus rinka ir kurią Nyderlandai neteisėtai patvirtino, pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį.

2 straipsnis

1.   Nyderlandai turi iš „Starbucks Manufacturing EMEA B.V.“ susigrąžinti nesuderinamą ir neteisėtą pagalbą, kuri nurodyta 1 straipsnyje.

2.   Bet kuri suma, kuri bus nesusigrąžinta iš „Starbucks Manufacturing EMEA B.V.“ pagal 1 dalį, turi būti susigrąžinta iš „Starbucks Corporation“.

3.   Susigrąžinamai sumai taikomos palūkanos, skaičiuojamos nuo tos sumos suteikimo pagalbos gavėjui datos iki jų faktinio susigrąžinimo.

4.   Palūkanų norma taikoma pagrindinei sumai ir sukauptoms palūkanoms pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.

3 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodytos suteiktos pagalbos susigrąžinimas turi būti atliktas nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Nyderlandai turi užtikrinti, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

4 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie sprendimą Nyderlandai turi pateikti informaciją apie metodiką, kuri buvo naudota pagalbos sumai apskaičiuoti.

2.   Nyderlandai nuolat praneša Komisijai apie pažangą, padarytą įgyvendinant nacionalines priemones, kurių imtasi 1 straipsnyje nurodytai pagalbai susigrąžinti, kol ji bus visa susigrąžinta. Komisijos prašymu Nyderlandai turi nedelsiant pateikti informaciją apie priemones, kurių ėmėsi arba ketina imtis šiam sprendimui įgyvendinti.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nyderlandams.

Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 21 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 460, 2014 12 19, p. 11.

1

(2)  Visame sprendimo tekste terminai „sprendimas dėl mokesčių“ ir „išankstinis kainodaros susitarimas“ vartojami sinonimiškai.

2

(*1)  Šio teksto dalys nerodomos, siekiant neatskleisti konfidencialios informacijos, ir pateikiamos laužtiniuose skliausteliuose. SCTC pelno maržos ir antkainiai, susiję su žaliomis kavos pupelėmis, yra suapvalinami iki artimiausio 3 % kartotinio dydžio.

*1

(3)  Į pridedamus dokumentus įtrauktas ir ankstesnis sprendimas dėl mokesčių, kurį 2001 m. priėmė Nyderlandų mokesčių administratorius, „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV.

3

(4)  
  2014 m. kovo 7 d. šis raštas anglų kalba buvo išsiųstas Nyderlandams, o 2014 m. kovo 14 d. išsiųsta to paties rašto redakcija nyderlandų kalba.

4

(5)  Žr. 1 išnašą.

5

(6)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1). Reglamentas (EB) Nr. 659/1999 yra panaikintas 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentu (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9), nuo 2015 m. spalio 14 d. Visi bylos metu naudoti procedūriniai veiksmai buvo patvirtini pagal Reglamentą (EB) Nr. 659/1999. Bet kokia nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 659/1999 gali būti suprantama kaip nuoroda į Reglamentą (ES) 2015/1589 ir turėtų būti aiškinama pagal pastarojo reglamento II priedo koreliacijos lentelę.

6

(7)  C(2015) 862, 2015 2 12.

7

(8)  
  „Starbucks US“ reiškia visas Jungtinėse Amerikos Valstijose veikiančias bendroves, kurios yra grupės „Starbucks“ narės.

8

(9)  Šis aprašymas pagrįstas „Starbucks“ 2014 m. metine ataskaita, p. 2.

9

(10)  Daugiau informacijos apie grupę „Starbucks“ pateikta Sprendimo pradėti procedūrą 20 konstatuojamojoje dalyje.

10

(11)  SMBV IKS teigiama, kad, siekiant nustatyti, ar yra išlikę tokie pat duomenys ir aplinkybės, pasibaigus šeštiesiems apskaitos metams, t. y. 2013 m. pabaigoje, bus atlikta patikra už pusę laikotarpio.

11

(12)  Iš originalo nyderlandų kalba: „
  [SMBV] wordt geacht een arm's length vergoeding te ontvangen voor haar activiteiten zoals beschreven [in het transfer pricing report] indien de operationele marge [9–12] % van de relevante kostgrondslag bedraagt.
  “

12

[SMBV] wordt geacht een arm's length vergoeding te ontvangen voor haar activiteiten zoals beschreven [in het transfer pricing report] indien de operationele marge [9–12] % van de relevante kostgrondslag bedraagt.

(13)  Iš originalo nyderlandų kalba: „
  De jaarlijks door SMBV aan Alki LP te betalen royalty wordt aan het einde van het jaar vastgesteld op het verschil tussen de gerealiseerde operationele winst met betrekking tot de productie en distributie functie als genoemd [in het transfer pricing report], vóór royalty uitgaven (’gerealiseerde operationele winst voor royalty uitgaven’) en de hierboven omschreven beloning van [9–12] % cost-plus. Deze royalty betaling is aftrekbaar voor de vennootschapsbelasting en is niet onderworpen aan Nederlandse dividendbelasting.
  “ Paaiškinimus, kodėl autoriaus atlyginimų mokėjimai Nyderlanduose arba JK nėra apmokestinami, žr. Sprendimo pradėti procedūrą 28 konstatuojamojoje dalyje.

13

De jaarlijks door SMBV aan Alki LP te betalen royalty wordt aan het einde van het jaar vastgesteld op het verschil tussen de gerealiseerde operationele winst met betrekking tot de productie en distributie functie als genoemd [in het transfer pricing report], vóór royalty uitgaven (’gerealiseerde operationele winst voor royalty uitgaven’) en de hierboven omschreven beloning van [9–12] % cost-plus. Deze royalty betaling is aftrekbaar voor de vennootschapsbelasting en is niet onderworpen aan Nederlandse dividendbelasting.

(14)  Sprendimo pradėti procedūrą 27 ir 28 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išsamus „Starbucks“ teisinės struktūros aprašymas, kuris buvo įtrauktas į sandorių kainodaros ataskaitą.

14

(15)  Šie prekių ženklai, technologija ir praktinė patirtis daugiausiai yra susiję su „Starbucks“ parduotuvių forma ir „Starbucks“ įmonės tapatumu.

15

(16)  Šis apibrėžimas pagrįstas 2010 m. EBPO SK gairių 2.13–2.20 punktais. (Išorinė) palyginama kontroliuojama kaina taikoma, kai nepriklausomos trečiosios šalys tomis pat aplinkybėmis moka tą pačią kainą už tuos pačius gaminius arba paslaugas, kaip ir susijusios šalys. Šiuo atveju grupės vidinių autoriaus atlyginimų mokėjimai yra susiję su EARA „Starbucks“ valdomų vystytojų atliekamais mokėjimais bendrovei „Starbucks Coffee BV“.

16

(17)  PNK metodo apibūdinimą žr. 71 konstatuojamojoje dalyje.

17

(18)  Sandorių kainodaros ataskaitos II.G skirsnis.

18

(19)  Sandorių kainodaros ataskaitos II.E skirsnis.

19

(20)  Sandorių kainodaros ataskaitos III.B skirsnis.

20

(21)  SCTC užperka šias pupeles visai grupei „Starbucks“ visose pasaulio šalyse ir jos nepriklausomoms licencijų turėtojoms įmonėms.

21

(22)  Žr. 19 išnašą.

22

(23)  2011 m. SMBV įdarbino maždaug [70–80] žmonių. Pagal „Starbucks“ pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, [40–50] asmenų dalyvavo kavos skrudinimo veikloje ir (30–40) asmenų – logistikos ir administravimo paslaugų veiklose.

23

(24)  Pagal „Starbucks“ pateiktą informaciją Nyderlandų valstybei užklausos dėl sprendimo priėmimo metu SMBV ir „Starbucks Corporation“ 2003 m. sudarė susitarimą su (neasocijuota logistikos bendrove A), pagal kurį (neasocijuota logistikos bendrovė A) turi teikti inventoriaus valdymo paslaugas (remdama „Starbucks“ teikiamas prognozes), importo koordinavimo ir eksporto dokumentacijos paslaugas, pardavimo sutarčių administravimą ir sandėlio darbus.

24

(25)  Pagal „Starbucks“ pateiktą informaciją Nyderlandų valstybei užklausos dėl sprendimo priėmimo metu SMBV 2004 m. sudarė susitarimą dėl tiekimo grandinės ir kavos eksploatacijos sandėlio darbų paslaugų su (neasocijuota logistikos bendrove B), pagal kurią (neasocijuota logistikos bendrovė B) turi teikti sandėliavimo paslaugas, susijusias su įvairiais „Starbucks“ gaminiais, įskaitant administracines ir tvarkymo paslaugas, transporto priemonių pakrovimą ir iškrovimą, patikras ir sandėliavimą.

25

(26)  Pagal sandorių kainodaros ataskaitą, SMBV yra atsakinga už sutartinius santykius su [neasocijuota gamybinė bendrove 1]. Tačiau, pasak „Starbucks“, dėl sutarčių tarp [neasocijuotos gamybinės bendrovės 1] ir SMBV derasi „Starbucks“ < >.

26

(27)  Gamyba už mokestį kitose šalyse paprastai aiškinama kaip tvarka, pagal kurią bendrovė apdoroja žaliavas arba pusfabrikačius kitai bendrovei.

27

(28)  Šios diagramos nėra ataskaitoje, ją sudarė Komisija, siekiant geriau suprasti šį Sprendimą.

28

(29)  TGMM apibūdinimą žr. 72 konstatuojamojoje dalyje.

29

(30)  Transakciniai skirtumai reiškia skirtumus tarp bendrovės, kurios mokestinė bazė atitinka sandorių kainodaros metodą, sudarytų sandorių, ir tarp nepriklausomų bendrovių, kurios atitikdavo įprastą rinkos kainodarą, sudarytų sandorių. TGMM metode tai reiškia palyginamųjų bendrovių, kurios atitikdavo maržą, sudarytus sandorius. Funkciniai skirtumai reiškia skirtumus tarp bendrovės, kurios mokestinė bazė yra suderinta naudojant sandorių kainodaros metodą, atliekamų funkcijų, ir tarp palyginamųjų bendrovių, kurios atitikdavo įprastą rinkos kainodarą, atliekamų funkcijų.

30

(31)  Šiuo atžvilgiu ataskaitoje nurodomas 1995 m. EBPO SK 3.26 punktas.

31

(32)  
  Amadeus duomenų bazė yra palyginamosios finansinės informacijos valstybinėms ir privačioms bendrovėms Europoje duomenų bazė. Ją tvarko Bureau van Dijk, informacijos apie bendroves ir verslo duomenų analizės leidėjas.

32

Amadeus

Bureau van Dijk

(33)  Automatinės paieškos Amadeus duomenų bazėje leido atrinkti 240 bendrovių; patarėjui mokesčių klausimais pritaikius papildomus finansinės atrinkties kriterijus, pašalintos 88 bendrovės, sumažinant imtį iki 152 galimai palyginamų bendrovių.

33

Amadeus

(34)  Pagrindiniai pašalinimo kriterijai buvo tai, kad bendrovės vykdė nesusijusias funkcijas (t. y. paskirstymą, remontą ir t. t.), gamino nesusijusius gaminius (t. y. žvakes, kitus maisto produktus ir t. t.) arba kad bendrovės priklausė grupei. Sandorių kainodaros ataskaitos ataskaitos priedėliuose ir sprendimo pradėti procedūrą pakoreguotoje 5 lentelėje pateikiama 20 toje patvirtintų atskaitoje palyginimo procesui bendrovių.

34

(35)  Patarėjas mokesčių klausimais naudoja terminą „antkainis“, nors antkainio apskaičiavimas yra pagrįstas palyginamųjų bendrovių eksploataciniu pelnu, padalintu iš sąnaudų bazės, bet ne bendruoju pelnu.

35

(36)  SMBV atveju veiklos sąnaudos sudaro nedidelę visų sąnaudų dalį. Todėl, nors taikomo antkainio procentinė dalis yra didesnė, gaunama mokestinė bazė yra mažesnė.

36

(37)  Mokesčių administratoriai ir teisės aktų leidėjai žino apie šią problemą ir mokesčių teisės aktai leidžia mokesčių administratoriui koreguoti integruotų bendrovių, kurios netinkamai taiko sandorių kainas, mokesčių deklaracijas, pakeičiant kainas, kurios atitinka patikimą suderinimą tų kainų, dėl kurių susitaria sandorius panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis vykdančios bendrovės.

37

(38)  Sandorių kainodaros gairės daugiašalėms įmonėms ir mokesčių administratoriams, EBPO, 1995 m. liepos 13 d.

38

(39)  Rekomendacijos C(1995) 126 galutinis, 1995 m. liepos 13 d.

39

(40)  Sandorių kainodaros gairės daugiašalėms įmonėms ir mokesčių administratoriams, EBPO, 2010 m. liepos 22 d.

40

(41)  Daugiau apie 1995 m. EBPO SK gaires žr. 3.43 punktą, kuriame pateiktas palyginamasis apibūdinimas.

41

(42)  1995 m. EBPO SK gairių punktai nuo 1.45 iki 1.48 ir 2010 m. EBPO SK gairių punktai nuo 3.55 iki 3.62.

42

(43)  1995 m. EBPO SK gairių 1.48 punktas.

43

(44)  Siekiant išsamumo, pažymima, kad dalis darbo sąnaudų gali būti įtraukiama į SUPP, kai šis darbas yra tiesiogiai susijęs su gamyba.

44

(45)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 56 konstatuojamąją dalį.

45

(46)  1 lentelėje pateiktas sutrumpinimas EBITDA kaip ir įprasta reiškia „pelną prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją“.

46

(47)  
  2001 m. kovo 30 d. Sandorių kainodaros dekretas (Besluit verrekenprijzen), 20IFZ2001/295M. 2013 m. dekretas buvo pakeistas (kartu su 2004 m. rugpjūčio 21 d. Dekretu IFZ 2004/680M, kuris papildė 2001 m. dekretą ir iš dalies pakeitė jį, atsižvelgiant į tam tikrus aspektus. Tačiau 2004 m. dekretas nėra aktualus šiam atvejui) 2013 m. lapkričio 14 d. Dekretu IFZ 2013/184M (tarptautinė mokesčių teisė). Sandorių kainodaros metodas, įprastų rinkos sąlygų principas ir Sandorių kainodaros gairės daugiašalėms įmonėms ir mokesčių administratoriams. Kadangi sprendimas priimtas nuo 2007 m., sprendime bus remiamasi 2001 m. Sandorių kainodaros dekretu.

47

Besluit verrekenprijzen

(48)  Kadangi 2001 m. 8b straipsnis dar nebuvo kodifikuotas CIT, sandorių kainodaros suderinimai tiek asmeniniais, tiek įmonių pajamų mokesčių tikslais, buvo padaryti remiantis 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymu (kuris, remiantis CIT 8 straipsniu, buvo taip pat taikomas įmonėms mokesčių mokėtojoms).

48

(49)  Pavyzdžiui, <...> pabaigoje šis mokestis sudarė [1,5–2] %, kainos, kurią SCTC tikėjosi sumokėti už žalių kavos pupelių pirkimą ir [0,5–1] % nuo kainos, kurią SMBV nustatė <...>. Nuo <...> „Starbucks“ naudojo (sertifikavimo programos) suteikimą ir mokėjo už tai.

49

(*2)  Pateikta papildomai, žr. 8 lentelę.

*2

(50)  Konkrečiau, ikimokestinis pelnas prieš autoriaus atlyginimo mokėjimą yra lygus „Pardavimui“ atėmus „Tiesiogines pardavimo sąnaudas“ (kurios rodo sąnaudas gamybos procese sunaudotoms žaliavoms), atėmus „Bendrąsias ir administracines išlaidas“, atėmus „Užsienio valiutos keitimą“, pridėjus „Palūkanų įplaukas“ ir atėmus „Palūkanų išlaidas“, kurios pateiktos paveiksle 2 lentelėje. Pavyzdžiui, 2010–2011 m. ikimokestinis pelnas prieš autoriaus atlyginimo mokėjimą būtų lygus 13 783 458 EUR. Siekiant sumažinti ikimokestinį pelną iki SMBV IKS patvirtinto lygio, kuris yra maždaug [9–12] % nuo patvirtintų sąnaudų, 12 352 838 EUR apmokestinamas autorinis atlyginimas išmokamas „Alki LP“, kaip apskaityta eilutėje „Kitos išlaidos“.

50

(51)  Pagal ankstesnį susitarimą SMBV mokestinė bazė buvo apskaičiuota kaip 8 % nuo tinkamų sąnaudų.

51

(52)  Jie apima „Starbucks“ vaizdinį prekių ženklą ir „Starbucks“ verslo planą.

52

(53)  Jie apima patalpų apstatymo objektus ir furnitūrą, parduotuvių eksterjerą ir įvaizdį, taip vadinamas sistemas, susijusias su parduotuvių eksterjeru („priekine dalimi“) ir taip vadinamomis parduotuvių įkūrimo sistemomis („užpakaline dalimi“).

53

(54)  Tai apima „prekinio vardo kreives“ ir kavos mišinių formules.

54

(55)  Nyderlandų pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 25.

55

(56)  Nyderlandų pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 27.

56

(57)  Žr. 145 ir 146 konstatuojamąsias dalis.

57

(58)  Bendrovė sukurta pagal Vašingtono valstijos (JAV) įstatymus (bendrasis partneris).

58

(59)  Bendrovė sukurta pagal Vašingtono valstijos (JAV) įstatymus (ribotos atsakomybės partneris).

59

(60)  Žr. 106 konstatuojamąją dalį.

60

(61)  2008–2014 m. laikotarpiu „Alki LP“ gavo iš „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV už mokesčius už licencijas iš viso [400–500] mln. EUR. [300–400] mln. EUR ([80–85] %) iš šių [400–500] mln. EUR buvo gauta iš „Starbucks Coffee BV“ ir [60–70 mln. EUR [15–20 %]] – iš SMBV.

61

(62)  Pasak „Starbucks“, šis „Starbucks US“ mokėjimas įmonei „Alki LP“ yra susijęs su visuotiniu sąnaudų suderinimu, siekiant kompensuoti „Alki LP“ už mažesnius licencijų mokesčius gautus iš SMBV dėl visuotinės „Starbucks“ skrudintos kavos kainodaros politikos.

62

(63)  Ši įprastomis rinkos sąlygomis gaunama grąža yra apskaičiuojama pagal JAV sandorių kainodaros taisykles ir yra nustatoma visoms „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV veikloms.

63

(64)  
  „Starbucks“ negalėjo pateikti vienkartinių mokėjimų išskirstymo už prekinį vardą arba už verslo struktūrą už 2005 m. ir 2006 m. Taip pat yra kai kurių neatitikimų tarp (CV 1) mokėto licencijos mokesčio ir vienkartinių mokėjimų, kai nurodyta „Starbucks“ pateiktoje apžvalgoje ir pelno ir nuostolių ataskaitoje. „Starbucks“ negalėjo nustatyti tikslios šių neatitikimų priežasties.

64

(65)  Iki 2005 m. „Starbucks Corporation“ nebuvo atlikti jokie mokėjimai, nes iki 2005 m. (CV 1) vykdė nuostolingą veiklą.

65

(66)  Tačiau ši suma vidutiniškai būtų <...> mažesnė, jeigu atliekant likutinio pelno resursų skaičiavimą nebūtų atsižvelgta į pajamas, gautas iš „Starbucks Corporation“.

66

(67)  Tačiau ši suma vidutiniškai būtų <...> mažesnė, jeigu atliekant likutinio pelno resursų skaičiavimą nebūtų atsižvelgta į pajamas, gautas iš „Starbucks Corporation“.

67

(68)  Žr. 146 konstatuojamąją dalį.

68

(*3)  įskaitant (1–10 milijonų) CHF pelną iš ypatingos veiklos po mokesčių ir (800–900 tūkstančius) CHF nuostolius iš tokios veiklos atitinkamai 2006 m. ir 2007 m.

*3

(69)  Vertė 2014 m., apskaičiuota lyginant visas apskaičiuotas C.A.F.E.. praktikų programa ir Ūkininkų paramos centrų programos sąnaudas su SCTC SUPP, patikslinus pagal USD ir CHF valiutos kursą.

69

(70)  Bendroji marža yra bendrasis pelnas (t. y. pardavimai atėmus SUPP), padalintas iš pardavimų, žr. 84 konstatuojamąją dalį.

70

(71)  FOB – franko laivo denis.

71

(72)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.141 punktą. „Kai trūkstama pakankamo patikimumo palyginamųjų nepriklausomų sandorių, siekiant pagrįsti jungtinio pelno paskirstymą, reiktų atsižvelgti į vidinius duomenis, kurie gali būti patikima priemonė, nustatant arba tikrinant, ar pelnas paskirstytas įprastomis rinkos sąlygomis. Tokių vidinių duomenų tinkami tipai priklausys nuo atvejo faktų ir aplinkybių ir turės patenkinti šiame skyriuje ir ypatingai 2.116–2.117 ir 2.132 punktuose apibrėžtas sąlygas. Dažnu atveju juos galima gauti iš mokesčių mokėtojų išlaidų apskaitos arba finansinės apskaitos“.

72

(73)  Eilutėje „Atskaitymai“ nurodyta suma yra paimta kaip ir eksploatacinės išlaidos, nes ją daugiausiai sudaro darbo sąnaudos ir sąnaudos nusidėvėjimui bei remontui.

73

(74)  Pagal šį susitarimą „Starbucks Coffee BV“ turi teisę sutekti licenciją trečiosioms šalims, siekiant vystyti, įsigyti ir valdyti „Starbucks“ parduotuves, kurios vykdo veiklą pagal prekės ženklus ir naudoja technologijas ir praktinę patirtį.

74

(75)  Pagal tiekimo susitarimą <...>.

75

(76)  
  „Starbucks“ nurodė, kad tiekimo susitarimus sudarė „Starbucks“ <...> ir kad įmonė naudoja standartizuotus susitarimus, kuriuose „Starbucks“ <...> nustato pagrindines sąlygas ir nuostatas, plg. „Starbucks“ pastabas 6.14 konstatuojamojoje dalyje.

76

(77)  <...>.

77

(78)  <...>.

78

(79)  Ten pat, <...>.

79

(80)  <...>.

80

(81)  <...>.

81

(82)  <...>.

82

(83)  Šis įvertinimas yra pagrįstas „Alki LP“ sumokėtų autoriaus atlyginimų per 2008–2014 m. laikotarpį suma, padalinta iš [900–1 000] EUR pajamų iš visų gaminių, kurie įrašyti 5 lentelėje pagal kategorijas „PAJ PARUOŠTI GĖRIMAI“, „PAJ PAKUOTA KAVA“, „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAVOS KAPSULĖS“, „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAPSULĖS VERISMO“, „PAJ TIRPI KAVA“, „PAJ PAKUOTA ARBATA“, „PAJ TIRPIŲ GĖRIMŲ MIŠINYS“, „PAJ FRAPPE KAVOS PAGRINDAS“ ir „PAJ EKSTRAKTAS“. Nors „Starbucks“ savo pateiktuose dokumentuose nurodė, kad „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAVOS KAPSULĖS“, „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAPSULĖS VERISMO“, „PAJ TIRPI KAVA“, „PAJ FRAPPE KAVOS PAGRINDAS“ ir „PAJ EKSTRAKTAS“ taip pat turėtų būti klasifikuojama kaip administracinės ir logistikos pajamos, nes pagrindinės pajamos pagal vystytojams pateiktas sąskaitas faktūras greičiau rodo trečiųjų šalių, o ne SMBV sukurtą vertę ir kad bet kuriuo atveju tai tik rodo, pasak „Starbucks“, mažą dalį viso SMBV skrudinimo rezultato. Be to, kategorijos „PAJ PAKUOTA ARBATA“ ir „PAJ TIRPIŲ GĖRIMŲ MIŠINYS“ nebuvo nurodytos kaip turinčios savo sudėtyje „Starbucks“ kavos.

83

(84)  Žr. bendrovės finansinius duomenis 140 konstatuojamojoje dalyje.

84

(85)  Tačiau 1995 m. EBPO SK gairių 4.9 punkte (kaip ir 2010 m. EBPO SK 4.9 punkte) nurodomos situacijos, kai „dėl vertinamų faktų sudėtingumo net ir geriausius ketinimus turintis mokesčių mokėtojas gali padaryti nepiktybišką klaidą“.

85

(86)  Šiuo atžvilgiu Nyderlandai taip pat nurodo neįpareigojantį Komisijos komunikatą dėl ES jungtinio sandorių kainodaros forumo darbo (plg. COM(2007)71), kur teigiama, kad „mokesčių administratoriai turėtų stengtis kuo labiau sumažinti vertinimo naštą, reikalaudami tik susijusių dokumentų“.

86

(87)  
  2009 m. liepos 8 d. Komisijos sprendimas 2009/809/EB dėl groepsrentebox schemos, kurią planuoja taikyti Nyderlandai (C 4/07 (ex N 465/06)) (OL L 288, 2009 11 4, p. 26).

87

(88)  Vėl remiantis Sprendimu 2009/809/EB.

88

(89)  Pagal šią ataskaitą SUPP marža yra garantuojama tik tais atvejais, kai paslaugų teikėjas yra atsakingas už tokias sritis, kaip gaminio kūrimas (moksliniai tyrimai ir plėtra), strateginis tiekimo grandinės planavimas, strateginis aprūpinimas ir pajamas kuriančios veiklos (t. y. rinkodaros, kainodaros ir paklausos kūrimas), taip pat patiria ir valdo susijusias rizikas. Pasak „Starbucks“, SMBV neatlieka šių funkcijų. Ataskaitoje taip pat teigiama, kad tokios funkcijos, kaip kasdieninis planavimas, nestrateginis aprūpinimas, konversija, užsakymų paruošimas, sandėliavimas (logistika) ir sąskaitų faktūrų paruošimas be komercinės rizikos, susijusios su gaminiais, garantuoja tik paslaugų teikėjo nuosavų veiklos sąnaudų maržą.

89

(90)  Bendrovės Y atveju antkainis taip pat taikomas tik eksploatacinėms išlaidoms.

90

(91)  Pasak Nyderlandų, nors daugelis trečiųjų šalių, be skrudinimo veiklų, atlieka kitas specialias veiklas, patiria verslo riziką arba turi savo sukurtą IN, tų trečiųjų šalių mokami mokesčiai „Starbucks“ (arba įsigyjant kavos pupeles didesne kaina, arba mokant autoriaus atlyginimą nuo pajamų) yra tokio paties lygio, kaip ir SMBV mokesčiai. Tačiau, pasak Nyderlandų, mažesnių mokesčių arba kainų buvo galima tikėtis dėl kai kurių trečiųjų šalių sudėtingesnės struktūros.

91

(92)  Sprendimo Komisija prieš Deutsche Post, C-399/08 P, EU:C:2010:481, 38 punktas ir jame nurodyta teismo praktika.

92

Komisija prieš Deutsche Post

(93)  Sprendimo Komisija prieš Deutsche Post, C-399/08 P, EU:C:2010:481, 39 punktas ir jame nurodyta teismo praktika.

93

Komisija prieš Deutsche Post

(94)  Žr. Sprendimo Komisija prieš Gibraltaro Vyriausybę ir Jungtinę Karalystę sujungtose bylose C-106/09 P ir C-107/09 P, EU:C:2011:732, 72 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką.

94

Komisija prieš Gibraltaro Vyriausybę ir Jungtinę Karalystę

(95)  Sprendimo Phillip Morris, 730/79, EU:C:1980:209, 11 punktas. Sprendimo Alzetta, T-298/97, T-312/97 ir kt. EU:T:2000:151, 80 punktas.

95

Phillip Morris

Alzetta, T-298/97, T-312/97 ir kt

(96)  Sprendimo Heiser, C-172/03 EU:C:2005:130, 40 punktas.

96

Heiser

(97)  Sprendimo Paint Graphos sujungtose bylose nuo C-78/08 iki C-80/08, EU:C:2009:417.

97

Paint Graphos

(98)  Sprendimo Paint Graphos sujungtose bylose nuo C-78/08 iki C-80/08, EU:C:2009:417, 65 punktas.

98

Paint Graphos

(99)  Taip pat žr. Sprendimo Paint Graphos, nuo C-78/08 iki C-80/08, EU:C:2009:417, 50 punktą.

99

Paint Graphos

(100)  1969 m. CIT 2 straipsnis.

100

(101)  Standartinė CIT norma yra 25 %. Yra du apmokestinamų pajamų lygiai. Apatinė 20 % norma taikoma pirmajam pajamų lygiui, apmokestinamoms pajamoms iki 200 000 EUR.

101

(102)  1969 m. CIT 3 straipsnis ir 1969 m. III skyrius, pagal kuriuos apmokestinamos nereziduojančios bendrovės: 1) verslo pajamos gaunamos iš Nyderlanduose nuolat veikiančios įmonės arba nuolatinio atstovo, 2) pajamos ir kapitalo prieaugis gaunami iš Nyderlanduose esančio nekilnojamo turto, 3) pajamos ir kapitalo prieaugis gaunami iš teisių, susijusių su Nyderlanduose arba Nyderlandams priklausančiame kontinentiniame šelfe esančių gamtinių išteklių paieška arba naudojimu, 4) visas atlyginimas, gaunamas už vadovavimą reziduojančiai įmonei, 5) pajamos gautos iš teisių į įmonės, kurios valdyba yra Nyderlanduose, pelną (neskaitant obligacijų ir akcijų), ir 6) pajamos ir kapitalo prieaugis, nuo reikalavimų padengti skolas iki stambių akcijų dalių.

102

(103)  1969 m. CIT 2 straipsnio 4 punktas.

103

(104)  Iš originalo nyderlandų kalba: „
  De in een kalenderjaar genoten winst wordt bepaald volgens goed koopmansgebruik, met inachtneming van een bestendige gedragslijn die onafhankelijk is van de vermoedelijke uitkomst. De bestendige gedragslijn kan alleen worden gewijzigd indien goed koopmansgebruik dit rechtvaardigt.“

104

De in een kalenderjaar genoten winst wordt bepaald volgens goed koopmansgebruik, met inachtneming van een bestendige gedragslijn die onafhankelijk is van de vermoedelijke uitkomst. De bestendige gedragslijn kan alleen worden gewijzigd indien goed koopmansgebruik dit rechtvaardigt

(105)  1969 m. CIT II ir III skyriai.

105

(106)  Tiesioginio įmonių apmokestinimo požiūriu visų pajamas gaunančių įmonių teisinė ir faktinė padėtis apskritai yra laikoma panašia.

106

(107)  Sprendimas 2009/809/EB.

107

(108)  SMBV pastabos dėl Sprendimo pradėti procedūrą, 2.20 skirsnis.

108

(109)  Sprendimo Todaro Nunziatina & C, C-138/09, EU:C:2010:291, 21 punktas.

109

Todaro Nunziatina & C,

(110)  Schemoje numatyta, kad teigiamas balansas tarp palūkanų, kurios buvo gautos už grupės paskolas, ir palūkanų, kurios buvo sumokėtos vykdant grupės vidaus finansinius sandorius, tuo metu nebuvo apmokestintas standartine 25,5 % įmonių pajamų mokesčių norma, bet buvo apmokestintas „grupės palūkanų langelyje“ 5 % norma.

110

(111)  Sprendimo Groepsrentebox 85 konstatuojamoji dalis.

111

Groepsrentebox

(112)  Sprendimo Groepsrentebox 101 konstatuojamoji dalis.

112

Groepsrentebox

(113)  Sprendimo Groepsrentebox 107 konstatuojamoji dalis.

113

Groepsrentebox

(114)  Žr. 148–150 konstatuojamąsias dalis.

114

(115)  Plg. Melitta atsakymą 207–209 konstatuojamosiose dalyse.

115

Melitta

(116)  Reikia pažymėti, kad, netgi jeigu SMBV būtų dalyvavusi finansiniuose sandoriuose, Komisija nebūtų laikiusi sprendimo Groepsrentebox taikytinu dėl to, kad, iš vienos pusės, grupės interesų schema buvo siekiama kitokio tikslo ir, iš kitos pusės, buvo nustatyta kitokia SMBV mokestinė bazė.

116

Groepsrentebox

(117)  Nyderlandų pastabos pagal Sprendimo pradėti procedūrą 3.2 skirsnį.

117

(118)  Sprendimo Komisija prieš MOL, C-15/14 P EU:C:2015:362, 60 punktas. Taip pat žr. Sprendimą Orange prieš Komisiją, T-385/12, ECLI:EU:T:2015:117.

118

Komisija prieš MOL

Orange prieš Komisiją

(119)  Sprendimo SFEI ir kiti, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60 punktas; Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41 punktas.

119

SFEI ir kiti

Ispanija prieš Komisiją,

(120)  Sprendimo Italija prieš Komisiją, 173/73, EU:C:1974:71, 13 punktas.

120

Italija prieš Komisiją

(121)  Pavyzdžiui, žr. Sprendimą Banco Exterior de Espana, C-387/92, EU:C:1994:100.

121

Banco Exterior de Espana

(122)  Sprendimas Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją, C-182/03 ir C-217/03, EU:C:2006:416.

122

Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją

(123)  Sprendimas Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją, C-182/03 ir C-217/03, EU:C:2006:416.

123

Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją

(124)  
  2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimas 2003/757/EB dėl Belgijos įgyvendintos pagalbos schemos Belgijoje įkurtiems koordinavimo centrams (OL L 282, 2003 10 30, p. 25).

124

(125)  Sprendimo Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją, C-182/03 ir C-217/03, EU:C:2006:416., 96 ir 97 punktai.

125

Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją

(126)  Sprendimo Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją, C-182/03 ir C-217/03, EU:C:2006:416, 81 punktas.

126

Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją

(127)  Žr. 186 konstatuojamąją dalį.

127

(128)  Žr. 162 ir 191 konstatuojamąsias dalis.

128

(129)  Sprendimo pradėti procedūrą 49, 97 ir 100 konstatuojamosiose dalyse vadinamas pirmuoju koregavimu.

129

(130)  Sprendimo pradėti procedūrą 52 konstatuojamojoje dalyje vadinamas antruoju koregavimu. Pirmieji du pasirinkimai aptariami EBPO gairėse, o tolesnis darbo kapitalo koregavimo taikymo pasirinkimas nėra įtrauktas į EBPO gaires taip, kaip jį naudoja patarėjas mokesčių klausimais šiuo atveju.

130

(131)  Kontroliuojamas sandoris yra sandoris tarp dviejų įmonių, kurios yra susijusios įmonės viena kito atžvilgiu, o nepriklausomas sandoris yra sandoris tarp įmonių, kurios yra nepriklausomos įmonės viena kitos atžvilgiu.

131

(132)  Skirsnis 9.2.3.2.

132

(133)  Skirsnis 9.2.3.3 nuo a iki e.

133

(134)  Skirsnis 9.2.3.3 f.

134

(135)  Skirsnis 9.2.3.4.

135

(136)  Skirsnis 9.2.3.5.

136

(137)  Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.6 punktą.

137

(138)  Žr. 234 konstatuojamąją dalį.

138

(139)  Dėmesys sandoriams taip pat skiriamas 2010 m. EBPO SK gairių 1.33 punkte, išaiškinančiame, kad „įprastų rinkos sąlygų principo taikymas bendruoju atveju yra pagrįstas sąlygų kontroliuojamame sandoryje palyginimu su sąlygomis sandoriuose tarp nepriklausomų įmonių.“

139

(140)  Žr. 68 ir 69 konstatuojamąsias dalis.

140

(141)  Žr. 90 konstatuojamąją dalį.

141

(142)  Visų pirma, žr. Sprendimo pradėti procedūrą 120 ir 122 konstatuojamąsias dalis.

142

(143)  Kaip paaiškinta 102 konstatuojamojoje dalyje.

143

(144)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą 115 konstatuojamąją dalį.

144

(145)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių 6.16 punktą, kuriame pateikiami tokie pat argumentai.

145

(146)  Pavyzdžiui, atlikta analizė už 2015 m. 2-ąjį ketvirtį, naudojant RoyaltyStat, rodo, kad iš 168 duomenų bazėje esančių sektoriaus susitarimų, pagal kuriuos tik licencijos buvo suteiktos tik technologijai, medianinė autoriaus atlyginimo vertė buvo 5 % nuo pardavimo (remiantis 143 iš šių susitarimų, kur licencinis mokestis buvo nustatytas kaip procentinė pardavimo vertė, o ne suma mokama už parduotą prekę). Tarp visų RoyaltyStat duomenų bazėje esančių sutarčių nebuvo rasta sutarčių, pagal kurias būtų buvęs mokamas atlyginimas už rinkoje licencijuotą kavos skrudinimo technologiją. Tokiai technologijai licencija buvo suteikta tik tam tikrais atvejais kartu su prekės ženklais.

146

RoyaltyStat

(147)  Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.17 punktą.

147

(148)  Tačiau tai netaikoma (neasocijuotai gamybos bendrovei 10).

148

(149)  Žr. 3 lentelę.

149

(150)  Žr. 209 konstatuojamąją dalį.

150

(151)  Žr. 211–212 konstatuojamąsias dalis.

151

(152)  Žr. 203–205 konstatuojamąsias dalis.

152

(153)  Žr. 148–150 ir 300–304 konstatuojamąsias dalis.

153

(154)  Žr. 142 konstatuojamąją dalį.

154

(155)  
  „Starbucks“ nurodė, kad pajamos pagal apibūdinimą „PAJ PAKUOTA KAVA“ yra susijusios su SMBV skrudinimo ir pakavimo funkcija ir kad pajamos iš kitų straipsnių, kurios galėtų apimti gaminius, iš dalies apdorojamus remiantis SMBV skrudinama kava, sudaro mažą dalį visos SMBV skrudinimo išeigos, žr. 94 konstatuojamąją dalį.

155

(156)  Iš tikrųjų pagal 97 konstatuojamąją dalį SMBV ne kavos gaminių marža padengia visas <...> <...> sąnaudas. Ši marža apskaitoma perpardavimo funkcijose.

156

(157)  Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 3.64 punktą, kuriame teigiama, kad „nepriklausoma įmonė neturėtų tęsti nuostolingų veiklų, nebent ji turi pagrįstų lūkesčių, susijusių su būsimu pelnu“ ir 1995 m. EBPO SK gairių 1.52 punktą.

157

(158)  Žr. 105 konstatuojamąją dalį.

158

(159)  Žr. 170 konstatuojamąją dalį.

159

(160)  Žr. 51 konstatuojamąją dalį.

160

(161)  Kuriame SMBV sandorių kainodaros susitarimai atsispindi autoriaus atlyginimo, kurį reikia sumokėti „Alki LP“, apskaičiavime, žr. 170 konstatuojamąją dalį.

161

(162)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą 87 konstatuojamąją dalį.

162

(163)  Šie punktai yra įtraukti į 2010 m. EBPO SK gairių 9 skyrių, kuriame aptariamas verslo restruktūrizavimas, tačiau vis dėlto yra aktualūs, nes šiuose punktuose pateikiami pagrindiniai principai.

163

(164)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 9.46 punktą.

164

(165)  Žr. 167 konstatuojamąją dalį.

165

(166)  2010 m. EBPO SK gairių 9.23 ir 9.26 punktai.

166

(167)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 9.29 punktą.

167

(168)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 9.23 punktą.

168

(169)  Žr. 106 konstatuojamąją dalį.

169

(170)  Ten pat.

170

(171)  Ten pat.

171

(172)  Žr. 146 konstatuojamąją dalį.

172

(173)  Panašų tekstą galima rasti 1995 m. EBPO SK gairių punktuose nuo 1.36 iki 1.41.

173

(174)  Žr. 107 konstatuojamąją dalį.

174

(175)  Žr. 144 konstatuojamąją dalį.

175

(176)  Žr. 112 konstatuojamąją dalį.

176

(177)  
  Starbucks Coffee BV mokėjimai „Alki LP“ yra priskiriami tiems patiems resursams, kaip ir SMBV atliekami mokėjimai, kurių pastarieji sudaro mažesnę dalį Alki LP pajamų; žr. 110 konstatuojamąją dalį.

177

Starbucks Coffee BV

(178)  Žr. 102 konstatuojamąją dalį.

178

(179)  Žr. 201 konstatuojamąją dalį.

179

(180)  Šis tarpkvartilinis plotis, įvertintas atsižvelgiant į „Starbucks“ pastabas, yra nuo 4 % iki 8,5 %; žr. 134 konstatuojamąją dalį.

180

(181)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių 3.42 punktą, pagal kurį „kai naudojama nepriklausomos įmonės pelno marža, nepriklausomos įmonės sandoriams priskiriamas pelnas neturi būti iškraipomas tos įmonės kontroliuojamais sandoriais.“

181

(182)  Kadangi bendroji marža, iš kurios jis gaunamas, atitiktų įprastų rinkos sąlygų principą, žr. 128 konstatuojamąją dalį.

182

(183)  Žr. 130 konstatuojamąją dalį.

183

(184)  Žr. 131 konstatuojamąją dalį.

184

(185)  Žr. 131 konstatuojamąją dalį. Vienuolika nurodytų susitarimų yra technologijų licencijavimo susitarimai, susiję su maisto ir gėrimų gaminiais.

185

(186)  Žr. 121 konstatuojamąją dalį.

186

(187)  Žr. 96 konstatuojamąją dalį.

187

(188)  Be to, panašu, kad, remiantis 4 lentelėje pateiktais duomenimis, SCTC laiko gana dideles sumas perteklinių grynųjų pinigų.

188

(189)  Žr. 346 konstatuojamąją dalį.

189

(190)  Žr. 315 konstatuojamąją dalį.

190

(191)  Žr. 96 konstatuojamąją dalį.

191

(192)  Žr. 102 konstatuojamąją dalį.

192

(193)  Žr. 190 konstatuojamąją dalį.

193

(194)  Nagrinėjamosios šalies pasirinkimas yra būtinas, tik naudojant išlaidomis grindžiamą, perpardavimo kainos arba TGMM metodus, žr. 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punktą.

194

(195)  Šis reikalavimas taip pat randamas 1995 m. EBPO SK gairių 3.43 punkte.

195

(196)  Šis apibrėžimas pagrįstas 2010 m. EBPO SK gairių 2.25 ir 9.79 punktais.

196

(197)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.3 punktą ir 1995 EBPO SK gairių 3.49 punktą.

197

(198)  Pagal 1995 m. EBPO SK gairių 3.42 punktą „kai bendrovė dalyvauja įvairiuose skirtinguose kontroliuojamuose sandoriuose, kurių negalima tinkamai palyginti visa apimtimi su nepriklausoma įmone, būtų netinkama taikyti transakcinį grynosios maržos metodą šios bendrovės mastu“.

198

(199)  Žr. 204–212 konstatuojamąsias dalis.

199

(200)  Žr. 98 konstatuojamąją dalį.

200

(201)  Žr. 212 konstatuojamąją dalį.

201

(202)  Žr. 98 konstatuojamąją dalį.

202

(203)  9.2.3.2 skirsnis.

203

(204)  Žr. 49 konstatuojamąją dalį.

204

(205)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą 79–96 konstatuojamąsias dalis.

205

(206)  
  „Starbucks“ nurodė, kas pajamos pagal aprašymą „PAJ PAKUOTA KAVA“ yra susijusios su SMBV skrudinimo ir pakavimo funkcija. Pajamos pagal kitus straipsnius, kurios galėtų apimti iš dalies apdorojamus gaminius, susijusius su SMBV skrudinama kava, pasak „Starbucks“, sudaro labai mažą viso SMBV skrudinimo produktyvumo dalį, žr. 94 konstatuojamąją dalį.

206

(207)  Žr. 166 ir 190 konstatuojamąsias dalis.

207

(208)  Žr. 97 konstatuojamąją dalį.

208

(209)  Žr. 315 konstatuojamąją dalį.

209

(210)  Žr. 342 konstatuojamąją dalį ir tolesnes konstatuojamąsias dalis.

210

(211)  Žr. 179 konstatuojamąją dalį.

211

(212)  Žr. taip pat 2010 m. EBPO SK gairių 1.43 punktą ir 1995 m. EBPO SK gairių 1.21 punktą.

212

(213)  Ten pat.

213

(214)  Tai taip pat atitinka pavyzdį, pateiktą 1995 m. EBPO SK gairių 3.48 punkte dėl platinimo funkcijos.

214

(215)  Nuo 128 mln. EUR 2008 m. iki 350 mln. EUR 2014 m.

215

(216)  Nuo 20 mln. EUR 2008 m. iki 44 mln. EUR 2014 m.

216

(217)  Žr. 235 konstatuojamąją dalį.

217

(218)  Žr. 57 konstatuojamąją dalį.

218

(219)  Aktyvios bendrovės arba bendrovės, kurių statusas nežinomas, esančios ES-15 šalyse, Islandijoje, Norvegijoje ir Šveicarijoje, kurių 25 % dalis arba daugiau nebuvo valdomos kitų bendrovių, siekiant užtikrinti nepriklausomą kriterijų. Šios parinktys yra analogiškos toms, kurias naudojo patarėjas mokesčių klausimais. Tačiau buvo apsistota prie pastaresnio laikotarpio, nes patarėjas mokesčių klausimais naudojo 2001–2005 m. laikotarpio duomenis, o IKS buvo sudarytas 2008 m, t. y. po trijų metų nuo paskutinio laikotarpio.

219

(220)  Sandorių kainodaros ataskaitoje eksploatacinės išlaidos gaunamos apskaičiuojant skirtumus tarp bendrųjų sąnaudų ir ką Bureau van Dijk, administruojantis Amadeus, priskyrė „medžiagų sąnaudoms“, kurios, manoma, turi atspindėti SUPP. Daugelis palyginimo bendrovių negalėjo gauti duomenų apie „medžiagų sąnaudas“.

220

Bureau van Dijk

Amadeus

(221)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 3.57 punktą.

221

(222)  Pasirinkus penkerių metų laikotarpį nuo 2003 m. iki 2007 m., gautas tarpkvartilinis plotis būtų nuo 1,5 % iki 5,8 % su 2,9 % medianine verte. Pasirinkus tokį pat penkerių metų laikotarpį nuo 2001 m. iki 2005 m., kaip ir „Starbucks“ sandorių kainodaros ataskaitoje, būtų gautas tarpkvartilinis plotis nuo 1,8 % iki 5,7 % su 2,7 % medianine verte. Galiausiai, pasirinkus penkerių metų laikotarpį, kuris baigiasi 2006 m., o ne 2007 m., t. y. 2002–2006 m. laikotarpį, tarpkvartilinis plotis būtų nuo 1,7 % iki 5,2 % su 2,6 % medianine verte.

222

(223)  Žr. 139 konstatuojamąją dalį.

223

(224)  Žr. 177 konstatuojamąją dalį.

224

(225)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą 101–113 konstatuojamąsias dalis.

225

(226)  Žr. 178 konstatuojamąją dalį.

226

(227)  Šis plotis pateiktas Sprendimo pradėti procedūrą 5 lentelėje.

227

(228)  Žr. 87 konstatuojamąją dalį.

228

(229)  Sprendimo Paint Graphos ir kiti, C-78/08, EU:C:2009:417, 69 punktas.

229

Paint Graphos ir kiti

(230)  Sprendimo Hydrotherm, C-170/83, EU:C:1984:271, 11 punktas. Žr. taip pat Sprendimo Pollmeier Malchow prieš Komisiją, T-137/02, EU:C:2004:304, 50 punktą.

230

Hydrotherm

Pollmeier Malchow prieš Komisij

(231)  Sprendimo Acea Electrabel Produzione SpA prieš Komisiją, C-480/09 P, EU:C:2010:787, 47–55 punktai; Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kiti, C-222/04, EU:C:2006:8, 112 punktas.

231

Acea Electrabel Produzione SpA prieš Komisiją

Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kiti

(232)  
  „Starbucks“ grupės organizacinė struktūra yra išsamiau paaiškinta 27 konstatuojamojoje dalyje ir Sprendimo pradėti procedūrą 1 paveiksle.

232

(233)  Žr. analogiškai Sprendimo Intermills, 323/82, EU:C:1984:345, 11 punktą: „Iš pareiškėjų pačių pateiktos informacijos yra aišku, kad, vadovaujantis restruktūrizavimu, Walloon regioninis direktorius kontroliuoja SA Intermills ir tris gamybos bendroves ir kad, vadovaujantis gamyklos perkėlimu į tris naujai įkurtas bendroves, SA Intermills toliau turės interesų šiose bendrovėse: Todėl reikia pripažinti, nežiūrint to, kad šios trys gamybos bendrovės kiekviena yra kaip juridinis asmuo, atskiras nuo ankstesnio SA Intermills, visos šios įmonės kartu sudaro vieną grupę, bent jau tol, kol atitinkamos Belgijos valdžios institucijos teiks pagalbą <...>“.

233

Intermills

(234)  Žr. 102 konstatuojamąją dalį.

234

(235)  Be to, SMBV IKS neatitiktis įprastų rinkos sąlygų principui vėliau buvo patvirtinta ir dar labiau praplėsta po sprendimo priėmimo. Pavyzdžiui, kadangi 2007 m. pajamos iš skrudintų pupelių sudarė tik [15–20] % visų SMBV pajamų, jos vėliau sumažėjo iki <...> 2013 m. ir 2014 m. Tai atitinka faktą, kad SMBV dalyvavo kitose veiklose, tokiose kaip rinkos tyrimas, skiriant dideles lėšas ir kitas su IT susijusias veiklas, atsižvelgiant į tai, kad nematerialaus turto amortizacijos lėšų panaudojimas buvo viena iš didžiausių eksploatacinių rūšių 2014 m.

235

(236)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių 3.42 punktą, pagal kurį „naudojama nepriklausomos įmonės kai pelno marža, pelnas priskiriamas nepriklausomos įmonės sandoriams, neturi būti iškraipomas tos įmonės kontroliuojamais sandoriais.“

236

(237)  Žr. 11 lentelę.

237

(238)  Akivaizdu, kad šiuo atveju neturi būti taikomos SESV 107 straipsnio 2 dalyje nurodytos leidžiančios nukrypti nuostatos, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ir kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ir pagalba, teikiama tam tikriems Vokietijos Federacinės Respublikos regionams.

238

(239)  Nuoroda į Reglamentą (ES) 2015/1589, atsižvelgiant į pagalbos neteisėtumą ir įpareigojimą susigrąžinti lėšas.

239

(240)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

240

(241)  Sprendimo P&O European Ferries (Vizcaya) SA ir Diputacion Floral de Vizcaya prieš Komisiją, sujungtos bylos T-116/01 ir T-118/01, EU:T:2003:217, 115 punktas.

