# Úřední věstník L 125/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 125 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6018. května 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 125

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6018. května 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/836 ze dne 11. ledna 2017, kterým se mění příloha III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/837 ze dne 17. května 2017, kterým se opravuje polské a švédské znění prováděcího nařízení (EU) 2015/1998, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti (
  1
  ) | 3 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/838 ze dne 17. května 2017, kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, pokud jde o krmivo pro některé živočichy pocházející z ekologických chovů akvakultury (
  1
  ) | 5 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2017/839 ze dne 17. května 2017, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o použití dusitanů (E 249–250) ve výrobku golonka peklowana (
  1
  ) | 7 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/840 ze dne 17. května 2017, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh neschvaluje účinná látka orthosulfamuron (
  1
  ) | 10 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/841 ze dne 17. května 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinných látek alfa-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis kmen: aq 10, benalaxyl, bentazon, bifenazát, bromoxynil, karfentrazonethyl, chlorprofam, kyazofamid, desmedifam, dikvat, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum kmen: j1446, imazamox, imazosulfuron, isoxaflutol, laminarin, metalaxyl-M, methoxyfenozid, milbemektin, oxasulfuron, pendimethalin, fenmedifam, pymetrozin, s-metolachlor a trifloxystrobin (
  1
  ) | 12 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/842 ze dne 17. května 2017, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh obnovuje schválení účinné látky představující nízké riziko Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  ) | 16 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/843 ze dne 17. května 2017, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka Beauveria bassiana kmen NPP111B005 a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  ) | 21 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/844 ze dne 17. května 2017 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 25 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise (EU) 2017/845 ze dne 17. května 2017, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES, pokud jde o orientační seznamy prvků, jež je třeba zohlednit při přípravě strategie pro mořské prostředí (
  1
  ) | 27 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2017/846 ze dne 16. března 2017 o prodloužení funkčního období vyšetřovacího výboru pro prošetření údajných porušení a nesprávného úředního postupu při uplatňování právních předpisů Unie v souvislosti s praním peněz, vyhýbáním se daňovým povinnostem a daňovými úniky | 34 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/847 ze dne 16. května 2017, kterým se povoluje odchylka požadovaná Dánskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
  (oznámeno pod číslem C(2017) 2891) | 35 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2017/848 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví kritéria a metodické normy pro dobrý stav prostředí mořských vod a specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování a kterým se ruší rozhodnutí 2010/477/EU (
  1
  ) | 43 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/836 ze dne 11. ledna 2017, kterým se mění příloha III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/837 ze dne 17. května 2017, kterým se opravuje polské a švédské znění prováděcího nařízení (EU) 2015/1998, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti (
  1
  )

1

3

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/838 ze dne 17. května 2017, kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, pokud jde o krmivo pro některé živočichy pocházející z ekologických chovů akvakultury (
  1
  )

1

5

*

Nařízení Komise (EU) 2017/839 ze dne 17. května 2017, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o použití dusitanů (E 249–250) ve výrobku golonka peklowana (
  1
  )

1

7

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/840 ze dne 17. května 2017, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh neschvaluje účinná látka orthosulfamuron (
  1
  )

1

10

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/841 ze dne 17. května 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinných látek alfa-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis kmen: aq 10, benalaxyl, bentazon, bifenazát, bromoxynil, karfentrazonethyl, chlorprofam, kyazofamid, desmedifam, dikvat, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum kmen: j1446, imazamox, imazosulfuron, isoxaflutol, laminarin, metalaxyl-M, methoxyfenozid, milbemektin, oxasulfuron, pendimethalin, fenmedifam, pymetrozin, s-metolachlor a trifloxystrobin (
  1
  )

Ampelomyces quisqualis

Gliocladium catenulatum

1

12

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/842 ze dne 17. května 2017, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh obnovuje schválení účinné látky představující nízké riziko Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  )

Coniothyrium minitans

1

16

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/843 ze dne 17. května 2017, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka Beauveria bassiana kmen NPP111B005 a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  )

Beauveria bassiana

1

21

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/844 ze dne 17. května 2017 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

25

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise (EU) 2017/845 ze dne 17. května 2017, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES, pokud jde o orientační seznamy prvků, jež je třeba zohlednit při přípravě strategie pro mořské prostředí (
  1
  )

1

27

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2017/846 ze dne 16. března 2017 o prodloužení funkčního období vyšetřovacího výboru pro prošetření údajných porušení a nesprávného úředního postupu při uplatňování právních předpisů Unie v souvislosti s praním peněz, vyhýbáním se daňovým povinnostem a daňovými úniky

34

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/847 ze dne 16. května 2017, kterým se povoluje odchylka požadovaná Dánskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
  (oznámeno pod číslem C(2017) 2891)

(oznámeno pod číslem C(2017) 2891)

35

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2017/848 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví kritéria a metodické normy pro dobrý stav prostředí mořských vod a specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování a kterým se ruší rozhodnutí 2010/477/EU (
  1
  )

1

43

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1011 ze dne 24. dubna 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 o prekursorech drog a nařízení Rady (ES) č. 111/2005, kterým se stanoví pravidla pro sledování obchodu s prekursory drog mezi Unií a třetími zeměmi, a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 1277/2005 ( Úř. věst. L 162, 27.6.2015 ) | 75 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1011 ze dne 24. dubna 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 o prekursorech drog a nařízení Rady (ES) č. 111/2005, kterým se stanoví pravidla pro sledování obchodu s prekursory drog mezi Unií a třetími zeměmi, a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 1277/2005 ( Úř. věst. L 162, 27.6.2015 )

( Úř. věst. L 162, 27.6.2015 )

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2017/836

ze dne 11. ledna 2017,

kterým se mění příloha III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 uvedené smlouvy,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (1), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Země zvýhodněná v rámci systému všeobecných celních preferencí (GSP) může požádat o možnost využívat dodatečné celní preference v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+). Za tímto účelem se v čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 978/2012 stanoví zvláštní kritéria způsobilosti pro poskytnutí celních preferencí v rámci režimu GSP+. Země by měla být považována za zranitelnou v důsledku nedostatečné diverzifikace a nedostatečného začlenění do mezinárodního obchodního systému. Měla by mít ratifikovány veškeré úmluvy uvedené v příloze VIII nařízení (EU) č. 978/2012 a nejnovější závěry příslušných monitorovacích orgánů by neměly zjistit závažné nedostatky v účinném provádění žádné z těchto úmluv. V souvislosti s jakoukoli z příslušných úmluv by daná země neměla vznést výhradu, která je podle dané úmluvy zakázána nebo která je výlučně pro účely článku 9 nařízení (EU) č. 978/2012 považována za neslučitelnou s předmětem a účelem uvedené úmluvy. Měla by bez výhrad přijmout požadavky na podávání zpráv stanovené každou z úmluv a přijmout závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nařízení (EU) č. 978/2012. |
| --- | --- |

(1)

Země zvýhodněná v rámci systému všeobecných celních preferencí (GSP) může požádat o možnost využívat dodatečné celní preference v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+). Za tímto účelem se v čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 978/2012 stanoví zvláštní kritéria způsobilosti pro poskytnutí celních preferencí v rámci režimu GSP+. Země by měla být považována za zranitelnou v důsledku nedostatečné diverzifikace a nedostatečného začlenění do mezinárodního obchodního systému. Měla by mít ratifikovány veškeré úmluvy uvedené v příloze VIII nařízení (EU) č. 978/2012 a nejnovější závěry příslušných monitorovacích orgánů by neměly zjistit závažné nedostatky v účinném provádění žádné z těchto úmluv. V souvislosti s jakoukoli z příslušných úmluv by daná země neměla vznést výhradu, která je podle dané úmluvy zakázána nebo která je výlučně pro účely článku 9 nařízení (EU) č. 978/2012 považována za neslučitelnou s předmětem a účelem uvedené úmluvy. Měla by bez výhrad přijmout požadavky na podávání zpráv stanovené každou z úmluv a přijmout závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nařízení (EU) č. 978/2012.

| (2) | Každá země zvýhodněná v rámci systému GSP, která chce využívat výhod v rámci režimu GSP+, musí podat žádost doprovázenou souhrnnými informacemi o ratifikaci příslušných úmluv, uvést své výhrady a námitky ostatních smluvních stran úmluvy k těmto výhradám a své závazky. |
| --- | --- |

(2)

Každá země zvýhodněná v rámci systému GSP, která chce využívat výhod v rámci režimu GSP+, musí podat žádost doprovázenou souhrnnými informacemi o ratifikaci příslušných úmluv, uvést své výhrady a námitky ostatních smluvních stran úmluvy k těmto výhradám a své závazky.

| (3) | Komisi je svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy III nařízení (EU) č. 978/2012 s cílem poskytnout žádající zemi režim GSP+ jejím doplněním na seznam zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+. |
| --- | --- |

(3)

Komisi je svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy III nařízení (EU) č. 978/2012 s cílem poskytnout žádající zemi režim GSP+ jejím doplněním na seznam zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+.

| (4) | Dne 12. července 2016 Komise obdržela žádost o poskytnutí režimu GSP+ od Šrílanské demokratické socialistické republiky (dále jen „Šrí Lanka“). |
| --- | --- |

(4)

Dne 12. července 2016 Komise obdržela žádost o poskytnutí režimu GSP+ od Šrílanské demokratické socialistické republiky (dále jen „Šrí Lanka“).

| (5) | Komise žádost Šrí Lanky o poskytnutí režimu GSP+ posoudila podle ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 978/2012 a stanovila, že Šrí Lanka splňuje uvedené podmínky. Šrí Lance by tudíž měly být přiznány preference v rámci režimu GSP+ ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Příloha III nařízení (EU) č. 978/2012 by měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(5)

Komise žádost Šrí Lanky o poskytnutí režimu GSP+ posoudila podle ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 978/2012 a stanovila, že Šrí Lanka splňuje uvedené podmínky. Šrí Lance by tudíž měly být přiznány preference v rámci režimu GSP+ ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Příloha III nařízení (EU) č. 978/2012 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (6) | Komise podle článku 13 nařízení (EU) č. 978/2012 přezkoumá stav ratifikace příslušných úmluv a jejich účinné provádění ze strany vlády Šrí Lanky, jakož i spolupráci vlády Šrí Lanky s příslušnými monitorovacími orgány, |
| --- | --- |

(6)

Komise podle článku 13 nařízení (EU) č. 978/2012 přezkoumá stav ratifikace příslušných úmluv a jejich účinné provádění ze strany vlády Šrí Lanky, jakož i spolupráci vlády Šrí Lanky s příslušnými monitorovacími orgány,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze III nařízení (EU) č. 978/2012 se do sloupce B vkládá název této země a do sloupce A odpovídající abecední kód:

| „Šrí Lanka | LK“ |
| --- | --- |

„Šrí Lanka

LK“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. ledna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 303, 31.10.2012, s. 1.

