# Europeiska unionens L 121/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 121 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången12 maj 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 121

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången12 maj 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/803 av den 8 maj 2017 om ändring av förordning (EEG) nr 316/91 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/804 av den 11 maj 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/805 av den 11 maj 2017 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet flazasulfuron i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 26 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/806 av den 11 maj 2017 om godkännande av Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 som ett verksamt ämne med låg risk i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 31 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/807 av den 11 maj 2017 om undantag från genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 vad gäller sista inlämningsdag för den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk, sista dag för meddelande om ändringar av den samlade ansökan eller stödanspråk och sista dag för ansökningar om tilldelning av stödrättigheter eller ökning av stödrättigheters värde inom ramen för ordningen för grundstöd för år 2017 | 35 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/808 av den 11 maj 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 37 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2017/809 av den 11 maj 2017 till stöd för genomförande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa | 39 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/810 av den 10 maj 2017 om ett undantag från ömsesidigt erkännande av det godkännande av en biocidprodukt innehållande borsyra som begärts av Frankrike i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
  [delgivet med nr C(2017) 2935] | 45 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/811 av den 10 maj 2017 om godkännande av den ändrade plan som Belgien i enlighet med rådets direktiv 2009/158/EG överlämnat för godkännande av inrättningar för handel inom unionen med fjäderfä och kläckägg
  [delgivet med nr C(2017) 2947]

   (
  1
  ) | 47 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/803 av den 8 maj 2017 om ändring av förordning (EEG) nr 316/91 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/804 av den 11 maj 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/805 av den 11 maj 2017 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet flazasulfuron i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

1

26

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/806 av den 11 maj 2017 om godkännande av Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 som ett verksamt ämne med låg risk i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

Bacillus amyloliquefaciens

1

31

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/807 av den 11 maj 2017 om undantag från genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 vad gäller sista inlämningsdag för den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk, sista dag för meddelande om ändringar av den samlade ansökan eller stödanspråk och sista dag för ansökningar om tilldelning av stödrättigheter eller ökning av stödrättigheters värde inom ramen för ordningen för grundstöd för år 2017

35

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/808 av den 11 maj 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

37

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2017/809 av den 11 maj 2017 till stöd för genomförande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa

39

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/810 av den 10 maj 2017 om ett undantag från ömsesidigt erkännande av det godkännande av en biocidprodukt innehållande borsyra som begärts av Frankrike i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
  [delgivet med nr C(2017) 2935]

[delgivet med nr C(2017) 2935]

45

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/811 av den 10 maj 2017 om godkännande av den ändrade plan som Belgien i enlighet med rådets direktiv 2009/158/EG överlämnat för godkännande av inrättningar för handel inom unionen med fjäderfä och kläckägg
  [delgivet med nr C(2017) 2947]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2017) 2947]

1

47

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2016/2360 av den 28 november 2016 om undertecknande och ingående av avtalet om logistiksamverkan mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater ( EUT L 350, 22.12.2016 ) | 49 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2016/2360 av den 28 november 2016 om undertecknande och ingående av avtalet om logistiksamverkan mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater ( EUT L 350, 22.12.2016 )

( EUT L 350, 22.12.2016 )

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 12.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/803

av den 8 maj 2017

om ändring av förordning (EEG) nr 316/91 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 57.4 och 58.2, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av vissa varor. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av vissa varor.

| (2) | Punkt 2 i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 316/91 (3) klassificerar en vit pastaliknande massa känd under benämningen ”creamed coconut” som vanligtvis är avsedd att användas i matlagningen vid tillagning av såser och andra livsmedel och som framställs genom finmalning av fruktkött av kokosnöt och pastörisering enligt nr 2008 i Kombinerade nomenklaturen som på annat sätt beredda nötter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans. Klassificering av produkten enligt nr 0801 i Kombinerade nomenklaturen uteslöts eftersom pastörisering inte var tillåtet enligt kapitel 8. |
| --- | --- |

(2)

Punkt 2 i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 316/91 (3) klassificerar en vit pastaliknande massa känd under benämningen ”creamed coconut” som vanligtvis är avsedd att användas i matlagningen vid tillagning av såser och andra livsmedel och som framställs genom finmalning av fruktkött av kokosnöt och pastörisering enligt nr 2008 i Kombinerade nomenklaturen som på annat sätt beredda nötter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans. Klassificering av produkten enligt nr 0801 i Kombinerade nomenklaturen uteslöts eftersom pastörisering inte var tillåtet enligt kapitel 8.

| (3) | Den kombinerade nomenklaturen, som infördes genom förordning (EEG) nr 2658/87, bygger på det internationella systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (Harmoniserade systemet) som utarbetades av Tullsamarbetsrådet (numera Världstullorganisationen), och antogs genom den internationella konvention som ingicks i Bryssel den 14 juni 1983 och godkändes på unionens vägnar genom rådets beslut 87/369/EEG (4). |
| --- | --- |

(3)

Den kombinerade nomenklaturen, som infördes genom förordning (EEG) nr 2658/87, bygger på det internationella systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (Harmoniserade systemet) som utarbetades av Tullsamarbetsrådet (numera Världstullorganisationen), och antogs genom den internationella konvention som ingicks i Bryssel den 14 juni 1983 och godkändes på unionens vägnar genom rådets beslut 87/369/EEG (4).

| (4) | Anmärkning 3 a till kapitel 8 infördes i Harmoniserade systemet år 1992. Den tillåter en måttlig värmebehandling för att förbättra hållbarheten hos torkade nötter enligt det kapitlet. Enligt historiska dokument från det harmoniserade systemet ersattes termen ”pastörisering”, som ursprungligen föreslagits i texten till anmärkning 3 a slutligen med det mer allmänna uttrycket ”måttlig värmebehandling”. De förklarande anmärkningarna till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur (5) till kapitel 8 förtydligade på unionsnivå att pastörisering är tillåten bl.a. för torkad frukt och torkade nötter enligt det kapitlet. |
| --- | --- |

(4)

Anmärkning 3 a till kapitel 8 infördes i Harmoniserade systemet år 1992. Den tillåter en måttlig värmebehandling för att förbättra hållbarheten hos torkade nötter enligt det kapitlet. Enligt historiska dokument från det harmoniserade systemet ersattes termen ”pastörisering”, som ursprungligen föreslagits i texten till anmärkning 3 a slutligen med det mer allmänna uttrycket ”måttlig värmebehandling”. De förklarande anmärkningarna till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur (5) till kapitel 8 förtydligade på unionsnivå att pastörisering är tillåten bl.a. för torkad frukt och torkade nötter enligt det kapitlet.

| (5) | Det är därför lämpligt att stryka punkt 2 från tabellen i bilagan till förordning (EEG) nr 316/91 för att undvika eventuella skillnader i klassificeringen enligt tulltaxan av torkade kokosnötsprodukter såsom creamed coconut som fått en måttlig värmebehandling och för att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen inom unionen. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför lämpligt att stryka punkt 2 från tabellen i bilagan till förordning (EEG) nr 316/91 för att undvika eventuella skillnader i klassificeringen enligt tulltaxan av torkade kokosnötsprodukter såsom creamed coconut som fått en måttlig värmebehandling och för att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen inom unionen.

| (6) | Förordning (EEG) nr 316/91 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EEG) nr 316/91 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Raden som motsvarar punkt 2 i tabellen i bilagan till förordning (EEG) nr 316/91 ska utgå.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 maj 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Stephen QUEST

Generaldirektör

Generaldirektoratet för skatter och tullar

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EEG) nr 316/91 av den 7 februari 1991 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen (EGT L 37, 9.2.1991, s. 25).

3

(4)  Rådets beslut 87/369/EEG av den 7 april 1987 om ingående av den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering samt upprättandet av ändringsprotokollet till denna konvention (EGT L 198, 20.7.1987, s. 1).

4

(5)  
  EUT C 214, 30.6.2015, s. 4.

5

---

| 12.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/804

av den 11 maj 2017

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (1) | Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) inledde den 13 februari 2016 en undersökning till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2016 av Defence Committee of the seamless pipes and tubes industry of the European Union (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av den likadana produkten. Klagomålet innehöll bevis för dumpning av den nämnda produkten och därav följande väsentlig skada. Detta ansågs vara tillräckligt för att motivera att en undersökning inleds. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) inledde den 13 februari 2016 en undersökning till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2016 av Defence Committee of the seamless pipes and tubes industry of the European Union (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av den likadana produkten. Klagomålet innehöll bevis för dumpning av den nämnda produkten och därav följande väsentlig skada. Detta ansågs vara tillräckligt för att motivera att en undersökning inleds.

kommissionen

klaganden

| (2) | Kommissionen införde den 12 november 2016 en provisorisk antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1977 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen införde den 12 november 2016 en provisorisk antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1977 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull).

Kina

det berörda landet

2

förordningen om provisorisk tull

2.   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (3) | Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa en provisorisk antidumpningstull hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade unionstillverkare, kinesiska exporterande tillverkare och en intresseorganisation för kinesiska tillverkare skriftliga synpunkter. De parter som så önskade gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa en provisorisk antidumpningstull hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade unionstillverkare, kinesiska exporterande tillverkare och en intresseorganisation för kinesiska tillverkare skriftliga synpunkter. De parter som så önskade gavs tillfälle att bli hörda.

det preliminära meddelandet av uppgifter

| (4) | Kommissionen beaktade de berörda parternas synpunkter, och ändrade där så var lämpligt de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen beaktade de berörda parternas synpunkter, och ändrade där så var lämpligt de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa.

| (5) | Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avser att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avser att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

det slutliga meddelandet av uppgifter

3.   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (6) | I skälen 7–9 i förordningen om provisorisk tull efterlyste kommissionen kommentarer om representativiteten hos en av unionstillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(6)

I skälen 7–9 i förordningen om provisorisk tull efterlyste kommissionen kommentarer om representativiteten hos en av unionstillverkarna i urvalet.

| (7) | En kinesisk exporterande tillverkare hävdade att den enda unionstillverkaren borde tas bort ur stickprovet eftersom dess uppgifter skulle snedvrida resultaten för hela industrin. En andra kinesisk exporterande tillverkare framhöll att Vallourec var det största företaget i urvalet, och därmed var det oklart huruvida urvalet var representativt för unionsindustrin. Klaganden hävdade att de kinesiska tillverkarna i ökande utsträckning också konkurrerar i skräddarsydda produkter och produkter i det högre marknadssegmentet. Klaganden påpekade även att olje- och gasprodukter huvudsakligen exporteras utanför unionen, så denna skillnad i produktutbudet spelar endast en liten roll på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(7)

En kinesisk exporterande tillverkare hävdade att den enda unionstillverkaren borde tas bort ur stickprovet eftersom dess uppgifter skulle snedvrida resultaten för hela industrin. En andra kinesisk exporterande tillverkare framhöll att Vallourec var det största företaget i urvalet, och därmed var det oklart huruvida urvalet var representativt för unionsindustrin. Klaganden hävdade att de kinesiska tillverkarna i ökande utsträckning också konkurrerar i skräddarsydda produkter och produkter i det högre marknadssegmentet. Klaganden påpekade även att olje- och gasprodukter huvudsakligen exporteras utanför unionen, så denna skillnad i produktutbudet spelar endast en liten roll på unionsmarknaden.

| (8) | Kommissionen begärde ytterligare uppgifter och gjorde ytterligare ett kontrollbesök på plats hos unionstillverkaren. Resultaten visade att unionstillverkaren tillverkar ett större antal produkttyper än övriga unionstillverkare i urvalet, men detta bredare produktutbud, inbegripet rör för elproduktion, olja, gas och byggnadsverksamhet, ingick i produktdefinitionen. Både unionstillverkarna och de kinesiska tillverkarna är involverade i både råvaruprodukter och produkter i det högre marknadssegmentet. Den specifika unionstillverkaren representerar en stor del av unionens produktion. Kommissionen drog därför slutsatsen att unionstillverkaren ingår i unionsindustrin, och att det inte finns någon anledning att utesluta den från urvalet. Varje otillbörlig påverkan av detta företags särskilda situation i skadebilden behandlades genom kostnadsanpassningar och viktning, som förklaras i skälen 81, 84 och 146. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen begärde ytterligare uppgifter och gjorde ytterligare ett kontrollbesök på plats hos unionstillverkaren. Resultaten visade att unionstillverkaren tillverkar ett större antal produkttyper än övriga unionstillverkare i urvalet, men detta bredare produktutbud, inbegripet rör för elproduktion, olja, gas och byggnadsverksamhet, ingick i produktdefinitionen. Både unionstillverkarna och de kinesiska tillverkarna är involverade i både råvaruprodukter och produkter i det högre marknadssegmentet. Den specifika unionstillverkaren representerar en stor del av unionens produktion. Kommissionen drog därför slutsatsen att unionstillverkaren ingår i unionsindustrin, och att det inte finns någon anledning att utesluta den från urvalet. Varje otillbörlig påverkan av detta företags särskilda situation i skadebilden behandlades genom kostnadsanpassningar och viktning, som förklaras i skälen 81, 84 och 146.

| (9) | Intresseorganisationen för kinesiska exporterande tillverkare upprepade sina tidigare synpunkter mot att undersökningen inleds, däribland metoden för fastställande av ett preliminärt stickprov innan förfarandet inleds. Den hävdade också att klagomålet var ogrundat, av låg kvalitet och vilade på antaganden, produktdefinitionen var alltför bred och samlade alltför olika produkter, liksom alltför många konfidentiella uppgifter. |
| --- | --- |

(9)

Intresseorganisationen för kinesiska exporterande tillverkare upprepade sina tidigare synpunkter mot att undersökningen inleds, däribland metoden för fastställande av ett preliminärt stickprov innan förfarandet inleds. Den hävdade också att klagomålet var ogrundat, av låg kvalitet och vilade på antaganden, produktdefinitionen var alltför bred och samlade alltför olika produkter, liksom alltför många konfidentiella uppgifter.

| (10) | Kommissionen erinrade om att det preliminära urvalet av företag var öppet för synpunkter från de berörda parterna. Synpunkterna från den kinesiska intresseorganisationen mottogs först efter tidsfristens utgång, då urvalet redan hade bekräftats. Argumentet avvisades därför. Vad gäller övriga yrkanden påpekade kommissionen att vid tidpunkten för klagomålet var det inte nödvändigt att förete samma bevis för dumpning och skada som skulle vara nödvändig för att införa åtgärder. Yrkanden som gällde konfidentiella bilagor till klagomålet undersöktes och berättigandet till konfidentialitet bekräftades. Under alla omständigheter mottog den kinesiska intresseorganisationen ett detaljerat svar på sina yrkanden mot att förfarandet inleds. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen erinrade om att det preliminära urvalet av företag var öppet för synpunkter från de berörda parterna. Synpunkterna från den kinesiska intresseorganisationen mottogs först efter tidsfristens utgång, då urvalet redan hade bekräftats. Argumentet avvisades därför. Vad gäller övriga yrkanden påpekade kommissionen att vid tidpunkten för klagomålet var det inte nödvändigt att förete samma bevis för dumpning och skada som skulle vara nödvändig för att införa åtgärder. Yrkanden som gällde konfidentiella bilagor till klagomålet undersöktes och berättigandet till konfidentialitet bekräftades. Under alla omständigheter mottog den kinesiska intresseorganisationen ett detaljerat svar på sina yrkanden mot att förfarandet inleds.

| (11) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande stickprovsmetoden, bekräftades de preliminära undersökningsresultaten i skälen 10–13 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande stickprovsmetoden, bekräftades de preliminära undersökningsresultaten i skälen 10–13 i förordningen om provisorisk tull.

4.   Enskild undersökning

Enskild undersökning

| (12) | Som nämns i skäl 14 i förordningen om provisorisk tull ansökte tre exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet om en individuell dumpningsmarginal med stöd av artikel 17.3 i grundförordningen. Efter offentliggörandet av de provisoriska åtgärderna beslutade dock två av dem att dra tillbaka sin begäran om enskild undersökning. Den enda exporterande tillverkare som bekräftade sin ursprungliga begäran om enskild undersökning var Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. |
| --- | --- |

(12)

Som nämns i skäl 14 i förordningen om provisorisk tull ansökte tre exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet om en individuell dumpningsmarginal med stöd av artikel 17.3 i grundförordningen. Efter offentliggörandet av de provisoriska åtgärderna beslutade dock två av dem att dra tillbaka sin begäran om enskild undersökning. Den enda exporterande tillverkare som bekräftade sin ursprungliga begäran om enskild undersökning var Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

5.   Ansökningsformulär för marknadsekonomisk status

Ansökningsformulär för marknadsekonomisk status

| (13) | Inga formulär för ansökan om marknadsekonomisk status lämnades in av någon av de exporterande tillverkarna under undersökningen. Undersökningsresultaten i skäl 15 i den förordningen om provisorisk tull bekräftades därför. |
| --- | --- |

(13)

Inga formulär för ansökan om marknadsekonomisk status lämnades in av någon av de exporterande tillverkarna under undersökningen. Undersökningsresultaten i skäl 15 i den förordningen om provisorisk tull bekräftades därför.

6.   Svar på frågeformulär och kontrollbesök

Svar på frågeformulär och kontrollbesök

| (14) | Utöver de enkäter och besök som beskrivs i skälen 16 och 17 i förordningen om provisorisk tull riktade kommissionen ytterligare frågor till klaganden och den enda unionstillverkaren för att utföra kontroller avseende skada och orsakssamband som anges i förordningen om provisorisk tull. En kinesisk exporterande tillverkare mottog dessutom ett frågeformulär för enskild undersökning. |
| --- | --- |

(14)

Utöver de enkäter och besök som beskrivs i skälen 16 och 17 i förordningen om provisorisk tull riktade kommissionen ytterligare frågor till klaganden och den enda unionstillverkaren för att utföra kontroller avseende skada och orsakssamband som anges i förordningen om provisorisk tull. En kinesisk exporterande tillverkare mottog dessutom ett frågeformulär för enskild undersökning.

| (15) | Kontrollbesök gjordes på plats hos följande parter:






  a) | Exporterande tillverkare i Kina:






  — | Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd (enskild undersökning) |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Kontrollbesök gjordes på plats hos följande parter:

a)

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd (enskild undersökning)

| b) | Unionstillverkare






  — | Vallourec Deutschland GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- |

b)

Unionstillverkare

—

Vallourec Deutschland GmbH, Tyskland

| c) | Icke-närstående importörer






  — | Edgen Murray GmbH, Österrike/Förenade kungariket |
| --- | --- | --- |

c)

Icke-närstående importörer

—

Edgen Murray GmbH, Österrike/Förenade kungariket

| — | Meever & Meever BV, Nederländerna |
| --- | --- |

—

Meever & Meever BV, Nederländerna

| — | Cuñado SA, Spanien |
| --- | --- |

—

Cuñado SA, Spanien

7.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (16) | Sammanslutningen av kinesiska exporterande tillverkare kritiserade startpunkten för skadeundersökningsperioden (2012) och ansåg att år 2011 skulle ha varit en lämpligare startpunkt. Det hävdades att importen från Kina till EU av den berörda produkten minskade mellan 2011 (46 657 ton) och 2012 (39 195 ton). Resultatet blev att 2012 som basår visar en ökning av importen under skadeundersökningsperioden (till 42 539 ton), medan 2011 som basår skulle innebära en minskning av importen från Kina. Den begärde ytterligare förklaring till valet av 2012. |
| --- | --- |

(16)

Sammanslutningen av kinesiska exporterande tillverkare kritiserade startpunkten för skadeundersökningsperioden (2012) och ansåg att år 2011 skulle ha varit en lämpligare startpunkt. Det hävdades att importen från Kina till EU av den berörda produkten minskade mellan 2011 (46 657 ton) och 2012 (39 195 ton). Resultatet blev att 2012 som basår visar en ökning av importen under skadeundersökningsperioden (till 42 539 ton), medan 2011 som basår skulle innebära en minskning av importen från Kina. Den begärde ytterligare förklaring till valet av 2012.

| (17) | Kommissionen erinrar om att skadeundersökningsperioden har fastställts i enlighet med standardpraxis. Som förklaras i skäl 18 i förordningen om provisorisk tull omfattar skadeundersökningsperioden tre hela kalenderår som föregår undersökningsperioden. Det finns ingen grund för att välja en annan period. Denna synpunkt tillbakavisades därför. Under alla omständigheter omfattar de uppgifter som samlats in från berörda parter endast skadeundersökningsperioden. Därför var det möjligt att fastställa skadeindikatorer endast för perioden 2012–2015. Därav uppgifterna om importvolymerna från Kina eftersom 2011 inte låter kommissionen dra slutsatser om den övergripande utvecklingen av unionsindustrins situation. Med tanke på den minskade lönsamheten sedan 2012 som beskrivs i skälen 91 och 92 skulle inkluderande av år 2011 i skadeundersökningsperioden ha uppvisat en ännu kraftigare negativ utveckling för unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen erinrar om att skadeundersökningsperioden har fastställts i enlighet med standardpraxis. Som förklaras i skäl 18 i förordningen om provisorisk tull omfattar skadeundersökningsperioden tre hela kalenderår som föregår undersökningsperioden. Det finns ingen grund för att välja en annan period. Denna synpunkt tillbakavisades därför. Under alla omständigheter omfattar de uppgifter som samlats in från berörda parter endast skadeundersökningsperioden. Därför var det möjligt att fastställa skadeindikatorer endast för perioden 2012–2015. Därav uppgifterna om importvolymerna från Kina eftersom 2011 inte låter kommissionen dra slutsatser om den övergripande utvecklingen av unionsindustrins situation. Med tanke på den minskade lönsamheten sedan 2012 som beskrivs i skälen 91 och 92 skulle inkluderande av år 2011 i skadeundersökningsperioden ha uppvisat en ännu kraftigare negativ utveckling för unionsindustrins situation.

| (18) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare och intresseorganisationen av kinesiska exporterande tillverkare att i skäl 59 (motsvarande skäl 47 i det allmänna meddelandet av uppgifter) kommissionens förklaring till skillnaderna i exportvolym inte grundades på någon bevisning. |
| --- | --- |

(18)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare och intresseorganisationen av kinesiska exporterande tillverkare att i skäl 59 (motsvarande skäl 47 i det allmänna meddelandet av uppgifter) kommissionens förklaring till skillnaderna i exportvolym inte grundades på någon bevisning.

| (19) | Kommissionen klargjorde att skäl 59 inte gällde begäran om att inkludera år 2011 i undersökningsperioden, utan hänvisade i stället till en annan kommentar från en annan berörd part som hade åberopat en bristande jämförelse med en tidigare undersökning av samma produkt. Påståendena från den kinesiska intresseorganisationen av exporterande tillverkare gällande undersökningsperioden behandlades i skäl 17. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen klargjorde att skäl 59 inte gällde begäran om att inkludera år 2011 i undersökningsperioden, utan hänvisade i stället till en annan kommentar från en annan berörd part som hade åberopat en bristande jämförelse med en tidigare undersökning av samma produkt. Påståendena från den kinesiska intresseorganisationen av exporterande tillverkare gällande undersökningsperioden behandlades i skäl 17.

| (20) | Eftersom inga synpunkter hade lämnats beträffande undersökningsperioden bekräftades skäl 18 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom inga synpunkter hade lämnats beträffande undersökningsperioden bekräftades skäl 18 i förordningen om provisorisk tull.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (21) | En kinesisk exporterande tillverkare hävdade att produktdefinitionen var alltför bred, eftersom den också inbegriper produkttyper av legerat stål vars kostnader respektive priser skiljer sig betydligt från den berörda standardprodukten. Tillverkaren begärde att de produkttyper som tillverkades av legeringar och höglegerat stål (3) undantas från produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(21)

En kinesisk exporterande tillverkare hävdade att produktdefinitionen var alltför bred, eftersom den också inbegriper produkttyper av legerat stål vars kostnader respektive priser skiljer sig betydligt från den berörda standardprodukten. Tillverkaren begärde att de produkttyper som tillverkades av legeringar och höglegerat stål (3) undantas från produktdefinitionen.

3

| (22) | Intresseorganisationen för kinesiska exporterande tillverkare ansåg att produktdefinitionen sammanför tre olika marknadssegment: a) Olja/gas, b) kraftverk och c) byggnadsverksamhet, och att skadan borde ha bedömts separat för varje segment. Organisationen ansåg att den produkt som är avsedd för ett marknadssegment är skyldig att uppfylla specifika industriella standarder och kan därför inte användas i ett annat segment. Som bevis för detta hänvisade den till praxis i Kanada och Förenta staterna där antidumpningsundersökningar skiljer på ledningar och rör som tillverkas för olje- eller gassektorn och ledning och rör som tillverkas för andra sektorer. |
| --- | --- |

(22)

Intresseorganisationen för kinesiska exporterande tillverkare ansåg att produktdefinitionen sammanför tre olika marknadssegment: a) Olja/gas, b) kraftverk och c) byggnadsverksamhet, och att skadan borde ha bedömts separat för varje segment. Organisationen ansåg att den produkt som är avsedd för ett marknadssegment är skyldig att uppfylla specifika industriella standarder och kan därför inte användas i ett annat segment. Som bevis för detta hänvisade den till praxis i Kanada och Förenta staterna där antidumpningsundersökningar skiljer på ledningar och rör som tillverkas för olje- eller gassektorn och ledning och rör som tillverkas för andra sektorer.

| (23) | Vad gäller det senare påståendet hävdade en berörd part att deras export till unionen endast hänför sig till byggsektorn. |
| --- | --- |

(23)

Vad gäller det senare påståendet hävdade en berörd part att deras export till unionen endast hänför sig till byggsektorn.

| (24) | Vad gäller det första påståendet rörande legeringar och höglegerat stål noterade kommissionen att definitionen av den berörda produkten omfattar ett brett urval av produkttyper som delar samma eller liknande grundläggande tekniska och fysiska egenskaper. Kommissionen tog hänsyn till skillnaderna mellan produkttyperna och sörjde för en rättvis jämförelse. Ett unikt produktkontrollnummer (PCN) tilldelades varje produkttyp som tillverkades och såldes av de kinesiska exporterande tillverkarna och varje produkttyp som tillverkades och såldes av unionsindustrin. Produktkontrollnumret bestämdes av produktens viktigaste egenskaper, i detta fall produkttyp, ytterdiameter, rörväggens tjocklek, släckning och härdning, längd, rörände och provning. De produkttyper som importerades från Kina jämfördes för varje produktkontrollnummer med de produkter som tillverkades och såldes av unionsindustrin och som hade samma eller liknande egenskaper. Den första egenskapen (produkttyp) skilde mellan ickelegerat, legerat och höglegerat stål. Därför beaktades skillnaderna i kostnader och priser som uppstår till följd av legerat stål och höglegerat stål i jämförelserna. Enligt rättspraxis (4), när man ska fastställa om produkter är likadana så att de utgör en del av samma produkt, måste det bedömas huruvida de har samma tekniska och fysiska egenskaper, och har samma grundläggande slutanvändningar och samma förhållande mellan pris och kvalitet. I detta avseende bör utbytbarheten och konkurrensen mellan dessa produkter också bedömas. Undersökningen visade att alla produkttyper är gjorda av stål med hjälp av tillverkningsprocesser som krävs för att tillverka sömlösa rör, och använder därmed liknande maskiner, så att tillverkarna kan ställa om mellan olika varianter av produkten beroende på efterfrågan. Även om alla produkttyper inte är direkt utbytbara konkurrerar tillverkarna för order som omfattar ett brett spektrum av produkttyper. Dessutom tillverkas och säljs dessa produkttyper av både unionsindustrin och de kinesiska exporterande tillverkarna som använder liknande produktionsmetoder. |
| --- | --- |

(24)

Vad gäller det första påståendet rörande legeringar och höglegerat stål noterade kommissionen att definitionen av den berörda produkten omfattar ett brett urval av produkttyper som delar samma eller liknande grundläggande tekniska och fysiska egenskaper. Kommissionen tog hänsyn till skillnaderna mellan produkttyperna och sörjde för en rättvis jämförelse. Ett unikt produktkontrollnummer (PCN) tilldelades varje produkttyp som tillverkades och såldes av de kinesiska exporterande tillverkarna och varje produkttyp som tillverkades och såldes av unionsindustrin. Produktkontrollnumret bestämdes av produktens viktigaste egenskaper, i detta fall produkttyp, ytterdiameter, rörväggens tjocklek, släckning och härdning, längd, rörände och provning. De produkttyper som importerades från Kina jämfördes för varje produktkontrollnummer med de produkter som tillverkades och såldes av unionsindustrin och som hade samma eller liknande egenskaper. Den första egenskapen (produkttyp) skilde mellan ickelegerat, legerat och höglegerat stål. Därför beaktades skillnaderna i kostnader och priser som uppstår till följd av legerat stål och höglegerat stål i jämförelserna. Enligt rättspraxis (4), när man ska fastställa om produkter är likadana så att de utgör en del av samma produkt, måste det bedömas huruvida de har samma tekniska och fysiska egenskaper, och har samma grundläggande slutanvändningar och samma förhållande mellan pris och kvalitet. I detta avseende bör utbytbarheten och konkurrensen mellan dessa produkter också bedömas. Undersökningen visade att alla produkttyper är gjorda av stål med hjälp av tillverkningsprocesser som krävs för att tillverka sömlösa rör, och använder därmed liknande maskiner, så att tillverkarna kan ställa om mellan olika varianter av produkten beroende på efterfrågan. Även om alla produkttyper inte är direkt utbytbara konkurrerar tillverkarna för order som omfattar ett brett spektrum av produkttyper. Dessutom tillverkas och säljs dessa produkttyper av både unionsindustrin och de kinesiska exporterande tillverkarna som använder liknande produktionsmetoder.