241

P&O European Ferries (Vizcaya) SA ir Diputacion Floral de Vizcaya prieš Komisiją

(242)  Sprendimo Mehibas Dordtselaan prieš Komisiją T-290/97 EU:T:2000:8, 59 punktas ir Sprendimo Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją, C-182/03 ir C-217/03, EU:C:2006:416, 147 punktas.

242

Mehibas Dordtselaan prieš Komisiją

Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją

(243)  Žr. C-441/06 Sprendimo Komisija prie Prancūziją, EU:C:2007:616, 29 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką.

243

Komisija prie Prancūziją

---

| 2017 3 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 83/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 3 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 83/116

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/503

2016 m. lapkričio 8 d.

dėl pagalbos schemos SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 7086)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtų straipsnių nuostatas (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2015 m. lapkričio 13 d. raštu Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms pranešė nusprendusi dėl šios priemonės pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 13 d. raštu Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms pranešė nusprendusi dėl šios priemonės pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą).

| (2) | Prancūzijos valdžios institucijos savo pastabas dėl šio rašto pateikė 2015 m. gruodžio 17 d. rašte. |
| --- | --- |

(2)

Prancūzijos valdžios institucijos savo pastabas dėl šio rašto pateikė 2015 m. gruodžio 17 d. rašte.

| (3) | 2016 m. vasario 2 d. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija pasiūlė suinteresuotosioms šalims pateikti savo pastabas dėl nagrinėjamos priemonės. |
| --- | --- |

(3)

2016 m. vasario 2 d. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija pasiūlė suinteresuotosioms šalims pateikti savo pastabas dėl nagrinėjamos priemonės.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (4) | Komisija gavo trečiųjų suinteresuotųjų šalių pastabas ir jas persiuntė Prancūzijos valdžios institucijoms, kad šios galėtų į jas atsakyti. Prancūzijos valdžios institucijų komentarai buvo pateikti 2016 m. gegužės 24 d. raštu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija gavo trečiųjų suinteresuotųjų šalių pastabas ir jas persiuntė Prancūzijos valdžios institucijoms, kad šios galėtų į jas atsakyti. Prancūzijos valdžios institucijų komentarai buvo pateikti 2016 m. gegužės 24 d. raštu.

| (5) | 2016 m. gegužės 2 d. Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms pateikė klausimų sąrašą, o jos į šiuos klausimus atsakė 2016 m. birželio 21 d. ir liepos 15 d. raštais. Liepos 27 d. Komisija išsiuntė Prancūzijos valdžios institucijoms dar vieną klausimų sąrašą. Jos į šiuos klausimus atsakė 2016 m. rugsėjo 9 d. |
| --- | --- |

(5)

2016 m. gegužės 2 d. Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms pateikė klausimų sąrašą, o jos į šiuos klausimus atsakė 2016 m. birželio 21 d. ir liepos 15 d. raštais. Liepos 27 d. Komisija išsiuntė Prancūzijos valdžios institucijoms dar vieną klausimų sąrašą. Jos į šiuos klausimus atsakė 2016 m. rugsėjo 9 d.

2.   IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

| (6) | Mechanizmas yra išsamiai aprašytas sprendime pradėti procedūrą. Tolesniuose skirsniuose pateikiama šio aprašymo santrauka. |
| --- | --- |

(6)

Mechanizmas yra išsamiai aprašytas sprendime pradėti procedūrą. Tolesniuose skirsniuose pateikiama šio aprašymo santrauka.

2.1.   Bendras mechanizmo veikimas

Bendras mechanizmo veikimas

| (7) | 2010 m. gruodžio 7 d. Įstatyme Nr. 2010-1488 dėl naujojo elektros rinkos organizavimo (vadinamasis NOME įstatymas) numatytas reikalavimas elektros tiekėjams, tinklų valdytojams (nuostolių atžvilgiu) ir tiekimo sutarčių nesudariusiems vartotojams (suvartojimo atžvilgiu) prisidėti prie elektros tiekimo saugumo Prancūzijoje, atsižvelgiant į jų klientų ir jų pačių suvartojamos elektros energijos galią ir kiekį. Kad įvykdytų šią prievolę, kiekvienas iš jų privalo kasmet pagrįsti tam tikrą pajėgumų garantijų kiekį, susijusį su jo paties ir jo vartotojų piko laikotarpiu suvartojamu energijos kiekiu. |
| --- | --- |

(7)

2010 m. gruodžio 7 d. Įstatyme Nr. 2010-1488 dėl naujojo elektros rinkos organizavimo (vadinamasis NOME įstatymas) numatytas reikalavimas elektros tiekėjams, tinklų valdytojams (nuostolių atžvilgiu) ir tiekimo sutarčių nesudariusiems vartotojams (suvartojimo atžvilgiu) prisidėti prie elektros tiekimo saugumo Prancūzijoje, atsižvelgiant į jų klientų ir jų pačių suvartojamos elektros energijos galią ir kiekį. Kad įvykdytų šią prievolę, kiekvienas iš jų privalo kasmet pagrįsti tam tikrą pajėgumų garantijų kiekį, susijusį su jo paties ir jo vartotojų piko laikotarpiu suvartojamu energijos kiekiu.

| (8) | Pajėgumų garantijas tiekėjai gauna arba tiesiogiai savo pačių turimoms priemonėms (gamybos įrenginiams arba paklausos mažinimo pajėgumams), arba jas reikia įgyti decentralizuotoje rinkoje iš jas turinčių subjektų (t. y. pajėgumų operatorių, kitų tiekėjų, verslininkų, vartotojų, kurie yra patys sau tiekėjai, ir t. t.). |
| --- | --- |

(8)

Pajėgumų garantijas tiekėjai gauna arba tiesiogiai savo pačių turimoms priemonėms (gamybos įrenginiams arba paklausos mažinimo pajėgumams), arba jas reikia įgyti decentralizuotoje rinkoje iš jas turinčių subjektų (t. y. pajėgumų operatorių, kitų tiekėjų, verslininkų, vartotojų, kurie yra patys sau tiekėjai, ir t. t.).

| (9) | Pajėgumų arba paklausos mažinimo operatoriai (toliau – pajėgumų operatoriai, arba operatoriai) turi pareigą pateikti sertifikuoti savo pajėgumus viešajam elektros perdavimo sistemos operatoriui (RTE). Operatoriams RTE suteiks pajėgumų garantijas pagal numatomą jų įrenginių indėlį į nepakankamumo rizikos mažinimą esant suvartojimo pikui. |
| --- | --- |

(9)

Pajėgumų arba paklausos mažinimo operatoriai (toliau – pajėgumų operatoriai, arba operatoriai) turi pareigą pateikti sertifikuoti savo pajėgumus viešajam elektros perdavimo sistemos operatoriui (RTE). Operatoriams RTE suteiks pajėgumų garantijas pagal numatomą jų įrenginių indėlį į nepakankamumo rizikos mažinimą esant suvartojimo pikui.

| (10) | Pajėgumų garantijomis galima prekiauti ir jas perleisti. Tiekėjų pajėgumų garantijų pirkimas iš pajėgumų operatorių siekiant įvykdyti jų teisinius įsipareigojimus bus organizuojamas kaip decentralizuota pajėgumų garantijų rinka. Bendras mechanizmo veikimas parodytas 1 paveiksle.

  1 paveikslas


  Bendras mechanizmo veikimas




  Tiekimo saugumo kriterijus
  Pajėgumų kaina atspindi tiekimo saugumo kainą kiekvienais tiekimo metais
  Pajėgumų operatorių įsipareigojimas leisti naudotis jų pajėgumais piko metu. Mainais jie gauna garantijų, kurias gali įvertinti.
  Tiekėjams taikoma prievolė įsigyti pajėgumų garantijų, kad galėtų tiekti energiją klientams piko metu.
  Tiekimo saugumo kriterijus, kurį nustato ministras (nepakankamumo tikimybė = 3 val.)
  Prievolės apskaičiavimo metodas
  Garantijų dydžio, palyginti su vartojimu piko metu, tikrinimas
  Turimų pajėgumų kontrolė
  Garantijų paklausa
  Pajėgumų rinka
  Tiekėjų prievolė
  Garantijų mainai
  Sertifikavimas
  Turimų išteklių įsipareigojimas
  Garantijų pasiūla
  Pajėgumai

  Šaltinis:
  2015 m. vasario 2 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas. |
| --- | --- |

(10)

Pajėgumų garantijomis galima prekiauti ir jas perleisti. Tiekėjų pajėgumų garantijų pirkimas iš pajėgumų operatorių siekiant įvykdyti jų teisinius įsipareigojimus bus organizuojamas kaip decentralizuota pajėgumų garantijų rinka. Bendras mechanizmo veikimas parodytas 1 paveiksle.

1 paveikslas

1 paveikslas

Bendras mechanizmo veikimas

Bendras mechanizmo veikimas

Tiekimo saugumo kriterijus

Pajėgumų kaina atspindi tiekimo saugumo kainą kiekvienais tiekimo metais

Pajėgumų operatorių įsipareigojimas leisti naudotis jų pajėgumais piko metu. Mainais jie gauna garantijų, kurias gali įvertinti.

Tiekėjams taikoma prievolė įsigyti pajėgumų garantijų, kad galėtų tiekti energiją klientams piko metu.

Tiekimo saugumo kriterijus, kurį nustato ministras (nepakankamumo tikimybė = 3 val.)

Prievolės apskaičiavimo metodas

Garantijų dydžio, palyginti su vartojimu piko metu, tikrinimas

Turimų pajėgumų kontrolė

Garantijų paklausa

Pajėgumų rinka

Tiekėjų prievolė

Garantijų mainai

Sertifikavimas

Turimų išteklių įsipareigojimas

Garantijų pasiūla

Pajėgumai

Šaltinis:
  2015 m. vasario 2 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas.

Šaltinis:

2.2.   Pajėgumo prievolės

Pajėgumo prievolės

2.2.1.   Tiekėjų prievolės

Tiekėjų prievolės

| (11) | Tiekėjo atskaitos galios apskaičiavimas, t. y. jo pajėgumo prievolė, grindžiamas šiais principais:






  1) | į suvartotą energijos kiekį, nustatytą piko laikotarpiu (vadinamuoju PP1 atsižvelgiama laikotarpiu) tiekimo metais (toliau – TM; tai visada yra kalendoriniai metai); |
| --- | --- | --- |

(11)

Tiekėjo atskaitos galios apskaičiavimas, t. y. jo pajėgumo prievolė, grindžiamas šiais principais:

1)

į suvartotą energijos kiekį, nustatytą piko laikotarpiu (vadinamuoju PP1 atsižvelgiama laikotarpiu) tiekimo metais (toliau – TM; tai visada yra kalendoriniai metai);

| 2) | koreguojamas suvartojimo jautrumas temperatūrai (šiluminio jautrumo); |
| --- | --- |

2)

koreguojamas suvartojimo jautrumas temperatūrai (šiluminio jautrumo);

| 3) | koreguojama PP1 laikotarpiu panaudotų sertifikuotų pajėgumų paklausos mažinimo galia. |
| --- | --- |

3)

koreguojama PP1 laikotarpiu panaudotų sertifikuotų pajėgumų paklausos mažinimo galia.

| (12) | Perdavimo sistemos operatorius kasmet nustato PP1 dienas, lemiančias šalies žemyninės teritorijos tiekėjų pajėgumo prievolę, remdamasis numatomu elektros suvartojimu šalies mastu kitą dieną (D-1). PP1 dienų skaičius turi būti nuo 10 iki 15 kiekvienais tiekimo metais, o valandos, kurių skaičius naudotas apskaičiuojant pajėgumo prievolę, turi būti paimtos iš intervalų (7.00–15.00 ir 18.00–20.00) pasirinktomis PP1 dienomis. Vadinasi, PP1 piko valandų skaičius turi būti nuo 100 iki 150 per metus. PP1 dienos tiekėjams nurodomos D-1 iki 10.30. |
| --- | --- |

(12)

Perdavimo sistemos operatorius kasmet nustato PP1 dienas, lemiančias šalies žemyninės teritorijos tiekėjų pajėgumo prievolę, remdamasis numatomu elektros suvartojimu šalies mastu kitą dieną (D-1). PP1 dienų skaičius turi būti nuo 10 iki 15 kiekvienais tiekimo metais, o valandos, kurių skaičius naudotas apskaičiuojant pajėgumo prievolę, turi būti paimtos iš intervalų (7.00–15.00 ir 18.00–20.00) pasirinktomis PP1 dienomis. Vadinasi, PP1 piko valandų skaičius turi būti nuo 100 iki 150 per metus. PP1 dienos tiekėjams nurodomos D-1 iki 10.30.

| (13) | Prievolė nustatoma ne standartiniu būdu iš anksto, o remiantis matavimų duomenimis, siekiant kiekvienam vartotojui parodyti, kaip jis realiai prisideda prie nepakankamumo rizikos. Siekiant išreikšti vartotojo indėlį į nepakankamumo riziką dėl šiluminio jautrumo, tiekimo metais suvartotas kiekis pritaikomas siekiant imituoti šalčio bangą, kurios stiprumas atitinka riziką, nuo kurios siekiama apsaugoti sistemą (dešimtmetę šalčio bangą), ir taip laikytis Prancūzijos valdžios institucijų nustatyto tiekimo saugumo kriterijaus. Tiekimo saugumo kriterijus buvo nustatytas 2006 m. rugsėjo 20 d. Dekretu Nr. 2006-1170 ir vidutiniškai siekia numatomą 3 valandų trūkumą per metus. |
| --- | --- |

(13)

Prievolė nustatoma ne standartiniu būdu iš anksto, o remiantis matavimų duomenimis, siekiant kiekvienam vartotojui parodyti, kaip jis realiai prisideda prie nepakankamumo rizikos. Siekiant išreikšti vartotojo indėlį į nepakankamumo riziką dėl šiluminio jautrumo, tiekimo metais suvartotas kiekis pritaikomas siekiant imituoti šalčio bangą, kurios stiprumas atitinka riziką, nuo kurios siekiama apsaugoti sistemą (dešimtmetę šalčio bangą), ir taip laikytis Prancūzijos valdžios institucijų nustatyto tiekimo saugumo kriterijaus. Tiekimo saugumo kriterijus buvo nustatytas 2006 m. rugsėjo 20 d. Dekretu Nr. 2006-1170 ir vidutiniškai siekia numatomą 3 valandų trūkumą per metus.

| (14) | Parametrai, kuriais remiantis nustatomas faktinis pajėgumų garantijų poreikis tiekimo metais, bus paskelbti likus 4 metams iki tiekimo metų ir visu konkrečių finansinių metų laikotarpiu bus vienodi, siekiant suteikti galimybę prekiauti pagal nekintančią reguliavimo sistemą ir užtikrinti, kad produkto vertė nepakistų dėl išorinės rinkos intervencijos. Konkreti kiekvieno tiekėjo prievolė tuomet apskaičiuojama praėjus tiekimo metams taikant šiuos parametrus. |
| --- | --- |

(14)

Parametrai, kuriais remiantis nustatomas faktinis pajėgumų garantijų poreikis tiekimo metais, bus paskelbti likus 4 metams iki tiekimo metų ir visu konkrečių finansinių metų laikotarpiu bus vienodi, siekiant suteikti galimybę prekiauti pagal nekintančią reguliavimo sistemą ir užtikrinti, kad produkto vertė nepakistų dėl išorinės rinkos intervencijos. Konkreti kiekvieno tiekėjo prievolė tuomet apskaičiuojama praėjus tiekimo metams taikant šiuos parametrus.

| (15) | Į paklausos mažinimo pajėgumus galima atsižvelgti dviem skirtingais metodais: arba sumažinant kurio nors tiekėjo pajėgumo prievolės dydį sumažinant suvartojimą (toliau – numanomas paklausos mažinimas), arba sertifikuojant paklausos mažinimo pajėgumą (toliau – realus paklausos mažinimas). Abiejų paklausos mažinimo pajėgumo tipų prievolės skiriasi: numanomas paklausos mažinimas turi būti faktiškai taikomas PP1 valandomis; o realus paklausos mažinimas turi būti parengtas taikyti PP2 valandomis. |
| --- | --- |

(15)

Į paklausos mažinimo pajėgumus galima atsižvelgti dviem skirtingais metodais: arba sumažinant kurio nors tiekėjo pajėgumo prievolės dydį sumažinant suvartojimą (toliau – numanomas paklausos mažinimas), arba sertifikuojant paklausos mažinimo pajėgumą (toliau – realus paklausos mažinimas). Abiejų paklausos mažinimo pajėgumo tipų prievolės skiriasi: numanomas paklausos mažinimas turi būti faktiškai taikomas PP1 valandomis; o realus paklausos mažinimas turi būti parengtas taikyti PP2 valandomis.

faktiškai

| (16) | Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos numatė, kad pajėgumų garantijos bus susietos su ARENH produkcija (3) alternatyviems tiekėjams, o tai, jų nuomone, turėtų padėti mažinti pajėgumų garantijų rinkos koncentraciją. |
| --- | --- |

(16)

Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos numatė, kad pajėgumų garantijos bus susietos su ARENH produkcija (3) alternatyviems tiekėjams, o tai, jų nuomone, turėtų padėti mažinti pajėgumų garantijų rinkos koncentraciją.

3

2.2.2.   Pajėgumų operatorių prievolės ir sertifikavimo principai

Pajėgumų operatorių prievolės ir sertifikavimo principai

| (17) | Dėl kiekvieno prie viešosios perdavimo sistemos arba viešojo skirstomojo tinklo prijungto gamybos įrenginio (mechanizmas technologiniu požiūriu yra neutralus) jo operatorius turi pateikti sertifikavimo prašymą RTE (Prancūzijos elektros tiekimo tinklui). Dėl kiekvieno paklausos mažinimo įrenginio, neatsižvelgiant į jo prijungimo tinklą, galima teikti sertifikavimo prašymą RTE. Būtent pajėgumų operatorius visų pirma įvertina savo pajėgumų, kuriais gali naudotis vartojimo piko laikotarpiais (vadinamaisiais PP2), apimtį nurodytais tiekimo metais. |
| --- | --- |

(17)

Dėl kiekvieno prie viešosios perdavimo sistemos arba viešojo skirstomojo tinklo prijungto gamybos įrenginio (mechanizmas technologiniu požiūriu yra neutralus) jo operatorius turi pateikti sertifikavimo prašymą RTE (Prancūzijos elektros tiekimo tinklui). Dėl kiekvieno paklausos mažinimo įrenginio, neatsižvelgiant į jo prijungimo tinklą, galima teikti sertifikavimo prašymą RTE. Būtent pajėgumų operatorius visų pirma įvertina savo pajėgumų, kuriais gali naudotis vartojimo piko laikotarpiais (vadinamaisiais PP2), apimtį nurodytais tiekimo metais.

| (18) | PP2 dienų skaičius konkrečiais tiekimo metais yra nuo 10 iki 25. Be to, PP1 dienos būtinai yra ir PP2 dienos. PP2 dienas, kurios nėra PP1 dienos, RTE nustato išvakarėse kitai dienai, remdamasis elektros sistemos įtampos kriterijais. Atitinkami valandų intervalai yra tie patys kaip ir PP1 dienų. Vadinasi, PP2 piko valandų skaičius turi būti nuo 100 iki 250 valandų per metus. |
| --- | --- |

(18)

PP2 dienų skaičius konkrečiais tiekimo metais yra nuo 10 iki 25. Be to, PP1 dienos būtinai yra ir PP2 dienos. PP2 dienas, kurios nėra PP1 dienos, RTE nustato išvakarėse kitai dienai, remdamasis elektros sistemos įtampos kriterijais. Atitinkami valandų intervalai yra tie patys kaip ir PP1 dienų. Vadinasi, PP2 piko valandų skaičius turi būti nuo 100 iki 250 valandų per metus.

| (19) | Tuomet RTE apskaičiuoja sertifikuotą lygį remdamasis perduotais duomenimis ir apskaičiavimo metodais, numatytais mechanizmo teisinėje bazėje. Taip, pvz., galima koreguoti siekiant atsižvelgti į iš eilės einančių sertifikuotų pajėgumų panaudojimo dienų skaičių arba faktiškai padėti mažinti pajėgumų, kurių pirminės energijos šaltiniui poveikį daro nenumatytas meteorologinis reiškinys, nepakankamumo riziką. |
| --- | --- |

(19)

Tuomet RTE apskaičiuoja sertifikuotą lygį remdamasis perduotais duomenimis ir apskaičiavimo metodais, numatytais mechanizmo teisinėje bazėje. Taip, pvz., galima koreguoti siekiant atsižvelgti į iš eilės einančių sertifikuotų pajėgumų panaudojimo dienų skaičių arba faktiškai padėti mažinti pajėgumų, kurių pirminės energijos šaltiniui poveikį daro nenumatytas meteorologinis reiškinys, nepakankamumo riziką.

| (20) | Paskui operatorius gali pakeisti savo turimų išteklių prognozes visu mechanizmo taikymo laikotarpiu, įskaitant ir tiekimo metus, naudodamasis perbalansavimo priemone. Perbalansavimas yra pajėgumų pakartotinis sertifikavimas. Jis suteikia galimybę operatoriui pamažu pritaikyti prognozes gaunant naujos informacijos apie savo pajėgumus. Perbalansuojant vertės gali tiek padidėti, tiek sumažėti. |
| --- | --- |

(20)

Paskui operatorius gali pakeisti savo turimų išteklių prognozes visu mechanizmo taikymo laikotarpiu, įskaitant ir tiekimo metus, naudodamasis perbalansavimo priemone. Perbalansavimas yra pajėgumų pakartotinis sertifikavimas. Jis suteikia galimybę operatoriui pamažu pritaikyti prognozes gaunant naujos informacijos apie savo pajėgumus. Perbalansuojant vertės gali tiek padidėti, tiek sumažėti.

| (21) | Šią deklaruojamąją sistemą papildo pajėgumo kontrolės sistema: ji grindžiama tuo, kad visi sertifikuoti pajėgumai turi būti panaudojami bent kartą per metus. Tai yra atsitiktiniai kiekvieno pajėgumo bandymai prieš tai iš anksto nepranešus operatoriui. Pajėgumo negalima bandyti daugiau nei tris kartus per tiekimo laikotarpį. |
| --- | --- |

(21)

Šią deklaruojamąją sistemą papildo pajėgumo kontrolės sistema: ji grindžiama tuo, kad visi sertifikuoti pajėgumai turi būti panaudojami bent kartą per metus. Tai yra atsitiktiniai kiekvieno pajėgumo bandymai prieš tai iš anksto nepranešus operatoriui. Pajėgumo negalima bandyti daugiau nei tris kartus per tiekimo laikotarpį.

| (22) | Tiksli sertifikavimo tvarka kinta atsižvelgiant į susijusio pajėgumo tipą:






  1) | esamus gamybos pajėgumus galima pradėti teikti sertifikuoti likus 4 metams iki tiekimo laikotarpio; galima reikalauti sertifikuoti likus 3 metams iki tiekimo metų pradžios; |
| --- | --- | --- |

(22)

Tiksli sertifikavimo tvarka kinta atsižvelgiant į susijusio pajėgumo tipą:

1)

esamus gamybos pajėgumus galima pradėti teikti sertifikuoti likus 4 metams iki tiekimo laikotarpio; galima reikalauti sertifikuoti likus 3 metams iki tiekimo metų pradžios;

| 2) | galima teikti sertifikuoti projektuojamus gamybos pajėgumus, kai tik pasirašomas pirmasis prijungimo susitarimo reglamentas, likus ne daugiau kaip dviem mėnesiams iki tiekimo laikotarpio pradžios, ir |
| --- | --- |

2)

galima teikti sertifikuoti projektuojamus gamybos pajėgumus, kai tik pasirašomas pirmasis prijungimo susitarimo reglamentas, likus ne daugiau kaip dviem mėnesiams iki tiekimo laikotarpio pradžios, ir

| 3) | paklausos mažinimo pajėgumus galima teikti sertifikuoti likus ne daugiau kaip dviem mėnesiams iki tiekimo laikotarpio pradžios. |
| --- | --- |

3)

paklausos mažinimo pajėgumus galima teikti sertifikuoti likus ne daugiau kaip dviem mėnesiams iki tiekimo laikotarpio pradžios.

| (23) | Sertifikavimo zonos vadovas (SPV) yra juridinis asmuo, finansiškai atsakingas už pajėgumų operatorių nuokrypius nuo jo zonos. Operatoriai gali būti savo pačių SPV arba sudaryti sutartis su SPV. SPV gali išplėsti pajėgumus savo zonoje. |
| --- | --- |

(23)

Sertifikavimo zonos vadovas (SPV) yra juridinis asmuo, finansiškai atsakingas už pajėgumų operatorių nuokrypius nuo jo zonos. Operatoriai gali būti savo pačių SPV arba sudaryti sutartis su SPV. SPV gali išplėsti pajėgumus savo zonoje.

| (24) | Dėl finansinio atsiskaitymo už skirtumus RTE kiekvienam SPV praneša apie nuokrypį savo zonoje iki tiekimo metų +2 gruodžio 1 d. |
| --- | --- |

(24)

Dėl finansinio atsiskaitymo už skirtumus RTE kiekvienam SPV praneša apie nuokrypį savo zonoje iki tiekimo metų +2 gruodžio 1 d.

2.3.   Prekyba pajėgumų garantijomis

Prekyba pajėgumų garantijomis

| (25) | Visos pajėgumų garantijos yra įtrauktos į pajėgumų garantijų registrą, kurį tvarko RTE tinklo operatorius. Kiekvienas tiekėjas ir kiekvienas pajėgumų operatorius turi turėti paskyrą RTE pajėgumų garantijų registre. Todėl vertikaliai integruoti subjektai turi turėti dvi paskyras šiame registre: vieną savo gamybos veiklai, kitą prekybos veiklai. |
| --- | --- |

(25)

Visos pajėgumų garantijos yra įtrauktos į pajėgumų garantijų registrą, kurį tvarko RTE tinklo operatorius. Kiekvienas tiekėjas ir kiekvienas pajėgumų operatorius turi turėti paskyrą RTE pajėgumų garantijų registre. Todėl vertikaliai integruoti subjektai turi turėti dvi paskyras šiame registre: vieną savo gamybos veiklai, kitą prekybos veiklai.

| (26) | Pajėgumų garantijos nuosavybė atsiranda šį faktą RTE įregistravus savininko turimoje pajėgumų garantijų registro paskyroje. Kiekviena išleidžiama pajėgumų garantija yra numeruojama, kad būtų galima užtikrinti, viena vertus, jos valdymą, kita vertus, prekybos atsekamumą. Ji galioja vieniems tiekimo metams. Pajėgumų garantija, kurios vienetas yra 0,1 MW (4), egzistuoja kaip nuosavas turtas, kai tik yra išleidžiama: pajėgumų garantiją turintis subjektas neprisiima jokios rizikos, susijusios su pagrindiniu pajėgumu, dėl kurio ji buvo suteikta. |
| --- | --- |

(26)

Pajėgumų garantijos nuosavybė atsiranda šį faktą RTE įregistravus savininko turimoje pajėgumų garantijų registro paskyroje. Kiekviena išleidžiama pajėgumų garantija yra numeruojama, kad būtų galima užtikrinti, viena vertus, jos valdymą, kita vertus, prekybos atsekamumą. Ji galioja vieniems tiekimo metams. Pajėgumų garantija, kurios vienetas yra 0,1 MW (4), egzistuoja kaip nuosavas turtas, kai tik yra išleidžiama: pajėgumų garantiją turintis subjektas neprisiima jokios rizikos, susijusios su pagrindiniu pajėgumu, dėl kurio ji buvo suteikta.

4

| (27) | Pajėgumų garantijų perdavimas tarp subjektų (išdavimas ir perleidimas) atliekamas perduodant šias garantijas pajėgumų garantijų registre to paprašius abiem šalims (perleidžiančiajai šaliai ir priimančiajai šaliai). Faktinis nuosavybės perdavimas atliekamas įskaitant pajėgumų garantiją į priimančiojo subjekto paskyrą. |
| --- | --- |

(27)

Pajėgumų garantijų perdavimas tarp subjektų (išdavimas ir perleidimas) atliekamas perduodant šias garantijas pajėgumų garantijų registre to paprašius abiem šalims (perleidžiančiajai šaliai ir priimančiajai šaliai). Faktinis nuosavybės perdavimas atliekamas įskaitant pajėgumų garantiją į priimančiojo subjekto paskyrą.

| (28) | Prekyba pajėgumų garantijomis gali vykti kaip ne biržos sandoriai arba reguliuojamose rinkose. |
| --- | --- |

(28)

Prekyba pajėgumų garantijomis gali vykti kaip ne biržos sandoriai arba reguliuojamose rinkose.

| (29) | Prekyba pajėgumų garantijomis gali būti vykdoma visą laiką nuo sertifikavimo iki galutinio pajėgumų garantijos perleidimo termino. Kaip paaiškinta 23 konstatuojamojoje dalyje, RTE praneša kiekvienam tiekėjui jo pajėgumo prievolės dydį iki tiekimo metų +2 gruodžio 1 d. Galutinis perleidimo terminas yra po 15 dienų. |
| --- | --- |

(29)

Prekyba pajėgumų garantijomis gali būti vykdoma visą laiką nuo sertifikavimo iki galutinio pajėgumų garantijos perleidimo termino. Kaip paaiškinta 23 konstatuojamojoje dalyje, RTE praneša kiekvienam tiekėjui jo pajėgumo prievolės dydį iki tiekimo metų +2 gruodžio 1 d. Galutinis perleidimo terminas yra po 15 dienų.

| (30) | Tiekėjai, kurie pranešimo apie prievolę galutinio termino dieną turi pajėgumų garantijų perviršį, palyginti su jiems tenkančia prievole, privalo pateikti viešą pardavimo pasiūlymą iki pajėgumų garantijų perleidimo galutinio termino. |
| --- | --- |

(30)

Tiekėjai, kurie pranešimo apie prievolę galutinio termino dieną turi pajėgumų garantijų perviršį, palyginti su jiems tenkančia prievole, privalo pateikti viešą pardavimo pasiūlymą iki pajėgumų garantijų perleidimo galutinio termino.

| (31) | Praėjus penkioms dienoms po pajėgumų garantijų perleidimo galutinio termino, RTE apskaičiuoja disbalansą tarp kiekvieno tiekėjo pajėgumų prievolės dydžio ir pajėgumų garantijų dydžio, nurodyto tiekėjo pajėgumų garantijų registre, ir apskaičiuoja jį atitinkantį finansinio atsiskaitymo dydį. |
| --- | --- |

(31)

Praėjus penkioms dienoms po pajėgumų garantijų perleidimo galutinio termino, RTE apskaičiuoja disbalansą tarp kiekvieno tiekėjo pajėgumų prievolės dydžio ir pajėgumų garantijų dydžio, nurodyto tiekėjo pajėgumų garantijų registre, ir apskaičiuoja jį atitinkantį finansinio atsiskaitymo dydį.

2.4.   Finansinis atsiskaitymas už skirtumus

Finansinis atsiskaitymas už skirtumus

| (32) | Pagal mechanizmą numatyta atsakomybė už faktinių verčių ir prognozuojant numatytų verčių skirtumą. |
| --- | --- |

(32)

Pagal mechanizmą numatyta atsakomybė už faktinių verčių ir prognozuojant numatytų verčių skirtumą.

| (33) | Bendroji finansinių atsiskaitymų struktūra atitinka atsiskaitymus už skirtumus, kurie atliekami labai panašiai kaip energetikos srityje (perbalansavimas arba balansavimas). Ji grindžiama principu, kad tiekėjai ir SPV finansiškai atsiskaito esant neigiamam disbalansui arba gauna finansinio atsiskaitymo sumą esant teigiamam disbalansui. Esant neigiamam disbalansui kainos sumažinamos visiems galutiniams vartotojams taikant TURPE (elektros viešojo tinklo naudojimo tarifas) (5). |
| --- | --- |

(33)

Bendroji finansinių atsiskaitymų struktūra atitinka atsiskaitymus už skirtumus, kurie atliekami labai panašiai kaip energetikos srityje (perbalansavimas arba balansavimas). Ji grindžiama principu, kad tiekėjai ir SPV finansiškai atsiskaito esant neigiamam disbalansui arba gauna finansinio atsiskaitymo sumą esant teigiamam disbalansui. Esant neigiamam disbalansui kainos sumažinamos visiems galutiniams vartotojams taikant TURPE (elektros viešojo tinklo naudojimo tarifas) (5).

perbalansavimas

balansavimas

5

| (34) | Atsiskaitymo kaina, taikoma kuriems nors tiekimo metams, priklauso nuo tam tikrų kriterijų:






  1) | kai tiekimo saugumui nekyla didelis pavojus, finansinio atsiskaitymo kaina grindžiama tik rinkos kaina (RK; arba iki tiekimo metų rengtuose aukcionuose nustatytų pajėgumų kainų aritmetiniu vidurkiu). Siekiant atsiskaityti už neigiamus skirtumus, prie šios kainos pridedamas skatinimo koeficientas (koeficientas „k“), siekiant paskatinti kreiptis į garantijų rinką, o ne laukti finansinio atsiskaitymo (teigiamų skirtumų atveju jis iš šios kainos yra atskaitomas), ir |
| --- | --- | --- |

(34)

Atsiskaitymo kaina, taikoma kuriems nors tiekimo metams, priklauso nuo tam tikrų kriterijų:

1)

kai tiekimo saugumui nekyla didelis pavojus, finansinio atsiskaitymo kaina grindžiama tik rinkos kaina (RK; arba iki tiekimo metų rengtuose aukcionuose nustatytų pajėgumų kainų aritmetiniu vidurkiu). Siekiant atsiskaityti už neigiamus skirtumus, prie šios kainos pridedamas skatinimo koeficientas (koeficientas „k“), siekiant paskatinti kreiptis į garantijų rinką, o ne laukti finansinio atsiskaitymo (teigiamų skirtumų atveju jis iš šios kainos yra atskaitomas), ir

| 2) | kai tiekimo saugumui kyla didelis pavojus (bendras skirtumas viršija didžiausią lygį, kurį turi nustatyti RTE; lygus 2 GW žemiau bendrojo įsipareigojimo abiem pirmiesiems tiekimo metams), atsiskaitymo už skirtumus kaina atitinka reguliuojamą kainą (Padmin). Ši reguliuojama kaina yra didžiausia pajėgumų kainos vertė rinkoje. |
| --- | --- |

2)

kai tiekimo saugumui kyla didelis pavojus (bendras skirtumas viršija didžiausią lygį, kurį turi nustatyti RTE; lygus 2 GW žemiau bendrojo įsipareigojimo abiem pirmiesiems tiekimo metams), atsiskaitymo už skirtumus kaina atitinka reguliuojamą kainą (Padmin). Ši reguliuojama kaina yra didžiausia pajėgumų kainos vertė rinkoje.

Padmin

| (35) | Apskaičiavus įvairius atsiskaitymo už skirtumus dydžius, SPV ir tiekėjai, kurių skirtumai yra neigiami, perveda jiems tenkančią atsiskaitymo sumą į atitinkamą fondą, o SPV ir tiekėjai, kurių skirtumai yra teigiami, gauna jiems tenkančią atsiskaitymo sumą iš atitinkamo fondo. Tačiau tam tikrų tiekimo metų teigiamų atsiskaitymų dydžių suma negali būti didesnė nei pervedimų, atliktų neigiamų finansinių atsiskaitymų tikslais, suma. Visi likučiai atsiskaitymo už skirtumus fonduose, jei jų yra, perskirstomi viešojo elektros perdavimo tinklo naudotojams, t. y. visiems galutiniams klientams. |
| --- | --- |

(35)

Apskaičiavus įvairius atsiskaitymo už skirtumus dydžius, SPV ir tiekėjai, kurių skirtumai yra neigiami, perveda jiems tenkančią atsiskaitymo sumą į atitinkamą fondą, o SPV ir tiekėjai, kurių skirtumai yra teigiami, gauna jiems tenkančią atsiskaitymo sumą iš atitinkamo fondo. Tačiau tam tikrų tiekimo metų teigiamų atsiskaitymų dydžių suma negali būti didesnė nei pervedimų, atliktų neigiamų finansinių atsiskaitymų tikslais, suma. Visi likučiai atsiskaitymo už skirtumus fonduose, jei jų yra, perskirstomi viešojo elektros perdavimo tinklo naudotojams, t. y. visiems galutiniams klientams.

| (36) | Tarp SPV atsiskaitymo už skirtumus fondų ir tiekėjų atsiskaitymo už skirtumus fondų nėra jokio kapitalo judėjimo. Taigi atsiskaitant už skirtumus nėra jokio kapitalo judėjimo tarp pajėgumų operatorių ir tiekėjų. |
| --- | --- |

(36)

Tarp SPV atsiskaitymo už skirtumus fondų ir tiekėjų atsiskaitymo už skirtumus fondų nėra jokio kapitalo judėjimo. Taigi atsiskaitant už skirtumus nėra jokio kapitalo judėjimo tarp pajėgumų operatorių ir tiekėjų.

| (37) | RTE užtikrina skirtumams išlyginti skirtų fondų (fondai, skirti atsiskaityti už sertifikavimo zonos vadovų skirtumus ir fondai, skirti atsiskaityti už tiekėjų pajėgumų perbalansavimą) administracinį, buhalterinį ir finansinį valdymą, vadovaudamasis privačios buhalterijos taisyklėmis. Todėl jis yra įpareigotas išrašyti SPV mokėtinų sumų sąskaitas ir išieškoti šias sumas, taip pat konstatuoti galimą mokėjimo įsipareigojimų neįvykdymą. |
| --- | --- |

(37)

RTE užtikrina skirtumams išlyginti skirtų fondų (fondai, skirti atsiskaityti už sertifikavimo zonos vadovų skirtumus ir fondai, skirti atsiskaityti už tiekėjų pajėgumų perbalansavimą) administracinį, buhalterinį ir finansinį valdymą, vadovaudamasis privačios buhalterijos taisyklėmis. Todėl jis yra įpareigotas išrašyti SPV mokėtinų sumų sąskaitas ir išieškoti šias sumas, taip pat konstatuoti galimą mokėjimo įsipareigojimų neįvykdymą.

fondai, skirti atsiskaityti už sertifikavimo zonos vadovų skirtumus

fondai, skirti atsiskaityti už tiekėjų pajėgumų perbalansavimą

| (38) | Energetikos reguliavimo komisija (CRE), nacionalinė energetikos sektoriaus reguliavimo komisija, yra atsakinga už atsiskaitymų už tiekėjų skirtumus kontrolę (Dekreto Nr. 2012-1405 7 straipsnis, kodifikuotas Energetikos kodekso R. 335-12 straipsniu) ir gali numatyti administracinę nuobaudą už teisinės prievolės sumokėti už skirtumus nesilaikymą. Nuobauda turi būti proporcinga ir vieniems tiekimo metams negali viršyti 120 000 EUR už pajėgumų 1 MW (Energetikos kodekso L. 335-7 straipsnis). |
| --- | --- |

(38)

Energetikos reguliavimo komisija (CRE), nacionalinė energetikos sektoriaus reguliavimo komisija, yra atsakinga už atsiskaitymų už tiekėjų skirtumus kontrolę (Dekreto Nr. 2012-1405 7 straipsnis, kodifikuotas Energetikos kodekso R. 335-12 straipsniu) ir gali numatyti administracinę nuobaudą už teisinės prievolės sumokėti už skirtumus nesilaikymą. Nuobauda turi būti proporcinga ir vieniems tiekimo metams negali viršyti 120 000 EUR už pajėgumų 1 MW (Energetikos kodekso L. 335-7 straipsnis).

2.5.   Nacionalinis teisinis pagrindas

Nacionalinis teisinis pagrindas

| (39) | Įstatymai ir kiti teisės aktai, kuriais reguliuojamas pajėgumų plėtojimo mechanizmas:






  1) | 2010 m. gruodžio 7 d. Įstatymas Nr. 2010-1488 dėl naujojo elektros rinkos organizavimo, kodifikuotas pirmiausia Energetikos kodekso L. 335-1–L. 335-7 ir L. 321-16–L. 321-17 straipsniuose; |
| --- | --- | --- |

(39)

Įstatymai ir kiti teisės aktai, kuriais reguliuojamas pajėgumų plėtojimo mechanizmas:

1)

2010 m. gruodžio 7 d. Įstatymas Nr. 2010-1488 dėl naujojo elektros rinkos organizavimo, kodifikuotas pirmiausia Energetikos kodekso L. 335-1–L. 335-7 ir L. 321-16–L. 321-17 straipsniuose;

| 2) | 2012 m. gruodžio 14 d. Dekretas Nr. 2012-1405 dėl tiekėjų indėlio į elektros tiekimo saugumą ir dėl pajėgumų prievolės mechanizmo elektros sektoriuje sukūrimo, kaip numatyta Energetikos kodekso L. 335-6 straipsnyje ir kodifikuota jo reglamentuojamojo pobūdžio dalies R. 335-1–D. 335-54 straipsniuose; |
| --- | --- |

2)

2012 m. gruodžio 14 d. Dekretas Nr. 2012-1405 dėl tiekėjų indėlio į elektros tiekimo saugumą ir dėl pajėgumų prievolės mechanizmo elektros sektoriuje sukūrimo, kaip numatyta Energetikos kodekso L. 335-6 straipsnyje ir kodifikuota jo reglamentuojamojo pobūdžio dalies R. 335-1–D. 335-54 straipsniuose;

| 3) | 2015 m. sausio 22 d. nutarimas, kuriuo nustatomos pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisyklės ir įgyvendinamas 2012 m. gruodžio 14 d. Dekreto Nr. 2012-1405 dėl tiekėjų indėlio į elektros tiekimo saugumą ir dėl pajėgumų prievolės mechanizmo elektros sektoriuje sukūrimo, 2 straipsnis ir |
| --- | --- |

3)

2015 m. sausio 22 d. nutarimas, kuriuo nustatomos pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisyklės ir įgyvendinamas 2012 m. gruodžio 14 d. Dekreto Nr. 2012-1405 dėl tiekėjų indėlio į elektros tiekimo saugumą ir dėl pajėgumų prievolės mechanizmo elektros sektoriuje sukūrimo, 2 straipsnis ir

| 4) | 2015 m. sausio 22 d. nutarimo priedas „Pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisyklės“. |
| --- | --- |

4)

2015 m. sausio 22 d. nutarimo priedas „Pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisyklės“.

| (40) | Be to, siekiant įgyvendinti Prancūzijos pasiūlytas priemones, kuriomis reaguojama į sprendime pradėti procedūrą Komisijos pareikštas pretenzijas, šie dokumentai bus iš dalies pakeisti ar papildyti, kad būtų pritaikytos visos šio sprendimo 3 skirsnyje aprašytos priemonės. |
| --- | --- |

(40)

Be to, siekiant įgyvendinti Prancūzijos pasiūlytas priemones, kuriomis reaguojama į sprendime pradėti procedūrą Komisijos pareikštas pretenzijas, šie dokumentai bus iš dalies pakeisti ar papildyti, kad būtų pritaikytos visos šio sprendimo 3 skirsnyje aprašytos priemonės.

2.6.   Gavėjai

Gavėjai

| (41) | Mechanizmo naudos gavėjai yra pajėgumų operatoriai, iš valstybės (per RTE) gaunantys pajėgumų garantijas ir turintys galimybę jas perparduoti. |
| --- | --- |

(41)

Mechanizmo naudos gavėjai yra pajėgumų operatoriai, iš valstybės (per RTE) gaunantys pajėgumų garantijas ir turintys galimybę jas perparduoti.

2.7.   Mechanizmo tikslas: tiekimo saugumas

Mechanizmo tikslas: tiekimo saugumas

| (42) | Prancūzijos taikomas rodiklis siekiant įvertinti balanso tarp elektros pasiūlos ir paklausos pažeidimo riziką yra nepakankamumo trukmės tikimybė dėl pasiūlos ir paklausos disbalanso (angl. Loss Of Load Expectation (LOLE)) priežasčių. Prancūzijos valdžios institucijos Prancūzijai nusprendė taikyti vidutinę 3 valandų per metus nepakankamumo trukmės tikimybę. |
| --- | --- |

(42)

Prancūzijos taikomas rodiklis siekiant įvertinti balanso tarp elektros pasiūlos ir paklausos pažeidimo riziką yra nepakankamumo trukmės tikimybė dėl pasiūlos ir paklausos disbalanso (angl. Loss Of Load Expectation (LOLE)) priežasčių. Prancūzijos valdžios institucijos Prancūzijai nusprendė taikyti vidutinę 3 valandų per metus nepakankamumo trukmės tikimybę.

Loss Of Load Expectation

| (43) | Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino, kad jau daugelį metų Prancūzijoje elektros suvartojimo pikas pastebimas žiemą. Prancūzijos elektros sistemai iš tiesų būdingas didelis elektros suvartojimo šiluminis jautrumas, dėl kurio užėjus žiemos šalčiams pastebimas elektros suvartojimo suintensyvėjimas. Kaip iliustruota 2 pav., šis šiluminis jautrumas pastaraisiais metais vis intensyvėjo, ypač dėl padidėjusio elektros suvartojimo, susijusio su elektriniu šildymu, taip pat dėl naujų elektros naudojimo būdų, kurie dažnai sutampa su vartojimo piku vakarais. |
| --- | --- |

(43)

Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino, kad jau daugelį metų Prancūzijoje elektros suvartojimo pikas pastebimas žiemą. Prancūzijos elektros sistemai iš tiesų būdingas didelis elektros suvartojimo šiluminis jautrumas, dėl kurio užėjus žiemos šalčiams pastebimas elektros suvartojimo suintensyvėjimas. Kaip iliustruota 2 pav., šis šiluminis jautrumas pastaraisiais metais vis intensyvėjo, ypač dėl padidėjusio elektros suvartojimo, susijusio su elektriniu šildymu, taip pat dėl naujų elektros naudojimo būdų, kurie dažnai sutampa su vartojimo piku vakarais.

| (44) | Pikas padidėja greičiau nei bendras elektros suvartojimo lygis. Be to, Prancūzijos elektros suvartojimo pikas pasižymi dideliu kintamumu, dėl kurio suvartojimo skirtumai gali būti ypač dideli (iki 20 GW skirtumas, lyginant dvejų metų suvartojimą). Todėl elektros suvartojimo piko valdymas yra esminis rūpestis, ypač atsižvelgiant į tai, kad kitos energijos rūšys keičiamos elektra.

  2 paveikslas


  Praeityje pastebėti suvartojimo pikai Prancūzijoje




  Ankstesni pastarojo dešimtmečio vartojimo pikai

  Šaltinis: RTE, Elektros pasiūlos ir paklausos Prancūzijoje balanso prognozės 2014 m. ataskaita, p. 33. |
| --- | --- |

(44)

Pikas padidėja greičiau nei bendras elektros suvartojimo lygis. Be to, Prancūzijos elektros suvartojimo pikas pasižymi dideliu kintamumu, dėl kurio suvartojimo skirtumai gali būti ypač dideli (iki 20 GW skirtumas, lyginant dvejų metų suvartojimą). Todėl elektros suvartojimo piko valdymas yra esminis rūpestis, ypač atsižvelgiant į tai, kad kitos energijos rūšys keičiamos elektra.

2 paveikslas

2 paveikslas

Praeityje pastebėti suvartojimo pikai Prancūzijoje

Praeityje pastebėti suvartojimo pikai Prancūzijoje

Ankstesni pastarojo dešimtmečio vartojimo pikai

Šaltinis: RTE, Elektros pasiūlos ir paklausos Prancūzijoje balanso prognozės 2014 m. ataskaita, p. 33.

Šaltinis:

| (45) | Pasak RTE, pasiūlos požiūriu Europai būdinga pasiūlos stagnacija ir reikšmingas elektros gamybos pajėgumų perviršis, kuriuos lemia įvairūs veiksniai. Nuo 2008 m. ekonomikos krizė sumažino elektros paklausą. Tuo pačiu metu greitai vystėsi ne rinkoje subsidijuojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos sritis, kuriai suteikiama pirmenybinė prieiga prie elektros tinklo. Be to, dėl kuro kainų kritimo suklestėjus amerikietiškų skalūnų dujų sektoriui labai atsigavo anglimis kūrenamų Europos elektrinių veikla, nes tai paskatino JAV masiškai eksportuoti į Europą anglių produkciją, kuri šiuo metu yra perteklinė. Galiausiai labai sumažėjo dujų elektrinių, kurios tapo mažiau konkurencingos nei anglimis kūrenamos elektrinės, pelningumas ir atitinkamai veikla. |
| --- | --- |

(45)

Pasak RTE, pasiūlos požiūriu Europai būdinga pasiūlos stagnacija ir reikšmingas elektros gamybos pajėgumų perviršis, kuriuos lemia įvairūs veiksniai. Nuo 2008 m. ekonomikos krizė sumažino elektros paklausą. Tuo pačiu metu greitai vystėsi ne rinkoje subsidijuojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos sritis, kuriai suteikiama pirmenybinė prieiga prie elektros tinklo. Be to, dėl kuro kainų kritimo suklestėjus amerikietiškų skalūnų dujų sektoriui labai atsigavo anglimis kūrenamų Europos elektrinių veikla, nes tai paskatino JAV masiškai eksportuoti į Europą anglių produkciją, kuri šiuo metu yra perteklinė. Galiausiai labai sumažėjo dujų elektrinių, kurios tapo mažiau konkurencingos nei anglimis kūrenamos elektrinės, pelningumas ir atitinkamai veikla.

| (46) | Šiame kontekste dėl nenumatytų klimato reiškinių kyla abejonių, kaip bus atlyginama už pajėgumus piko metu, būtinus šiam suvartojimo pikui padengti. Suvartojimo pikai pasireiškia retai, tik kelias valandas per metus, kai kuriais metais, jei temperatūra nėra labai žema, jų nebūna išvis. |
| --- | --- |

(46)

Šiame kontekste dėl nenumatytų klimato reiškinių kyla abejonių, kaip bus atlyginama už pajėgumus piko metu, būtinus šiam suvartojimo pikui padengti. Suvartojimo pikai pasireiškia retai, tik kelias valandas per metus, kai kuriais metais, jei temperatūra nėra labai žema, jų nebūna išvis.

| (47) | Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmas buvo parengtas kaip vienas iš reakcijos į šią problemą elementų, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi valdžios institucijų nustatyto tiekimo saugumo kriterijaus. Juo siekiama tuo pačiu metu suteikti būdą keisti vartotojų elgesį piko metu (reguliuojant paklausą) ir skatinti tinkamas investicijas į gamybos įrenginius ir paklausos mažinimo pajėgumus (reguliuojant pasiūlą). |
| --- | --- |

(47)

Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmas buvo parengtas kaip vienas iš reakcijos į šią problemą elementų, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi valdžios institucijų nustatyto tiekimo saugumo kriterijaus. Juo siekiama tuo pačiu metu suteikti būdą keisti vartotojų elgesį piko metu (reguliuojant paklausą) ir skatinti tinkamas investicijas į gamybos įrenginius ir paklausos mažinimo pajėgumus (reguliuojant pasiūlą).