1

---

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/837

ze dne 17. května 2017,

kterým se opravuje polské a švédské znění prováděcího nařízení (EU) 2015/1998, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 ze dne 11. března 2008 o společných pravidlech v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a o zrušení nařízení (ES) č. 2320/2002 (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Polské znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/1998 (2) obsahuje chybu v bodě 11.4.3 písm. a) přílohy, pokud jde o seznam způsobilostí vyžadujících aktualizační školení v konkrétních intervalech. |
| --- | --- |

(1)

Polské znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/1998 (2) obsahuje chybu v bodě 11.4.3 písm. a) přílohy, pokud jde o seznam způsobilostí vyžadujících aktualizační školení v konkrétních intervalech.

| (2) | Švédské znění prováděcího nařízení (EU) 2015/1998 obsahuje chyby v příloze, konkrétně v bodech 8.1.1.2 a 9.1.1.3, pokud jde o požadavek týkající se obnovené detekční kontroly; v bodě 8.3.1, pokud jde o předmět povinnosti týkající se dodávek; v bodě 9.1.3.5 písm. b) prvním pododstavci, pokud jde o rozsah metody ověřování; v bodě 9.3.1, pokud jde o předmět povinnosti týkající se dodávek; a v uvozující větě bodu 11.2.3.1, pokud jde o osoby, na něž se vztahuje povinnost odborné přípravy. |
| --- | --- |

(2)

Švédské znění prováděcího nařízení (EU) 2015/1998 obsahuje chyby v příloze, konkrétně v bodech 8.1.1.2 a 9.1.1.3, pokud jde o požadavek týkající se obnovené detekční kontroly; v bodě 8.3.1, pokud jde o předmět povinnosti týkající se dodávek; v bodě 9.1.3.5 písm. b) prvním pododstavci, pokud jde o rozsah metody ověřování; v bodě 9.3.1, pokud jde o předmět povinnosti týkající se dodávek; a v uvozující větě bodu 11.2.3.1, pokud jde o osoby, na něž se vztahuje povinnost odborné přípravy.

| (3) | Polské a švédské znění prováděcího nařízení (EU) 2015/1998 by proto měla být odpovídajícím způsobem opravena. Tato oprava se netýká ostatních jazykových znění. |
| --- | --- |

(3)

Polské a švédské znění prováděcího nařízení (EU) 2015/1998 by proto měla být odpovídajícím způsobem opravena. Tato oprava se netýká ostatních jazykových znění.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ochranu civilního letectví, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ochranu civilního letectví,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

(netýká se českého znění)

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. května 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 72.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1998 ze dne 5. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti (Úř. věst. L 299, 14.11.2015, s. 1).

2

---

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/838

ze dne 17. května 2017,

kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, pokud jde o krmivo pro některé živočichy pocházející z ekologických chovů akvakultury

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 15 odst. 2 a čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení,

Vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 834/2007 stanoví základní požadavky na ekologickou produkci živočichů pocházejících z akvakultury, včetně požadavků na krmivo. Podrobná pravidla k provedení těchto požadavků jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 834/2007 stanoví základní požadavky na ekologickou produkci živočichů pocházejících z akvakultury, včetně požadavků na krmivo. Podrobná pravidla k provedení těchto požadavků jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 (2).

| (2) | Ustanovení čl. 15 odst. 1 písm. d) bodu i) nařízení (ES) č. 834/2007 vyžaduje, aby ryby a korýši byli krmeni krmivem, které splňuje požadavky na výživu zvířete v různých stadiích jeho vývoje. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 15 odst. 1 písm. d) bodu i) nařízení (ES) č. 834/2007 vyžaduje, aby ryby a korýši byli krmeni krmivem, které splňuje požadavky na výživu zvířete v různých stadiích jeho vývoje.

| (3) | Článek 25 l nařízení (ES) č. 889/2008 stanoví zvláštní pravidla týkající se krmiv pro některé živočichy pocházející z akvakultury uvedené v oddílech 6, 7 a 9 přílohy XIIIa uvedeného nařízení. Smyslem pravidel stanovených v uvedeném článku je dosáhnout toho, aby byla upřednostňována přirozená krmiva, jsou-li k dispozici. |
| --- | --- |

(3)

Článek 25 l nařízení (ES) č. 889/2008 stanoví zvláštní pravidla týkající se krmiv pro některé živočichy pocházející z akvakultury uvedené v oddílech 6, 7 a 9 přílohy XIIIa uvedeného nařízení. Smyslem pravidel stanovených v uvedeném článku je dosáhnout toho, aby byla upřednostňována přirozená krmiva, jsou-li k dispozici.

| (4) | Podle čl. 25 l odst. 1 nařízení (ES) č. 889/2008 je nutno dotčené živočichy krmit krmivy, která jsou přirozeně dostupná v rybnících a jezerech. Nejsou-li v dostatečném množství k dispozici přirozené krmné zdroje, lze podle ustanovení čl. 25 l odst. 2 uvedeného nařízení použít ekologické krmivo rostlinného původu nebo mořské řasy. Pokud se přidává přirozené krmivo, čl. 25 l odst. 3 písm. a) a b) uvedeného nařízení stanoví maximální procentní podíly rybí moučky a rybího oleje, které může obsahovat krmivo pro pangase a garnáty. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 25 l odst. 1 nařízení (ES) č. 889/2008 je nutno dotčené živočichy krmit krmivy, která jsou přirozeně dostupná v rybnících a jezerech. Nejsou-li v dostatečném množství k dispozici přirozené krmné zdroje, lze podle ustanovení čl. 25 l odst. 2 uvedeného nařízení použít ekologické krmivo rostlinného původu nebo mořské řasy. Pokud se přidává přirozené krmivo, čl. 25 l odst. 3 písm. a) a b) uvedeného nařízení stanoví maximální procentní podíly rybí moučky a rybího oleje, které může obsahovat krmivo pro pangase a garnáty.

| (5) | Ve stadiu líhnutí je množství přirozeného krmiva omezené nebo není k dispozici vůbec. Členské státy oznámily Komisi, že pravidla týkající se krmení garnátů z čeledi Panaeidae, zejména Penaeus monodon, uvedená v čl. 25 l odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 889/2008 by vedla k podvýživě a zvýšenému úhynu, pokud by se použila u juvenilních jedinců v prostředí líhně. |
| --- | --- |

(5)

Ve stadiu líhnutí je množství přirozeného krmiva omezené nebo není k dispozici vůbec. Členské státy oznámily Komisi, že pravidla týkající se krmení garnátů z čeledi Panaeidae, zejména Penaeus monodon, uvedená v čl. 25 l odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 889/2008 by vedla k podvýživě a zvýšenému úhynu, pokud by se použila u juvenilních jedinců v prostředí líhně.

| (6) | Podle čl. 25 l odst. 1 nařízení (ES) č. 889/2008 je nutno dotčené živočichy krmit krmivy, která jsou přirozeně dostupná v rybnících a jezerech. Pravidlo stanovené v uvedeném článku by se mělo vztahovat pouze na stádia chovu dospělých jedinců, během nichž jsou živočichové chováni v rybnících a jezerech, spíše než v líhních, kde přirozeně dostupná krmiva nepostačují. Platí to zejména od 31. prosince 2016, poněvadž od tohoto data již podle čl. 25e odst. 3 nařízení (ES) č. 889/2008 nelze juvenilní jedince nepocházející z ekologické akvakultury přivážet do ekologického zemědělského podniku. Před tímto datem bylo povoleno přivážet po stádiu líhně do ekologického zemědělského podniku část juvenilních jedinců nepocházejících z ekologické produkce. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 25 l odst. 1 nařízení (ES) č. 889/2008 je nutno dotčené živočichy krmit krmivy, která jsou přirozeně dostupná v rybnících a jezerech. Pravidlo stanovené v uvedeném článku by se mělo vztahovat pouze na stádia chovu dospělých jedinců, během nichž jsou živočichové chováni v rybnících a jezerech, spíše než v líhních, kde přirozeně dostupná krmiva nepostačují. Platí to zejména od 31. prosince 2016, poněvadž od tohoto data již podle čl. 25e odst. 3 nařízení (ES) č. 889/2008 nelze juvenilní jedince nepocházející z ekologické akvakultury přivážet do ekologického zemědělského podniku. Před tímto datem bylo povoleno přivážet po stádiu líhně do ekologického zemědělského podniku část juvenilních jedinců nepocházejících z ekologické produkce.

| (7) | Kromě toho skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP) zřízená rozhodnutím Komise 2009/427/ES (3) potvrdila, že zvláštní pravidla uvedená v čl. 25 l odst. 3 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 889/2008 jsou vhodná pouze pro stádia chovu dospělých jedinců (4). Skupina EGTOP má za to, že kvůli omezením vztahujícím se podle uvedeného článku na rybí moučku a rybí olej nelze v časných vývojových stádiích života zvířete v líhni splnit jeho požadavky na výživu. |
| --- | --- |

(7)

Kromě toho skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP) zřízená rozhodnutím Komise 2009/427/ES (3) potvrdila, že zvláštní pravidla uvedená v čl. 25 l odst. 3 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 889/2008 jsou vhodná pouze pro stádia chovu dospělých jedinců (4). Skupina EGTOP má za to, že kvůli omezením vztahujícím se podle uvedeného článku na rybí moučku a rybí olej nelze v časných vývojových stádiích života zvířete v líhni splnit jeho požadavky na výživu.

| (8) | Komise zjistila, že je třeba změnit pravidla týkající se krmiv pro některé živočichy pocházející z akvakultury, aby bylo jasné, že se vztahují pouze na stádia chovu dospělých jedinců. Než dospěla k tomuto závěru, Komise zohlednila, že mají být splněny požadavky na výživu zvířete v různých stadiích jeho vývoje, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 1 písm. d) bodě i) nařízení (ES) č. 834/2007, cíl článku 25 l nařízení (ES) č. 889/2008 upřednostňovat, jsou-li k dispozici, přirozená krmiva i stanovisko skupiny EGTOP. |
| --- | --- |

(8)

Komise zjistila, že je třeba změnit pravidla týkající se krmiv pro některé živočichy pocházející z akvakultury, aby bylo jasné, že se vztahují pouze na stádia chovu dospělých jedinců. Než dospěla k tomuto závěru, Komise zohlednila, že mají být splněny požadavky na výživu zvířete v různých stadiích jeho vývoje, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 1 písm. d) bodě i) nařízení (ES) č. 834/2007, cíl článku 25 l nařízení (ES) č. 889/2008 upřednostňovat, jsou-li k dispozici, přirozená krmiva i stanovisko skupiny EGTOP.

| (9) | Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ekologické zemědělství, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ekologické zemědělství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 25 l nařízení (ES) č. 889/2008 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Ve stádiích chovu dospělých jedinců je živočichy pocházející z akvakultury uvedené v příloze XIIIa oddílu 6, oddílu 7 a oddílu 9 nutno krmit krmivy, která jsou přirozeně dostupná v rybnících a jezerech.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. května 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (Úř. věst. L 250, 18.9.2008, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutí Komise 2009/427/ES ze dne 3. června 2009, kterým se zřizuje skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (Úř. věst. L 139, 5.6.2009, s. 29).