4

| (25) | Vad gäller det andra påståendet om marknadssegment motiveras inte på vilken grund produkttyper från det ena eller andra marknadssegmentet bör uteslutas från produktdefinitionen. Inte heller förklaras varför en separat skadebedömning bör utföras per segment. Definitionen av den berörda produkten, som omfattar sömlösa rör med en ytterdiameter av mer än 406,4 millimeter, ifrågasattes varken efter tillkännagivandet om att en undersökning ska inledas eller i svaren på frågeformuläret och kontrollbesöken. Som förklaras i skäl 24 är produktkontrollnumret baserat på grundläggande fysiska och tekniska egenskaper, inte på den potentiella slutliga användningen eller marknadssegment. Under alla omständigheter har undersökningen visat att både de kinesiska exporterande tillverkarna och unionstillverkarna konkurrerar i samtliga tre segment. Dessutom beräknas tullsatserna för varje kinesisk exporterande tillverkare på grundval av ett vägt genomsnitt för varje produkttyp. Därför skulle den totala tull som ska betalas förbli densamma för en viss produktsammansättning. Medan vissa produkttyper skulle erhålla lägre marginaler och andra högre, skulle summan av alla marginaler vara lika med det vägda genomsnittet av alla produkttyper. |
| --- | --- |

(25)

Vad gäller det andra påståendet om marknadssegment motiveras inte på vilken grund produkttyper från det ena eller andra marknadssegmentet bör uteslutas från produktdefinitionen. Inte heller förklaras varför en separat skadebedömning bör utföras per segment. Definitionen av den berörda produkten, som omfattar sömlösa rör med en ytterdiameter av mer än 406,4 millimeter, ifrågasattes varken efter tillkännagivandet om att en undersökning ska inledas eller i svaren på frågeformuläret och kontrollbesöken. Som förklaras i skäl 24 är produktkontrollnumret baserat på grundläggande fysiska och tekniska egenskaper, inte på den potentiella slutliga användningen eller marknadssegment. Under alla omständigheter har undersökningen visat att både de kinesiska exporterande tillverkarna och unionstillverkarna konkurrerar i samtliga tre segment. Dessutom beräknas tullsatserna för varje kinesisk exporterande tillverkare på grundval av ett vägt genomsnitt för varje produkttyp. Därför skulle den totala tull som ska betalas förbli densamma för en viss produktsammansättning. Medan vissa produkttyper skulle erhålla lägre marginaler och andra högre, skulle summan av alla marginaler vara lika med det vägda genomsnittet av alla produkttyper.

| (26) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter bestreds produktdefinitionen av en kinesisk exporterande tillverkare och av den kinesiska intresseorganisationen av exporterande tillverkare. De hävdade att på grund av olika krav på standarder, legeringsämneshalt och slutanvändning, var produkterna för olje- och gassegmenten annorlunda och inte utbytbara med produkter från de två andra segmenten. Produktkontrollnumret påstods inte kunna tillåta rimliga jämförelser mellan produkttyper, eftersom produktdefinitionen inte var utförd på ett korrekt sätt. Vad gäller de tillverkare som byter fokus mellan produktsegment ansåg dessa att svårigheterna i de två andra segmenten därför var ett resultat av marknadskrafter och inte relaterade till import från Kina. De hävdade dessutom att unionstillverkarnas ändrade inriktning mot andra segment var en kommersiell strategi som med nödvändighet innebar minskade intäkter, på grund av lägre försäljningspriser i övriga segment jämfört med olje- och gasprodukter. |
| --- | --- |

(26)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter bestreds produktdefinitionen av en kinesisk exporterande tillverkare och av den kinesiska intresseorganisationen av exporterande tillverkare. De hävdade att på grund av olika krav på standarder, legeringsämneshalt och slutanvändning, var produkterna för olje- och gassegmenten annorlunda och inte utbytbara med produkter från de två andra segmenten. Produktkontrollnumret påstods inte kunna tillåta rimliga jämförelser mellan produkttyper, eftersom produktdefinitionen inte var utförd på ett korrekt sätt. Vad gäller de tillverkare som byter fokus mellan produktsegment ansåg dessa att svårigheterna i de två andra segmenten därför var ett resultat av marknadskrafter och inte relaterade till import från Kina. De hävdade dessutom att unionstillverkarnas ändrade inriktning mot andra segment var en kommersiell strategi som med nödvändighet innebar minskade intäkter, på grund av lägre försäljningspriser i övriga segment jämfört med olje- och gasprodukter.

| (27) | Kommissionen hänvisade till skäl 24 i vilket den drog slutsatsen att, medan vissa produkttyper inte var direkt utbytbara, främst beroende på olika krav för standarder och råvaror, delade de inte desto mindre samma eller liknande grundläggande tekniska och fysiska egenskaper. Vad gäller den ändrade inriktningen till andra segment ifrågasatte kommentarerna från de berörda parterna inte tillverkarnas förmåga att byta inriktning från ett segment till ett annat. Kommentarerna bekräftade därmed slutsatserna i skäl 24 att produkterna för olika segment tillverkades av samma tillverkare, med liknande maskiner, och att tillverkarna kan byta mellan olika varianter. Kommissionen drog därför slutsatsen att produktdefinitionen var korrekt och därmed att jämförelser mellan produkttyper var möjliga på grundval av produktkontrollnumret. Den drog därför slutsatsen att dessa påståenden inte motsade undersökningens resultat. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen hänvisade till skäl 24 i vilket den drog slutsatsen att, medan vissa produkttyper inte var direkt utbytbara, främst beroende på olika krav för standarder och råvaror, delade de inte desto mindre samma eller liknande grundläggande tekniska och fysiska egenskaper. Vad gäller den ändrade inriktningen till andra segment ifrågasatte kommentarerna från de berörda parterna inte tillverkarnas förmåga att byta inriktning från ett segment till ett annat. Kommentarerna bekräftade därmed slutsatserna i skäl 24 att produkterna för olika segment tillverkades av samma tillverkare, med liknande maskiner, och att tillverkarna kan byta mellan olika varianter. Kommissionen drog därför slutsatsen att produktdefinitionen var korrekt och därmed att jämförelser mellan produkttyper var möjliga på grundval av produktkontrollnumret. Den drog därför slutsatsen att dessa påståenden inte motsade undersökningens resultat.

| (28) | Kommissionen drog därför slutsatsen att alla typer av den berörda produkten har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. Som en följd avvisades argumenten ovan och bekräftades resultaten i skälen 19–22 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen drog därför slutsatsen att alla typer av den berörda produkten har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. Som en följd avvisades argumenten ovan och bekräftades resultaten i skälen 19–22 i förordningen om provisorisk tull.

C.   DUMPNING

DUMPNING

1.   Jämförbart land

Jämförbart land

| (29) | Som nämns i skälen 24–28 i förordningen om provisorisk tull valdes Mexiko som lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Som nämns i skälen 24–28 i förordningen om provisorisk tull valdes Mexiko som lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.

| (30) | Efter införandet av de provisoriska åtgärderna hävdade en berörd part att Sydkorea bör betraktas som ett bättre jämförbart land, eftersom kostnaderna för produktion och tillverkningsprocessen i koreanska stålverk ligger mycket närmare kostnaderna för kinesiska stålverk. Det hävdades också att det finns avsevärda skillnader i kostnader och teknik i tillverkningsprocessen mellan vissa av de kinesiska exporterande tillverkarna och tillverkaren i det jämförbara landet eller unionstillverkarna. Den kinesiska produktionsprocessen påstås vara mer avancerad och vissa anpassningar bör göras i syfte att säkerställa en rättvis jämförelse. |
| --- | --- |

(30)

Efter införandet av de provisoriska åtgärderna hävdade en berörd part att Sydkorea bör betraktas som ett bättre jämförbart land, eftersom kostnaderna för produktion och tillverkningsprocessen i koreanska stålverk ligger mycket närmare kostnaderna för kinesiska stålverk. Det hävdades också att det finns avsevärda skillnader i kostnader och teknik i tillverkningsprocessen mellan vissa av de kinesiska exporterande tillverkarna och tillverkaren i det jämförbara landet eller unionstillverkarna. Den kinesiska produktionsprocessen påstås vara mer avancerad och vissa anpassningar bör göras i syfte att säkerställa en rättvis jämförelse.

| (31) | Det bör noteras att den berörda produkten utgör en nischmarknad och därför är det ett relativt litet antal tillverkare som kan tillverka den. Dessutom är samarbetet med tillverkare i det jämförbara landet frivilligt. Även om CISA ansåg att Sydkorea skulle vara ett lämpligare val av jämförbart land föreslog den inte en specifik koreansk tillverkare som var villig att samarbeta. Det erinras om att kommissionen på det preliminära stadiet begärde samarbete med 13 företag i 8 länder. Trots att ett företag i Sydkorea var bland dessa företag besvarade det specifika företaget aldrig begäran. På grundval av internetsökningar och webbplatser för 41 tillverkare av stålprodukter i Sydkorea konstaterades att endast tre av dem tillverkar sömlösa rör. Två av dessa tillverkade av rör med liten diameter som inte är den berörda produkten och den enda tillverkaren i Sydkorea som tillverkade den berörda produkten använde en produktionsteknik som inte är jämförbar med den produktionsteknik som huvudsakligen användes av de kinesiska tillverkarna. De bevis som framkommit under undersökningen visar att Sydkorea främst producerar sömlösa rör med låg diameter, som inte är den undersökta produkten, eller använder sig av en produktionsteknik som inte är jämförbar med den som används av de kinesiska företag som tillverkar den berörda produkten. Kommissionen drog därför slutsatsen att Sydkorea inte kunde anses vara ett lämpligt jämförbart land. |
| --- | --- |

(31)

Det bör noteras att den berörda produkten utgör en nischmarknad och därför är det ett relativt litet antal tillverkare som kan tillverka den. Dessutom är samarbetet med tillverkare i det jämförbara landet frivilligt. Även om CISA ansåg att Sydkorea skulle vara ett lämpligare val av jämförbart land föreslog den inte en specifik koreansk tillverkare som var villig att samarbeta. Det erinras om att kommissionen på det preliminära stadiet begärde samarbete med 13 företag i 8 länder. Trots att ett företag i Sydkorea var bland dessa företag besvarade det specifika företaget aldrig begäran. På grundval av internetsökningar och webbplatser för 41 tillverkare av stålprodukter i Sydkorea konstaterades att endast tre av dem tillverkar sömlösa rör. Två av dessa tillverkade av rör med liten diameter som inte är den berörda produkten och den enda tillverkaren i Sydkorea som tillverkade den berörda produkten använde en produktionsteknik som inte är jämförbar med den produktionsteknik som huvudsakligen användes av de kinesiska tillverkarna. De bevis som framkommit under undersökningen visar att Sydkorea främst producerar sömlösa rör med låg diameter, som inte är den undersökta produkten, eller använder sig av en produktionsteknik som inte är jämförbar med den som används av de kinesiska företag som tillverkar den berörda produkten. Kommissionen drog därför slutsatsen att Sydkorea inte kunde anses vara ett lämpligt jämförbart land.

| (32) | Även om en rad olika tillverkningsprocesser existerar bland de kinesiska tillverkarna är den som används av den mexikanska tillverkaren en av de processer som används av de kinesiska tillverkarna. Likheterna i tillverkningsprocesserna mellan Mexiko och Kina stödde vidare slutsatsen att Mexiko utgjorde ett lämpligt jämförbart land för denna undersökning. |
| --- | --- |

(32)

Även om en rad olika tillverkningsprocesser existerar bland de kinesiska tillverkarna är den som används av den mexikanska tillverkaren en av de processer som används av de kinesiska tillverkarna. Likheterna i tillverkningsprocesserna mellan Mexiko och Kina stödde vidare slutsatsen att Mexiko utgjorde ett lämpligt jämförbart land för denna undersökning.

| (33) | Den berörda parten lade inte fram tillräckliga bevis för att förklara och kvantifiera skillnaderna i kostnader mellan dess påstått avancerade produktionsteknik och den teknik som används i Mexiko. Den lämnade inte in någon information om kostnader för en specifik kinesisk tillverkare, eller för sektorn i Kina, eller hänvisade till någon annan tillverkare som använder liknande tillverkningsprocesser, som skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att bedöma de påstådda skillnaderna mellan den teknik som används i Kina och den samarbetsvilliga mexikanska tillverkaren och, i förekommande fall, inverkan av Mexikos lämplighet som jämförbart land. Ingen samarbetsvilja visades dessutom från Sydkorea. Exportörens påstående avvisades därför. Kommissionen bekräftade således Mexiko som enda tillgängliga lämpliga jämförbara land. |
| --- | --- |

(33)

Den berörda parten lade inte fram tillräckliga bevis för att förklara och kvantifiera skillnaderna i kostnader mellan dess påstått avancerade produktionsteknik och den teknik som används i Mexiko. Den lämnade inte in någon information om kostnader för en specifik kinesisk tillverkare, eller för sektorn i Kina, eller hänvisade till någon annan tillverkare som använder liknande tillverkningsprocesser, som skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att bedöma de påstådda skillnaderna mellan den teknik som används i Kina och den samarbetsvilliga mexikanska tillverkaren och, i förekommande fall, inverkan av Mexikos lämplighet som jämförbart land. Ingen samarbetsvilja visades dessutom från Sydkorea. Exportörens påstående avvisades därför. Kommissionen bekräftade således Mexiko som enda tillgängliga lämpliga jämförbara land.

| (34) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare att kommissionen okritiskt godtog Mexiko som jämförbart land enbart därför att detta val tjänade dess syfte att hitta höga dumpningsmarginaler. |
| --- | --- |

(34)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare att kommissionen okritiskt godtog Mexiko som jämförbart land enbart därför att detta val tjänade dess syfte att hitta höga dumpningsmarginaler.

| (35) | Det specifika påståendet var ett enkelt konstaterande och den berörda parten underbyggde inte sitt påstående eller gav några bevis för att Mexiko inte skulle vara ett lämpligt jämförbart land. Under alla omständigheter erinrar kommissionen om att, på grundval av domstolens dom (C-338/10), där den kan samarbeta med en exporterande tillverkare i ett land med marknadsekonomi, är kommissionen tvungen att använda det landet. Exportörens påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(35)

Det specifika påståendet var ett enkelt konstaterande och den berörda parten underbyggde inte sitt påstående eller gav några bevis för att Mexiko inte skulle vara ett lämpligt jämförbart land. Under alla omständigheter erinrar kommissionen om att, på grundval av domstolens dom (C-338/10), där den kan samarbeta med en exporterande tillverkare i ett land med marknadsekonomi, är kommissionen tvungen att använda det landet. Exportörens påstående avvisades därför.

2.   Normalvärde

Normalvärde

| (36) | Närmare uppgifter om beräkning av normalvärdet anges i skälen 29–37 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(36)

Närmare uppgifter om beräkning av normalvärdet anges i skälen 29–37 i förordningen om provisorisk tull.

| (37) | En kinesisk exporterande tillverkare hävdade att de flesta uppgifter för fastställandet av dumpningsmarginalen har hållits omotiverat konfidentiella. Parten kommenterade särskilt det faktum att normalvärdet för den samarbetsvilliga tillverkaren inte lämnades ut. |
| --- | --- |

(37)

En kinesisk exporterande tillverkare hävdade att de flesta uppgifter för fastställandet av dumpningsmarginalen har hållits omotiverat konfidentiella. Parten kommenterade särskilt det faktum att normalvärdet för den samarbetsvilliga tillverkaren inte lämnades ut.

| (38) | Enligt artikel 19.1 i grundförordningen är konfidentiell information sådan information vars offentliggörande kan orsaka: 1) en betydande fördel för en konkurrent eller 2) skada för den person som lämnar uppgifterna eller för en person från vilken informationen har erhållits. Eftersom uppgifter om försäljning och kostnader av naturen är konfidentiella har i förordningen om provisorisk tull uppgifter om vinst, försäljning och allmänna och administrativa kostnader angivits för tillverkaren i det jämförbara landet i form av procentuella intervaller, och på så sätt visat transparens i möjligaste mån, utan att bryta mot sekretessen. Tillverkaren i det jämförbara landet begärde och motiverade sekretessbehandling av sina försäljnings- och kostnadsuppgifter vars offentliggörande skulle kunna skada företagets konkurrensställning. Offentliggörande av normalvärdet skulle dessutom kunna ge en konkurrent möjlighet att rekonstruera priser och kostnader för tillverkaren i det jämförbara landet. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(38)

Enligt artikel 19.1 i grundförordningen är konfidentiell information sådan information vars offentliggörande kan orsaka: 1) en betydande fördel för en konkurrent eller 2) skada för den person som lämnar uppgifterna eller för en person från vilken informationen har erhållits. Eftersom uppgifter om försäljning och kostnader av naturen är konfidentiella har i förordningen om provisorisk tull uppgifter om vinst, försäljning och allmänna och administrativa kostnader angivits för tillverkaren i det jämförbara landet i form av procentuella intervaller, och på så sätt visat transparens i möjligaste mån, utan att bryta mot sekretessen. Tillverkaren i det jämförbara landet begärde och motiverade sekretessbehandling av sina försäljnings- och kostnadsuppgifter vars offentliggörande skulle kunna skada företagets konkurrensställning. Offentliggörande av normalvärdet skulle dessutom kunna ge en konkurrent möjlighet att rekonstruera priser och kostnader för tillverkaren i det jämförbara landet. Påståendet avvisades därför.

| (39) | Eftersom inga övriga synpunkter inkommit beträffande normalvärdet bekräftas slutsatserna i skälen 29–37 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom inga övriga synpunkter inkommit beträffande normalvärdet bekräftas slutsatserna i skälen 29–37 i förordningen om provisorisk tull.

| (40) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare, Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd (nedan kallad Gross) att kommissionen använde ett enda konstruerat normalvärde för de 27 produkttyper som Gross exporterade under undersökningsperioden, utan att åtskilja olika typer av stål och kostnader för härdning i tillverkningsprocessen. Det specifika påståendet grundade sig på en läsning och tolkning av enskilda delar i det allmänna meddelandet av uppgifter genom att avskilja deras innebörd från betydelsen av hela dokumentet. |
| --- | --- |

(40)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare, Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd (nedan kallad Gross) att kommissionen använde ett enda konstruerat normalvärde för de 27 produkttyper som Gross exporterade under undersökningsperioden, utan att åtskilja olika typer av stål och kostnader för härdning i tillverkningsprocessen. Det specifika påståendet grundade sig på en läsning och tolkning av enskilda delar i det allmänna meddelandet av uppgifter genom att avskilja deras innebörd från betydelsen av hela dokumentet.

Gross

| (41) | Här erinrade kommissionen om att detaljerna i dumpningsberäkningen anges i skälen 44–47 i förordningen om provisorisk tull och omnämns i skäl 41 i det allmänna meddelandet av uppgifter. Skäl 44 i förordningen om provisorisk tull nämner precis att kommissionen genomförde jämförelsen av normalvärdet och exportpriset för varje produkttyp enskilt, och använde aldrig ett normalvärde för alla produkttyper. De produkttyper som användes för jämförelsen definierades i de frågeformulär som sändes till tillverkaren i det jämförbara landet, de kinesiska exporterande tillverkarna och unionstillverkarna. Stålsort, härdning och andra egenskaper specificerades och beaktades för beräkningen av produktionskostnader och konstruktionen av normalvärdet för varje produkttyp separat, genom korrekt anpassning för varje egenskap. Eftersom påståendet grundade sig på en misstolkning av det allmänna meddelandet av uppgifter avvisades det. |
| --- | --- |

(41)

Här erinrade kommissionen om att detaljerna i dumpningsberäkningen anges i skälen 44–47 i förordningen om provisorisk tull och omnämns i skäl 41 i det allmänna meddelandet av uppgifter. Skäl 44 i förordningen om provisorisk tull nämner precis att kommissionen genomförde jämförelsen av normalvärdet och exportpriset för varje produkttyp enskilt, och använde aldrig ett normalvärde för alla produkttyper. De produkttyper som användes för jämförelsen definierades i de frågeformulär som sändes till tillverkaren i det jämförbara landet, de kinesiska exporterande tillverkarna och unionstillverkarna. Stålsort, härdning och andra egenskaper specificerades och beaktades för beräkningen av produktionskostnader och konstruktionen av normalvärdet för varje produkttyp separat, genom korrekt anpassning för varje egenskap. Eftersom påståendet grundade sig på en misstolkning av det allmänna meddelandet av uppgifter avvisades det.

| (42) | Gross hävdade också att kommissionen bör undanta från dess exportförsäljning de produkttyper som TAMSA (den mexikanska tillverkaren i det jämförbara landet) inte tillverkar. |
| --- | --- |

(42)

Gross hävdade också att kommissionen bör undanta från dess exportförsäljning de produkttyper som TAMSA (den mexikanska tillverkaren i det jämförbara landet) inte tillverkar.

| (43) | Kommissionens praxis till följd av WTO:s avgöranden i fallet Europeiska gemenskaperna –– Slutgiltiga antidumpningsåtgärder för vissa fästdon av järn eller stål från Kina (5) är att ett normalvärde bör konstateras eller konstrueras för alla produkttyper som exporteras av den exporterande tillverkaren. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionens praxis till följd av WTO:s avgöranden i fallet Europeiska gemenskaperna –– Slutgiltiga antidumpningsåtgärder för vissa fästdon av järn eller stål från Kina (5) är att ett normalvärde bör konstateras eller konstrueras för alla produkttyper som exporteras av den exporterande tillverkaren. Påståendet avvisades därför.

Europeiska gemenskaperna –– Slutgiltiga antidumpningsåtgärder för vissa fästdon av järn eller stål från Kina

5

3.   Exportpris

Exportpris

| (44) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på exportpriset, bekräftades skälen 38 och 39 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på exportpriset, bekräftades skälen 38 och 39 i förordningen om provisorisk tull.

4.   Jämförelse

Jämförelse

| (45) | Närmare uppgifter om den metod som använts vid jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet anges i skälen 40–43 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(45)

Närmare uppgifter om den metod som använts vid jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet anges i skälen 40–43 i förordningen om provisorisk tull.

| (46) | Det erinras om att i Kina återbetalas mervärdesskatten endast delvis vid export. För att säkerställa att normalvärdet och exportpriset uttrycktes på samma skattemässiga nivå justerades normalvärdet uppåt med den del av den mervärdesskatt som togs ut på exporten av sömlösa rör med stor diameter, vilken inte återbetalades till de kinesiska exporterande tillverkarna. Den specifika icke återbetalningsbara mervärdesskatten var 8 % för alla produkttyper. |
| --- | --- |

(46)

Det erinras om att i Kina återbetalas mervärdesskatten endast delvis vid export. För att säkerställa att normalvärdet och exportpriset uttrycktes på samma skattemässiga nivå justerades normalvärdet uppåt med den del av den mervärdesskatt som togs ut på exporten av sömlösa rör med stor diameter, vilken inte återbetalades till de kinesiska exporterande tillverkarna. Den specifika icke återbetalningsbara mervärdesskatten var 8 % för alla produkttyper.

| (47) | I detta hänseende hävdade klagandena att den återbetalningsbara mervärdesskatten i Kina inte var densamma för alla produkttyper. För rör som används inom olje- och gasprospektering var den återbetalningsbara mervärdesskatten 13 % och för de övriga produkttyperna var den 9 %. Klaganden hävdade att dumpningsmarginalerna borde räknas om i enlighet med detta och begärde en bekräftelse på att den specifika mervärdesskatten verkligen erlagts innan den återbetalas. |
| --- | --- |

(47)

I detta hänseende hävdade klagandena att den återbetalningsbara mervärdesskatten i Kina inte var densamma för alla produkttyper. För rör som används inom olje- och gasprospektering var den återbetalningsbara mervärdesskatten 13 % och för de övriga produkttyperna var den 9 %. Klaganden hävdade att dumpningsmarginalerna borde räknas om i enlighet med detta och begärde en bekräftelse på att den specifika mervärdesskatten verkligen erlagts innan den återbetalas.

| (48) | Eftersom mervärdesskatten i Kina var densamma för alla produkttyper på 17 %, var därför den icke återbetalningsbara mervärdesskatten för rör och ledningar som används för olje- och gasprospektering 4 % och för de övriga produkttyperna 8 %. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom mervärdesskatten i Kina var densamma för alla produkttyper på 17 %, var därför den icke återbetalningsbara mervärdesskatten för rör och ledningar som används för olje- och gasprospektering 4 % och för de övriga produkttyperna 8 %.

| (49) | Kommissionen reviderade därför anpassningarna för företag som redovisat den faktiska återbetalda mervärdesskatten för varje transaktion i sina svar på frågeformuläret. De specifika exporterande tillverkarna var Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd och Hengyang Valin MPM Co., Ltd Dumpningsmarginalerna för dessa företag räknades om i enlighet med detta. Omräkningen som beaktar de specifika icke-återbetalningsbara mervärdesskattesatserna ledde till något lägre dumpningsmarginaler. Dumpningsmarginalerna för övriga företag i urvalet förblev vid den preliminära nivån. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen reviderade därför anpassningarna för företag som redovisat den faktiska återbetalda mervärdesskatten för varje transaktion i sina svar på frågeformuläret. De specifika exporterande tillverkarna var Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd och Hengyang Valin MPM Co., Ltd Dumpningsmarginalerna för dessa företag räknades om i enlighet med detta. Omräkningen som beaktar de specifika icke-återbetalningsbara mervärdesskattesatserna ledde till något lägre dumpningsmarginaler. Dumpningsmarginalerna för övriga företag i urvalet förblev vid den preliminära nivån.

| (50) | Under kontrollbesöken bekräftades det att mervärdesskatten faktiskt erlades innan den återbetalades. |
| --- | --- |

(50)

Under kontrollbesöken bekräftades det att mervärdesskatten faktiskt erlades innan den återbetalades.