2.8.   Biudžetas

Biudžetas

| (48) | Pajėgumų garantijų vertė nėra nustatoma administraciniu būdu – ją reguliuoja rinka. Šią prekybą laisvai vykdo mechanizme dalyvaujantys subjektai, remdamiesi savo lūkesčiais, aprėpties strategija ir turima informacija. |
| --- | --- |

(48)

Pajėgumų garantijų vertė nėra nustatoma administraciniu būdu – ją reguliuoja rinka. Šią prekybą laisvai vykdo mechanizme dalyvaujantys subjektai, remdamiesi savo lūkesčiais, aprėpties strategija ir turima informacija.

| (49) | Nepaisant decentralizuoto mechanizmo pobūdžio, dėl kurio įvertinti biudžetą tampa sudėtinga, buvo atliktas vertinimas taikant prielaidą, kad bendra pajėgumų prievolė Prancūzijos poreikiui patenkinti yra nuo 80 000 iki 95 000 MW ir kad bus išlaikyta 0,93 saugumo koeficiento vertė. Paklausa priklausys nuo Prancūzijos žemyninės dalies suvartojimo raidos, įskaitant paklausos valdymo veiksmus, kuriuos taikys elektros tiekėjai ir dėl kurių sumažės jiems tenkanti individuali prievolė. Šiuo pagrindu bendrosios operatorių pajamos pajėgumų rinkoje 2017–2026 m. laikotarpiu galėtų išsidėstyti nuo 0 iki 30 EUR/kW. Didžiausios sumos būtų metais, kuriais atsirastų poreikis statyti naujas gamybos priemones. |
| --- | --- |

(49)

Nepaisant decentralizuoto mechanizmo pobūdžio, dėl kurio įvertinti biudžetą tampa sudėtinga, buvo atliktas vertinimas taikant prielaidą, kad bendra pajėgumų prievolė Prancūzijos poreikiui patenkinti yra nuo 80 000 iki 95 000 MW ir kad bus išlaikyta 0,93 saugumo koeficiento vertė. Paklausa priklausys nuo Prancūzijos žemyninės dalies suvartojimo raidos, įskaitant paklausos valdymo veiksmus, kuriuos taikys elektros tiekėjai ir dėl kurių sumažės jiems tenkanti individuali prievolė. Šiuo pagrindu bendrosios operatorių pajamos pajėgumų rinkoje 2017–2026 m. laikotarpiu galėtų išsidėstyti nuo 0 iki 30 EUR/kW. Didžiausios sumos būtų metais, kuriais atsirastų poreikis statyti naujas gamybos priemones.

2.9.   Trukmė

Trukmė

| (50) | Pirmieji tiekimo metai prasideda 2017 m. sausio 1 d. Nukrypstant nuo bendrosios taisyklės, pagal kurią sertifikavimas vykdomas ketverius metus iki tiekimo metų, pirmųjų tiekimo metų (2017 m.) sertifikavimas prasidėjo 2015 m. balandžio 1 d. Šiuo metu, jei Prancūzijos valdžios institucijos nenumato mechanizmo pabaigos datos, Prancūzijos teisės aktuose nustatytą kasmetinį vertinimą vis dėlto atliks RTE ir reguliuotojas. Jis prireikus galės arba nurodyti peržiūrėti mechanizmą (pvz., kad jis atitiktų naujausius Europos teisės aktų pakeitimus), arba nutraukto jo taikymą, jei jis nebereikalingas (6). |
| --- | --- |

(50)

Pirmieji tiekimo metai prasideda 2017 m. sausio 1 d. Nukrypstant nuo bendrosios taisyklės, pagal kurią sertifikavimas vykdomas ketverius metus iki tiekimo metų, pirmųjų tiekimo metų (2017 m.) sertifikavimas prasidėjo 2015 m. balandžio 1 d. Šiuo metu, jei Prancūzijos valdžios institucijos nenumato mechanizmo pabaigos datos, Prancūzijos teisės aktuose nustatytą kasmetinį vertinimą vis dėlto atliks RTE ir reguliuotojas. Jis prireikus galės arba nurodyti peržiūrėti mechanizmą (pvz., kad jis atitiktų naujausius Europos teisės aktų pakeitimus), arba nutraukto jo taikymą, jei jis nebereikalingas (6).

6

2.10.   Bendras vertinimas

Bendras vertinimas

| (51) | Dėl įrenginių, kuriems taikoma pirkimo įsipareigojimo sutartis (atsinaujinančiųjų išteklių elektros šaltiniai) arba kuriems gali būti taikomas atlygio priedas, Energetikos kodekso L. 121-24 ir L. 335-5 straipsniuose numatyta, kad pajėgumų garantijų pardavimo pelnas bus išskaitomas iš jų bendrųjų viešosios paslaugos išlaidų, įskaitant kitas skirtas valstybės pagalbas, kuriomis, taikant pirkimo prievolę, finansuojama finansinio stabilumo stiprinimo priemonė. Gamintojai atitinkamai neprivalės atsiskaityti už skirtumus, jei faktinis pajėgumas bus mažesnis už sertifikuotąjį dėl nenumatytų įvykių, susijusių su turimais pirminiais ištekliais (7). |
| --- | --- |

(51)

Dėl įrenginių, kuriems taikoma pirkimo įsipareigojimo sutartis (atsinaujinančiųjų išteklių elektros šaltiniai) arba kuriems gali būti taikomas atlygio priedas, Energetikos kodekso L. 121-24 ir L. 335-5 straipsniuose numatyta, kad pajėgumų garantijų pardavimo pelnas bus išskaitomas iš jų bendrųjų viešosios paslaugos išlaidų, įskaitant kitas skirtas valstybės pagalbas, kuriomis, taikant pirkimo prievolę, finansuojama finansinio stabilumo stiprinimo priemonė. Gamintojai atitinkamai neprivalės atsiskaityti už skirtumus, jei faktinis pajėgumas bus mažesnis už sertifikuotąjį dėl nenumatytų įvykių, susijusių su turimais pirminiais ištekliais (7).

7

3.   PRIEŽASČIŲ, DĖL KURIŲ BUVO PRADĖTA PROCEDŪRA, APRAŠYMAS

PRIEŽASČIŲ, DĖL KURIŲ BUVO PRADĖTA PROCEDŪRA, APRAŠYMAS

3.1.   Valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

Valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (52) | Sprendimo pradėti procedūrą 143 konstatuojamojoje dalyje Komisija jau buvo padariusi išvadą, kad priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, dėl toliau nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(52)

Sprendimo pradėti procedūrą 143 konstatuojamojoje dalyje Komisija jau buvo padariusi išvadą, kad priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, dėl toliau nurodytų priežasčių.

3.1.1.   Priskyrimas valstybei ir finansavimas iš valstybės lėšų

Priskyrimas valstybei ir finansavimas iš valstybės lėšų

| (53) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija teigė, jog buvo galima konstatuoti valstybės lėšų suteikimą ne tik jei pinigai tiesiogiai pervedami iš valstybės ar viešosios įstaigos biudžeto, bet ir jei lėšos mechanizmui išlaikyti gaunamos iš pačių įmonių lėšų, su sąlyga, kad i) valstybė atsisako rinkti privalomas valstybės lėšas ir (arba) ii) taikant priemonę suteikti finansiniai ištekliai yra valdomi viešosios institucijos, tačiau nebūtinai nuolat yra viešosios nuosavybės dalis. |
| --- | --- |

(53)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija teigė, jog buvo galima konstatuoti valstybės lėšų suteikimą ne tik jei pinigai tiesiogiai pervedami iš valstybės ar viešosios įstaigos biudžeto, bet ir jei lėšos mechanizmui išlaikyti gaunamos iš pačių įmonių lėšų, su sąlyga, kad i) valstybė atsisako rinkti privalomas valstybės lėšas ir (arba) ii) taikant priemonę suteikti finansiniai ištekliai yra valdomi viešosios institucijos, tačiau nebūtinai nuolat yra viešosios nuosavybės dalis.

| (54) | Pirmojo aspekto atžvilgiu Prancūzijos valstybė atsisakė viešųjų išteklių, nes ji nemokamai suteikė pajėgumų sertifikatus pajėgumų operatoriams, užuot juos pardavusi (kaip NOx (8) ir Žaliųjų Rumunijos sertifikatų (9) bylose). |
| --- | --- |

(54)

Pirmojo aspekto atžvilgiu Prancūzijos valstybė atsisakė viešųjų išteklių, nes ji nemokamai suteikė pajėgumų sertifikatus pajėgumų operatoriams, užuot juos pardavusi (kaip NOx (8) ir Žaliųjų Rumunijos sertifikatų (9) bylose).

NOx

8

Žaliųjų Rumunijos sertifikatų

9

| (55) | Antrojo punkto atžvilgiu finansinius išteklius mechanizmui remti kontroliuoja valstybė (panašiai kaip bylose Vent de Colère (10) ir Essent (11)), nes: i) lėšos gaunamos iš privalomųjų valstybės nustatytų įmokų, todėl priskirtinos valstybei; ii) valstybė nustato parametrus (energijos tiekimo saugumo kriterijus ir rinkos orientacinės kainos, kuria apibrėžiama atsiskaitymo už skirtumus kaina, nustatymo metodiką), kurie daro įtaką pajėgumų kainai ir bendram sertifikatų skaičiui, jei jų kaip tokių valstybė nenustato; iii) Energetikos reguliavimo komisija (CRE) įgalioja skirti sankcijas su atsiskaitymu už skirtumus susijusių prievolių nesilaikantiems tiekėjams ir iv) perdavimo sistemos operatoriui – RTE – valstybė nurodo tvarkyti atsiskaitymo už skirtumus lėšas. |
| --- | --- |

(55)

Antrojo punkto atžvilgiu finansinius išteklius mechanizmui remti kontroliuoja valstybė (panašiai kaip bylose Vent de Colère (10) ir Essent (11)), nes: i) lėšos gaunamos iš privalomųjų valstybės nustatytų įmokų, todėl priskirtinos valstybei; ii) valstybė nustato parametrus (energijos tiekimo saugumo kriterijus ir rinkos orientacinės kainos, kuria apibrėžiama atsiskaitymo už skirtumus kaina, nustatymo metodiką), kurie daro įtaką pajėgumų kainai ir bendram sertifikatų skaičiui, jei jų kaip tokių valstybė nenustato; iii) Energetikos reguliavimo komisija (CRE) įgalioja skirti sankcijas su atsiskaitymu už skirtumus susijusių prievolių nesilaikantiems tiekėjams ir iv) perdavimo sistemos operatoriui – RTE – valstybė nurodo tvarkyti atsiskaitymo už skirtumus lėšas.

Vent de Colère

10

Essent

11

3.1.2.   Atrankusis pranašumas

Atrankusis pranašumas

| (56) | Pasak Komisijos, sprendimas Altmark (12) šiuo konkrečiu atveju netaikomas, nes viešųjų paslaugų įsipareigojimas nėra aiškiai apibrėžtas. Yra daug ir įvairių mechanizmo prievolių, atsižvelgiant į įvairius suinteresuotuosius subjektus (elektrinių operatorius, paklausos mažinimo operatorius, tiekėjus). Vertinant pajėgumų operatoriams tenkančią prievolę, sertifikavimo prievolė nėra griežtai apibrėžta atsižvelgiant į tai, kad: i) ji nėra privaloma paklausos mažinimo pajėgumams ir ii) esami gamybos įrenginių operatoriai gali rinktis savo sertifikuojamą pajėgumų lygį. |
| --- | --- |

(56)

Pasak Komisijos, sprendimas Altmark (12) šiuo konkrečiu atveju netaikomas, nes viešųjų paslaugų įsipareigojimas nėra aiškiai apibrėžtas. Yra daug ir įvairių mechanizmo prievolių, atsižvelgiant į įvairius suinteresuotuosius subjektus (elektrinių operatorius, paklausos mažinimo operatorius, tiekėjus). Vertinant pajėgumų operatoriams tenkančią prievolę, sertifikavimo prievolė nėra griežtai apibrėžta atsižvelgiant į tai, kad: i) ji nėra privaloma paklausos mažinimo pajėgumams ir ii) esami gamybos įrenginių operatoriai gali rinktis savo sertifikuojamą pajėgumų lygį.

Altmark

12

| (57) | Vadinasi, pajėgumų garantijų perleidimas yra pranašumas, o ne atlygis už viešųjų paslaugų įsipareigojimą. Šis pranašumas yra atrankusis, nes pagal mechanizmą pagalba numatyta pajėgumų operatoriams, o ne kitiems ekonomikos sektoriams. |
| --- | --- |

(57)

Vadinasi, pajėgumų garantijų perleidimas yra pranašumas, o ne atlygis už viešųjų paslaugų įsipareigojimą. Šis pranašumas yra atrankusis, nes pagal mechanizmą pagalba numatyta pajėgumų operatoriams, o ne kitiems ekonomikos sektoriams.

3.1.3.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

| (58) | Pasak Komisijos, pajėgumų plėtojimo mechanizmas galėtų paveikti konkurenciją su užsienio pajėgumų operatoriais (vadinasi, taip pat galėtų paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą) tiek, kiek Prancūzijos pajėgumų operatoriai gautų pranašumą, kurio negalėtų gauti užsienio pajėgumų operatoriai, neturintys galimybės teikti sertifikuoti savo pajėgumų. |
| --- | --- |

(58)

Pasak Komisijos, pajėgumų plėtojimo mechanizmas galėtų paveikti konkurenciją su užsienio pajėgumų operatoriais (vadinasi, taip pat galėtų paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą) tiek, kiek Prancūzijos pajėgumų operatoriai gautų pranašumą, kurio negalėtų gauti užsienio pajėgumų operatoriai, neturintys galimybės teikti sertifikuoti savo pajėgumų.

3.2.   Bendros svarbos tikslas ir būtinybė

Bendros svarbos tikslas ir būtinybė

| (59) | Prancūzijos susirūpinimas energijos gamybos pakankamumu yra visiškai susijęs su energijos poreikiu piko metu, pasitaikančiu palyginti trumpais didelio šalčio laikotarpiais dėl ypatingos Prancūzijos priklausomybės nuo elektrinio šildymo. |
| --- | --- |

(59)

Prancūzijos susirūpinimas energijos gamybos pakankamumu yra visiškai susijęs su energijos poreikiu piko metu, pasitaikančiu palyginti trumpais didelio šalčio laikotarpiais dėl ypatingos Prancūzijos priklausomybės nuo elektrinio šildymo.

| (60) | Sprendime pradėti procedūrą buvo pareikšta abejonių, susijusių su priemonės būtinybe, dėl šių priežasčių:






  1) | REGRT-E energijos gamybos pakankamumo vertinime Scenario Outlook and Adequacy Forecast (13) nustatyta, kad energijos tiekimo saugumo problema galėtų kilti tik nuo 2025 m.; |
| --- | --- | --- |

(60)

Sprendime pradėti procedūrą buvo pareikšta abejonių, susijusių su priemonės būtinybe, dėl šių priežasčių:

1)

REGRT-E energijos gamybos pakankamumo vertinime Scenario Outlook and Adequacy Forecast (13) nustatyta, kad energijos tiekimo saugumo problema galėtų kilti tik nuo 2025 m.;

Scenario Outlook and Adequacy Forecast

13

| 2) | atrodo, kad Prancūzija neištyrė kitų sprendimų nei pajėgumų plėtojimo mechanizmas, pvz., tarifų, kuriais būtų skatinama mažinti suvartojimą piko laikotarpiu, ir |
| --- | --- |

2)

atrodo, kad Prancūzija neištyrė kitų sprendimų nei pajėgumų plėtojimo mechanizmas, pvz., tarifų, kuriais būtų skatinama mažinti suvartojimą piko laikotarpiu, ir

| 3) | neatsižvelgdamas į suvartojimo paklausos mažinimui palankią reglamentavimo sistemą, suteikusią galimybę nepriklausomiems paklausos mažinimo subjektams perimti paklausos mažinimo funkcijas, kurias tradiciškai vykdė rinkoje įsitvirtinęs tiekėjas, RTE nesitiki, kad Prancūzijos paklausos mažinimo pajėgumai aiškiai ir reikšmingai padidės 2014–2019 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

3)

neatsižvelgdamas į suvartojimo paklausos mažinimui palankią reglamentavimo sistemą, suteikusią galimybę nepriklausomiems paklausos mažinimo subjektams perimti paklausos mažinimo funkcijas, kurias tradiciškai vykdė rinkoje įsitvirtinęs tiekėjas, RTE nesitiki, kad Prancūzijos paklausos mažinimo pajėgumai aiškiai ir reikšmingai padidės 2014–2019 m. laikotarpiu.

3.3.   Pagalbos tinkamumas

Pagalbos tinkamumas

| (61) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė mananti, kad mechanizmas galėjo sudaryti diskriminuojančias sąlygas skirtingiems paklausos mažinimo pajėgumams. Kalbant konkrečiau, mechanizmas gali būti taikomas dviejų tipų galios valdymui: viena vertus, numanomam paklausos mažinimo pajėgumui, kai pajėgumų kiekio atžvilgiu konkuruojančių tiekėjų pajėgumų prievolė yra sumažinama laikinai nutraukiant energijos tiekimą klientams piko valandomis nuo 10 iki 15 parų per metus; kita vertus, realiam paklausos mažinimo pajėgumui, kai (didžiųjų) vartotojų ar agreguotojų reikalaujama sertifikuoti energijos suvartojimo mažinimo potencialą ir panaudoti šiuos turimus pajėgumus (nebūtinai juos sumažinant) piko valandomis nuo 10 iki 25 parų per metus. |
| --- | --- |

(61)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė mananti, kad mechanizmas galėjo sudaryti diskriminuojančias sąlygas skirtingiems paklausos mažinimo pajėgumams. Kalbant konkrečiau, mechanizmas gali būti taikomas dviejų tipų galios valdymui: viena vertus, numanomam paklausos mažinimo pajėgumui, kai pajėgumų kiekio atžvilgiu konkuruojančių tiekėjų pajėgumų prievolė yra sumažinama laikinai nutraukiant energijos tiekimą klientams piko valandomis nuo 10 iki 15 parų per metus; kita vertus, realiam paklausos mažinimo pajėgumui, kai (didžiųjų) vartotojų ar agreguotojų reikalaujama sertifikuoti energijos suvartojimo mažinimo potencialą ir panaudoti šiuos turimus pajėgumus (nebūtinai juos sumažinant) piko valandomis nuo 10 iki 25 parų per metus.

| (62) | Be to, sprendime pradėti procedūrą Komisija kritikavo tai, kad mechanizmas nebuvo atviras visoms technologijoms, kurios galėtų prisidėti prie energijos tiekimo saugumo, ypač užsienio jungiamosioms linijoms ir (arba) pajėgumams. |
| --- | --- |

(62)

Be to, sprendime pradėti procedūrą Komisija kritikavo tai, kad mechanizmas nebuvo atviras visoms technologijoms, kurios galėtų prisidėti prie energijos tiekimo saugumo, ypač užsienio jungiamosioms linijoms ir (arba) pajėgumams.

| (63) | Komisija taip pat pabrėžė, jog kyla rizika, kad naujiems gamybos pajėgumams mechanizmas negalės būti taikomas, daugiausia dėl to, kad pajėgumų garantijoms nėra mažų kainų signalų. Komisija ypač baiminosi, kad:






  1) | palyginti maža pajėgumų garantijų galiojimo trukmė negalės duoti mažų kainų signalų; |
| --- | --- | --- |

(63)

Komisija taip pat pabrėžė, jog kyla rizika, kad naujiems gamybos pajėgumams mechanizmas negalės būti taikomas, daugiausia dėl to, kad pajėgumų garantijoms nėra mažų kainų signalų. Komisija ypač baiminosi, kad:

1)

palyginti maža pajėgumų garantijų galiojimo trukmė negalės duoti mažų kainų signalų;

| 2) | tiekėjams, ypač naujiems rinkos dalyviams, bus sunku gerokai iš anksto numatyti savo klientų portfelių raidą; |
| --- | --- |

2)

tiekėjams, ypač naujiems rinkos dalyviams, bus sunku gerokai iš anksto numatyti savo klientų portfelių raidą;

| 3) | neužteks skatinamųjų priemonių, skirtų tam, kad subjektai išlaikytų balansą prieš TM, ir |
| --- | --- |

3)

neužteks skatinamųjų priemonių, skirtų tam, kad subjektai išlaikytų balansą prieš TM, ir

| 4) | atsiskaitymo už skirtumus didžiausia kaina neatitiks naujo rinkos dalyvio išlaidų (angl. cost of new entry, toliau – CONE). |
| --- | --- |

4)

atsiskaitymo už skirtumus didžiausia kaina neatitiks naujo rinkos dalyvio išlaidų (angl. cost of new entry, toliau – CONE).

cost of new entry

3.4.   Proporcingumas

Proporcingumas

| (64) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė riziką, kad taikant mechanizmą kai kuriems pajėgumų operatoriams galėtų būti suteikta kompensacijos permoka, daugiausia dėl šių dalykų:






  1) | rizikos, kad tiekėjai pervertins energijos suvartojimą: tai yra potenciali rizika, jei individualios tiekėjų pajėgumų prievolės nėra pakankamai aiškios; |
| --- | --- | --- |

(64)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė riziką, kad taikant mechanizmą kai kuriems pajėgumų operatoriams galėtų būti suteikta kompensacijos permoka, daugiausia dėl šių dalykų:

1)

rizikos, kad tiekėjai pervertins energijos suvartojimą: tai yra potenciali rizika, jei individualios tiekėjų pajėgumų prievolės nėra pakankamai aiškios;

| 2) | kad pajėgumų kainos nustatymas gali nebūti skaidrus, ypač dėl potencialiai didelio ne biržos sandorių ir grupės vidaus sandorių skaičiaus, kuris galėtų iškreipti kainų signalą ir lemti kompensacijos permoką; |
| --- | --- |

2)

kad pajėgumų kainos nustatymas gali nebūti skaidrus, ypač dėl potencialiai didelio ne biržos sandorių ir grupės vidaus sandorių skaičiaus, kuris galėtų iškreipti kainų signalą ir lemti kompensacijos permoką;

| 3) | riboto dalyvavimo mechanizme (tarpvalstybinių pajėgumų pašalinimo ir įvairių paklausos mažinimo operatorių diskriminacijos); |
| --- | --- |

3)

riboto dalyvavimo mechanizme (tarpvalstybinių pajėgumų pašalinimo ir įvairių paklausos mažinimo operatorių diskriminacijos);

| 4) | EDF įtakos rinkoje – galimybės kaip pardavėjui dirbtinai padidinti pajėgumų garantijų vertę, taikant mažesnes kainas savo pačios prekybos padaliniui. Atsižvelgdama į tai, Komisija tiksliau nustatė tris rizikas: pajėgumų sulaikymo riziką, pajėgumų garantijų sulaikymo riziką ir kainų skirtumo mažinimo riziką. |
| --- | --- |

4)

EDF įtakos rinkoje – galimybės kaip pardavėjui dirbtinai padidinti pajėgumų garantijų vertę, taikant mažesnes kainas savo pačios prekybos padaliniui. Atsižvelgdama į tai, Komisija tiksliau nustatė tris rizikas: pajėgumų sulaikymo riziką, pajėgumų garantijų sulaikymo riziką ir kainų skirtumo mažinimo riziką.

3.5.   Neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai prevencija

Neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai prevencija

| (65) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė keletą problemų, susijusių su galimais konkurencijos iškraipymais tiek elektros gamybos, tiek tiekimo srityje. |
| --- | --- |

(65)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė keletą problemų, susijusių su galimais konkurencijos iškraipymais tiek elektros gamybos, tiek tiekimo srityje.

| (66) | Komisija išreiškė susirūpinimą dėl esamos didelės informacijos asimetrijos. Didieji vertikaliai integruoti tiekėjai, ypač tie, kurie jau yra Prancūzijos rinkoje, gali gauti pranašumą dėl to, kad geriau išmano rinką, ypač turimus pajėgumų išteklius, tiekimo poreikius ir kainas. Todėl jie gali patikimiau prognozuoti ir efektyviau veikti, laikydamiesi nustatytų mechanizmo prievolių. |
| --- | --- |

(66)

Komisija išreiškė susirūpinimą dėl esamos didelės informacijos asimetrijos. Didieji vertikaliai integruoti tiekėjai, ypač tie, kurie jau yra Prancūzijos rinkoje, gali gauti pranašumą dėl to, kad geriau išmano rinką, ypač turimus pajėgumų išteklius, tiekimo poreikius ir kainas. Todėl jie gali patikimiau prognozuoti ir efektyviau veikti, laikydamiesi nustatytų mechanizmo prievolių.

| (67) | Taip pat dėl informacijos asimetrijos tikriausiai bus sudėtingiau naujiems rinkos dalyviams įvertinti savo klientų būsimuosius portfelius, nors šis įvertinimas yra esminis norint apskaičiuoti pajėgumų garantijų poreikį. |
| --- | --- |

(67)

Taip pat dėl informacijos asimetrijos tikriausiai bus sudėtingiau naujiems rinkos dalyviams įvertinti savo klientų būsimuosius portfelius, nors šis įvertinimas yra esminis norint apskaičiuoti pajėgumų garantijų poreikį.

| (68) | Komisija būgštavo ir dėl galimybės dominuojančiam rinkoje įsitvirtinusiam operatoriui išlaikyti pajėgumus. |
| --- | --- |

(68)

Komisija būgštavo ir dėl galimybės dominuojančiam rinkoje įsitvirtinusiam operatoriui išlaikyti pajėgumus.

| (69) | Komisija taip pat pareiškė, kad yra rizika, jog rinkoje įsitvirtinęs operatorius turės galimybę išlaikyti pajėgumų garantijas. |
| --- | --- |

(69)

Komisija taip pat pareiškė, kad yra rizika, jog rinkoje įsitvirtinęs operatorius turės galimybę išlaikyti pajėgumų garantijas.

| (70) | Be to, Komisija nurodė, kad kyla konkurentų šalinimo rizika dominuojančiam rinkoje įsitvirtinusiam operatoriui nustatant kainas (jam taikant pajamų maržos arba kainų skirtumo mažinimą, agresyvią kainodarą). |
| --- | --- |

(70)

Be to, Komisija nurodė, kad kyla konkurentų šalinimo rizika dominuojančiam rinkoje įsitvirtinusiam operatoriui nustatant kainas (jam taikant pajamų maržos arba kainų skirtumo mažinimą, agresyvią kainodarą).

| (71) | Komisija pabrėžė, kad kainų signalų nebuvimas ilgiuoju laikotarpiu gali sukurti arba sustiprinti kliūtis į rinką patekti naujiems gamintojams. Naujų rinkos dalyvių ilgalaikės investicijos gali reikalauti tam tikro kainų numatomumo kelerių metų laikotarpiu, o vienų metų laikotarpiui sertifikuotos garantijos to užtikrinti negali. |
| --- | --- |

(71)

Komisija pabrėžė, kad kainų signalų nebuvimas ilgiuoju laikotarpiu gali sukurti arba sustiprinti kliūtis į rinką patekti naujiems gamintojams. Naujų rinkos dalyvių ilgalaikės investicijos gali reikalauti tam tikro kainų numatomumo kelerių metų laikotarpiu, o vienų metų laikotarpiui sertifikuotos garantijos to užtikrinti negali.

| (72) | Be to, Komisija pakartojo savo poziciją dėl sumažėjusios konkurencijos taikant mechanizmą dėl to, kad iš jo pašalinti tam tikrų tipų pajėgumų operatoriai (tarpvalstybiniai pajėgumai, diskriminuojančios nuostatos paklausos mažinimo pajėgumų operatorių atžvilgiu). |
| --- | --- |

(72)

Be to, Komisija pakartojo savo poziciją dėl sumažėjusios konkurencijos taikant mechanizmą dėl to, kad iš jo pašalinti tam tikrų tipų pajėgumų operatoriai (tarpvalstybiniai pajėgumai, diskriminuojančios nuostatos paklausos mažinimo pajėgumų operatorių atžvilgiu).

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS IR PRANCŪZIJOS KOMENTARAI

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS IR PRANCŪZIJOS KOMENTARAI

| (73) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių, išskyrus Prancūzijos valstybę, RTE ir CRE, gavo 18 atsakymų konsultacijų dėl sprendimo pradėti procedūrą laikotarpiu. Dalis jų atsakė tik pasibaigus nustatytam laikotarpiui. |
| --- | --- |

(73)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių, išskyrus Prancūzijos valstybę, RTE ir CRE, gavo 18 atsakymų konsultacijų dėl sprendimo pradėti procedūrą laikotarpiu. Dalis jų atsakė tik pasibaigus nustatytam laikotarpiui.

| (74) | Įvairios pastabos toliau suskirstytos pagal nurodytas temas. Jos bus nagrinėjamos vertinant priemonę, tačiau neteikiant jokių aiškių nuorodų į jas. |
| --- | --- |

(74)

Įvairios pastabos toliau suskirstytos pagal nurodytas temas. Jos bus nagrinėjamos vertinant priemonę, tačiau neteikiant jokių aiškių nuorodų į jas.

4.1.   Valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

Valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (75) | Respondentai skirstomi pagal tai, kaip jie įvertino mechanizmo pagalbą. Pusė jų mano, kad priemonė yra reali arba numanoma valstybės pagalba, nepaisydami Komisijos svarstymų šiuo klausimu; kita pusė mano, kad mechanizmas nėra valstybės pagalba dėl toliau nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(75)

Respondentai skirstomi pagal tai, kaip jie įvertino mechanizmo pagalbą. Pusė jų mano, kad priemonė yra reali arba numanoma valstybės pagalba, nepaisydami Komisijos svarstymų šiuo klausimu; kita pusė mano, kad mechanizmas nėra valstybės pagalba dėl toliau nurodytų priežasčių.

| (76) | Du respondentai pateikia aiškią nuorodą į 2015 m. spalio 9 d. Prancūzijos Valstybės Tarybos sprendimą Nr. 369417 (Nacionalinės mažmeninių energetikos operatorių asociacijos, arba ANODE (14), pateiktas skundas), kuriame Valstybės Taryba nurodė mananti, kad siūlomas pajėgumų plėtojimo mechanizmas neturi valstybės pagalbos charakteristikų. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat nurodė į Valstybės Tarybos išvadas toje pačioje byloje (15). |
| --- | --- |

(76)

Du respondentai pateikia aiškią nuorodą į 2015 m. spalio 9 d. Prancūzijos Valstybės Tarybos sprendimą Nr. 369417 (Nacionalinės mažmeninių energetikos operatorių asociacijos, arba ANODE (14), pateiktas skundas), kuriame Valstybės Taryba nurodė mananti, kad siūlomas pajėgumų plėtojimo mechanizmas neturi valstybės pagalbos charakteristikų. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat nurodė į Valstybės Tarybos išvadas toje pačioje byloje (15).

14

15

| (77) | Prancūzijos valdžios institucijų argumentai dėl priemonės laikymo valstybės pagalba turi būti vertinami kartu su tais, kurie paminėti sprendime pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(77)

Prancūzijos valdžios institucijų argumentai dėl priemonės laikymo valstybės pagalba turi būti vertinami kartu su tais, kurie paminėti sprendime pradėti procedūrą.

| (78) | Prancūzijos valdžios institucijos nusprendė vykdyti išsamią tyrimo procedūrą su Europos Komisija nesiremdamos šia informacija. Jos susitelkė į priemonių, kuriomis galima užtikrinti pajėgumų plėtojimo mechanizmo suderinamumą su vidaus rinka, siūlymą, neatsižvelgdamos į klausimą, ar mechanizmas yra valstybės pagalba. Tačiau dėl išsamumo Prancūzijos argumentai dėl priemonės laikymo valstybės pagalba toliau pateikiami. |
| --- | --- |

(78)

Prancūzijos valdžios institucijos nusprendė vykdyti išsamią tyrimo procedūrą su Europos Komisija nesiremdamos šia informacija. Jos susitelkė į priemonių, kuriomis galima užtikrinti pajėgumų plėtojimo mechanizmo suderinamumą su vidaus rinka, siūlymą, neatsižvelgdamos į klausimą, ar mechanizmas yra valstybės pagalba. Tačiau dėl išsamumo Prancūzijos argumentai dėl priemonės laikymo valstybės pagalba toliau pateikiami.

4.1.1.   Priskyrimas valstybei ir finansavimas iš valstybės lėšų

Priskyrimas valstybei ir finansavimas iš valstybės lėšų

4.1.1.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (79) | Du paklausos mažinimo agreguotojai, dvi vertikaliai integruotos elektros bendrovės ir Prancūzijos elektros tiekėjų sąjunga mano, kad priemonė nėra finansuojama valstybės lėšomis. Šie respondentai pirmiausia pareiškia manantys, kad atitinkamos lėšos juda tiesiogiai tik tarp privačių operatorių; RTE nepriklauso atsiskaitymo už skirtumus lėšos ir jis jomis nedisponuoja. |
| --- | --- |

(79)

Du paklausos mažinimo agreguotojai, dvi vertikaliai integruotos elektros bendrovės ir Prancūzijos elektros tiekėjų sąjunga mano, kad priemonė nėra finansuojama valstybės lėšomis. Šie respondentai pirmiausia pareiškia manantys, kad atitinkamos lėšos juda tiesiogiai tik tarp privačių operatorių; RTE nepriklauso atsiskaitymo už skirtumus lėšos ir jis jomis nedisponuoja.

| (80) | Be to, pasak šių respondentų, šių išteklių valdymo taisykles būtų galima palyginti su taisyklėmis, kuriomis apibrėžiamas skirtumų derinimas taikant balanso atsakomybės priemonę energijos rinkoje. |
| --- | --- |

(80)

Be to, pasak šių respondentų, šių išteklių valdymo taisykles būtų galima palyginti su taisyklėmis, kuriomis apibrėžiamas skirtumų derinimas taikant balanso atsakomybės priemonę energijos rinkoje.

| (81) | EDF priduria, kad Prancūzijos valstybės vaidmuo mechanizmo atžvilgiu apsiriboja konkrečios reguliavimo sistemos, kurioje aktyvūs tik privatūs operatoriai, nustatymu. Pasak EDF, nustatant pajėgumų plėtojimo mechanizmą, Prancūzijos valstybė iš tiesų pasinaudoja savo viešosios valdžios prerogatyvomis ir veikia kaip rinkos reguliuotojas. |
| --- | --- |

(81)

EDF priduria, kad Prancūzijos valstybės vaidmuo mechanizmo atžvilgiu apsiriboja konkrečios reguliavimo sistemos, kurioje aktyvūs tik privatūs operatoriai, nustatymu. Pasak EDF, nustatant pajėgumų plėtojimo mechanizmą, Prancūzijos valstybė iš tiesų pasinaudoja savo viešosios valdžios prerogatyvomis ir veikia kaip rinkos reguliuotojas.

| (82) | EDF teigimu, pajėgumų plėtojimo mechanizmas taip pat aiškiai skiriasi nuo sistemos byloje Komisija / Nyderlandų Karalystė (NOx) (16), kurioje Nyderlandų valstybė išduodavo tikrus taršos leidimus, leidusius išvengti baudų mokėjimo ir turėjusius rinkos vertę nuo to momento, kai juos suteikdavo valstybė. Todėl sertifikatai neturi jokios vertės Prancūzijos valstybės ir pajėgumų operatorių santykio atžvilgiu. |
| --- | --- |

(82)

EDF teigimu, pajėgumų plėtojimo mechanizmas taip pat aiškiai skiriasi nuo sistemos byloje Komisija / Nyderlandų Karalystė (NOx) (16), kurioje Nyderlandų valstybė išduodavo tikrus taršos leidimus, leidusius išvengti baudų mokėjimo ir turėjusius rinkos vertę nuo to momento, kai juos suteikdavo valstybė. Todėl sertifikatai neturi jokios vertės Prancūzijos valstybės ir pajėgumų operatorių santykio atžvilgiu.

Komisija / Nyderlandų Karalystė

NOx

16

4.1.1.2.   Prancūzijos pastabos

Prancūzijos pastabos

| (83) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, valstybė nenustato pajėgumų garantijų kainos, vadinasi, nereguliuoja pajamų, kurias galėtų gauti pajėgumų operatoriai, pardavę savo sertifikatus. Valstybė taip pat nereguliuoja rinkoje siūlomų produktų kiekio. Priešingai, taikant decentralizuotą mechanizmą sertifikatų kainą ir kiekį nustato rinka. Vadinasi, su pajėgumų plėtojimo mechanizmu susijęs kapitalo judėjimas vyksta tarp privatinės teisės subjektų be jokios valstybės kontrolės. |
| --- | --- |

(83)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, valstybė nenustato pajėgumų garantijų kainos, vadinasi, nereguliuoja pajamų, kurias galėtų gauti pajėgumų operatoriai, pardavę savo sertifikatus. Valstybė taip pat nereguliuoja rinkoje siūlomų produktų kiekio. Priešingai, taikant decentralizuotą mechanizmą sertifikatų kainą ir kiekį nustato rinka. Vadinasi, su pajėgumų plėtojimo mechanizmu susijęs kapitalo judėjimas vyksta tarp privatinės teisės subjektų be jokios valstybės kontrolės.

| (84) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad kapitalo judėjimas, susijęs su atsiskaitymu už skirtumus, priemonėje turėtų būti labai nedidelės apimties (atsižvelgiant į skatinamąsias priemones užtikrinti savo balansą pradinės grandies rinkoje) ir negalėtų būti laikomas valstybės lėšomis arba valstybės kontroliuojamomis lėšomis. Pajėgumų plėtojimo mechanizmui numatytas atsiskaitymas už skirtumus atitinka šiuo metu Europoje taikomą identišką modelį, galiojantį energetikos rinkoje vykdomiems atsiskaitymams už skirtumus (angl. electricity balancing settlement mechanisms). |
| --- | --- |

(84)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad kapitalo judėjimas, susijęs su atsiskaitymu už skirtumus, priemonėje turėtų būti labai nedidelės apimties (atsižvelgiant į skatinamąsias priemones užtikrinti savo balansą pradinės grandies rinkoje) ir negalėtų būti laikomas valstybės lėšomis arba valstybės kontroliuojamomis lėšomis. Pajėgumų plėtojimo mechanizmui numatytas atsiskaitymas už skirtumus atitinka šiuo metu Europoje taikomą identišką modelį, galiojantį energetikos rinkoje vykdomiems atsiskaitymams už skirtumus (angl. electricity balancing settlement mechanisms).

electricity balancing settlement mechanisms

| (85) | Prancūzijos valdžios institucijos taip pat argumentuoja, kad mechanizmas yra panašesnis į nagrinėjamąjį byloje PreussenElektra (17) nei į nagrinėjamuosius bylose Vent de Colère (18) ir Essent (19). Kaip ir byloje PreussenElektra, bet, priešingai nei byloje Vent de Colère, pagal pajėgumo mechanizmą nėra numatytas kompensacijos tiekėjams mechanizmas. Ir, priešingai nei byloje Essent, i) kapitalo judėjimas nuolat išlieka privačių subjektų (tiekėjų ir pajėgumų operatorių) nuosavybe; ii) kapitalas nėra gaunamas iš kokio nors mokesčio. Valstybės lėšų buvimo faktas ginčytinas dar ir dėl to, kad, priešingai nei byloje PreussenElektra, pajėgumų garantijoms nenumatyta jokia mažiausia pirkimo kaina. |
| --- | --- |

(85)

Prancūzijos valdžios institucijos taip pat argumentuoja, kad mechanizmas yra panašesnis į nagrinėjamąjį byloje PreussenElektra (17) nei į nagrinėjamuosius bylose Vent de Colère (18) ir Essent (19). Kaip ir byloje PreussenElektra, bet, priešingai nei byloje Vent de Colère, pagal pajėgumo mechanizmą nėra numatytas kompensacijos tiekėjams mechanizmas. Ir, priešingai nei byloje Essent, i) kapitalo judėjimas nuolat išlieka privačių subjektų (tiekėjų ir pajėgumų operatorių) nuosavybe; ii) kapitalas nėra gaunamas iš kokio nors mokesčio. Valstybės lėšų buvimo faktas ginčytinas dar ir dėl to, kad, priešingai nei byloje PreussenElektra, pajėgumų garantijoms nenumatyta jokia mažiausia pirkimo kaina.

PreussenElektra

17

Vent de Colère

18

Essent

19

PreussenElektra

Vent de Colère

Essent

PreussenElektra

| (86) | Be to, pasak institucijų, pajėgumų garantijų perleidimas negalėtų būti laikomas valstybinių lėšų atsisakymu. Valstybė iš tiesų neatsisako jokių lėšų, nes garantijos sertifikatų rinkos vertė gali atsirasti i) arba iš susigrąžinamo pagrindinio turto vidinės vertės, ii) arba dėl jų reto išleidimo. Šių dviejų dalykų valstybė nekontroliuoja. Tai atskiria šią bylą nuo NOx ir Rumunijos žaliųjų sertifikatų bylų, kuriose sertifikatai galėjo būti atitinkamai parduoti aukcionuose arba turėjo mažiausią vertę. |
| --- | --- |

(86)

Be to, pasak institucijų, pajėgumų garantijų perleidimas negalėtų būti laikomas valstybinių lėšų atsisakymu. Valstybė iš tiesų neatsisako jokių lėšų, nes garantijos sertifikatų rinkos vertė gali atsirasti i) arba iš susigrąžinamo pagrindinio turto vidinės vertės, ii) arba dėl jų reto išleidimo. Šių dviejų dalykų valstybė nekontroliuoja. Tai atskiria šią bylą nuo NOx ir Rumunijos žaliųjų sertifikatų bylų, kuriose sertifikatai galėjo būti atitinkamai parduoti aukcionuose arba turėjo mažiausią vertę.

NOx

Rumunijos žaliųjų sertifikatų

| (87) | Galiausiai Rumunijos atveju įstatymu tiekėjai įpareigojami perkelti žaliųjų sertifikatų įsigijimo išlaidas vartotojams. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ESTT) byloje Vent de Colère laikėsi panašaus požiūrio, kad tiekėjai buvo tik finansiniai tarpininkai (viešosios elektros tiekimo paslaugos indėlis (20) užtikrinant jiems tenkančių papildomų išlaidų kompensavimą). Priešingai, taikant Prancūzijos mechanizmą tiekėjai gali visiškai laisvai pasirinkti, kaip jie perkels kainas vartotojams. Joks mechanizmas neužtikrina tiekėjams papildomų išlaidų kompensavimo, susijusio su pajėgumų garantijų pirkimu. |
| --- | --- |

(87)

Galiausiai Rumunijos atveju įstatymu tiekėjai įpareigojami perkelti žaliųjų sertifikatų įsigijimo išlaidas vartotojams. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ESTT) byloje Vent de Colère laikėsi panašaus požiūrio, kad tiekėjai buvo tik finansiniai tarpininkai (viešosios elektros tiekimo paslaugos indėlis (20) užtikrinant jiems tenkančių papildomų išlaidų kompensavimą). Priešingai, taikant Prancūzijos mechanizmą tiekėjai gali visiškai laisvai pasirinkti, kaip jie perkels kainas vartotojams. Joks mechanizmas neužtikrina tiekėjams papildomų išlaidų kompensavimo, susijusio su pajėgumų garantijų pirkimu.

Vent de Colère

20

4.1.2.   Atrankusis pranašumas

Atrankusis pranašumas

4.1.2.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (88) | Viena bendrovė, kuri daugiausia aktyviai veikia Prancūzijoje, kartu su EDF mano, kad mechanizmas yra viešųjų paslaugų įsipareigojimas. Ši bendrovė pateikia nuorodą į Komisijos sprendimą byloje N475/2003 dėl viešojo pirkimo, susijusio su nauju energijos gamybos pajėgumu Airijoje (21). |
| --- | --- |

(88)

Viena bendrovė, kuri daugiausia aktyviai veikia Prancūzijoje, kartu su EDF mano, kad mechanizmas yra viešųjų paslaugų įsipareigojimas. Ši bendrovė pateikia nuorodą į Komisijos sprendimą byloje N475/2003 dėl viešojo pirkimo, susijusio su nauju energijos gamybos pajėgumu Airijoje (21).

21

| (89) | Pasak EDF, kai sertifikavimo operacija atitinka turimų išteklių įsipareigojimą, ji yra atlygis už pajėgumų operatorių suteiktą paslaugą, o ne, kaip teigiama, nemokamai suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(89)

Pasak EDF, kai sertifikavimo operacija atitinka turimų išteklių įsipareigojimą, ji yra atlygis už pajėgumų operatorių suteiktą paslaugą, o ne, kaip teigiama, nemokamai suteiktas pranašumas.

| (90) | Be to, EDF ir kita vertikaliai integruota bendrovė mano, kad pajėgumų plėtojimo mechanizmas nesuteikia pajėgumų operatoriams jokio atrankiojo pranašumo. Jų nuomone, įvairių mechanizmu suinteresuotų subjektų faktinė ir teisinė situacija yra identiška, jie traktuojami visiškai vienodai: jiems atlyginama vienodai neatsižvelgiant į naudojamas technologijas. Vadinasi, joks operatorius neturės pranašumo dėl savo gamybos tinklo specifikos. |
| --- | --- |

(90)

Be to, EDF ir kita vertikaliai integruota bendrovė mano, kad pajėgumų plėtojimo mechanizmas nesuteikia pajėgumų operatoriams jokio atrankiojo pranašumo. Jų nuomone, įvairių mechanizmu suinteresuotų subjektų faktinė ir teisinė situacija yra identiška, jie traktuojami visiškai vienodai: jiems atlyginama vienodai neatsižvelgiant į naudojamas technologijas. Vadinasi, joks operatorius neturės pranašumo dėl savo gamybos tinklo specifikos.

| (91) | Pasak EDF, klaidinga tvirtinti, kad šis vadinamasis pranašumas būtų atrankusis, nes pagal pajėgumų plėtojimo mechanizmą „pagalba numatyta pajėgumų operatoriams, o ne kitiems ekonominiams sektoriams“. Vadinasi, Komisija neatsižvelgia į pajėgumų plėtojimo mechanizmo charakteristikas (t. y. ar jis yra visą rinką apimantis (angl. market-wide), ar technologiškai neutralus (angl. technology neutral)). Į jas neatsižvelgiama ir ESTT bylose, kuriose priemonės atrankumas vertinamas lyginant su kitomis įmonėmis, kurių faktinė ir teisinė situacija yra panaši. |
| --- | --- |

(91)

Pasak EDF, klaidinga tvirtinti, kad šis vadinamasis pranašumas būtų atrankusis, nes pagal pajėgumų plėtojimo mechanizmą „pagalba numatyta pajėgumų operatoriams, o ne kitiems ekonominiams sektoriams“. Vadinasi, Komisija neatsižvelgia į pajėgumų plėtojimo mechanizmo charakteristikas (t. y. ar jis yra visą rinką apimantis (angl. market-wide), ar technologiškai neutralus (angl. technology neutral)). Į jas neatsižvelgiama ir ESTT bylose, kuriose priemonės atrankumas vertinamas lyginant su kitomis įmonėmis, kurių faktinė ir teisinė situacija yra panaši.

market-wide

technology neutral

4.1.2.2.   Prancūzijos pastabos

Prancūzijos pastabos

| (92) | Visų pirma, pasak institucijų, sertifikatų skyrimas taikant pajėgumų plėtojimo mechanizmą iš tiesų yra atlygis už turimų išteklių įsipareigojimą intensyvaus suvartojimo valandomis arba esant didelei elektros sistemos apkrovai. |
| --- | --- |

(92)

Visų pirma, pasak institucijų, sertifikatų skyrimas taikant pajėgumų plėtojimo mechanizmą iš tiesų yra atlygis už turimų išteklių įsipareigojimą intensyvaus suvartojimo valandomis arba esant didelei elektros sistemos apkrovai.

| (93) | Antra, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad viešųjų paslaugų įsipareigojimas yra tinkamai apibrėžtas. Vertinant paklausos mažinimo pajėgumus, tai, kad jiems sertifikavimas neprivalomas, palengvina jų operatorių dalyvavimą pajėgumų plėtojimo mechanizme. Gamybos įrenginių atžvilgiu sertifikavimo proceso deklaruojamoji sudedamoji dalis nekelia abejonių dėl tikslaus viešųjų paslaugų įsipareigojimo pobūdžio: esant mėginimų manipuliuoti rinka CRE galės taikyti reikiamas sankcijas, ypač jei subjektas nepakankamai įvertintų savo pajėgumus, kad galėtų daryti spaudimą padidinti šių pajėgumų garantijų kainas. |
| --- | --- |

(93)

Antra, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad viešųjų paslaugų įsipareigojimas yra tinkamai apibrėžtas. Vertinant paklausos mažinimo pajėgumus, tai, kad jiems sertifikavimas neprivalomas, palengvina jų operatorių dalyvavimą pajėgumų plėtojimo mechanizme. Gamybos įrenginių atžvilgiu sertifikavimo proceso deklaruojamoji sudedamoji dalis nekelia abejonių dėl tikslaus viešųjų paslaugų įsipareigojimo pobūdžio: esant mėginimų manipuliuoti rinka CRE galės taikyti reikiamas sankcijas, ypač jei subjektas nepakankamai įvertintų savo pajėgumus, kad galėtų daryti spaudimą padidinti šių pajėgumų garantijų kainas.

| (94) | Kadangi pajėgumų plėtojimo mechanizmas technologiniu požiūriu yra neutralus, institucijos mano, kad jis nesuteikia jokio atrankiojo pranašumo tam tikrai gamybos arba paklausos mažinimo technologijai. |
| --- | --- |

(94)

Kadangi pajėgumų plėtojimo mechanizmas technologiniu požiūriu yra neutralus, institucijos mano, kad jis nesuteikia jokio atrankiojo pranašumo tam tikrai gamybos arba paklausos mažinimo technologijai.

| (95) | Pasak Prancūzijos, Komisijos, kuri, kaip manoma, laikosi nuomonės, jog pajėgumų plėtojimo mechanizmas yra atrankusis tiek, kiek jis taikomas tik pajėgumų operatoriams (o ne kitiems ekonomikos sektoriams), požiūris reikštų, kad bet kokia vienam sektoriui taikoma priemonė pagal savo prigimtį yra atrankioji. |
| --- | --- |

(95)

Pasak Prancūzijos, Komisijos, kuri, kaip manoma, laikosi nuomonės, jog pajėgumų plėtojimo mechanizmas yra atrankusis tiek, kiek jis taikomas tik pajėgumų operatoriams (o ne kitiems ekonomikos sektoriams), požiūris reikštų, kad bet kokia vienam sektoriui taikoma priemonė pagal savo prigimtį yra atrankioji.