3

(4)  Závěrečná zpráva: http://ec.europa.eu/agriculture/organic/sites/orgfarming/files/final_report_egtop_on_aquaculture_part-c_en.pdf.

4

---

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/839

ze dne 17. května 2017,

kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o použití dusitanů (E 249–250) ve výrobku „golonka peklowana“

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití. |
| --- | --- |

(1)

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití.

| (2) | Tento seznam potravinářských přídatných látek Unie lze aktualizovat jednotným postupem uvedeným v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 (2) buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti. |
| --- | --- |

(2)

Tento seznam potravinářských přídatných látek Unie lze aktualizovat jednotným postupem uvedeným v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 (2) buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti.

| (3) | Polsko předložilo dne 10. března 2016 žádost o povolení použití dusitanů (E 249–250) jako konzervační látky ve výrobku „golonka peklowana“. Žádost byla následně zpřístupněna členským státům na základě článku 4 nařízení (ES) č. 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

Polsko předložilo dne 10. března 2016 žádost o povolení použití dusitanů (E 249–250) jako konzervační látky ve výrobku „golonka peklowana“. Žádost byla následně zpřístupněna členským státům na základě článku 4 nařízení (ES) č. 1331/2008.

| (4) | Podle žadatele je „golonka peklowana“ tradiční polský masný polotovar, v němž jsou dusitany, vedle jejich konzervačních účinků, používány jako nasolovací přípravek k dosažení požadované barvy, chuti a textury, jež odpovídají očekávání spotřebitelů. „Golonka peklowana“ je nabízena spotřebitelům za předpokladu následné tepelné úpravy před konzumací. |
| --- | --- |

(4)

Podle žadatele je „golonka peklowana“ tradiční polský masný polotovar, v němž jsou dusitany, vedle jejich konzervačních účinků, používány jako nasolovací přípravek k dosažení požadované barvy, chuti a textury, jež odpovídají očekávání spotřebitelů. „Golonka peklowana“ je nabízena spotřebitelům za předpokladu následné tepelné úpravy před konzumací.

| (5) | V 7. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1333/2008 se uvádí, že při schvalování potravinářských přídatných látek by se měly zohlednit rovněž další významné faktory, mimo jiné včetně tradičních faktorů. Je proto namístě zachovat určité tradiční výrobky na trhu v některých členských státech, jestliže je použití potravinářských přídatných látek v souladu s obecnými a zvláštními podmínkami stanovenými v nařízení (ES) č. 1333/2008. |
| --- | --- |

(5)

V 7. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1333/2008 se uvádí, že při schvalování potravinářských přídatných látek by se měly zohlednit rovněž další významné faktory, mimo jiné včetně tradičních faktorů. Je proto namístě zachovat určité tradiční výrobky na trhu v některých členských státech, jestliže je použití potravinářských přídatných látek v souladu s obecnými a zvláštními podmínkami stanovenými v nařízení (ES) č. 1333/2008.

| (6) | Za účelem zajištění jednotného uplatňování použití přídatných látek, na které se vztahuje toto nařízení, bude „golonka peklowana“ popsána v pokynech popisujících kategorie potravin v části E přílohy II nařízení (ES) č. 1333/2008 o potravinářských přídatných látkách (3). |
| --- | --- |

(6)

Za účelem zajištění jednotného uplatňování použití přídatných látek, na které se vztahuje toto nařízení, bude „golonka peklowana“ popsána v pokynech popisujících kategorie potravin v části E přílohy II nařízení (ES) č. 1333/2008 o potravinářských přídatných látkách (3).

| (7) | Podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1331/2008 je Komise povinna za účelem aktualizace seznamu potravinářských přídatných látek Unie uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008 požádat o stanovisko Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“), s výjimkou případu, kdy tato aktualizace pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Dusitany jsou obecně povoleny pro použití v masných výrobcích, použití v masných polotovarech je omezeno na určité tradiční polotovary a pro tradičně konzervované masné výrobky jsou stanovena zvláštní ustanovení. Jelikož žádost o rozšíření použití dusitanů je omezena na konkrétní, tradičně používaný masný polotovar, neočekává se, že by toto rozšíření mělo významný dopad na všeobecnou expozici dusitanům. Rozšíření použití uvedených přídatných látek tak představuje aktualizaci seznamu Unie, která pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví, a není tedy nutné žádat o stanovisko úřadu. |
| --- | --- |

(7)

Podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1331/2008 je Komise povinna za účelem aktualizace seznamu potravinářských přídatných látek Unie uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008 požádat o stanovisko Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“), s výjimkou případu, kdy tato aktualizace pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Dusitany jsou obecně povoleny pro použití v masných výrobcích, použití v masných polotovarech je omezeno na určité tradiční polotovary a pro tradičně konzervované masné výrobky jsou stanovena zvláštní ustanovení. Jelikož žádost o rozšíření použití dusitanů je omezena na konkrétní, tradičně používaný masný polotovar, neočekává se, že by toto rozšíření mělo významný dopad na všeobecnou expozici dusitanům. Rozšíření použití uvedených přídatných látek tak představuje aktualizaci seznamu Unie, která pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví, a není tedy nutné žádat o stanovisko úřadu.

| (8) | Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(8)

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. května 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/safety/food_improvement_agents/additives/eu_rules_en

3

---

PŘÍLOHA

V části E přílohy II nařízení (ES) č. 1333/2008, v kategorii potravin 08.2 „Masné polotovary ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004“, se položka pro dusitany (E 249–250) nahrazuje tímto:

| | „E 249 – 250 | Dusitany | 150 | (7) | pouze lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka, tatar wołowy (danie tatarskie) a golonka peklowana“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 249 – 250

Dusitany

150

(7)

pouze lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka, tatar wołowy (danie tatarskie) a golonka peklowana“

---

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/840

ze dne 17. května 2017,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh neschvaluje účinná látka orthosulfamuron

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 80 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1107/2009 se směrnice Rady 91/414/EHS (2) použije na postupy a podmínky schvalování účinných látek, o nichž bylo přijato rozhodnutí podle čl. 6 odst. 3 uvedené směrnice před 14. červnem 2011. U orthosulfamuronu byly podmínky čl. 80 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1107/2009 splněny rozhodnutím Komise 2006/806/ES (3). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 80 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1107/2009 se směrnice Rady 91/414/EHS (2) použije na postupy a podmínky schvalování účinných látek, o nichž bylo přijato rozhodnutí podle čl. 6 odst. 3 uvedené směrnice před 14. červnem 2011. U orthosulfamuronu byly podmínky čl. 80 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1107/2009 splněny rozhodnutím Komise 2006/806/ES (3).

| (2) | Dne 4. července 2005 obdržela Itálie v souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS žádost společnosti Isagro S.p.A o zařazení účinné látky orthosulfamuron do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Rozhodnutím 2006/806/ES bylo potvrzeno, že je příslušná dokumentace „úplná“, tzn. že v zásadě vyhovuje požadavkům na údaje a informace stanoveným v přílohách II a III směrnice 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(2)

Dne 4. července 2005 obdržela Itálie v souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS žádost společnosti Isagro S.p.A o zařazení účinné látky orthosulfamuron do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Rozhodnutím 2006/806/ES bylo potvrzeno, že je příslušná dokumentace „úplná“, tzn. že v zásadě vyhovuje požadavkům na údaje a informace stanoveným v přílohách II a III směrnice 91/414/EHS.

| (3) | Účinky uvedené účinné látky na zdraví lidí a zvířat a na životní prostředí byly pro použití navrhovaná žadatelem posouzeny v souladu s ustanoveními čl. 6 odst. 2 a 4 směrnice 91/414/EHS. Členský stát určený jako zpravodaj předložil dne 27. července 2012 návrh zprávy o posouzení. V souladu s čl. 6 odst. 3 nařízení Komise (EU) č. 188/2011 (4) byly od žadatele vyžádány doplňující informace. Itálií provedené hodnocení doplňujících informací, které předložil žadatel, bylo předloženo ve formě dodatků k návrhu zprávy o posouzení a zpracováno Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) v srpnu 2013. |
| --- | --- |

(3)

Účinky uvedené účinné látky na zdraví lidí a zvířat a na životní prostředí byly pro použití navrhovaná žadatelem posouzeny v souladu s ustanoveními čl. 6 odst. 2 a 4 směrnice 91/414/EHS. Členský stát určený jako zpravodaj předložil dne 27. července 2012 návrh zprávy o posouzení. V souladu s čl. 6 odst. 3 nařízení Komise (EU) č. 188/2011 (4) byly od žadatele vyžádány doplňující informace. Itálií provedené hodnocení doplňujících informací, které předložil žadatel, bylo předloženo ve formě dodatků k návrhu zprávy o posouzení a zpracováno Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) v srpnu 2013.