5.   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (51) | Närmare uppgifter om dumpningsberäkningen anges i skälen 44–47 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(51)

Närmare uppgifter om dumpningsberäkningen anges i skälen 44–47 i förordningen om provisorisk tull.

| (52) | När det gäller de exporterande tillverkarna i urvalet ledde de mer exakta anpassningarna av mervärdesskatten till de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av cif-priset vid unionens gräns, exklusive tull, som följer:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal (%) |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd | 45,4 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd | 103,8 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd | 39,9 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | 92,9 |
| Övriga samarbetsvilliga tillverkare | 73,6 |
| Alla övriga tillverkare | 103,8 |

(52)

När det gäller de exporterande tillverkarna i urvalet ledde de mer exakta anpassningarna av mervärdesskatten till de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av cif-priset vid unionens gräns, exklusive tull, som följer:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal (%)

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

45,4

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd

103,8

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

39,9

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

92,9

Övriga samarbetsvilliga tillverkare

73,6

Alla övriga tillverkare

103,8

För den enda exporterande tillverkare som hade begärt individuell undersökning, Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd, fastställdes den slutgiltiga dumpningsmarginalen i det allmänna meddelandet av uppgifter till 66,0 %.

| (53) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare (Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd (nedan kallad Gross)) att dess dumpningsmarginal (66,0 %) inte får överskrida dumpningsmarginalerna för Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd, (nedan kallad Chengde) och Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd (nedan kallad Lontrin) som var 45,4 % respektive 39,9 %. Detta grundade sig på två sammanhängande överväganden: i) antagandet att det normalvärde som användes i beräkningen av dumpningsmarginaler var detsamma för de tre kinesiska exportörerna och ii) det faktum att, enligt kinesisk handelsstatistik på tullkodexnivå, var det genomsnittliga exportpriset per enhet för Gross högre än priserna hos Chengde respektive Lontrin. |
| --- | --- |

(53)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare (Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd (nedan kallad Gross)) att dess dumpningsmarginal (66,0 %) inte får överskrida dumpningsmarginalerna för Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd, (nedan kallad Chengde) och Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd (nedan kallad Lontrin) som var 45,4 % respektive 39,9 %. Detta grundade sig på två sammanhängande överväganden: i) antagandet att det normalvärde som användes i beräkningen av dumpningsmarginaler var detsamma för de tre kinesiska exportörerna och ii) det faktum att, enligt kinesisk handelsstatistik på tullkodexnivå, var det genomsnittliga exportpriset per enhet för Gross högre än priserna hos Chengde respektive Lontrin.

Gross

Chengde

Lontrin

| (54) | Vad gäller det antagande som görs av Gross erinrade kommissionen om att beräkningen av dumpningsmarginalen inte grundade sig på ett genomsnittligt normalvärde för varje exporterande tillverkare, utan på normalvärdet för varje produkttyp som exporterades till unionsmarknaden av denna exporterande tillverkare. Därmed var den produktsammansättning som exporterades avgörande för beräkningen av den viktade genomsnittliga dumpningsmarginalen. Eftersom de tre exporterande tillverkarna inte exporterade samma produktsammansättning under undersökningsperioden är det antagande som gjordes av Gross inte korrekt. De exportpriser per enhet som användes för att beräkna dumpningsmarginalen grundade sig dessutom på de faktiska exporttransaktionerna och inte på statistiska uppgifter. Samtidigt fastställdes exportpriserna per enhet på produkttypnivå vilket inte motsvarade den tullkodexnivå som Gross använde i sitt påstående. Eftersom påståendet grundade sig på inkorrekta antaganden och otillräckliga fakta avvisades det. Rättelsen av vissa skrivfel som uppdagades under granskningen av beräkningarna av dumpningsmarginalem ledde till en minskning av den slutgiltiga dumpningsmarginalen från 66,0 % till 52,3 %. |
| --- | --- |

(54)

Vad gäller det antagande som görs av Gross erinrade kommissionen om att beräkningen av dumpningsmarginalen inte grundade sig på ett genomsnittligt normalvärde för varje exporterande tillverkare, utan på normalvärdet för varje produkttyp som exporterades till unionsmarknaden av denna exporterande tillverkare. Därmed var den produktsammansättning som exporterades avgörande för beräkningen av den viktade genomsnittliga dumpningsmarginalen. Eftersom de tre exporterande tillverkarna inte exporterade samma produktsammansättning under undersökningsperioden är det antagande som gjordes av Gross inte korrekt. De exportpriser per enhet som användes för att beräkna dumpningsmarginalen grundade sig dessutom på de faktiska exporttransaktionerna och inte på statistiska uppgifter. Samtidigt fastställdes exportpriserna per enhet på produkttypnivå vilket inte motsvarade den tullkodexnivå som Gross använde i sitt påstående. Eftersom påståendet grundade sig på inkorrekta antaganden och otillräckliga fakta avvisades det. Rättelsen av vissa skrivfel som uppdagades under granskningen av beräkningarna av dumpningsmarginalem ledde till en minskning av den slutgiltiga dumpningsmarginalen från 66,0 % till 52,3 %.

D.   UNIONSINDUSTRIN

UNIONSINDUSTRIN

| (55) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrin, bekräftas härmed skälen 49–51 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(55)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrin, bekräftas härmed skälen 49–51 i förordningen om provisorisk tull.

| (56) | Kommentarerna till skäl 52 i förordningen om provisorisk tull som gäller urvalet i unionsindustrin har behandlats ovan tillsammans med kommentarer till skälen 7–9 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(56)

Kommentarerna till skäl 52 i förordningen om provisorisk tull som gäller urvalet i unionsindustrin har behandlats ovan tillsammans med kommentarer till skälen 7–9 i förordningen om provisorisk tull.

E.   SKADA

SKADA

1.   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (57) | I frånvaro av kommentarer beträffande unionsförbrukningen bekräftas slutsatserna i skäl 53 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(57)

I frånvaro av kommentarer beträffande unionsförbrukningen bekräftas slutsatserna i skäl 53 i förordningen om provisorisk tull.

2.   Import till unionen från det berörda landet

Import till unionen från det berörda landet

Den berörda importens volym och marknadsandel

Den berörda importens volym och marknadsandel

| (58) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter bestred en kinesisk exporterande tillverkare importvolymen för 2012 i skäl 54 i förordningen om provisorisk tull, och hävdade att volymen skilde sig från de uppgifter som använts i en tidigare avslutad undersökning som gällde samma produkt. |
| --- | --- |

(58)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter bestred en kinesisk exporterande tillverkare importvolymen för 2012 i skäl 54 i förordningen om provisorisk tull, och hävdade att volymen skilde sig från de uppgifter som använts i en tidigare avslutad undersökning som gällde samma produkt.

| (59) | Kommissionen klargjorde att klagomålet i den tidigare undersökningen lämnades in i december 2012. Därför innehöll det inte importvolymerna för hela 2012, men grundade sig i stället på andra halvåret 2011 och första halvåret 2012. De uppgifter som användes i skäl 54 i förordningen om provisorisk tull återspeglade Eurostats uppgifter för hela perioden 2012–2015. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen klargjorde att klagomålet i den tidigare undersökningen lämnades in i december 2012. Därför innehöll det inte importvolymerna för hela 2012, men grundade sig i stället på andra halvåret 2011 och första halvåret 2012. De uppgifter som användes i skäl 54 i förordningen om provisorisk tull återspeglade Eurostats uppgifter för hela perioden 2012–2015. Påståendet avvisades därför.

| (60) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare och intresseorganisationen av kinesiska exporterande tillverkare att kommissionens förklaring i skäl 59 inte behandlade deras påstående att 2011 skulle ha varit ett lämpligare år för att inleda undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(60)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare och intresseorganisationen av kinesiska exporterande tillverkare att kommissionens förklaring i skäl 59 inte behandlade deras påstående att 2011 skulle ha varit ett lämpligare år för att inleda undersökningsperioden.

| (61) | Kommissionen klargjorde att skäl 59 hänvisade till ett annat påstående från en annan berörd part. Påståendet som gällde undersökningsperioden behandlades i skäl 17. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen klargjorde att skäl 59 hänvisade till ett annat påstående från en annan berörd part. Påståendet som gällde undersökningsperioden behandlades i skäl 17.

| (62) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på importvolymerna, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 54 och 55 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(62)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på importvolymerna, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 54 och 55 i förordningen om provisorisk tull.

Importpriser och prisunderskridande

Importpriser och prisunderskridande

| (63) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upptäcktes ett skrivfel i skälen 56–58 i importstatistiken och skäl 105 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(63)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upptäcktes ett skrivfel i skälen 56–58 i importstatistiken och skäl 105 i förordningen om provisorisk tull.

| (64) | Resultaten i skäl 56 i förordningen om provisorisk tull ändrades därför enligt följande:
  Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på import från Kina: | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris i euro/ton | 1 096 | 1 079 | 1 037 | 1 099 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 98 | 95 | 100 |
| Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat). |

(64)

Resultaten i skäl 56 i förordningen om provisorisk tull ändrades därför enligt följande:

Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på import från Kina:

2012

2013

2014

UP (2015)

Genomsnittligt pris i euro/ton

1 096

1 079

1 037

1 099

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

98

98

95

95

100

100

Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat).

Källa:

| (65) | Resultaten i skäl 57 i förordningen om provisorisk tull ändrades därför enligt följande:
  De genomsnittliga importpriserna fastställdes på grundval av Eurostats importstatistik. De genomsnittliga importpriserna från Kina förblev relativt stabila under skadeundersökningsperioden. Importpriserna var något lägre år 2014 än under föregående år, men under 2015 ökade priserna till sin ursprungliga nivå. |
| --- | --- |

(65)

Resultaten i skäl 57 i förordningen om provisorisk tull ändrades därför enligt följande:

De genomsnittliga importpriserna fastställdes på grundval av Eurostats importstatistik. De genomsnittliga importpriserna från Kina förblev relativt stabila under skadeundersökningsperioden. Importpriserna var något lägre år 2014 än under föregående år, men under 2015 ökade priserna till sin ursprungliga nivå.

| (66) | Resultaten i skäl 58 i förordningen om provisorisk tull ändrades därför enligt följande:
  De genomsnittliga importpriserna beror dock på produktsammansättningen, särskilt stålsorten, som inte är synlig i handelsstatistiken. Medan det genomsnittliga exportförsäljningspriset för alla kinesiska exporterande tillverkare var 1 099 euro/ton under undersökningsperioden, var det genomsnittliga exportförsäljningspriset för de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet 1 102 euro/ton, från 946 euro/ton till 1 444 euro/ton. |
| --- | --- |

(66)

Resultaten i skäl 58 i förordningen om provisorisk tull ändrades därför enligt följande:

De genomsnittliga importpriserna beror dock på produktsammansättningen, särskilt stålsorten, som inte är synlig i handelsstatistiken. Medan det genomsnittliga exportförsäljningspriset för alla kinesiska exporterande tillverkare var 1 099 euro/ton under undersökningsperioden, var det genomsnittliga exportförsäljningspriset för de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet 1 102 euro/ton, från 946 euro/ton till 1 444 euro/ton.

| (67) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande importpriser, bekräftades de ändrade skälen 56–59 i skälen 64–66 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande importpriser, bekräftades de ändrade skälen 56–59 i skälen 64–66 i förordningen om provisorisk tull.

| (68) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter begärde en kinesisk exporterande tillverkare och intresseorganisationen för kinesiska exporterande tillverkare ytterligare motivering för avskaffandet av två kriterier hos produktkontrollnumren (PCN) vid fastställandet av prisunderskridande och skademarginaler. De hävdade att avskaffandet av dessa två kriterier kan ha lett till omotiverat höga skademarginaler. De begärde också förtydliganden om varför produktkontrollnummer 214NN och 215NN som exporterades från Kina inte var i linje med unionstillverkarnas försäljning i unionen. |
| --- | --- |

(68)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter begärde en kinesisk exporterande tillverkare och intresseorganisationen för kinesiska exporterande tillverkare ytterligare motivering för avskaffandet av två kriterier hos produktkontrollnumren (PCN) vid fastställandet av prisunderskridande och skademarginaler. De hävdade att avskaffandet av dessa två kriterier kan ha lett till omotiverat höga skademarginaler. De begärde också förtydliganden om varför produktkontrollnummer 214NN och 215NN som exporterades från Kina inte var i linje med unionstillverkarnas försäljning i unionen.

| (69) | I linje med den information som ges till de exporterande tillverkarna i det preliminära meddelandet av uppgifter, klargjorde kommissionen att ingen tillräcklig matchning kunde konstateras genom att använda det fullständiga produktkontrollnumret som består av sju kriterier. Produktkontrollnumret förenklades genom avskaffandet av produktegenskaperna ”släckning och härdning” och ”provning”. Som ett resultat av förenklingen matchade på det preliminära stadiet 62 % till 99 % av exporten från de kinesiska exporterande tillverkarna de produkttyper som såldes i unionen av unionsindustrin. I motsats till vad som påstods säkerställde den högre matchningsandelen att slutsatserna om skada drogs på representativ grund snarare än utifrån ett fåtal transaktioner. Till följd av de kinesiska exporterande tillverkarnas synpunkter anpassade kommissionen metoden för jämförelse. Importpriserna för de återstående produkttyper som inte såldes av unionsindustrin jämfördes med ett konstruerat försäljningspris i unionen som grundades på det genomsnittliga försäljningspriset i unionen för den närmaste gruppen av produkttyper, dvs. dem som delar samma första PCN-egenskap. Resultatet blev att 100 % av exporten från de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet matchades mot unionsförsäljningen. Marginalerna för prisunderskridande varierade mellan 15,2 % och 29,1 %. |
| --- | --- |

(69)

I linje med den information som ges till de exporterande tillverkarna i det preliminära meddelandet av uppgifter, klargjorde kommissionen att ingen tillräcklig matchning kunde konstateras genom att använda det fullständiga produktkontrollnumret som består av sju kriterier. Produktkontrollnumret förenklades genom avskaffandet av produktegenskaperna ”släckning och härdning” och ”provning”. Som ett resultat av förenklingen matchade på det preliminära stadiet 62 % till 99 % av exporten från de kinesiska exporterande tillverkarna de produkttyper som såldes i unionen av unionsindustrin. I motsats till vad som påstods säkerställde den högre matchningsandelen att slutsatserna om skada drogs på representativ grund snarare än utifrån ett fåtal transaktioner. Till följd av de kinesiska exporterande tillverkarnas synpunkter anpassade kommissionen metoden för jämförelse. Importpriserna för de återstående produkttyper som inte såldes av unionsindustrin jämfördes med ett konstruerat försäljningspris i unionen som grundades på det genomsnittliga försäljningspriset i unionen för den närmaste gruppen av produkttyper, dvs. dem som delar samma första PCN-egenskap. Resultatet blev att 100 % av exporten från de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet matchades mot unionsförsäljningen. Marginalerna för prisunderskridande varierade mellan 15,2 % och 29,1 %.

| (70) | Vad gäller vissa produktkontrollnummer klargjorde kommissionen att skälet till frånvaron av matchning av denna exportförsäljning i det preliminära skedet var avsaknad av unionsförsäljning av denna produkttyp med en väggtjocklek över 30 mm. På det slutgiltiga stadiet inkluderades även dessa produkttyper i prisjämförelsen i enlighet med den anpassade metod som förklaras ovan. |
| --- | --- |

(70)

Vad gäller vissa produktkontrollnummer klargjorde kommissionen att skälet till frånvaron av matchning av denna exportförsäljning i det preliminära skedet var avsaknad av unionsförsäljning av denna produkttyp med en väggtjocklek över 30 mm. På det slutgiltiga stadiet inkluderades även dessa produkttyper i prisjämförelsen i enlighet med den anpassade metod som förklaras ovan.

| (71) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter begärde en kinesisk exporterande tillverkare ytterligare klargörande om dess enskilda skademarginal i jämförelse med övriga kinesiska exporterande tillverkare, på grundval av en prisjämförelse av tullstatistik. För det andra, den exporterande tillverkaren bestred förenklingen av PCN-koden genom avskaffandet av två egenskaper, och hävdade att förenklingen inte var motiverad och kan ha lett till en jämförelse på olika nivåer. Den begärde i stället att kommissionen skulle justera de fysiska egenskaperna för härdning av vissa produkttyper genom att ta bort genomsnittskostnaden för härdning från definitionen av underskridande priser. För det tredje påpekade samma tillverkare att unionens försäljningspriser inte följde logiska mönster när det gällde längd och väggens tjocklek. För det fjärde begärde den också ett klargörande om källan till det konstruerade unionsförsäljningspriset som fastställts för de produkttyper för vilka ingen unionsförsäljning hade konstaterats. |
| --- | --- |

(71)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter begärde en kinesisk exporterande tillverkare ytterligare klargörande om dess enskilda skademarginal i jämförelse med övriga kinesiska exporterande tillverkare, på grundval av en prisjämförelse av tullstatistik. För det andra, den exporterande tillverkaren bestred förenklingen av PCN-koden genom avskaffandet av två egenskaper, och hävdade att förenklingen inte var motiverad och kan ha lett till en jämförelse på olika nivåer. Den begärde i stället att kommissionen skulle justera de fysiska egenskaperna för härdning av vissa produkttyper genom att ta bort genomsnittskostnaden för härdning från definitionen av underskridande priser. För det tredje påpekade samma tillverkare att unionens försäljningspriser inte följde logiska mönster när det gällde längd och väggens tjocklek. För det fjärde begärde den också ett klargörande om källan till det konstruerade unionsförsäljningspriset som fastställts för de produkttyper för vilka ingen unionsförsäljning hade konstaterats.

| (72) | Vad gäller det första påståendet förklarade kommissionen att prisjämförelserna görs på grundval av varje produkttyp. Av detta skäl följer resultatet inte nödvändigtvis det genomsnittliga prismönstret på tullkodexnivå, eftersom produktsammansättningarna inom samma tullkodex inte är identiska för två olika exporterande tillverkare. Vad gäller det andra påståendet godtog kommissionen begäran om justering. Därför omräknades skademarginalen för denna exporterande tillverkare för de produkttyper som omfattas av begäran. Det konstaterades att härdning gällde mindre än 5 % av unionens försäljningsvolym för de berörda produkterna. Kostnaden för härdning på grundval av tillgängliga uppgifter befanns vara mellan 30 och 60 euro/ton. Effekten av justeringen på den kinesiska exporterande tillverkarens skademarginal var lägre än 0,2 %. Vad gäller det tredje påståendet om prismönster klargjorde kommissionen att unionens genomsnittliga försäljningspriser fastställdes på grundval av kontrollerade transaktioner hos unionstillverkarna i urvalet. Priserna berodde på de specifika marknadsvillkoren vid tidpunkten för varje transaktion. För det fjärde, vad gäller källan till det konstruerade försäljningspriset klargjorde kommissionen, i enlighet med den information som angavs i dokumenten om meddelande av uppgifter, att försäljningspriset per enhet var konstruerat som det genomsnittliga försäljningspriset i unionen för de produkttyper som har samma PCN-egenskap. |
| --- | --- |

(72)

Vad gäller det första påståendet förklarade kommissionen att prisjämförelserna görs på grundval av varje produkttyp. Av detta skäl följer resultatet inte nödvändigtvis det genomsnittliga prismönstret på tullkodexnivå, eftersom produktsammansättningarna inom samma tullkodex inte är identiska för två olika exporterande tillverkare. Vad gäller det andra påståendet godtog kommissionen begäran om justering. Därför omräknades skademarginalen för denna exporterande tillverkare för de produkttyper som omfattas av begäran. Det konstaterades att härdning gällde mindre än 5 % av unionens försäljningsvolym för de berörda produkterna. Kostnaden för härdning på grundval av tillgängliga uppgifter befanns vara mellan 30 och 60 euro/ton. Effekten av justeringen på den kinesiska exporterande tillverkarens skademarginal var lägre än 0,2 %. Vad gäller det tredje påståendet om prismönster klargjorde kommissionen att unionens genomsnittliga försäljningspriser fastställdes på grundval av kontrollerade transaktioner hos unionstillverkarna i urvalet. Priserna berodde på de specifika marknadsvillkoren vid tidpunkten för varje transaktion. För det fjärde, vad gäller källan till det konstruerade försäljningspriset klargjorde kommissionen, i enlighet med den information som angavs i dokumenten om meddelande av uppgifter, att försäljningspriset per enhet var konstruerat som det genomsnittliga försäljningspriset i unionen för de produkttyper som har samma PCN-egenskap.

| (73) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter bestred en andra kinesisk exporterande tillverkare unionens konstruerade försäljningspris. Den hävdade att, i stället för att konstruera unionens försäljningspris på grundval av unionens försäljningspris för alla produkter i samma kategori, enligt förklaringen i skäl 69, borde unionens försäljningspris ha fastställts till det genomsnittliga försäljningspris i unionen bara för de produkttyper som exporterats av den enskilde kinesiska exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(73)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter bestred en andra kinesisk exporterande tillverkare unionens konstruerade försäljningspris. Den hävdade att, i stället för att konstruera unionens försäljningspris på grundval av unionens försäljningspris för alla produkter i samma kategori, enligt förklaringen i skäl 69, borde unionens försäljningspris ha fastställts till det genomsnittliga försäljningspris i unionen bara för de produkttyper som exporterats av den enskilde kinesiska exporterande tillverkaren.

| (74) | Kommissionen påpekade att en sådan metod skulle ha lett till olika försäljningspriser i unionen för samma PCN, beroende på produktsammansättningen hos varje enskild exporterande tillverkare. En sådan metod skulle därför inte garantera lika behandling av alla kinesiska exporterande tillverkare. Resultat som stöder sig på färre produkttyper skulle också vara mindre representativa än resultat som grundar sig på alla de produkttyper som säljs i unionen. Exportörens påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen påpekade att en sådan metod skulle ha lett till olika försäljningspriser i unionen för samma PCN, beroende på produktsammansättningen hos varje enskild exporterande tillverkare. En sådan metod skulle därför inte garantera lika behandling av alla kinesiska exporterande tillverkare. Resultat som stöder sig på färre produkttyper skulle också vara mindre representativa än resultat som grundar sig på alla de produkttyper som säljs i unionen. Exportörens påstående avvisades därför.

| (75) | Den kinesiska exporterande tillverkaren ifrågasatte användningen av unionens försäljningspriser vid beräkningen av prisunderskridande i skäl 60 och för beräkningen av nivån för undanröjande av skada i skälen 138–140 i förordningen om provisorisk tull. Den hävdade att metoden är felaktig eftersom det genomsnittliga resultatet i unionsindustrin troligen inte är identiskt med den specifika vinsten för varje produktkontrollnummer. Den hävdade att jämförelsen i stället ha gjorts på grundval av kostnaderna. |
| --- | --- |

(75)

Den kinesiska exporterande tillverkaren ifrågasatte användningen av unionens försäljningspriser vid beräkningen av prisunderskridande i skäl 60 och för beräkningen av nivån för undanröjande av skada i skälen 138–140 i förordningen om provisorisk tull. Den hävdade att metoden är felaktig eftersom det genomsnittliga resultatet i unionsindustrin troligen inte är identiskt med den specifika vinsten för varje produktkontrollnummer. Den hävdade att jämförelsen i stället ha gjorts på grundval av kostnaderna.

| (76) | Kommissionen påpekade att användning av kostnaderna i unionsindustrin i stället för priserna, som den kinesiska exporterande tillverkaren hävdade, skulle ha lett till en mindre rättvisande jämförelse. Detta beror på att en jämförelse baserad på kostnader inte skulle kunna anpassas till handelsledet, eftersom handelsled bara beaktas utan hänsyn till specifika försäljningstransaktioner, dvs. direktförsäljning till slutanvändare. En kostnadsbaserad beräkning skulle däremot ha varit baserad på produktionskostnaderna, och alltså ha grupperat alla produkter tillsammans. Importen från Kina sker via handlare. Direkt försäljning till slutanvändare innebär vanligtvis ytterligare skräddarsydda krav, vilket förklaras i skäl 61 i förordningen om provisorisk tull. En kostnadsbaserad beräkning skulle därför ha lett till en jämförelse mellan olika typer av transaktioner och produkter med varandra. I motsats till vad som hävdas ledde beaktande av handelsled till lägre skademarginaler, eftersom högkostnadsförsäljning direkt till slutanvändarna inte ingick i beräkningen. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen påpekade att användning av kostnaderna i unionsindustrin i stället för priserna, som den kinesiska exporterande tillverkaren hävdade, skulle ha lett till en mindre rättvisande jämförelse. Detta beror på att en jämförelse baserad på kostnader inte skulle kunna anpassas till handelsledet, eftersom handelsled bara beaktas utan hänsyn till specifika försäljningstransaktioner, dvs. direktförsäljning till slutanvändare. En kostnadsbaserad beräkning skulle däremot ha varit baserad på produktionskostnaderna, och alltså ha grupperat alla produkter tillsammans. Importen från Kina sker via handlare. Direkt försäljning till slutanvändare innebär vanligtvis ytterligare skräddarsydda krav, vilket förklaras i skäl 61 i förordningen om provisorisk tull. En kostnadsbaserad beräkning skulle därför ha lett till en jämförelse mellan olika typer av transaktioner och produkter med varandra. I motsats till vad som hävdas ledde beaktande av handelsled till lägre skademarginaler, eftersom högkostnadsförsäljning direkt till slutanvändarna inte ingick i beräkningen.

| (77) | Klaganden ifrågasatte uteslutandet av den direkta försäljningen till slutanvändare i skäl 61 i förordningen om provisorisk tull. Klaganden hävdade att även om försäljningen av kinesiska produkter faktiskt sker genom distributörer omfattar denna försäljning även skräddarsydda och högvärdiga produkter. Enligt klaganden finns det därför ingen anledning att utesluta direkt försäljning till slutanvändare från jämförelsen. |
| --- | --- |

(77)

Klaganden ifrågasatte uteslutandet av den direkta försäljningen till slutanvändare i skäl 61 i förordningen om provisorisk tull. Klaganden hävdade att även om försäljningen av kinesiska produkter faktiskt sker genom distributörer omfattar denna försäljning även skräddarsydda och högvärdiga produkter. Enligt klaganden finns det därför ingen anledning att utesluta direkt försäljning till slutanvändare från jämförelsen.

| (78) | Kommissionen noterade att både unionsindustrin och de kinesiska exportörerna i huvudsak säljer genom handlare. Kommissionen ansåg därför att jämförelsen av priser i samma handelsled, som beskrivs i skälen 60–61 i förordningen om provisorisk tull, är den mest exakta tillgängliga metoden för att jämföra importpriserna från Kina med de mest liknande transaktionerna i unionsförsäljningen. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen noterade att både unionsindustrin och de kinesiska exportörerna i huvudsak säljer genom handlare. Kommissionen ansåg därför att jämförelsen av priser i samma handelsled, som beskrivs i skälen 60–61 i förordningen om provisorisk tull, är den mest exakta tillgängliga metoden för att jämföra importpriserna från Kina med de mest liknande transaktionerna i unionsförsäljningen.

| (79) | Detta ledde till att slutsatserna i skälen 60–62 i förordningen om provisorisk tull bekräftades. |
| --- | --- |

(79)

Detta ledde till att slutsatserna i skälen 60–62 i förordningen om provisorisk tull bekräftades.