4.1.3.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

4.1.3.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (96) | Nė vienas respondentas nepateikė pastabų šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(96)

Nė vienas respondentas nepateikė pastabų šiuo klausimu.

4.1.3.2.   Prancūzijos pastabos

Prancūzijos pastabos

| (97) | Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad pajėgumų plėtojimo mechanizmas neturės įtakos elektros rinkai nei šalies mastu, nei sąveikaujant su kaimyninėmis šalimis, ši rinka ir toliau veiks taip, kaip veikė iki šiol. Jos pirmiausia laikosi nuomonės, kad pajėgumų rinka nepakeis elektros kainos neatidėliotinų sandorių rinkoje. |
| --- | --- |

(97)

Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad pajėgumų plėtojimo mechanizmas neturės įtakos elektros rinkai nei šalies mastu, nei sąveikaujant su kaimyninėmis šalimis, ši rinka ir toliau veiks taip, kaip veikė iki šiol. Jos pirmiausia laikosi nuomonės, kad pajėgumų rinka nepakeis elektros kainos neatidėliotinų sandorių rinkoje.

4.2.   Bendros svarbos tikslas ir būtinybė

Bendros svarbos tikslas ir būtinybė

4.2.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (98) | Respondentai dažniausiai laikosi nuomonės, kad mechanizmas yra būtinas ir kad jis turėtų būti neatskiriama rinkos organizavimo dalis. Tik trys respondentai nesutinka, kad priemonė yra būtina, nes:






  1) | RTE 2015 m. atliktoje energijos gamybos pakankamumo analizėje nenumatyta jokių nepakankamumo problemų; |
| --- | --- | --- |

(98)

Respondentai dažniausiai laikosi nuomonės, kad mechanizmas yra būtinas ir kad jis turėtų būti neatskiriama rinkos organizavimo dalis. Tik trys respondentai nesutinka, kad priemonė yra būtina, nes:

1)

RTE 2015 m. atliktoje energijos gamybos pakankamumo analizėje nenumatyta jokių nepakankamumo problemų;

| 2) | šiuo metu Prancūzijoje pajėgumai yra viršijami. Tai įrodo aplinkybė, kad 2017 m. sertifikuotų pajėgumų apimtis viršija apimtį, reikalingą norint reaguoti į suvartojimo piką, ir |
| --- | --- |

2)

šiuo metu Prancūzijoje pajėgumai yra viršijami. Tai įrodo aplinkybė, kad 2017 m. sertifikuotų pajėgumų apimtis viršija apimtį, reikalingą norint reaguoti į suvartojimo piką, ir

| 3) | pastaraisiais metais suvartojimas sumažėjo, o suvartojimo pikas yra stabilus (RTE buvo numačiusi, kad piko metu energijos suvartojimas padidės). |
| --- | --- |

3)

pastaraisiais metais suvartojimas sumažėjo, o suvartojimo pikas yra stabilus (RTE buvo numačiusi, kad piko metu energijos suvartojimas padidės).

4.2.2.   Prancūzijos pastabos

Prancūzijos pastabos

4.2.2.1.   Dėl tiekimo saugumo

Dėl tiekimo saugumo

| (99) | Pasak institucijų, paskutiniuose RTE tyrimuose buvo tinkamai apibrėžtas tiekimo saugumo rodiklis ir nustatyta tam tikra nepakankamumo rizika: paskutinėje RTE balanso prognozėje, sudarytoje iki mechanizmo įsigaliojimo (2014 m.), pateiktame šio tyrimo bazinio lygio scenarijuje 2016–2017 m. žiemos laikotarpiu nustatytas 2 GW skirtumo trūkumas. Šis skirtumas 2015 m. balanso prognozėje 2017–2018 m. žiemai buvo sumažintas iki 200 MW, tačiau tik dėl signalo, atsiradusio pritaikius mechanizmą. Teigiama, kad šias analizes patvirtina Pentalateral Energy Forum analizės. |
| --- | --- |

(99)

Pasak institucijų, paskutiniuose RTE tyrimuose buvo tinkamai apibrėžtas tiekimo saugumo rodiklis ir nustatyta tam tikra nepakankamumo rizika: paskutinėje RTE balanso prognozėje, sudarytoje iki mechanizmo įsigaliojimo (2014 m.), pateiktame šio tyrimo bazinio lygio scenarijuje 2016–2017 m. žiemos laikotarpiu nustatytas 2 GW skirtumo trūkumas. Šis skirtumas 2015 m. balanso prognozėje 2017–2018 m. žiemai buvo sumažintas iki 200 MW, tačiau tik dėl signalo, atsiradusio pritaikius mechanizmą. Teigiama, kad šias analizes patvirtina Pentalateral Energy Forum analizės.

Pentalateral Energy Forum

| (100) | Kita vertus, ENTSO-E atliktas tinkamumo tyrimas (ataskaita Scenario Outlook and Adequacy Forecast) buvo grindžiamas deterministine metodika: suvartojimo pikas dėl šalčio bangų ir šiluminio jautrumo vertinime nebuvo modeliuojamas. Rezultatų skirtumai atsiranda dėl šių metodinių skirtumų. Tikslinė metodika, kurią siekia taikyti ENTSO-E, sumažins skirtumus tarp įvairių prognozuojamų finansinių metų. Šiuo požiūriu ataskaita Mid-Term Adequacy Forecast, kurią 2016 m. paskelbė ENTSO-E (22) ir kuri yra pirmoji versija, grindžiama tikimybių metodika, atitinka PLEF ir RTE tyrimo rezultatus. |
| --- | --- |

(100)

Kita vertus, ENTSO-E atliktas tinkamumo tyrimas (ataskaita Scenario Outlook and Adequacy Forecast) buvo grindžiamas deterministine metodika: suvartojimo pikas dėl šalčio bangų ir šiluminio jautrumo vertinime nebuvo modeliuojamas. Rezultatų skirtumai atsiranda dėl šių metodinių skirtumų. Tikslinė metodika, kurią siekia taikyti ENTSO-E, sumažins skirtumus tarp įvairių prognozuojamų finansinių metų. Šiuo požiūriu ataskaita Mid-Term Adequacy Forecast, kurią 2016 m. paskelbė ENTSO-E (22) ir kuri yra pirmoji versija, grindžiama tikimybių metodika, atitinka PLEF ir RTE tyrimo rezultatus.

Scenario Outlook and Adequacy Forecast

Mid-Term Adequacy Forecast

22

| (101) | Priešingai nei, kaip atrodo, teigia Komisija, Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmas sukurtas ne tam, kad išspręstų galimą lėšų trūkumo (angl. missing money) problemą, o kad būtų užtikrinamas Prancūzijos elektros sistemos tiekimo saugumas (ypač suvartojimo piko metu), atlyginant už turimus išteklius, už kuriuos negali būti pakankamai atlyginama tik energetikos rinkoje. |
| --- | --- |

(101)

Priešingai nei, kaip atrodo, teigia Komisija, Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmas sukurtas ne tam, kad išspręstų galimą lėšų trūkumo (angl. missing money) problemą, o kad būtų užtikrinamas Prancūzijos elektros sistemos tiekimo saugumas (ypač suvartojimo piko metu), atlyginant už turimus išteklius, už kuriuos negali būti pakankamai atlyginama tik energetikos rinkoje.

missing money

| (102) | Prancūzija kartu su pajėgumų plėtojimo mechanizmu taiko dar kelias priemones: jungiamųjų linijų projektus; reglamentuojamų tarifų bei viešųjų energijos perdavimo sistemos ir skirstomųjų tinklų naudojimo tarifų patikras, kad jie geriau atitiktų trūkumus; paklausos mažinimo pajėgumų plėtojimą (pvz., dėl elektros rinkų reguliavimo sistemos raidos, kad paklausos mažinimo operatoriai galėtų dalyvauti visuose mechanizmuose, techninių ir konkurencinių kliūčių šalinimą kaupiant pajėgumus, ryšio priemonėmis sujungtų skaitiklių diegimą); atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą ir t. t. |
| --- | --- |

(102)

Prancūzija kartu su pajėgumų plėtojimo mechanizmu taiko dar kelias priemones: jungiamųjų linijų projektus; reglamentuojamų tarifų bei viešųjų energijos perdavimo sistemos ir skirstomųjų tinklų naudojimo tarifų patikras, kad jie geriau atitiktų trūkumus; paklausos mažinimo pajėgumų plėtojimą (pvz., dėl elektros rinkų reguliavimo sistemos raidos, kad paklausos mažinimo operatoriai galėtų dalyvauti visuose mechanizmuose, techninių ir konkurencinių kliūčių šalinimą kaupiant pajėgumus, ryšio priemonėmis sujungtų skaitiklių diegimą); atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą ir t. t.

| (103) | Beje, RTE paskelbė savo energijos gamybos pakankamumo vertinimą 2016 m. Pasak valdžios institucijų, paskutinė RTE balanso prognozė nepakeitė Prancūzijos valdžios institucijų analizės. Priešingai, ši prognozė ją parėmė dar kartą parodydama, kad Prancūzijos tiekimo saugumas priklauso nuo kai kurių šiluminių jėgainių (ypač kombinuotųjų dujų ciklų) ir apkrovos valdymo, t. y. būtent tiekimo grandinių, jautriausiai reaguojančių į pajėgumų plėtojimo mechanizmo diegimą.

  3 paveikslas


  Nepakankamumo rodikliai didelio šiluminės energijos suvartojimo ir mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijuose | 2016–2017 | 2017–2018 | 2018–2019 | 2019–2020 | 2020–2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Didelio šiluminės energijos suvartojimo scenarijus | Numatytas energijos kiekis nėra tiekiamas | 2,0 GWh | 1,4 GWh | 2,5 GWh | 2,7 GWh | 0,8 GWh |
| Numatytas apkrovos sumažėjimas | 0 val. 45 min. | 0 val. 30 min. | 1 val. 00 min. | 0 val. 45 min. | 0 val. 15 min. |
| Pajėgumų marža arba trūkumas | 4 700 MW | 5 400 MW | 3 600 MW | 3 700 MW | 6 600 MW |
| Mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijus | Numatytas energijos kiekis nėra tiekiamas | 8,6 GWh | 13,4 GWh | 26,5 GWh | 26,2 GWh | 7,6 GWh |
| Numatytas apkrovos sumažėjimas | 2 val. 30 min. | 3 val. 45 min. | 6 val. 45 min. | 6 val. 15 min. | 2 val. 15 min. |
| Pajėgumų marža arba trūkumas | 600 MW | – 700 MW | – 2 500 MW | – 2 400 MW | 900 MW |
| Šaltinis: RTE, Balanso prognozė 2016 m. |

(103)

Beje, RTE paskelbė savo energijos gamybos pakankamumo vertinimą 2016 m. Pasak valdžios institucijų, paskutinė RTE balanso prognozė nepakeitė Prancūzijos valdžios institucijų analizės. Priešingai, ši prognozė ją parėmė dar kartą parodydama, kad Prancūzijos tiekimo saugumas priklauso nuo kai kurių šiluminių jėgainių (ypač kombinuotųjų dujų ciklų) ir apkrovos valdymo, t. y. būtent tiekimo grandinių, jautriausiai reaguojančių į pajėgumų plėtojimo mechanizmo diegimą.

3 paveikslas

3 paveikslas

Nepakankamumo rodikliai didelio šiluminės energijos suvartojimo ir mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijuose

Nepakankamumo rodikliai didelio šiluminės energijos suvartojimo ir mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijuose

2016–2017

2017–2018

2018–2019

2019–2020

2020–2021

Didelio šiluminės energijos suvartojimo scenarijus

Numatytas energijos kiekis nėra tiekiamas

2,0 GWh

1,4 GWh

2,5 GWh

2,7 GWh

0,8 GWh

Numatytas apkrovos sumažėjimas

0 val. 45 min.

0 val. 30 min.

1 val. 00 min.

0 val. 45 min.

0 val. 15 min.

Pajėgumų marža arba trūkumas

4 700 MW

5 400 MW

3 600 MW

3 700 MW

6 600 MW

Mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijus

Numatytas energijos kiekis nėra tiekiamas

8,6 GWh

13,4 GWh

26,5 GWh

26,2 GWh

7,6 GWh

Numatytas apkrovos sumažėjimas

2 val. 30 min.

3 val. 45 min.

6 val. 45 min.

6 val. 15 min.

2 val. 15 min.

Pajėgumų marža arba trūkumas

600 MW

– 700 MW

– 2 500 MW

– 2 400 MW

900 MW

Šaltinis: RTE, Balanso prognozė 2016 m.

Šaltinis:

| (104) | Pasak RTE, tarp šiluminės energijos suvartojimo scenarijų balanso prognozėje 2016 m. (žr. 3 pav.) mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijus turėtų būti išlaikytas nesant pajėgumų plėtojimo mechanizmo. Mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijus apima tam tikrų priemonių nutraukimą, ypač tų, kurių nutraukimą operatoriai šiuo metu yra atidėję laukdami, kol bus įgyvendintas pajėgumų plėtojimo mechanizmas. Kita vertus, didelio šiluminės energijos suvartojimo scenarijuje išlaikomos visos dabartinės jėgainės, neatsižvelgiant į jokius ekonominius svarstymus. Todėl, pasak institucijų, jo tikimybė maža. |
| --- | --- |

(104)

Pasak RTE, tarp šiluminės energijos suvartojimo scenarijų balanso prognozėje 2016 m. (žr. 3 pav.) mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijus turėtų būti išlaikytas nesant pajėgumų plėtojimo mechanizmo. Mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijus apima tam tikrų priemonių nutraukimą, ypač tų, kurių nutraukimą operatoriai šiuo metu yra atidėję laukdami, kol bus įgyvendintas pajėgumų plėtojimo mechanizmas. Kita vertus, didelio šiluminės energijos suvartojimo scenarijuje išlaikomos visos dabartinės jėgainės, neatsižvelgiant į jokius ekonominius svarstymus. Todėl, pasak institucijų, jo tikimybė maža.

| (105) | Vadinasi, mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijuje elektros tiekimo saugumui kyla grėsmė nuo 2017–2018 m. žiemos, jei atskaitos tašku laikoma vidutinė žiema. Be to, pagal mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijų RTE nepakankamumo tikimybę apskaičiavo pagal labai šaltos žiemos sąlygas su žiemos šalčiais penkioms ateinančioms žiemoms. Šio skaičiavimo rezultatai pateikti 4 pav.

  4 paveikslas


  Nepakankamumo tikimybė labai šaltą žiemą (valandomis) | 2016–2017 | 2017–2018 | 2018–2019 | 2019–2020 | 2020–2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nepakankamumo tikimybė | 5–15 | 8–21 | 16–36 | 14–34 | 5–13 |
| Šaltinis: RTE. |

(105)

Vadinasi, mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijuje elektros tiekimo saugumui kyla grėsmė nuo 2017–2018 m. žiemos, jei atskaitos tašku laikoma vidutinė žiema. Be to, pagal mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijų RTE nepakankamumo tikimybę apskaičiavo pagal labai šaltos žiemos sąlygas su žiemos šalčiais penkioms ateinančioms žiemoms. Šio skaičiavimo rezultatai pateikti 4 pav.

4 paveikslas

4 paveikslas

Nepakankamumo tikimybė labai šaltą žiemą (valandomis)

Nepakankamumo tikimybė labai šaltą žiemą (valandomis)

2016–2017

2017–2018

2018–2019

2019–2020

2020–2021

Nepakankamumo tikimybė

5–15

8–21

16–36

14–34

5–13

Šaltinis: RTE.

Šaltinis:

| (106) | Skaičiavimai rodo, kad įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė kaskart viršytų Prancūzijos taikomą įsipareigojimų neįvykdymo kriterijų, t. y. vidutinės 3 valandų per metus trukmės nepakankamumo tikimybę. Pabrėžtina, kad Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmu siekiama apsidrausti būtent nuo labai šaltų žiemų. |
| --- | --- |

(106)

Skaičiavimai rodo, kad įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė kaskart viršytų Prancūzijos taikomą įsipareigojimų neįvykdymo kriterijų, t. y. vidutinės 3 valandų per metus trukmės nepakankamumo tikimybę. Pabrėžtina, kad Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmu siekiama apsidrausti būtent nuo labai šaltų žiemų.

4.2.2.2.   Dėl sprendime pradėti procedūrą Komisijos pareikštų pretenzijų

Dėl sprendime pradėti procedūrą Komisijos pareikštų pretenzijų

| (107) | Komisija sprendimo pradėti procedūrą 164 konstatuojamojoje dalyje priminė, kad Konkurencijos tarnyba buvo pasiūliusi pritaikyti viešųjų elektros tiekimo sistemų ir skirstomųjų tinklų naudojimo tarifą (TURPE), kuris būtų taikomas pagal paros ir metų laiką, ypač atskiriant piko valandas nuo ne piko valandų, skatinant mažinti elektros paklausą tarp pramoninių vartotojų piko metu. Prancūzija patvirtino, kad TURPE jau yra taikomas pagal paros ir metų laiką: kainos skiriasi atsižvelgiant į metų laikus, savaitės dienas ir (arba) paros laiką. |
| --- | --- |

(107)

Komisija sprendimo pradėti procedūrą 164 konstatuojamojoje dalyje priminė, kad Konkurencijos tarnyba buvo pasiūliusi pritaikyti viešųjų elektros tiekimo sistemų ir skirstomųjų tinklų naudojimo tarifą (TURPE), kuris būtų taikomas pagal paros ir metų laiką, ypač atskiriant piko valandas nuo ne piko valandų, skatinant mažinti elektros paklausą tarp pramoninių vartotojų piko metu. Prancūzija patvirtino, kad TURPE jau yra taikomas pagal paros ir metų laiką: kainos skiriasi atsižvelgiant į metų laikus, savaitės dienas ir (arba) paros laiką.

| (108) | Galiausiai sprendimo pradėti procedūrą 153 konstatuojamojoje dalyje Komisija pareiškė mananti, kad klasifikacijos sumažinimo koeficientai (neprivalomoje teisės aktuose numatyto sertifikavimo schemoje) nebuvo pakankamai aiškūs. Prancūzija aiškino, kad šioje neprivalomoje teisės aktuose numatyto sertifikavimo schemoje sertifikuotas pajėgumų lygis (NCC) atitinka PP2 valandomis įrenginio tiekiamos galios visų ankstesnių metų vidurkį, padaugintą iš tiekimo grandinės indėlio koeficiento (arba klasifikacijos sumažinimo koeficiento). Šie indėlio koeficientai (85 % hidraulinės energijos, 70 % vėjo energijos ir 25 % saulės energijos įrenginiams) atspindi tai, kad esminių tiekimo grandinių įrenginių vidutinis turimas gamybos pajėgumas PP2 valandomis nevisiškai atitinka šių įrenginių indėlį į nepakankamumo rizikos mažinimą, nes: i) įrenginio gamybos pajėgumas koreliuoja su sistemos įtampos momentais (nors kontroliuojamas pajėgumas nekoreliuoja) ir ii) turimo gamybos pajėgumo profilis yra nepastovus PP2 valandomis (kontroliuojamiems pajėgumams taikomas vienodas turimų gamybos pajėgumų profilis), o tai daro įtaką, nes nepakankamumo PP2 valandomis tikimybės funkcija yra nevienoda. Indėlio koeficientai 2017, 2018 ir 2019 tiekimo metams buvo apskaičiuoti pagal RTE balanso prognozės scenarijus, remiantis dideliu kiekiu statistinių duomenų. |
| --- | --- |

(108)

Galiausiai sprendimo pradėti procedūrą 153 konstatuojamojoje dalyje Komisija pareiškė mananti, kad klasifikacijos sumažinimo koeficientai (neprivalomoje teisės aktuose numatyto sertifikavimo schemoje) nebuvo pakankamai aiškūs. Prancūzija aiškino, kad šioje neprivalomoje teisės aktuose numatyto sertifikavimo schemoje sertifikuotas pajėgumų lygis (NCC) atitinka PP2 valandomis įrenginio tiekiamos galios visų ankstesnių metų vidurkį, padaugintą iš tiekimo grandinės indėlio koeficiento (arba klasifikacijos sumažinimo koeficiento). Šie indėlio koeficientai (85 % hidraulinės energijos, 70 % vėjo energijos ir 25 % saulės energijos įrenginiams) atspindi tai, kad esminių tiekimo grandinių įrenginių vidutinis turimas gamybos pajėgumas PP2 valandomis nevisiškai atitinka šių įrenginių indėlį į nepakankamumo rizikos mažinimą, nes: i) įrenginio gamybos pajėgumas koreliuoja su sistemos įtampos momentais (nors kontroliuojamas pajėgumas nekoreliuoja) ir ii) turimo gamybos pajėgumo profilis yra nepastovus PP2 valandomis (kontroliuojamiems pajėgumams taikomas vienodas turimų gamybos pajėgumų profilis), o tai daro įtaką, nes nepakankamumo PP2 valandomis tikimybės funkcija yra nevienoda. Indėlio koeficientai 2017, 2018 ir 2019 tiekimo metams buvo apskaičiuoti pagal RTE balanso prognozės scenarijus, remiantis dideliu kiekiu statistinių duomenų.

4.3.   Pagalbos priemonės tinkamumas

Pagalbos priemonės tinkamumas

4.3.1.   Paklausos mažinimo pajėgumų diskriminacija

Paklausos mažinimo pajėgumų diskriminacija

4.3.1.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (109) | Dauguma respondentų įtaria, kad numanomoms paklausos mažinimo priemonėms ir realioms paklausos mažinimo priemonėms taikoma diskriminacija. Dauguma jų (penki) mano, jog mechanizmas yra palankesnis realioms paklausos mažinimo priemonėms, nes numanomoms paklausos mažinimo priemonėms yra nustatyta prievolė panaudoti pajėgumus, kuri laikoma ganėtinai ribojančia. Du respondentai pažymi, kad pagal išlaikyto tiekimo saugumo kriterijų realaus paklausos mažinimo priemonė turėtų būti panaudojama tik kartą per dešimt metų (mechanizmas sudarytas tam, kad būtų galima sureaguoti į kartą per dešimt metų įvykstantį žiemos energijos suvartojimo piką). Todėl, jų nuomone, PP2 valandų skaičius (turimi realaus paklausos mažinimo ištekliai) turėtų būti 10 kartų didesnis nei PP1 valandų skaičius (faktinis numanomo paklausos mažinimo priemonių sumažinimas). Du respondentai laikosi priešingos nuomonės ir teigia, kad numanomų paklausos mažinimo priemonių sąlygos suteikia daugiau pranašumų, nes realių paklausos mažinimo priemonių operatoriai turi padengti sertifikavimo išlaidas. Du respondentai mano, kad Prancūzijos valdžios institucijos rado tinkamą balansą tarp abiejų tipų paklausos mažinimo operatoriams tenkančių prievolių. |
| --- | --- |

(109)

Dauguma respondentų įtaria, kad numanomoms paklausos mažinimo priemonėms ir realioms paklausos mažinimo priemonėms taikoma diskriminacija. Dauguma jų (penki) mano, jog mechanizmas yra palankesnis realioms paklausos mažinimo priemonėms, nes numanomoms paklausos mažinimo priemonėms yra nustatyta prievolė panaudoti pajėgumus, kuri laikoma ganėtinai ribojančia. Du respondentai pažymi, kad pagal išlaikyto tiekimo saugumo kriterijų realaus paklausos mažinimo priemonė turėtų būti panaudojama tik kartą per dešimt metų (mechanizmas sudarytas tam, kad būtų galima sureaguoti į kartą per dešimt metų įvykstantį žiemos energijos suvartojimo piką). Todėl, jų nuomone, PP2 valandų skaičius (turimi realaus paklausos mažinimo ištekliai) turėtų būti 10 kartų didesnis nei PP1 valandų skaičius (faktinis numanomo paklausos mažinimo priemonių sumažinimas). Du respondentai laikosi priešingos nuomonės ir teigia, kad numanomų paklausos mažinimo priemonių sąlygos suteikia daugiau pranašumų, nes realių paklausos mažinimo priemonių operatoriai turi padengti sertifikavimo išlaidas. Du respondentai mano, kad Prancūzijos valdžios institucijos rado tinkamą balansą tarp abiejų tipų paklausos mažinimo operatoriams tenkančių prievolių.

4.3.1.2.   Prancūzijos pastabos

Prancūzijos pastabos

| (110) | Prancūzija, siekdama pagrįsti, nurodė tai, kad abiejų tipų paklausos mažinimo operatoriams tenka skirtingos prievolės. Jos tvirtinimu, skirtingos sąlygos reikalingos būtent tam, kad mechanizmas galėtų būtų taikomas abiejų tipų pajėgumams. Kalbant konkrečiau, kadangi reikalaujamas atlygis už numanomą vertę įgyjančią paklausos mažinimo priemonę yra didesnis (panaudojimas, palyginti su turimais ištekliais), logiška, kad dienų, kurioms ji taikoma (PP1 dienų), skaičius yra mažesnis nei dienų, kuriomis savo paslaugas turi teikti realių paklausos mažinimo priemonių operatorius. |
| --- | --- |

(110)

Prancūzija, siekdama pagrįsti, nurodė tai, kad abiejų tipų paklausos mažinimo operatoriams tenka skirtingos prievolės. Jos tvirtinimu, skirtingos sąlygos reikalingos būtent tam, kad mechanizmas galėtų būtų taikomas abiejų tipų pajėgumams. Kalbant konkrečiau, kadangi reikalaujamas atlygis už numanomą vertę įgyjančią paklausos mažinimo priemonę yra didesnis (panaudojimas, palyginti su turimais ištekliais), logiška, kad dienų, kurioms ji taikoma (PP1 dienų), skaičius yra mažesnis nei dienų, kuriomis savo paslaugas turi teikti realių paklausos mažinimo priemonių operatorius.

| (111) | Kai kurie suinteresuotieji subjektai nuo to laiko ėmė nuogąstauti, kad nors PP2 laikotarpio trukmė viršija PP1 laikotarpio trukmę, ji yra per trumpa. Pasak Prancūzijos, PP1 ir PP2 laikotarpių trukmės yra sudėtingas klausimas ir jo atsakymas turi būti kompromisinis. RTE atliko tyrimų, kad pasiektų pakankamą kompromisą. Jų rezultatai pateikti Siūlomų pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisykles papildančioje ataskaitoje (2014 m.). |
| --- | --- |

(111)

Kai kurie suinteresuotieji subjektai nuo to laiko ėmė nuogąstauti, kad nors PP2 laikotarpio trukmė viršija PP1 laikotarpio trukmę, ji yra per trumpa. Pasak Prancūzijos, PP1 ir PP2 laikotarpių trukmės yra sudėtingas klausimas ir jo atsakymas turi būti kompromisinis. RTE atliko tyrimų, kad pasiektų pakankamą kompromisą. Jų rezultatai pateikti Siūlomų pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisykles papildančioje ataskaitoje (2014 m.).

Siūlomų pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisykles papildančioje ataskaitoje

| (112) | Trumpai tariant, norėdamos įtraukti intensyviausio suvartojimo valandas (žr. toliau pateiktą 5 pav.) ir išlaikydamos galimybę nustatyti vartotojų, kurių apkrova gali būti valdoma, indėlį į nepakankamumo rizikos mažinimą, Prancūzijos valdžios institucijos nusprendė išlaikyti 100–150 valandų skaičių PP1 laikotarpiu.

  5 paveikslas


  Santykiai tarp nepakankamumo ir didžiausio energijos suvartojimo valandų




  Nepakankamumo valandų dalis
  Didžiausio suvartojimo valandų prioritetas

  Šaltinis: RTE, Siūlomų pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisykles papildanti ataskaita (2014 m.), p. 139. |
| --- | --- |

(112)

Trumpai tariant, norėdamos įtraukti intensyviausio suvartojimo valandas (žr. toliau pateiktą 5 pav.) ir išlaikydamos galimybę nustatyti vartotojų, kurių apkrova gali būti valdoma, indėlį į nepakankamumo rizikos mažinimą, Prancūzijos valdžios institucijos nusprendė išlaikyti 100–150 valandų skaičių PP1 laikotarpiu.

5 paveikslas

5 paveikslas

Santykiai tarp nepakankamumo ir didžiausio energijos suvartojimo valandų

Santykiai tarp nepakankamumo ir didžiausio energijos suvartojimo valandų

Nepakankamumo valandų dalis

Didžiausio suvartojimo valandų prioritetas

Šaltinis: RTE, Siūlomų pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisykles papildanti ataskaita (2014 m.), p. 139.

Šaltinis:

| (113) | Pasak Prancūzijos, PP2 iš tiesų turėtų būti ilgesnis laikotarpis nei PP1 (nes panaudojimo sąvoka yra reiklesnė nei turimų išteklių sąvoka), tačiau PP2 taip pat neturėtų būti per ilgas, kad tam tikroms tiekimo grandinėms, ypač paklausos mažinimo priemonėms, nebūtų sudarytos pernelyg nepalankios sąlygos. Iš to paties RTE tyrimo paaiškėjo, jog 99 % nepakankamumo valandų patenka į 300 valandų intensyviausio suvartojimo trukmę, todėl tikslinis PP2 laikotarpis, apimantis nuo 100 iki 300 intensyviausio suvartojimo valandų, buvo logiškas pasirinkimas tam, kad būtų galima tinkamai įvertinti indėlį mažinant realių paklausos mažinimo pajėgumų nepakankamumo riziką. |
| --- | --- |

(113)

Pasak Prancūzijos, PP2 iš tiesų turėtų būti ilgesnis laikotarpis nei PP1 (nes panaudojimo sąvoka yra reiklesnė nei turimų išteklių sąvoka), tačiau PP2 taip pat neturėtų būti per ilgas, kad tam tikroms tiekimo grandinėms, ypač paklausos mažinimo priemonėms, nebūtų sudarytos pernelyg nepalankios sąlygos. Iš to paties RTE tyrimo paaiškėjo, jog 99 % nepakankamumo valandų patenka į 300 valandų intensyviausio suvartojimo trukmę, todėl tikslinis PP2 laikotarpis, apimantis nuo 100 iki 300 intensyviausio suvartojimo valandų, buvo logiškas pasirinkimas tam, kad būtų galima tinkamai įvertinti indėlį mažinant realių paklausos mažinimo pajėgumų nepakankamumo riziką.

| (114) | Šiame 100–300 valandų intervale Prancūzijos valdžios institucijos išlaikė 250 valandų skaičių. Iš tiesų taikant šį skaičių, galima i) įtraukti apie 99 % nepakankamumo valandų (žr. 5 pav.), todėl tai nesumažina nepakankamumo rizikos įvertinimo, palyginti su ne daugiau kaip 300 valandų pasirinkimu; ii) padidinti suvartojamos energijos realaus paklausos mažinimo turimus išteklius, palyginti su kitomis tiekimo grandinėmis (23). Taigi, kad užtikrintų tą patį tiekimo saugumo lygį, Prancūzijos valdžios institucijos nusprendė išlaikyti ne daugiau kaip 250 valandų skaičių PP2 laikotarpiu, siekdamos kuo labiau padidinti realių paklausos mažinimo priemonių indėlį esant tam pačiam nepakankamumo rizikos padengimo lygiui. |
| --- | --- |

(114)

Šiame 100–300 valandų intervale Prancūzijos valdžios institucijos išlaikė 250 valandų skaičių. Iš tiesų taikant šį skaičių, galima i) įtraukti apie 99 % nepakankamumo valandų (žr. 5 pav.), todėl tai nesumažina nepakankamumo rizikos įvertinimo, palyginti su ne daugiau kaip 300 valandų pasirinkimu; ii) padidinti suvartojamos energijos realaus paklausos mažinimo turimus išteklius, palyginti su kitomis tiekimo grandinėmis (23). Taigi, kad užtikrintų tą patį tiekimo saugumo lygį, Prancūzijos valdžios institucijos nusprendė išlaikyti ne daugiau kaip 250 valandų skaičių PP2 laikotarpiu, siekdamos kuo labiau padidinti realių paklausos mažinimo priemonių indėlį esant tam pačiam nepakankamumo rizikos padengimo lygiui.

23

| (115) | Jei PP2 laikotarpis būtų numatytas dešimt kartų didesnis nei PP1, turimus gamybos ir paklausos mažinimo išteklius tektų vertinti 1 000–1 500 valandų laikotarpiu. Atsižvelgiant į turimų paklausos mažinimo išteklių apribojimus ilgesniais laikotarpiais, turimų priemonių prievolės išplėtimas sumažintų šių pajėgumų potencialą įvertinti pajėgumų plėtojimo mechanizmą. 100 MW galios pramoninės paklausos mažinimo priemonės, kurios gali būti suteiktos šimtui, o ne tūkstančiui valandų, tokiu atveju būtų vertinamos kaip 20 MW šiluminės energijos gamybos priemonės, nors iš tyrimų matyti, kad jų indėlis į nepakankamumo rizikos mažinimą siekia 90 MW galios šiluminės energijos gamybos. Dėl šios priežasties, taip pat siekdamos užtikrinti sąžiningą konkurenciją tarp paklausos mažinimo operatorių ir gamintojų, Prancūzijos valdžios institucijos nusprendė netaikyti PP2 laikotarpio, dešimt kartų viršijančio PP1 laikotarpį, ir nustatyti tik tikslinį PP2 laikotarpį. |
| --- | --- |

(115)

Jei PP2 laikotarpis būtų numatytas dešimt kartų didesnis nei PP1, turimus gamybos ir paklausos mažinimo išteklius tektų vertinti 1 000–1 500 valandų laikotarpiu. Atsižvelgiant į turimų paklausos mažinimo išteklių apribojimus ilgesniais laikotarpiais, turimų priemonių prievolės išplėtimas sumažintų šių pajėgumų potencialą įvertinti pajėgumų plėtojimo mechanizmą. 100 MW galios pramoninės paklausos mažinimo priemonės, kurios gali būti suteiktos šimtui, o ne tūkstančiui valandų, tokiu atveju būtų vertinamos kaip 20 MW šiluminės energijos gamybos priemonės, nors iš tyrimų matyti, kad jų indėlis į nepakankamumo rizikos mažinimą siekia 90 MW galios šiluminės energijos gamybos. Dėl šios priežasties, taip pat siekdamos užtikrinti sąžiningą konkurenciją tarp paklausos mažinimo operatorių ir gamintojų, Prancūzijos valdžios institucijos nusprendė netaikyti PP2 laikotarpio, dešimt kartų viršijančio PP1 laikotarpį, ir nustatyti tik tikslinį PP2 laikotarpį.

| (116) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos primena, jog pagal pajėgumų plėtojimo mechanizmą numatyta turimų pajėgumų kontrolė (jei ištekliai nepanaudojami spontaniškai), o taip galima užtikrinti, kad nebūtų savaimingumo poveikio tarp turimų priemonių įsipareigojimo ir panaudojimo įsipareigojimo. |
| --- | --- |

(116)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos primena, jog pagal pajėgumų plėtojimo mechanizmą numatyta turimų pajėgumų kontrolė (jei ištekliai nepanaudojami spontaniškai), o taip galima užtikrinti, kad nebūtų savaimingumo poveikio tarp turimų priemonių įsipareigojimo ir panaudojimo įsipareigojimo.

| (117) | Prancūzijos valdžios institucijos pasirengusios nustatyti kitas vertes nei šiuo metu pateiktos taisyklėse, bet jos laikosi nuomonės, kad dabar galiojančia sistema užtikrinamas tinkamas balansas tarp nepriklausomų paklausos mažinimo operatorių ir tiekėjų. Tad, jų manymu, PP1 ir PP2 santykis pirmaisiais tiekimo metais turėtų būti išlaikytas toks, koks yra. Jo vertė galės būti nagrinėjama iš naujo, jei siunčiami signalai bus nepakankami, o toks vertinimas gali būti įtrauktas į pajėgumų rinkos veikimo vertinimą. |
| --- | --- |

(117)

Prancūzijos valdžios institucijos pasirengusios nustatyti kitas vertes nei šiuo metu pateiktos taisyklėse, bet jos laikosi nuomonės, kad dabar galiojančia sistema užtikrinamas tinkamas balansas tarp nepriklausomų paklausos mažinimo operatorių ir tiekėjų. Tad, jų manymu, PP1 ir PP2 santykis pirmaisiais tiekimo metais turėtų būti išlaikytas toks, koks yra. Jo vertė galės būti nagrinėjama iš naujo, jei siunčiami signalai bus nepakankami, o toks vertinimas gali būti įtrauktas į pajėgumų rinkos veikimo vertinimą.

4.3.2.   Tarpvalstybinių pajėgumų atmetimas

Tarpvalstybinių pajėgumų atmetimas

4.3.2.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (118) | Iš pastabų, gautų reaguojant į sprendimą pradėti procedūrą, matyti, jog rinkos dalyviai plačiai pritaria tam, kad Prancūzijos mechanizmas tarpvalstybiniams pajėgumams būtų atveriamas palaipsniui (t. y. nesukeliant grėsmės mechanizmo įgyvendinimo pradžiai 2017 m. sausio mėn.). |
| --- | --- |

(118)

Iš pastabų, gautų reaguojant į sprendimą pradėti procedūrą, matyti, jog rinkos dalyviai plačiai pritaria tam, kad Prancūzijos mechanizmas tarpvalstybiniams pajėgumams būtų atveriamas palaipsniui (t. y. nesukeliant grėsmės mechanizmo įgyvendinimo pradžiai 2017 m. sausio mėn.).

4.3.2.2.   Prancūzijos komentarai ir siūlomi taisomieji veiksmai

Prancūzijos komentarai ir siūlomi taisomieji veiksmai

| (119) | Reaguodama Prancūzija pasiūlė aiškiai atsižvelgti į užsienio pajėgumus laikantis mišraus modelio, pagal kurį atlyginama tiek už užsienio jungiamąsias linijas, tiek už gamybos ir paklausos mažinimo pajėgumus. Pagal šį pasiūlymą didžiausias atlygis bus suteikiamas arba už užsienio jungiamąsias linijas, arba už pajėgumus, atsižvelgiant į jų trūkumą. |
| --- | --- |

(119)

Reaguodama Prancūzija pasiūlė aiškiai atsižvelgti į užsienio pajėgumus laikantis mišraus modelio, pagal kurį atlyginama tiek už užsienio jungiamąsias linijas, tiek už gamybos ir paklausos mažinimo pajėgumus. Pagal šį pasiūlymą didžiausias atlygis bus suteikiamas arba už užsienio jungiamąsias linijas, arba už pajėgumus, atsižvelgiant į jų trūkumą.

| (120) | Pagal pasiūlymą užsienio gamybos ir paklausos mažinimo pajėgumams turėtų būti suteikiami jungiamųjų linijų bilietai, kad juos būtų galima sertifikuoti ir tuomet siūlyti jų pajėgumų garantijas Prancūzijos pajėgumų rinkoje. |
| --- | --- |

(120)

Pagal pasiūlymą užsienio gamybos ir paklausos mažinimo pajėgumams turėtų būti suteikiami jungiamųjų linijų bilietai, kad juos būtų galima sertifikuoti ir tuomet siūlyti jų pajėgumų garantijas Prancūzijos pajėgumų rinkoje.

| (121) | Bilietai bus teikiami kiekvienai kaimyninei valstybei remiantis kaimyninių valstybių narių indėliu į Prancūzijos elektros tiekimo saugumą. Šie bilietai tuomet bus parduodami aukcione kiekvienai kaimyninei valstybei atskirai. Visi kaimyninės valstybės, kurios elektros tinklas sujungtas su Prancūzijos tinklu tam tikra jungiamąja linija, gamybos ir paklausos mažinimo pajėgumų operatoriai galės dalyvauti šiai jungiamajai linijai rengiamame jungiamosios linijos bilietų aukcione. Aukcionai vyks tiekimo metais –1 (toliau – TM-1). Priemonė netrukdo pajėgumų operatoriams, kurių sutartys sudarytos pagal Prancūzijos mechanizmą, tuo pačiu metu dalyvauti ir kituose pajėgumų mechanizmuose Europos Sąjungoje. Todėl šiame kontekste reikės nustatyti bendradarbiaujant su susijusiomis valstybėmis teikiamos paslaugos kontrolės ir vertinimo tvarką. |
| --- | --- |

(121)

Bilietai bus teikiami kiekvienai kaimyninei valstybei remiantis kaimyninių valstybių narių indėliu į Prancūzijos elektros tiekimo saugumą. Šie bilietai tuomet bus parduodami aukcione kiekvienai kaimyninei valstybei atskirai. Visi kaimyninės valstybės, kurios elektros tinklas sujungtas su Prancūzijos tinklu tam tikra jungiamąja linija, gamybos ir paklausos mažinimo pajėgumų operatoriai galės dalyvauti šiai jungiamajai linijai rengiamame jungiamosios linijos bilietų aukcione. Aukcionai vyks tiekimo metais –1 (toliau – TM-1). Priemonė netrukdo pajėgumų operatoriams, kurių sutartys sudarytos pagal Prancūzijos mechanizmą, tuo pačiu metu dalyvauti ir kituose pajėgumų mechanizmuose Europos Sąjungoje. Todėl šiame kontekste reikės nustatyti bendradarbiaujant su susijusiomis valstybėmis teikiamos paslaugos kontrolės ir vertinimo tvarką.

| (122) | Užsienio gamybos arba paklausos mažinimo pajėgumams suteikus jungiamosios linijos bilietus, šie pajėgumai gali būti sertifikuoti ir jiems gali būti suteikiamos pajėgumų garantijos. Tuomet galima parduoti šias pajėgumų garantijas Prancūzijos pajėgumų rinkoje. |
| --- | --- |

(122)

Užsienio gamybos arba paklausos mažinimo pajėgumams suteikus jungiamosios linijos bilietus, šie pajėgumai gali būti sertifikuoti ir jiems gali būti suteikiamos pajėgumų garantijos. Tuomet galima parduoti šias pajėgumų garantijas Prancūzijos pajėgumų rinkoje.

| (123) | Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja vienašališkai įgyvendinti minėtą mišrų pragmatinį sprendimą, t. y. į savo reglamentavimo sistemą įtraukti galimybę kaimyninėse valstybėse narėse esančių įrenginių operatoriams realiai dalyvauti Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizme, jei jungiamųjų linijų perdavimo pajėgumas yra pakankamas. Tačiau šioje reglamentavimo sistemoje bus numatytas atitinkamų valstybių narių perdavimo sistemos operatorių (24) (PSO) pritarimas, kuris bus pateiktas kaip bendradarbiavimo protokolas, suteiksiantis galimybę nustatyti sertifikavimo ir patikrinimų, reikalingų mechanizmui įgyvendinti, procedūrą. |
| --- | --- |

(123)

Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja vienašališkai įgyvendinti minėtą mišrų pragmatinį sprendimą, t. y. į savo reglamentavimo sistemą įtraukti galimybę kaimyninėse valstybėse narėse esančių įrenginių operatoriams realiai dalyvauti Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizme, jei jungiamųjų linijų perdavimo pajėgumas yra pakankamas. Tačiau šioje reglamentavimo sistemoje bus numatytas atitinkamų valstybių narių perdavimo sistemos operatorių (24) (PSO) pritarimas, kuris bus pateiktas kaip bendradarbiavimo protokolas, suteiksiantis galimybę nustatyti sertifikavimo ir patikrinimų, reikalingų mechanizmui įgyvendinti, procedūrą.

24

| (124) | Tam tikriems susijusių valstybių narių PSO nepasirašius tokio protokolo, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja įgyvendinti apsaugos procedūrą, kuri leistų nustatyti realų užsienio pajėgumų operatorių dalyvavimą pajėgumų plėtojimo mechanizme ir taip galutinai nutrauktų numanomu dalyvavimu grindžiamo modelio taikymą. Šioje apsaugos procedūroje bus numatytas realus jungiamųjų linijų operatorių dalyvavimas (šis sprendimas gali būti taikomas nedalyvaujant kitoms valstybėms narėms; jį taikant galima atspindėti vertę, kuria jungiamųjų linijų pajėgumai prisideda prie Prancūzijos energijos tiekimo saugumo). |
| --- | --- |

(124)

Tam tikriems susijusių valstybių narių PSO nepasirašius tokio protokolo, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja įgyvendinti apsaugos procedūrą, kuri leistų nustatyti realų užsienio pajėgumų operatorių dalyvavimą pajėgumų plėtojimo mechanizme ir taip galutinai nutrauktų numanomu dalyvavimu grindžiamo modelio taikymą. Šioje apsaugos procedūroje bus numatytas realus jungiamųjų linijų operatorių dalyvavimas (šis sprendimas gali būti taikomas nedalyvaujant kitoms valstybėms narėms; jį taikant galima atspindėti vertę, kuria jungiamųjų linijų pajėgumai prisideda prie Prancūzijos energijos tiekimo saugumo).

| (125) | Įgyvendinant šiuos įsipareigojimus, būtina peržiūrėti 2012 m. dekretą, priimtą Valstybės Taryboje nuomones pateikus Aukščiausiajai energetikos tarybai, Valstybinei standartų vertinimo tarybai, Energetikos reguliavimo komisijai ir Konkurencijos tarnybai. Prancūzijos valdžios institucijų manymu, nerealu tikėtis, kad dekretas, o vėliau ir jo taikymo taisyklės bus priimtos anksčiau nei 2017 m. pabaigoje. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad šis etapas galėtų trukti maždaug 6 mėnesius. Taigi Prancūzijos valdžios institucijų pateiktas tvarkaraštis grindžiamas tuo, kad reglamentavimo sistema bus įgyvendinta 2018 m., kad ją būtų galima faktiškai taikyti 2019 m. tiekimo metais. |
| --- | --- |

(125)

Įgyvendinant šiuos įsipareigojimus, būtina peržiūrėti 2012 m. dekretą, priimtą Valstybės Taryboje nuomones pateikus Aukščiausiajai energetikos tarybai, Valstybinei standartų vertinimo tarybai, Energetikos reguliavimo komisijai ir Konkurencijos tarnybai. Prancūzijos valdžios institucijų manymu, nerealu tikėtis, kad dekretas, o vėliau ir jo taikymo taisyklės bus priimtos anksčiau nei 2017 m. pabaigoje. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad šis etapas galėtų trukti maždaug 6 mėnesius. Taigi Prancūzijos valdžios institucijų pateiktas tvarkaraštis grindžiamas tuo, kad reglamentavimo sistema bus įgyvendinta 2018 m., kad ją būtų galima faktiškai taikyti 2019 m. tiekimo metais.

4.3.3.   Signalų naujoms investicijoms nebuvimas

Signalų naujoms investicijoms nebuvimas

4.3.3.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (126) | Komisija gavo daug atsakymų šia tema, o pateiktos nuomonės labai skyrėsi. |
| --- | --- |

(126)

Komisija gavo daug atsakymų šia tema, o pateiktos nuomonės labai skyrėsi.

| (127) | Dauguma respondentų (septyni) sutaria, kad mechanizmas savo pradine forma negali skatinti naujų investicijų į energijos gamybos jėgaines. Dažniausiai minimos priežastys yra būtent tai, kad nėra reprezentatyvios kainos signalo likus pakankamai laiko iki tiekimo metų, nustatyta didžiausia pajėgumų kaina yra 40 000 EUR/MW (nustatoma pagal atsiskaitymo už skirtumus mechanizmui taikytiną didžiausią dydį) ir nėra ilgalaikių sutarčių. |
| --- | --- |

(127)

Dauguma respondentų (septyni) sutaria, kad mechanizmas savo pradine forma negali skatinti naujų investicijų į energijos gamybos jėgaines. Dažniausiai minimos priežastys yra būtent tai, kad nėra reprezentatyvios kainos signalo likus pakankamai laiko iki tiekimo metų, nustatyta didžiausia pajėgumų kaina yra 40 000 EUR/MW (nustatoma pagal atsiskaitymo už skirtumus mechanizmui taikytiną didžiausią dydį) ir nėra ilgalaikių sutarčių.

| (128) | Dauguma respondentų iš tiesų patvirtino arba tai, kad mechanizmas per sudėtingas, arba kad tiekėjams, ypač naujiems rinkos dalyviams, per sunku įvertinti savo būsimus portfelius. Vienas iš respondentų pabrėžė, kad kelią tokioms problemoms galėtų užkirsti centralizuotas pajėgumų plėtojimo mechanizmas. |
| --- | --- |

(128)

Dauguma respondentų iš tiesų patvirtino arba tai, kad mechanizmas per sudėtingas, arba kad tiekėjams, ypač naujiems rinkos dalyviams, per sunku įvertinti savo būsimus portfelius. Vienas iš respondentų pabrėžė, kad kelią tokioms problemoms galėtų užkirsti centralizuotas pajėgumų plėtojimo mechanizmas.

| (129) | Du (rinkoje įsitvirtinę) gamintojai nepritaria šiai nuomonei ir mano, jog mechanizmas suteiks galimybę pritraukti naujų investicijų, ypač dėl to, kad iki tiekimo metų lieka 4 metai, dėl galimybės rinkai produktus parengti laiku ir kainos signalo, kurį jie laiko patikimu. Jie taip pat mano, jog pagal mechanizmą numatyta pakankamai apsaugos priemonių, kuriomis užtikrinamas pajėgumų prievolių skaidrumas, ypač turint omenyje, kad RTE reguliariai skelbia prognozes, susijusias su kiekvieniems tiekimo metams būtinų pajėgumų garantijų bendru lygiu. |
| --- | --- |

(129)

Du (rinkoje įsitvirtinę) gamintojai nepritaria šiai nuomonei ir mano, jog mechanizmas suteiks galimybę pritraukti naujų investicijų, ypač dėl to, kad iki tiekimo metų lieka 4 metai, dėl galimybės rinkai produktus parengti laiku ir kainos signalo, kurį jie laiko patikimu. Jie taip pat mano, jog pagal mechanizmą numatyta pakankamai apsaugos priemonių, kuriomis užtikrinamas pajėgumų prievolių skaidrumas, ypač turint omenyje, kad RTE reguliariai skelbia prognozes, susijusias su kiekvieniems tiekimo metams būtinų pajėgumų garantijų bendru lygiu.

| (130) | Kiti du respondentai (alternatyvūs gamintojai) pažymi, kad pagrindinis mechanizmo tikslas yra ir toliau eksploatuoti esamus pajėgumus, o ne skatinti naujas investicijas. |
| --- | --- |

(130)

Kiti du respondentai (alternatyvūs gamintojai) pažymi, kad pagrindinis mechanizmo tikslas yra ir toliau eksploatuoti esamus pajėgumus, o ne skatinti naujas investicijas.