| (4) | Členské státy a úřad návrh zprávy o posouzení přezkoumaly. Úřad předložil Komisi svůj závěr o hodnocení rizik účinné látky orthosulfamuron (5) z hlediska pesticidů dne 3. září 2013. Dospěl k závěru, že na základě dostupných informací o vlastnostech reziduí u primárních a následných plodin v kombinaci s nedostatkem toxikologických informací a absencí posouzení příjmu u některých rostlinných metabolitů nelze dokončit posouzení rizika pro spotřebitele. Nebylo možné dokončit ani posouzení rizik pro půdní a vodní organismy. Úřad navíc poukázal na obavy v případě některých metabolitů, a nebylo tudíž možné dokončit ani posouzení expozice podzemních vod. |
| --- | --- |

(4)

Členské státy a úřad návrh zprávy o posouzení přezkoumaly. Úřad předložil Komisi svůj závěr o hodnocení rizik účinné látky orthosulfamuron (5) z hlediska pesticidů dne 3. září 2013. Dospěl k závěru, že na základě dostupných informací o vlastnostech reziduí u primárních a následných plodin v kombinaci s nedostatkem toxikologických informací a absencí posouzení příjmu u některých rostlinných metabolitů nelze dokončit posouzení rizika pro spotřebitele. Nebylo možné dokončit ani posouzení rizik pro půdní a vodní organismy. Úřad navíc poukázal na obavy v případě některých metabolitů, a nebylo tudíž možné dokončit ani posouzení expozice podzemních vod.

| (5) | Komise vyzvala žadatele, aby předložil své připomínky ke stanovisku úřadu a v souladu čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 188/2011 i k návrhu zprávy o přezkoumání. Žadatel předložil své připomínky a ty byly důkladně přezkoumány. |
| --- | --- |

(5)

Komise vyzvala žadatele, aby předložil své připomínky ke stanovisku úřadu a v souladu čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 188/2011 i k návrhu zprávy o přezkoumání. Žadatel předložil své připomínky a ty byly důkladně přezkoumány.

| (6) | Navzdory argumentům předloženým žadatelem však nebylo možné vyvrátit zjištěné obavy uvedené ve 4. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(6)

Navzdory argumentům předloženým žadatelem však nebylo možné vyvrátit zjištěné obavy uvedené ve 4. bodě odůvodnění.

| (7) | Nebylo proto prokázáno, že lze při navrhovaných podmínkách použití očekávat, že přípravky na ochranu rostlin obsahující orthosulfamuron obecně splňují požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(7)

Nebylo proto prokázáno, že lze při navrhovaných podmínkách použití očekávat, že přípravky na ochranu rostlin obsahující orthosulfamuron obecně splňují požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS.

| (8) | V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 by proto orthosulfamuron neměl být schválen. |
| --- | --- |

(8)

V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 by proto orthosulfamuron neměl být schválen.

| (9) | V souladu s čl. 8 odst. 1 písm. b) směrnice 91/414/EHS bylo členským státům umožněno udělit přechodná povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující orthosulfamuron na počáteční dobu tří let. Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/205/EU (6) členským státům umožnilo prodloužit dočasná povolení pro orthosulfamuron o dobu končící nejpozději dnem 30. dubna 2015. |
| --- | --- |

(9)

V souladu s čl. 8 odst. 1 písm. b) směrnice 91/414/EHS bylo členským státům umožněno udělit přechodná povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující orthosulfamuron na počáteční dobu tří let. Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/205/EU (6) členským státům umožnilo prodloužit dočasná povolení pro orthosulfamuron o dobu končící nejpozději dnem 30. dubna 2015.

| (10) | Všechna stávající povolení již vypršela, není tudíž nutné poskytnout dodatečnou lhůtu na odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující orthosulfamuron. |
| --- | --- |

(10)

Všechna stávající povolení již vypršela, není tudíž nutné poskytnout dodatečnou lhůtu na odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující orthosulfamuron.

| (11) | Tímto nařízením není dotčeno předložení další žádosti pro orthosulfamuron podle článku 7 nařízení (ES) č. 1107/2009. |
| --- | --- |

(11)

Tímto nařízením není dotčeno předložení další žádosti pro orthosulfamuron podle článku 7 nařízení (ES) č. 1107/2009.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Neschválení účinné látky

Účinná látka orthosulfamuron se neschvaluje.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. května 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutí Komise 2006/806/ES ze dne 24. listopadu 2006, kterým se v zásadě uznává úplnost dokumentace předložené k podrobnému zkoumání s ohledem na možné zařazení orthosulfamuronu do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 329, 25.11.2006, s. 74).

3

(4)  Nařízení Komise (EU) č. 188/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 91/414/EHS, pokud jde o postup posuzování účinných látek, které nebyly uvedeny na trh do dvou let ode dne oznámení uvedené směrnice (Úř. věst. L 53, 26.2.2011, s. 51).

4

(5)  EFSA Journal 2013;11(9):3352. K dispozici na internetové adrese: www.efsa.europa.eu.

5

(6)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/205/EU ze dne 25. dubna 2013, kterým se členským státům umožňuje prodloužit dočasná povolení udělená pro nové účinné látky acechinocyl, aminopyralid, kyselina askorbová, flubendiamid, gama-cyhalothrin, ipkonazol, metaflumizon, orthosulfamuron, Pseudomonas sp. kmen DSMZ 13134, pyridalil, pyroxsulam, spiromesifen, thiokarbazon a topramezon (Úř. věst. L 117, 27.4.2013, s. 20).

6

Pseudomonas

---

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/12

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/841

ze dne 17. května 2017,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinných látek alfa-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis kmen: aq 10, benalaxyl, bentazon, bifenazát, bromoxynil, karfentrazonethyl, chlorprofam, kyazofamid, desmedifam, dikvat, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum kmen: j1446, imazamox, imazosulfuron, isoxaflutol, laminarin, metalaxyl-M, methoxyfenozid, milbemektin, oxasulfuron, pendimethalin, fenmedifam, pymetrozin, s-metolachlor a trifloxystrobin

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 17 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (2) jsou uvedeny účinné látky považované za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

V části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (2) jsou uvedeny účinné látky považované za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009.

| (2) | Doby platnosti schválení účinných látek bentazon, dikvat, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), famoxadon, flumioxazin, metalaxyl-M a pymetrozin byly naposledy prodlouženy prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/549 (3). Platnost schválení uvedených látek skončí dne 30. června 2017. V souladu s článkem 4 nařízení Komise (EU) č. 1141/2010 (4) byly podány žádosti o obnovení zařazení uvedených látek do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (5). |
| --- | --- |

(2)

Doby platnosti schválení účinných látek bentazon, dikvat, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), famoxadon, flumioxazin, metalaxyl-M a pymetrozin byly naposledy prodlouženy prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/549 (3). Platnost schválení uvedených látek skončí dne 30. června 2017. V souladu s článkem 4 nařízení Komise (EU) č. 1141/2010 (4) byly podány žádosti o obnovení zařazení uvedených látek do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (5).

| (3) | Doby platnosti schválení účinných látek karfentrazonethyl, kyazofamid, fenamidon, foramsulfuron, imazamox, isoxaflutol, oxasulfuron, pendimethalin a trifloxystrobin byly naposledy prodlouženy prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/950 (6). Platnost schválení uvedených látek skončí dne 31. července 2017. |
| --- | --- |

(3)

Doby platnosti schválení účinných látek karfentrazonethyl, kyazofamid, fenamidon, foramsulfuron, imazamox, isoxaflutol, oxasulfuron, pendimethalin a trifloxystrobin byly naposledy prodlouženy prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/950 (6). Platnost schválení uvedených látek skončí dne 31. července 2017.

| (4) | Doby platnosti schválení účinných látek alfa-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis kmen: aq 10, benalaxyl, bifenazát, bromoxynil, chlorprofam, desmedifam, etoxazol, Gliocladium catenulatum kmen: j1446, imazosulfuron, laminarin, methoxyfenozid, milbemektin, fenmedifam a s-metolachlor byly prodlouženy prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1197/2012 (7). Platnost schválení uvedených látek skončí dne 31. července 2017. |
| --- | --- |

(4)

Doby platnosti schválení účinných látek alfa-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis kmen: aq 10, benalaxyl, bifenazát, bromoxynil, chlorprofam, desmedifam, etoxazol, Gliocladium catenulatum kmen: j1446, imazosulfuron, laminarin, methoxyfenozid, milbemektin, fenmedifam a s-metolachlor byly prodlouženy prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1197/2012 (7). Platnost schválení uvedených látek skončí dne 31. července 2017.

| (5) | Žádosti o obnovení schválení látek uvedených ve 3. a 4. bodě odůvodnění byly předloženy v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 844/2012 (8). |
| --- | --- |

(5)

Žádosti o obnovení schválení látek uvedených ve 3. a 4. bodě odůvodnění byly předloženy v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 844/2012 (8).

| (6) | Vzhledem k tomu, že se posouzení uvedených látek zdrželo z důvodů, které žadatelé nemohli ovlivnit, skončí platnost schválení uvedených účinných látek pravděpodobně před přijetím rozhodnutí o jejich obnovení. Je proto nezbytné dobu platnosti jejich schválení prodloužit. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že se posouzení uvedených látek zdrželo z důvodů, které žadatelé nemohli ovlivnit, skončí platnost schválení uvedených účinných látek pravděpodobně před přijetím rozhodnutí o jejich obnovení. Je proto nezbytné dobu platnosti jejich schválení prodloužit.

| (7) | S ohledem na cíl čl. 17 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1107/2009, pokud jde o případy, kdy Komise přijme nařízení, které stanoví, že schválení účinné látky zmíněné v příloze tohoto nařízení není obnoveno, protože nejsou splněna kritéria pro schválení, stanoví Komise konec doby platnosti schválení na stejné datum jako před tímto nařízením nebo na den vstupu v platnost nařízení, které stanoví, že schválení účinné látky není obnoveno, podle toho, co nastane později. Pokud jde o případy, kdy Komise přijme nařízení obnovující schválení některé z účinných látek uvedených v příloze tohoto nařízení, pokusí se v závislosti na okolnostech stanovit co nejbližší možné datum použitelnosti. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na cíl čl. 17 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1107/2009, pokud jde o případy, kdy Komise přijme nařízení, které stanoví, že schválení účinné látky zmíněné v příloze tohoto nařízení není obnoveno, protože nejsou splněna kritéria pro schválení, stanoví Komise konec doby platnosti schválení na stejné datum jako před tímto nařízením nebo na den vstupu v platnost nařízení, které stanoví, že schválení účinné látky není obnoveno, podle toho, co nastane později. Pokud jde o případy, kdy Komise přijme nařízení obnovující schválení některé z účinných látek uvedených v příloze tohoto nařízení, pokusí se v závislosti na okolnostech stanovit co nejbližší možné datum použitelnosti.

| (8) | Prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(8)

Prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Část A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. května 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/549 ze dne 8. dubna 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinných látek bentazon, cyhalofopbutyl, dikvat, famoxadon, flumioxazin, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), metalaxyl-M, pikolinafen, prosulfuron, pymetrozin, thiabendazol a thifensulfuron-methyl (Úř. věst. L 95, 9.4.2016, s. 4).