3.   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

| (80) | I skälen 8 och 107 i förordningen om provisorisk tull belystes de höga kostnaderna hos en unionstillverkare i urvalet. Detta undersöktes närmare efter införandet av de provisoriska åtgärderna. |
| --- | --- |

(80)

I skälen 8 och 107 i förordningen om provisorisk tull belystes de höga kostnaderna hos en unionstillverkare i urvalet. Detta undersöktes närmare efter införandet av de provisoriska åtgärderna.

| (81) | För det första undantogs effekterna av extraordinära avskrivningar hos en unionstillverkare från unionstillverkningens lönsamhet. De extraordinära avskrivningarna i årsredovisningen rörde vissa tillgångars värdeminskning efter sjunkande försäljning i olja- och gassegmenten utanför unionen. Dessa uppgick sammanlagt till ungefär 1 400 miljoner euro för gruppen under perioden 2014–2015. En andel av avskrivningarna hade påverkat värdet av produktionstillgångarna för den berörda produkten i Europa och hade registrerats som en produktionskostnad. Denna del av avskrivningen gjorde därför att unionsförsäljningen framstod som mer förlustbringande än den skulle ha varit med en vanlig kostnadsstruktur i unionsförsäljningen. Därför inkluderades inte denna värdeminskning i unionsförsäljningens kostnader. Resultatet var att den genomsnittliga kostnaden för försäljningen i unionen minskade med 60–80 euro per ton under 2014 och 2015. |
| --- | --- |

(81)

För det första undantogs effekterna av extraordinära avskrivningar hos en unionstillverkare från unionstillverkningens lönsamhet. De extraordinära avskrivningarna i årsredovisningen rörde vissa tillgångars värdeminskning efter sjunkande försäljning i olja- och gassegmenten utanför unionen. Dessa uppgick sammanlagt till ungefär 1 400 miljoner euro för gruppen under perioden 2014–2015. En andel av avskrivningarna hade påverkat värdet av produktionstillgångarna för den berörda produkten i Europa och hade registrerats som en produktionskostnad. Denna del av avskrivningen gjorde därför att unionsförsäljningen framstod som mer förlustbringande än den skulle ha varit med en vanlig kostnadsstruktur i unionsförsäljningen. Därför inkluderades inte denna värdeminskning i unionsförsäljningens kostnader. Resultatet var att den genomsnittliga kostnaden för försäljningen i unionen minskade med 60–80 euro per ton under 2014 och 2015.

| (82) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter begärde en kinesisk exporterande tillverkare ett klargörande om huruvida kommissionen hade undersökt avskrivningarna hos alla fyra unionstillverkare i urvalet och hur avskrivningarna hade fördelats på den berörda produkten. |
| --- | --- |

(82)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter begärde en kinesisk exporterande tillverkare ett klargörande om huruvida kommissionen hade undersökt avskrivningarna hos alla fyra unionstillverkare i urvalet och hur avskrivningarna hade fördelats på den berörda produkten.

| (83) | Kommissionen klargjorde att den beaktat regelbundna avskrivningar hos alla fyra unionstillverkare i urvalet. I de fall där tillgångarna användes för att tillverka även andra produkter än den berörda produkten beaktades endast en andel av den totala avskrivningen som motsvarade den berörda produktens andel av volymen som den berörda produktens kostnad. Justeringen som förklaras i skäl 81 ändrade inte effekten av de regelbundna avskrivningarna. Den gällde endast de extraordinära avskrivningarna för en unionstillverkare under 2014 och 2015. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen klargjorde att den beaktat regelbundna avskrivningar hos alla fyra unionstillverkare i urvalet. I de fall där tillgångarna användes för att tillverka även andra produkter än den berörda produkten beaktades endast en andel av den totala avskrivningen som motsvarade den berörda produktens andel av volymen som den berörda produktens kostnad. Justeringen som förklaras i skäl 81 ändrade inte effekten av de regelbundna avskrivningarna. Den gällde endast de extraordinära avskrivningarna för en unionstillverkare under 2014 och 2015.

| (84) | För det andra undantogs fasta kostnader för den outnyttjade reservkapaciteten hos denna unionstillverkare som ingick i urvalet från unionens lönsamhet. Från 2012 till 2015 förlorade den en betydande del (20 %–40 %) av försäljningen (huvudsakligen avsedd för export). Kapaciteten minskades inte för att återspegla dessa förluster, utan bibehölls, och är tillgänglig för att användas när efterfrågan återvänder. Därför inkluderades inte kostnaderna för denna reservkapacitet i unionsförsäljningens kostnader. |
| --- | --- |

(84)

För det andra undantogs fasta kostnader för den outnyttjade reservkapaciteten hos denna unionstillverkare som ingick i urvalet från unionens lönsamhet. Från 2012 till 2015 förlorade den en betydande del (20 %–40 %) av försäljningen (huvudsakligen avsedd för export). Kapaciteten minskades inte för att återspegla dessa förluster, utan bibehölls, och är tillgänglig för att användas när efterfrågan återvänder. Därför inkluderades inte kostnaderna för denna reservkapacitet i unionsförsäljningens kostnader.

| (85) | Kommissionen gjorde en bedömning av huruvida det skulle vara rimligt att göra samma anpassning för övriga unionstillverkare i urvalet. Den konstaterade att övriga unionstillverkare också hade förlorat exportförsäljning, dock i mindre utsträckning, medan kapaciteten förblev stabil. För konsekvensens skull gjorde kommissionen samma anpassning av kostnaderna för alla unionstillverkare i urvalet, vilket dock endast hade en liten inverkan (högst 0,5 procentenheter av skademarginalen). |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen gjorde en bedömning av huruvida det skulle vara rimligt att göra samma anpassning för övriga unionstillverkare i urvalet. Den konstaterade att övriga unionstillverkare också hade förlorat exportförsäljning, dock i mindre utsträckning, medan kapaciteten förblev stabil. För konsekvensens skull gjorde kommissionen samma anpassning av kostnaderna för alla unionstillverkare i urvalet, vilket dock endast hade en liten inverkan (högst 0,5 procentenheter av skademarginalen).

| (86) | Resultatet var att den genomsnittliga kostnaden för försäljningen i unionen minskade med 30–100 euro per ton under 2014 och 2015. |
| --- | --- |

(86)

Resultatet var att den genomsnittliga kostnaden för försäljningen i unionen minskade med 30–100 euro per ton under 2014 och 2015.

| (87) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter begärde en kinesisk exporterande tillverkare mer information om kostnadernas justering, deras uppdelning och justeringens effekt. För det andra hävdade tillverkaren att de offentliggjorda finansiella rapporterna för en av unionstillverkarna i urvalet visade finansiella resultat som var annorlunda än de kostnader och den lönsamhet som redovisats i det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(87)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter begärde en kinesisk exporterande tillverkare mer information om kostnadernas justering, deras uppdelning och justeringens effekt. För det andra hävdade tillverkaren att de offentliggjorda finansiella rapporterna för en av unionstillverkarna i urvalet visade finansiella resultat som var annorlunda än de kostnader och den lönsamhet som redovisats i det slutgiltiga meddelandet av uppgifter.

| (88) | Vad gäller meddelandet om kostnadsjustering påpekade kommissionen att den totala effekten av justeringen av kostnaderna för 2014 och 2015 angavs i skäl 86. Kommissionen klargjorde att kostnadsjusteringen beaktade alla fasta kostnader, inbegripet allmänna omkostnader, indirekt arbetskraft, avskrivningar samt försäljnings-, allmänna och administrativa utgifter. På grund av den kommersiellt känsliga arten av kostnadsuppgifter för enskilda unionstillverkare kunde kommissionen inte offentliggöra en detaljerad uppdelning av kostnaderna. Kommissionen offentliggjorde i stället effektens räckvidd. Vad gäller det andra påståendet påpekade kommissionen att de offentliggjorda finansiella rapporterna avsåg resultat för hela gruppen och för alla produkter. Undersökningens resultat gällde däremot den specifika unionsförsäljningen av den berörda produkten. Uppgifterna om kostnader och lönsamhet från de två källorna var därför olika, eftersom de inte gällde samma verksamhetsbredd. |
| --- | --- |

(88)

Vad gäller meddelandet om kostnadsjustering påpekade kommissionen att den totala effekten av justeringen av kostnaderna för 2014 och 2015 angavs i skäl 86. Kommissionen klargjorde att kostnadsjusteringen beaktade alla fasta kostnader, inbegripet allmänna omkostnader, indirekt arbetskraft, avskrivningar samt försäljnings-, allmänna och administrativa utgifter. På grund av den kommersiellt känsliga arten av kostnadsuppgifter för enskilda unionstillverkare kunde kommissionen inte offentliggöra en detaljerad uppdelning av kostnaderna. Kommissionen offentliggjorde i stället effektens räckvidd. Vad gäller det andra påståendet påpekade kommissionen att de offentliggjorda finansiella rapporterna avsåg resultat för hela gruppen och för alla produkter. Undersökningens resultat gällde däremot den specifika unionsförsäljningen av den berörda produkten. Uppgifterna om kostnader och lönsamhet från de två källorna var därför olika, eftersom de inte gällde samma verksamhetsbredd.

| (89) | Anpassningarna minskar andelen fasta utgifter som anslås för unionsförsäljning, och minskar därmed förlusterna i unionsförsäljningen under 2014 och 2015. |
| --- | --- |

(89)

Anpassningarna minskar andelen fasta utgifter som anslås för unionsförsäljning, och minskar därmed förlusterna i unionsförsäljningen under 2014 och 2015.

| (90) | Som ett resultat av kostnadsanpassningarna reviderade kommissionen de slutsatser som anges i skäl 79 i förordningen om provisorisk tull enligt följande:
  Under samma period förblev unionsindustrins kostnader ganska stabila, om man undantar effekterna av de extraordinära kostnaderna och reservkapaciteten. Stabila kostnader i kombination med sjunkande försäljningspriser ledde till att industrin gick med förlust från 2013. | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder | 1 839 | 1 679 | 1 773 | 1 584 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 96 | 86 |
| Tillverkningskostnad per enhet sålda varor (euro per ton) | 1 733 | 1 713 | 1 942 | 1 873 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 112 | 108 |
| Tillverkningskostnad per enhet sålda varor (euro per ton) efter kostnadsjusteringar | 1 733 | 1 713 | 1 830 | 1 704 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 106 | 98 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(90)

Som ett resultat av kostnadsanpassningarna reviderade kommissionen de slutsatser som anges i skäl 79 i förordningen om provisorisk tull enligt följande:

Under samma period förblev unionsindustrins kostnader ganska stabila, om man undantar effekterna av de extraordinära kostnaderna och reservkapaciteten. Stabila kostnader i kombination med sjunkande försäljningspriser ledde till att industrin gick med förlust från 2013.

2012

2013

2014

UP (2015)

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder

1 839

1 679

1 773

1 584

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

96

96

86

86

Tillverkningskostnad per enhet sålda varor (euro per ton)

1 733

1 713

1 942

1 873

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

112

112

108

108

Tillverkningskostnad per enhet sålda varor (euro per ton) efter kostnadsjusteringar

1 733

1 713

1 830

1 704

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

106

106

98

98

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (91) | Kommissionen reviderade dessutom de slutsatser som anges i skäl 80 i förordningen om provisorisk tull enligt följande:
  Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt: | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | + 5,7 | – 2,0 | – 9,5 | – 18,3 |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) efter kostnadsjusteringar | + 5,7 | – 2,0 | – 3,2 | – 7,6 |
| Kassaflöde (i euro) | 9 480 887 | 8 224 523 | 14 894 | 3 814 661 |
| Investeringar (euro) | 2 522 406 | 5 241 449 | 2 642 167 | 2 465 992 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 208 | 105 | 98 |
| Avkastning på investeringar (%) | 16,6 | – 6,2 | – 27,7 | – 53,6 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(91)

Kommissionen reviderade dessutom de slutsatser som anges i skäl 80 i förordningen om provisorisk tull enligt följande:

Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt:

2012

2013

2014

UP (2015)

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

+ 5,7

– 2,0

– 9,5

– 18,3

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) efter kostnadsjusteringar

+ 5,7

– 2,0

– 3,2

– 7,6

Kassaflöde (i euro)

9 480 887

8 224 523

14 894

3 814 661

Investeringar (euro)

2 522 406

5 241 449

2 642 167

2 465 992

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

208

208

105

105

98

98

Avkastning på investeringar (%)

16,6

– 6,2

– 27,7

– 53,6

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (92) | Kommissionen reviderade dessutom de slutsatser som anges i skäl 88 i förordningen om provisorisk tull enligt följande:
  Som visas ovan minskade unionsindustrins tillverkning och därmed sysselsättningen under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin har förlorat försäljningsvolym och marknadsandel medan importen från Kina underskred unionspriserna, vilket sätter press på priserna. Detta ledde till att försäljningspriserna minskade. Framför allt har industrin börjat gå med förlust: Lönsamheten försämrades under skadeundersökningsperioden och nådde sämst resultat under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen reviderade dessutom de slutsatser som anges i skäl 88 i förordningen om provisorisk tull enligt följande:

Som visas ovan minskade unionsindustrins tillverkning och därmed sysselsättningen under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin har förlorat försäljningsvolym och marknadsandel medan importen från Kina underskred unionspriserna, vilket sätter press på priserna. Detta ledde till att försäljningspriserna minskade. Framför allt har industrin börjat gå med förlust: Lönsamheten försämrades under skadeundersökningsperioden och nådde sämst resultat under undersökningsperioden.

| (93) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter begärde klaganden ytterligare förtydliganden om fastställande av skadeindikatorerna i situationer där samma produktionslinje också kan användas för att tillverka rör med mindre diameter som anges i skälen 68–70 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(93)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter begärde klaganden ytterligare förtydliganden om fastställande av skadeindikatorerna i situationer där samma produktionslinje också kan användas för att tillverka rör med mindre diameter som anges i skälen 68–70 i förordningen om provisorisk tull.

| (94) | Kommissionen klargjorde att kapacitetsutnyttjandet har fastställts på grundval av användningen av den totala kapaciteten för alla produkter i samma produktionslinjer. För alla övriga skadeindikatorer har endast den berörda produkten beaktats. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen klargjorde att kapacitetsutnyttjandet har fastställts på grundval av användningen av den totala kapaciteten för alla produkter i samma produktionslinjer. För alla övriga skadeindikatorer har endast den berörda produkten beaktats.

| (95) | Klaganden hävdade att verkningarna av den dumpning som bedöms i skäl 76 i förordningen om provisorisk tull bör anses vara betydande. Klaganden begärde också ett klargörande om slutsatsen att ingen dumpning hade konstaterats i skäl 77 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(95)

Klaganden hävdade att verkningarna av den dumpning som bedöms i skäl 76 i förordningen om provisorisk tull bör anses vara betydande. Klaganden begärde också ett klargörande om slutsatsen att ingen dumpning hade konstaterats i skäl 77 i förordningen om provisorisk tull.

| (96) | Kommissionen klargjorde att mot bakgrund av de höga dumpningsmarginalerna och den betydande volymen och marknadsandelen och väsentligt lägre priser på import från Kina, är dumpningsmarginalens storlek en skadevållande faktor som inverkar på unionsindustrin enligt artikel 3.5 i grundförordningen. Kommissionen klargjorde också att skäl 77 hänvisar till det faktum att kommissionen inte tidigare konstaterade dumpning för den berörda produkten under skadeundersökningsperioden. Medan en tidigare undersökning inleddes 2013 avslutades den därefter utan slutsatsen att dumpning hade ägt rum under skadeundersökningsperioden eller tidigare. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen klargjorde att mot bakgrund av de höga dumpningsmarginalerna och den betydande volymen och marknadsandelen och väsentligt lägre priser på import från Kina, är dumpningsmarginalens storlek en skadevållande faktor som inverkar på unionsindustrin enligt artikel 3.5 i grundförordningen. Kommissionen klargjorde också att skäl 77 hänvisar till det faktum att kommissionen inte tidigare konstaterade dumpning för den berörda produkten under skadeundersökningsperioden. Medan en tidigare undersökning inleddes 2013 avslutades den därefter utan slutsatsen att dumpning hade ägt rum under skadeundersökningsperioden eller tidigare.

| (97) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter ifrågasatte en kinesisk exporterande tillverkare resultaten i skäl 79 i förordningen om provisorisk tull, särskilt varför de genomsnittliga kostnaderna för sålda varor ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden, och om denna ökning berodde på endast en unionstillverkare, huruvida detta återspeglar skadan för unionsindustrin i sin helhet. |
| --- | --- |

(97)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter ifrågasatte en kinesisk exporterande tillverkare resultaten i skäl 79 i förordningen om provisorisk tull, särskilt varför de genomsnittliga kostnaderna för sålda varor ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden, och om denna ökning berodde på endast en unionstillverkare, huruvida detta återspeglar skadan för unionsindustrin i sin helhet.

| (98) | Kommissionen noterade att efter justeringen av kostnaderna som förklaras i skälen 81 och 84 har den genomsnittliga kostnaden för sålda varor i huvudsak varit stabil under skadeundersökningsperioden. Samtidigt minskade det genomsnittliga priset för försäljningen i unionen med 14 %, såsom framgår av skälen 78 och 79 i förordningen om provisorisk tull. Detta ledde till förluster för unionsindustrin från 2013 och framåt. Man måste därför fastslå att unionsindustrin som helhet har lidit skada till följd av sjunkande försäljningspriser. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen noterade att efter justeringen av kostnaderna som förklaras i skälen 81 och 84 har den genomsnittliga kostnaden för sålda varor i huvudsak varit stabil under skadeundersökningsperioden. Samtidigt minskade det genomsnittliga priset för försäljningen i unionen med 14 %, såsom framgår av skälen 78 och 79 i förordningen om provisorisk tull. Detta ledde till förluster för unionsindustrin från 2013 och framåt. Man måste därför fastslå att unionsindustrin som helhet har lidit skada till följd av sjunkande försäljningspriser.

| (99) | Sammanslutningen av kinesiska exporterande tillverkare begärde ytterligare klargöranden av arbetskostnaderna i skäl 87 i förordningen om provisorisk tull och om effekterna av de allmänna omkostnaderna på unionsindustrins resultat. |
| --- | --- |

(99)

Sammanslutningen av kinesiska exporterande tillverkare begärde ytterligare klargöranden av arbetskostnaderna i skäl 87 i förordningen om provisorisk tull och om effekterna av de allmänna omkostnaderna på unionsindustrins resultat.

| (100) | Kommissionen klargjorde att det sammanlagda antalet anställda minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden, som framgår av skäl 75 i förordningen om provisorisk tull, och den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd minskade med 8 %, som framgår av skäl 87 i förordningen om provisorisk tull. Denna minskning i genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd beror delvis på lönesänkningar och delvis på en minskning av antalet arbetade timmar. De färre arbetstimmarna per anställd återspeglas också i den genomsnittliga produktionen per anställd, vilka har minskat med 13 %, som visas i skäl 75 i förordningen om provisorisk tull. Resultatet är att den övergripande effekten av arbetskraftskostnader per ton har varit i stort sett stabil under skadeundersökningsperioden, och kan därför inte anses ha varit en betydande skadevållande faktor. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen klargjorde att det sammanlagda antalet anställda minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden, som framgår av skäl 75 i förordningen om provisorisk tull, och den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd minskade med 8 %, som framgår av skäl 87 i förordningen om provisorisk tull. Denna minskning i genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd beror delvis på lönesänkningar och delvis på en minskning av antalet arbetade timmar. De färre arbetstimmarna per anställd återspeglas också i den genomsnittliga produktionen per anställd, vilka har minskat med 13 %, som visas i skäl 75 i förordningen om provisorisk tull. Resultatet är att den övergripande effekten av arbetskraftskostnader per ton har varit i stort sett stabil under skadeundersökningsperioden, och kan därför inte anses ha varit en betydande skadevållande faktor.

| (101) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter om unionsindustrins ekonomiska situation, och efter ändringar i skälen 79, 80 och 88, bekräftas de övriga slutsatserna i skälen 63–89 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(101)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter om unionsindustrins ekonomiska situation, och efter ändringar i skälen 79, 80 och 88, bekräftas de övriga slutsatserna i skälen 63–89 i förordningen om provisorisk tull.

F.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

1.   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (102) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter kommenterade intresseorganisationen av kinesiska exporterande tillverkare att enligt skäl 56 i förordningen om provisorisk tull var toppen för kinesiska importpriser till unionen år 2014, medan utvecklingen av skadeindikatorerna för unionsindustrin under samma år inte har en direkt koppling till importens utveckling från Kina. |
| --- | --- |

(102)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter kommenterade intresseorganisationen av kinesiska exporterande tillverkare att enligt skäl 56 i förordningen om provisorisk tull var toppen för kinesiska importpriser till unionen år 2014, medan utvecklingen av skadeindikatorerna för unionsindustrin under samma år inte har en direkt koppling till importens utveckling från Kina.

| (103) | Sammanslutningen av kinesiska exporterande tillverkarna ifrågasatte också slutsatsen i skäl 94 i förordningen om provisorisk tull. Den bestred att det fanns ett orsakssamband mellan importen från Kina och unionsindustrins förluster. För det första hävdade den att unionsindustrins svårigheter började långt före 2013, vilket framgår av det tidigare antidumpningsklagomålet som inlämnades 2012. För det andra kan ökningen av importen från Kina inte anses ha varit betydande. För det tredje förklaras inte effekten av den minskade importen från Kina under 2013. För det fjärde borde skadeanalysen inte inriktas på ett visst år. För det femte utvecklades unionsindustrins försäljningspriser positivt under 2014, trots den ökade importen från Kina. I allmänhet hävdade den att unionsindustrins förluster har varierat för mycket för att etablera ett samband med importvolymerna från Kina. Skadan för unionsindustrin måste därför ha orsakats av andra faktorer än importen från Kina. |
| --- | --- |

(103)

Sammanslutningen av kinesiska exporterande tillverkarna ifrågasatte också slutsatsen i skäl 94 i förordningen om provisorisk tull. Den bestred att det fanns ett orsakssamband mellan importen från Kina och unionsindustrins förluster. För det första hävdade den att unionsindustrins svårigheter började långt före 2013, vilket framgår av det tidigare antidumpningsklagomålet som inlämnades 2012. För det andra kan ökningen av importen från Kina inte anses ha varit betydande. För det tredje förklaras inte effekten av den minskade importen från Kina under 2013. För det fjärde borde skadeanalysen inte inriktas på ett visst år. För det femte utvecklades unionsindustrins försäljningspriser positivt under 2014, trots den ökade importen från Kina. I allmänhet hävdade den att unionsindustrins förluster har varierat för mycket för att etablera ett samband med importvolymerna från Kina. Skadan för unionsindustrin måste därför ha orsakats av andra faktorer än importen från Kina.

| (104) | Intresseorganisation för kinesiska exporterande tillverkare hävdade också att skadeanalysen borde ha gjorts separat för vart och ett av de tre segmenten inom produktdefinitionen (olja och gas, elproduktion och mekanik/byggverksamhet). I övrigt påstods att skillnaderna mellan produkter och priser inte möjliggjorde en riktig jämförelse. Importen från Kina berörde främst segmentet mekanik/byggverksamhet, medan unionstillverkarna har varit förhållandevis mer involverade i kraftgenerering och olje- och gassegmenten. |
| --- | --- |

(104)

Intresseorganisation för kinesiska exporterande tillverkare hävdade också att skadeanalysen borde ha gjorts separat för vart och ett av de tre segmenten inom produktdefinitionen (olja och gas, elproduktion och mekanik/byggverksamhet). I övrigt påstods att skillnaderna mellan produkter och priser inte möjliggjorde en riktig jämförelse. Importen från Kina berörde främst segmentet mekanik/byggverksamhet, medan unionstillverkarna har varit förhållandevis mer involverade i kraftgenerering och olje- och gassegmenten.

| (105) | En kinesisk exporterande tillverkare kommenterade att enligt handelsstatistiken förblev det genomsnittliga priset från Kina stabilt under skadeundersökningsperioden. Därför kan prisunderskridande från importen från Kina inte ha orsakat sjunkande försäljningsvolymerna för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(105)

En kinesisk exporterande tillverkare kommenterade att enligt handelsstatistiken förblev det genomsnittliga priset från Kina stabilt under skadeundersökningsperioden. Därför kan prisunderskridande från importen från Kina inte ha orsakat sjunkande försäljningsvolymerna för unionsindustrin.

| (106) | Samma exporterande tillverkare ifrågasatte också importpriserna från Kina och andra länder i skäl 105 i förordningen om provisorisk tull. Tillverkaren påpekade att de låga genomsnittliga importpriserna från Kina inte återspeglar de högre priserna hos de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(106)

Samma exporterande tillverkare ifrågasatte också importpriserna från Kina och andra länder i skäl 105 i förordningen om provisorisk tull. Tillverkaren påpekade att de låga genomsnittliga importpriserna från Kina inte återspeglar de högre priserna hos de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet.

| (107) | Kommissionen höll med om att inte alla skadeindikatorer visar en korrelation år från år med utvecklingen av importen från Kina. Effekterna fördröjs dock från ett år till nästa eftersom priser och affärsförbindelser anpassar sig till ökad illojal konkurrens. Eftersom importen från Kina sker genom handlare har undersökningen av de icke-närstående importörerna visat att det finns en betydande eftersläpning mellan tidpunkten för beställning av produkter från Kina och leverans till slutanvändaren, som beror på produktionstid, transport, lagring av handlaren och slutlig leverans. Den samlade effekten av lågprisimporten kan därför endast observeras under hela skadeundersökningsperioden. Ingen av parterna har bestridit resultaten i skäl 62 i förordningen om provisorisk tull att importen från Kina kom till unionsmarknaden till priser som väsentligt underskred unionsindustrins priser. Det har inte heller bestridits att importen från Kina ökade i absoluta tal under skadeundersökningsperioden, i ett sammanhang där unionens konsumtion minskade, vilket ledde till en ännu större ökning i relativa termer. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen höll med om att inte alla skadeindikatorer visar en korrelation år från år med utvecklingen av importen från Kina. Effekterna fördröjs dock från ett år till nästa eftersom priser och affärsförbindelser anpassar sig till ökad illojal konkurrens. Eftersom importen från Kina sker genom handlare har undersökningen av de icke-närstående importörerna visat att det finns en betydande eftersläpning mellan tidpunkten för beställning av produkter från Kina och leverans till slutanvändaren, som beror på produktionstid, transport, lagring av handlaren och slutlig leverans. Den samlade effekten av lågprisimporten kan därför endast observeras under hela skadeundersökningsperioden. Ingen av parterna har bestridit resultaten i skäl 62 i förordningen om provisorisk tull att importen från Kina kom till unionsmarknaden till priser som väsentligt underskred unionsindustrins priser. Det har inte heller bestridits att importen från Kina ökade i absoluta tal under skadeundersökningsperioden, i ett sammanhang där unionens konsumtion minskade, vilket ledde till en ännu större ökning i relativa termer.

| (108) | Vad gäller segmenten påpekade kommissionen att de relevanta skillnaderna mellan produkttyperna återspeglas i produktkontrollnumret (PCN) som garanterar att endast jämförbara produkter jämförs med varandra. Segmentens huvudsakliga kriterier åtskiljs genom produktkontrollnumret: Legerat stål och höglegerat stål (elproduktionssegmentet), icke legerat stål (byggnadsverksamhet) och de specifika produktkategorier av rör, foderrör, produktionsrör och borrör (olja- och gassegmentet). Dessutom, vilket förklaras i skäl 25, även om separata skademarginaler skulle ha fastställts för varje segment, skulle de totala tullarna som ska betalas för en viss produktsammansättning ha förblivit identiska. |
| --- | --- |

(108)

Vad gäller segmenten påpekade kommissionen att de relevanta skillnaderna mellan produkttyperna återspeglas i produktkontrollnumret (PCN) som garanterar att endast jämförbara produkter jämförs med varandra. Segmentens huvudsakliga kriterier åtskiljs genom produktkontrollnumret: Legerat stål och höglegerat stål (elproduktionssegmentet), icke legerat stål (byggnadsverksamhet) och de specifika produktkategorier av rör, foderrör, produktionsrör och borrör (olja- och gassegmentet). Dessutom, vilket förklaras i skäl 25, även om separata skademarginaler skulle ha fastställts för varje segment, skulle de totala tullarna som ska betalas för en viss produktsammansättning ha förblivit identiska.

| (109) | Vad gäller handelsstatistiken observerar kommissionen att denna inte tar hänsyn till produktsammansättningen, som förklaras i skäl 58 i förordningen om provisorisk tull. De genomsnittliga priserna kan därför representera olika produkter under olika år. Prisunderskridandet mellan 15,1 % och 30,2 % i skäl 62 i förordningen om provisorisk tull har däremot fastställts genom att jämföra priserna på samma produkttyper och inte de övergripande genomsnitten. Därför beaktas de olika produktsammansättningarna hos de kinesiska exporterande tillverkarna när deras individuella skademarginaler fastställs. |
| --- | --- |

(109)

Vad gäller handelsstatistiken observerar kommissionen att denna inte tar hänsyn till produktsammansättningen, som förklaras i skäl 58 i förordningen om provisorisk tull. De genomsnittliga priserna kan därför representera olika produkter under olika år. Prisunderskridandet mellan 15,1 % och 30,2 % i skäl 62 i förordningen om provisorisk tull har däremot fastställts genom att jämföra priserna på samma produkttyper och inte de övergripande genomsnitten. Därför beaktas de olika produktsammansättningarna hos de kinesiska exporterande tillverkarna när deras individuella skademarginaler fastställs.

| (110) | Därför bekräftas härmed slutsatserna i skälen 91–95 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(110)

Därför bekräftas härmed slutsatserna i skälen 91–95 i förordningen om provisorisk tull.