4.3.3.2.   Prancūzijos komentarai ir siūlomi taisomieji veiksmai

Prancūzijos komentarai ir siūlomi taisomieji veiksmai

Ilgalaikių sutarčių nebuvimas

Ilgalaikių sutarčių nebuvimas

| (131) | Reaguodamos į trečiųjų šalių pastabas, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo nustatyti daugiametę sutarčių sudarymo priemonę, kuria siekiama skatinti investuoti į naujus pajėgumus. Priemonė galės būti taikoma visiems naujiems pajėgumams (25), jei jiems netaikoma kokia nors finansinio stabilumo stiprinimo priemonė. |
| --- | --- |

(131)

Reaguodamos į trečiųjų šalių pastabas, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo nustatyti daugiametę sutarčių sudarymo priemonę, kuria siekiama skatinti investuoti į naujus pajėgumus. Priemonė galės būti taikoma visiems naujiems pajėgumams (25), jei jiems netaikoma kokia nors finansinio stabilumo stiprinimo priemonė.

25

| (132) | Kad būtų galima pritaikyti naujiems produktams įgyvendinti pakankamą trukmę, EPEX platformoje TM-4 metais bus surengtas pirmasis pajėgumų garantijų aukcionas. Naujų potencialių pajėgumų operatoriai turės pateikti savo pasiūlymus RTE paskutinį TM-4 metų ketvirtį. Pasiūlymuose iš esmės turi būti nurodoma kaina ir kiekis. |
| --- | --- |

(132)

Kad būtų galima pritaikyti naujiems produktams įgyvendinti pakankamą trukmę, EPEX platformoje TM-4 metais bus surengtas pirmasis pajėgumų garantijų aukcionas. Naujų potencialių pajėgumų operatoriai turės pateikti savo pasiūlymus RTE paskutinį TM-4 metų ketvirtį. Pasiūlymuose iš esmės turi būti nurodoma kaina ir kiekis.

| (133) | Kainos konkurencingumas tuomet lyginamas su pradine orientacine kaina, o jei ši viršijama, pasiūlymai atmetami. Pradinė orientacinė kaina bus svertinė pajėgumų kaina (26), nustatyta ne tik TM-4 metais vyksiančiame aukcione, kuris bus rengiamas TM tiekimo metams, bet ir tais pačiais metais vyksiančiame aukcione dėl TM-2 ir TM-1 tiekimo metų, kaip nurodyta 6 paveiksle.

  6 paveikslas


  Pradinės orientacinės kainos sudėties pasiūlymas




  Aukcionai tiekimo metais TM – 3
  Aukcionai tiekimo metais TM – 2
  Aukcionai tiekimo metais TM – 1
  Daugiametėmis sutartimis dengiami laikotarpiai
  Aukcionai tiekimo metais TM
  TM + 4 ...
  TM + 3
  TM + 2
  TM + 1
  TM
  TM – 1
  TM – 2
  TM – 3
  TM – 4
  TM – 5
  Aukcionai, kurių vienodos kainos naudojamos pradinei atskaitos kainai apskaičiuoti

  Šaltinis:
  2016 m. rugsėjo 9 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas. |
| --- | --- |

(133)

Kainos konkurencingumas tuomet lyginamas su pradine orientacine kaina, o jei ši viršijama, pasiūlymai atmetami. Pradinė orientacinė kaina bus svertinė pajėgumų kaina (26), nustatyta ne tik TM-4 metais vyksiančiame aukcione, kuris bus rengiamas TM tiekimo metams, bet ir tais pačiais metais vyksiančiame aukcione dėl TM-2 ir TM-1 tiekimo metų, kaip nurodyta 6 paveiksle.

26

6 paveikslas

6 paveikslas

Pradinės orientacinės kainos sudėties pasiūlymas

Pradinės orientacinės kainos sudėties pasiūlymas

Aukcionai tiekimo metais TM – 3

Aukcionai tiekimo metais TM – 2

Aukcionai tiekimo metais TM – 1

Daugiametėmis sutartimis dengiami laikotarpiai

Aukcionai tiekimo metais TM

TM + 4 ...

TM + 3

TM + 2

TM + 1

TM

TM – 1

TM – 2

TM – 3

TM – 4

TM – 5

Aukcionai, kurių vienodos kainos naudojamos pradinei atskaitos kainai apskaičiuoti

Šaltinis:
  2016 m. rugsėjo 9 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas.

Šaltinis:

| (134) | Taigi pradinė orientacinė kaina rinkos dalyviams iš anksto nebus žinoma, o galimybę ją nustatyti suteiks tik rinkos rezultatai. |
| --- | --- |

(134)

Taigi pradinė orientacinė kaina rinkos dalyviams iš anksto nebus žinoma, o galimybę ją nustatyti suteiks tik rinkos rezultatai.

| (135) | Kiekiams, dėl kurių turės būti sudaromos sutartys, Prancūzijos valdžios institucijos taikys paklausos kreivę, pagal kurią bus galima šiuos kiekius apriboti tik tais pasiūlymais, kurie ilguoju laikotarpiu yra iš tiesų konkurencingi. Paklausos kreivę, kuri turės atspindėti naujų pajėgumų vertę visai grupei, kasmet rengs RTE ir tvirtins CRE. Taip pirmiausia siekiama užtikrinti, kad daugiamečių sutarčių sudarymo mechanizmas faktiškai turėtų teigiamą įtaką vartotojams. |
| --- | --- |

(135)

Kiekiams, dėl kurių turės būti sudaromos sutartys, Prancūzijos valdžios institucijos taikys paklausos kreivę, pagal kurią bus galima šiuos kiekius apriboti tik tais pasiūlymais, kurie ilguoju laikotarpiu yra iš tiesų konkurencingi. Paklausos kreivę, kuri turės atspindėti naujų pajėgumų vertę visai grupei, kasmet rengs RTE ir tvirtins CRE. Taip pirmiausia siekiama užtikrinti, kad daugiamečių sutarčių sudarymo mechanizmas faktiškai turėtų teigiamą įtaką vartotojams.

| (136) | Su pasirinktais pajėgumų turinčiais subjektais bus sudarytas 7 metų trukmės sandoris dėl kainų skirtumų, kurio veikimas bus palyginamas su priedu prie atlygio (angl. feed-in premium). Tai reiškia, kad atsiradus skirtumui tarp pasiūlymo kainos ir rinkos orientacinės kainos (ROK) skirtumas grąžinamas (jei ROK yra didesnė nei pasiūlymo kaina) arba laikomas pinigų įplaukomis (jei ROK yra mažesnis nei pasiūlymo kaina). Tačiau skatinant rinkos dalyvius stengtis kuo labiau didinti savo pajamas, esant bet kokiam pelnui pardavus garantijas už didesnę nei pasiūlymo kainą, investuotojas neturi grąžinti skirtumo (pardavimo kaina – pasiūlymo kaina). |
| --- | --- |

(136)

Su pasirinktais pajėgumų turinčiais subjektais bus sudarytas 7 metų trukmės sandoris dėl kainų skirtumų, kurio veikimas bus palyginamas su priedu prie atlygio (angl. feed-in premium). Tai reiškia, kad atsiradus skirtumui tarp pasiūlymo kainos ir rinkos orientacinės kainos (ROK) skirtumas grąžinamas (jei ROK yra didesnė nei pasiūlymo kaina) arba laikomas pinigų įplaukomis (jei ROK yra mažesnis nei pasiūlymo kaina). Tačiau skatinant rinkos dalyvius stengtis kuo labiau didinti savo pajamas, esant bet kokiam pelnui pardavus garantijas už didesnę nei pasiūlymo kainą, investuotojas neturi grąžinti skirtumo (pardavimo kaina – pasiūlymo kaina).

feed-in premium

| (137) | Prancūzijos valdžios institucijos taip pat ketina nustatyti aplinkosauginius kriterijus, kuriuos taikant bus labiau vertinami mažai anglies dioksido išmetantys gamintojai, i) teikti pirmenybę aplinkosauginiams aspektams, kai techniniai ir ekonominiai kriterijai yra visiškai vienodi, ir ii) nustatyti išmetamųjų teršalų ribinę vertę turtui, turinčiam naudos iš specifinės naujiems pajėgumams taikomos sistemos. Aplinkosauginiai kriterijai, tokie kaip šiltnamio efektą sukeliančių dujų lygis, bus nustatyti taisyklėse, o prireikus galės būti pasirinktas aplinkosaugos srityje patraukliausias pasiūlymas. Be to, esamiems įrenginiams bus taikomi galiojantys Europos ir Prancūzijos aplinkosaugos teisės aktai, todėl tokiu atveju gali prireikti investicijų šiems įrenginiams pritaikyti. |
| --- | --- |

(137)

Prancūzijos valdžios institucijos taip pat ketina nustatyti aplinkosauginius kriterijus, kuriuos taikant bus labiau vertinami mažai anglies dioksido išmetantys gamintojai, i) teikti pirmenybę aplinkosauginiams aspektams, kai techniniai ir ekonominiai kriterijai yra visiškai vienodi, ir ii) nustatyti išmetamųjų teršalų ribinę vertę turtui, turinčiam naudos iš specifinės naujiems pajėgumams taikomos sistemos. Aplinkosauginiai kriterijai, tokie kaip šiltnamio efektą sukeliančių dujų lygis, bus nustatyti taisyklėse, o prireikus galės būti pasirinktas aplinkosaugos srityje patraukliausias pasiūlymas. Be to, esamiems įrenginiams bus taikomi galiojantys Europos ir Prancūzijos aplinkosaugos teisės aktai, todėl tokiu atveju gali prireikti investicijų šiems įrenginiams pritaikyti.

| (138) | Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja įgyvendinti 2019 m. pajėgumų atrankos priemonę, kad pirmą kartą atrinktų pajėgumų operatoriai galėtų faktiškai dalyvauti 2023 tiekimo metais. Be to, jos įsipareigoja nuo 2019 m. taikyti daugiamečių sutarčių pereinamojo laikotarpio priemonę, suteikiančią galimybę užtikrinti tiekimą 2020–2023 m. laikotarpiu. Pavyzdžiui, tai reikštų, kad ilgametė priemonė, skirta 2023 tiekimo metams, būtų pradėta taikyti 2019 m. kartu su pereinamojo laikotarpio priemone 2020, 2021 ir 2022 tiekimo metams. |
| --- | --- |

(138)

Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja įgyvendinti 2019 m. pajėgumų atrankos priemonę, kad pirmą kartą atrinktų pajėgumų operatoriai galėtų faktiškai dalyvauti 2023 tiekimo metais. Be to, jos įsipareigoja nuo 2019 m. taikyti daugiamečių sutarčių pereinamojo laikotarpio priemonę, suteikiančią galimybę užtikrinti tiekimą 2020–2023 m. laikotarpiu. Pavyzdžiui, tai reikštų, kad ilgametė priemonė, skirta 2023 tiekimo metams, būtų pradėta taikyti 2019 m. kartu su pereinamojo laikotarpio priemone 2020, 2021 ir 2022 tiekimo metams.

Sudėtingumas tiekėjams ilguoju laikotarpiu iš anksto numatyti savo klientų portfelius

Sudėtingumas tiekėjams ilguoju laikotarpiu iš anksto numatyti savo klientų portfelius

| (139) | Prancūzijos valdžios institucijų vertinimu, reguliarios RTE prognozės turėtų teikti pakankamą pagalbą tiekėjams, kad jie galėtų geriau numatyti galutinį savo pajėgumų prievolių lygį. Institucijos priduria, kad tiekėjai bent pirmaisiais mechanizmo taikymo metais gali nemokamai perbalansuoti savo pajėgumus iki tiekimo metų pabaigos. |
| --- | --- |

(139)

Prancūzijos valdžios institucijų vertinimu, reguliarios RTE prognozės turėtų teikti pakankamą pagalbą tiekėjams, kad jie galėtų geriau numatyti galutinį savo pajėgumų prievolių lygį. Institucijos priduria, kad tiekėjai bent pirmaisiais mechanizmo taikymo metais gali nemokamai perbalansuoti savo pajėgumus iki tiekimo metų pabaigos.

| (140) | Neatsižvelgdamos į tai, kas minėta, siekdamos papildyti šias apsaugos priemones Prancūzijos valdžios institucijos siūlo į pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisykles įtraukti nuostatas, susijusias su pagalba alternatyviems tiekėjams apskaičiuojant savo pajėgumų prievolę. Šiuo metu taisyklėse numatyta, kad RTE kiekvienam tiekėjui nurodo prognozuojamą prievolės lygį likus vieniems metams iki tiekimo, o vėliau – galutinį prievolės lygį praėjus dvejiems metams nuo tiekimo metų. Siekdama papildyti šias nuostatas, RTE parengė pagalbos priemonių, kuriomis galima informuoti veikėjus apie jų prievolės lygį iki šių terminų pabaigos. Prancūzija siūlo formaliai nustatyti prievolę RTE padėti tiekėjams apskaičiuoti savo prievolės dydį. Ši pagalba pirmiausia būtų priemonių, kuriomis alternatyvūs tiekėjai galėtų geriau numatyti savo pajėgumų prievolę, suteikimas ir įregistruojant įprastus padalinius: tokiu atveju tiekėjai galėtų pasinaudoti šiomis priemonėmis, siekdami prognozuoti savo prievolės dydį. Tiekėjai taip pat galės naudoti šias priemones to pareikalavę ne tik šiuose pagal taisykles įregistruotuose padaliniuose. |
| --- | --- |

(140)

Neatsižvelgdamos į tai, kas minėta, siekdamos papildyti šias apsaugos priemones Prancūzijos valdžios institucijos siūlo į pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisykles įtraukti nuostatas, susijusias su pagalba alternatyviems tiekėjams apskaičiuojant savo pajėgumų prievolę. Šiuo metu taisyklėse numatyta, kad RTE kiekvienam tiekėjui nurodo prognozuojamą prievolės lygį likus vieniems metams iki tiekimo, o vėliau – galutinį prievolės lygį praėjus dvejiems metams nuo tiekimo metų. Siekdama papildyti šias nuostatas, RTE parengė pagalbos priemonių, kuriomis galima informuoti veikėjus apie jų prievolės lygį iki šių terminų pabaigos. Prancūzija siūlo formaliai nustatyti prievolę RTE padėti tiekėjams apskaičiuoti savo prievolės dydį. Ši pagalba pirmiausia būtų priemonių, kuriomis alternatyvūs tiekėjai galėtų geriau numatyti savo pajėgumų prievolę, suteikimas ir įregistruojant įprastus padalinius: tokiu atveju tiekėjai galėtų pasinaudoti šiomis priemonėmis, siekdami prognozuoti savo prievolės dydį. Tiekėjai taip pat galės naudoti šias priemones to pareikalavę ne tik šiuose pagal taisykles įregistruotuose padaliniuose.

Potencialus skatinamųjų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti subjektų balansą iki tiekimo metų, trūkumas

Potencialus skatinamųjų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti subjektų balansą iki tiekimo metų, trūkumas

| (141) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo peržiūrėti perbalansavimo tvarką, kad skatintų pajėgumų operatorius sertifikuoti kuo tiksliau. Kalbant tiksliau, subjektams taikomos perbalansavimo išlaidos apskaičiuojamos remiantis kiekiu, kurį turi perbalansuoti kiekvienas subjektas:






  1) | kai perbalansavimo suma mažesnė nei 1 GW (absoliutinių verčių suma), perbalansavimas iki tiekimo metų yra nemokamas; |
| --- | --- | --- |

(141)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo peržiūrėti perbalansavimo tvarką, kad skatintų pajėgumų operatorius sertifikuoti kuo tiksliau. Kalbant tiksliau, subjektams taikomos perbalansavimo išlaidos apskaičiuojamos remiantis kiekiu, kurį turi perbalansuoti kiekvienas subjektas:

1)

kai perbalansavimo suma mažesnė nei 1 GW (absoliutinių verčių suma), perbalansavimas iki tiekimo metų yra nemokamas;

| 2) | kai perbalansavimo suma didesnė nei 1 GW (absoliutinių verčių suma), perbalansavimas iki tiekimo metų yra mokamas. |
| --- | --- |

2)

kai perbalansavimo suma didesnė nei 1 GW (absoliutinių verčių suma), perbalansavimas iki tiekimo metų yra mokamas.

| (142) | Perbalansavimo išlaidų didėjimas, atsižvelgiant į konkretų atvejį, iliustruojamas toliau pateiktame 7 paveiksle (2020 tiekimo metams), taikant tokią vieneto kainą, kuri vis didėja artėjant tiekimo metams.

  7 paveikslas


  2020 m. perbalansavimui nustatytos naujos siūlomos sistemos iliustracija, kai k = 0,2




  20,0 %
  15,0 %
  10,0 %
  5,0 %
  0,0 %
  Dabartinės taisyklės
  Cperbal. žemiau nei nustatyta riba
  Cperbal. aukščiau nei nustatyta riba
  01/01/2016 31/12/2016 31/12/2017 31/12/2018 31/12/2019 31/12/2020
  Perbalansavimo vieneto kaina (išreikšta % ROK)

  Šaltinis:
  2016 m. rugsėjo 9 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas. |
| --- | --- |

(142)

Perbalansavimo išlaidų didėjimas, atsižvelgiant į konkretų atvejį, iliustruojamas toliau pateiktame 7 paveiksle (2020 tiekimo metams), taikant tokią vieneto kainą, kuri vis didėja artėjant tiekimo metams.

7 paveikslas

7 paveikslas

2020 m. perbalansavimui nustatytos naujos siūlomos sistemos iliustracija, kai k = 0,2

2020 m. perbalansavimui nustatytos naujos siūlomos sistemos iliustracija, kai k = 0,2

20,0 %

15,0 %

10,0 %

5,0 %

0,0 %

Dabartinės taisyklės

Cperbal. žemiau nei nustatyta riba

Cperbal. aukščiau nei nustatyta riba

01/01/2016 31/12/2016 31/12/2017 31/12/2018 31/12/2019 31/12/2020

Perbalansavimo vieneto kaina (išreikšta % ROK)

Šaltinis:
  2016 m. rugsėjo 9 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas.

Šaltinis:

| (143) | Pajėgumų operatoriai nuo šiol turi užtikrinti savo balansą per trumpą laiką, kuris pagal taisykles nustatomas įvykus svarbiems įvykiams (t. y. tokiems įvykiams, per kuriuos negalima naudotis ištekliais taip, kaip buvo prognozuojama, pvz., izoliavimui, galutiniam uždarymui, avarijai, dėl kurios turimų priemonių sumažėja ilgam laikui, ir t. t.) (27). |
| --- | --- |

(143)

Pajėgumų operatoriai nuo šiol turi užtikrinti savo balansą per trumpą laiką, kuris pagal taisykles nustatomas įvykus svarbiems įvykiams (t. y. tokiems įvykiams, per kuriuos negalima naudotis ištekliais taip, kaip buvo prognozuojama, pvz., izoliavimui, galutiniam uždarymui, avarijai, dėl kurios turimų priemonių sumažėja ilgam laikui, ir t. t.) (27).

27

| (144) | Prancūzijos valdžios institucijos taip pat siūlo iš dalies pakeisti atsiskaitymo už skirtumus mechanizmą, kad dar labiau atgrasytų rinkos dalyvius kuriuo nors metu nurodyti neigiamus ar teigiamus skirtumus. Kalbant konkrečiau, skatinamasis disbalanso koeficientas „k“ bus padvigubintas (2015 m. sausio 22 d. nutarime jis buvo lygus 0,1, o nuo šiol bus padidintas iki 0,2). Be to, jis dar labiau padidės neigiamam disbalansui, viršijančiam didžiausią 1 GW lygį, ir suteiks mažesnę kompensaciją už teigiamus disbalansus, taip pat viršijančius didžiausią 1 GW lygį (tikslius didžiausius lygius dar turi nustatyti institucijos, remdamosi rinkos reakcija, bet jie jokiu atveju neviršys 1 GW). Šie pakeitimai iliustruoti 8 paveiksle.

  8 paveikslas


  Atsiskaitymo už skirtumus taikant 1 GW didžiausią lygį, kai k = 0,2, pasiūlymo iliustracija




  Atsiskaitymo už skirtumus kaina
  Dabartinių taisyklių Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymų palyginimas
  Atsiskaitymas už kintan-čius skirtumus (k = 0,2)
  Dabartinis atsiskaitymas už skirtumus
  Skirtumas (GW)
  – 1,5 – 1 – 0,5 0 0,5 1 1,5
  Finansinis atsiskaitymas už skirtimus (mln. EUR)
  25
  20
  15
  10
  5
  0

  Šaltinis:
  2016 m. rugsėjo 9 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas. |
| --- | --- |

(144)

Prancūzijos valdžios institucijos taip pat siūlo iš dalies pakeisti atsiskaitymo už skirtumus mechanizmą, kad dar labiau atgrasytų rinkos dalyvius kuriuo nors metu nurodyti neigiamus ar teigiamus skirtumus. Kalbant konkrečiau, skatinamasis disbalanso koeficientas „k“ bus padvigubintas (2015 m. sausio 22 d. nutarime jis buvo lygus 0,1, o nuo šiol bus padidintas iki 0,2). Be to, jis dar labiau padidės neigiamam disbalansui, viršijančiam didžiausią 1 GW lygį, ir suteiks mažesnę kompensaciją už teigiamus disbalansus, taip pat viršijančius didžiausią 1 GW lygį (tikslius didžiausius lygius dar turi nustatyti institucijos, remdamosi rinkos reakcija, bet jie jokiu atveju neviršys 1 GW). Šie pakeitimai iliustruoti 8 paveiksle.

8 paveikslas

8 paveikslas

Atsiskaitymo už skirtumus taikant 1 GW didžiausią lygį, kai k = 0,2, pasiūlymo iliustracija

Atsiskaitymo už skirtumus taikant 1 GW didžiausią lygį, kai k = 0,2, pasiūlymo iliustracija

Atsiskaitymo už skirtumus kaina

Dabartinių taisyklių Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymų palyginimas

Atsiskaitymas už kintan-čius skirtumus (k = 0,2)

Dabartinis atsiskaitymas už skirtumus

Skirtumas (GW)

– 1,5 – 1 – 0,5 0 0,5 1 1,5

Finansinis atsiskaitymas už skirtimus (mln. EUR)

25

20

15

10

5

0

Šaltinis:
  2016 m. rugsėjo 9 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas.

Šaltinis:

Didžiausia atsiskaitymo už skirtumus kainos riba neatspindi CONE

Didžiausia atsiskaitymo už skirtumus kainos riba neatspindi CONE

| (145) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo palaipsniui didinti reguliuojamą kainą (kuri yra didžiausia skirtumų kaina ir atitinkamai netiesiogiai veikia pajėgumų garantijų kainą) pagal tokį tvarkaraštį:






  1) | 2017 m. jos ketina taikyti 20 000 EUR/MW reguliuojamą kainą, kad subjektai galėtų įvaldyti rinką su ribota rizika dėl faktinio vėlyvo mechanizmo įgyvendinimo; |
| --- | --- | --- |

(145)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo palaipsniui didinti reguliuojamą kainą (kuri yra didžiausia skirtumų kaina ir atitinkamai netiesiogiai veikia pajėgumų garantijų kainą) pagal tokį tvarkaraštį:

1)

2017 m. jos ketina taikyti 20 000 EUR/MW reguliuojamą kainą, kad subjektai galėtų įvaldyti rinką su ribota rizika dėl faktinio vėlyvo mechanizmo įgyvendinimo;

| 2) | 2018 ir 2019 m. jos ketina nustatyti 40 000 EUR/MW reguliuojamą kainą; |
| --- | --- |

2)

2018 ir 2019 m. jos ketina nustatyti 40 000 EUR/MW reguliuojamą kainą;

| 3) | nuo 2020 m. jos nustatys 60 000 EUR/MW reguliuojamą kainą, kad pajėgumų plėtojimo mechanizmas prireikus galėtų sukelti kainos, atitinkančios naujus pajėgumus, signalą rinkoje, kuri tuomet jau turės būti pasiekusi pakankamą išsivystymo lygį. |
| --- | --- |

3)

nuo 2020 m. jos nustatys 60 000 EUR/MW reguliuojamą kainą, kad pajėgumų plėtojimo mechanizmas prireikus galėtų sukelti kainos, atitinkančios naujus pajėgumus, signalą rinkoje, kuri tuomet jau turės būti pasiekusi pakankamą išsivystymo lygį.

| (146) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja 2021 ir tolesniems tiekimo metams kasmet atnaujinti reguliuojamą kainą, kad ji atitiktų CONE vertę, būtent kombinuotojo ciklo (CCG) arba atvirojo ciklo tipo dujų jėgainės išlaidas, kurias apskaičiuoja reguliuotojo patvirtintas viešojo elektros energijos perdavimo tinklo operatorius. Šis atnaujinimas nebūtinai vyksta taikant išsamią pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisyklių peržiūros procedūrą. |
| --- | --- |

(146)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja 2021 ir tolesniems tiekimo metams kasmet atnaujinti reguliuojamą kainą, kad ji atitiktų CONE vertę, būtent kombinuotojo ciklo (CCG) arba atvirojo ciklo tipo dujų jėgainės išlaidas, kurias apskaičiuoja reguliuotojo patvirtintas viešojo elektros energijos perdavimo tinklo operatorius. Šis atnaujinimas nebūtinai vyksta taikant išsamią pajėgumų plėtojimo mechanizmo taisyklių peržiūros procedūrą.

| (147) | Tvarkaraštis suteikia galimybę i) reguliuojamos kainos padidėjimą, jei jis įvyktų, suderinti su daugiamečių sutarčių priemonės įsigaliojimu naujiesiems pajėgumams ir ii) konsultuotis su rinkos dalyviais tiek dėl reguliuojamos kainos padidėjimo, tiek dėl daugiamečių sutarčių priemonės taikymo naujiesiems pajėgumams (28). |
| --- | --- |

(147)

Tvarkaraštis suteikia galimybę i) reguliuojamos kainos padidėjimą, jei jis įvyktų, suderinti su daugiamečių sutarčių priemonės įsigaliojimu naujiesiems pajėgumams ir ii) konsultuotis su rinkos dalyviais tiek dėl reguliuojamos kainos padidėjimo, tiek dėl daugiamečių sutarčių priemonės taikymo naujiesiems pajėgumams (28).

28

| (148) | Papildydama tai, kas minėta ir kas buvo nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Komisija, diskutuodama su Prancūzijos institucijomis, nurodė būgštaujanti, kad skirtumas tarp ARENH ir elektros kainos energetikos rinkoje tuo pačiu metu negali būti numanoma didžiausia pajėgumų kainų riba, nes ARENH produkcija apima pajėgumų garantijas. |
| --- | --- |

(148)

Papildydama tai, kas minėta ir kas buvo nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Komisija, diskutuodama su Prancūzijos institucijomis, nurodė būgštaujanti, kad skirtumas tarp ARENH ir elektros kainos energetikos rinkoje tuo pačiu metu negali būti numanoma didžiausia pajėgumų kainų riba, nes ARENH produkcija apima pajėgumų garantijas.

| (149) | Prancūzijos valdžios institucijos atsakė, kad:






  1) | pajėgumų garantijų kiekis, susijęs su ARENH produkcija, yra gana nedidelis, palyginti su visa pajėgumų rinka, todėl jis negali daryti įtakos kitų pajėgumų garantijų kainai, ir |
| --- | --- | --- |

(149)

Prancūzijos valdžios institucijos atsakė, kad:

1)

pajėgumų garantijų kiekis, susijęs su ARENH produkcija, yra gana nedidelis, palyginti su visa pajėgumų rinka, todėl jis negali daryti įtakos kitų pajėgumų garantijų kainai, ir

| 2) | dabartinis skirtumas daugmaž lygus 10 EUR/MWh, o tai atitinka 87 600 EUR/MW pajėgumo kainą. Kadangi nustatyta reguliuojama pajėgumo kaina yra atitinkamai 20 000 EUR/MW per metus, 40 000 EUR/MW per metus ir 60 000 EUR/MW per metus 2017 m., 2018–2019 m. ir 2020 m., ARENH šiuo metu nėra konkurencingas produktas (29). |
| --- | --- |

2)

dabartinis skirtumas daugmaž lygus 10 EUR/MWh, o tai atitinka 87 600 EUR/MW pajėgumo kainą. Kadangi nustatyta reguliuojama pajėgumo kaina yra atitinkamai 20 000 EUR/MW per metus, 40 000 EUR/MW per metus ir 60 000 EUR/MW per metus 2017 m., 2018–2019 m. ir 2020 m., ARENH šiuo metu nėra konkurencingas produktas (29).

29

| (150) | Vis dėlto Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja ateityje vykdydamos rinkos veikimo vertinimą išnagrinėti galimybę sufinansinti ARENH produkcijos pajėgumų dalį (30), siekdamos apsaugoti, kad ši produkcija netrikdytų laisvo pajėgumų rinkos kainų formavimosi. |
| --- | --- |

(150)

Vis dėlto Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja ateityje vykdydamos rinkos veikimo vertinimą išnagrinėti galimybę sufinansinti ARENH produkcijos pajėgumų dalį (30), siekdamos apsaugoti, kad ši produkcija netrikdytų laisvo pajėgumų rinkos kainų formavimosi.

30

4.3.4.   Kitos Komisijos pretenzijos

Kitos Komisijos pretenzijos

| (151) | Sprendimo pradėti procedūrą 182 konstatuojamojoje dalyje Komisija buvo nurodžiusi, kad Prancūzija turėtų paaiškinti, kodėl nebuvo atsižvelgta į kai kuriuos mechanizmo pagerinimo pasiūlymus, kuriuos Konkurencijos tarnyba pateikė 2012 m. balandžio 12 d. nuomonėje Nr. 12-A-09. |
| --- | --- |

(151)

Sprendimo pradėti procedūrą 182 konstatuojamojoje dalyje Komisija buvo nurodžiusi, kad Prancūzija turėtų paaiškinti, kodėl nebuvo atsižvelgta į kai kuriuos mechanizmo pagerinimo pasiūlymus, kuriuos Konkurencijos tarnyba pateikė 2012 m. balandžio 12 d. nuomonėje Nr. 12-A-09.

| (152) | Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino, kad, atsižvelgdamos į siūlomus pakeitimus (t. y. siekį priversti gamintojus deklaruoti numatomus savo gamybos įrenginių išteklius remiantis ankstesniais šių įrenginių išteklių duomenimis ir įgyvendinti realų tarpvalstybinių pajėgumų operatorių dalyvavimą mechanizme), buvo likę tik du Konkurencijos tarnybos pasiūlymai, į kuriuos nebuvo atsižvelgta:






  1) | numatyti galimybę neskirti sertifikatų (atnaujinamiems) įrenginiams, kuriuos būtina įsigyti, tiek, kiek šių įrenginių pagamintos elektros išpirkimo tarifai jau dengia visas šių įrenginių išlaidas, ir |
| --- | --- | --- |

(152)

Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino, kad, atsižvelgdamos į siūlomus pakeitimus (t. y. siekį priversti gamintojus deklaruoti numatomus savo gamybos įrenginių išteklius remiantis ankstesniais šių įrenginių išteklių duomenimis ir įgyvendinti realų tarpvalstybinių pajėgumų operatorių dalyvavimą mechanizme), buvo likę tik du Konkurencijos tarnybos pasiūlymai, į kuriuos nebuvo atsižvelgta:

1)

numatyti galimybę neskirti sertifikatų (atnaujinamiems) įrenginiams, kuriuos būtina įsigyti, tiek, kiek šių įrenginių pagamintos elektros išpirkimo tarifai jau dengia visas šių įrenginių išlaidas, ir

| 2) | nereikalauti iš pačių alternatyvių tiekėjų padengti kvietimo teikti pereinamojo laikotarpio projektus finansavimo išlaidų. |
| --- | --- |

2)

nereikalauti iš pačių alternatyvių tiekėjų padengti kvietimo teikti pereinamojo laikotarpio projektus finansavimo išlaidų.

| (153) | Dėl pirmo pasiūlymo, į kurį nebuvo atsižvelgta, institucijos paaiškino, jog jos buvo išlaikiusios įrenginių, kuriuos privaloma įsigyti, sertifikavimo prievolę tam, kad būtų išlaikytas visą rinką apimantis pajėgumų plėtojimo mechanizmo pobūdis. Kita vertus, tam, kad būtų išvengta atlygio už įrenginius, kuriuos būtina įsigyti, kaupimosi, buvo nuspręsta, jog įpareigoti pirkėjai turi būti atsakingi už šių įrenginių sertifikavimą ir tapti susijusių pajėgumų garantijų turėtojais, kai pajamos, gautos pardavus pajėgumus, atimamos iš kompensacijos įpareigotiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(153)

Dėl pirmo pasiūlymo, į kurį nebuvo atsižvelgta, institucijos paaiškino, jog jos buvo išlaikiusios įrenginių, kuriuos privaloma įsigyti, sertifikavimo prievolę tam, kad būtų išlaikytas visą rinką apimantis pajėgumų plėtojimo mechanizmo pobūdis. Kita vertus, tam, kad būtų išvengta atlygio už įrenginius, kuriuos būtina įsigyti, kaupimosi, buvo nuspręsta, jog įpareigoti pirkėjai turi būti atsakingi už šių įrenginių sertifikavimą ir tapti susijusių pajėgumų garantijų turėtojais, kai pajamos, gautos pardavus pajėgumus, atimamos iš kompensacijos įpareigotiems pirkėjams.

| (154) | Dėl antro pasiūlymo, į kurį nebuvo atsižvelgta, institucijos paaiškino, kad buvo nuspręsta neskelbti kvietimo teikti pereinamojo laikotarpio projektus; vadinasi, alternatyvūs tiekėjai neprivalo padengti jokių išlaidų. Tačiau jie dengs šios priemonės išlaidas ateityje, nes dabartinė saugumo užtikrinimo priemonė bus panaikinta ir pakeista daugiamečių sutarčių priemone po dekreto pakeitimo. |
| --- | --- |

(154)

Dėl antro pasiūlymo, į kurį nebuvo atsižvelgta, institucijos paaiškino, kad buvo nuspręsta neskelbti kvietimo teikti pereinamojo laikotarpio projektus; vadinasi, alternatyvūs tiekėjai neprivalo padengti jokių išlaidų. Tačiau jie dengs šios priemonės išlaidas ateityje, nes dabartinė saugumo užtikrinimo priemonė bus panaikinta ir pakeista daugiamečių sutarčių priemone po dekreto pakeitimo.

4.4.   Proporcingumas

Proporcingumas

4.4.1.   Suvartojimo pervertinimas

Suvartojimo pervertinimas

4.4.1.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (155) | Trečiųjų šalių pastabos šiuo klausimu įtrauktos į pirmesnį 4.3.3.1 skirsnį. |
| --- | --- |

(155)

Trečiųjų šalių pastabos šiuo klausimu įtrauktos į pirmesnį 4.3.3.1 skirsnį.

Prancūzijos pastabos

Prancūzijos pastabos

| (156) | Prancūzijos komentarai šiuo klausimu pateikti 139 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(156)

Prancūzijos komentarai šiuo klausimu pateikti 139 konstatuojamojoje dalyje.

| (157) | Neatsižvelgdamos į šiuos komentarus, institucijos siūlo nustatyti prievolę RTE padėti alternatyviems tiekėjams apskaičiuoti jiems tenkančių pajėgumų prievolę, kaip paaiškinta 140 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(157)

Neatsižvelgdamos į šiuos komentarus, institucijos siūlo nustatyti prievolę RTE padėti alternatyviems tiekėjams apskaičiuoti jiems tenkančių pajėgumų prievolę, kaip paaiškinta 140 konstatuojamojoje dalyje.

4.4.2.   Skaidrumo trūkumas nustatant pajėgumų kainą

Skaidrumo trūkumas nustatant pajėgumų kainą

4.4.2.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (158) | Didžioji dalis respondentų (13) skundžiasi ne biržos sandorių, ypač grupės vidaus sandorių, matomumo trūkumu, nors daugelis iš jų mano, kad dauguma sandorių turėtų vykti būtent taip. Vienas iš respondentų dar kartą pabrėžė, kad centralizuotas pajėgumų plėtojimo mechanizmas galėtų užkirsti kelią tokioms problemoms. |
| --- | --- |

(158)

Didžioji dalis respondentų (13) skundžiasi ne biržos sandorių, ypač grupės vidaus sandorių, matomumo trūkumu, nors daugelis iš jų mano, kad dauguma sandorių turėtų vykti būtent taip. Vienas iš respondentų dar kartą pabrėžė, kad centralizuotas pajėgumų plėtojimo mechanizmas galėtų užkirsti kelią tokioms problemoms.

| (159) | Rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus nuomone, mechanizmas dabartine forma suteikia pakankamai prekybos skaidrumo (įskaitant grupės vidų) garantijų, būtent todėl, kad yra:






  1) | prievolė tvarkyti atskirą apskaitą pajėgumų garantijų registre (viena paskyra turi būti pajėgumų operatoriams, kita – tiekėjams) ir |
| --- | --- | --- |

(159)

Rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus nuomone, mechanizmas dabartine forma suteikia pakankamai prekybos skaidrumo (įskaitant grupės vidų) garantijų, būtent todėl, kad yra:

1)

prievolė tvarkyti atskirą apskaitą pajėgumų garantijų registre (viena paskyra turi būti pajėgumų operatoriams, kita – tiekėjams) ir

| 2) | skaidrumo prievolė CRE atžvilgiu ir jos vykdoma vidinių operacijų stebėsena. |
| --- | --- |

2)

skaidrumo prievolė CRE atžvilgiu ir jos vykdoma vidinių operacijų stebėsena.

4.4.2.2.   Prancūzijos pastabos

Prancūzijos pastabos

| (160) | Prancūzijos valdžios institucijos taip pat mini rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus nurodytas garantijas (jos aprašytos 160 konstatuojamojoje dalyje). Jos taip pat patikslina, kad, atsižvelgiant į būtinybę tiekėjams prisitaikyti prie savo klientų pokyčių, atrodo, jog, be periodiškai rengiamų aukcionų, svarbu išlaikyti nebiržinės prekybos tarp rinkos dalyvių galimybę. Nuolatinės prekybos mechanizmas užtikrintų šį lankstumą ir operacijų bei kainų matomumą, taip pat suteiktų galimybę sušvelninti informacijos asimetriją tarp rinkos dalyvių. Vis dėlto dalyvavimas tokiame mechanizme būtų brangus, ypač gan smulkiems tiekėjams. Todėl Prancūzijos valdžios institucijos siūlo išlaikyti ne biržos sandorius, susietus su reguliuojama rinka, kurioje kiekvieno sandorio kaina būtų skelbiama viešai. |
| --- | --- |

(160)

Prancūzijos valdžios institucijos taip pat mini rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus nurodytas garantijas (jos aprašytos 160 konstatuojamojoje dalyje). Jos taip pat patikslina, kad, atsižvelgiant į būtinybę tiekėjams prisitaikyti prie savo klientų pokyčių, atrodo, jog, be periodiškai rengiamų aukcionų, svarbu išlaikyti nebiržinės prekybos tarp rinkos dalyvių galimybę. Nuolatinės prekybos mechanizmas užtikrintų šį lankstumą ir operacijų bei kainų matomumą, taip pat suteiktų galimybę sušvelninti informacijos asimetriją tarp rinkos dalyvių. Vis dėlto dalyvavimas tokiame mechanizme būtų brangus, ypač gan smulkiems tiekėjams. Todėl Prancūzijos valdžios institucijos siūlo išlaikyti ne biržos sandorius, susietus su reguliuojama rinka, kurioje kiekvieno sandorio kaina būtų skelbiama viešai.

| (161) | Tačiau jos taip pat siūlo numatyti papildomų garantijų, kad būtų padidintas pajėgumų prekybos skaidrumas ir reprezentatyvumas. |
| --- | --- |

(161)

Tačiau jos taip pat siūlo numatyti papildomų garantijų, kad būtų padidintas pajėgumų prekybos skaidrumas ir reprezentatyvumas.

| (162) | Pagal mechanizmą jau numatyta, kad platformoje, kurią įdiegs „EPEX Spot“, rengiamų aukcionų kainos bus viešos. Kad skaidrumo lygis atitiktų ne biržos sandorių derybų platformos skaidrumo lygį, Prancūzijos valdžios institucijos siūlo visiems subjektams (kurių tapatybė būtų neatskleidžiama) suteikti prieigą prie ne biržos sandorių registro ir taip užtikrinti kiekių bei kainų matomumą ir garantuoti operatorių anonimiškumą. Suinteresuotieji subjektai tuomet galės atsižvelgti į šią informaciją formuodami savo pirkimo ir pardavimo organizuojamuose aukcionuose strategiją. |
| --- | --- |

(162)

Pagal mechanizmą jau numatyta, kad platformoje, kurią įdiegs „EPEX Spot“, rengiamų aukcionų kainos bus viešos. Kad skaidrumo lygis atitiktų ne biržos sandorių derybų platformos skaidrumo lygį, Prancūzijos valdžios institucijos siūlo visiems subjektams (kurių tapatybė būtų neatskleidžiama) suteikti prieigą prie ne biržos sandorių registro ir taip užtikrinti kiekių bei kainų matomumą ir garantuoti operatorių anonimiškumą. Suinteresuotieji subjektai tuomet galės atsižvelgti į šią informaciją formuodami savo pirkimo ir pardavimo organizuojamuose aukcionuose strategiją.

| (163) | Be to, aukcionai bus sustiprinti. Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo padidinti organizuojamų aukcionų likvidumą nustatydamos, kad aukcionų skaičius ketverius metus iki pirmųjų tiekimo metų turės būti 15, t. y. 1 naujas aukcionas TM-4 tiekimo metais, 4 aukcionai TM-3 tiekimo metais, 4 TM-2 tiekimo metais ir galiausiai 6 TM-1 tiekimo metais (pradinėje mechanizmo versijoje Prancūzijos valdžios institucijos buvo numačiusios tik 10 aukcionų, išdėstytų per 3 metus iki tiekimo metų). |
| --- | --- |

(163)

Be to, aukcionai bus sustiprinti. Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo padidinti organizuojamų aukcionų likvidumą nustatydamos, kad aukcionų skaičius ketverius metus iki pirmųjų tiekimo metų turės būti 15, t. y. 1 naujas aukcionas TM-4 tiekimo metais, 4 aukcionai TM-3 tiekimo metais, 4 TM-2 tiekimo metais ir galiausiai 6 TM-1 tiekimo metais (pradinėje mechanizmo versijoje Prancūzijos valdžios institucijos buvo numačiusios tik 10 aukcionų, išdėstytų per 3 metus iki tiekimo metų).

| (164) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja reglamentavimo sistemoje iš kai kurių pajėgumų operatorių pareikalauti teikti rinkai savo sertifikatus pagal tokią schemą:






  1) | AL-4: 25 % sertifikuoto pajėgumų lygio; |
| --- | --- | --- |

(164)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja reglamentavimo sistemoje iš kai kurių pajėgumų operatorių pareikalauti teikti rinkai savo sertifikatus pagal tokią schemą:

1)

AL-4: 25 % sertifikuoto pajėgumų lygio;

| 2) | AL-3: didžiausias dydis tarp 25 % sertifikuotų pajėgumų lygio ir 25 % neparduotų pajėgumų sertifikatų skaičiaus; |
| --- | --- |

2)

AL-3: didžiausias dydis tarp 25 % sertifikuotų pajėgumų lygio ir 25 % neparduotų pajėgumų sertifikatų skaičiaus;

| 3) | AL-2: didžiausias dydis tarp 25 % sertifikuotų pajėgumų lygio ir 50 % neparduotų pajėgumų sertifikatų skaičiaus; |
| --- | --- |

3)

AL-2: didžiausias dydis tarp 25 % sertifikuotų pajėgumų lygio ir 50 % neparduotų pajėgumų sertifikatų skaičiaus;

| 4) | AL-1: didžiausias dydis tarp 25 % sertifikuotų pajėgumų lygio ir 100 % neparduotų pajėgumų sertifikatų skaičiaus. |
| --- | --- |

4)

AL-1: didžiausias dydis tarp 25 % sertifikuotų pajėgumų lygio ir 100 % neparduotų pajėgumų sertifikatų skaičiaus.

| (165) | Ši prievolė bus taikoma sertifikavimo zonų vadovams, kurių turimas pajėgumų kiekis viršys 3 GW ribą. |
| --- | --- |

(165)

Ši prievolė bus taikoma sertifikavimo zonų vadovams, kurių turimas pajėgumų kiekis viršys 3 GW ribą.

4.4.3.   Tam tikrų tipų pajėgumų operatorių pašalinimas iš mechanizmo

Tam tikrų tipų pajėgumų operatorių pašalinimas iš mechanizmo

| (166) | Trečiųjų šalių pastabos ir Prancūzijos valdžios institucijų komentarai dėl galimos skirtingų tipų paklausos mažinimo pajėgumų diskriminacijos pateikti 4.3.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

(166)

Trečiųjų šalių pastabos ir Prancūzijos valdžios institucijų komentarai dėl galimos skirtingų tipų paklausos mažinimo pajėgumų diskriminacijos pateikti 4.3.1 skirsnyje.

| (167) | Suinteresuotųjų šalių pastabos ir Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymai, kaip užkirsti kelią būtent tarpvalstybinių pajėgumų ir naujų investicijų pašalinimui, aprašyti 4.3.3 skirsnyje. |
| --- | --- |

(167)

Suinteresuotųjų šalių pastabos ir Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymai, kaip užkirsti kelią būtent tarpvalstybinių pajėgumų ir naujų investicijų pašalinimui, aprašyti 4.3.3 skirsnyje.

4.4.4.   EDF įtaka rinkoje

EDF įtaka rinkoje

4.4.4.1.   Pajėgumų sulaikymo rizika

Pajėgumų sulaikymo rizika

Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (168) | Trys ketvirtadaliai subjektų, reagavusių į sprendimą pradėti procedūrą, nurodo būtent tai, kad taikant Prancūzijos mechanizmą kyla pajėgumų sulaikymo rizika. |
| --- | --- |

(168)

Trys ketvirtadaliai subjektų, reagavusių į sprendimą pradėti procedūrą, nurodo būtent tai, kad taikant Prancūzijos mechanizmą kyla pajėgumų sulaikymo rizika.

| (169) | Viena Prancūzijos pramonės vartotojų asociacija baiminasi, kad EDF yra suinteresuota daryti įtaką orientacinei rinkos kainai (ORK), t. y. ją didinti ir parduoti pajėgumų perteklių po tiekimo metų, nes:






  1) | tokiu atveju EDF tenkančią nuobaudą, kurią ji sumokės atsiskaitydama už skirtumus, dideliu mastu kompensuos pajamos, gautos dėl palyginti didelės ORK, ir |
| --- | --- | --- |

(169)

Viena Prancūzijos pramonės vartotojų asociacija baiminasi, kad EDF yra suinteresuota daryti įtaką orientacinei rinkos kainai (ORK), t. y. ją didinti ir parduoti pajėgumų perteklių po tiekimo metų, nes:

1)

tokiu atveju EDF tenkančią nuobaudą, kurią ji sumokės atsiskaitydama už skirtumus, dideliu mastu kompensuos pajamos, gautos dėl palyginti didelės ORK, ir

| 2) | ORK bus naudojama dėl pajėgumų atsirandančias išlaidas įtraukiant į labai didelės dalies vartotojų sąskaitas, taip jiems perkeliant šias išlaidas. |
| --- | --- |

2)

ORK bus naudojama dėl pajėgumų atsirandančias išlaidas įtraukiant į labai didelės dalies vartotojų sąskaitas, taip jiems perkeliant šias išlaidas.

| (170) | Vienas alternatyvus tiekėjas pažymėjo, jog negana to, kad organizuojami aukcionai tikriausiai nelabai atspindės pagal mechanizmą vykdomą prekybą (tiekėjai turėtų būti skatinami rinktis dvišalius sandorius, kad išvengtų išankstinių momentinių kainų), tai, kad orientacinėje rinkos kainoje nebus atsižvelgta į operacijas tiekimo metais ir po jų, galės dar labiau sumažinti atgrasomąjį atsiskaitymo už skirtumus mechanizmo poveikį ir taip skatinti pajėgumų operatorių vykdomas pajėgumų sulaikymo strategijas. |
| --- | --- |

(170)

Vienas alternatyvus tiekėjas pažymėjo, jog negana to, kad organizuojami aukcionai tikriausiai nelabai atspindės pagal mechanizmą vykdomą prekybą (tiekėjai turėtų būti skatinami rinktis dvišalius sandorius, kad išvengtų išankstinių momentinių kainų), tai, kad orientacinėje rinkos kainoje nebus atsižvelgta į operacijas tiekimo metais ir po jų, galės dar labiau sumažinti atgrasomąjį atsiskaitymo už skirtumus mechanizmo poveikį ir taip skatinti pajėgumų operatorių vykdomas pajėgumų sulaikymo strategijas.

| (171) | Kad pajėgumų operatoriai būtų dar labiau skatinami nesulaikyti pajėgumų, šis alternatyvus tiekėjas siūlo tris taisomąsias priemones:






  1) | peržiūrėti OKR pagrindą; |
| --- | --- | --- |

(171)

Kad pajėgumų operatoriai būtų dar labiau skatinami nesulaikyti pajėgumų, šis alternatyvus tiekėjas siūlo tris taisomąsias priemones:

1)

peržiūrėti OKR pagrindą;

| 2) | stiprinti atsiskaitymo už skirtumus mechanizmo atgrasomąjį poveikį ir |
| --- | --- |

2)

stiprinti atsiskaitymo už skirtumus mechanizmo atgrasomąjį poveikį ir

| 3) | panaikinti saugumo užtikrinimo priemonę (angl. fall back tender), nes ji gali skatinti operatorius taikyti sulaikymo strategiją. |
| --- | --- |

3)

panaikinti saugumo užtikrinimo priemonę (angl. fall back tender), nes ji gali skatinti operatorius taikyti sulaikymo strategiją.

fall back tender

| (172) | Alternatyvių tiekėjų ir gamintojų asociacija AFIEG kritikuoja galimybę perbalansuoti pajėgumus nepatiriant išlaidų iki tiekimo metų: jos nuomone, tai leidžia manipuliuoti turimais branduoliniais ištekliais ir dirbtinai sukurti trūkumą arba perteklių. |
| --- | --- |

(172)

Alternatyvių tiekėjų ir gamintojų asociacija AFIEG kritikuoja galimybę perbalansuoti pajėgumus nepatiriant išlaidų iki tiekimo metų: jos nuomone, tai leidžia manipuliuoti turimais branduoliniais ištekliais ir dirbtinai sukurti trūkumą arba perteklių.