3

(4)  Nařízení Komise (EU) č. 1141/2010 ze dne 7. prosince 2010, kterým se stanoví postup pro obnovení zařazení druhé skupiny účinných látek do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS a kterým se vytváří seznam těchto látek (Úř. věst. L 322, 8.12.2010, s. 10).

4

(5)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/950 ze dne 15. června 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinných látek 2,4DB, betacyfluthrinu, karfentrazonethylu, Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 (DSM 9660), kyazofamidu, deltamethrinu, dimethenamidu-P, ethofumesátu, fenamidonu, flufenacetu, flurtamonu, foramsulfuronu, fosthiazátu, imazamoxu, jodosulfuronu, iprodionu, isoxaflutolu, linuronu, maleinohydrazidu, mesotrionu, oxasulfuronu, pendimethalinu, pikoxystrobinu, silthiofamu a trifloxystrobinu (Úř. věst. L 159, 16.6.2016, s. 3).

6

Coniothyrium minitans

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1197/2012 ze dne 13. prosince 2012, kterým se mění prováděcí nařízení (ES) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení aktivních látek acetamiprid, alfa-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis kmen: AQ 10, benalaxyl, bifenazát, bromoxynil, chlorprofam, desmedifam, etoxazol, Gliocladium catenulatum kmen: J1446, imazosulfuron, laminarin, mepanipyrim, methoxyfenozid, milbemektin, fenmedifam, Pseudomonas chlororaphis kmen: MA 342, chinoxyfen, S-metolachlor, tepraloxydim, thiakloprid, thiram a ziram (Úř. věst. L 342, 14.12.2012, s. 27).

7

Ampelomyces quisqualis

Gliocladium catenulatum

Pseudomonas chlororaphis

(8)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 844/2012 ze dne 18. září 2012, kterým se stanoví ustanovení nezbytná k provedení postupu obnovení schválení účinných látek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 252, 19.9.2012, s. 26).

8

---

PŘÍLOHA

Část A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění takto:

| 1) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 11, bentazon, datum nahrazuje datem „30. června 2018“; |
| --- | --- |

1)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 11, bentazon, datum nahrazuje datem „30. června 2018“;

| 2) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 15, dikvat, datum nahrazuje datem „30. června 2018“; |
| --- | --- |

2)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 15, dikvat, datum nahrazuje datem „30. června 2018“;

| 3) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 19, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), datum nahrazuje datem „30. června 2018“; |
| --- | --- |

3)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 19, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), datum nahrazuje datem „30. června 2018“;

| 4) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 23, pymetrozin, datum nahrazuje datem „30. června 2018“; |
| --- | --- |

4)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 23, pymetrozin, datum nahrazuje datem „30. června 2018“;

| 5) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 35, famoxadon, datum nahrazuje datem „30. června 2018“; |
| --- | --- |

5)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 35, famoxadon, datum nahrazuje datem „30. června 2018“;

| 6) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 37, metalaxyl-M, datum nahrazuje datem „30. června 2018“; |
| --- | --- |

6)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 37, metalaxyl-M, datum nahrazuje datem „30. června 2018“;

| 7) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 39, flumioxazin, datum nahrazuje datem „30. června 2018“; |
| --- | --- |

7)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 39, flumioxazin, datum nahrazuje datem „30. června 2018“;

| 8) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 41, imazamox, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

8)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 41, imazamox, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 9) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 42, oxasulfuron, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

9)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 42, oxasulfuron, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 10) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 44, foramsulfuron, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

10)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 44, foramsulfuron, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 11) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 46, kyazofamid, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

11)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 46, kyazofamid, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 12) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 53, pendimethalin, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

12)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 53, pendimethalin, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 13) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 59, trifloxystrobin, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

13)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 59, trifloxystrobin, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 14) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 60, karfentrazonethyl, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

14)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 60, karfentrazonethyl, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 15) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 62, fenamidon, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

15)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 62, fenamidon, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 16) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 63, isoxaflutol, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

16)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 63, isoxaflutol, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 17) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 78, chlorprofam, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

17)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 78, chlorprofam, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 18) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 83, alfa-cypermethrin, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

18)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 83, alfa-cypermethrin, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 19) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 84, benalaxyl, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

19)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 84, benalaxyl, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 20) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 85, bromoxynil, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

20)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 85, bromoxynil, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 21) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 86, desmedifam, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

21)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 86, desmedifam, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 22) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 88, fenmedifam, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

22)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 88, fenmedifam, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 23) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 93, Ampelomyces quisqualis kmen: AQ 10, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

23)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 93, Ampelomyces quisqualis kmen: AQ 10, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 24) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 95, laminarin, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

24)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 95, laminarin, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 25) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 96, methoxyfenozid, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

25)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 96, methoxyfenozid, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 26) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 97, S-metolachlor, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

26)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 97, S-metolachlor, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 27) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 98, Gliocladium catenulatum kmen: J1446, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

27)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 98, Gliocladium catenulatum kmen: J1446, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 28) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 99, etoxazol, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

28)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 99, etoxazol, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 29) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 109, bifenazát, datum nahrazuje datem „31. července 2018“; |
| --- | --- |

29)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 109, bifenazát, datum nahrazuje datem „31. července 2018“;

| 30) | v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 110, milbemektin, datum nahrazuje datem „31. července 2018“. |
| --- | --- |

30)

v šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, se u položky 110, milbemektin, datum nahrazuje datem „31. července 2018“.

---

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/16

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/842

ze dne 17. května 2017,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh obnovuje schválení účinné látky představující nízké riziko Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 22 odst. 1 ve spojení s čl. 20 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Komise 2003/79/ES (2) zařadila účinnou látku Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08 do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3). |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Komise 2003/79/ES (2) zařadila účinnou látku Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08 do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3).

| (2) | Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4).

| (3) | Platnost schválení účinné látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08, jak je stanoveno v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, skončí dnem 31. října 2017. |
| --- | --- |

(3)

Platnost schválení účinné látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08, jak je stanoveno v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, skončí dnem 31. října 2017.

| (4) | V souladu s článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 844/2012 (5) a ve lhůtě stanovené v uvedeném článku byla předložena žádost o obnovení schválení látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 844/2012 (5) a ve lhůtě stanovené v uvedeném článku byla předložena žádost o obnovení schválení látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08.

| (5) | Žadatel předložil doplňující dokumentaci požadovanou podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 844/2012. Žádost byla členským státem zpravodajem shledána úplnou. |
| --- | --- |

(5)

Žadatel předložil doplňující dokumentaci požadovanou podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 844/2012. Žádost byla členským státem zpravodajem shledána úplnou.

| (6) | Členský stát zpravodaj vypracoval po konzultaci s členským státem spoluzpravodajem hodnotící zprávu o obnovení a dne 29. května 2015 ji předložil Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi. |
| --- | --- |

(6)

Členský stát zpravodaj vypracoval po konzultaci s členským státem spoluzpravodajem hodnotící zprávu o obnovení a dne 29. května 2015 ji předložil Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi.

| (7) | Úřad předal hodnotící zprávu o obnovení žadateli a členským státům, aby se k ní vyjádřili, a obdržené připomínky zaslal Komisi. Úřad rovněž zpřístupnil souhrn doplňující dokumentace veřejnosti. |
| --- | --- |

(7)

Úřad předal hodnotící zprávu o obnovení žadateli a členským státům, aby se k ní vyjádřili, a obdržené připomínky zaslal Komisi. Úřad rovněž zpřístupnil souhrn doplňující dokumentace veřejnosti.

| (8) | Dne 8. června 2016 oznámil úřad Komisi svůj závěr (6) o tom, zda lze očekávat, že látka Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08 splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Komise předložila zprávu o obnovení schválení látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva dne 6. prosince 2016. |
| --- | --- |

(8)

Dne 8. června 2016 oznámil úřad Komisi svůj závěr (6) o tom, zda lze očekávat, že látka Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08 splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Komise předložila zprávu o obnovení schválení látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva dne 6. prosince 2016.

| (9) | Žadateli byla poskytnuta možnost předložit ke zprávě o obnovení schválení připomínky. |
| --- | --- |

(9)

Žadateli byla poskytnuta možnost předložit ke zprávě o obnovení schválení připomínky.

| (10) | Bylo konstatováno, že v případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin obsahujícího látku Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08 jsou kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 splněna. Proto je vhodné obnovit schválení látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08. |
| --- | --- |

(10)

Bylo konstatováno, že v případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin obsahujícího látku Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08 jsou kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 splněna. Proto je vhodné obnovit schválení látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08.

| (11) | Posouzení rizik pro účely obnovení schválení látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 vychází z omezeného počtu reprezentativních použití, která však neomezují použití, pro něž mohou být přípravky na ochranu rostlin obsahující Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 povoleny. Proto je vhodné nezachovat omezení použití jen jako fungicid. |
| --- | --- |

(11)

Posouzení rizik pro účely obnovení schválení látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 vychází z omezeného počtu reprezentativních použití, která však neomezují použití, pro něž mohou být přípravky na ochranu rostlin obsahující Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 povoleny. Proto je vhodné nezachovat omezení použití jen jako fungicid.

| (12) | Komise dále dospěla ke zjištění, že látka Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08 je účinnou látkou představující nízké riziko ve smyslu článku 22 nařízení (ES) č. 1107/2009. Látka Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08 není látkou vzbuzující obavy a splňuje podmínky uvedené v bodě 5 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009. Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08 je divoký kmen, který se běžně vyskytuje v životní prostředí. Není patogenní pro člověka ani pro zvířata. Očekává se, že dodatečná expozice lidí, zvířat a životního prostředí této látce vyplývající z použití schválených podle nařízení (ES) č. 1107/2009 bude zanedbatelná ve srovnání s expozicí očekávanou v reálných přirozených situacích. |
| --- | --- |