2.   Effekten av andra faktorer

Effekten av andra faktorer

| (111) | I enlighet med skäl 114 i förordningen om provisorisk tull undersökte kommissionen ytterligare de orsaker som har lett till en betydande minskning av unionsindustrins lönsamhet. |
| --- | --- |

(111)

I enlighet med skäl 114 i förordningen om provisorisk tull undersökte kommissionen ytterligare de orsaker som har lett till en betydande minskning av unionsindustrins lönsamhet.

Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (112) | Som begärdes i skäl 98 i förordningen om provisorisk tull tillhandahöll klaganden uppgifter som visar att den globala förbrukningen av sömlösa rör minskade med mer än 10 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen har varit koncentrerad till de oljeproducerande regionerna på grund av ett dödläge i olje- och gasborrning som orsakas av de låga oljepriserna. Elproduktionssegmentet och det mekaniska segmentet har däremot inte påverkats direkt av svårigheterna i olja- och gassegmentet, men de har ändå haft en indirekt effekt. Enligt unionsindustrin har producenterna i avsaknad av efterfrågan på olja och gas försökt att sälja till andra segment i stället, vilket har medfört ett ökat konkurrenstryck även i de andra segmenten. |
| --- | --- |

(112)

Som begärdes i skäl 98 i förordningen om provisorisk tull tillhandahöll klaganden uppgifter som visar att den globala förbrukningen av sömlösa rör minskade med mer än 10 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen har varit koncentrerad till de oljeproducerande regionerna på grund av ett dödläge i olje- och gasborrning som orsakas av de låga oljepriserna. Elproduktionssegmentet och det mekaniska segmentet har däremot inte påverkats direkt av svårigheterna i olja- och gassegmentet, men de har ändå haft en indirekt effekt. Enligt unionsindustrin har producenterna i avsaknad av efterfrågan på olja och gas försökt att sälja till andra segment i stället, vilket har medfört ett ökat konkurrenstryck även i de andra segmenten.

| (113) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter begärde de kinesiska exporterande tillverkarna och deras intresseorganisation, utöver procentsatserna i skäl 96 i förordningen om provisorisk tull, unionsindustrins exportstatistik. De hävdade också att de svaga exportresultaten, särskilt i olja- och gassegmenten, har orsakat den skada som unionsindustrin lidit. De hävdade att effekten av förlorad försäljning har varit viktigare än den relativt måttliga ökningen av importen från Kina till unionen. De ansåg att orsaken bakom unionsindustrins förluster är den produktivitetsminskning som är resultatet av lägre produktionsvolymer. |
| --- | --- |

(113)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter begärde de kinesiska exporterande tillverkarna och deras intresseorganisation, utöver procentsatserna i skäl 96 i förordningen om provisorisk tull, unionsindustrins exportstatistik. De hävdade också att de svaga exportresultaten, särskilt i olja- och gassegmenten, har orsakat den skada som unionsindustrin lidit. De hävdade att effekten av förlorad försäljning har varit viktigare än den relativt måttliga ökningen av importen från Kina till unionen. De ansåg att orsaken bakom unionsindustrins förluster är den produktivitetsminskning som är resultatet av lägre produktionsvolymer.

| (114) | Kommissionen anger nedan de begärda exportvolymerna: | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins exportvolym (ton) | 188 730 | 194 744 | 192 027 | 130 367 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 102 | 69 |

(114)

Kommissionen anger nedan de begärda exportvolymerna:

2012

2013

2014

UP (2015)

Unionsindustrins exportvolym (ton)

188 730

194 744

192 027

130 367

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

102

102

69

69

| (115) | Som synes minskade unionsindustrins exportförsäljning med 31 % under skadeundersökningsperioden. Exportminskningen var således större än den globala minskningen av förbrukningen. Som nämns i skäl 96 i förordningen om provisorisk tull minskade också unionsförsäljningen under skadeundersökningsperioden, så att exportandelen förblev hög, med 56 % av all försäljning under undersökningsperioden. Övriga resultat som anges i skälen 96 och 97 i förordningen om provisorisk tull bekräftades. |
| --- | --- |

(115)

Som synes minskade unionsindustrins exportförsäljning med 31 % under skadeundersökningsperioden. Exportminskningen var således större än den globala minskningen av förbrukningen. Som nämns i skäl 96 i förordningen om provisorisk tull minskade också unionsförsäljningen under skadeundersökningsperioden, så att exportandelen förblev hög, med 56 % av all försäljning under undersökningsperioden. Övriga resultat som anges i skälen 96 och 97 i förordningen om provisorisk tull bekräftades.

| (116) | Kommissionen drog slutsatsen att den minskade exportförsäljningen inverkade negativt på unionsindustrins ekonomiska situation och bidrog till skadan. Minskade försäljningsvolymer ledde till ett lägre kapacitetsutnyttjande och ökade därmed omkostnadernas tyngd för all försäljning, även försäljningen i unionen. Den svaga exportutvecklingen var därför en bidragande faktor till den skada som unionsindustrin lidit genom att öka kostnaderna för unionsförsäljningen. På grund av unionstillverkarnas kostnadsanpassningar som anges i skälen 81 och 84 avlägsnades effekterna av denna faktor till stor del från beräkningen av skademarginalen. I den mån som effekten inte fullt ut skulle ha avlägsnats av anpassningarna skulle eventuella återstående effekter på nivån för skademarginalen ha varit endast marginella. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen drog slutsatsen att den minskade exportförsäljningen inverkade negativt på unionsindustrins ekonomiska situation och bidrog till skadan. Minskade försäljningsvolymer ledde till ett lägre kapacitetsutnyttjande och ökade därmed omkostnadernas tyngd för all försäljning, även försäljningen i unionen. Den svaga exportutvecklingen var därför en bidragande faktor till den skada som unionsindustrin lidit genom att öka kostnaderna för unionsförsäljningen. På grund av unionstillverkarnas kostnadsanpassningar som anges i skälen 81 och 84 avlägsnades effekterna av denna faktor till stor del från beräkningen av skademarginalen. I den mån som effekten inte fullt ut skulle ha avlägsnats av anpassningarna skulle eventuella återstående effekter på nivån för skademarginalen ha varit endast marginella.

| (117) | Exportresultatet kan inte förklara den skada som följer av ökningen av importen från Kina till priser som underskred unionsindustrins priser, och därigenom pressat unionsindustrins priser. I avsaknad av den dumpade importen skulle unionstillverkarna kunna ha sålt sina produkter på unionsmarknaden till icke-skadevållande priser. Därför bröt inte exportens utveckling orsakssambandet mellan den kinesiska importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(117)

Exportresultatet kan inte förklara den skada som följer av ökningen av importen från Kina till priser som underskred unionsindustrins priser, och därigenom pressat unionsindustrins priser. I avsaknad av den dumpade importen skulle unionstillverkarna kunna ha sålt sina produkter på unionsmarknaden till icke-skadevållande priser. Därför bröt inte exportens utveckling orsakssambandet mellan den kinesiska importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

Försäljning till närstående parter

Försäljning till närstående parter

| (118) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 99 och 100 i den preliminära förordningen. |
| --- | --- |

(118)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 99 och 100 i den preliminära förordningen.

Import från tredjeländer och minskad förbrukning på grund av krisen inom olje- och gassektorn

Import från tredjeländer och minskad förbrukning på grund av krisen inom olje- och gassektorn

| (119) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter kommenterade en kinesisk exporterande tillverkare att ökningen av importen från Kina under skadeundersökningsperioden var 3 344 ton. Samtidigt minskade förbrukningen i unionen med 18 212 ton och importen från andra tredjeländer ökade med 9 711 ton, av vilka importen från Japan ökade med 3 535 ton. Det påpekades att alla dessa faktorer har haft en större inverkan än ökningen av importen från Kina. |
| --- | --- |

(119)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter kommenterade en kinesisk exporterande tillverkare att ökningen av importen från Kina under skadeundersökningsperioden var 3 344 ton. Samtidigt minskade förbrukningen i unionen med 18 212 ton och importen från andra tredjeländer ökade med 9 711 ton, av vilka importen från Japan ökade med 3 535 ton. Det påpekades att alla dessa faktorer har haft en större inverkan än ökningen av importen från Kina.

| (120) | Kommissionen höll med om att den minskade förbrukningen och ökningen av importen från andra länder kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit genom en minskning av unionsindustrins försäljningsvolymer. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen höll med om att den minskade förbrukningen och ökningen av importen från andra länder kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit genom en minskning av unionsindustrins försäljningsvolymer.

| (121) | Dessa faktorer kan dock inte förklara ökningen av importen från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser. Importen från Kina ökade i en situation där förbrukningen i unionen minskade. I synnerhet, som framgår av skälen 101–105 i förordningen om provisorisk tull, var priserna på importen från andra länder högre än priserna på importen från Kina, deras genomsnittliga priser ökade under skadeundersökningsperioden och deras marknadsandel förblev liten. Importen från tredjeländer kan därför inte ha orsakat sjunkande försäljningspriser i unionen. Den skada som vållats av importen från tredjeländer både på priser och volymer skulle, i förekommande fall, vara marginell. Dessa faktorer bröt därför inte orsakssambandet mellan importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Under alla omständigheter återspeglas, i den mån dessa faktorer har haft mer än en marginell inverkan, de i den justering för outnyttjad kapacitet som anges i skälen 84 och 85. |
| --- | --- |

(121)

Dessa faktorer kan dock inte förklara ökningen av importen från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser. Importen från Kina ökade i en situation där förbrukningen i unionen minskade. I synnerhet, som framgår av skälen 101–105 i förordningen om provisorisk tull, var priserna på importen från andra länder högre än priserna på importen från Kina, deras genomsnittliga priser ökade under skadeundersökningsperioden och deras marknadsandel förblev liten. Importen från tredjeländer kan därför inte ha orsakat sjunkande försäljningspriser i unionen. Den skada som vållats av importen från tredjeländer både på priser och volymer skulle, i förekommande fall, vara marginell. Dessa faktorer bröt därför inte orsakssambandet mellan importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Under alla omständigheter återspeglas, i den mån dessa faktorer har haft mer än en marginell inverkan, de i den justering för outnyttjad kapacitet som anges i skälen 84 och 85.

| (122) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter bestred en kinesisk exporterande tillverkare handelsstatistiken i skäl 105 i förordningen om provisorisk tull, och hävdade att importpriserna från länder andra än Kina och Japan var abnormt höga. Den kinesiska exporterande tillverkaren påstod att det underliggande skälet var underrapportering av importvolymer, vilket resulterade i höga genomsnittspriser. Därför påstod den att avgörandena om orsakssammanband var bristfälliga eftersom de inte beaktade de förment högre volymerna och lägre importpriserna från tredjeländer. |
| --- | --- |

(122)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter bestred en kinesisk exporterande tillverkare handelsstatistiken i skäl 105 i förordningen om provisorisk tull, och hävdade att importpriserna från länder andra än Kina och Japan var abnormt höga. Den kinesiska exporterande tillverkaren påstod att det underliggande skälet var underrapportering av importvolymer, vilket resulterade i höga genomsnittspriser. Därför påstod den att avgörandena om orsakssammanband var bristfälliga eftersom de inte beaktade de förment högre volymerna och lägre importpriserna från tredjeländer.

| (123) | Kommissionen klargjorde att uppgifterna i skäl 105 i förordningen om provisorisk tull grundade sig på offentliga uppgifter från Eurostat. Kommissionen kompletterade uppgifterna i form av en mer övergripande tabell med närmare uppgifter om import från Förenta staterna och import från alla andra länder än Kina, Japan och Förenta staterna. Den rättade också skrivfel som upptäckts efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. Resultaten i skäl 105 i förordningen om provisorisk tull ändrades därför enligt följande:
  På grundval av ovanstående dras slutsatsen att effekten av denna import inte är sådan att den bryter orsakssammanbandet mellan kinesisk import och den skada som vållats unionsindustrin.










  Land | | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (ton) | 39 195 | 35 337 | 41 590 | 42 539 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 106 | 109 |
| Marknadsandel av EU-förbrukning (%) | 22,2 | 20,6 | 26,8 | 26,8 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 121 | 121 |
| Genomsnittligt pris i euro/ton | 1 096 | 1 079 | 1 037 | 1 099 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 98 | 95 | 100 |
| Japan | Volym (ton) | 2 222 | 8 922 | 3 690 | 5 757 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 402 | 166 | 259 |
| Marknadsandel av EU-förbrukning (%) | 1,3 | 5,2 | 2,4 | 3,6 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 414 | 166 | 259 |
| Genomsnittligt pris i euro/ton | 2 146 | 1 700 | 2 779 | 1 143 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 79 | 130 | 53 |
| Totalt för alla tredjeländer utom Kina | Volym (ton) | 5 313 | 16 308 | 18 387 | 15 024 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 307 | 346 | 283 |
| Marknadsandel av EU-förbrukning (%) | 3,0 | 9,5 | 11,9 | 9,5 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 316 | 394 | 315 |
| Genomsnittligt pris i euro/ton | 2 717 | 2 060 | 2 889 | 4 073 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 76 | 106 | 150 |
| Förenta staterna | Volym (ton) | 1 179 | 2 591 | 3 867 | 2 392 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 220 | 328 | 203 |
| Marknadsandel av EU-förbrukning (%) | 0,7 | 1,5 | 2,5 | 1,5 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 227 | 374 | 226 |
| Genomsnittligt pris i euro/ton | 3 360 | 2 514 | 2 695 | 15 421 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 75 | 80 | 459 |
| Totalt för alla tredjeländer utom Kina, Japan och Förenta staterna | Volym (ton) | 1 915 | 4 795 | 10 830 | 6 875 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 250 | 566 | 359 |
| Marknadsandel av EU-förbrukning (%) | 1,1 | 2,8 | 7,0 | 4,3 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 258 | 645 | 400 |
| Genomsnittligt pris i euro/ton | 2 983 | 2 485 | 2 996 | 2 557 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 83 | 100 | 86 |
| Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat). |

(123)

Kommissionen klargjorde att uppgifterna i skäl 105 i förordningen om provisorisk tull grundade sig på offentliga uppgifter från Eurostat. Kommissionen kompletterade uppgifterna i form av en mer övergripande tabell med närmare uppgifter om import från Förenta staterna och import från alla andra länder än Kina, Japan och Förenta staterna. Den rättade också skrivfel som upptäckts efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. Resultaten i skäl 105 i förordningen om provisorisk tull ändrades därför enligt följande:

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att effekten av denna import inte är sådan att den bryter orsakssammanbandet mellan kinesisk import och den skada som vållats unionsindustrin.

Land

2012

2013

2014

UP (2015)

Kina

Volym (ton)

39 195

35 337

41 590

42 539

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

106

106

109

109

Marknadsandel av EU-förbrukning (%)

22,2

20,6

26,8

26,8

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

121

121

121

121

Genomsnittligt pris i euro/ton

1 096

1 079

1 037

1 099

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

98

98

95

95

100

100

Japan

Volym (ton)

2 222

8 922

3 690

5 757

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

402

402

166

166

259

259

Marknadsandel av EU-förbrukning (%)

1,3

5,2

2,4

3,6

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

414

414

166

166

259

259

Genomsnittligt pris i euro/ton

2 146

1 700

2 779

1 143

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

79

79

130

130

53

53

Totalt för alla tredjeländer utom Kina

Volym (ton)

5 313

16 308

18 387

15 024

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

307

307

346

346

283

283

Marknadsandel av EU-förbrukning (%)

3,0

9,5

11,9

9,5

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

316

316

394

394

315

315

Genomsnittligt pris i euro/ton

2 717

2 060

2 889

4 073

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

76

76

106

106

150

150

Förenta staterna

Volym (ton)

1 179

2 591

3 867

2 392

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

220

220

328

328

203

203

Marknadsandel av EU-förbrukning (%)

0,7

1,5

2,5

1,5

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

227

227

374

374

226

226

Genomsnittligt pris i euro/ton

3 360

2 514

2 695

15 421

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

75

75

80

80

459

459

Totalt för alla tredjeländer utom Kina, Japan och Förenta staterna

Volym (ton)

1 915

4 795

10 830

6 875

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

250

250

566

566

359

359

Marknadsandel av EU-förbrukning (%)

1,1

2,8

7,0

4,3

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

258

258

645

645

400

400

Genomsnittligt pris i euro/ton

2 983

2 485

2 996

2 557

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

83

83

100

100

86

86

Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat).

Källa:

| (124) | Importstatistiken visade att importen från Förenta staterna hade ett särskilt högt enhetspris under undersökningsperioden. Importpriserna från återstående tredjeländer var huvudsakligen i linje med unionspriserna och förblev relativt stabila över tiden. De höga genomsnittliga importpriserna återspeglade därmed variationerna i importpriserna från Förenta staterna. Kommissionen noterade att ingen bevisning lagts fram för påståendet att importstatistiken var felaktig. Under alla omständigheter, mot bakgrund av de relativt höga priserna i Förenta staterna också under föregående år och deras lilla marknadsandel, även om statistiken rörande Förenta staterna var felaktig, vilket den kinesiska exporterande tillverkaren påstod, skulle detta inte ändra slutsatserna i skäl 121 om att importen från tredjeländer inte bröt orsakssambandet mellan importen från Kina och den skada som vållats unionsindustrin. |
| --- | --- |

(124)

Importstatistiken visade att importen från Förenta staterna hade ett särskilt högt enhetspris under undersökningsperioden. Importpriserna från återstående tredjeländer var huvudsakligen i linje med unionspriserna och förblev relativt stabila över tiden. De höga genomsnittliga importpriserna återspeglade därmed variationerna i importpriserna från Förenta staterna. Kommissionen noterade att ingen bevisning lagts fram för påståendet att importstatistiken var felaktig. Under alla omständigheter, mot bakgrund av de relativt höga priserna i Förenta staterna också under föregående år och deras lilla marknadsandel, även om statistiken rörande Förenta staterna var felaktig, vilket den kinesiska exporterande tillverkaren påstod, skulle detta inte ändra slutsatserna i skäl 121 om att importen från tredjeländer inte bröt orsakssambandet mellan importen från Kina och den skada som vållats unionsindustrin.

| (125) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftas slutsatserna i skälen 101–106 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(125)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftas slutsatserna i skälen 101–106 i förordningen om provisorisk tull.

Skillnader i kostnader och vinstmarginaler inom unionsindustrin

Skillnader i kostnader och vinstmarginaler inom unionsindustrin

| (126) | I skälen 107–110 i förordningen om provisorisk tull granskade kommissionen mer utförligt situationen hos en av unionstillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(126)

I skälen 107–110 i förordningen om provisorisk tull granskade kommissionen mer utförligt situationen hos en av unionstillverkarna i urvalet.

| (127) | De genomsnittliga kostnaderna för denna unionstillverkare var faktiskt högre än kostnaderna hos övriga unionstillverkare. Detta förklaras av de många produkter än övriga produkter från unionstillverkare, inbegripet en större andel dyrare legerade och höglegerade stålprodukter. Unionstillverkaren säljer också skräddarsydda produkter direkt till slutkonsumenterna i distributörernas ställe. Denna försäljning sker normalt till högre priser. |
| --- | --- |

(127)

De genomsnittliga kostnaderna för denna unionstillverkare var faktiskt högre än kostnaderna hos övriga unionstillverkare. Detta förklaras av de många produkter än övriga produkter från unionstillverkare, inbegripet en större andel dyrare legerade och höglegerade stålprodukter. Unionstillverkaren säljer också skräddarsydda produkter direkt till slutkonsumenterna i distributörernas ställe. Denna försäljning sker normalt till högre priser.

| (128) | Unionstillverkaren visade att vissa av de kinesiska exporterande tillverkarna har erhållit det nödvändiga kvalitetsgodkännandet för att tillhandahålla även de viktigaste produkterna i unionen, och konkurrerade därför i det högre marknadssegmentet i unionen för samma projekt som unionstillverkaren, vilket pressade dess försäljningspriser i unionen. |
| --- | --- |

(128)

Unionstillverkaren visade att vissa av de kinesiska exporterande tillverkarna har erhållit det nödvändiga kvalitetsgodkännandet för att tillhandahålla även de viktigaste produkterna i unionen, och konkurrerade därför i det högre marknadssegmentet i unionen för samma projekt som unionstillverkaren, vilket pressade dess försäljningspriser i unionen.

| (129) | Under skadeundersökningsperioden förlorade unionstillverkaren produktionsvolymer snabbare än övriga unionstillverkare, främst på export, vilket ledde till att de fasta kostnaderna ökade i omfattning. Extraordinära avskrivningar vidtogs för att återspegla svårigheterna på olje- och gasmarknaderna. Slutligen påverkades också unionsförsäljningens lönsamhet av sjunkande försäljningspriser i unionen. |
| --- | --- |

(129)

Under skadeundersökningsperioden förlorade unionstillverkaren produktionsvolymer snabbare än övriga unionstillverkare, främst på export, vilket ledde till att de fasta kostnaderna ökade i omfattning. Extraordinära avskrivningar vidtogs för att återspegla svårigheterna på olje- och gasmarknaderna. Slutligen påverkades också unionsförsäljningens lönsamhet av sjunkande försäljningspriser i unionen.

| (130) | Även om en del av unionstillverkarens förluster berodde på minskade försäljningsvolymer och därmed lågt kapacitetsutnyttjande, konstaterade kommissionen också att en del av dess ekonomiska förluster berodde på lägre priser på unionsmarknaden. Det finns därmed ett orsakssamband mellan dumpad import från Kina som underskrider unionens priser och den skada som vållats unionstillverkaren. Detta orsakssamband, som påverkar unionens försäljningspriser, bryts inte av unionstillverkarens specifika kostnader under 2014–2015. |
| --- | --- |

(130)

Även om en del av unionstillverkarens förluster berodde på minskade försäljningsvolymer och därmed lågt kapacitetsutnyttjande, konstaterade kommissionen också att en del av dess ekonomiska förluster berodde på lägre priser på unionsmarknaden. Det finns därmed ett orsakssamband mellan dumpad import från Kina som underskrider unionens priser och den skada som vållats unionstillverkaren. Detta orsakssamband, som påverkar unionens försäljningspriser, bryts inte av unionstillverkarens specifika kostnader under 2014–2015.

| (131) | Som förklaras i skälen 81, 84, 85, 90 och 91, justerades unionstillverkarens kostnader och unionsförsäljningens lönsamhet beräknades på nytt. Justeringarna avlägsnade till stor del effekten av exportförsäljningen och de avskrivningar som rör den specifika situationen på olje- och gasmarknaderna. I den mån som effekten inte fullt ut skulle ha avlägsnats av anpassningarna skulle eventuella återstående effekter på nivån för skademarginalen ha varit endast marginella. Även efter kostnadsjusteringarna påverkades unionstillverkarens lönsamhet negativt av prisunderskridande i unionen. |
| --- | --- |

(131)

Som förklaras i skälen 81, 84, 85, 90 och 91, justerades unionstillverkarens kostnader och unionsförsäljningens lönsamhet beräknades på nytt. Justeringarna avlägsnade till stor del effekten av exportförsäljningen och de avskrivningar som rör den specifika situationen på olje- och gasmarknaderna. I den mån som effekten inte fullt ut skulle ha avlägsnats av anpassningarna skulle eventuella återstående effekter på nivån för skademarginalen ha varit endast marginella. Även efter kostnadsjusteringarna påverkades unionstillverkarens lönsamhet negativt av prisunderskridande i unionen.