Prancūzijos pastabos

Prancūzijos pastabos

| (173) | Atsižvelgdamos į šias rinkos dalyvių reakcijas į sprendimą pradėti procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijos pareiškė norą pagerinti priemonę, kad būtų kuo labiau sumažinta piktnaudžiavimo įtaka rinkoje rizika. |
| --- | --- |

(173)

Atsižvelgdamos į šias rinkos dalyvių reakcijas į sprendimą pradėti procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijos pareiškė norą pagerinti priemonę, kad būtų kuo labiau sumažinta piktnaudžiavimo įtaka rinkoje rizika.

| (174) | Pirmiausia jos įsipareigoja priversti pajėgumų operatorius iš anksto tiksliai sertifikuoti visus turimus pajėgumus ir apriboja jų sertifikavimo galimybes intervalu, grindžiamu istorinėmis atskaitos vertėmis (žr. 9 pav.). Bet kokie nuokrypiai nuo šio intervalo turi būti pagrindžiami RTE ir reguliuotojui.

  9 paveikslas


  Sertifikavimo intervalo iliustracija




  Atskaitos vertė
  Priimtinumo intervalas
  - X %
  – X %
  DU NUSTATYTINI PARAMETRAI

  Šaltinis:
  2016 m. rugsėjo 9 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas. |
| --- | --- |

(174)

Pirmiausia jos įsipareigoja priversti pajėgumų operatorius iš anksto tiksliai sertifikuoti visus turimus pajėgumus ir apriboja jų sertifikavimo galimybes intervalu, grindžiamu istorinėmis atskaitos vertėmis (žr. 9 pav.). Bet kokie nuokrypiai nuo šio intervalo turi būti pagrindžiami RTE ir reguliuotojui.

9 paveikslas

9 paveikslas

Sertifikavimo intervalo iliustracija

Sertifikavimo intervalo iliustracija

Atskaitos vertė

Priimtinumo intervalas

- X %

– X %

DU NUSTATYTINI PARAMETRAI

Šaltinis:
  2016 m. rugsėjo 9 d. Prancūzijos valdžios institucijų raštas.

Šaltinis:

| (175) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo peržiūrėti perbalansavimo tvarką, kad skatintų pajėgumų operatorius sertifikuoti kuo tiksliau. Jos siūlo, kad už bet kokį reikšmingą kauptinį perbalansavimą (viršijantį didžiausią 1 GW lygį; tikslų didžiausią lygį turi nustatyti institucijos, remdamosi rinkos reakcija, bet jis bet kuriuo atveju neviršys 1 GW) iki tiekimo metų būtų taikoma sankcija. Sankcija, kuria siekiama atgrasyti pajėgumų operatorius sertifikuoti mažiau arba daugiau pajėgumų, palaipsniui didėja iki atsiskaitymo už skirtumus momento. Pajėgumų operatoriai taip pat turi atlikti perbalansavimą, kai tik sužino apie įvykį, dėl kurio jų numatyti turimi ištekliai taptų nepanaudojami (izoliavimą, galutinį uždarymą, avariją, dėl kurios turimų priemonių sumažėja ilgam laikui, ir t. t.). |
| --- | --- |

(175)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo peržiūrėti perbalansavimo tvarką, kad skatintų pajėgumų operatorius sertifikuoti kuo tiksliau. Jos siūlo, kad už bet kokį reikšmingą kauptinį perbalansavimą (viršijantį didžiausią 1 GW lygį; tikslų didžiausią lygį turi nustatyti institucijos, remdamosi rinkos reakcija, bet jis bet kuriuo atveju neviršys 1 GW) iki tiekimo metų būtų taikoma sankcija. Sankcija, kuria siekiama atgrasyti pajėgumų operatorius sertifikuoti mažiau arba daugiau pajėgumų, palaipsniui didėja iki atsiskaitymo už skirtumus momento. Pajėgumų operatoriai taip pat turi atlikti perbalansavimą, kai tik sužino apie įvykį, dėl kurio jų numatyti turimi ištekliai taptų nepanaudojami (izoliavimą, galutinį uždarymą, avariją, dėl kurios turimų priemonių sumažėja ilgam laikui, ir t. t.).

| (176) | Institucijos taip pat siūlo iš dalies keisti atsiskaitymo už skirtumus mechanizmą, kad dar labiau atgrasytų rinkos dalyvius kuriuo nors metu nurodyti neigiamus ar teigiamus skirtumus. Kalbant konkrečiau, skatinamasis disbalanso koeficientas „k“ bus padvigubintas. Be to, jis dar labiau padidės neigiamam disbalansui, viršijančiam didžiausią 1 GW lygį, ir lems mažesnę kompensaciją už teigiamus disbalansus, taip pat viršijančius didžiausią 1 GW lygį (tikslius didžiausius lygius dar turi nustatyti institucijos, remdamosi rinkos reakcija, bet jie neviršys 1 GW). |
| --- | --- |

(176)

Institucijos taip pat siūlo iš dalies keisti atsiskaitymo už skirtumus mechanizmą, kad dar labiau atgrasytų rinkos dalyvius kuriuo nors metu nurodyti neigiamus ar teigiamus skirtumus. Kalbant konkrečiau, skatinamasis disbalanso koeficientas „k“ bus padvigubintas. Be to, jis dar labiau padidės neigiamam disbalansui, viršijančiam didžiausią 1 GW lygį, ir lems mažesnę kompensaciją už teigiamus disbalansus, taip pat viršijančius didžiausią 1 GW lygį (tikslius didžiausius lygius dar turi nustatyti institucijos, remdamosi rinkos reakcija, bet jie neviršys 1 GW).

| (177) | Atsakydamos į vieno alternatyvaus tiekėjo pretenziją, kurioje teigiama, kad saugumo užtikrinimo priemonė gali skatinti operatorius taikyti sulaikymo strategiją, Prancūzijos valdžios institucijos patvirtino, kad ši saugumo užtikrinimo priemonė galėtų būti panaikinta ir pakeista daugiamečių sutarčių priemone (aprašyta šio dokumento 131–138 konstatuojamosiose dalyse). |
| --- | --- |

(177)

Atsakydamos į vieno alternatyvaus tiekėjo pretenziją, kurioje teigiama, kad saugumo užtikrinimo priemonė gali skatinti operatorius taikyti sulaikymo strategiją, Prancūzijos valdžios institucijos patvirtino, kad ši saugumo užtikrinimo priemonė galėtų būti panaikinta ir pakeista daugiamečių sutarčių priemone (aprašyta šio dokumento 131–138 konstatuojamosiose dalyse).

| (178) | Galiausiai, kaip paaiškinta šio dokumento 146–147 konstatuojamosiose dalyse, Prancūzijos valdžios institucijos siūlo padidinti didžiausią taikomos kompensacijos už kainų skirtumus kiekį kilus didelei energijos tiekimo saugumo grėsmei (t. y. kai bendras neigiamas disbalansas yra didesnis nei 2 GW). Siūloma, kad šis didžiausias dydis (reguliuojama kaina arba Padmin) būtų laipsniškai didinamas nuo 20 000 EUR/MW 2017 m. iki 40 000 EUR/MW 2018 ir 2019 m. ir galiausiai iki 60 000 EUR/MW 2020 m. Nuo 2021 tiekimo metų Prancūzijos valdžios institucijos kasmet atnaujins reguliuojamą kainą, kad ji atitiktų naujo rinkos dalyvio išlaidų (CONE) vertę, būtent kombinuotojo ciklo (CCG) arba atvirojo ciklo tipo dujų jėgainės išlaidas, kurias apskaičiuoja reguliuotojo patvirtintas viešojo elektros energijos perdavimo tinklo operatorius. |
| --- | --- |

(178)

Galiausiai, kaip paaiškinta šio dokumento 146–147 konstatuojamosiose dalyse, Prancūzijos valdžios institucijos siūlo padidinti didžiausią taikomos kompensacijos už kainų skirtumus kiekį kilus didelei energijos tiekimo saugumo grėsmei (t. y. kai bendras neigiamas disbalansas yra didesnis nei 2 GW). Siūloma, kad šis didžiausias dydis (reguliuojama kaina arba Padmin) būtų laipsniškai didinamas nuo 20 000 EUR/MW 2017 m. iki 40 000 EUR/MW 2018 ir 2019 m. ir galiausiai iki 60 000 EUR/MW 2020 m. Nuo 2021 tiekimo metų Prancūzijos valdžios institucijos kasmet atnaujins reguliuojamą kainą, kad ji atitiktų naujo rinkos dalyvio išlaidų (CONE) vertę, būtent kombinuotojo ciklo (CCG) arba atvirojo ciklo tipo dujų jėgainės išlaidas, kurias apskaičiuoja reguliuotojo patvirtintas viešojo elektros energijos perdavimo tinklo operatorius.

Padmin

4.4.5.   Garantijų sulaikymo rizika

Garantijų sulaikymo rizika

4.4.5.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (179) | Keturi respondentai ypač baiminasi pajėgumų garantijų sulaikymo rizikos arba bet kuriuo atveju likvidumo trūkumo garantijų rinkoje. |
| --- | --- |

(179)

Keturi respondentai ypač baiminasi pajėgumų garantijų sulaikymo rizikos arba bet kuriuo atveju likvidumo trūkumo garantijų rinkoje.

| (180) | Alternatyvių tiekėjų ir gamintojų asociacija AFIEG pažymi, jog mechanizmo, pagal kurį rinkos dalyviai, po tiekimo metų (bet iki atsiskaitymo už skirtumus) turintys garantijų perviršį, privalo jį parduoti aukcione, neužteks tam, kad būtų užkirstas kelias garantijų sulaikymui iki tiekimo metų (laikotarpio, į kurį atsižvelgiama nustatant OKR). |
| --- | --- |

(180)

Alternatyvių tiekėjų ir gamintojų asociacija AFIEG pažymi, jog mechanizmo, pagal kurį rinkos dalyviai, po tiekimo metų (bet iki atsiskaitymo už skirtumus) turintys garantijų perviršį, privalo jį parduoti aukcione, neužteks tam, kad būtų užkirstas kelias garantijų sulaikymui iki tiekimo metų (laikotarpio, į kurį atsižvelgiama nustatant OKR).

iki

| (181) | Be pasiūlymų didinti balanso išlaikymo iki tiekimo metų skatinamąsias priemones (peržiūrėti OKR pagrindą ir didinti atsiskaitymo už skirtumus mechanizmo atgrasomąjį poveikį), respondentai siūlo dvi prieigos prie pajėgumų garantijų pagerinimo priemones:






  1) | priversti EDF kaip nors parduoti savo garantijas (pvz., pagal garantijų perleidimo programą, jai suteikiant rinkos formuotojo vaidmenį) arba |
| --- | --- | --- |

(181)

Be pasiūlymų didinti balanso išlaikymo iki tiekimo metų skatinamąsias priemones (peržiūrėti OKR pagrindą ir didinti atsiskaitymo už skirtumus mechanizmo atgrasomąjį poveikį), respondentai siūlo dvi prieigos prie pajėgumų garantijų pagerinimo priemones:

1)

priversti EDF kaip nors parduoti savo garantijas (pvz., pagal garantijų perleidimo programą, jai suteikiant rinkos formuotojo vaidmenį) arba

| 2) | pagerinti ARENH produkciją: a) nustatant pajėgumų ARENH. Šiuo tikslu ARENH turi būti padalijamas į dvi produkcijos dalis: pajėgumų produkciją ir energijos produkciją; kiekvienas tiekėjas galėtų laisvai patvirtinti kurią nors vieną produkciją arba abi produkcijas tuo pačiu metu; ir (arba) b) peržiūros metu padidinant su energijos produkcija susietus ARENH pajėgumus (1,15 garantijos už ARENH vieną MW). Šiuo požiūriu Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžė, kad tiekėjai privalo skelbti visų savo vidinius poreikius viršijančių garantijų viešąjį pirkimą. Jų nuomone, tai turėtų suteikti galimybę išvengti galimo pajėgumų sulaikymo. Be to, dalis rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus turimų pajėgumų garantijų būtų automatiškai perleista alternatyviems tiekėjams per ARENH, o reguliuotojas ir toliau vykdytų potencialaus piktnaudžiavimo įtaka rinkoje stebėseną. |
| --- | --- |

2)

pagerinti ARENH produkciją: a) nustatant pajėgumų ARENH. Šiuo tikslu ARENH turi būti padalijamas į dvi produkcijos dalis: pajėgumų produkciją ir energijos produkciją; kiekvienas tiekėjas galėtų laisvai patvirtinti kurią nors vieną produkciją arba abi produkcijas tuo pačiu metu; ir (arba) b) peržiūros metu padidinant su energijos produkcija susietus ARENH pajėgumus (1,15 garantijos už ARENH vieną MW). Šiuo požiūriu Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžė, kad tiekėjai privalo skelbti visų savo vidinius poreikius viršijančių garantijų viešąjį pirkimą. Jų nuomone, tai turėtų suteikti galimybę išvengti galimo pajėgumų sulaikymo. Be to, dalis rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus turimų pajėgumų garantijų būtų automatiškai perleista alternatyviems tiekėjams per ARENH, o reguliuotojas ir toliau vykdytų potencialaus piktnaudžiavimo įtaka rinkoje stebėseną.

4.4.5.2.   Prancūzijos pastabos

Prancūzijos pastabos

| (182) | Atsižvelgdamos į nuogąstavimus, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo peržiūrėti mechanizmą ir pakoreguoti taip, kad pajėgumų operatoriai būtų priversti siūlyti tam tikrus mažiausius garantijų kiekius per kiekvieną iki tiekimo metų organizuojamą aukciono seansą, kaip paaiškinta 165 ir 166 konstatuojamosiose dalyse. Be to, bus organizuojama ir papildomų aukcionų, kaip paaiškinta 164 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(182)

Atsižvelgdamos į nuogąstavimus, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo peržiūrėti mechanizmą ir pakoreguoti taip, kad pajėgumų operatoriai būtų priversti siūlyti tam tikrus mažiausius garantijų kiekius per kiekvieną iki tiekimo metų organizuojamą aukciono seansą, kaip paaiškinta 165 ir 166 konstatuojamosiose dalyse. Be to, bus organizuojama ir papildomų aukcionų, kaip paaiškinta 164 konstatuojamojoje dalyje.

4.4.6.   Dominuojančio rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus vykdomo kainų skirtumo mažinimo rizika

Dominuojančio rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus vykdomo kainų skirtumo mažinimo rizika

4.4.6.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (183) | Remdamiesi 2012 m. Konkurencijos tarnybos pateikta nuomone, du respondentai baiminasi kryžminių rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus gamybos padalinio ir prekybos padalinio subsidijų (t. y. kad pajėgumų garantijos bus parduodamos konkurentams už didesnę kainą nei vidinio perleidimo tarp gamybos padalinio ir prekybos padalinio perdavimo kaina ir dėl to iš elektros tiekimo rinkos bus išstumti konkurentai). Šios kryžminės subsidijos, pasak jų, galėtų sukelti kainų skirtumo mažinimą alternatyviam tiekėjui, neturinčiam gamybinio turto, nes jis būtų priverstas garantijas įsigyti rinkoje, kad galėtų įvykdyti savo pajėgumų įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(183)

Remdamiesi 2012 m. Konkurencijos tarnybos pateikta nuomone, du respondentai baiminasi kryžminių rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus gamybos padalinio ir prekybos padalinio subsidijų (t. y. kad pajėgumų garantijos bus parduodamos konkurentams už didesnę kainą nei vidinio perleidimo tarp gamybos padalinio ir prekybos padalinio perdavimo kaina ir dėl to iš elektros tiekimo rinkos bus išstumti konkurentai). Šios kryžminės subsidijos, pasak jų, galėtų sukelti kainų skirtumo mažinimą alternatyviam tiekėjui, neturinčiam gamybinio turto, nes jis būtų priverstas garantijas įsigyti rinkoje, kad galėtų įvykdyti savo pajėgumų įsipareigojimus.

4.4.6.2.   Prancūzijos pastabos

Prancūzijos pastabos

| (184) | Dėl galimybės šalinti konkurentus manipuliuojant kainomis (mažinant pajamų maržą arba kainų skirtumą agresyvia kainodara) Prancūzijos valdžios institucijos priminė, kad tokį antikonkurencinį elgesį jau kontroliuoja ir už jį sankcijas skiria Konkurencijos tarnyba. |
| --- | --- |

(184)

Dėl galimybės šalinti konkurentus manipuliuojant kainomis (mažinant pajamų maržą arba kainų skirtumą agresyvia kainodara) Prancūzijos valdžios institucijos priminė, kad tokį antikonkurencinį elgesį jau kontroliuoja ir už jį sankcijas skiria Konkurencijos tarnyba.

| (185) | Tačiau kad būtų lengviau nustatyti tokią praktiką, valdžios institucijos sugriežtins taisykles ir privers vertikaliai integruotus subjektus pranešti Energetikos reguliavimo komisijai apie metodus, kuriuos jie taiko nustatydami pajėgumų garantijų kainą savo pasiūlymuose. |
| --- | --- |

(185)

Tačiau kad būtų lengviau nustatyti tokią praktiką, valdžios institucijos sugriežtins taisykles ir privers vertikaliai integruotus subjektus pranešti Energetikos reguliavimo komisijai apie metodus, kuriuos jie taiko nustatydami pajėgumų garantijų kainą savo pasiūlymuose.

| (186) | Taisyklėse jos taip pat aiškiau nurodys reikalavimą vertikaliai integruotiems subjektams deklaruoti bet kokio vidinio sandorio, susijusio su pajėgumų garantijomis, kainą. Taip bus ištaisytas teisės aktų trūkumas, dėl kurio garantijas galima perduoti nemokamai. |
| --- | --- |

(186)

Taisyklėse jos taip pat aiškiau nurodys reikalavimą vertikaliai integruotiems subjektams deklaruoti bet kokio vidinio sandorio, susijusio su pajėgumų garantijomis, kainą. Taip bus ištaisytas teisės aktų trūkumas, dėl kurio garantijas galima perduoti nemokamai.

| (187) | Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo suteikti rinkos dalyviams visišką prieigą prie pajėgumų garantijų registro, kuriame bus registruojami ne biržos sandoriai užtikrinant kiekvieno sandorio operatorių anonimiškumą. |
| --- | --- |

(187)

Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo suteikti rinkos dalyviams visišką prieigą prie pajėgumų garantijų registro, kuriame bus registruojami ne biržos sandoriai užtikrinant kiekvieno sandorio operatorių anonimiškumą.

4.5.   Neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai prevencija

Neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai prevencija

4.5.1.   Kliūtys patekti į rinką naujiems gamybos pajėgumų operatoriams

Kliūtys patekti į rinką naujiems gamybos pajėgumų operatoriams

| (188) | Trečiųjų šalių pastabos, Prancūzijos valdžios institucijų komentarai ir nurodyti taisomieji veiksmai dėl naujų gamybos pajėgumų operatorių dalyvavimo Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizme nagrinėjami 4.3.3 skirsnyje. |
| --- | --- |

(188)

Trečiųjų šalių pastabos, Prancūzijos valdžios institucijų komentarai ir nurodyti taisomieji veiksmai dėl naujų gamybos pajėgumų operatorių dalyvavimo Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizme nagrinėjami 4.3.3 skirsnyje.

| (189) | Savo atsakyme į 2015 m. gruodžio 17 d. sprendimą pradėti procedūrą Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, jog pasiūlytas mechanizmas skirtas labiau ne tam, kad gausiai pritrauktų naujų investicijų ir taip padidintų visą gamybos pajėgumą, o greičiau tam, kad būtų užtikrinti turimi pajėgumai, pvz., per žiemos šalčius. |
| --- | --- |

(189)

Savo atsakyme į 2015 m. gruodžio 17 d. sprendimą pradėti procedūrą Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, jog pasiūlytas mechanizmas skirtas labiau ne tam, kad gausiai pritrauktų naujų investicijų ir taip padidintų visą gamybos pajėgumą, o greičiau tam, kad būtų užtikrinti turimi pajėgumai, pvz., per žiemos šalčius.

| (190) | Vis dėlto Prancūzijos valdžios institucijos pripažino, kad mechanizmui naudinga leisti naujiems gamybos pajėgumams konkuruoti su esamais gamybos pajėgumais, taip pat kad yra būtinybė nustatyti stabilesnę sistemą, kuri palengvintų šią konkurenciją naujiems rinkos dalyviams. Šiai problemai spręsti pateikti du nauji pasiūlymai:






  1) | kaip aprašyta 146–148 konstatuojamosiose dalyse, progresyvus reguliuojamos kainos padidinimas nuo 20 000 EUR/MW 2017 tiekimo metais iki 40 000 EUR/MW 2018 ir 2019 tiekimo metais ir galiausiai iki 60 000 EUR/MW 2020 tiekimo metais. Nuo 2021 tiekimo metų (AL) institucijos kasmet peržiūrės reguliuojamą kainą, kad ji atitiktų naujo rinkos dalyvio išlaidų (CONE) vertę, būtent kombinuotojo ciklo (CCG) arba atvirojo ciklo tipo dujų jėgainės išlaidas, kurias apskaičiuoja reguliuotojo patvirtintas viešojo elektros energijos perdavimo tinklo operatorius; ir |
| --- | --- | --- |

(190)

Vis dėlto Prancūzijos valdžios institucijos pripažino, kad mechanizmui naudinga leisti naujiems gamybos pajėgumams konkuruoti su esamais gamybos pajėgumais, taip pat kad yra būtinybė nustatyti stabilesnę sistemą, kuri palengvintų šią konkurenciją naujiems rinkos dalyviams. Šiai problemai spręsti pateikti du nauji pasiūlymai:

1)

kaip aprašyta 146–148 konstatuojamosiose dalyse, progresyvus reguliuojamos kainos padidinimas nuo 20 000 EUR/MW 2017 tiekimo metais iki 40 000 EUR/MW 2018 ir 2019 tiekimo metais ir galiausiai iki 60 000 EUR/MW 2020 tiekimo metais. Nuo 2021 tiekimo metų (AL) institucijos kasmet peržiūrės reguliuojamą kainą, kad ji atitiktų naujo rinkos dalyvio išlaidų (CONE) vertę, būtent kombinuotojo ciklo (CCG) arba atvirojo ciklo tipo dujų jėgainės išlaidas, kurias apskaičiuoja reguliuotojo patvirtintas viešojo elektros energijos perdavimo tinklo operatorius; ir

| 2) | bus nustatyta daugiamečių sandorių dėl kainų skirtumų (CFD), skirtų būtent naujiems gamybos pajėgumams, tvarka, kaip aprašyta 131–138 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

2)

bus nustatyta daugiamečių sandorių dėl kainų skirtumų (CFD), skirtų būtent naujiems gamybos pajėgumams, tvarka, kaip aprašyta 131–138 konstatuojamosiose dalyse.

4.5.2.   Numanomo paklausos mažinimo ir realaus paklausos mažinimo diskriminacija

Numanomo paklausos mažinimo ir realaus paklausos mažinimo diskriminacija

| (191) | Trečiųjų šalių pastabos ir Prancūzijos valdžios institucijų komentarai dėl šio punkto minėti ir išnagrinėti 4.3.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

(191)

Trečiųjų šalių pastabos ir Prancūzijos valdžios institucijų komentarai dėl šio punkto minėti ir išnagrinėti 4.3.1 skirsnyje.

4.5.3.   Realus užsienio pajėgumų operatorių dalyvavimas

Realus užsienio pajėgumų operatorių dalyvavimas

| (192) | Trečiųjų šalių pastabos ir Prancūzijos valdžios institucijų komentarai bei nurodyti taisomieji veiksmai dėl realaus užsienio pajėgumų operatorių dalyvavimo nagrinėjami 4.3.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

(192)

Trečiųjų šalių pastabos ir Prancūzijos valdžios institucijų komentarai bei nurodyti taisomieji veiksmai dėl realaus užsienio pajėgumų operatorių dalyvavimo nagrinėjami 4.3.2 skirsnyje.

| (193) | Kaip nurodyta 119–125 konstatuojamosiose dalyse, Prancūzijos valdžios institucijos, atsakydamos į Komisijos ir trečiųjų šalių nuogąstavimus, pasiūlė mišrų modelį, kuriame numatyta skirti jungiamųjų linijų bilietus, kas galutinai suteiktų galimybę dalyvauti su Prancūzija besiribojančių valstybių narių gamybos ir paklausos mažinimo pajėgumų operatoriams. Jos laikosi nuomonės, kad šis būdas atitinka pagrindinius principus, nurodytus tarnybų darbinio dokumento, pridėto prie Europos Komisijos pajėgumų mechanizmų sektoriaus tyrimo, 2 priede. |
| --- | --- |

(193)

Kaip nurodyta 119–125 konstatuojamosiose dalyse, Prancūzijos valdžios institucijos, atsakydamos į Komisijos ir trečiųjų šalių nuogąstavimus, pasiūlė mišrų modelį, kuriame numatyta skirti jungiamųjų linijų bilietus, kas galutinai suteiktų galimybę dalyvauti su Prancūzija besiribojančių valstybių narių gamybos ir paklausos mažinimo pajėgumų operatoriams. Jos laikosi nuomonės, kad šis būdas atitinka pagrindinius principus, nurodytus tarnybų darbinio dokumento, pridėto prie Europos Komisijos pajėgumų mechanizmų sektoriaus tyrimo, 2 priede.

4.5.4.   Informacijos asimetrija tarp rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus ir jo esamų bei potencialių konkurentų

Informacijos asimetrija tarp rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus ir jo esamų bei potencialių konkurentų

4.5.4.1.   Sudėtingumas tiekėjams ilguoju laikotarpiu iš anksto numatyti savo klientų portfelius

Sudėtingumas tiekėjams ilguoju laikotarpiu iš anksto numatyti savo klientų portfelius

Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (194) | Trečiųjų šalių pastabos šiuo klausimu įtrauktos į pirmesnį 4.3.3.1 skirsnį. |
| --- | --- |

(194)

Trečiųjų šalių pastabos šiuo klausimu įtrauktos į pirmesnį 4.3.3.1 skirsnį.

Prancūzijos pastabos

Prancūzijos pastabos

| (195) | Prancūzijos komentarai šiuo klausimu pateikti 139 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(195)

Prancūzijos komentarai šiuo klausimu pateikti 139 konstatuojamojoje dalyje.

| (196) | Kaip paaiškinta 140 konstatuojamojoje dalyje, paskutinis Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymas yra padėti tiekėjams geriau įvertinti savo klientų būsimus portfelius ir šią pagalbą aiškiai įvardyti taisyklėse. |
| --- | --- |

(196)

Kaip paaiškinta 140 konstatuojamojoje dalyje, paskutinis Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymas yra padėti tiekėjams geriau įvertinti savo klientų būsimus portfelius ir šią pagalbą aiškiai įvardyti taisyklėse.

4.5.4.2.   Skaidrumo trūkumas nustatant pajėgumų kainą

Skaidrumo trūkumas nustatant pajėgumų kainą

Suinteresuotųjų šalių pastabos

Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (197) | Trečiųjų šalių pastabos šiuo klausimu įtrauktos į 159 ir 160 konstatuojamąsias dalis. |
| --- | --- |

(197)

Trečiųjų šalių pastabos šiuo klausimu įtrauktos į 159 ir 160 konstatuojamąsias dalis.

Prancūzijos pastabos

Prancūzijos pastabos

| (198) | Kaip paaiškinta 4.4.2 skirsnyje, paskutinis pasiūlymas šiuo klausimu yra tiekėjams suteikti lankstumo leidžiant ne biržos sandorius ir kartu užtikrinti likvidumą organizuotų mainų platformoje ir nebiržinės prekybos skaidrumą. |
| --- | --- |

(198)

Kaip paaiškinta 4.4.2 skirsnyje, paskutinis pasiūlymas šiuo klausimu yra tiekėjams suteikti lankstumo leidžiant ne biržos sandorius ir kartu užtikrinti likvidumą organizuotų mainų platformoje ir nebiržinės prekybos skaidrumą.

5.   PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

5.1.   Valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

Valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (199) | Sprendimo pradėti procedūrą 143 konstatuojamojoje dalyje Komisija jau buvo padariusi išvadą, kad mechanizmas yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(199)

Sprendimo pradėti procedūrą 143 konstatuojamojoje dalyje Komisija jau buvo padariusi išvadą, kad mechanizmas yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

5.1.1.   Priskyrimas valstybei ir finansavimas iš valstybės lėšų

Priskyrimas valstybei ir finansavimas iš valstybės lėšų

| (200) | Dėl teiginio, kad pagal Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmą teikiamos valstybės lėšos, galima pažymėti, kad Prancūzijos valdžios institucijos pajėgumų garantijas pajėgumų operatoriams teikia nemokamai. Kartu jos sukuria šių garantijų rinką ir nustato elektros energijos tiekėjams kvotos prievolę, susiedamos šias kvotas su tiekėjų klientų paklausos piku. Taigi jos sukuria sertifikatų paklausą ir ją atitinkančią vertę. Be to, užuot pardavusi sertifikatus pajėgumų operatoriams ar juos pateikusi aukcionui, valstybė jiems skiria juos nemokamai ir taip atsisako viešųjų išteklių. |
| --- | --- |

(200)

Dėl teiginio, kad pagal Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmą teikiamos valstybės lėšos, galima pažymėti, kad Prancūzijos valdžios institucijos pajėgumų garantijas pajėgumų operatoriams teikia nemokamai. Kartu jos sukuria šių garantijų rinką ir nustato elektros energijos tiekėjams kvotos prievolę, susiedamos šias kvotas su tiekėjų klientų paklausos piku. Taigi jos sukuria sertifikatų paklausą ir ją atitinkančią vertę. Be to, užuot pardavusi sertifikatus pajėgumų operatoriams ar juos pateikusi aukcionui, valstybė jiems skiria juos nemokamai ir taip atsisako viešųjų išteklių.

| (201) | Nei Prancūzijos valdžios institucijos, nei trečiosios šalys nepateikė argumentų, dėl kurių būtų galima abejoti šia išvada. |
| --- | --- |

(201)

Nei Prancūzijos valdžios institucijos, nei trečiosios šalys nepateikė argumentų, dėl kurių būtų galima abejoti šia išvada.

| (202) | Kita vertus, Komisija per tą laiką priėmė dar vieną sprendimą, kuriame subsidijų, teikiamų kaip sertifikatai atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiams, sistema palaikyta valstybės pagalba (31). Pažymėtina, kad šiuo atveju žaliesiems sertifikatams nebuvo užtikrinta jokia mažiausia kaina. |
| --- | --- |

(202)

Kita vertus, Komisija per tą laiką priėmė dar vieną sprendimą, kuriame subsidijų, teikiamų kaip sertifikatai atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiams, sistema palaikyta valstybės pagalba (31). Pažymėtina, kad šiuo atveju žaliesiems sertifikatams nebuvo užtikrinta jokia mažiausia kaina.

31

| (203) | Be to, neteisinga šiuo atveju atskirti Rumunijos žaliuosius sertifikatus argumentuojant, kad taikant Prancūzijos mechanizmą tiekėjai turėtų pasirinkimą perkelti arba neperkelti pajėgumų garantijų įsigijimo išlaidų vartotojams. Iš tiesų į reguliuojamus pardavimo tarifus turi būti įtraukta pajėgumų garantijų kaina pagal 2015 m. gruodžio 30 d. Dekreto Nr. 2015-1823 dėl Energetikos kodekso reglamentuojamosios dalies kodifikavimo R. 337-19 straipsnį. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, jog rinkos kaina (OKR, naudojama atsiskaitymams už skirtumus) turi būti vidutinė pagal įvairius organizuojamus aukcionus nustatyta kaina (todėl ją nustatant negali būti atsižvelgta į ne biržos sandorius) būtent tam, kad būtų užtikrinamas OKR atkuriamumas. OKR atkuriamumas yra galimybė atkurti OKR tiekėjų pardavimo sutartyse su jų klientais. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, šio aspekto siekia didžioji dalis subjektų. Šią aplinkybę patvirtina tai, kad didelė dalis tiekėjų (gal net visi) pajėgumų garantijų įsigijimo išlaidas įtrauks į savo klientams skirtas sąskaitas. |
| --- | --- |

(203)

Be to, neteisinga šiuo atveju atskirti Rumunijos žaliuosius sertifikatus argumentuojant, kad taikant Prancūzijos mechanizmą tiekėjai turėtų pasirinkimą perkelti arba neperkelti pajėgumų garantijų įsigijimo išlaidų vartotojams. Iš tiesų į reguliuojamus pardavimo tarifus turi būti įtraukta pajėgumų garantijų kaina pagal 2015 m. gruodžio 30 d. Dekreto Nr. 2015-1823 dėl Energetikos kodekso reglamentuojamosios dalies kodifikavimo R. 337-19 straipsnį. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, jog rinkos kaina (OKR, naudojama atsiskaitymams už skirtumus) turi būti vidutinė pagal įvairius organizuojamus aukcionus nustatyta kaina (todėl ją nustatant negali būti atsižvelgta į ne biržos sandorius) būtent tam, kad būtų užtikrinamas OKR atkuriamumas. OKR atkuriamumas yra galimybė atkurti OKR tiekėjų pardavimo sutartyse su jų klientais. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, šio aspekto siekia didžioji dalis subjektų. Šią aplinkybę patvirtina tai, kad didelė dalis tiekėjų (gal net visi) pajėgumų garantijų įsigijimo išlaidas įtrauks į savo klientams skirtas sąskaitas.

| (204) | Be to, pagal tokį pajėgumų plėtojimo mechanizmą, kokį sukūrė Prancūzijos valdžios institucijos, buvo numatyta blokavimo priemonė – viešojo pirkimo procedūra, kuria valdžios institucijos naudojosi kaip atsitraukimo galimybe, skirta tiems atvejams, kai, prireikus naujų pajėgumų, pajėgumų rinka neskatintų jų kūrimo. Ši tiesioginės valstybės intervencijos rinkoje galimybė dar labiau patvirtina, kad pajėgumų plėtojimo mechanizmas yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(204)

Be to, pagal tokį pajėgumų plėtojimo mechanizmą, kokį sukūrė Prancūzijos valdžios institucijos, buvo numatyta blokavimo priemonė – viešojo pirkimo procedūra, kuria valdžios institucijos naudojosi kaip atsitraukimo galimybe, skirta tiems atvejams, kai, prireikus naujų pajėgumų, pajėgumų rinka neskatintų jų kūrimo. Ši tiesioginės valstybės intervencijos rinkoje galimybė dar labiau patvirtina, kad pajėgumų plėtojimo mechanizmas yra valstybės pagalba.

| (205) | Be to, kai kurie Prancūzijos padaryti pajėgumų plėtojimo mechanizmo pakeitimai po to, kai suinteresuotieji asmenys pateikė pastabų dėl sprendime pradėti procedūrą Komisijos pareikštų abejonių, patys savaime laikytini valstybės pagalba. Tai yra daugiametės sutartys, kuriomis valstybė 7 metų laikotarpiu garantuoja užtikrintą iš pajėgumų gaunamą pelną jų gavėjams. Valstybė šiame mechanizme atlieka esminį vaidmenį: ji įpareigoja RTE sudaryti sutartis su naujų pajėgumų, jei tik jie konkurencingi, turėtojais, o būtent dėl šių sutarčių naujųjų pajėgumų operatoriai 7 metus užtikrintai gaus fiksuotą pajėgumų kainą. |
| --- | --- |

(205)

Be to, kai kurie Prancūzijos padaryti pajėgumų plėtojimo mechanizmo pakeitimai po to, kai suinteresuotieji asmenys pateikė pastabų dėl sprendime pradėti procedūrą Komisijos pareikštų abejonių, patys savaime laikytini valstybės pagalba. Tai yra daugiametės sutartys, kuriomis valstybė 7 metų laikotarpiu garantuoja užtikrintą iš pajėgumų gaunamą pelną jų gavėjams. Valstybė šiame mechanizme atlieka esminį vaidmenį: ji įpareigoja RTE sudaryti sutartis su naujų pajėgumų, jei tik jie konkurencingi, turėtojais, o būtent dėl šių sutarčių naujųjų pajėgumų operatoriai 7 metus užtikrintai gaus fiksuotą pajėgumų kainą.

5.1.2.   Atrankusis pranašumas

Atrankusis pranašumas

| (206) | Dėl EDF ir daugiausia Prancūzijoje didmeninės prekybos srityje veiklą vykdančios bendrovės pateikto argumento, jog mechanizmas yra viešųjų paslaugų įsipareigojimas, nes atlygis už pajėgumus yra atlygis už pajėgumų operatorių suteiktą paslaugą, Komisija pareiškė, kad šis argumentas jau buvo nagrinėtas sprendime pradėti procedūrą. Komisija dar kartą pažymi, kad paslauga negali būti teikiama ar vertinama rinkoje. Iš tiesų, Prancūzijos valdžios institucijos privalėjo sukurti rinką, įvairiems elektros rinkos dalyviams nustatydama turimų išteklių ir pajėgumų garantijų sulaikymo prievoles, kad turimi ištekliai būtų įvertinti. Dėl to, kad buvo įsteigta ši pajėgumų rinka, pajėgumų operatoriai gaus lėšų, kurių jie kitaip nebūtų gavę, todėl turės pranašumą, kurio nebūtų buvę, jei institucijos nebūtų sukūrusios šios rinkos. |
| --- | --- |

(206)

Dėl EDF ir daugiausia Prancūzijoje didmeninės prekybos srityje veiklą vykdančios bendrovės pateikto argumento, jog mechanizmas yra viešųjų paslaugų įsipareigojimas, nes atlygis už pajėgumus yra atlygis už pajėgumų operatorių suteiktą paslaugą, Komisija pareiškė, kad šis argumentas jau buvo nagrinėtas sprendime pradėti procedūrą. Komisija dar kartą pažymi, kad paslauga negali būti teikiama ar vertinama rinkoje. Iš tiesų, Prancūzijos valdžios institucijos privalėjo sukurti rinką, įvairiems elektros rinkos dalyviams nustatydama turimų išteklių ir pajėgumų garantijų sulaikymo prievoles, kad turimi ištekliai būtų įvertinti. Dėl to, kad buvo įsteigta ši pajėgumų rinka, pajėgumų operatoriai gaus lėšų, kurių jie kitaip nebūtų gavę, todėl turės pranašumą, kurio nebūtų buvę, jei institucijos nebūtų sukūrusios šios rinkos.

| (207) | Be to, EDF ir dar vienos vertikaliai integruotos elektros tiekimo bendrovės argumentas, kad pajėgumų plėtojimo mechanizmas nesuteikia operatoriams jokio atrankiojo pranašumo pajėgumų, nes visi mechanizmo subjektai faktiškai ir teisiškai yra identiškoje padėtyje ir traktuojami visiškai vienodai, jau išnagrinėtas minėtame sprendime pradėti procedūrą. Komisija dar kartą pažymi, kad pranašumas yra atrankusis, nes pagal mechanizmą pagalba numatyta pajėgumų operatoriams, o ne kitiems ekonomikos sektoriams. |
| --- | --- |

(207)

Be to, EDF ir dar vienos vertikaliai integruotos elektros tiekimo bendrovės argumentas, kad pajėgumų plėtojimo mechanizmas nesuteikia operatoriams jokio atrankiojo pranašumo pajėgumų, nes visi mechanizmo subjektai faktiškai ir teisiškai yra identiškoje padėtyje ir traktuojami visiškai vienodai, jau išnagrinėtas minėtame sprendime pradėti procedūrą. Komisija dar kartą pažymi, kad pranašumas yra atrankusis, nes pagal mechanizmą pagalba numatyta pajėgumų operatoriams, o ne kitiems ekonomikos sektoriams.

| (208) | Kadangi Prancūzija nepateikė naujų argumentų, Komisija laikosi sprendime pradėti procedūrą (į kurį pateikta nuoroda šiame sprendime) savo pateikto vertinimo ir išvadų, kad pajėgumų operatoriams mechanizmas suteikia atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

(208)

Kadangi Prancūzija nepateikė naujų argumentų, Komisija laikosi sprendime pradėti procedūrą (į kurį pateikta nuoroda šiame sprendime) savo pateikto vertinimo ir išvadų, kad pajėgumų operatoriams mechanizmas suteikia atrankųjį pranašumą.

5.1.3.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

| (209) | Prancūzijos valdžios institucijos pakartojo savo argumentą, kad pajėgumų plėtojimo mechanizmas neturės poveikio elektros rinkai, į kurį Komisija atsižvelgė savo sprendime pradėti procedūrą. Verta priminti, kad Komisija buvo nustačiusi, jog mechanizmas turėjo potencialą daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškreipti konkurenciją, nes Prancūzijos pajėgumų operatoriai įgytų pranašumą, kurio negalėtų įgyti jų užsienio konkurentai, nes jie neturi teisės dalyvauti Prancūzijos pajėgumų rinkoje. |
| --- | --- |

(209)

Prancūzijos valdžios institucijos pakartojo savo argumentą, kad pajėgumų plėtojimo mechanizmas neturės poveikio elektros rinkai, į kurį Komisija atsižvelgė savo sprendime pradėti procedūrą. Verta priminti, kad Komisija buvo nustačiusi, jog mechanizmas turėjo potencialą daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškreipti konkurenciją, nes Prancūzijos pajėgumų operatoriai įgytų pranašumą, kurio negalėtų įgyti jų užsienio konkurentai, nes jie neturi teisės dalyvauti Prancūzijos pajėgumų rinkoje.

| (210) | Pažymėtina, jog Prancūzijos pasiūlyti taisomieji veiksmai yra būtent realus šių tarpvalstybinių pajėgumų operatorių dalyvavimas Prancūzijos mechanizme. Tačiau jis apsiriboja naudingos jungiamosios linijos tarp Prancūzijos ir su ja besiribojančių šalių pajėgumais (t. y. pritaikius klasifikacijos sumažinimo koeficientus). Be to, negarantuojama, kad šie tarpvalstybinių pajėgumų operatoriai už suteiktą paslaugą gaus tokį patį atlygį kaip ir Prancūzijos pajėgumų operatoriai dėl papildomų išlaidų, tenkančių dalyvaujant Prancūzijos mechanizme, susijusiame su jungiamosios linijos bilietų gavimu ir išpirkimu. |
| --- | --- |

(210)

Pažymėtina, jog Prancūzijos pasiūlyti taisomieji veiksmai yra būtent realus šių tarpvalstybinių pajėgumų operatorių dalyvavimas Prancūzijos mechanizme. Tačiau jis apsiriboja naudingos jungiamosios linijos tarp Prancūzijos ir su ja besiribojančių šalių pajėgumais (t. y. pritaikius klasifikacijos sumažinimo koeficientus). Be to, negarantuojama, kad šie tarpvalstybinių pajėgumų operatoriai už suteiktą paslaugą gaus tokį patį atlygį kaip ir Prancūzijos pajėgumų operatoriai dėl papildomų išlaidų, tenkančių dalyvaujant Prancūzijos mechanizme, susijusiame su jungiamosios linijos bilietų gavimu ir išpirkimu.

| (211) | Todėl Komisijos sprendime pradėti procedūrą (į kurį teikiama nuoroda šiame sprendime) pateiktas įvertinimas ir išvada, kad pranašumas, Prancūzijos pajėgumų operatoriams suteikiamas kaip atlygis už pajėgumus, gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškreipti konkurenciją, pasitvirtino. |
| --- | --- |

(211)

Todėl Komisijos sprendime pradėti procedūrą (į kurį teikiama nuoroda šiame sprendime) pateiktas įvertinimas ir išvada, kad pranašumas, Prancūzijos pajėgumų operatoriams suteikiamas kaip atlygis už pajėgumus, gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškreipti konkurenciją, pasitvirtino.

5.1.4.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

| (212) | Dėl minėtų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmas yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(212)

Dėl minėtų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmas yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

5.2.   Pagalbos teisėtumas

Pagalbos teisėtumas

| (213) | 2015 m. balandžio 1 d. pradėjusios sertifikuoti pirmuosius pajėgumų tiekėjus Prancūzijos valdžios institucijos pradėjo nematerialiojo turto perleidimą gavėjams. Todėl Komisija mano, kad Prancūzijos valdžios institucijos pradėjo įgyvendinti pagalbos priemonę, kaip apibrėžta SESV 108 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(213)

2015 m. balandžio 1 d. pradėjusios sertifikuoti pirmuosius pajėgumų tiekėjus Prancūzijos valdžios institucijos pradėjo nematerialiojo turto perleidimą gavėjams. Todėl Komisija mano, kad Prancūzijos valdžios institucijos pradėjo įgyvendinti pagalbos priemonę, kaip apibrėžta SESV 108 straipsnio 3 dalyje.

| (214) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos dėl sprendimo pradėti procedūrą nesustabdė galimų pajėgumų garantijų sandorių. |
| --- | --- |

(214)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos dėl sprendimo pradėti procedūrą nesustabdė galimų pajėgumų garantijų sandorių.

| (215) | Kadangi Komisija nebuvo priėmusi galutinio sprendimo dėl priemonės iki dienos, kurią Prancūzijos valdžios institucijos pradėjo įgyvendinti mechanizmą, Prancūzija pažeidė įsipareigojimą, jai tenkantį pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(215)

Kadangi Komisija nebuvo priėmusi galutinio sprendimo dėl priemonės iki dienos, kurią Prancūzijos valdžios institucijos pradėjo įgyvendinti mechanizmą, Prancūzija pažeidė įsipareigojimą, jai tenkantį pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį.

5.3.   Suderinamumas su vidaus rinka

Suderinamumas su vidaus rinka

| (216) | Norėdama įvertinti, ar pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, Komisija paprastai vertina, ar pagalba yra sudaryta taip, kad jos teigiamas poveikis, susijęs su bendrojo intereso tikslo įgyvendinimu, viršytų potencialų neigiamą poveikį prekybai ir konkurencijai. |
| --- | --- |

(216)

Norėdama įvertinti, ar pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, Komisija paprastai vertina, ar pagalba yra sudaryta taip, kad jos teigiamas poveikis, susijęs su bendrojo intereso tikslo įgyvendinimu, viršytų potencialų neigiamą poveikį prekybai ir konkurencijai.

| (217) | Pagrindinis šios priemonės tikslas yra elektros tiekimo saugumas. Todėl Komisija išnagrinėjo priemonę remdamasi 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairių (toliau – AEPG) 3.9 skirsniu, susijusiu su energijos gamybos pakankamumu. |
| --- | --- |

(217)

Pagrindinis šios priemonės tikslas yra elektros tiekimo saugumas. Todėl Komisija išnagrinėjo priemonę remdamasi 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairių (toliau – AEPG) 3.9 skirsniu, susijusiu su energijos gamybos pakankamumu.

| (218) | Komisijos analizė šiame sprendime apsiribos tik tais dalykais, dėl kurių sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių. |
| --- | --- |

(218)

Komisijos analizė šiame sprendime apsiribos tik tais dalykais, dėl kurių sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių.