(12)

Komise dále dospěla ke zjištění, že látka Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08 je účinnou látkou představující nízké riziko ve smyslu článku 22 nařízení (ES) č. 1107/2009. Látka Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08 není látkou vzbuzující obavy a splňuje podmínky uvedené v bodě 5 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009. Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08 je divoký kmen, který se běžně vyskytuje v životní prostředí. Není patogenní pro člověka ani pro zvířata. Očekává se, že dodatečná expozice lidí, zvířat a životního prostředí této látce vyplývající z použití schválených podle nařízení (ES) č. 1107/2009 bude zanedbatelná ve srovnání s expozicí očekávanou v reálných přirozených situacích.

| (13) | Proto je vhodné obnovit schválení látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 jako účinné látky představující nízké riziko. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by měla být příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(13)

Proto je vhodné obnovit schválení látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 jako účinné látky představující nízké riziko. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by měla být příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 odpovídajícím způsobem změněna.

| (14) | V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné stanovit určité podmínky a omezení. |
| --- | --- |

(14)

V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné stanovit určité podmínky a omezení.

| (15) | V souladu s čl. 20 odst. 3 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s čl. 13 odst. 4 uvedeného nařízení by příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(15)

V souladu s čl. 20 odst. 3 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s čl. 13 odst. 4 uvedeného nařízení by příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (16) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/950 (7) byla prodloužena doba platnosti schválení látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 do 31. října 2017, aby bylo možno postup pro obnovení schválení této látky dokončit před datem skončení platnosti jejího schválení. Avšak vzhledem k tomu, že před uvedeným prodlouženým skončením platnosti bylo přijato rozhodnutí o obnovení schválení, použije se toto nařízení ode dne 1. srpna 2017. |
| --- | --- |

(16)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/950 (7) byla prodloužena doba platnosti schválení látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 do 31. října 2017, aby bylo možno postup pro obnovení schválení této látky dokončit před datem skončení platnosti jejího schválení. Avšak vzhledem k tomu, že před uvedeným prodlouženým skončením platnosti bylo přijato rozhodnutí o obnovení schválení, použije se toto nařízení ode dne 1. srpna 2017.

| (17) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(17)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Obnovení schválení účinné látky

Schválení účinné látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08, specifikované v příloze I, se obnovuje za podmínek stanovených v uvedené příloze.

Coniothyrium minitans

Článek 2

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. srpna 2017.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. května 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Směrnice Komise 2003/79/ES ze dne 13. srpna 2003, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky Coniothyrium minitans (Úř. věst. L 205, 14.8.2003, s. 16).

2

Coniothyrium minitans

(3)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 844/2012 ze dne 18. září 2012, kterým se stanoví ustanovení nezbytná k provedení postupu obnovení schválení účinných látek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal 2016; 14(7):4517, 16 s. K dispozici na internetové adrese: www.efsa.europa.eu

6

EFSA Journal

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/950 ze dne 15. června 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinných látek 2,4DB, betacyfluthrinu, karfentrazonethylu, Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 (DSM 9660), kyazofamidu, deltamethrinu, dimethenamidu-P, ethofumesátu, fenamidonu, flufenacetu, flurtamonu, foramsulfuronu, fosthiazátu, imazamoxu, jodosulfuronu, iprodionu, isoxaflutolu, linuronu, maleinohydrazidu, mesotrionu, oxasulfuronu, pendimethalinu, pikoxystrobinu, silthiofamu a trifloxystrobinu (Úř. věst. L 159, 16.6.2016, s. 3).

7

Coniothyrium minitans

---

PŘÍLOHA I

| Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08
  Depozitní číslo ve sbírce kultur „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen“ (DSM), Německo: DSM 9660
  CIPAC 614 | Nepoužije se | Minimální obsah životaschopných spor:
  1 × 1012 KTJ/kg | 1. srpna 2017 | 31. července 2032 | Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o obnovení schválení účinné látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.
  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:






  — | ochraně obsluhy a pracovníků a brát přitom v úvahu, že mikroorganismy jsou považovány za možné senzibilátory. |

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08

Depozitní číslo ve sbírce kultur „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen“ (DSM), Německo: DSM 9660

CIPAC 614

Nepoužije se

Minimální obsah životaschopných spor:

1 × 1012 KTJ/kg

1. srpna 2017

31. července 2032

Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o obnovení schválení účinné látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

—

ochraně obsluhy a pracovníků a brát přitom v úvahu, že mikroorganismy jsou považovány za možné senzibilátory.

Výrobce zajistí v průběhu výrobního procesu striktní udržování environmentálních podmínek a analýzu kontroly kvality.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

---

PŘÍLOHA II

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění takto:

| 1) | v části A se zrušuje položka 71 pro Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08; |
| --- | --- |

1)

v části A se zrušuje položka 71 pro Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08;

| 2) | v části D se doplňuje nová položka, která zní:











  Číslo | Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „11 | Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08
  Depozitní číslo ve sbírce kultur „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen“ (DSM), Německo: DSM 9660
  CIPAC 614 | Nepoužije se | Minimální obsah životaschopných spor:
  1 × 1012 KTJ/kg | 1. srpna 2017 | 31. července 2032 | Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o obnovení schválení účinné látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.
  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:






  — | ochraně obsluhy a pracovníků a brát přitom v úvahu, že mikroorganismy jsou považovány za možné senzibilátory. |

2)

v části D se doplňuje nová položka, která zní:

Číslo

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

„11

Coniothyrium minitans kmen CON/M/91-08

Depozitní číslo ve sbírce kultur „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen“ (DSM), Německo: DSM 9660

CIPAC 614

Nepoužije se

Minimální obsah životaschopných spor:

1 × 1012 KTJ/kg

1. srpna 2017

31. července 2032

Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o obnovení schválení účinné látky Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

—

ochraně obsluhy a pracovníků a brát přitom v úvahu, že mikroorganismy jsou považovány za možné senzibilátory.

Výrobce zajistí v průběhu výrobního procesu striktní udržování environmentálních podmínek a analýzu kontroly kvality.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.“

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

---

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/21

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/843

ze dne 17. května 2017,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka Beauveria bassiana kmen NPP111B005 a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 obdržela Francie dne 6. listopadu 2012 od společnosti Arysta Lifescience S.A.S. žádost o schválení účinné látky Beauveria bassiana kmen NPP111B005. V souladu s čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení uvědomila Francie jakožto zpravodajský členský stát dne 5. února 2013 žadatele, ostatní členské státy, Komisi a Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) o přijatelnosti dané žádosti. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 obdržela Francie dne 6. listopadu 2012 od společnosti Arysta Lifescience S.A.S. žádost o schválení účinné látky Beauveria bassiana kmen NPP111B005. V souladu s čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení uvědomila Francie jakožto zpravodajský členský stát dne 5. února 2013 žadatele, ostatní členské státy, Komisi a Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) o přijatelnosti dané žádosti.

| (2) | Dne 7. října 2014 předložil zpravodajský členský stát Komisi návrh zprávy o posouzení, v níž posoudil, zda lze očekávat, že dotčená účinná látka splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009, a kopii této zprávy zaslal úřadu. |
| --- | --- |

(2)

Dne 7. října 2014 předložil zpravodajský členský stát Komisi návrh zprávy o posouzení, v níž posoudil, zda lze očekávat, že dotčená účinná látka splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009, a kopii této zprávy zaslal úřadu.

| (3) | Úřad splnil podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009. V souladu s čl. 12 odst. 3 nařízení (ES) č. 1107/2009 požádal, aby žadatel předložil členským státům, Komisi a úřadu dodatečné informace. Posouzení dodatečných informací ze strany zpravodajského členského státu bylo úřadu předloženo v podobě aktualizovaného návrhu zprávy o posouzení dne 3. července 2015. |
| --- | --- |

(3)

Úřad splnil podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009. V souladu s čl. 12 odst. 3 nařízení (ES) č. 1107/2009 požádal, aby žadatel předložil členským státům, Komisi a úřadu dodatečné informace. Posouzení dodatečných informací ze strany zpravodajského členského státu bylo úřadu předloženo v podobě aktualizovaného návrhu zprávy o posouzení dne 3. července 2015.

| (4) | Dne 6. října 2015 sdělil úřad žadateli, členským státům a Komisi svůj závěr (2) o tom, zda lze očekávat, že účinná látka Beauveria bassiana kmen NPP111B005 splní kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Úřad zpřístupnil svůj závěr veřejnosti. |
| --- | --- |

(4)

Dne 6. října 2015 sdělil úřad žadateli, členským státům a Komisi svůj závěr (2) o tom, zda lze očekávat, že účinná látka Beauveria bassiana kmen NPP111B005 splní kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Úřad zpřístupnil svůj závěr veřejnosti.

| (5) | Dne 8. března 2016 předložila Komise Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zprávu o přezkumu látky Beauveria bassiana kmen NPP111B005 a předlohu nařízení o schválení látky Beauveria bassiana kmen NPP111B005. |
| --- | --- |

(5)

Dne 8. března 2016 předložila Komise Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zprávu o přezkumu látky Beauveria bassiana kmen NPP111B005 a předlohu nařízení o schválení látky Beauveria bassiana kmen NPP111B005.

| (6) | Žadateli byla poskytnuta možnost předložit ke zprávě o přezkumu připomínky. |
| --- | --- |

(6)

Žadateli byla poskytnuta možnost předložit ke zprávě o přezkumu připomínky.

| (7) | V případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin obsahujícího tuto účinnou látku, a zejména v případě použití, která byla posouzena a podrobně popsána ve zprávě o přezkumu, bylo stanoveno, že kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 jsou splněna. Je proto vhodné látku Beauveria bassiana kmen NPP111B005 schválit. |
| --- | --- |

(7)

V případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin obsahujícího tuto účinnou látku, a zejména v případě použití, která byla posouzena a podrobně popsána ve zprávě o přezkumu, bylo stanoveno, že kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 jsou splněna. Je proto vhodné látku Beauveria bassiana kmen NPP111B005 schválit.

| (8) | V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 téhož nařízení a s ohledem na současný stav vědeckých a technických poznatků je však nezbytné stanovit určité podmínky a omezení. |
| --- | --- |

(8)

V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 téhož nařízení a s ohledem na současný stav vědeckých a technických poznatků je však nezbytné stanovit určité podmínky a omezení.

| (9) | V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by měla být odpovídajícím způsobem změněna příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (3). |
| --- | --- |

(9)

V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by měla být odpovídajícím způsobem změněna příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (3).