Omställning av unionsindustrins fokus till produkter med lägre pris

Omställning av unionsindustrins fokus till produkter med lägre pris

| (132) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter, som förklaras i skäl 26, påstod en kinesisk exporterande tillverkare och intresseorganisationen för kinesiska exporterande tillverkare att de svårigheter som unionsindustrin mött i andra segment än olja och gas berodde på marknadskrafter och inte på import från Kina. De hävdade också att unionstillverkarna hade valt affärsstrategin att byta från olja och gasprodukter till segment med lägre priser, vilket inverkade negativt på lönsamheten. |
| --- | --- |

(132)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter, som förklaras i skäl 26, påstod en kinesisk exporterande tillverkare och intresseorganisationen för kinesiska exporterande tillverkare att de svårigheter som unionsindustrin mött i andra segment än olja och gas berodde på marknadskrafter och inte på import från Kina. De hävdade också att unionstillverkarna hade valt affärsstrategin att byta från olja och gasprodukter till segment med lägre priser, vilket inverkade negativt på lönsamheten.

| (133) | Kommissionen noterade att den dumpade importen från Kina hade underskridit unionspriserna i hela produktdefinitionen, inte bara i olje- och gassegmenten. Den skada som vållats av importen från Kina var således inte begränsad till ett särskilt segment. I avsaknad av dumpad import som underskred unionspriserna skulle unionsindustrin ha kunnat ta ut högre priser i alla segment, oavsett unionstillverkarnas inriktning. I den utsträckning som ett byte till andra segment var en orsak till skada berodde det på exportutvecklingen och lägre förbrukning, vilka båda bedömdes ovan som andra potentiella skadefaktorer, med slutsatsen att dessa faktorer inte kunde bryta orsakssammanbandet mellan dumpad import från Kina och den skada som vållats unionsindustrin. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen noterade att den dumpade importen från Kina hade underskridit unionspriserna i hela produktdefinitionen, inte bara i olje- och gassegmenten. Den skada som vållats av importen från Kina var således inte begränsad till ett särskilt segment. I avsaknad av dumpad import som underskred unionspriserna skulle unionsindustrin ha kunnat ta ut högre priser i alla segment, oavsett unionstillverkarnas inriktning. I den utsträckning som ett byte till andra segment var en orsak till skada berodde det på exportutvecklingen och lägre förbrukning, vilka båda bedömdes ovan som andra potentiella skadefaktorer, med slutsatsen att dessa faktorer inte kunde bryta orsakssammanbandet mellan dumpad import från Kina och den skada som vållats unionsindustrin. Påståendet avvisades därför.

Sammantagen bedömning av övriga faktorer som konstaterats ha bidragit till skadan

Sammantagen bedömning av övriga faktorer som konstaterats ha bidragit till skadan

| (134) | Kommissionen drog slutsatsen att de andra orsakerna till skada, både enskilt och tillsammans, inte bröt orsakssammanbandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som vållats unionsindustrin. Detta beror på att den dumpade importen tydligt vållade skada genom att underskrida unionspriserna och därmed pressa försäljningspriserna på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(134)

Kommissionen drog slutsatsen att de andra orsakerna till skada, både enskilt och tillsammans, inte bröt orsakssammanbandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som vållats unionsindustrin. Detta beror på att den dumpade importen tydligt vållade skada genom att underskrida unionspriserna och därmed pressa försäljningspriserna på unionsmarknaden.

| (135) | De andra skadeorsakerna rörde däremot inte underskridandet av unionens försäljningspriser och deras ackumulerade effekt var marginell. Den skada som vållats av sjunkande försäljningsvolymer saknade samband med unionspriserna och dess effekt var högst marginell efter kostnadsjusteringar för unionstillverkarna. Importen från tredjeländer var liten och skedde till höga och stigande priser. Därför orsakade de ingen prispress och deras effekt, om den fanns, var marginell. En unionstillverkares specifika kostnadsstruktur hanterades via kostnadsjusteringar, och alla eventuella effekter efter kostnadsjusteringarna var som mest marginell. |
| --- | --- |

(135)

De andra skadeorsakerna rörde däremot inte underskridandet av unionens försäljningspriser och deras ackumulerade effekt var marginell. Den skada som vållats av sjunkande försäljningsvolymer saknade samband med unionspriserna och dess effekt var högst marginell efter kostnadsjusteringar för unionstillverkarna. Importen från tredjeländer var liten och skedde till höga och stigande priser. Därför orsakade de ingen prispress och deras effekt, om den fanns, var marginell. En unionstillverkares specifika kostnadsstruktur hanterades via kostnadsjusteringar, och alla eventuella effekter efter kostnadsjusteringarna var som mest marginell.

| (136) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare att den allmänna löne- och kostnadsnivån i Kina var lägre än i unionen, vilket förklarade varför de kinesiska priserna var lägre än unionspriserna. Det hävdades att prisunderskridandet därför var ett normalt fenomen, och att jämförelser mellan unionspriser och importpriser inte var rättvisande. |
| --- | --- |

(136)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare att den allmänna löne- och kostnadsnivån i Kina var lägre än i unionen, vilket förklarade varför de kinesiska priserna var lägre än unionspriserna. Det hävdades att prisunderskridandet därför var ett normalt fenomen, och att jämförelser mellan unionspriser och importpriser inte var rättvisande.

| (137) | Kommissionen påpekade att antidumpningstullar endast tas ut i situationer där exportpriserna underskrider normalvärdet. De argument som gäller generellt lägre kostnader var därför inte relevanta. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen påpekade att antidumpningstullar endast tas ut i situationer där exportpriserna underskrider normalvärdet. De argument som gäller generellt lägre kostnader var därför inte relevanta.

| (138) | Efter det slutgiltiga meddelandet om uppgifter bestred ytterligare en kinesisk exporterande tillverkare och den kinesiska intresseorganisationen av exporterande tillverkare avgörandena om orsakssamband. De hävdade att importen från Kina inte kunde förklara variationerna i unionsindustrins lönsamhet. De påstod att andra orsaker än importen från Kina hade orsakat den skada som vållats unionsindustrin. De hävdade att kostnadsjusteringarna inte kan ersätta orsaksanalysen. |
| --- | --- |

(138)

Efter det slutgiltiga meddelandet om uppgifter bestred ytterligare en kinesisk exporterande tillverkare och den kinesiska intresseorganisationen av exporterande tillverkare avgörandena om orsakssamband. De hävdade att importen från Kina inte kunde förklara variationerna i unionsindustrins lönsamhet. De påstod att andra orsaker än importen från Kina hade orsakat den skada som vållats unionsindustrin. De hävdade att kostnadsjusteringarna inte kan ersätta orsaksanalysen.

| (139) | Kommissionen noterade att det var kostnadsjusteringarna som bestämde unionsindustrins faktiska kostnader, vilket förklaras i skälen 81, 84, 85 och 86. För det andra noterade kommissionen att de argument som togs upp efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter inte ifrågasatte slutsatsen att importen från Kina ökade under skadeundersökningsperioden i en situation med sjunkande förbrukning i unionen. Argumenten motsade heller inte slutsatsen att importen från Kina underskred unionspriserna, vilket vållade unionsindustrin skada. Kommissionen bedömde i detalj i skälen 111–135 de övriga faktorer som bidrog till den skada som vållats unionsindustrin. Den ackumulerade resultattillskrivningsanalysen av övriga faktorer i skälen 134 och 135 visade att de andra faktorerna, både enskilt och tillsammans, inte bröt orsakssambandet mellan dumpad import från Kina som underskred unionspriserna och den skada som vållats unionsindustrin, och att ingen skada som kan tillskrivas andra faktorer har tillskrivits den dumpade importen. Påståendena avvisades därför. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen noterade att det var kostnadsjusteringarna som bestämde unionsindustrins faktiska kostnader, vilket förklaras i skälen 81, 84, 85 och 86. För det andra noterade kommissionen att de argument som togs upp efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter inte ifrågasatte slutsatsen att importen från Kina ökade under skadeundersökningsperioden i en situation med sjunkande förbrukning i unionen. Argumenten motsade heller inte slutsatsen att importen från Kina underskred unionspriserna, vilket vållade unionsindustrin skada. Kommissionen bedömde i detalj i skälen 111–135 de övriga faktorer som bidrog till den skada som vållats unionsindustrin. Den ackumulerade resultattillskrivningsanalysen av övriga faktorer i skälen 134 och 135 visade att de andra faktorerna, både enskilt och tillsammans, inte bröt orsakssambandet mellan dumpad import från Kina som underskred unionspriserna och den skada som vållats unionsindustrin, och att ingen skada som kan tillskrivas andra faktorer har tillskrivits den dumpade importen. Påståendena avvisades därför.

| (140) | Orsakssambandet mellan dumpningen och skadan har därför inte brutits, även med en bedömning av den sammantagna effekten av de andra faktorer som eventuellt kan ha bidragit till skadan. De slutsatser som beskrivs i skäl 115 i förordningen om provisorisk tull bekräftades således. |
| --- | --- |

(140)

Orsakssambandet mellan dumpningen och skadan har därför inte brutits, även med en bedömning av den sammantagna effekten av de andra faktorer som eventuellt kan ha bidragit till skadan. De slutsatser som beskrivs i skäl 115 i förordningen om provisorisk tull bekräftades således.

G.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (141) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter bestred en kinesisk exporterande tillverkare slutsatserna i skäl 124 i förordningen om provisorisk tull, enligt vilket det finns flera alternativa leveranskällor. Detta påstående har emellertid inte bevisats. Undersökningens resultat visar att flertalet icke närstående importörer redan köper från andra leverantörer. |
| --- | --- |

(141)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter bestred en kinesisk exporterande tillverkare slutsatserna i skäl 124 i förordningen om provisorisk tull, enligt vilket det finns flera alternativa leveranskällor. Detta påstående har emellertid inte bevisats. Undersökningens resultat visar att flertalet icke närstående importörer redan köper från andra leverantörer.

| (142) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftades slutsatserna i skälen 116–132 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(142)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftades slutsatserna i skälen 116–132 i förordningen om provisorisk tull.

H.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (143) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare att vinstmålet på 5,7 % som används för att fastställa nivån för undanröjande av skada som anges i skäl 137 i förordningen om provisorisk tull inte hade uppnåtts under normala konkurrensförhållanden. Påståendet underbyggdes dock inte och specificerade inte vilken metod eller vinstnivå som i stället borde ha använts. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(143)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en kinesisk exporterande tillverkare att vinstmålet på 5,7 % som används för att fastställa nivån för undanröjande av skada som anges i skäl 137 i förordningen om provisorisk tull inte hade uppnåtts under normala konkurrensförhållanden. Påståendet underbyggdes dock inte och specificerade inte vilken metod eller vinstnivå som i stället borde ha använts. Påståendet avvisades därför.

| (144) | Klaganden hävdade att den lämpliga vinstnivån borde vara 15 %, eftersom importen från Kina fanns redan 2012. Den föreslog vinstuppgifter från åren före 2012 för att stödja en sådan nivå. |
| --- | --- |

(144)

Klaganden hävdade att den lämpliga vinstnivån borde vara 15 %, eftersom importen från Kina fanns redan 2012. Den föreslog vinstuppgifter från åren före 2012 för att stödja en sådan nivå.

| (145) | Kommissionen noterade att metoden för att preliminärt fastställa vinstmålet på grundval av år 2012 föreslogs i klagomålet, och att den nivån grundade sig på kontrollerade uppgifter från unionstillverkarna. Unionstillverkarna tillhandahöll inga historiska vinstuppgifter från åren före 2012 som kunde kontrolleras. Påståendet avvisades därför och slutsatserna i skälen 134–137 i förordningen om provisorisk tull bekräftades vad gäller metoden för att fastställa vinstmålet på grundval av år 2012. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen noterade att metoden för att preliminärt fastställa vinstmålet på grundval av år 2012 föreslogs i klagomålet, och att den nivån grundade sig på kontrollerade uppgifter från unionstillverkarna. Unionstillverkarna tillhandahöll inga historiska vinstuppgifter från åren före 2012 som kunde kontrolleras. Påståendet avvisades därför och slutsatserna i skälen 134–137 i förordningen om provisorisk tull bekräftades vad gäller metoden för att fastställa vinstmålet på grundval av år 2012.

| (146) | På det preliminära stadiet bestämde i stor utsträckning produkterna med höga priser den genomsnittliga lönsamheten, eftersom beräkningen grundade sig på försäljningsvärdet. Merparten av unionsförsäljningen och importen från Kina gäller dock råvaror med låga priser. Den metod som grundar sig på försäljningsvärdet överdriver därför vikten av dyra produkter jämfört med deras faktiska andel på unionsmarknaden. Av dessa skäl, i syfte att beräkna nivån för undanröjande av skada, fastställdes unionstillverkarnas vikter för att motsvara deras andel av försäljningsvolymen, i motsats till försäljningsvärdet. |
| --- | --- |

(146)

På det preliminära stadiet bestämde i stor utsträckning produkterna med höga priser den genomsnittliga lönsamheten, eftersom beräkningen grundade sig på försäljningsvärdet. Merparten av unionsförsäljningen och importen från Kina gäller dock råvaror med låga priser. Den metod som grundar sig på försäljningsvärdet överdriver därför vikten av dyra produkter jämfört med deras faktiska andel på unionsmarknaden. Av dessa skäl, i syfte att beräkna nivån för undanröjande av skada, fastställdes unionstillverkarnas vikter för att motsvara deras andel av försäljningsvolymen, i motsats till försäljningsvärdet.

| (147) | Den viktade genomsnittliga lönsamheten är som följer: | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins genomsnittliga lönsamhet, viktad genom försäljningsvolymen i unionen (%) | + 4,7 | – 0,9 | – 4,0 | – 3,9 |

(147)

Den viktade genomsnittliga lönsamheten är som följer:

2012

2013

2014

UP (2015)

Unionsindustrins genomsnittliga lönsamhet, viktad genom försäljningsvolymen i unionen (%)

+ 4,7

– 0,9

– 4,0

– 3,9

| (148) | Därför ändrades vinsten för år 2012 från 5,7 % till 4,7 %. Målvinsten sattes därför till 4,7 %. |
| --- | --- |

(148)

Därför ändrades vinsten för år 2012 från 5,7 % till 4,7 %. Målvinsten sattes därför till 4,7 %.

| (149) | Unionsindustrins viktade lönsamhet under undersökningsperioden och målvinsten används för att beräkna de icke-skadevållande priserna i enlighet med skälen 139–140 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(149)

Unionsindustrins viktade lönsamhet under undersökningsperioden och målvinsten används för att beräkna de icke-skadevållande priserna i enlighet med skälen 139–140 i förordningen om provisorisk tull.

| (150) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter ifrågasatte en kinesisk exporterande tillverkare beräkningen av målpriset per enhet. Den hävdade att målpriset per enhet borde vara 4,7 % högre än unionens försäljningspriser, medan skillnaden i det slutgiltiga meddelandet om uppgifter mellan de två priserna hade varit 9 %. |
| --- | --- |

(150)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter ifrågasatte en kinesisk exporterande tillverkare beräkningen av målpriset per enhet. Den hävdade att målpriset per enhet borde vara 4,7 % högre än unionens försäljningspriser, medan skillnaden i det slutgiltiga meddelandet om uppgifter mellan de två priserna hade varit 9 %.

| (151) | Kommissionen klargjorde att skillnaden mellan unionens försäljningspris och målpriset per enhet består av den genomsnittliga förlusten (– 3,9 %) och målvinsten (4,7 %). Dessa procenttal beräknas på grundval av unionens försäljningspriser, som förklaras i skäl 139 i förordningen om provisorisk tull. Dessa belopp leder till en skillnad på 9 % när de uttrycks som en procentandel av importens cif-värden. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen klargjorde att skillnaden mellan unionens försäljningspris och målpriset per enhet består av den genomsnittliga förlusten (– 3,9 %) och målvinsten (4,7 %). Dessa procenttal beräknas på grundval av unionens försäljningspriser, som förklaras i skäl 139 i förordningen om provisorisk tull. Dessa belopp leder till en skillnad på 9 % när de uttrycks som en procentandel av importens cif-värden.

| (152) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hänvisade en andra kinesisk exporterande tillverkare till den offentliggjorda årsredovisningen för en unionstillverkare i urvalet, och hävdade att unionstillverkaren hade varit lönsam under 2014, och trots förluster under 2015 kunde betraktas som lönsam om kostnaderna justerades genom att ta bort tillgångarnas värdeminskning, minska kostnaderna för sålda varor i linje med försäljningen och att minska försäljningen och de allmänna och administrativa kostnaderna i linje med försäljningen. På denna grundval hävdade den kinesiska exporterande tillverkaren att unionsindustrin var lönsam under perioden 2013–2015, och därför bör beräkningen av skademarginalen inte inkludera någon målvinst och inte heller beakta unionsindustrins förluster. |
| --- | --- |

(152)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hänvisade en andra kinesisk exporterande tillverkare till den offentliggjorda årsredovisningen för en unionstillverkare i urvalet, och hävdade att unionstillverkaren hade varit lönsam under 2014, och trots förluster under 2015 kunde betraktas som lönsam om kostnaderna justerades genom att ta bort tillgångarnas värdeminskning, minska kostnaderna för sålda varor i linje med försäljningen och att minska försäljningen och de allmänna och administrativa kostnaderna i linje med försäljningen. På denna grundval hävdade den kinesiska exporterande tillverkaren att unionsindustrin var lönsam under perioden 2013–2015, och därför bör beräkningen av skademarginalen inte inkludera någon målvinst och inte heller beakta unionsindustrins förluster.

| (153) | Kommissionen noterade att de finansiella resultaten i årsredovisningen hänvisade till resultaten för hela gruppen och alla produkter, medan undersökningens resultat specifikt gällde unionsförsäljningen av den berörda produkten. Därför kunde lönsamheten för unionsförsäljningen av den berörda produkten inte beräknas på grundval av den offentliggjorda redovisningen, eftersom de inte omfattade samma verksamhet. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen noterade att de finansiella resultaten i årsredovisningen hänvisade till resultaten för hela gruppen och alla produkter, medan undersökningens resultat specifikt gällde unionsförsäljningen av den berörda produkten. Därför kunde lönsamheten för unionsförsäljningen av den berörda produkten inte beräknas på grundval av den offentliggjorda redovisningen, eftersom de inte omfattade samma verksamhet.

| (154) | Kommentarerna som gäller metoden för att fastställa nivån för undanröjande av skada behandlades i skälen 75–78. Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftades slutsatserna i skälen 138–141 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(154)

Kommentarerna som gäller metoden för att fastställa nivån för undanröjande av skada behandlades i skälen 75–78. Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftades slutsatserna i skälen 138–141 i förordningen om provisorisk tull.

2.   Slutgiltiga åtgärder

Slutgiltiga åtgärder

| (155) | Med tanke på de slutsatser som nåtts beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse samt i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas på import av den berörda produkten på skademarginalens nivå i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(155)

Med tanke på de slutsatser som nåtts beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse samt i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas på import av den berörda produkten på skademarginalens nivå i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (156) | På grundval av det ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:








  Företag | Skademarginal (%) | Dumpningsmarginal (%) | Slutgiltig antidumpningstull (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd | 29,2 | 45,4 | 29,2 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd | 54,9 | 103,8 | 54,9 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd | 44,6 | 39,9 | 39,9 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | 48,2 | 92,9 | 48,2 |
| Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd | 41,4 | 52,3 | 41,4 |
| Övriga samarbetsvilliga tillverkare | 45,6 | 73,6 | 45,6 |
| Alla övriga tillverkare | 54,9 | 103,8 | 54,9 |

(156)

På grundval av det ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Skademarginal (%)

Dumpningsmarginal (%)

Slutgiltig antidumpningstull (%)

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

29,2

45,4

29,2

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd

54,9

103,8

54,9

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

44,6

39,9

39,9

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

48,2

92,9

48,2

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd

41,4

52,3

41,4

Övriga samarbetsvilliga tillverkare

45,6

73,6

45,6

Alla övriga tillverkare

54,9

103,8

54,9

| (157) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i de berörda länderna och har tillverkats av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(157)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i de berörda länderna och har tillverkats av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (158) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (6). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(158)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (6). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

6

Europeiska unionens officiella tidning

| (159) | För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av skillnaden i tullsatser krävs särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella utjämningstullarna. De företag som har individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura bör bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(159)

För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av skillnaden i tullsatser krävs särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella utjämningstullarna. De företag som har individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura bör bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (160) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(160)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

3.   Slutgiltigt uttag av provisorisk tull

Slutgiltigt uttag av provisorisk tull

| (161) | Med tanke på de dumpningsmarginaler som konstaterats och nivån på den skada som vållats unionsindustrin, bör de belopp som säkrats genom den provisoriska antidumpningstullen som införts genom förordningen om provisorisk tull, tas ut slutgiltigt i samma utsträckning som beloppen i den slutgiltiga antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(161)

Med tanke på de dumpningsmarginaler som konstaterats och nivån på den skada som vållats unionsindustrin, bör de belopp som säkrats genom den provisoriska antidumpningstullen som införts genom förordningen om provisorisk tull, tas ut slutgiltigt i samma utsträckning som beloppen i den slutgiltiga antidumpningstullen.

| (162) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(162)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs på importer av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål) med runt tvärsnitt med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 and 7304 59 99 (Taric-nummer 7304299090) med ursprung i Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig antidumpningstull (%) | Taric tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd | 29,2 | C171 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd | 54,9 | C172 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd | 39,9 | C173 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | 48,2 | C174 |
| Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd | 41,4 | C204 |
| Företag som förtecknas i bilagan | 45,6 | C998 |
| Alla övriga tillverkare | 54,9 | C999 |

Företag

Slutgiltig antidumpningstull (%)

Taric tilläggsnummer

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

29,2

C171

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd

54,9

C172

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

39,9

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

48,2

C174

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd

41,4

C204

Företag som förtecknas i bilagan

45,6

C998

Alla övriga tillverkare

54,9

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse:
  ”Jag intygar härmed att den (mängd) (berörd produkt) som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i [det berörda landet]. Jag intygar att den information som lämnas i denna faktura är fullständig och korrekt.”
  Om ingen sådan faktura uppvisas, ska tullsatsen för alla övriga företag tillämpas. Detta krav ska inte tillämpas på tullar som säkrats genom de provisoriska antidumpningstullar som föreskrivs i genomförandeförordning (EU) 2016/1977.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Om en exporterande tillverkare i Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen om att företaget

| i) | inte exporterade de varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i Kina under undersökningsperioden (1 januari–31 december 2015), |
| --- | --- |

i)

inte exporterade de varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i Kina under undersökningsperioden (1 januari–31 december 2015),

| ii) | inte är närstående någon exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och att |
| --- | --- |

ii)

inte är närstående någon exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och att

| iii) | tillverkaren antingen faktiskt exporterat de aktuella varorna eller åtagit sig en oåterkallelig avtalsenlig förpliktelse om att exportera en betydande mängd till unionen efter undersökningsperiodens utgång, |
| --- | --- |

iii)

tillverkaren antingen faktiskt exporterat de aktuella varorna eller åtagit sig en oåterkallelig avtalsenlig förpliktelse om att exportera en betydande mängd till unionen efter undersökningsperiodens utgång,

kan artikel 1.2 ändras genom att den nya exporterande tillverkaren läggs till i förteckningen i bilagan.

Artikel 3

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt genomförandeförordning (EU) 2016/1977 ska tas ut slutgiltigt. De belopp för vilka säkerhet ställts och som överskrider de slutgiltiga antidumpningstullsatserna ska frisläppas.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1977 av den 11 november 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 305, 12.11.2016, s. 1).

2

(3)  Kromiumhalt högre än eller lika med 0,5 % och lägre än 7 %, kromiumhalt högre än eller lika med 7 % och lägre än 10,5 %. Dessa produkttyper identifierades i tabellen för produktkontrollnummer som kategorierna 4 och 5 enligt den första siffran i tabellen.

3

(4)  Mål C-595/11: EUT C 164, 8.6.2013, s. 6.

4

(5)  WTO, report of the Appellate Body, AB-2015-7, WT/DS397/AB/RW, 18 januari 2016.

5

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.

6

---

BILAGA

Folkrepubliken Kinas samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i stickprovet:

| Företag | Taric tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd | C998 |
| TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |

Företag

Taric tilläggsnummer

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd

C998

TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

---

| 12.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/26

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/805

av den 11 maj 2017

om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet flazasulfuron i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 20.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens direktiv 2004/30/EG (2) togs flazasulfuron upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens direktiv 2004/30/EG (2) togs flazasulfuron upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3).

| (2) | Verksamma ämnen som tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Verksamma ämnen som tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4).

| (3) | Godkännandet av det verksamma ämnet flazasulfuron enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 januari 2018. |
| --- | --- |

(3)

Godkännandet av det verksamma ämnet flazasulfuron enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 januari 2018.

| (4) | En ansökan om förnyat godkännande av flazasulfuron lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tid som föreskrivs i den artikeln. |
| --- | --- |

(4)

En ansökan om förnyat godkännande av flazasulfuron lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tid som föreskrivs i den artikeln.

| (5) | Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig.

| (6) | Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 14 augusti 2015. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 14 augusti 2015.

| (7) | Myndigheten skickade den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheten skickade den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten.

| (8) | Den 10 augusti 2016 meddelade myndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida flazasulfuron kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Kommissionen lade fram utkastet till rapporten om förnyelse av godkännandet av flazasulfuron till ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 6 oktober 2016. |
| --- | --- |

(8)

Den 10 augusti 2016 meddelade myndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida flazasulfuron kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Kommissionen lade fram utkastet till rapporten om förnyelse av godkännandet av flazasulfuron till ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 6 oktober 2016.

| (9) | Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller flazasulfuron. Godkännandet av flazasulfuron bör därför förnyas. |
| --- | --- |

(9)

Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller flazasulfuron. Godkännandet av flazasulfuron bör därför förnyas.

| (10) | Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av flazasulfuron bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller flazasulfuron får godkännas. Begränsningen till användning endast som herbicid bör därför inte bibehållas. |
| --- | --- |

(10)

Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av flazasulfuron bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller flazasulfuron får godkännas. Begränsningen till användning endast som herbicid bör därför inte bibehållas.

| (11) | I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. Främst bör ytterligare bekräftande uppgifter begäras. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. Främst bör ytterligare bekräftande uppgifter begäras.

| (12) | I enlighet med artikel 20.3 i förordning (EG) nr 1107/2009, jämförd med artikel 13.4 i samma förordning, bör bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 20.3 i förordning (EG) nr 1107/2009, jämförd med artikel 13.4 i samma förordning, bör bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ändras i enlighet med detta.

| (13) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2016 (7) förlängdes godkännandeperioden för flazasulfuron till den 31 januari 2018 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandet för ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om förnyelse har fattats innan denna förlängda godkännandeperiod löper ut bör den här förordningen tillämpas från och med den 1 augusti 2017. |
| --- | --- |

(13)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2016 (7) förlängdes godkännandeperioden för flazasulfuron till den 31 januari 2018 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandet för ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om förnyelse har fattats innan denna förlängda godkännandeperiod löper ut bör den här förordningen tillämpas från och med den 1 augusti 2017.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förnyelse av godkännandet av verksamt ämne

Godkännandet av det verksamma ämnet flazasulfuron enligt specifikationen i bilaga I förnyas under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 augusti 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2004/30/EG av den 10 mars 2004 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa bensoesyra, flazasulfuron och pyraklostrobin som verksamma ämnen (EUT L 77, 13.3.2004, s. 50).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 14(2016):9, artikelnr 4575, s. 24. Tillgänglig på www.efsa.europa.eu.

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2016 av den 17 november 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena acetamiprid, bensoesyra, flazasulfuron, mekoprop-P, mepanipyrim, mesosulfuron, propineb, propoxykarbazon, propyzamid, propikonazol, Pseudomonas chlororaphis stam: MA 342, pyraklostrobin, kinoxifen, tiakloprid, tiram, ziram, zoxamid (EUT L 312, 18.11.2016, s. 21).