5.3.1.   Bendros svarbos tikslas ir būtinybė

Bendros svarbos tikslas ir būtinybė

5.3.1.1.   Dėl tiekimo saugumo

Dėl tiekimo saugumo

| (219) | Kaip aiškinama sprendimo pradėti procedūrą 149 konstatuojamojoje dalyje, Prancūzija paaiškino, kad jau kelerius metus Prancūzijos elektros paklausos pikas vis didėja (nuo 79 590 MW 2001 m. iki 102 100 MW 2012 m.), nors vidutinė elektros paklausa išliko stabili. Tai daugiausia lemia Prancūzijos elektros sistemos šiluminis jautrumas, nes gyvenamuosiuose ir komerciniuose pastatuose dažnai naudojamas elektrinis šildymas. |
| --- | --- |

(219)

Kaip aiškinama sprendimo pradėti procedūrą 149 konstatuojamojoje dalyje, Prancūzija paaiškino, kad jau kelerius metus Prancūzijos elektros paklausos pikas vis didėja (nuo 79 590 MW 2001 m. iki 102 100 MW 2012 m.), nors vidutinė elektros paklausa išliko stabili. Tai daugiausia lemia Prancūzijos elektros sistemos šiluminis jautrumas, nes gyvenamuosiuose ir komerciniuose pastatuose dažnai naudojamas elektrinis šildymas.

| (220) | Be to, pasak Prancūzijos, pastaraisiais metais dėl tam tikrų priežasčių tapo mažiau konkurencingi pažangieji gamybos įrenginiai (paprastai dujų jėgainės) (žr. 45 konstatuojamąją dalį). Nepaisant to, šios jėgainės, ypač pažangiosios, yra būtinos, kad būtų galima užtikrinti elektros tiekimą per ypač didelio elektros suvartojimo pikus, aprašytus 5.3.1.1 skirsnyje. Vis dėlto, kadangi minėti pikai pasitaiko retai ir yra neprognozuojami, rinkos dalyviai nelinkę investuoti į naujus gamybos pajėgumus. |
| --- | --- |

(220)

Be to, pasak Prancūzijos, pastaraisiais metais dėl tam tikrų priežasčių tapo mažiau konkurencingi pažangieji gamybos įrenginiai (paprastai dujų jėgainės) (žr. 45 konstatuojamąją dalį). Nepaisant to, šios jėgainės, ypač pažangiosios, yra būtinos, kad būtų galima užtikrinti elektros tiekimą per ypač didelio elektros suvartojimo pikus, aprašytus 5.3.1.1 skirsnyje. Vis dėlto, kadangi minėti pikai pasitaiko retai ir yra neprognozuojami, rinkos dalyviai nelinkę investuoti į naujus gamybos pajėgumus.

| (221) | Todėl, kaip rodo 105 konstatuojamojoje dalyje pateikti RTE skaičiavimai, Prancūzijos vidutiniškai 3 valandų per metus nepakankamumo kriterijus gali būti nepasiektas kilus šalčiams (Prancūzijoje kartą per 10 metų). |
| --- | --- |

(221)

Todėl, kaip rodo 105 konstatuojamojoje dalyje pateikti RTE skaičiavimai, Prancūzijos vidutiniškai 3 valandų per metus nepakankamumo kriterijus gali būti nepasiektas kilus šalčiams (Prancūzijoje kartą per 10 metų).

| (222) | Prancūzija, remdamasi sprendimo pradėti procedūrą 154 konstatuojamąja dalimi, įrodė, kad RTE tinkamumo tyrimai buvo naujesni ir išsamesni nei senieji ENTSO-E deterministiniai tyrimai. Juose, pvz., atsižvelgta į kai kurių esamų elektrinių blogą padėtį ir riziką, kad jos gali užsidaryti (mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijus; žr. 3 pav.). Dėl šių priežasčių gali būti skirtumų tarp senesnių RTE tinkamumo tyrimų ir tyrimų, kuriuos atliko ENTSO-E. |
| --- | --- |

(222)

Prancūzija, remdamasi sprendimo pradėti procedūrą 154 konstatuojamąja dalimi, įrodė, kad RTE tinkamumo tyrimai buvo naujesni ir išsamesni nei senieji ENTSO-E deterministiniai tyrimai. Juose, pvz., atsižvelgta į kai kurių esamų elektrinių blogą padėtį ir riziką, kad jos gali užsidaryti (mažo šiluminės energijos suvartojimo scenarijus; žr. 3 pav.). Dėl šių priežasčių gali būti skirtumų tarp senesnių RTE tinkamumo tyrimų ir tyrimų, kuriuos atliko ENTSO-E.

| (223) | Be to, šiuo klausimu Prancūzija atsižvelgė į 2016 m. ENTSO-E paskelbtos ataskaitos Mid-Term Adequacy Forecast – pirmosios versijos, grindžiamos tikimybių metodologija, išvadas (žr. 100 konstatuojamąją dalį). 2020 m. atskaitos atveju Prancūzijos nepakankamumo tikimybė yra truputį mažesnė nei valdžios institucijų nustatytas tiekimo saugumo tikslas. Tačiau tai nenustatyta su GRARE atliktame tyrime, kuris buvo grindžiamas didžiausiu skaičiumi Monte Karlo modeliavimų (2 100). Jame įvertinta, kad nepakankamumo tikimybė Prancūzijoje yra nuo 5 iki 20 valandų (P95). Be to, pažymėtina, kad visi atlikti tyrimai dėl 2020 m. grindžiami šiomis prielaidomis: i) visiškais izoliuotų jėgainių turimais ištekliais, kas, pasak ENTSO-E, yra optimistinė prielaida, ir tuo, kad ii) Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmas veiks 2017–2020 m. Iš to galima daryti išvadą, kad naujausi ENTSO-E tyrimai neprieštarauja Prancūzijos valdžios institucijų išvadoms, jog mechanizmas yra būtinas, ir net jas patvirtina. |
| --- | --- |

(223)

Be to, šiuo klausimu Prancūzija atsižvelgė į 2016 m. ENTSO-E paskelbtos ataskaitos Mid-Term Adequacy Forecast – pirmosios versijos, grindžiamos tikimybių metodologija, išvadas (žr. 100 konstatuojamąją dalį). 2020 m. atskaitos atveju Prancūzijos nepakankamumo tikimybė yra truputį mažesnė nei valdžios institucijų nustatytas tiekimo saugumo tikslas. Tačiau tai nenustatyta su GRARE atliktame tyrime, kuris buvo grindžiamas didžiausiu skaičiumi Monte Karlo modeliavimų (2 100). Jame įvertinta, kad nepakankamumo tikimybė Prancūzijoje yra nuo 5 iki 20 valandų (P95). Be to, pažymėtina, kad visi atlikti tyrimai dėl 2020 m. grindžiami šiomis prielaidomis: i) visiškais izoliuotų jėgainių turimais ištekliais, kas, pasak ENTSO-E, yra optimistinė prielaida, ir tuo, kad ii) Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmas veiks 2017–2020 m. Iš to galima daryti išvadą, kad naujausi ENTSO-E tyrimai neprieštarauja Prancūzijos valdžios institucijų išvadoms, jog mechanizmas yra būtinas, ir net jas patvirtina.

Mid-Term Adequacy Forecast

| (224) | RTE tyrimuose taip pat atsižvelgta į naujausius suvartojimo duomenis, vadinasi, į alternatyvių priemonių, skirtų paklausos mažinimo pajėgumams padidinti (kurių pareikalavo Komisija sprendimo pradėti procedūrą 163 konstatuojamojoje dalyje), poveikį. Tačiau jos aiškiai įrodo, kad Prancūzijoje apibrėžtas didžiausias nepakankamumo lygis paskesniais metais, nesant valstybės intervencijos, gali būti viršytas. |
| --- | --- |

(224)

RTE tyrimuose taip pat atsižvelgta į naujausius suvartojimo duomenis, vadinasi, į alternatyvių priemonių, skirtų paklausos mažinimo pajėgumams padidinti (kurių pareikalavo Komisija sprendimo pradėti procedūrą 163 konstatuojamojoje dalyje), poveikį. Tačiau jos aiškiai įrodo, kad Prancūzijoje apibrėžtas didžiausias nepakankamumo lygis paskesniais metais, nesant valstybės intervencijos, gali būti viršytas.

| (225) | Tai, kad yra būtinybė (ir skubus poreikis) Prancūzijoje nustatyti pajėgumų plėtojimo mechanizmą, patvirtina dauguma suinteresuotųjų subjektų. Kai kurie iš jų pateikė savo finansinius planus, taip norėdami įrodyti lėšų trūkumo problemą Prancūzijoje, priešingai nei 2012 m. nuomonėje vertino Konkurencijos tarnyba (nuomonė paminėta sprendimo pradėti procedūrą 158 konstatuojamojoje dalyje). |
| --- | --- |

(225)

Tai, kad yra būtinybė (ir skubus poreikis) Prancūzijoje nustatyti pajėgumų plėtojimo mechanizmą, patvirtina dauguma suinteresuotųjų subjektų. Kai kurie iš jų pateikė savo finansinius planus, taip norėdami įrodyti lėšų trūkumo problemą Prancūzijoje, priešingai nei 2012 m. nuomonėje vertino Konkurencijos tarnyba (nuomonė paminėta sprendimo pradėti procedūrą 158 konstatuojamojoje dalyje).

| (226) | RTE energijos gamybos pakankamumo analizė jos 2015 m. balanso prognozėje tikrai buvo optimistiškesnė nei 2014 m. (metais, kuriais buvo įgyvendintas pajėgumų plėtojimo mechanizmas), bet Prancūzija paaiškino, kad šis pagerėjimas aiškintinas signalu, kuris buvo duotas įsteigus mechanizmą (įgyvendinus mechanizmą buvo atsisakyta ketinimo uždaryti kai kurias jėgaines). |
| --- | --- |

(226)

RTE energijos gamybos pakankamumo analizė jos 2015 m. balanso prognozėje tikrai buvo optimistiškesnė nei 2014 m. (metais, kuriais buvo įgyvendintas pajėgumų plėtojimo mechanizmas), bet Prancūzija paaiškino, kad šis pagerėjimas aiškintinas signalu, kuris buvo duotas įsteigus mechanizmą (įgyvendinus mechanizmą buvo atsisakyta ketinimo uždaryti kai kurias jėgaines).

| (227) | Be to, Prancūzija neprieštarauja, kad šiuo metu Prancūzijoje pajėgumai yra viršijami, tačiau tai nereiškia, jog tiekimo saugumui nekils pavojaus ateinančiais metais, ypač tuo atveju, jei didelė nuostolingų gamybos jėgainių dalis būtų priversta užsidaryti. RTE tyrimai patvirtina, kad yra lėšų trūkumo problema, ir nurodo, jog jėgainių užsidarymo rizika yra reali; tai taip pat buvo išdėstyta 43, 44 ir 46 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(227)

Be to, Prancūzija neprieštarauja, kad šiuo metu Prancūzijoje pajėgumai yra viršijami, tačiau tai nereiškia, jog tiekimo saugumui nekils pavojaus ateinančiais metais, ypač tuo atveju, jei didelė nuostolingų gamybos jėgainių dalis būtų priversta užsidaryti. RTE tyrimai patvirtina, kad yra lėšų trūkumo problema, ir nurodo, jog jėgainių užsidarymo rizika yra reali; tai taip pat buvo išdėstyta 43, 44 ir 46 konstatuojamosiose dalyse.

5.3.1.2.   Dėl Komisijos pareikštų pretenzijų

Dėl Komisijos pareikštų pretenzijų

| (228) | Nagrinėjant pasiūlymą taikyti pagal sezonus, savaitės dienas ir (arba) paros laiką diferencijuotas tinklų naudojimo kainas, Prancūzija patvirtino, kad TURPE jau yra taikomas pagal paros ir metų laiką. |
| --- | --- |

(228)

Nagrinėjant pasiūlymą taikyti pagal sezonus, savaitės dienas ir (arba) paros laiką diferencijuotas tinklų naudojimo kainas, Prancūzija patvirtino, kad TURPE jau yra taikomas pagal paros ir metų laiką.

| (229) | Be to, Prancūzija pakankamai išsamiai paaiškino klasifikacijos sumažinimo koeficientus, taikomus atnaujinančiosios energijos šaltiniams, kaip sprendimo pradėti procedūrą 153 konstatuojamojoje dalyje reikalavo Komisija. Jos gana optimistiškai vertina atsinaujinančiųjų energijos išteklių indėlį į tiekimo saugumą, todėl nebesibaimina dėl to, kad turimi pajėgumai bus įvertinti nepakankamai. Be kuriuo atveju atsinaujinantiesiems energijos ištekliams galės būti taikoma bendroji tvarka, grindžiama kontroliuojamu savarankišku sertifikavimu. |
| --- | --- |

(229)

Be to, Prancūzija pakankamai išsamiai paaiškino klasifikacijos sumažinimo koeficientus, taikomus atnaujinančiosios energijos šaltiniams, kaip sprendimo pradėti procedūrą 153 konstatuojamojoje dalyje reikalavo Komisija. Jos gana optimistiškai vertina atsinaujinančiųjų energijos išteklių indėlį į tiekimo saugumą, todėl nebesibaimina dėl to, kad turimi pajėgumai bus įvertinti nepakankamai. Be kuriuo atveju atsinaujinantiesiems energijos ištekliams galės būti taikoma bendroji tvarka, grindžiama kontroliuojamu savarankišku sertifikavimu.

5.3.1.3.   Išvada dėl bendrojo intereso tikslo ir priemonės būtinybės

Išvada dėl bendrojo intereso tikslo ir priemonės būtinybės

| (230) | Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad mechanizmas, kuriuo siekiama bendrojo intereso tikslo užtikrinti energijos tiekimo saugumą, Prancūzijoje yra reikalingas. Be to, jis neprieštarauja AEPG nustatytam tikslui palaipsniui panaikinti aplinkosaugai žalingas subsidijas, pvz., palengvinant paklausos valdymą (232), padidinant jungiamųjų linijų pajėgumus (194), į mechanizmą įtraukiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos indėlį (230) ir teikiant pirmenybę mažai anglies dioksido išmetantiems gamintojams (137). |
| --- | --- |

(230)

Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad mechanizmas, kuriuo siekiama bendrojo intereso tikslo užtikrinti energijos tiekimo saugumą, Prancūzijoje yra reikalingas. Be to, jis neprieštarauja AEPG nustatytam tikslui palaipsniui panaikinti aplinkosaugai žalingas subsidijas, pvz., palengvinant paklausos valdymą (232), padidinant jungiamųjų linijų pajėgumus (194), į mechanizmą įtraukiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos indėlį (230) ir teikiant pirmenybę mažai anglies dioksido išmetantiems gamintojams (137).

5.3.2.   Pagalbos priemonės tinkamumas

Pagalbos priemonės tinkamumas

5.3.2.1.   Įvairių paklausos mažinimo pajėgumų tipų diskriminacija

Įvairių paklausos mažinimo pajėgumų tipų diskriminacija

| (231) | Prancūzija neprieštarauja skirtingam požiūriui į vadinamuosius realius ir numanomus paklausos mažinimo pajėgumus. Priešingai, ji mano, jog skirtingos sąlygos reikalingos būtent tam, kad mechanizme galėtų vienodai dalyvauti abiejų tipų pajėgumų operatoriai. Prancūzija turėjo rasti tinkamą balansą tarp abiejų pajėgumų tipų panaudojimo ir turimų išteklių prievolių, neapribodama jų operatorių galimybių dalyvauti pajėgumų plėtojimo mechanizme. |
| --- | --- |

(231)

Prancūzija neprieštarauja skirtingam požiūriui į vadinamuosius realius ir numanomus paklausos mažinimo pajėgumus. Priešingai, ji mano, jog skirtingos sąlygos reikalingos būtent tam, kad mechanizme galėtų vienodai dalyvauti abiejų tipų pajėgumų operatoriai. Prancūzija turėjo rasti tinkamą balansą tarp abiejų pajėgumų tipų panaudojimo ir turimų išteklių prievolių, neapribodama jų operatorių galimybių dalyvauti pajėgumų plėtojimo mechanizme.

| (232) | Pritardama Prancūzijai, Komisija pirmiausia mano, jog logiška, kad dienų (PP1) skaičius, taikomas numanomai paklausos mažinimo prievolei, yra mažesnis nei dienų, kuriomis savo pajėgumus turi galėti panaudoti realaus paklausos mažinimo operatorius, skaičius, nes kompensacija už numanomą paklausos mažinimo pajėgumą yra didesnė (panaudojimas, palyginti su turimais ištekliais). |
| --- | --- |

(232)

Pritardama Prancūzijai, Komisija pirmiausia mano, jog logiška, kad dienų (PP1) skaičius, taikomas numanomai paklausos mažinimo prievolei, yra mažesnis nei dienų, kuriomis savo pajėgumus turi galėti panaudoti realaus paklausos mažinimo operatorius, skaičius, nes kompensacija už numanomą paklausos mažinimo pajėgumą yra didesnė (panaudojimas, palyginti su turimais ištekliais).

| (233) | Komisija pritaria, jog reikėtų susikoncentruoti ties PP2 valandų skaičiumi, kad iš mechanizmo nebūtų pašalinti realūs pajėgumai arba kad šių pajėgumų operatorių dalyvavimas nebūtų apribotas daugiau, nei reikia. |
| --- | --- |

(233)

Komisija pritaria, jog reikėtų susikoncentruoti ties PP2 valandų skaičiumi, kad iš mechanizmo nebūtų pašalinti realūs pajėgumai arba kad šių pajėgumų operatorių dalyvavimas nebūtų apribotas daugiau, nei reikia.

| (234) | Kaip paaiškinta 111–115 konstatuojamosiose dalyse, RTE atliko išsamų tyrimą siekdama apskaičiuoti PP1 ir PP2 valandų skaičių, kad pagrįstų šį dydį poveikiu, kurį galėtų turėti paklausos mažinimo pajėgumai, ir nustatytų nepakankamumo mastą. Paaiškėjo, kad 94 % gedimo nepakankamumo valandų galėtų būti įtraukta į 100 valandų intensyviausio suvartojimo per metus (todėl PP1 laikotarpis atitinka 100–150 valandų intensyviausio suvartojimo), o 99 % nepakankamumo valandų patektų į 300 intensyviausio suvartojimo valandų (todėl PP2 padengia nuo 100 iki 300 intensyviausio suvartojimo valandų (32)). |
| --- | --- |

(234)

Kaip paaiškinta 111–115 konstatuojamosiose dalyse, RTE atliko išsamų tyrimą siekdama apskaičiuoti PP1 ir PP2 valandų skaičių, kad pagrįstų šį dydį poveikiu, kurį galėtų turėti paklausos mažinimo pajėgumai, ir nustatytų nepakankamumo mastą. Paaiškėjo, kad 94 % gedimo nepakankamumo valandų galėtų būti įtraukta į 100 valandų intensyviausio suvartojimo per metus (todėl PP1 laikotarpis atitinka 100–150 valandų intensyviausio suvartojimo), o 99 % nepakankamumo valandų patektų į 300 intensyviausio suvartojimo valandų (todėl PP2 padengia nuo 100 iki 300 intensyviausio suvartojimo valandų (32)).

32

| (235) | Be to, kai kurių trečiųjų šalių argumentas, kad realūs paklausos mažinimo pajėgumai gali būti panaudojami tik šalčių laikotarpiu (t. y. kartą per dešimt metų), mūsų nuomone, nėra pagrįstas, nes visi pajėgumai bus faktiškai panaudojami bent kartą per tiekimo metus kontrolinio bandymo sumetimais. |
| --- | --- |

(235)

Be to, kai kurių trečiųjų šalių argumentas, kad realūs paklausos mažinimo pajėgumai gali būti panaudojami tik šalčių laikotarpiu (t. y. kartą per dešimt metų), mūsų nuomone, nėra pagrįstas, nes visi pajėgumai bus faktiškai panaudojami bent kartą per tiekimo metus kontrolinio bandymo sumetimais.

| (236) | Todėl Komisija mano, kad Prancūzija rado tinkamą balansą tarp įvairių paklausos mažinimo pajėgumų prievolių, neapribodama šių pajėgumų operatorių dalyvavimo mechanizme. Prancūzija atkreipia dėmesį į Prancūzijos pasiūlymą ateityje įvertinti PP1 ir PP2 santykį ir jį pakoreguoti, jei reikėtų. |
| --- | --- |

(236)

Todėl Komisija mano, kad Prancūzija rado tinkamą balansą tarp įvairių paklausos mažinimo pajėgumų prievolių, neapribodama šių pajėgumų operatorių dalyvavimo mechanizme. Prancūzija atkreipia dėmesį į Prancūzijos pasiūlymą ateityje įvertinti PP1 ir PP2 santykį ir jį pakoreguoti, jei reikėtų.

| (237) | Vadinasi, priemonė yra pakankamai lanksti, suteikia pakankamų ir tinkamų paskatų įvairiems paklausos mažinimo pajėgumams, kaip reikalaujama AEPG 226 punkte. |
| --- | --- |

(237)

Vadinasi, priemonė yra pakankamai lanksti, suteikia pakankamų ir tinkamų paskatų įvairiems paklausos mažinimo pajėgumams, kaip reikalaujama AEPG 226 punkte.

5.3.2.2.   Tarpvalstybinių pajėgumų atmetimas

Tarpvalstybinių pajėgumų atmetimas

| (238) | Prancūzijos valdžios institucijos, siekdamos išsklaidyti Komisijos abejones šiuo klausimu, pasiūlė mechanizmą, pagal kurį Prancūzijos mechanizme būtų reali galimybė dalyvauti tarpvalstybiniams gamybos ir paklausos mažinimo pajėgumų operatoriams. Šis pasiūlymas galios tuomet, jei bus sudaryti bendradarbiavimo susitarimai su kaimyninių valstybių, kuriose įsisteigę mechanizme dalyvaujantys pajėgumų operatoriai, perdavimo sistemos operatoriais (PSO). Siekiant išvengti, kad tarpvalstybinių pajėgumų operatorių dalyvavimas mechanizme būtų numanomas, jei toks susitarimas nebūtų pasiektas, Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė sertifikuoti atitinkamas jungiamąsias linijas, kad jų operatoriai galėtų tiesiogiai dalyvauti mechanizme (33). |
| --- | --- |

(238)

Prancūzijos valdžios institucijos, siekdamos išsklaidyti Komisijos abejones šiuo klausimu, pasiūlė mechanizmą, pagal kurį Prancūzijos mechanizme būtų reali galimybė dalyvauti tarpvalstybiniams gamybos ir paklausos mažinimo pajėgumų operatoriams. Šis pasiūlymas galios tuomet, jei bus sudaryti bendradarbiavimo susitarimai su kaimyninių valstybių, kuriose įsisteigę mechanizme dalyvaujantys pajėgumų operatoriai, perdavimo sistemos operatoriais (PSO). Siekiant išvengti, kad tarpvalstybinių pajėgumų operatorių dalyvavimas mechanizme būtų numanomas, jei toks susitarimas nebūtų pasiektas, Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė sertifikuoti atitinkamas jungiamąsias linijas, kad jų operatoriai galėtų tiesiogiai dalyvauti mechanizme (33).

33

| (239) | Prancūzijos siūlomas taisomasis veiksmas, aprašytas šio sprendimo 119–124 konstatuojamosiose dalyse, atitinka AEPG 226 punktą. Komisija reikalauja, kad šiam taisomajam veiksmui įgyvendinti numatytas tvarkaraštis, pasiūlytas 125 konstatuojamojoje dalyje, būtų laikomas griežtai privalomu ir kad Prancūzija privalėtų informuoti Komisiją apie įvairius minėto taisomojo veiksmo įgyvendinimo etapus. |
| --- | --- |

(239)

Prancūzijos siūlomas taisomasis veiksmas, aprašytas šio sprendimo 119–124 konstatuojamosiose dalyse, atitinka AEPG 226 punktą. Komisija reikalauja, kad šiam taisomajam veiksmui įgyvendinti numatytas tvarkaraštis, pasiūlytas 125 konstatuojamojoje dalyje, būtų laikomas griežtai privalomu ir kad Prancūzija privalėtų informuoti Komisiją apie įvairius minėto taisomojo veiksmo įgyvendinimo etapus.

5.3.2.3.   Signalų naujoms investicijoms nebuvimas

Signalų naujoms investicijoms nebuvimas

Ilgalaikių sutarčių nebuvimas

Ilgalaikių sutarčių nebuvimas

| (240) | Komisijai sprendime pradėti procedūrą pareiškus abejonių dėl šio aspekto, Prancūzija pasiūlė šio dokumento 131–138 konstatuojamosiose dalyse aprašytą mechanizmą, kuriuo pajėgumų plėtojimo mechanizme leidžiama faktiškai dalyvauti naujų pajėgumų operatoriams. Pagal šį mechanizmą bus sudaromos naujos daugiametės konkurencingų pajėgumų sutartys. |
| --- | --- |

(240)

Komisijai sprendime pradėti procedūrą pareiškus abejonių dėl šio aspekto, Prancūzija pasiūlė šio dokumento 131–138 konstatuojamosiose dalyse aprašytą mechanizmą, kuriuo pajėgumų plėtojimo mechanizme leidžiama faktiškai dalyvauti naujų pajėgumų operatoriams. Pagal šį mechanizmą bus sudaromos naujos daugiametės konkurencingų pajėgumų sutartys.

| (241) | Komisija jau padarė išvadą, jog ilgesnės trukmės sutartys galėtų būti grindžiamos siekiu pritraukti naujų investicijų, ypač naujų rinkos dalyvių, kad būtų pagerinta jų galimybė gauti finansavimą (34). |
| --- | --- |

(241)

Komisija jau padarė išvadą, jog ilgesnės trukmės sutartys galėtų būti grindžiamos siekiu pritraukti naujų investicijų, ypač naujų rinkos dalyvių, kad būtų pagerinta jų galimybė gauti finansavimą (34).

34

| (242) | Prancūzija paaiškino, kad 7 metų sutarties trukme naujoms investicijoms buvo siekiama garantuoti maždaug 50 % investicijų į naujus pajėgumus išlaidų. Taip ši priemonė padėtų sumažinti investicijų grąžos normą, kurios reikalauja šių investicinių projektų užsakovai ir finansuotojai, ir palengvintų šių projektų išorės finansavimą. Be to,pažymėtina, kad sutarties trukmė yra mažesnė nei nustatyta 20 metų trukmė Landivizjo projektui Bretanės regione ir 15 metų trukmė Didžiosios Britanijos pajėgumų plėtojimo mechanizme. NET jei sudėtinga nustatyti gerą ir tinkamą atskaitos dydį pajėgumų sutarčių trukmei, pažymėtina, jog mažesnė sutarčių trukmė yra pranašesnė tuo, kad suteikia rinkai didesnę veiksmų laisvę ilgesniu laikotarpiu ir galimybę išvengti pasirinktų technologijų blokavimo (angl. lock-in effect). |
| --- | --- |

(242)

Prancūzija paaiškino, kad 7 metų sutarties trukme naujoms investicijoms buvo siekiama garantuoti maždaug 50 % investicijų į naujus pajėgumus išlaidų. Taip ši priemonė padėtų sumažinti investicijų grąžos normą, kurios reikalauja šių investicinių projektų užsakovai ir finansuotojai, ir palengvintų šių projektų išorės finansavimą. Be to,pažymėtina, kad sutarties trukmė yra mažesnė nei nustatyta 20 metų trukmė Landivizjo projektui Bretanės regione ir 15 metų trukmė Didžiosios Britanijos pajėgumų plėtojimo mechanizme. NET jei sudėtinga nustatyti gerą ir tinkamą atskaitos dydį pajėgumų sutarčių trukmei, pažymėtina, jog mažesnė sutarčių trukmė yra pranašesnė tuo, kad suteikia rinkai didesnę veiksmų laisvę ilgesniu laikotarpiu ir galimybę išvengti pasirinktų technologijų blokavimo (angl. lock-in effect).

lock-in effect

| (243) | Komisijos manymu, Prancūzija rado tinkamą balansą tarp pranašumų, kuriuos suteikia įvairi numatomų sutarčių trukmė, ir trūkumų ir nustatyta trukmė, viena vertus, užtikrina ilgalaikių investicijų saugumą, kita vertus, leidžia išvengti pasirinktų technologijų blokavimo, kuris įvyktų dėl didesnės sutarčių trukmės. |
| --- | --- |

(243)

Komisijos manymu, Prancūzija rado tinkamą balansą tarp pranašumų, kuriuos suteikia įvairi numatomų sutarčių trukmė, ir trūkumų ir nustatyta trukmė, viena vertus, užtikrina ilgalaikių investicijų saugumą, kita vertus, leidžia išvengti pasirinktų technologijų blokavimo, kuris įvyktų dėl didesnės sutarčių trukmės.

Sudėtingumas tiekėjams ilguoju laikotarpiu iš anksto numatyti savo klientų portfelius

Sudėtingumas tiekėjams ilguoju laikotarpiu iš anksto numatyti savo klientų portfelius

| (244) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė abejonių dėl galimybės tiekėjams, ypač naujiems rinkos dalyviams, tiksliai ir gerokai iš anksto numatyti savo klientų portfelius ir taip sistemos pajėgumų požiūriu rinkai duoti patikimos kainos signalą. |
| --- | --- |

(244)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė abejonių dėl galimybės tiekėjams, ypač naujiems rinkos dalyviams, tiksliai ir gerokai iš anksto numatyti savo klientų portfelius ir taip sistemos pajėgumų požiūriu rinkai duoti patikimos kainos signalą.

| (245) | Šios abejonės, kurias taip pat patvirtino kelios trečiosios šalys, buvo pareikštos trimis lygiais. Pirma, Prancūzija pasiūlė įpareigoti RTE padėti alternatyviems tiekėjams geriau numatyti galutinį jų pajėgumų prievolės lygį. Antra, mechanizmu galima užtikrinti sertifikatų rinkos skaidrumą ir didesnį likvidumą. Trečia, šis mechanizmas suteikia galimybę sureguliuoti mažųjų tiekėjų sertifikatų portfelį siekiant perbalansuoti šiuos portfelius tiek tiekimo metais, tiek ex post. |
| --- | --- |

(245)

Šios abejonės, kurias taip pat patvirtino kelios trečiosios šalys, buvo pareikštos trimis lygiais. Pirma, Prancūzija pasiūlė įpareigoti RTE padėti alternatyviems tiekėjams geriau numatyti galutinį jų pajėgumų prievolės lygį. Antra, mechanizmu galima užtikrinti sertifikatų rinkos skaidrumą ir didesnį likvidumą. Trečia, šis mechanizmas suteikia galimybę sureguliuoti mažųjų tiekėjų sertifikatų portfelį siekiant perbalansuoti šiuos portfelius tiek tiekimo metais, tiek ex post.

ex post

| (246) | Šis taisomasis veiksmas padės alternatyviems tiekėjams geriau iš anksto įvertinti jiems tenkančius tikslius pajėgumų garantijų įsipareigojimus. Padėdamas tiekėjams geriau įvertinti savo pajėgumų poreikius, šis taisomasis veiksmas užtikrins tikslesnę pajėgumų kainą ir prireikus skatins investuoti į naujus pajėgumus. |
| --- | --- |

(246)

Šis taisomasis veiksmas padės alternatyviems tiekėjams geriau iš anksto įvertinti jiems tenkančius tikslius pajėgumų garantijų įsipareigojimus. Padėdamas tiekėjams geriau įvertinti savo pajėgumų poreikius, šis taisomasis veiksmas užtikrins tikslesnę pajėgumų kainą ir prireikus skatins investuoti į naujus pajėgumus.

Potencialus skatinamųjų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti subjektų balansą iki tiekimo metų (AL), trūkumas

Potencialus skatinamųjų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti subjektų balansą iki tiekimo metų (AL), trūkumas

| (247) | Reaguodama į Komisijos išdėstytus nuogąstavimus dėl to, kad skatinamųjų priemonių gali neužtekti balansui išlaikyti iki tiekimo metų (AL), Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė, kad už bet kokį bendrą akivaizdų perbalansavimą iki tiekimo metų būtų skiriamos sankcijos. Be to, institucijos siūlo padvigubinti disbalansams taikomą skatinamąjį koeficientą „k“ ir dar labiau padidinti atsiskaitymo už skirtumus, viršijančius didžiausią 1 GW lygį, nuobaudas (taikomas vienam rinkos sandoriui) (žr. 141 ir 143 konstatuojamąsias dalis). Šią nuostatą papildo ir ankstesnė taisyklė, kad nuo TM metų pradžios bet koks perbalansavimas bus mokamas. |
| --- | --- |

(247)

Reaguodama į Komisijos išdėstytus nuogąstavimus dėl to, kad skatinamųjų priemonių gali neužtekti balansui išlaikyti iki tiekimo metų (AL), Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė, kad už bet kokį bendrą akivaizdų perbalansavimą iki tiekimo metų būtų skiriamos sankcijos. Be to, institucijos siūlo padvigubinti disbalansams taikomą skatinamąjį koeficientą „k“ ir dar labiau padidinti atsiskaitymo už skirtumus, viršijančius didžiausią 1 GW lygį, nuobaudas (taikomas vienam rinkos sandoriui) (žr. 141 ir 143 konstatuojamąsias dalis). Šią nuostatą papildo ir ankstesnė taisyklė, kad nuo TM metų pradžios bet koks perbalansavimas bus mokamas.

| (248) | Prancūzijos pasiūlyti taisomieji veiksmai turi bendrą tikslą: skatinti mechanizmo dalyvius išlaikyti balansą iki TM metų pradžios ir bet kuriuo atveju iki atsiskaitymo už skirtumus. Tai paskatins subjektus didžiąją dalį būtinų sandorių atlikti iki TM metų, be to, padidinti OKR (kuri naudojama atsiskaitymams už skirtumus ir išlaidoms įtraukti į vartotojų sąskaitas) reprezentatyvumą. Todėl kainų signalas, kurį duos prekyba pajėgumų garantijomis, mūsų nuomone, bus reprezentatyvesnis ir tvirtesnis, be to, prireikus mechanizmas bus patikimesnis ir taip skatins naujas investicijas. |
| --- | --- |

(248)

Prancūzijos pasiūlyti taisomieji veiksmai turi bendrą tikslą: skatinti mechanizmo dalyvius išlaikyti balansą iki TM metų pradžios ir bet kuriuo atveju iki atsiskaitymo už skirtumus. Tai paskatins subjektus didžiąją dalį būtinų sandorių atlikti iki TM metų, be to, padidinti OKR (kuri naudojama atsiskaitymams už skirtumus ir išlaidoms įtraukti į vartotojų sąskaitas) reprezentatyvumą. Todėl kainų signalas, kurį duos prekyba pajėgumų garantijomis, mūsų nuomone, bus reprezentatyvesnis ir tvirtesnis, be to, prireikus mechanizmas bus patikimesnis ir taip skatins naujas investicijas.

Didžiausia atsiskaitymo už skirtumus kainos riba neatspindi CONE

Didžiausia atsiskaitymo už skirtumus kainos riba neatspindi CONE

| (249) | Reaguodamos į Komisijos kritiką, kad atsiskaitymų už skirtumus didžiausia kaina neatspindi CONE, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo palaipsniui mažinti reguliuojamą kainą (žr. 146 ir 147 konstatuojamąsias dalis), kad nuo TM 2021 metų ji atitiktų naujo rinkos dalyvio išlaidas (CONE). |
| --- | --- |

(249)

Reaguodamos į Komisijos kritiką, kad atsiskaitymų už skirtumus didžiausia kaina neatspindi CONE, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo palaipsniui mažinti reguliuojamą kainą (žr. 146 ir 147 konstatuojamąsias dalis), kad nuo TM 2021 metų ji atitiktų naujo rinkos dalyvio išlaidas (CONE).

| (250) | Ši priemonė atitinka rinkos ir Komisijos poreikius suderinti netiesioginę didžiausią sumą, kuri yra reguliuojama kaina, su naujo rinkos dalyvio išlaidomis. Todėl prireikus gali būti skiriama naujų investicijų. |
| --- | --- |

(250)

Ši priemonė atitinka rinkos ir Komisijos poreikius suderinti netiesioginę didžiausią sumą, kuri yra reguliuojama kaina, su naujo rinkos dalyvio išlaidomis. Todėl prireikus gali būti skiriama naujų investicijų.

| (251) | Be to, institucijos Komisiją patikino, kad marža tarp ARENH ir rinkos elektros kainos nėra netiesioginis didžiausias pajėgumų kainų dydis (žr. 149–151 konstatuojamąsias dalis). Kalbant konkrečiau, jos aiškino, kad pajėgumų garantijų kiekis, susijęs su ARENH produkcija, yra gana nedidelis, palyginti su visa pajėgumų rinka, todėl jis negali daryti įtakos kitų pajėgumų garantijų kainai. Be to, dėl dabartinės maržos ARENH šiuo metu nėra konkurencingas produktas. Tačiau Komisija pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos, ateityje vertindamos mechanizmą, išnagrinės galimybę sufinansinti ARENH produkcijos pajėgumų dalį, siekdamos apsaugoti, kad ši produkcija netrukdytų laisvai formuotis kainoms pajėgumų rinkoje, jei tai būtų taikoma. |
| --- | --- |

(251)

Be to, institucijos Komisiją patikino, kad marža tarp ARENH ir rinkos elektros kainos nėra netiesioginis didžiausias pajėgumų kainų dydis (žr. 149–151 konstatuojamąsias dalis). Kalbant konkrečiau, jos aiškino, kad pajėgumų garantijų kiekis, susijęs su ARENH produkcija, yra gana nedidelis, palyginti su visa pajėgumų rinka, todėl jis negali daryti įtakos kitų pajėgumų garantijų kainai. Be to, dėl dabartinės maržos ARENH šiuo metu nėra konkurencingas produktas. Tačiau Komisija pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos, ateityje vertindamos mechanizmą, išnagrinės galimybę sufinansinti ARENH produkcijos pajėgumų dalį, siekdamos apsaugoti, kad ši produkcija netrukdytų laisvai formuotis kainoms pajėgumų rinkoje, jei tai būtų taikoma.

Išvada, susijusi su signalais naujoms investicijoms

Išvada, susijusi su signalais naujoms investicijoms

| (252) | Įvairūs Prancūzijos pasiūlyti taisomieji veiksmai, kuriais siekiama skatinti naujas investicijas, taip pat atitinka AEPG 226 punktą. Prancūzija pirmiausia įgyvendins priemones, kad užtikrintų tarpvalstybinių pajėgumų operatorių dalyvavimą ir paskatintų naujus investuotojus. Taip bus užtikrintas mechanizmo atvėrimas dideliam skaičiui potencialių pajėgumų operatorių. |
| --- | --- |

(252)

Įvairūs Prancūzijos pasiūlyti taisomieji veiksmai, kuriais siekiama skatinti naujas investicijas, taip pat atitinka AEPG 226 punktą. Prancūzija pirmiausia įgyvendins priemones, kad užtikrintų tarpvalstybinių pajėgumų operatorių dalyvavimą ir paskatintų naujus investuotojus. Taip bus užtikrintas mechanizmo atvėrimas dideliam skaičiui potencialių pajėgumų operatorių.

5.3.2.4.   Kitos Komisijos pretenzijos

Kitos Komisijos pretenzijos

| (253) | Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino priežastis, dėl kurių jos patvirtino įvairius Konkurencijos tarnybos pateiktus mechanizmo gerinimo pasiūlymus (tais atvejais, kai jie buvo pateikti), ir Komisijai šis paaiškinimas tiko. |
| --- | --- |

(253)

Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino priežastis, dėl kurių jos patvirtino įvairius Konkurencijos tarnybos pateiktus mechanizmo gerinimo pasiūlymus (tais atvejais, kai jie buvo pateikti), ir Komisijai šis paaiškinimas tiko.

5.3.2.5.   Išvada dėl priemonės tinkamumo

Išvada dėl priemonės tinkamumo

| (254) | Iš pirmiau pateiktų svarstymų darytina išvada, jog priemonė yra tinkama, kad atitiktų nustatytą bendrojo intereso tikslą. |
| --- | --- |

(254)

Iš pirmiau pateiktų svarstymų darytina išvada, jog priemonė yra tinkama, kad atitiktų nustatytą bendrojo intereso tikslą.

5.3.3.   Skatinamasis poveikis

Skatinamasis poveikis

| (255) | Komisija jau sprendimo pradėti procedūrą 184 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad mechanizmas galėtų turėti reikalaujamą skatinamąjį poveikį. Ji ir toliau laikosi šios išvados. |
| --- | --- |

(255)

Komisija jau sprendimo pradėti procedūrą 184 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad mechanizmas galėtų turėti reikalaujamą skatinamąjį poveikį. Ji ir toliau laikosi šios išvados.

5.3.4.   Proporcingumas

Proporcingumas

5.3.4.1.   Suvartojimo pervertinimas

Suvartojimo pervertinimas

| (256) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija buvo nustačiusi riziką, kad tiekėjai pervertins energijos suvartojimą, ypač jei atskiros tiekėjų pajėgumų prievolės nebus labai aiškios. |
| --- | --- |

(256)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija buvo nustačiusi riziką, kad tiekėjai pervertins energijos suvartojimą, ypač jei atskiros tiekėjų pajėgumų prievolės nebus labai aiškios.

| (257) | Iš Komisijos pastabų 245–247 konstatuojamosiose dalyse paaiškėja, kad Prancūzijos valdžios institucijos yra numačiusios priemonių padėti tiekėjams geriau apskaičiuoti jiems tenkančias pajėgumo prievoles. |
| --- | --- |

(257)

Iš Komisijos pastabų 245–247 konstatuojamosiose dalyse paaiškėja, kad Prancūzijos valdžios institucijos yra numačiusios priemonių padėti tiekėjams geriau apskaičiuoti jiems tenkančias pajėgumo prievoles.

| (258) | Šiuo taisomuoju veiksmu puikiai reaguojama į sprendime pradėti procedūrą pateiktas Komisijos pretenzijas. |
| --- | --- |

(258)

Šiuo taisomuoju veiksmu puikiai reaguojama į sprendime pradėti procedūrą pateiktas Komisijos pretenzijas.

5.3.4.2.   Skaidrumo trūkumas nustatant pajėgumų kainą

Skaidrumo trūkumas nustatant pajėgumų kainą

| (259) | Pradinėje pajėgumų plėtojimo mechanizmo versijoje ne biržos sandoriai įvairiems subjektams buvo menkai matomi, nes šie sandoriai buvo priklausomi nuo CRE reguliariai skelbiamų duomenų, susijusių su parduodamų pajėgumų garantijų kiekiu ir vidutinėmis operacijų kainomis. Be to, siekdamos išvengti piktnaudžiavimo ir skaidrumo trūkumo, institucijos pareikalavo vertikaliai integruotų subjektų tvarkyti atskirą apskaitą pajėgumų garantijų registre (viena paskyra pajėgumų operatoriams, kita – tiekėjams). |
| --- | --- |

(259)

Pradinėje pajėgumų plėtojimo mechanizmo versijoje ne biržos sandoriai įvairiems subjektams buvo menkai matomi, nes šie sandoriai buvo priklausomi nuo CRE reguliariai skelbiamų duomenų, susijusių su parduodamų pajėgumų garantijų kiekiu ir vidutinėmis operacijų kainomis. Be to, siekdamos išvengti piktnaudžiavimo ir skaidrumo trūkumo, institucijos pareikalavo vertikaliai integruotų subjektų tvarkyti atskirą apskaitą pajėgumų garantijų registre (viena paskyra pajėgumų operatoriams, kita – tiekėjams).

| (260) | Komisijai pareiškus nuogąstavimų, kad pagal mechanizmą sudaryti komerciniai susitarimai nebus skaidrūs, Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė taisomųjų veiksmų, siekdamos pagerinti visų mainų matomumą visiems subjektams. Visų pirma, jos siūlo visiems subjektams suteikti prieigą prie ne biržos sandorių (nenurodant tapatybės duomenų) registro, kad būtų užtikrinamas kiekių ir kainų matomumas ir garantuojamas operatorių anonimiškumas (žr. 163 konstatuojamąją dalį). Antra, jos siūlo sustiprinti organizuojamus aukcionus, per visus 4 metus iki tiekimo metų rengiamų aukcionų skaičių padidinant iki 15 ir kai kuriuos pajėgumų operatorius (kurių SPV > 3 GW) įpareigojant rinkai siūlyti sertifikatus pagal tikslią schemą (žr. 164 ir 165 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(260)

Komisijai pareiškus nuogąstavimų, kad pagal mechanizmą sudaryti komerciniai susitarimai nebus skaidrūs, Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė taisomųjų veiksmų, siekdamos pagerinti visų mainų matomumą visiems subjektams. Visų pirma, jos siūlo visiems subjektams suteikti prieigą prie ne biržos sandorių (nenurodant tapatybės duomenų) registro, kad būtų užtikrinamas kiekių ir kainų matomumas ir garantuojamas operatorių anonimiškumas (žr. 163 konstatuojamąją dalį). Antra, jos siūlo sustiprinti organizuojamus aukcionus, per visus 4 metus iki tiekimo metų rengiamų aukcionų skaičių padidinant iki 15 ir kai kuriuos pajėgumų operatorius (kurių SPV > 3 GW) įpareigojant rinkai siūlyti sertifikatus pagal tikslią schemą (žr. 164 ir 165 konstatuojamąsias dalis).

| (261) | Prancūzijos valdžios institucijų siūlomas būdas padeda užtikrinti tam tikrą lankstumą tiekėjams, nes suteikia galimybę vykdyti ne biržos sandorius ir taip garantuoja tam tikrą šių sandorių skaidrumą. |
| --- | --- |

(261)

Prancūzijos valdžios institucijų siūlomas būdas padeda užtikrinti tam tikrą lankstumą tiekėjams, nes suteikia galimybę vykdyti ne biržos sandorius ir taip garantuoja tam tikrą šių sandorių skaidrumą.

| (262) | Laisva prieiga prie sandorių registro (nenurodant tapatybės duomenų) suteikia galimybę užtikrinti nebiržinės rinkos skaidrumą ir garantuoti, kad bus užkirstas kelias informacijos asimetrijai tarp dominuojančio operatoriaus, kuris bus pagrindinis pardavėjas, ir jo konkurentų. Šis būdas taip pat suteikia galimybę subjektams atsižvelgti į kainas nebiržinėje rinkoje pateikiant jų pasiūlymus neatidėliotinų sandorių rinkoje ir taip užtikrinti didesnę darną tarp abiejų rinkų. Šia prasme jis taip pat sustiprina reguliuotojo kontrolę, iškart atskleisdamas mėginimą manipuliuoti operatoriaus akcijos kaina, jei šis elgtųsi visiškai kitaip reguliuojamoje rinkoje ir nebiržinėje rinkoje. |
| --- | --- |

(262)

Laisva prieiga prie sandorių registro (nenurodant tapatybės duomenų) suteikia galimybę užtikrinti nebiržinės rinkos skaidrumą ir garantuoti, kad bus užkirstas kelias informacijos asimetrijai tarp dominuojančio operatoriaus, kuris bus pagrindinis pardavėjas, ir jo konkurentų. Šis būdas taip pat suteikia galimybę subjektams atsižvelgti į kainas nebiržinėje rinkoje pateikiant jų pasiūlymus neatidėliotinų sandorių rinkoje ir taip užtikrinti didesnę darną tarp abiejų rinkų. Šia prasme jis taip pat sustiprina reguliuotojo kontrolę, iškart atskleisdamas mėginimą manipuliuoti operatoriaus akcijos kaina, jei šis elgtųsi visiškai kitaip reguliuojamoje rinkoje ir nebiržinėje rinkoje.

| (263) | Be to, organizuojamų aukcionų stiprinimas turėtų užtikrinti pakankamą šių aukcionų likvidumą ir taip sustiprinti rinkos orientacinės kainos (pajėgumų kainos, kurią dauguma tiekėjų taiko savo pardavimui ir kuri taip pat laikoma atsiskaitymų už skirtumus mechanizmo pamatine verte) reprezentatyvumą. |
| --- | --- |

(263)

Be to, organizuojamų aukcionų stiprinimas turėtų užtikrinti pakankamą šių aukcionų likvidumą ir taip sustiprinti rinkos orientacinės kainos (pajėgumų kainos, kurią dauguma tiekėjų taiko savo pardavimui ir kuri taip pat laikoma atsiskaitymų už skirtumus mechanizmo pamatine verte) reprezentatyvumą.

| (264) | Taip šiuo taisomuoju veiksmu galima užkirsti kelią rizikai, kad didžiausi pajėgumų operatoriai vykdys pajėgumų garantijų ekonominį sulaikymą, skatinti rinkos skaidrumą, didinti reguliuojamos rinkos likvidumą ir palengvinti reguliuotojo vykdomą rinkos priežiūrą. |
| --- | --- |

(264)

Taip šiuo taisomuoju veiksmu galima užkirsti kelią rizikai, kad didžiausi pajėgumų operatoriai vykdys pajėgumų garantijų ekonominį sulaikymą, skatinti rinkos skaidrumą, didinti reguliuojamos rinkos likvidumą ir palengvinti reguliuotojo vykdomą rinkos priežiūrą.

| (265) | Dvigubos prievolės nustatymas TM-3, TM-2 ir TM-1 metams atitinka riziką, kad integruoti subjektai manipuliuos rinka. Iš tiesų jie galėtų dirbtinai apriboti savo neparduotų sertifikatų skaičių juos perleisdami viduje. Nustatydamos sertifikuotų pajėgumų lygio apribojimą, Prancūzijos valdžios institucijos užtikrina, kad integruoti subjektai bus priversti garantuoti tam tikrą likvidumą reguliuojamoje neatidėliotinų atsiskaitymų rinkoje, net jei jie atliks vidinius perleidimus. |
| --- | --- |

(265)

Dvigubos prievolės nustatymas TM-3, TM-2 ir TM-1 metams atitinka riziką, kad integruoti subjektai manipuliuos rinka. Iš tiesų jie galėtų dirbtinai apriboti savo neparduotų sertifikatų skaičių juos perleisdami viduje. Nustatydamos sertifikuotų pajėgumų lygio apribojimą, Prancūzijos valdžios institucijos užtikrina, kad integruoti subjektai bus priversti garantuoti tam tikrą likvidumą reguliuojamoje neatidėliotinų atsiskaitymų rinkoje, net jei jie atliks vidinius perleidimus.

| (266) | Sertifikuotiems pajėgumams nustačius 25 % prievolę galima užtikrinti, kad integruoti subjektai, ypač dominuojantis operatorius, pasiūlytų visą ar dalį savo sertifikatų reguliuojamoje neatidėliotinų atsiskaitymų rinkoje ir negalėtų išvengti šios sąlygos atlikdamas vidinius perleidimus. Šis taisomasis veiksmas panašus į rinkos formavimo (angl. market-making) tipo sprendimą. |
| --- | --- |

(266)

Sertifikuotiems pajėgumams nustačius 25 % prievolę galima užtikrinti, kad integruoti subjektai, ypač dominuojantis operatorius, pasiūlytų visą ar dalį savo sertifikatų reguliuojamoje neatidėliotinų atsiskaitymų rinkoje ir negalėtų išvengti šios sąlygos atlikdamas vidinius perleidimus. Šis taisomasis veiksmas panašus į rinkos formavimo (angl. market-making) tipo sprendimą.

market-making

| (267) | Tam tikro lygio (išreikšto GW) reikalavimą pritaikius prievolei siūlyti tam tikrus pajėgumų garantijų kiekius organizuojamuose aukcionuose, rinkos formuotojo vaidmuo mechanizme atiteks didžiausiems subjektams, būtent rinkoje įsitvirtinusiam operatoriui. Taip bet kuriuo metu bus užtikrinamas aukcionų likvidumas. |
| --- | --- |

(267)

Tam tikro lygio (išreikšto GW) reikalavimą pritaikius prievolei siūlyti tam tikrus pajėgumų garantijų kiekius organizuojamuose aukcionuose, rinkos formuotojo vaidmuo mechanizme atiteks didžiausiems subjektams, būtent rinkoje įsitvirtinusiam operatoriui. Taip bet kuriuo metu bus užtikrinamas aukcionų likvidumas.

| (268) | Užtikrindamos rinkos likvidumą, Prancūzijos valdžios institucijos taip atsakė į sprendimo pradėti procedūrą 200 konstatuojamojoje dalyje Komisijos pareikštą pretenziją. |
| --- | --- |

(268)

Užtikrindamos rinkos likvidumą, Prancūzijos valdžios institucijos taip atsakė į sprendimo pradėti procedūrą 200 konstatuojamojoje dalyje Komisijos pareikštą pretenziją.

| (269) | Kalbant bendriau, nustatydamos šiuos taisomuosius veiksmus, Prancūzijos valdžios institucijos sureagavo į sprendime pradėti procedūrą Komisijos pareikštus nuogąstavimus dėl to, kad kainų nustatymo mechanizmui trūksta skaidrumo. |
| --- | --- |

(269)

Kalbant bendriau, nustatydamos šiuos taisomuosius veiksmus, Prancūzijos valdžios institucijos sureagavo į sprendime pradėti procedūrą Komisijos pareikštus nuogąstavimus dėl to, kad kainų nustatymo mechanizmui trūksta skaidrumo.