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Schválení účinné látky

Účinná látka Beauveria bassiana kmen NPP111B005, specifikovaná v příloze I, se schvaluje za podmínek stanovených v uvedené příloze.

Beauveria bassiana

Článek 2

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. května 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2015;13(10):4264 [34 s.]. doi: 10.2903/j.efsa.2015.4264

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA I

| Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beauveria bassiana kmen NPP111B005
  Přírůstkové číslo ve sbírce CNCM (Collection Nationale de Culture de Microorganismes) – Institut Pasteur, Paříž, Francie: I-2961. | Nepoužije se. | Maximální obsah beauvericinu 24 μg/l | 7. června 2017 | 7. června 2027 | Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání účinné látky Beauveria bassiana kmen NPP111B005, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.
  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:






  — | ochraně obsluhy a pracovníků a brát přitom v úvahu, že látku Beauveria bassiana kmen NPP111B005 je třeba (jako jakýkoli jiný mikroorganismus) považovat za možný senzibilátor, a věnovat zvláštní pozornost expozici prostřednictvím vdechování, |

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

Beauveria bassiana kmen NPP111B005

Přírůstkové číslo ve sbírce CNCM (Collection Nationale de Culture de Microorganismes) – Institut Pasteur, Paříž, Francie: I-2961.

Nepoužije se.

Maximální obsah beauvericinu 24 μg/l

7. června 2017

7. června 2027

Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání účinné látky Beauveria bassiana kmen NPP111B005, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

—

ochraně obsluhy a pracovníků a brát přitom v úvahu, že látku Beauveria bassiana kmen NPP111B005 je třeba (jako jakýkoli jiný mikroorganismus) považovat za možný senzibilátor, a věnovat zvláštní pozornost expozici prostřednictvím vdechování,

| — | maximální obsah metabolitu beauvericin v hotovém výrobku. |
| --- | --- |

—

maximální obsah metabolitu beauvericin v hotovém výrobku.

Výrobce zajistí v průběhu výrobního procesu striktní udržování environmentálních podmínek a analýzu kontroly kvality.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

---

PŘÍLOHA II

V části B přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se doplňuje nová položka, která zní:

| | Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „109 | Beauveria bassiana kmen NPP111B005
  Přírůstkové číslo ve sbírce CNCM (Collection Nationale de Culture de Microorganismes) – Institut Pasteur, Paříž, Francie: I-2961. | Nepoužije se. | Maximální obsah beauvericinu 24 μg/l | 7. června 2017 | 7. června 2027 | Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání účinné látky Beauveria bassiana kmen NPP111B005, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.
  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:






  — | ochraně obsluhy a pracovníků a brát přitom v úvahu, že látku Beauveria bassiana kmen NPP111B005 je třeba (jako jakýkoli jiný mikroorganismus) považovat za možný senzibilátor, a věnovat zvláštní pozornost expozici prostřednictvím vdechování, |

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

„109

Beauveria bassiana kmen NPP111B005

Přírůstkové číslo ve sbírce CNCM (Collection Nationale de Culture de Microorganismes) – Institut Pasteur, Paříž, Francie: I-2961.

Nepoužije se.

Maximální obsah beauvericinu 24 μg/l

7. června 2017

7. června 2027

Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání účinné látky Beauveria bassiana kmen NPP111B005, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

—

ochraně obsluhy a pracovníků a brát přitom v úvahu, že látku Beauveria bassiana kmen NPP111B005 je třeba (jako jakýkoli jiný mikroorganismus) považovat za možný senzibilátor, a věnovat zvláštní pozornost expozici prostřednictvím vdechování,

| — | maximální obsah metabolitu beauvericin v hotovém výrobku. |
| --- | --- |

—

maximální obsah metabolitu beauvericin v hotovém výrobku.

Výrobce zajistí v průběhu výrobního procesu striktní udržování environmentálních podmínek a analýzu kontroly kvality.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.“

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

1

---

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/25

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/844

ze dne 17. května 2017

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. května 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel

Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 109,8 |
| TN | 158,2 |
| TR | 94,0 |
| ZZ | 120,7 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 131,8 |
| ZZ | 131,8 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 55,2 |
| MA | 59,8 |
| TR | 41,8 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 61,3 |
| 0805 50 10 | AR | 123,2 |
| TR | 65,0 |
| ZA | 144,7 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 10 80 | AR | 95,5 |
| BR | 108,5 |
| CL | 123,4 |
| CN | 130,6 |
| NZ | 136,2 |
| US | 107,1 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 114,4 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

109,8

TN

158,2

TR

94,0

ZZ

120,7

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

131,8

ZZ

131,8

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

55,2

MA

59,8

TR

41,8

ZA

88,5

ZZ

61,3

0805 50 10

AR

123,2

TR

65,0

ZA

144,7

ZZ

111,0

0808 10 80

AR

95,5

BR

108,5

CL

123,4

CN

130,6

NZ

136,2

US

107,1

ZA

99,3

ZZ

114,4

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

SMĚRNICE

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/27

---

SMĚRNICE KOMISE (EU) 2017/845

ze dne 17. května 2017,

kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES, pokud jde o orientační seznamy prvků, jež je třeba zohlednit při přípravě strategie pro mořské prostředí

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnosti Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (1), a zejména na čl. 24 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha III směrnice 2008/56/ES stanoví orientační seznamy vlastností, zátěží a dopadů uvedených v čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 1 a 3, čl. 10 odst. 1, čl. 11 odst. 1 a článku 24 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(1)

Příloha III směrnice 2008/56/ES stanoví orientační seznamy vlastností, zátěží a dopadů uvedených v čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 1 a 3, čl. 10 odst. 1, čl. 11 odst. 1 a článku 24 uvedené směrnice.

| (2) | V roce 2012 na základě počátečního posouzení svých mořských vod podle čl. 8 odst. 1 směrnice 2008/56/ES a v rámci první etapy provádění svých strategií pro mořské prostředí oznámily členské státy Komisi soubor vlastností pro dobrý stav prostředí a své environmentální cíle v souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 směrnice 2008/56/ES. Komise ve svém posouzení (2) těchto zpráv členských států provedeném v souladu s článkem 12 uvedené směrnice zdůraznila, že k dosažení dobrého stavu prostředí do roku 2020 je naléhavě zapotřebí větší úsilí členských států a Unie. |
| --- | --- |

(2)

V roce 2012 na základě počátečního posouzení svých mořských vod podle čl. 8 odst. 1 směrnice 2008/56/ES a v rámci první etapy provádění svých strategií pro mořské prostředí oznámily členské státy Komisi soubor vlastností pro dobrý stav prostředí a své environmentální cíle v souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 směrnice 2008/56/ES. Komise ve svém posouzení (2) těchto zpráv členských států provedeném v souladu s článkem 12 uvedené směrnice zdůraznila, že k dosažení dobrého stavu prostředí do roku 2020 je naléhavě zapotřebí větší úsilí členských států a Unie.

| (3) | Aby bylo zajištěno, že druhá etapa provádění strategií pro mořské prostředí členských států dále přispěje k dosažení cílů směrnice 2008/56/ES a přinese konzistentnější určování dobrého stavu prostředí, Komise ve své zprávě o první etapě provádění doporučila, aby Komise a členské státy na úrovni Unie spolupracovaly na revizi, posílení a zlepšení rozhodnutí Komise 2010/477/EU (3) do roku 2015, s cílem stanovit jasnější, jednodušší, stručnější, soudržnější a srovnatelný soubor kritérií a metodických norem pro dobrý stav prostředí a zároveň přezkoumat přílohu III rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí a v případě potřeby ji revidovat a vypracovat zvláštní pokyny pro zajištění soudržnějšího a jednotnějšího přístupu k posouzení v příštím cyklu provádění. |
| --- | --- |

(3)

Aby bylo zajištěno, že druhá etapa provádění strategií pro mořské prostředí členských států dále přispěje k dosažení cílů směrnice 2008/56/ES a přinese konzistentnější určování dobrého stavu prostředí, Komise ve své zprávě o první etapě provádění doporučila, aby Komise a členské státy na úrovni Unie spolupracovaly na revizi, posílení a zlepšení rozhodnutí Komise 2010/477/EU (3) do roku 2015, s cílem stanovit jasnější, jednodušší, stručnější, soudržnější a srovnatelný soubor kritérií a metodických norem pro dobrý stav prostředí a zároveň přezkoumat přílohu III rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí a v případě potřeby ji revidovat a vypracovat zvláštní pokyny pro zajištění soudržnějšího a jednotnějšího přístupu k posouzení v příštím cyklu provádění.

| (4) | Přezkum přílohy III směrnice 2008/56/ES je nezbytným doplňkem přezkumu rozhodnutí 2010/477/EU. Kromě toho je souvislost mezi přílohou III směrnice 2008/56/ES a kvalitativními deskriptory pro určování dobrého stavu prostředí uvedenými v příloze I této směrnice obsažena v této směrnici pouze implicitně, a proto není dostatečně srozumitelná. Komise ve svém pracovním dokumentu z roku 2011 (4) vysvětlila vztah mezi kvalitativními deskriptory uvedenými v příloze I směrnice 2008/56/ES, prvky stanovenými v příloze III uvedené směrnice, jakož i kritérii a ukazateli stanovenými v rozhodnutí 2010/477/EU, ale v důsledku jejich inherentního obsahu poskytla jen částečnou odpověď. Je nezbytná revize přílohy III směrnice 2008/56/ES, kterou by se podrobněji vyjasnily vztahy a usnadnilo se její provádění, a došlo tak k lepšímu propojení prvků ekosystémů, antropogenních zátěží a dopadů na mořské prostředí s deskriptory uvedenými v příloze I směrnice 2008/56/ES a s výsledky přezkumu rozhodnutí 2010/477/EU. |
| --- | --- |

(4)