7

---

BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flazasulfuron
  CAS-nr 104040-78-0
  CIPAC-nr 595 | 1-(4,6-dimetoxipyrimidin-2-yl)-3-(3-trifluorometyl-2-pyridylsulfonyl)urea | ≥ 960 g/kg | 1 augusti 2017 | 31 juli 2032 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i rapporten om förnyelse av flazasulfuron, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Skyddet av vattenlevande växter. |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

Flazasulfuron

CAS-nr 104040-78-0

CIPAC-nr 595

1-(4,6-dimetoxipyrimidin-2-yl)-3-(3-trifluorometyl-2-pyridylsulfonyl)urea

≥ 960 g/kg

1 augusti 2017

31 juli 2032

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i rapporten om förnyelse av flazasulfuron, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Skyddet av vattenlevande växter.

| — | Skyddet av landlevande växter som inte är målarter. |
| --- | --- |

—

Skyddet av landlevande växter som inte är målarter.

| — | Skyddet av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden. |
| --- | --- |

—

Skyddet av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Sökanden ska till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten inkomma med bekräftande uppgifter om effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i drickvatten inom två år från det att kommissionen offentliggjort en vägledning om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

---

BILAGA II

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del A ska post 80 om flazasulfuron utgå. |
| --- | --- |

1.

I del A ska post 80 om flazasulfuron utgå.

| 2. | I del B ska post 108 läggas till:











  Nummer | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”108 | Flazasulfuron
  CAS-nr 104040-78-0
  CIPAC-nr 595 | 1-(4,6-dimetoxipyrimidin-2-yl)-3-(3-trifluorometyl-2-pyridylsulfonyl)urea | ≥ 960 g/kg | 1 augusti 2017 | 31 juli 2032 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i rapporten om förnyelse av flazasulfuron, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Skyddet av vattenlevande växter. |

2.

I del B ska post 108 läggas till:

Nummer

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”108

Flazasulfuron

CAS-nr 104040-78-0

CIPAC-nr 595

1-(4,6-dimetoxipyrimidin-2-yl)-3-(3-trifluorometyl-2-pyridylsulfonyl)urea

≥ 960 g/kg

1 augusti 2017

31 juli 2032

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i rapporten om förnyelse av flazasulfuron, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Skyddet av vattenlevande växter.

| — | Skyddet av landlevande växter som inte är målarter. |
| --- | --- |

—

Skyddet av landlevande växter som inte är målarter.

| — | Skyddet av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden. |
| --- | --- |

—

Skyddet av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Sökanden ska till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten inkomma med bekräftande uppgifter om effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i drickvatten inom två år från det att kommissionen offentliggjort en vägledning om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

---

| 12.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/806

av den 11 maj 2017

om godkännande av Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 som ett verksamt ämne med låg risk i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 22.1 jämförd med artikel 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 7.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 tog Frankrike den 19 juni 2013 emot en ansökan från Novozymes Biologicals France om godkännande av det verksamma ämnet Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 7.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 tog Frankrike den 19 juni 2013 emot en ansökan från Novozymes Biologicals France om godkännande av det verksamma ämnet Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24.

| (2) | I enlighet med artikel 9.3 i den förordningen meddelade den rapporterande medlemsstaten Frankrike sökanden, övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) den 4 september 2013 att ansökan kan prövas. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 9.3 i den förordningen meddelade den rapporterande medlemsstaten Frankrike sökanden, övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) den 4 september 2013 att ansökan kan prövas.

| (3) | Den 13 april 2015 överlämnade den rapporterande medlemsstaten ett utkast till bedömningsrapport till kommissionen, med en kopia till myndigheten, i vilken det görs en bedömning av om det verksamma ämnet kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(3)

Den 13 april 2015 överlämnade den rapporterande medlemsstaten ett utkast till bedömningsrapport till kommissionen, med en kopia till myndigheten, i vilken det görs en bedömning av om det verksamma ämnet kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (4) | Myndigheten följde bestämmelserna i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1107/2009. I enlighet med artikel 12.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 krävde myndigheten att sökanden skulle lämna kompletterande information till medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten. Den rapporterande medlemsstaten lämnade en bedömning av den kompletterande informationen till myndigheten i form av ett uppdaterat utkast till bedömningsrapport den 22 februari 2016. |
| --- | --- |

(4)

Myndigheten följde bestämmelserna i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1107/2009. I enlighet med artikel 12.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 krävde myndigheten att sökanden skulle lämna kompletterande information till medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten. Den rapporterande medlemsstaten lämnade en bedömning av den kompletterande informationen till myndigheten i form av ett uppdaterat utkast till bedömningsrapport den 22 februari 2016.

| (5) | Den 10 maj 2016 meddelade myndigheten sökanden, medlemsstaterna och kommissionen sin slutsats (2) om huruvida det verksamma ämnet Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Myndigheten gjorde sin slutsats tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(5)

Den 10 maj 2016 meddelade myndigheten sökanden, medlemsstaterna och kommissionen sin slutsats (2) om huruvida det verksamma ämnet Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Myndigheten gjorde sin slutsats tillgänglig för allmänheten.

| (6) | Den 6 oktober 2016 lade kommissionen fram granskningsrapporten om Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder tillsammans med ett utkast till förordning där det föreskrivs att Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 ska godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Den 6 oktober 2016 lade kommissionen fram granskningsrapporten om Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder tillsammans med ett utkast till förordning där det föreskrivs att Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 ska godkännas.

| (7) | Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på granskningsrapporten. |
| --- | --- |

(7)

Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på granskningsrapporten.

| (8) | Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet, särskilt när det gäller den användning som undersökts och som beskrivs i granskningsrapporten. Kriterierna för godkännande anses därför vara uppfyllda. Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(8)

Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet, särskilt när det gäller den användning som undersökts och som beskrivs i granskningsrapporten. Kriterierna för godkännande anses därför vara uppfyllda. Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 bör därför godkännas.

| (9) | Kommissionen fann vidare att Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 är ett verksamt ämne med låg risk enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 1107/2009. Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 är inte ett ämne med farliga egenskaper och uppfyller villkoren i punkt 5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009. Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 är en stam av vild typ som förekommer naturligt i miljön. Viruset är inte patogent för människor eller djur. Den ytterligare exponering som människor, djur och miljön utsätts för genom den användning som godkänns enligt förordning (EG) 1107/2009 förväntas vara försumbar jämfört med förväntad exponering i realistiska naturliga situationer. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen fann vidare att Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 är ett verksamt ämne med låg risk enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 1107/2009. Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 är inte ett ämne med farliga egenskaper och uppfyller villkoren i punkt 5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009. Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 är en stam av vild typ som förekommer naturligt i miljön. Viruset är inte patogent för människor eller djur. Den ytterligare exponering som människor, djur och miljön utsätts för genom den användning som godkänns enligt förordning (EG) 1107/2009 förväntas vara försumbar jämfört med förväntad exponering i realistiska naturliga situationer.

| (10) | Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 bör därför godkännas som ett ämne med låg risk för en period av 15 år. |
| --- | --- |

(10)

Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 bör därför godkännas som ett ämne med låg risk för en period av 15 år.

| (11) | I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor.

| (12) | I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (3) ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (3) ändras i enlighet med detta.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av verksamt ämne

Det verksamma ämnet Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24 enligt specifikationen i bilaga I godkänns under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Bacillus amyloliquefaciens

Artikel 2

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Efsa (Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet), 2016. ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Bacillus amyloliquefaciens strain FZB24.”
  EFSA Journal, vol. 14(2016):6, artikelnr 4494, [18 s.], doi:10.2903/j.efsa.2016.4494.

2

Bacillus amyloliquefaciens

EFSA Journal

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

3

---

BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24
  Referensnummer i Deutsche Sammlung von Mikroorganismen (DSM), Tyskland: 10271
  Referensnummer i Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL), Förenta staterna: B-50304 | Ej tillämpligt | Lägsta koncentration:
  2 × 1014 CFU/kg | 1 juni 2017 | 1 juni 2032 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Specifikationen av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt, inklusive fullständig beskrivning av föroreningar och metaboliter. |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24

Referensnummer i Deutsche Sammlung von Mikroorganismen (DSM), Tyskland: 10271

Referensnummer i Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL), Förenta staterna: B-50304

Ej tillämpligt

Lägsta koncentration:

2 × 1014 CFU/kg

1 juni 2017

1 juni 2032

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Specifikationen av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt, inklusive fullständig beskrivning av föroreningar och metaboliter.

| — | Skyddet av de personer som hanterar medlet, med tanke på att mikroorganismer betraktas som potentiellt sensibiliserande. |
| --- | --- |

—

Skyddet av de personer som hanterar medlet, med tanke på att mikroorganismer betraktas som potentiellt sensibiliserande.

Producenten ska säkerställa strikt bevaring av miljöförhållanden och analyser av kvalitetskontrollen under tillverkningsprocessen.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

---

BILAGA II

I del D i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska följande post läggas till:

| | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”10 | Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24
  Referensnummer i Deutsche Sammlung von Mikroorganismen (DSM), Tyskland: 10271
  Referensnummer i Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL), Förenta staterna: B-50304 | Ej tillämpligt | Lägsta koncentration:
  2 × 1014 CFU/kg | 1 juni 2017 | 1 juni 2032 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Specifikationen av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt, inklusive fullständig beskrivning av föroreningar och metaboliter. |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”10

Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24

Referensnummer i Deutsche Sammlung von Mikroorganismen (DSM), Tyskland: 10271

Referensnummer i Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL), Förenta staterna: B-50304

Ej tillämpligt

Lägsta koncentration:

2 × 1014 CFU/kg

1 juni 2017

1 juni 2032

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om Bacillus amyloliquefaciens stam FZB24, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Specifikationen av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt, inklusive fullständig beskrivning av föroreningar och metaboliter.

| — | Skyddet av de personer som hanterar medlet, med tanke på att mikroorganismer betraktas som potentiellt sensibiliserande. |
| --- | --- |

—

Skyddet av de personer som hanterar medlet, med tanke på att mikroorganismer betraktas som potentiellt sensibiliserande.

Producenten ska säkerställa strikt bevaring av miljöförhållanden och analyser av kvalitetskontrollen under tillverkningsprocessen.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

1

---

| 12.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/35 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/807

av den 11 maj 2017

om undantag från genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 vad gäller sista inlämningsdag för den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk, sista dag för meddelande om ändringar av den samlade ansökan eller stödanspråk och sista dag för ansökningar om tilldelning av stödrättigheter eller ökning av stödrättigheters värde inom ramen för ordningen för grundstöd för år 2017

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 78 första stycket led b och andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 (2) fastställer sista inlämningsdag för den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk, sista dag för meddelande om ändringar av den samlade ansökan eller stödanspråk och sista dag för ansökningar om tilldelning av stödrättigheter eller ökning av stödrättigheters värde inom ramen för ordningen för grundstöd. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 (2) fastställer sista inlämningsdag för den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk, sista dag för meddelande om ändringar av den samlade ansökan eller stödanspråk och sista dag för ansökningar om tilldelning av stödrättigheter eller ökning av stödrättigheters värde inom ramen för ordningen för grundstöd.

| (2) | Flera medlemsstater håller på att genomföra ändringar i sina administrativa system för direktstöd, vilket bland annat innebär strukturella förändringar i systemen för identifiering av jordbruksskiften och omorganisering av informationstekniksystemen. Dessa förändringar sammanfaller med ett viktigt steg i införandet av den obligatoriska geospatiala ansökan. Följden har blivit att det har uppstått administrativa svårigheter i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Flera medlemsstater håller på att genomföra ändringar i sina administrativa system för direktstöd, vilket bland annat innebär strukturella förändringar i systemen för identifiering av jordbruksskiften och omorganisering av informationstekniksystemen. Dessa förändringar sammanfaller med ett viktigt steg i införandet av den obligatoriska geospatiala ansökan. Följden har blivit att det har uppstått administrativa svårigheter i dessa medlemsstater.

| (3) | Denna situation har inverkat på stödmottagarnas möjligheter att lämna in den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk, ansökningar om tilldelning av stödrättigheter eller ökning av stödrättigheters värde inom ramen för ordningen för grundstöd inom de tidsfrister som fastställs i artiklarna 13.1 och 22.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014. |
| --- | --- |

(3)

Denna situation har inverkat på stödmottagarnas möjligheter att lämna in den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk, ansökningar om tilldelning av stödrättigheter eller ökning av stödrättigheters värde inom ramen för ordningen för grundstöd inom de tidsfrister som fastställs i artiklarna 13.1 och 22.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014.

| (4) | Med hänsyn till denna situation är det lämpligt att föreskriva ett undantag från artiklarna 13.1 och 22.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 som tillåter medlemsstaterna att för år 2017 fastställa en sista dag för inlämning av den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk, ansökningar om tilldelning av stödrättigheter eller ökning av stödrättigheters värde inom ramen för ordningen för grundstöd, som infaller efter den dag som fastställs i de artiklarna. Eftersom de dagar och tidsperioder som artiklarna 11.4, 15.2 och 15.2a i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 hänvisar till är kopplade till den sista dag som fastställs i artikel 13.1 i den förordningen, bör ett liknande undantag föreskrivas för resultatet av de preliminära kontrollerna och om meddelandet om ändringar av den samlade ansökan eller stödanspråk. |
| --- | --- |

(4)

Med hänsyn till denna situation är det lämpligt att föreskriva ett undantag från artiklarna 13.1 och 22.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 som tillåter medlemsstaterna att för år 2017 fastställa en sista dag för inlämning av den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk, ansökningar om tilldelning av stödrättigheter eller ökning av stödrättigheters värde inom ramen för ordningen för grundstöd, som infaller efter den dag som fastställs i de artiklarna. Eftersom de dagar och tidsperioder som artiklarna 11.4, 15.2 och 15.2a i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 hänvisar till är kopplade till den sista dag som fastställs i artikel 13.1 i den förordningen, bör ett liknande undantag föreskrivas för resultatet av de preliminära kontrollerna och om meddelandet om ändringar av den samlade ansökan eller stödanspråk.

| (5) | Eftersom dessa undantag bör omfatta den samlade ansökan, stödansökningar och stödanspråk, ändringar av den samlade ansökan eller stödanspråk och ansökningar om tilldelning av stödrättigheter för år 2017, är det lämpligt att denna förordning tillämpas på ansökningar och stödanspråk som rör år 2017. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom dessa undantag bör omfatta den samlade ansökan, stödansökningar och stödanspråk, ändringar av den samlade ansökan eller stödanspråk och ansökningar om tilldelning av stödrättigheter för år 2017, är det lämpligt att denna förordning tillämpas på ansökningar och stödanspråk som rör år 2017.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd och landsbygdsutvecklingskommittén. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd och landsbygdsutvecklingskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom undantag från artikel 13.1 första stycket i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 ska för år 2017 den sista dag för inlämning av den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk som ska fastställas av medlemsstaterna inte infalla senare än den 15 juni.

Artikel 2

Genom undantag från artikel 15.2 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 och i det fall medlemsstaterna utnyttjar undantaget som föreskrivs i artikel 1 i denna förordning, ska för år 2017 de ändringar som görs av den samlade ansökan eller stödanspråk i enlighet med artikel 15.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 meddelas till behörig myndighet senast den 15 juni.

Artikel 3

Dessa undantag som avses i artikel 1 och artikel 2 ska även tillämpas i de berörda medlemsstaterna vid beräkning av de tidsperioder på 26, 35 respektive 10 kalenderdagar efter sista dagen för inlämning av den samlade ansökan, stödansökan eller stödanspråket och sista dag för meddelande om ändringar som avses i artiklarna 11.4 och 15.2a i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014.

Artikel 4

Genom undantag från artikel 22.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014, ska för år 2017 den dag som medlemsstaterna fastställer för inlämning av ansökningar om tilldelning av stödrättigheter eller ökning av stödrättigheters värde inom ramen för ordningen för grundstöd inte infalla senare än den 15 juni.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas på ansökningar och stödanspråk som gäller år 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor (EUT L 227, 31.7.2014, s. 69).

2

---

| 12.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/37 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/37

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/808

av den 11 maj 2017

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 maj 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | EG | 176,8 |
| MA | 99,1 |
| TN | 158,2 |
| TR | 93,0 |
| ZZ | 131,8 |
| 0707 00 05 | MA | 79,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 103,1 |
| 0709 93 10 | TR | 140,7 |
| ZZ | 140,7 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 51,8 |
| MA | 57,9 |
| ZZ | 54,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,0 |
| ZA | 147,3 |
| ZZ | 106,2 |
| 0808 10 80 | AR | 106,8 |
| BR | 115,8 |
| CL | 109,0 |
| CN | 145,5 |
| NZ | 146,8 |
| US | 111,3 |
| ZA | 96,5 |
| ZZ | 118,8 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

EG

176,8

MA

99,1

TN

158,2

TR

93,0

ZZ

131,8

0707 00 05

MA

79,4

TR

126,8

ZZ

103,1

0709 93 10

TR

140,7

ZZ

140,7

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

51,8

MA

57,9

ZZ

54,9

0805 50 10

TR

65,0

ZA

147,3

ZZ

106,2

0808 10 80

AR

106,8

BR

115,8

CL

109,0

CN

145,5

NZ

146,8

US

111,3

ZA

96,5

ZZ

118,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 12.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/39

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2017/809

av den 11 maj 2017

till stöd för genomförande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 26.2 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, vars kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder mot sådan spridning som måste vidtas såväl i unionen som i tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, vars kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder mot sådan spridning som måste vidtas såväl i unionen som i tredjeländer.

| (2) | Unionen genomför aktivt denna strategi och ger verkan åt de åtgärder som förtecknas i kapitel III i denna, särskilt genom att frigöra finansiella medel till särskilda projekt som drivs av multilaterala institutioner, genom att förse behövande stater med tekniskt stöd och sakkunskap avseende ett brett spektrum av icke-spridningsåtgärder och genom att främja Förenta nationernas (FN) säkerhetsråds roll. |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför aktivt denna strategi och ger verkan åt de åtgärder som förtecknas i kapitel III i denna, särskilt genom att frigöra finansiella medel till särskilda projekt som drivs av multilaterala institutioner, genom att förse behövande stater med tekniskt stöd och sakkunskap avseende ett brett spektrum av icke-spridningsåtgärder och genom att främja Förenta nationernas (FN) säkerhetsråds roll.

| (3) | Den 28 april 2004 antog FN:s säkerhetsråd resolution 1540 (2004) (nedan kallad resolution 1540 [2004]), som var det första internationella instrument som på ett integrerat och övergripande sätt behandlar massförstörelsevapen, bärare av dessa vapen och material med koppling till dessa. I resolution 1540 (2004) fastställdes bindande skyldigheter för alla stater som syftade till att förhindra och avhålla icke-statliga aktörer från att få tillgång till sådana vapen och sådant material. Vidare uppmanades staterna att lägga fram en rapport för den kommitté som säkerhetsrådet inrättat genom resolution 1540 (2004) (nedan kallad 1540-kommittén) om åtgärder de vidtagit eller ämnar vidta för att genomföra resolution 1540 (2004). |
| --- | --- |

(3)

Den 28 april 2004 antog FN:s säkerhetsråd resolution 1540 (2004) (nedan kallad resolution 1540 [2004]), som var det första internationella instrument som på ett integrerat och övergripande sätt behandlar massförstörelsevapen, bärare av dessa vapen och material med koppling till dessa. I resolution 1540 (2004) fastställdes bindande skyldigheter för alla stater som syftade till att förhindra och avhålla icke-statliga aktörer från att få tillgång till sådana vapen och sådant material. Vidare uppmanades staterna att lägga fram en rapport för den kommitté som säkerhetsrådet inrättat genom resolution 1540 (2004) (nedan kallad 1540-kommittén) om åtgärder de vidtagit eller ämnar vidta för att genomföra resolution 1540 (2004).

| (4) | Den 27 april 2006 antog FN:s säkerhetsråd resolution 1673 (2006) och beslutade att 1540-kommittén skulle intensifiera sina ansträngningar för att främja ett fullständigt genomförande av resolution 1540 (2004) genom arbetsprogram, utåtriktad verksamhet, stöd, dialog och samarbete. Det uppmanade även 1540-kommittén att tillsammans med stater och internationella, regionala och delregionala organisationer undersöka möjligheten att utbyta erfarenheter och lärdomar samt undersöka vilka befintliga program som skulle kunna underlätta genomförandet av resolution 1540 (2004). |
| --- | --- |

(4)

Den 27 april 2006 antog FN:s säkerhetsråd resolution 1673 (2006) och beslutade att 1540-kommittén skulle intensifiera sina ansträngningar för att främja ett fullständigt genomförande av resolution 1540 (2004) genom arbetsprogram, utåtriktad verksamhet, stöd, dialog och samarbete. Det uppmanade även 1540-kommittén att tillsammans med stater och internationella, regionala och delregionala organisationer undersöka möjligheten att utbyta erfarenheter och lärdomar samt undersöka vilka befintliga program som skulle kunna underlätta genomförandet av resolution 1540 (2004).

| (5) | Den 20 april 2011 antog FN:s säkerhetsråd resolution 1977 (2011) och beslutade att förlänga mandatet för 1540-kommittén med en period på tio år till och med den 25 april 2021. Det beslutade också att 1540-kommittén skulle fortsätta att intensifiera sina insatser för att främja alla staters fullständiga genomförande av resolution 1540 (2004), aktivt delta i att koppla samman erbjudanden och framställningar om stöd genom t.ex. besök på inbjudan av den berörda staten, stödmallar, handlingsplaner eller annan information som lämnats till 1540-kommittén och genomföra en övergripande översyn av läget för genomförandet av resolution 1540 (2004) före december 2016. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 april 2011 antog FN:s säkerhetsråd resolution 1977 (2011) och beslutade att förlänga mandatet för 1540-kommittén med en period på tio år till och med den 25 april 2021. Det beslutade också att 1540-kommittén skulle fortsätta att intensifiera sina insatser för att främja alla staters fullständiga genomförande av resolution 1540 (2004), aktivt delta i att koppla samman erbjudanden och framställningar om stöd genom t.ex. besök på inbjudan av den berörda staten, stödmallar, handlingsplaner eller annan information som lämnats till 1540-kommittén och genomföra en övergripande översyn av läget för genomförandet av resolution 1540 (2004) före december 2016.

| (6) | Den 15 december 2016 antog säkerhetsrådet enhälligt resolution 2325 (2016) och ställde sig därigenom bakom resultatet av den övergripande översyn av resolution 1540 (2004) som genomförts under 2016. I resolutionen uppmanas alla stater att stärka de nationella åtgärderna för genomförande av resolution 1540 (2004); där efterlyses också ett ökat stöd till uppbyggnad av staternas kapacitet i detta avseende, bland annat genom frivilliga bidrag, samt ett fördjupat samarbete mellan intressenter, civilsamhället och universitet. |
| --- | --- |

(6)

Den 15 december 2016 antog säkerhetsrådet enhälligt resolution 2325 (2016) och ställde sig därigenom bakom resultatet av den övergripande översyn av resolution 1540 (2004) som genomförts under 2016. I resolutionen uppmanas alla stater att stärka de nationella åtgärderna för genomförande av resolution 1540 (2004); där efterlyses också ett ökat stöd till uppbyggnad av staternas kapacitet i detta avseende, bland annat genom frivilliga bidrag, samt ett fördjupat samarbete mellan intressenter, civilsamhället och universitet.

| (7) | Genomförandet av rådets gemensamma åtgärd 2006/419/Gusp (1), rådets gemensamma åtgärd 2008/368/Gusp (2) och rådets beslut 2013/391/Gusp (3) bidrog till en kraftig minskning av antalet icke-rapporterande stater och av antalet stater som inte lämnat kompletterande information som 1540-kommittén begärt efter att dessa lämnat in ofullständiga rapporter. |
| --- | --- |

(7)

Genomförandet av rådets gemensamma åtgärd 2006/419/Gusp (1), rådets gemensamma åtgärd 2008/368/Gusp (2) och rådets beslut 2013/391/Gusp (3) bidrog till en kraftig minskning av antalet icke-rapporterande stater och av antalet stater som inte lämnat kompletterande information som 1540-kommittén begärt efter att dessa lämnat in ofullständiga rapporter.

| (8) | FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda), som är ansvarigt för att förse 1540-kommittén och dess expertgrupp med praktiskt och logistiskt stöd, bör anförtros det tekniska genomförandet av de projekt som ska genomföras enligt detta beslut. |
| --- | --- |

(8)

FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda), som är ansvarigt för att förse 1540-kommittén och dess expertgrupp med praktiskt och logistiskt stöd, bör anförtros det tekniska genomförandet av de projekt som ska genomföras enligt detta beslut.

| (9) | Detta beslut bör genomföras i enlighet med det finansiella och administrativa ramavtal som kommissionen ingått med FN angående förvaltningen av unionens ekonomiska bidrag till program eller projekt som administreras av FN. |
| --- | --- |

(9)

Detta beslut bör genomföras i enlighet med det finansiella och administrativa ramavtal som kommissionen ingått med FN angående förvaltningen av unionens ekonomiska bidrag till program eller projekt som administreras av FN.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I enlighet med EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad EU-strategin), som har som mål att främja FN:s säkerhetsråds roll och stärka dess sakkunskap inför utmaningarna med avseende på spridning, ska unionen ytterligare stödja genomförandet av Förenta nationernas säkerhetsråds resolutioner 1540 (2004) och 1977 (2011) (nedan kallade resolution 1540 [2004] respektive resolution 1977 [2011]).

2.   Projekten till stöd för resolution 1540 (2004), som motsvarar åtgärder i linje med EU-strategin, ska bestå av delregionala workshoppar, besök i länder, möten, evenemang, utbildnings- och PR-insatser.

3.   Projektens mål ska vara att

| — | stärka relevanta nationella och regionala insatser och resurser, främst genom utbildning, kapacitetsuppbyggnad och underlättande av stöd i nära samordning med andra unionsprogram och andra aktörer som medverkar i genomförandet av resolution 1540 (2004), för att säkerställa synergier och komplementaritet, |
| --- | --- |

—

stärka relevanta nationella och regionala insatser och resurser, främst genom utbildning, kapacitetsuppbyggnad och underlättande av stöd i nära samordning med andra unionsprogram och andra aktörer som medverkar i genomförandet av resolution 1540 (2004), för att säkerställa synergier och komplementaritet,

| — | bidra till det praktiska genomförandet av särskilda rekommendationer i både 2009 års övergripande översyn av läget för genomförandet av resolution 1540 (2004) och resultatet av den övergripande översyn som genomförts under 2016, i synnerhet på områdena för tekniskt stöd, internationellt samarbete och höjande av allmänhetens medvetenhet, |
| --- | --- |

—

bidra till det praktiska genomförandet av särskilda rekommendationer i både 2009 års övergripande översyn av läget för genomförandet av resolution 1540 (2004) och resultatet av den övergripande översyn som genomförts under 2016, i synnerhet på områdena för tekniskt stöd, internationellt samarbete och höjande av allmänhetens medvetenhet,

| — | stödja utvecklingen av frivilliga nationella handlingsplaner avseende genomförandet av resolution 1540 (2004) på begäran av staterna, |
| --- | --- |

—

stödja utvecklingen av frivilliga nationella handlingsplaner avseende genomförandet av resolution 1540 (2004) på begäran av staterna,

| — | främja medverkan av relevanta aktörer från näringslivet och civilsamhället i genomförandet av resolution 1540 (2004). |
| --- | --- |

—

främja medverkan av relevanta aktörer från näringslivet och civilsamhället i genomförandet av resolution 1540 (2004).

4.   En närmare beskrivning av projekten finns i bilagan.

Artikel 2

1.   Den höga representanten ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Unoda ska sköta det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 i samarbete med Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Afrikanska unionen, Amerikanska samarbetsorganisationen och Arabförbundet, beroende på vad som är lämpligt. Unoda ska ingå ett avtal med OSSE angående överföringen av de medel som krävs för genomförandet av särskilda OSSE-projekt.