5.3.4.3.   Tam tikrų tipų pajėgumų operatorių pašalinimas iš mechanizmo

Tam tikrų tipų pajėgumų operatorių pašalinimas iš mechanizmo

| (270) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija teigė, jog rizika, kad iš mechanizmo bus pašalinti kai kurie subjektai, pvz., tam tikrų paklausos mažinimo pajėgumų (dėl potencialios diskriminacijos jų atžvilgiu), užsienio pajėgumų arba naujų gamybos pajėgumų operatoriai, dėl sumažėjusio konkurencinio spaudimo gali sukelti kompensacijos permokos subjektams, kurie gali dalyvauti mechanizme, riziką. |
| --- | --- |

(270)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija teigė, jog rizika, kad iš mechanizmo bus pašalinti kai kurie subjektai, pvz., tam tikrų paklausos mažinimo pajėgumų (dėl potencialios diskriminacijos jų atžvilgiu), užsienio pajėgumų arba naujų gamybos pajėgumų operatoriai, dėl sumažėjusio konkurencinio spaudimo gali sukelti kompensacijos permokos subjektams, kurie gali dalyvauti mechanizme, riziką.

| (271) | Kaip paaiškinta atitinkamai 5.3.2.1, 5.3.2.2 ir 5.3.2.3 skirsniuose, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo imtis tinkamų priemonių, kad užtikrintų faktinį įvairių minėtų subjektų dalyvavimą mechanizme. Tai užtikrins konkurenciją mechanizme ir turėtų nustatyti tokią pajėgumų kainą, į kurią nebūtų įtraukta kompensacijos permoka. |
| --- | --- |

(271)

Kaip paaiškinta atitinkamai 5.3.2.1, 5.3.2.2 ir 5.3.2.3 skirsniuose, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo imtis tinkamų priemonių, kad užtikrintų faktinį įvairių minėtų subjektų dalyvavimą mechanizme. Tai užtikrins konkurenciją mechanizme ir turėtų nustatyti tokią pajėgumų kainą, į kurią nebūtų įtraukta kompensacijos permoka.

| (272) | Siūlomi tarpvalstybinių pajėgumų operatorių dalyvavimo ir daugiamečių naujų gamybos pajėgumų sutarčių sudarymo mechanizmai turi būti proporcingi, kad atitiktų AEPG. |
| --- | --- |

(272)

Siūlomi tarpvalstybinių pajėgumų operatorių dalyvavimo ir daugiamečių naujų gamybos pajėgumų sutarčių sudarymo mechanizmai turi būti proporcingi, kad atitiktų AEPG.

| (273) | Tarpvalstybinių pajėgumų įtraukties mechanizmas aprašytas šio dokumento 119–124 konstatuojamosiose dalyse. Kai tik užsienio pajėgumams bus suteikti jungiamųjų linijų bilietai, jų operatoriai tiesiogiai dalyvaus Prancūzijos pajėgumų garantijų rinkoje, todėl tiek, kiek ši rinka bus laikoma nesuteikiančia kompensacijos permokos, užsienio pajėgumų operatorių parduodamos pajėgumų garantijos taip pat bus laikomos nesuteikiančiomis šios permokos. Pagal mechanizmą, sudarytą tam, kad galėtų dalyvauti užsienio pajėgumų operatoriai, jungiamųjų linijų pajėgumų operatoriai taip pat galės gauti tam tikrą atlygį dėl jungiamųjų linijų bilietų pardavimo. Kadangi galima numatyti, kad šiuose aukcionuose bus dalyvaujama gausiai (gali dalyvauti visi kaimyninės jungiamąja linija sujungtos valstybės narės paklausos mažinimo ir elektros gamybos pajėgumų operatoriai), ypač atsižvelgiant į bilietų skaičių, kuris, kaip galima tikėtis, bus pateiktas aukcionui, manytina, jog šie aukcionai nesukels jokios kompensacijos permokos. Todėl šis mechanizmas yra proporcingas. |
| --- | --- |

(273)

Tarpvalstybinių pajėgumų įtraukties mechanizmas aprašytas šio dokumento 119–124 konstatuojamosiose dalyse. Kai tik užsienio pajėgumams bus suteikti jungiamųjų linijų bilietai, jų operatoriai tiesiogiai dalyvaus Prancūzijos pajėgumų garantijų rinkoje, todėl tiek, kiek ši rinka bus laikoma nesuteikiančia kompensacijos permokos, užsienio pajėgumų operatorių parduodamos pajėgumų garantijos taip pat bus laikomos nesuteikiančiomis šios permokos. Pagal mechanizmą, sudarytą tam, kad galėtų dalyvauti užsienio pajėgumų operatoriai, jungiamųjų linijų pajėgumų operatoriai taip pat galės gauti tam tikrą atlygį dėl jungiamųjų linijų bilietų pardavimo. Kadangi galima numatyti, kad šiuose aukcionuose bus dalyvaujama gausiai (gali dalyvauti visi kaimyninės jungiamąja linija sujungtos valstybės narės paklausos mažinimo ir elektros gamybos pajėgumų operatoriai), ypač atsižvelgiant į bilietų skaičių, kuris, kaip galima tikėtis, bus pateiktas aukcionui, manytina, jog šie aukcionai nesukels jokios kompensacijos permokos. Todėl šis mechanizmas yra proporcingas.

| (274) | Prancūzijos valdžios institucijų siūlomas mechanizmas, kuriuo siekiama leisti naujiems pajėgumų operatoriams dalyvauti Prancūzijos pajėgumų rinkoje, aprašytas šio dokumento 131–138 konstatuojamosiose dalyse. Nagrinėdama šio mechanizmo proporcingumą, Komisija mano, kad jį taikant negalima jokia kompensacijos permoka naujiems pajėgumų operatoriams. Kalbant konkrečiau, jų pasiūlymai bet kuriuo atveju privalės būti mažesni nei pradinė orientacinė kaina, kuri savo ruožtu atitinka vidutinę kainą, susidarančią dėl įvairių konkurencijos procesų (siūloma, kad ji būtų apskaičiuota kaip svertinė pajėgumų kaina, nustatyta ne tik pagal TM-4 metais organizuotą aukcioną, bet ir pagal TM-2 bei TM-1 metais šiuo metu vykdomus aukcionus). Tai, kad pradinė orientacinė kaina naujų pajėgumų tiekėjams nebus žinoma jiems teikiant pasiūlymus, turėtų užtikrinti, kad šie pasiūlymai bus kuo mažesni, kad būtų konkurencingi. Kadangi dalyviai nežinos, ar kiti naujų pajėgumų pasiūlymai jau bus pateikti tuo metu, kai jie teiks savuosius, naujų pajėgumų kiekio apribojimai skatins pasiūlymų teikėjus siūlyti mažiausią įmanomą kainą savo investicijoms. Todėl Komisija mano, kad kompensacijos permokos rizika naujų investicijų atveju turėtų būti nulinė. Todėl šis mechanizmas yra proporcingas. |
| --- | --- |

(274)

Prancūzijos valdžios institucijų siūlomas mechanizmas, kuriuo siekiama leisti naujiems pajėgumų operatoriams dalyvauti Prancūzijos pajėgumų rinkoje, aprašytas šio dokumento 131–138 konstatuojamosiose dalyse. Nagrinėdama šio mechanizmo proporcingumą, Komisija mano, kad jį taikant negalima jokia kompensacijos permoka naujiems pajėgumų operatoriams. Kalbant konkrečiau, jų pasiūlymai bet kuriuo atveju privalės būti mažesni nei pradinė orientacinė kaina, kuri savo ruožtu atitinka vidutinę kainą, susidarančią dėl įvairių konkurencijos procesų (siūloma, kad ji būtų apskaičiuota kaip svertinė pajėgumų kaina, nustatyta ne tik pagal TM-4 metais organizuotą aukcioną, bet ir pagal TM-2 bei TM-1 metais šiuo metu vykdomus aukcionus). Tai, kad pradinė orientacinė kaina naujų pajėgumų tiekėjams nebus žinoma jiems teikiant pasiūlymus, turėtų užtikrinti, kad šie pasiūlymai bus kuo mažesni, kad būtų konkurencingi. Kadangi dalyviai nežinos, ar kiti naujų pajėgumų pasiūlymai jau bus pateikti tuo metu, kai jie teiks savuosius, naujų pajėgumų kiekio apribojimai skatins pasiūlymų teikėjus siūlyti mažiausią įmanomą kainą savo investicijoms. Todėl Komisija mano, kad kompensacijos permokos rizika naujų investicijų atveju turėtų būti nulinė. Todėl šis mechanizmas yra proporcingas.

5.3.4.4.   EDF įtaka rinkoje

EDF įtaka rinkoje

| (275) | Kaip paaiškinta 64 konstatuojamosios dalies 4 punkte, su Komisijos nuogąstavimu, kad EDF gali lengvai manipuliuoti pajėgumų kainomis savo naudai, buvo siejamos trys konkrečios mechanizmo rizikos (kai kurios, beje, gali pasireikšti visiems subjektams):






  1) | pajėgumų sulaikymo rizika; |
| --- | --- | --- |

(275)

Kaip paaiškinta 64 konstatuojamosios dalies 4 punkte, su Komisijos nuogąstavimu, kad EDF gali lengvai manipuliuoti pajėgumų kainomis savo naudai, buvo siejamos trys konkrečios mechanizmo rizikos (kai kurios, beje, gali pasireikšti visiems subjektams):

1)

pajėgumų sulaikymo rizika;

| 2) | pajėgumų garantijų sulaikymo rizika ir |
| --- | --- |

2)

pajėgumų garantijų sulaikymo rizika ir

| 3) | kainų skirtumo mažinimo rizika. |
| --- | --- |

3)

kainų skirtumo mažinimo rizika.

Pajėgumų sulaikymo rizika

Pajėgumų sulaikymo rizika

| (276) | Prancūzija pasiūlė trijų kategorijų mechanizmo pakeitimus, kad kuo labiau užkirstų kelią pajėgumų sulaikymo rizikai:






  1) | įpareigoti pajėgumų operatorius sertifikuoti savo turimus pajėgumus taikant ankstesnėmis pamatinėmis vertėmis apibrėžtą intervalą; |
| --- | --- | --- |

(276)

Prancūzija pasiūlė trijų kategorijų mechanizmo pakeitimus, kad kuo labiau užkirstų kelią pajėgumų sulaikymo rizikai:

1)

įpareigoti pajėgumų operatorius sertifikuoti savo turimus pajėgumus taikant ankstesnėmis pamatinėmis vertėmis apibrėžtą intervalą;

| 2) | nustatyti prievolę atlikti perbalansavimą taisyklėse nustatytu trumpuoju laikotarpiu svarbių įvykių atveju (pvz., izoliavimo, galutinio uždarymo, avarijos, dėl kurios turimų priemonių sumažėja ilgam laikui, ir t. t.) ir apmokestinti perbalansavimą, kurio bendra vertė viršija tam tikrą lygį (ne didesnį kaip 1 GW) iki tiekimo metų, ir |
| --- | --- |

2)

nustatyti prievolę atlikti perbalansavimą taisyklėse nustatytu trumpuoju laikotarpiu svarbių įvykių atveju (pvz., izoliavimo, galutinio uždarymo, avarijos, dėl kurios turimų priemonių sumažėja ilgam laikui, ir t. t.) ir apmokestinti perbalansavimą, kurio bendra vertė viršija tam tikrą lygį (ne didesnį kaip 1 GW) iki tiekimo metų, ir

| 3) | pakeisti atsiskaitymų už skirtumus mechanizmą: skatinamasis koeficientas „k“ bus padvigubintas, be to, jis bus dar labiau padidintas neigiamiems disbalansams, viršijantiems didžiausią 1 GW lygį, ir (arba) jis suteiks mažesnę kompensaciją už teigiamus pajėgumų disbalansus, taip pat viršijančius didžiausią 1 GW lygį. Be to, Padmin bus palaipsniui padidintas nuo 20 000 EUR/MW 2017 m. iki 40 000 EUR/MW 2018 ir 2019 m. ir iki 60 000 EUR/MW 2020 m., siekiant galiausiai jį atnaujinti, kad atitiktų CONE vertę. |
| --- | --- |

3)

pakeisti atsiskaitymų už skirtumus mechanizmą: skatinamasis koeficientas „k“ bus padvigubintas, be to, jis bus dar labiau padidintas neigiamiems disbalansams, viršijantiems didžiausią 1 GW lygį, ir (arba) jis suteiks mažesnę kompensaciją už teigiamus pajėgumų disbalansus, taip pat viršijančius didžiausią 1 GW lygį. Be to, Padmin bus palaipsniui padidintas nuo 20 000 EUR/MW 2017 m. iki 40 000 EUR/MW 2018 ir 2019 m. ir iki 60 000 EUR/MW 2020 m., siekiant galiausiai jį atnaujinti, kad atitiktų CONE vertę.

Padmin

| (277) | Pirmu taisomuoju veiksmu galima užtikrinti, kad pajėgumų operatoriai, turintys didelį pajėgumų portfelį, taikydami sertifikavimo intervalą negalėtų manipuliuoti rinka. Be to, dėl šio taisomojo veiksmo reguliavimo institucijoms galima lengviau (palyginti su esama sistema) nustatyti įtartiną elgesį. |
| --- | --- |

(277)

Pirmu taisomuoju veiksmu galima užtikrinti, kad pajėgumų operatoriai, turintys didelį pajėgumų portfelį, taikydami sertifikavimo intervalą negalėtų manipuliuoti rinka. Be to, dėl šio taisomojo veiksmo reguliavimo institucijoms galima lengviau (palyginti su esama sistema) nustatyti įtartiną elgesį.

| (278) | Antroji priemonė turi stiprinti skatinamąsias priemones rinkos dalyviams, kad jie, taikydami sertifikavimo intervalą, kuo geriau įvertintų turimų įrenginių išteklių lygį. Dėl priemonės, pagal kurią reikšmingi perbalansavimai iki TM metų tampa mokami, Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė padaryti šią priemonę asimetrišką ir mokamų perbalansavimų dėl sertifikavimo lygių pokyčių reikalavimą taikyti tik subjektams, kurių jau atlikto perbalansavimo apimtis yra reikšminga. Priežastis yra ta, kad šios priemonės taikymas visiems subjektams galėtų trukdyti konkurencijai, nes ji yra faktiškai labiau ribojanti mažai pajėgumų turintiems subjektams, palyginti su dominuojančiu operatoriumi, kuris galėtų gausinti šiuos skirtumus. Pritaikius tokį lygį (jis dar turi būti nustatytas, bet negali viršyti 1 GW), galima i) išlaikyti dabartinės priemonės lankstumą daugeliui subjektų ir tuo pačiu metu ii) panaikinti galimybę didelį pajėgumų portfelį turintiems veikėjams manipuliuoti rinka atliekant keletą nedidelių perbalansavimų. |
| --- | --- |

(278)

Antroji priemonė turi stiprinti skatinamąsias priemones rinkos dalyviams, kad jie, taikydami sertifikavimo intervalą, kuo geriau įvertintų turimų įrenginių išteklių lygį. Dėl priemonės, pagal kurią reikšmingi perbalansavimai iki TM metų tampa mokami, Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė padaryti šią priemonę asimetrišką ir mokamų perbalansavimų dėl sertifikavimo lygių pokyčių reikalavimą taikyti tik subjektams, kurių jau atlikto perbalansavimo apimtis yra reikšminga. Priežastis yra ta, kad šios priemonės taikymas visiems subjektams galėtų trukdyti konkurencijai, nes ji yra faktiškai labiau ribojanti mažai pajėgumų turintiems subjektams, palyginti su dominuojančiu operatoriumi, kuris galėtų gausinti šiuos skirtumus. Pritaikius tokį lygį (jis dar turi būti nustatytas, bet negali viršyti 1 GW), galima i) išlaikyti dabartinės priemonės lankstumą daugeliui subjektų ir tuo pačiu metu ii) panaikinti galimybę didelį pajėgumų portfelį turintiems veikėjams manipuliuoti rinka atliekant keletą nedidelių perbalansavimų.

| (279) | Pritaikius trečią taisomąjį veiksmą visi rinkos dalyviai bus dar labiau skatinami vykdyti prekybą sertifikatais pajėgumų rinkoje ir padės formuoti rinkos orientacinę kainą, faktiškai atskleidžiančią pajėgumo vertę, bet atsiskaitydami už skirtumus negalės pasipelnyti iš skirtumo tarp rinkos operacijų ir tiekėjų pasirinkimo. |
| --- | --- |

(279)

Pritaikius trečią taisomąjį veiksmą visi rinkos dalyviai bus dar labiau skatinami vykdyti prekybą sertifikatais pajėgumų rinkoje ir padės formuoti rinkos orientacinę kainą, faktiškai atskleidžiančią pajėgumo vertę, bet atsiskaitydami už skirtumus negalės pasipelnyti iš skirtumo tarp rinkos operacijų ir tiekėjų pasirinkimo.

| (280) | Komisija mano, kad visais šiais taisomaisiais veiksmais pajėgumų sulaikymo rizika bent jau sumažinama iki minimumo, nors jos visiškai atmesti negalima. Savaime suprantama, Prancūzijos reguliavimo institucijų vykdoma rinkos kontrolė papildo šias mechanizme integruotas skatinamąsias priemones. |
| --- | --- |

(280)

Komisija mano, kad visais šiais taisomaisiais veiksmais pajėgumų sulaikymo rizika bent jau sumažinama iki minimumo, nors jos visiškai atmesti negalima. Savaime suprantama, Prancūzijos reguliavimo institucijų vykdoma rinkos kontrolė papildo šias mechanizme integruotas skatinamąsias priemones.

Garantijų sulaikymo rizika

Garantijų sulaikymo rizika

| (281) | Siekdamos išvengti garantijų sulaikymo rizikos, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo padidinti aukcionų, organizuojamų prieš tiekimo metus, skaičių ir nustatyti prievolę pajėgumų operatoriams siūlyti tam tikrus minimalius garantijų kiekius per kiekvieną organizuojamą aukciono seansą. |
| --- | --- |

(281)

Siekdamos išvengti garantijų sulaikymo rizikos, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo padidinti aukcionų, organizuojamų prieš tiekimo metus, skaičių ir nustatyti prievolę pajėgumų operatoriams siūlyti tam tikrus minimalius garantijų kiekius per kiekvieną organizuojamą aukciono seansą.

| (282) | Šie taisomieji veiksmai prisideda prie esamų priemonių, tokių kaip galimybė tiekėjams gauti pajėgumų garantijų įsigyjant ARENH produkciją. Šiuo aspektu institucijos pasiūlė išnagrinėti galimybę ateityje atliekant rinkos veikimo įvertinimą sufinansinti ARENH produkcijos pajėgumų dalį, siekiant apsaugoti, kad ši produkcija netrikdytų laisvam kainų formavimuisi pajėgumų rinkoje. Ši priemonė iš dalies atitinka pasiūlymus peržiūrėti ARENH, kuriuos pateikė kai kurie suinteresuotieji subjektai ir kurie nurodyti šio dokumento 182 konstatuojamosios dalies 2 punkte. |
| --- | --- |

(282)

Šie taisomieji veiksmai prisideda prie esamų priemonių, tokių kaip galimybė tiekėjams gauti pajėgumų garantijų įsigyjant ARENH produkciją. Šiuo aspektu institucijos pasiūlė išnagrinėti galimybę ateityje atliekant rinkos veikimo įvertinimą sufinansinti ARENH produkcijos pajėgumų dalį, siekiant apsaugoti, kad ši produkcija netrikdytų laisvam kainų formavimuisi pajėgumų rinkoje. Ši priemonė iš dalies atitinka pasiūlymus peržiūrėti ARENH, kuriuos pateikė kai kurie suinteresuotieji subjektai ir kurie nurodyti šio dokumento 182 konstatuojamosios dalies 2 punkte.

| (283) | Visi šie Prancūzijos valdžios institucijų taisomieji veiksmai turėtų padėti iki minimumo sumažinti didžiųjų pajėgumų operatorių (būtent rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus) pajėgumą ir interesą sulaikyti pajėgumų garantijas. Be to, taip būtų užtikrintas garantijų aukcionų seansų likvidumas. |
| --- | --- |

(283)

Visi šie Prancūzijos valdžios institucijų taisomieji veiksmai turėtų padėti iki minimumo sumažinti didžiųjų pajėgumų operatorių (būtent rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus) pajėgumą ir interesą sulaikyti pajėgumų garantijas. Be to, taip būtų užtikrintas garantijų aukcionų seansų likvidumas.

| (284) | Todėl Komisija mano, kad visi šie įsipareigojimai yra taisomieji veiksmai, proporcingi likvidumo problemoms, kurias Komisija iškėlė sprendime pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(284)

Todėl Komisija mano, kad visi šie įsipareigojimai yra taisomieji veiksmai, proporcingi likvidumo problemoms, kurias Komisija iškėlė sprendime pradėti procedūrą.

Dominuojančio rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus vykdomo kainų skirtumo mažinimo rizika

Dominuojančio rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus vykdomo kainų skirtumo mažinimo rizika

| (285) | Sprendimo pradėti procedūrą 194 konstatuojamojoje dalyje Komisija minėjo, kad kyla rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus gamybos padalinio ir prekybos padalinio kryžminių subsidijų rizika (t. y. kad pajėgumų garantijos bus parduodamos konkurentams už didesnę kainą nei vidinio perleidimo tarp gamybos padalinio ir prekybos padalinio kaina ir dėl to iš elektros tiekimo rinkos bus išstumti konkurentai). |
| --- | --- |

(285)

Sprendimo pradėti procedūrą 194 konstatuojamojoje dalyje Komisija minėjo, kad kyla rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus gamybos padalinio ir prekybos padalinio kryžminių subsidijų rizika (t. y. kad pajėgumų garantijos bus parduodamos konkurentams už didesnę kainą nei vidinio perleidimo tarp gamybos padalinio ir prekybos padalinio kaina ir dėl to iš elektros tiekimo rinkos bus išstumti konkurentai).

| (286) | Norėdamos palengvinti tokių praktikų aptikimą ir joms užkirsti kelią, institucijos, viena vertus, ištaisys reguliavimo spragą, suteikiančią galimybę nemokamai perduoti garantijas. Padarius šį teisės aktų pakeitimą, tiekėjai nebegalės nemokamai perleisti pajėgumų garantijų iš gamybos padalinio į prekybos padalinį. Teisės aktuose turės būti numatyta, kad perleidimai integruoto operatoriaus viduje atliekami kainomis, atitinkančiomis reguliuojamoje rinkoje vykdomų operacijų kainas. Šiuo tikslu, jei reguliuojamos rinkos perleidimo operacijos (-ų) kaina vidinio perleidimo dieną nėra žinoma, integruoti operatoriai galės deklaruoti kainą, indeksuojamą remiantis reguliuojamos rinkos operacijų kaina. Pvz., integruotas operatorius galės deklaruoti, kad vidinio perleidimo kaina yra lygi rinkos orientacinei kainai, kol jos vertės oficialiai nebus nustačiusi Energetikos reguliavimo komisija. |
| --- | --- |

(286)

Norėdamos palengvinti tokių praktikų aptikimą ir joms užkirsti kelią, institucijos, viena vertus, ištaisys reguliavimo spragą, suteikiančią galimybę nemokamai perduoti garantijas. Padarius šį teisės aktų pakeitimą, tiekėjai nebegalės nemokamai perleisti pajėgumų garantijų iš gamybos padalinio į prekybos padalinį. Teisės aktuose turės būti numatyta, kad perleidimai integruoto operatoriaus viduje atliekami kainomis, atitinkančiomis reguliuojamoje rinkoje vykdomų operacijų kainas. Šiuo tikslu, jei reguliuojamos rinkos perleidimo operacijos (-ų) kaina vidinio perleidimo dieną nėra žinoma, integruoti operatoriai galės deklaruoti kainą, indeksuojamą remiantis reguliuojamos rinkos operacijų kaina. Pvz., integruotas operatorius galės deklaruoti, kad vidinio perleidimo kaina yra lygi rinkos orientacinei kainai, kol jos vertės oficialiai nebus nustačiusi Energetikos reguliavimo komisija.

| (287) | Kita vertus, rinkos dalyviai turės visišką prieigą prie pajėgumų garantijų sandorių registro. Todėl rinka turės ne biržos perdavimų kontrolę, nes šie (anoniminiai) perdavimai bus vieši. Kaip paaiškinta 263 konstatuojamojoje dalyje, taip ši priemonė užtikrina nebiržinės rinkos skaidrumą. |
| --- | --- |

(287)

Kita vertus, rinkos dalyviai turės visišką prieigą prie pajėgumų garantijų sandorių registro. Todėl rinka turės ne biržos perdavimų kontrolę, nes šie (anoniminiai) perdavimai bus vieši. Kaip paaiškinta 263 konstatuojamojoje dalyje, taip ši priemonė užtikrina nebiržinės rinkos skaidrumą.

| (288) | Todėl Prancūzijos valdžios institucijos tinkamai sureagavo į Komisijos pretenzijas dėl rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus vykdomo kainų skirtumo mažinimo rizikos. |
| --- | --- |

(288)

Todėl Prancūzijos valdžios institucijos tinkamai sureagavo į Komisijos pretenzijas dėl rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus vykdomo kainų skirtumo mažinimo rizikos.

5.3.4.5.   Išvada dėl priemonės proporcingumo

Išvada dėl priemonės proporcingumo

| (289) | Atsižvelgdama į įvairius Prancūzijos pasiūlytus taisomuosius veiksmus, Komisija mano, kad peržiūrėtas mechanizmas yra proporcingas juo siekiamam tikslui. |
| --- | --- |

(289)

Atsižvelgdama į įvairius Prancūzijos pasiūlytus taisomuosius veiksmus, Komisija mano, kad peržiūrėtas mechanizmas yra proporcingas juo siekiamam tikslui.

5.3.5.   Neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai prevencija

Neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai prevencija

5.3.5.1.   Kliūtys patekti į rinką naujiems gamybos pajėgumų operatoriams

Kliūtys patekti į rinką naujiems gamybos pajėgumų operatoriams

| (290) | Siedamos išspręsti Komisijos sprendime pradėti procedūrą nustatytas problemas, susijusias su naujų gamybos pajėgumų operatorių dalyvavimu mechanizme, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo mechanizmą pakeisti taip:






  1) | daugiamečių sandorių dėl kainų skirtumų (CFD), skirtų būtent naujiems gamybos pajėgumams, tvarką pritaikyti taip, kaip aprašyta 131–138 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- | --- |

(290)

Siedamos išspręsti Komisijos sprendime pradėti procedūrą nustatytas problemas, susijusias su naujų gamybos pajėgumų operatorių dalyvavimu mechanizme, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo mechanizmą pakeisti taip:

1)

daugiamečių sandorių dėl kainų skirtumų (CFD), skirtų būtent naujiems gamybos pajėgumams, tvarką pritaikyti taip, kaip aprašyta 131–138 konstatuojamosiose dalyse.

| 2) | Kaip aprašyta 146–148 konstatuojamosiose dalyse, laikui bėgant reguliuojama kaina bus didinama, kad galiausiai sutaptų su CONE lygia kaina. |
| --- | --- |

2)

Kaip aprašyta 146–148 konstatuojamosiose dalyse, laikui bėgant reguliuojama kaina bus didinama, kad galiausiai sutaptų su CONE lygia kaina.

| (291) | Šiais taisomaisiais veiksmais pašalinamos kliūtys patekti naujiems pajėgumams. |
| --- | --- |

(291)

Šiais taisomaisiais veiksmais pašalinamos kliūtys patekti naujiems pajėgumams.

5.3.5.2.   Numanomo paklausos mažinimo ir realaus paklausos mažinimo diskriminacija

Numanomo paklausos mažinimo ir realaus paklausos mažinimo diskriminacija

| (292) | Kaip paaiškinta 237 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad Prancūzija rado tinkamą balansą tarp įvairių paklausos mažinimo pajėgumų prievolių, neapribodama jų operatorių dalyvavimo mechanizme. Nors abiejų tipų paklausos mažinimo pajėgumų operatorių dalyvavimas mechanizme nėra lygiavertis, Komisijos manymu, šis diferencijavimas būtinas, kad abiejų tipų paklausos mažinimo pajėgumų operatoriai galėtų dalyvauti optimaliai. |
| --- | --- |

(292)

Kaip paaiškinta 237 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad Prancūzija rado tinkamą balansą tarp įvairių paklausos mažinimo pajėgumų prievolių, neapribodama jų operatorių dalyvavimo mechanizme. Nors abiejų tipų paklausos mažinimo pajėgumų operatorių dalyvavimas mechanizme nėra lygiavertis, Komisijos manymu, šis diferencijavimas būtinas, kad abiejų tipų paklausos mažinimo pajėgumų operatoriai galėtų dalyvauti optimaliai.

5.3.5.3.   Realus užsienio pajėgumų operatorių dalyvavimas

Realus užsienio pajėgumų operatorių dalyvavimas

| (293) | Kaip nurodyta 119–125 konstatuojamosiose dalyse, Prancūzijos valdžios institucijos, atsakydamos į Komisijos ir trečiųjų šalių nuogąstavimus, pasiūlė mišrų modelį, kuriame numatyta skirti jungiamųjų linijų bilietus ir kuris galutinai suteiktų galimybę dalyvauti užsienio gamybos pajėgumų operatoriams. |
| --- | --- |

(293)

Kaip nurodyta 119–125 konstatuojamosiose dalyse, Prancūzijos valdžios institucijos, atsakydamos į Komisijos ir trečiųjų šalių nuogąstavimus, pasiūlė mišrų modelį, kuriame numatyta skirti jungiamųjų linijų bilietus ir kuris galutinai suteiktų galimybę dalyvauti užsienio gamybos pajėgumų operatoriams.

| (294) | Kaip paaiškinta 239 konstatuojamojoje dalyje, Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė tinkamą taisomąjį veiksmą, kurį pritaikius tarpvalstybinių pajėgumų operatoriai galės realiai dalyvauti mechanizme. Nuo to laiko į šią Komisijos pretenziją tinkamai sureaguota. |
| --- | --- |

(294)

Kaip paaiškinta 239 konstatuojamojoje dalyje, Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė tinkamą taisomąjį veiksmą, kurį pritaikius tarpvalstybinių pajėgumų operatoriai galės realiai dalyvauti mechanizme. Nuo to laiko į šią Komisijos pretenziją tinkamai sureaguota.

| (295) | Prancūzijos pasirinktas realaus tarpvalstybinių pajėgumų operatorių dalyvavimo sprendimas taip pat suteikia galimybę atlyginti už jungiamąsias linijas, jei šis turtas bus retas. Taigi pasirinktu sprendimu reaguojama į sprendimo pradėti procedūrą 206 konstatuojamojoje dalyje Komisijos nustatytą riziką, kad mechanizmas gali trikdyti rinkų susiejimą (35). |
| --- | --- |

(295)

Prancūzijos pasirinktas realaus tarpvalstybinių pajėgumų operatorių dalyvavimo sprendimas taip pat suteikia galimybę atlyginti už jungiamąsias linijas, jei šis turtas bus retas. Taigi pasirinktu sprendimu reaguojama į sprendimo pradėti procedūrą 206 konstatuojamojoje dalyje Komisijos nustatytą riziką, kad mechanizmas gali trikdyti rinkų susiejimą (35).

35

5.3.5.4.   Informacijos asimetrija tarp rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus ir jo esamų bei potencialių konkurentų

Informacijos asimetrija tarp rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus ir jo esamų bei potencialių konkurentų

| (296) | Kaip paaiškinta 245–247 konstatuojamosiose dalyse ir 5.3.4.1 skirsnyje, Komisija buvo nustačiusi riziką, kad alternatyvūs tiekėjai, ypač nauji rinkos dalyviai, gali susidurti su sunkumais vertindami savo individualias pajėgumų prievoles. Iš Komisijos pastabų minėtose konstatuojamosiose dalyse paaiškėja, kad Prancūzijos valdžios institucijos yra numačiusios tinkamų priemonių padėti tiekėjams geriau apskaičiuoti jiems tenkančias pajėgumo prievoles. |
| --- | --- |

(296)

Kaip paaiškinta 245–247 konstatuojamosiose dalyse ir 5.3.4.1 skirsnyje, Komisija buvo nustačiusi riziką, kad alternatyvūs tiekėjai, ypač nauji rinkos dalyviai, gali susidurti su sunkumais vertindami savo individualias pajėgumų prievoles. Iš Komisijos pastabų minėtose konstatuojamosiose dalyse paaiškėja, kad Prancūzijos valdžios institucijos yra numačiusios tinkamų priemonių padėti tiekėjams geriau apskaičiuoti jiems tenkančias pajėgumo prievoles.

| (297) | Be to, pagal pradinę pajėgumų plėtojimo mechanizmo versiją ne biržos sandorių matomumas įvairiems subjektams buvo mažas, todėl jie neturėjo išsamaus pajėgumų kainos vaizdo. Prancūzija pasiūlė taisomųjų veiksmų, kad pagerintų visos prekybos matomumą visiems subjektams, kaip aprašyta 5.3.4.2 skirsnyje. Šiomis priemonėmis siekiama visiems subjektams suteikti prieigą prie ne biržos sandorių registro (nenurodant tapatybės duomenų) ir sustiprinti organizuojamus aukcionus. |
| --- | --- |

(297)

Be to, pagal pradinę pajėgumų plėtojimo mechanizmo versiją ne biržos sandorių matomumas įvairiems subjektams buvo mažas, todėl jie neturėjo išsamaus pajėgumų kainos vaizdo. Prancūzija pasiūlė taisomųjų veiksmų, kad pagerintų visos prekybos matomumą visiems subjektams, kaip aprašyta 5.3.4.2 skirsnyje. Šiomis priemonėmis siekiama visiems subjektams suteikti prieigą prie ne biržos sandorių registro (nenurodant tapatybės duomenų) ir sustiprinti organizuojamus aukcionus.

| (298) | Visomis šiomis priemonėmis subjektai, išskyrus rinkoje įsitvirtinusį operatorių, galės geriau stebėti, viena vertus, savo pajėgumų prievoles, kita vertus, prekybos apimtį ir kainas. Šios priemonės labai pagerina mechanizmo skaidrumą ir taip perbalansuoja informacijos asimetriją rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus, kuris bus didžiausias mechanizmo subjektas tiek kaip pajėgumų operatorius, tiek kaip tiekėjas, naudai. |
| --- | --- |

(298)

Visomis šiomis priemonėmis subjektai, išskyrus rinkoje įsitvirtinusį operatorių, galės geriau stebėti, viena vertus, savo pajėgumų prievoles, kita vertus, prekybos apimtį ir kainas. Šios priemonės labai pagerina mechanizmo skaidrumą ir taip perbalansuoja informacijos asimetriją rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus, kuris bus didžiausias mechanizmo subjektas tiek kaip pajėgumų operatorius, tiek kaip tiekėjas, naudai.

5.3.5.5.   Pirmenybė mažai anglies dioksido išmetantiems gamintojams pirmenybė

Pirmenybė mažai anglies dioksido išmetantiems gamintojams pirmenybė

| (299) | Komisija pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos naujiems pajėgumams ketina nustatyti aplinkosauginius kriterijus, pagal kuriuos mažai anglies dioksido išmetantiems gamintojams bus teikiama pirmenybė (žr. 137 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(299)

Komisija pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos naujiems pajėgumams ketina nustatyti aplinkosauginius kriterijus, pagal kuriuos mažai anglies dioksido išmetantiems gamintojams bus teikiama pirmenybė (žr. 137 konstatuojamąją dalį).

| (300) | Šios nuostatos atitinka AEPG (36), kuriose pabrėžiama būtinybė teikti pirmenybę mažo anglies dioksido kiekio technologijas naudojantiems gamintojams lygiaverčių techninių ir ekonominių parametrų atveju. |
| --- | --- |

(300)

Šios nuostatos atitinka AEPG (36), kuriose pabrėžiama būtinybė teikti pirmenybę mažo anglies dioksido kiekio technologijas naudojantiems gamintojams lygiaverčių techninių ir ekonominių parametrų atveju.

36

5.3.5.6.   Išvada dėl potencialių konkurencijos ir prekybos Europos Sąjungoje iškraipymų

Išvada dėl potencialių konkurencijos ir prekybos Europos Sąjungoje iškraipymų

| (301) | Dėl minėtų priežasčių Komisija daro išvadą, kad mechanizmas nekelia rizikos pernelyg iškraipyti konkurencijos ir (arba) prekybos Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(301)

Dėl minėtų priežasčių Komisija daro išvadą, kad mechanizmas nekelia rizikos pernelyg iškraipyti konkurencijos ir (arba) prekybos Europos Sąjungoje.

5.3.5.7.   Laikinumas

Laikinumas

| (302) | Kadangi Prancūzijos mechanizmas yra pirmasis pagal AEPG tvarką Komisijos patvirtintas decentralizuotas pajėgumų plėtojimo mechanizmas ir kadangi mechanizmo būtinybė labai priklauso nuo energetikos rinkos, kuri vis dar vystosi rinkos liberalizavimo kontekste, raidos, Komisija mano, kad mechanizmo patvirtinimas turi būti apribotas laiko atžvilgiu. Komisijos manymu, 10 metų laikotarpis yra racionalus ir atitinka ankstesnius sprendimus (37). |
| --- | --- |

(302)

Kadangi Prancūzijos mechanizmas yra pirmasis pagal AEPG tvarką Komisijos patvirtintas decentralizuotas pajėgumų plėtojimo mechanizmas ir kadangi mechanizmo būtinybė labai priklauso nuo energetikos rinkos, kuri vis dar vystosi rinkos liberalizavimo kontekste, raidos, Komisija mano, kad mechanizmo patvirtinimas turi būti apribotas laiko atžvilgiu. Komisijos manymu, 10 metų laikotarpis yra racionalus ir atitinka ankstesnius sprendimus (37).

37

6.   IŠVADA

IŠVADA

| (303) | Komisija konstatuoja, kad Prancūzijos Respublika pajėgumų rinką Prancūzijoje įgyvendino neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau atsižvelgiant į įvairius Prancūzijos pasiūlytus ir pirmiau aprašytus taisomuosius veiksmus priemonė atitinka AEPG. |
| --- | --- |

(303)

Komisija konstatuoja, kad Prancūzijos Respublika pajėgumų rinką Prancūzijoje įgyvendino neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau atsižvelgiant į įvairius Prancūzijos pasiūlytus ir pirmiau aprašytus taisomuosius veiksmus priemonė atitinka AEPG.

TODĖL KOMISIJA PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Prancūzijos Respublikos įgyvendinta pajėgumų rinka yra su vidaus rinka suderinama valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

2 straipsnis

Komisija leidžia taikyti paramos schemą, įgyvendinamą per pajėgumų rinką, ne ilgesnį kaip dešimties metų laikotarpį. Jei priemonę ketinama taikyti ir toliau, pasibaigus šiam laikotarpiui apie ją turės būti pranešta iš naujo.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2016 m. lapkričio 8 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  Valstybės pagalba SA.39621 (2015/C) (ex 2015/NN) – Pajėgumų plėtojimo mechanizmas Prancūzijoje – Kvietimas teikti pastabas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį (OL C 46, 2016 2 2, p. 35).

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Reguliuojama prieiga prie istorinės branduolinės energijos (pranc. ARENH) yra teisė tiekėjams pirkti elektros energiją iš EDF (Prancūzijos elektros bendrovė) reguliuojama kaina CRE (Prancūzijos energijos reguliavimo komisija) nustatytais kiekiais. Daugiau informacijos apie ARENH: https://clients.rte-france.com/lang/fr/clients_producteurs/services_clients/dispositif_arenh.jsp.

3

(4)  Sertifikuotas pajėgumų lygis suapvalinamas 0,1 MW tikslumu. Mažesnės nei 1 MW galios pajėgumai gali būti kaupiami, kad su jais būtų galima dalyvauti rinkoje.

4

(5)  TURPE, nustatytas 2000 m. vasario 10 d. Įstatymu Nr. 2000-108, yra skirtas atlyginti perdavimo sistemos ir skirstomųjų tinklų operatoriams. TURPE apskaičiavimo metodiką ir raidą nustato CRE.

5

(6)  Dekreto dėl pajėgumų plėtojimo mechanizmo 20 straipsnyje numatyta, kad CRE turi kasmet parengti ataskaitą remdamasi su mechanizmu susijusiais RTE darbais („Praėjus metams po taisyklių, susijusių su pajėgumų plėtojimo mechanizmu, paskelbimo, o vėliau kasmet Energetikos reguliavimo komisija už energetiką atsakingam ministrui pateikia ataskaitą dėl pajėgumų plėtojimo mechanizmo integravimo į Europos rinką, parengtą remiantis perdavimo sistemos operatoriaus darbais. Šioje ataskaitoje teikiama informacija apie reguliavimo kaimyninėse šalyse, susijusio su subjektų indėliu į elektros energijos tiekimo saugumą, raidą. Joje nagrinėjama sąveika tarp Prancūzijos pajėgumų plėtojimo mechanizmo ir šiose šalyje pritaikytų priemonių. Prireikus joje pasiūloma, kaip pagerinti pajėgumų plėtojimo mechanizmo veikimą.“). Be to, nutarime, kuriuo nustatytos mechanizmo veikimo taisyklės, yra du straipsniai, susiję su vertinimo ataskaitomis, kurias turi parengti RTE (siekiant papildyti dekrete numatytą ataskaitą): 5 ir 8 straipsniai (dėl tarpvalstybinių aspektų ir dinaminio mechanizmo poveikio).

6

(7)  Pavyzdžiui, jei vėjo energijos gamintojas susiduria su priežiūros ir (arba) įrengimo problema ir neužtikrina savo balanso, jis privalės atsiskaityti už skirtumus. Kita vertus, jei vėjo nėra, atsiskaityti už skirtumus jis neprivalės.

7

(8)  Byla C-279/08 P Komisija / Nyderlandai [2011], ECLI:EU:C:2011:551.

8

Komisija / Nyderlandai

(9)  SA.37177, Rumunija – žaliųjų sertifikatų paramos schemos pakeitimas siekiant skatinti elektros gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių.

9

Rumunija – žaliųjų sertifikatų paramos schemos pakeitimas siekiant skatinti elektros gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių.

(10)  Byla C-262/12 Association Vent de Colère! Fédération nationale ir kt. / Ministre de l'Ecologie, du Développement durable, des Transports et du Logement, Ministre de l'Economie, des Finances et de l'Industrie [2013], ECLI:EU:C:2013:851.

10

Association Vent de Colère! Fédération nationale ir kt. / Ministre de l'Ecologie, du Développement durable, des Transports et du Logement, Ministre de l'Economie, des Finances et de l'Industrie

(11)  Sujungtos bylos C-204/12–C-208/12 Essent Belgium NV / Vlaamse Reguleringsinstantie voor de Elektriciteits- en Gasmarkt [2014], ECLI:EU:C:2014:2192.

11

Essent Belgium NV / Vlaamse Reguleringsinstantie voor de Elektriciteits- en Gasmarkt

(12)  Byla C-280/00 Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg / Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003], ECLI:EU:C:2003:415.

12

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg / Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(13)  Komisija rėmėsi 2015 m. leidimu, kurį galima rasti čia: https://www.entsoe.eu/Documents/SDC%20documents/SOAF/150630_SOAF_2015_publication_wcover.pdf.

13

(14)  ANODE (pranc. Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Énergie) yra alternatyvių Prancūzijos tiekėjų asociacija.

14

Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Énergie

(15)  
  2015 m. spalio 9 d. Valstybės Tarybos (bendrasis 9-ojo ir 10-ojo poskyrių) sprendimas.

15

(16)  Byla C-279/08; žr. 8 išnašą. Komisija pateikė nuorodą į šį atvejį sprendimo pradėti procedūrą 108 konstatuojamojoje dalyje.

16

(17)  Byla C-379/98 PreussenElektra AG/Schhleswag AG, dalyvaujant Windpark Reußenköge III GmbH ir Land Schleswig-Holstein [2001], ECLI:EU:C:2001:160.

17

PreussenElektra AG/Schhleswag AG

Windpark Reußenköge III GmbH

Land Schleswig-Holstein

(18)  Byla C-262/12; žr. 10 išnašą.

18

(19)  Sujungtos bylos C-204/12–C-208/12; žr. 11 išnašą.

19

(20)  Viešosios elektros tiekimo paslaugos įmoka (PVETP) yra fiskalinis mokestis, kuris taikomas Prancūzijos elektros vartotojams ir kuriuo siekiama kompensuoti operatorių papildomas išlaidas, patirtas dėl prievolių, jiems nustatytų įstatyme dėl viešosios elektros tiekimo paslaugos.

20

(21)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/137628/137628_485545_28_2.pdf.

21

(22)  Galima rasti čia: https://www.entsoe.eu/outlooks/maf/Pages/default.aspx.

22

(23)  Taisykles papildančioje ataskaitoje RTE parodė, kad dauguma gamybos grandinių jautriai nereagavo į 200, 250 ar 300 valandų PP2 trukmę, tačiau paklausos mažinimo priemonės vis dėlto reagavo jautriai, o jų indėliui į nepakankamumo riziką įtaką darė didesnis turimų išteklių intervalas.

23

(24)  Remiantis 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančios Direktyvą 2003/54/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 55), 2 straipsniu, perdavimo sistemos operatorius (PSO) yra „fizinis ar juridinis asmuo, atsakingas už perdavimo sistemos eksploatavimą ir techninės priežiūros užtikrinimą, ir, jei būtina, už jos plėtrą konkrečioje teritorijoje ir tam tikrais atvejais – už jos sujungimą su kitomis sistemomis bei už tai, kad būtų užtikrintas ilgalaikis sistemos pajėgumas pagrįstiems elektros energijos perdavimo poreikiams tenkinti“.

24

(25)  Kriterijai, taikomi siekiant investicijas į naujus pajėgumus atskirti nuo investicijų, skirtų esamiems įrenginiams prižiūrėti ar jų naudojimo trukmei pratęsti, bus suderinti su šiuo metu Prancūzijos reglamentuose pateiktomis apibrėžtimis, kad būtų galima atskirti naujus pajėgumus nuo investicijų į priežiūrą arba naudojimo trukmės pratęsimą. Todėl Energetikos kodekso L. 311-1 straipsnyje su pakeitimais, padarytais Įstatymu Nr. 2015-992 dėl perėjimo prie ekologiškai tvaraus energetikos augimo, nustatyta: „Nepažeidžiant L. 311-6 straipsnio nuostatų, norint eksploatuoti bet kokį naują elektros gamybos įrenginį būtina gauti administracinį leidimą. Naujais gamybos įrenginiais pagal šį straipsnį taip pat laikomi įrenginiai, kurių įrengtoji galia padidinama bent 20 %, taip pat įrenginiai, kurių pirminės energijos šaltinis yra keičiamas“.

25

(26)  Tikslų kainos lyginamąjį svorį Prancūzijos valdžios institucijos nustatys vėliau po to, kai bus pasiektas susitarimas rinkoje.

26

(27)  Anksčiau pajėgumų operatoriai turėjo tik prievolę pranešti apie įvykį, dėl kurio atsirasdavo didesnis nei 100 MW skirtumas, palyginti su prognozuojamais turimais ištekliais. Pagrindinis skirtumas yra tas, kad operatoriui teikiant šią deklaraciją nebūtinai buvo atliekamas perbalansavimas (operatorius galėjo palaukti, kad galėtų atlikti savo perbalansavimą, arba jo išvis neatlikti ir išlaikyti nuokrypį). Vienintelis atvejis, kai buvo nustatyta perbalansavimo būtinybė, buvo susijęs su galutiniu uždarymu. Be to, ši nuostata buvo numatyta ne teisės aktuose, o sertifikavimo sutartyje; nuo šiol ji bus įtraukta į teisės aktus (aukštesnio lygio dokumentą).

27

(28)  Vykdydamos išsamų pajėgumų plėtojimo mechanizmo tyrimą, Europos Komisijos tarnybos ir Prancūzijos valdžios institucijos atliko pirmąsias finansavimo poreikių, susijusių su naujais investicijų projektais, skirtais kombinuotojo ciklo jėgainių projektams finansuoti, analizes (remdamosi Landivizjo savivaldybės projekto finansiniais duomenimis ir įvairia ekonominėje literatūroje pateikta informacija). Šios analizės rodo, jog 60 000 EUR/MW iš pajėgumų gautas pelnas per metus savo dydžiu atitinka naujas investicijas į kombinuotojo ciklo jėgaines, bet norint užtikrinti, kad projektai būtų pelningi, galima svarstyti galimybę padidinti reguliuojamą kainą. Iš tiesų, remiantis esamais finansiniais duomenimis, projektų pelningumą užtikrina tik toks iš pajėgumų gautas pelnas, kuris labai nedaug skiriasi nuo 60 000 EUR/MW per metus. Reikia tęsti būtent šias analizes, siekiant tiksliau nustatyti galimybę padidinti reguliuojamą kainą ir taip užtikrinti, kad reguliuojamos kainos lygis galėtų ir apsaugoti vartotojus, ir nesudaryti kliūčių į elektros rinką patekti naujiems dalyviams.

28

(29)  Maždaug 7 EUR/MWh ARENH rinkos kainos skirtumas reikštų, kad pajėgumo kaina yra lygi maždaug 60 000 EUR/MW per metus, t. y. Padmin. Jei ARENH kaina būtų lygi 42 EUR/MWh, energijos kaina turėtų būti bent lygi 35 EUR/MWh, kad ARENH rinkos kainos skirtumas galėtų būti numanoma didžiausia pajėgumo kainos riba. Tačiau, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, išankstinės 2019 m. numatomos kainos šių dydžių neatitinka.

29

Padmin

(30)  ARENH pajėgumų sufinansinimas reiškia, kad pajėgumo kaina bus nustatoma pagal energinės ARENH produkcijos kainą.

30

(31)  SA.37345 (2015/NN) – Polish certificates of origin system to support renewables and reduction of burdens arising from the renewables certificate obligation for energy intensive users.

31

Polish certificates of origin system to support renewables and reduction of burdens arising from the renewables certificate obligation for energy intensive users

(32)  100–300 valandų intervale Prancūzijos valdžios institucijos išlaikė 250 valandų skaičių dėl 114 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių.

32

(33)  Žr. 24 išnašą.

33

(34)  
  2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimo C(2014) 5083 final, SA.35980 – GB capacity mechanism, 129 ir 139 konstatuojamosios dalys.

34

final

GB capacity mechanism

(35)  Dėl to, ar mechanizmas atitinka Europos teisės aktus, žr. AEPG 97 punktą.

35

(36)  Žr. AEPG 233 punktą.

36

(37)  Žr., pvz., 2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimo C(2014) 5083 final, SA.35980 – GB capacity mechanism, 162 konstatuojamąją dalį.

37

final

GB capacity mechanism

---