3.   Unoda ska stå för det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 på ansvar av och under överinseende av den höga representanten. Den höga representanten ska i detta syfte ingå lämpliga överenskommelser med Unoda.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som anges i artikel 1.2 ska vara 2 635 170,77 EUR. Hela projektets totala beräknade budget ska vara 2 672 770,77 EUR, som ska tillhandahållas genom medfinansiering från Europeiska unionens allmänna budget.

2.   De utgifter som ska finansieras med det belopp som fastställs i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med budgetförfaranden och budgetregler för Europeiska unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att de utgifter som avses i punkt 2 förvaltas korrekt. I detta syfte ska kommissionen ingå en finansieringsöverenskommelse med Unoda. I överenskommelsen ska det fastställas att Unoda ska säkerställa att unionens bidrag synliggörs på ett sätt som står i proportion till dess storlek. Det ska också fastställas att Unoda har det yttersta ansvaret gentemot kommissionen när det gäller det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska informera rådet om alla eventuella svårigheter i samband med detta och om dagen för ingåendet av finansieringsöverenskommelsen.

Artikel 4

Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter som utarbetats av Unoda. Dessa rapporter ska ligga till grund för rådets utvärdering. Kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av de projekt som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut ska upphöra att gälla 36 månader efter ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 eller sex månader efter dagen för antagandet om ingen finansieringsöverenskommelse har ingåtts inom denna period.

Utfärdat i Bryssel den 11 maj 2017.

På rådets vägnar

C. CARDONA

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma åtgärd 2006/419/Gusp av den 12 juni 2006 till stöd för genomförandet av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 165, 17.6.2006, s. 30).

1

(2)  Rådets gemensamma åtgärd 2008/368/Gusp av den 14 maj 2008 till stöd för genomförandet av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 127, 15.5.2008, s. 78).

2

(3)  Rådets beslut 2013/391/Gusp av den 22 juli 2013 till stöd för praktiskt genomförande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) när det gäller icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa (EUT L 198, 23.7.2013, s. 40).

3

---

BILAGA

1.   MÅL

Det övergripande målet för detta beslut är att främja genomförandet av resolutionerna 1540 (2004) och 1977 (2011) inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen genom särskilda åtgärder med följande mål: att stärka relevanta nationella och regionala insatser och kapacitet främst genom kapacitetsuppbyggnad och underlättande av stöd, att bidra till det praktiska genomförandet av särskilda rekommendationer i både 2009 års övergripande översyn av läget för genomförandet av resolution 1540 (2004) och resultatet av den övergripande översyn som genomförts under 2016, i synnerhet på områdena för tekniskt stöd, internationellt samarbete och höjande av allmänhetens medvetenhet.

2.   ÅTGÄRDER

2.1   Åtgärdernas mål

| — | Att stödja landspecifik och regional genomförandeverksamhet, inbegripet utveckling av frivilliga nationella handlingsplaner eller färdplaner avseende genomförandet av centrala krav i resolution 1540 (2004), utbildning av nationella experter, förstärkning av regionala/delregionala samordningsinsatser och annan verksamhet som är utformad för att främja en hållbar nationell och delregional genomförandeprocess. |
| --- | --- |

—

Att stödja landspecifik och regional genomförandeverksamhet, inbegripet utveckling av frivilliga nationella handlingsplaner eller färdplaner avseende genomförandet av centrala krav i resolution 1540 (2004), utbildning av nationella experter, förstärkning av regionala/delregionala samordningsinsatser och annan verksamhet som är utformad för att främja en hållbar nationell och delregional genomförandeprocess.

| — | Att främja och stödja universellrapportering, i enlighet med uppmaningen i resolution 1540 (2004). |
| --- | --- |

—

Att främja och stödja universellrapportering, i enlighet med uppmaningen i resolution 1540 (2004).

| — | Att stärka näringslivets och civilsamhällets roll i genomförandet av resolution 1540 (2004). |
| --- | --- |

—

Att stärka näringslivets och civilsamhällets roll i genomförandet av resolution 1540 (2004).

| — | Att öka medvetenheten bland beslutsfattare och företrädare för näringslivet och civilsamhället om vikten av att resolution 1540 (2004) genomförs. |
| --- | --- |

—

Att öka medvetenheten bland beslutsfattare och företrädare för näringslivet och civilsamhället om vikten av att resolution 1540 (2004) genomförs.

| — | Att förbättra det delregionala, regionala och internationella samarbetet angående genomförandet av resolution 1540 (2004), med vederbörlig hänsyn till den roll som 1540-kommittén och dess expertgrupp spelar och till kommitténs arbetsprogram. |
| --- | --- |

—

Att förbättra det delregionala, regionala och internationella samarbetet angående genomförandet av resolution 1540 (2004), med vederbörlig hänsyn till den roll som 1540-kommittén och dess expertgrupp spelar och till kommitténs arbetsprogram.

| — | Att bidra till uppnåendet av större synergier i internationella aktörers insatser för att genomföra resolution 1540 (2004), framför allt i OSSE-regionen. |
| --- | --- |

—

Att bidra till uppnåendet av större synergier i internationella aktörers insatser för att genomföra resolution 1540 (2004), framför allt i OSSE-regionen.

2.2   Beskrivning av åtgärderna

| a) | I nära samordning med 1540-kommittén kommer Unoda att besvara upp till sju framställningar om stöd från stater och därvid prioritera stater från OSSE-regionen, den afrikanska regionen, Gulfregionen och Mellanöstern. Det tillhandahållna stödet kommer vara utformat så att stater kan vidta ytterligare praktiska steg för att genomföra skyldigheterna i resolution 1540 (2004) på nationell nivå, varigenom staters framställningar om stöd till 1540-kommittén besvaras. Detta stöd kommer att komplettera 1540-kommitténs sammankopplande funktion men inte omfatta tillhandahållande eller anskaffning av teknisk utrustning. |
| --- | --- |

a)

I nära samordning med 1540-kommittén kommer Unoda att besvara upp till sju framställningar om stöd från stater och därvid prioritera stater från OSSE-regionen, den afrikanska regionen, Gulfregionen och Mellanöstern. Det tillhandahållna stödet kommer vara utformat så att stater kan vidta ytterligare praktiska steg för att genomföra skyldigheterna i resolution 1540 (2004) på nationell nivå, varigenom staters framställningar om stöd till 1540-kommittén besvaras. Detta stöd kommer att komplettera 1540-kommitténs sammankopplande funktion men inte omfatta tillhandahållande eller anskaffning av teknisk utrustning.

| b) | Unoda kommer att stödja insatser för att uppnå universell rapportering. Samtidigt som man i resolution 1540 (2004) uppmanar staterna att senast sex månader efter antagandet av resolutionen förelägga 1540-kommittén en första rapport om de steg de har tagit eller har för avsikt att ta för att genomföra resolutionen finns det fortfarande flera icke-rapporterande stater. I detta sammanhang kommer Unoda via sitt regionala centrum i Afrika (Unrec) respektive sitt regionala centrum i Asien och Stillahavsområdet (UNRCPD) och i nära samröre med Afrikanska unionen och Europeiska unionens relevanta regionala kompetenscentrum för motverkande av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära risker (nedan kallade EU:s kompetenscentrum för CBRN-området) att stödja upp till fem nationella eller regionala verksamheter som är särskilt inriktade på icke-rapporterande stater. |
| --- | --- |

b)

Unoda kommer att stödja insatser för att uppnå universell rapportering. Samtidigt som man i resolution 1540 (2004) uppmanar staterna att senast sex månader efter antagandet av resolutionen förelägga 1540-kommittén en första rapport om de steg de har tagit eller har för avsikt att ta för att genomföra resolutionen finns det fortfarande flera icke-rapporterande stater. I detta sammanhang kommer Unoda via sitt regionala centrum i Afrika (Unrec) respektive sitt regionala centrum i Asien och Stillahavsområdet (UNRCPD) och i nära samröre med Afrikanska unionen och Europeiska unionens relevanta regionala kompetenscentrum för motverkande av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära risker (nedan kallade EU:s kompetenscentrum för CBRN-området) att stödja upp till fem nationella eller regionala verksamheter som är särskilt inriktade på icke-rapporterande stater.

| c) | Dessutom kommer Unoda att stödja tre regionala/delregionala utbildningar för nationella kontaktpunkter som utses av stater för att samordna det nationella genomförandet av resolution 1540 (2004) och för att stödja utvecklingen av ett nätverk av kontaktpunkter samt förbättra deras kommunikation med 1540-kommittén. |
| --- | --- |

c)

Dessutom kommer Unoda att stödja tre regionala/delregionala utbildningar för nationella kontaktpunkter som utses av stater för att samordna det nationella genomförandet av resolution 1540 (2004) och för att stödja utvecklingen av ett nätverk av kontaktpunkter samt förbättra deras kommunikation med 1540-kommittén.

| d) | Unoda kommer att ge OSSE:s sekretariat i uppdrag att bland annat utarbeta en studie om hur man kan främja ytterligare synergier inom ramen för relevanta internationella aktörers insatser för att genomföra resolution 1540 (2004) i OSSE-regionen. |
| --- | --- |

d)

Unoda kommer att ge OSSE:s sekretariat i uppdrag att bland annat utarbeta en studie om hur man kan främja ytterligare synergier inom ramen för relevanta internationella aktörers insatser för att genomföra resolution 1540 (2004) i OSSE-regionen.

| e) | Unoda kommer att stödja upp till tre regionala näringslivskonferenser om resolution 1540 (2004). Sedan 2012 har Tysklands regering, med stöd från EU:s uppsökande program för produkter med dubbla användningsområden och Unoda, anordnat fyra konferenser i Wiesbaden för aktörer från näringslivet och civilsamhället för att uppmuntra näringslivets och den privata sektorns medverkan i genomförandet av resolution 1540 (2004). Ett av resultaten av den fjärde konferensen, som hölls i november 2015 i samarbete med 1540-kommittén, dess expertgrupp och Unoda, var en gemensam överenskommelse om att stärka den regionala strategin, dvs. att genomföra liknande konferenser i bland annat Asien, Latinamerika och OSSE-regionen. Framtida regionala konferenser för aktörer från näringslivet bör komplettera arbetet inom ramen för relevanta unionsprogram, t.ex. EU:s kompetenscentrum för CBRN-området och/eller EU:s exportkontrollprogram (EU P2P) för produkter med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

e)

Unoda kommer att stödja upp till tre regionala näringslivskonferenser om resolution 1540 (2004). Sedan 2012 har Tysklands regering, med stöd från EU:s uppsökande program för produkter med dubbla användningsområden och Unoda, anordnat fyra konferenser i Wiesbaden för aktörer från näringslivet och civilsamhället för att uppmuntra näringslivets och den privata sektorns medverkan i genomförandet av resolution 1540 (2004). Ett av resultaten av den fjärde konferensen, som hölls i november 2015 i samarbete med 1540-kommittén, dess expertgrupp och Unoda, var en gemensam överenskommelse om att stärka den regionala strategin, dvs. att genomföra liknande konferenser i bland annat Asien, Latinamerika och OSSE-regionen. Framtida regionala konferenser för aktörer från näringslivet bör komplettera arbetet inom ramen för relevanta unionsprogram, t.ex. EU:s kompetenscentrum för CBRN-området och/eller EU:s exportkontrollprogram (EU P2P) för produkter med dubbla användningsområden.

| f) | Unoda kommer att organisera eller stödja workshoppar för civilsamhällets, universitetens och näringslivets företrädare med inriktning på det praktiska genomförandet av 2016 års övergripande översyn av läget för genomförandet av resolution 1540 (2004). I detta sammanhang kommer Unoda att stödja att nationella tjänstemän från stater som begär stöd deltar i utbildningar och annan kapacitetsuppbyggande verksamhet. |
| --- | --- |

f)

Unoda kommer att organisera eller stödja workshoppar för civilsamhällets, universitetens och näringslivets företrädare med inriktning på det praktiska genomförandet av 2016 års övergripande översyn av läget för genomförandet av resolution 1540 (2004). I detta sammanhang kommer Unoda att stödja att nationella tjänstemän från stater som begär stöd deltar i utbildningar och annan kapacitetsuppbyggande verksamhet.

Unoda kommer på lämpligt sätt att eftersträva synergier med den verksamhet som bedrivs av andra aktörer som medverkar i genomförandet av resolution 1540 (2004), EU:s regionala kompetenscentrum för CBRN-området samt andra unionssponsrade program på detta område.

2.3   Åtgärdernas resultat

Förbättrat genomförande av resolution 1540 (2004) genom ytterligare åtgärder som ska vidtas av staterna på väg mot dess fullständiga genomförande; utvecklande av effektiva och realistiska nationella handlingsplaner och färdplaner för genomförandet av de centrala kraven i den resolutionen; stärkta regionala och delregionala samordnade strategier för genomförandet av resolution 1540 (2004); och upprättandet av effektiva partnerskap mellan deltagande länder och stödgivare.

Ett större antal första rapporter från stater som ännu inte har lämnat in sin första nationella rapport om genomförandet av resolution 1540 (2004).

Större medverkan av företrädare för näringslivet och civilsamhället i internationella, regionala och nationella insatser för genomförandet av resolution 1540 (2004).

Ökad medvetenhet bland allmänheten om betydelsen av ett fullständigt genomförande av resolution 1540 (2004) och resultaten av de övergripande översynerna från 2009 och 2016.

3.   PARTNER FÖR ÅTGÄRDERNA

I nära samordning med 1540-kommittén kommer Unoda att fortsätta att utveckla ändamålsenliga partnerskap med relevanta regionala organisationer, framför allt OSSE, Afrikanska unionen och Arabförbundet, samt med EU:s kompetenscentrum för CBRN-området, som får ekonomiskt stöd från Europeiska kommissionen och genomförs gemensamt av gemensamma forskningscentrumet (JRC) och FN:s institut för interregional juridisk forskning (Unicri).

När det gäller projekt i OSSE-regionen ska Unoda ingå ett avtal med OSSE om överföring av de medel som krävs för genomförandet av dessa projekt och därigenom fullt ut utnyttja samförståndsavtalet om gemensamt genomförande av projekt om icke-spridning av massförstörelsevapen som Unoda och OSSE:s sekretariat ingick 2011.

Unoda kommer också att upprätthålla sitt samarbete med andra internationella organisationer och organ, inbegripet Internationella atomenergiorganet (IAEA), Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW), Världshälsoorganisationen (WHO), FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och Världsorganisationen för djurhälsa (OIE), för att säkerställa verkningsfulla synergier och undvika dubbelarbete.

4.   INTERAKTION MED UNIONSINSATSER

Mot bakgrund av regelbunden återkoppling från Unoda om dess verksamhet får unionen besluta att komplettera dessa insatser genom riktade diplomatiska åtgärder som syftar till att öka medvetenheten om genomförandet av nationella handlingsplaner och inlämningen av nationella rapporter.

5.   STÖDMOTTAGARE FÖR ÅTGÄRDERNA

| — | Stater, statstjänstemän. |
| --- | --- |

—

Stater, statstjänstemän.

| — | 1540-kommittén och andra FN-enheter. |
| --- | --- |

—

1540-kommittén och andra FN-enheter.

| — | Internationella, regionala och delregionala organisationer. |
| --- | --- |

—

Internationella, regionala och delregionala organisationer.

| — | Regeringar och organisationer som tillhandahåller och mottar tekniskt stöd enligt resolution 1540 (2004). |
| --- | --- |

—

Regeringar och organisationer som tillhandahåller och mottar tekniskt stöd enligt resolution 1540 (2004).

| — | Civilsamhället och näringslivet. |
| --- | --- |

—

Civilsamhället och näringslivet.

6.   PLATS

Unoda kommer att välja ut potentiella platser för möten, workshoppar och andra evenemang. De kriterier som används för att välja ut platserna kommer att inbegripa den vilja och det engagemang som den relevanta staten i en viss region har för att vara värd för evenemanget. Specifika platser för besök i länderna eller landspecifika åtgärder kommer att bero på inbjudningar från berörda stater och, i förekommande fall, på beslut från 1540-kommittén i enlighet med kommitténs arbetsprogram.

7.   VARAKTIGHET

Projektets totala uppskattade varaktighet är 36 månader.

---

| 12.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/45

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/810

av den 10 maj 2017

om ett undantag från ömsesidigt erkännande av det godkännande av en biocidprodukt innehållande borsyra som begärts av Frankrike i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

[delgivet med nr C(2017) 2935]

(Endast den franska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 37.2 b, och

av följande skäl:

| (1) | Företaget Rütgers Organics GmbH (nedan kallat sökanden) har lämnat in en fullständig ansökan till Frankrike om ömsesidigt erkännande av ett godkännande som Tyskland har beviljat för ett träskyddmedel innehållande det verksamma ämnet borsyra (nedan kallat produkten). Tyskland godkände produkten för förebyggande behandling utförd av yrkesmässiga användare mot rötsvampar, insekter samt termiter som är aktiva under jord och i döda träd. |
| --- | --- |

(1)

Företaget Rütgers Organics GmbH (nedan kallat sökanden) har lämnat in en fullständig ansökan till Frankrike om ömsesidigt erkännande av ett godkännande som Tyskland har beviljat för ett träskyddmedel innehållande det verksamma ämnet borsyra (nedan kallat produkten). Tyskland godkände produkten för förebyggande behandling utförd av yrkesmässiga användare mot rötsvampar, insekter samt termiter som är aktiva under jord och i döda träd.

| (2) | Borsyra klassificeras i enlighet med Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (2) som reproduktionstoxiskt i kategori 1B och uppfyller därför det uteslutningskriterium som avses i artikel 5.1 c i förordning (EU) nr 528/2012. I enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i den förordningen ska användandet av en biocidprodukt innehållande borsyra begränsas till medlemsstater där minst ett av de villkor som anges i den punkten är uppfyllt. |
| --- | --- |

(2)

Borsyra klassificeras i enlighet med Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (2) som reproduktionstoxiskt i kategori 1B och uppfyller därför det uteslutningskriterium som avses i artikel 5.1 c i förordning (EU) nr 528/2012. I enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i den förordningen ska användandet av en biocidprodukt innehållande borsyra begränsas till medlemsstater där minst ett av de villkor som anges i den punkten är uppfyllt.

| (3) | Frankrike ansåg att inga av villkoren i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 528/2012 var uppfyllda och informerade sökanden i enlighet med artikel 37.2 i den förordningen om sitt förslag att avslå produktgodkännandet i Frankrike. Skälet för att avslå produktgodkännandet är skyddet av människors hälsa och liv, särskilt känsliga befolkningsgruppers, enligt artikel 37.1 c i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Frankrike ansåg att inga av villkoren i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 528/2012 var uppfyllda och informerade sökanden i enlighet med artikel 37.2 i den förordningen om sitt förslag att avslå produktgodkännandet i Frankrike. Skälet för att avslå produktgodkännandet är skyddet av människors hälsa och liv, särskilt känsliga befolkningsgruppers, enligt artikel 37.1 c i den förordningen.

| (4) | Sökanden motsatte sig förslaget att avslå produktgodkännandet och ansåg att åtgärden inte i tillräckligt hög grad motiveras av skälen i artikel 37.1 i förordning (EU) nr 528/2012. Till följd av detta informerade Frankrike den 6 oktober 2016 kommissionen i enlighet med artikel 37.2 andra stycket i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Sökanden motsatte sig förslaget att avslå produktgodkännandet och ansåg att åtgärden inte i tillräckligt hög grad motiveras av skälen i artikel 37.1 i förordning (EU) nr 528/2012. Till följd av detta informerade Frankrike den 6 oktober 2016 kommissionen i enlighet med artikel 37.2 andra stycket i den förordningen.

| (5) | Av Frankrikes argument framgår att även om risken är acceptabel enligt relevanta modeller för exponeringsbedömning, så är risken vid yrkesmässig användning av produkten inte försumbar. Dessutom tillhandahålls andra träskyddsmedel innehållande verksamma ämnen som inte uppfyller de uteslutningskriterier som avses i artikel 5.1 i förordning (EU) nr 528/2012 på den franska marknaden för de avsedda användningsområdena för produkten och produkten har hittills inte tillhandahållits på den franska marknaden. Frankrike anser således att produkten inte är av avgörande betydelse för att kontrollera ett allvarligt hot mot människors eller djurs hälsa eller miljön och att ett beslut om att inte godkänna produkten i Frankrike inte skulle medföra oproportionerliga negativa konsekvenser för det franska samhället. |
| --- | --- |

(5)

Av Frankrikes argument framgår att även om risken är acceptabel enligt relevanta modeller för exponeringsbedömning, så är risken vid yrkesmässig användning av produkten inte försumbar. Dessutom tillhandahålls andra träskyddsmedel innehållande verksamma ämnen som inte uppfyller de uteslutningskriterier som avses i artikel 5.1 i förordning (EU) nr 528/2012 på den franska marknaden för de avsedda användningsområdena för produkten och produkten har hittills inte tillhandahållits på den franska marknaden. Frankrike anser således att produkten inte är av avgörande betydelse för att kontrollera ett allvarligt hot mot människors eller djurs hälsa eller miljön och att ett beslut om att inte godkänna produkten i Frankrike inte skulle medföra oproportionerliga negativa konsekvenser för det franska samhället.

| (6) | Inga av villkoren i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 528/2012 är uppfyllda. Syftet med den förordningen är att förbättra den fria rörligheten för biocidprodukter inom unionen samtidigt som en hög skyddsnivå för både människors och djurs hälsa och miljön säkerställs, särskilt vad gäller känsliga befolkningsgrupper. Yrkesmässiga användare utsätts för en hög exponering för biocidprodukter på lång sikt och omfattas av definitionen av känsliga befolkningsgrupper i artikel 3.1 ad i förordning (EU) nr 528/2012. Därför anser kommissionen att det föreslagna undantaget från ömsesidigt erkännande uppfyller villkoret i artikel 37.1 c i den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Inga av villkoren i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 528/2012 är uppfyllda. Syftet med den förordningen är att förbättra den fria rörligheten för biocidprodukter inom unionen samtidigt som en hög skyddsnivå för både människors och djurs hälsa och miljön säkerställs, särskilt vad gäller känsliga befolkningsgrupper. Yrkesmässiga användare utsätts för en hög exponering för biocidprodukter på lång sikt och omfattas av definitionen av känsliga befolkningsgrupper i artikel 3.1 ad i förordning (EU) nr 528/2012. Därför anser kommissionen att det föreslagna undantaget från ömsesidigt erkännande uppfyller villkoret i artikel 37.1 c i den förordningen.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det undantag från ömsesidigt erkännande som Frankrike föreslagit när det gäller den produkt som avses i punkt 2 är motiverat för skyddet av människors liv och hälsa, särskilt känsliga befolkningsgruppers, enligt artikel 37.1 c i förordning (EU) nr 528/2012.

2.   Punkt 1 ska tillämpas på produkten med följande identifieringsnummer i registret för biocidprodukter:

| | BC-QC011565-51. |
| --- | --- |

BC-QC011565-51.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 10 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

2

---

| 12.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/47 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/47

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/811

av den 10 maj 2017

om godkännande av den ändrade plan som Belgien i enlighet med rådets direktiv 2009/158/EG överlämnat för godkännande av inrättningar för handel inom unionen med fjäderfä och kläckägg

[delgivet med nr C(2017) 2947]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2009/158/EG av den 30 november 2009 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredjeland av fjäderfä och kläckägg (1), särskilt artikel 3.2 b, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.1 i direktiv 2009/158/EG ska medlemsstaterna till kommissionen överlämna en plan över de nationella åtgärder som de avser att vidta för att säkerställa efterlevnaden av de regler för godkännande av inrättningar för handel inom unionen med fjäderfä och kläckägg som fastställs i bilaga II till det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.1 i direktiv 2009/158/EG ska medlemsstaterna till kommissionen överlämna en plan över de nationella åtgärder som de avser att vidta för att säkerställa efterlevnaden av de regler för godkännande av inrättningar för handel inom unionen med fjäderfä och kläckägg som fastställs i bilaga II till det direktivet.

| (2) | Belgiens plan godkändes senast genom kommissionens beslut 2004/835/EG (2). |
| --- | --- |

(2)

Belgiens plan godkändes senast genom kommissionens beslut 2004/835/EG (2).

| (3) | De belgiska myndigheterna överlämnade den 24 oktober 2016 en ändrad plan och begärde godkännande av ändringarna som beaktar framsteg i metoderna för att diagnostisera sjukdomar inom programmet för sjukdomsövervakning i enlighet med kapitel III i bilaga II till direktiv 2009/158/EG. |
| --- | --- |

(3)

De belgiska myndigheterna överlämnade den 24 oktober 2016 en ändrad plan och begärde godkännande av ändringarna som beaktar framsteg i metoderna för att diagnostisera sjukdomar inom programmet för sjukdomsövervakning i enlighet med kapitel III i bilaga II till direktiv 2009/158/EG.

| (4) | Den ändrade planen prövades av kommissionen som fastställde att kriterierna i direktiv 2009/158/EG uppfylls och gör det möjligt att uppnå direktivets syften, under förutsättning att den genomförs effektivt och regelbundet uppdateras av Belgien. Den bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(4)

Den ändrade planen prövades av kommissionen som fastställde att kriterierna i direktiv 2009/158/EG uppfylls och gör det möjligt att uppnå direktivets syften, under förutsättning att den genomförs effektivt och regelbundet uppdateras av Belgien. Den bör därför godkännas.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns den ändrade plan över nationella åtgärder som ska genomföras för att säkerställa efterlevnaden av reglerna i bilaga II till direktiv 2009/158/EG för godkännande av inrättningar för handel inom unionen med fjäderfä och kläckägg som Belgien i enlighet med artikel 3.1 i det direktivet överlämnade till kommissionen den 24 oktober 2016.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 10 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 74.

1

(2)  Kommissionens beslut 2004/835/EG av den 3 december 2004 om godkännande av planer för godkännande av anläggningar med syfte på handel inom gemenskapen med fjäderfä och kläckningsägg (EUT L 360, 7.12.2004, s. 28).

2

---

Rättelser

| 12.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/49 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/49

---

Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2016/2360 av den 28 november 2016 om undertecknande och ingående av avtalet om logistiksamverkan mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 350 av den 22 december 2016
  )

| 1. | Sidan 1, skäl 2 |
| --- | --- |

1.

Sidan 1, skäl 2

I stället för:

| ”(2) | Sådana operationer kan kräva logistiskt stöd samt materiel och tjänster till de ...” |
| --- | --- |

”(2)

Sådana operationer kan kräva logistiskt stöd samt materiel och tjänster till de ...”

ska det stå:

| ”(2) | Sådana operationer kan kräva logistiskt stöd, materiel och tjänster till de ...”. |
| --- | --- |

”(2)

Sådana operationer kan kräva logistiskt stöd, materiel och tjänster till de ...”.

| 2. | Sidan 1, skäl 3 |
| --- | --- |

2.

Sidan 1, skäl 3

I stället för:

| ”(3) | ... och vara redo att ge logistiskt stöd samt materiel och tjänster till ...” |
| --- | --- |

”(3)

... och vara redo att ge logistiskt stöd samt materiel och tjänster till ...”

ska det stå:

| ”(3) | ... och vara redo att ge logistiskt stöd, materiel och tjänster till ...”. |
| --- | --- |

”(3)

... och vara redo att ge logistiskt stöd, materiel och tjänster till ...”.

---