Přezkum přílohy III směrnice 2008/56/ES je nezbytným doplňkem přezkumu rozhodnutí 2010/477/EU. Kromě toho je souvislost mezi přílohou III směrnice 2008/56/ES a kvalitativními deskriptory pro určování dobrého stavu prostředí uvedenými v příloze I této směrnice obsažena v této směrnici pouze implicitně, a proto není dostatečně srozumitelná. Komise ve svém pracovním dokumentu z roku 2011 (4) vysvětlila vztah mezi kvalitativními deskriptory uvedenými v příloze I směrnice 2008/56/ES, prvky stanovenými v příloze III uvedené směrnice, jakož i kritérii a ukazateli stanovenými v rozhodnutí 2010/477/EU, ale v důsledku jejich inherentního obsahu poskytla jen částečnou odpověď. Je nezbytná revize přílohy III směrnice 2008/56/ES, kterou by se podrobněji vyjasnily vztahy a usnadnilo se její provádění, a došlo tak k lepšímu propojení prvků ekosystémů, antropogenních zátěží a dopadů na mořské prostředí s deskriptory uvedenými v příloze I směrnice 2008/56/ES a s výsledky přezkumu rozhodnutí 2010/477/EU.

| (5) | V příloze III směrnice 2008/56/ES by měly být stanoveny prvky pro posouzení (čl. 8 odst. 1 uvedené směrnice) týkající se dobrého stavu prostředí (čl. 9 odst. 1 uvedené směrnice), prvky pro sledování (čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice), kterými se posouzení doplňuje (např. teplota, slanost), a prvky, ke kterým je třeba přihlížet při stanovení cílů (čl. 10 odst. 1 uvedené směrnice). Význam těchto prvků se bude lišit podle jednotlivých regionů a členských států kvůli rozdílným regionálním podmínkám. To znamená, že prvky je nutné uvádět, pouze pokud jsou považovány za „základní rysy a vlastnosti“ nebo „hlavní zátěže a dopady“ uvedené v čl. 8 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 2008/56/ES a pokud se vyskytují ve vodách příslušného členského státu. |
| --- | --- |

(5)

V příloze III směrnice 2008/56/ES by měly být stanoveny prvky pro posouzení (čl. 8 odst. 1 uvedené směrnice) týkající se dobrého stavu prostředí (čl. 9 odst. 1 uvedené směrnice), prvky pro sledování (čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice), kterými se posouzení doplňuje (např. teplota, slanost), a prvky, ke kterým je třeba přihlížet při stanovení cílů (čl. 10 odst. 1 uvedené směrnice). Význam těchto prvků se bude lišit podle jednotlivých regionů a členských států kvůli rozdílným regionálním podmínkám. To znamená, že prvky je nutné uvádět, pouze pokud jsou považovány za „základní rysy a vlastnosti“ nebo „hlavní zátěže a dopady“ uvedené v čl. 8 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 2008/56/ES a pokud se vyskytují ve vodách příslušného členského státu.

| (6) | Je důležité zajistit, aby prvky stanovené v příloze III směrnice 2008/56/ES byly jasně spojeny s kvalitativními deskriptory uvedenými v příloze I uvedené směrnice a kritérii a metodickými normami pro dobrý stav prostředí mořských vod stanovenými Komisí na základě čl. 9 odst. 3 směrnice 2008/56/ES, jakož i se svým použitím v souvislosti s články 8, 9, 10 a 11 směrnice 2008/56/ES. Uvedené prvky by proto měly být generické a všeobecně použitelné v celé Unii, berouce v úvahu, že Komise může na základě čl. 9 odst. 3 směrnice 2008/56/ES nebo v kontextu určení souborů vlastností pro dobrý stav prostředí ve smyslu čl. 9 odst. 1 uvedené směrnice stanovit více konkrétních prvků. |
| --- | --- |

(6)

Je důležité zajistit, aby prvky stanovené v příloze III směrnice 2008/56/ES byly jasně spojeny s kvalitativními deskriptory uvedenými v příloze I uvedené směrnice a kritérii a metodickými normami pro dobrý stav prostředí mořských vod stanovenými Komisí na základě čl. 9 odst. 3 směrnice 2008/56/ES, jakož i se svým použitím v souvislosti s články 8, 9, 10 a 11 směrnice 2008/56/ES. Uvedené prvky by proto měly být generické a všeobecně použitelné v celé Unii, berouce v úvahu, že Komise může na základě čl. 9 odst. 3 směrnice 2008/56/ES nebo v kontextu určení souborů vlastností pro dobrý stav prostředí ve smyslu čl. 9 odst. 1 uvedené směrnice stanovit více konkrétních prvků.

| (7) | Tabulky 1 a 2 uvedené v příloze III směrnice 2008/56/ES je třeba vyjasnit tak, aby se přesněji týkaly prvků určujících stav (tabulka 1) a prvků týkajících se zátěže a jejich dopadů (tabulka 2), přičemž prvky, které jsou v nich uvedeny, je třeba přímo propojit s kvalitativními deskriptory stanovenými v příloze I uvedené směrnice a prostřednictvím toho s kritérii stanovenými Komisí na základě čl. 9 odst. 3 směrnice 2008/56/ES. |
| --- | --- |

(7)

Tabulky 1 a 2 uvedené v příloze III směrnice 2008/56/ES je třeba vyjasnit tak, aby se přesněji týkaly prvků určujících stav (tabulka 1) a prvků týkajících se zátěže a jejich dopadů (tabulka 2), přičemž prvky, které jsou v nich uvedeny, je třeba přímo propojit s kvalitativními deskriptory stanovenými v příloze I uvedené směrnice a prostřednictvím toho s kritérii stanovenými Komisí na základě čl. 9 odst. 3 směrnice 2008/56/ES.

| (8) | S cílem poskytnout pokyny v souvislosti s posouzením využívání mořských vod podle čl. 8 odst. 1 písm. c) směrnice 2008/56/ES a lidských činností podle čl. 8 odst. 1 písm. b), jakož i v souvislosti s příslušným sledováním podle článku 11 uvedené směrnice by tabulka 2 měla být rozšířena tak, aby obsahovala orientační seznam způsobů využívání a lidských činností k zajištění jednotného posuzování jednotlivých mořských oblastí a podoblastí. |
| --- | --- |

(8)

S cílem poskytnout pokyny v souvislosti s posouzením využívání mořských vod podle čl. 8 odst. 1 písm. c) směrnice 2008/56/ES a lidských činností podle čl. 8 odst. 1 písm. b), jakož i v souvislosti s příslušným sledováním podle článku 11 uvedené směrnice by tabulka 2 měla být rozšířena tak, aby obsahovala orientační seznam způsobů využívání a lidských činností k zajištění jednotného posuzování jednotlivých mořských oblastí a podoblastí.

| (9) | Přílohu III směrnice 2008/56/ES je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit. |
| --- | --- |

(9)

Přílohu III směrnice 2008/56/ES je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit.

| (10) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem regulativního výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 směrnice 2008/56/ES, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem regulativního výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 směrnice 2008/56/ES,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha III směrnice 2008/56/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 7. prosince 2018. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

3.   Povinnost provést tuto směrnici do vnitrostátního práva se nevztahuje na členské státy bez mořských vod.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 17. května 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.

1

(2)  Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu – První etapa provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (2008/56/ES) – Posouzení a pokyny Evropské komise (COM(2014) 97 final, 20.2.2014).

2

(3)  Rozhodnutí Komise 2010/477/EU ze dne 1. září 2010 o kritériích a metodických normách pro dobrý stav prostředí mořských vod (Úř. věst. L 232, 2.9.2010, s. 14).

3

(4)  Pracovní dokument útvarů Komise SEC(2011)1255.

4

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA III

Orientační seznamy prvků ekosystému, antropogenních zátěží a lidských činností týkajících se mořských vod

(uvedené v čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 1 a 3, čl. 10 odst. 1, čl. 11 odst. 1 a článku 24)

Tabulka 1

Struktura, funkce a procesy mořských ekosystémů

se zvláštním významem pro čl. 8 odst. 1 písm. a) a články 9 a 11

| Téma | Prvky ekosystémů | Možné parametry a vlastnosti (poznámka 1) | Příslušné kvalitativní deskriptory uvedené v příloze I (poznámky 2 a 3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Druhy | Skupiny druhů (poznámka 4) mořských ptáků, savců, plazů, ryb a hlavonožců příslušné mořské oblasti nebo podoblasti | Prostorové a časové změny pro daný druh nebo populaci:






  — | rozložení, četnost a/nebo biomasa |

Téma

Prvky ekosystémů

Možné parametry a vlastnosti (poznámka 1)

Příslušné kvalitativní deskriptory uvedené v příloze I (poznámky 2 a 3)

Druhy

Skupiny druhů (poznámka 4) mořských ptáků, savců, plazů, ryb a hlavonožců příslušné mořské oblasti nebo podoblasti

Prostorové a časové změny pro daný druh nebo populaci:

—

rozložení, četnost a/nebo biomasa

| — | struktura podle velikosti, věku a pohlaví |
| --- | --- |

—

struktura podle velikosti, věku a pohlaví

| — | úroveň plodnosti, míra přežití a úmrtnosti/zranění |
| --- | --- |

—

úroveň plodnosti, míra přežití a úmrtnosti/zranění

| — | chování, včetně přesunů a migrace |
| --- | --- |

—

chování, včetně přesunů a migrace

| — | stanoviště pro daný druh (rozsah, vhodnost) |
| --- | --- |

—

stanoviště pro daný druh (rozsah, vhodnost)

Druhové složení skupiny

(1); (3)

Stanoviště

Hlavní typy stanovišť vodního sloupce (pelagické druhy) a mořského dna (bentické druhy) (poznámka 5) nebo jiné typy stanovišť včetně souvisejících biologických společenství v celé mořské oblasti nebo podoblasti

U každého typu stanoviště:

| — | rozložení a rozsah stanovišť (případně velikost) |
| --- | --- |

—

rozložení a rozsah stanovišť (případně velikost)

| — | druhové složení, četnost a/nebo biomasa (prostorové a časové změny) |
| --- | --- |

—

druhové složení, četnost a/nebo biomasa (prostorové a časové změny)

| — | struktura druhu podle velikosti a věku (je-li to vhodné) |
| --- | --- |

—

struktura druhu podle velikosti a věku (je-li to vhodné)

| — | fyzikální, hydrologické a chemické vlastnosti |
| --- | --- |

—

fyzikální, hydrologické a chemické vlastnosti

Pro pelagické typy stanovišť navíc:

| — | koncentrace chlorofylu a |
| --- | --- |

—

koncentrace chlorofylu a

| — | frekvence kvetení planktonu a jeho prostorový rozsah |
| --- | --- |

—

frekvence kvetení planktonu a jeho prostorový rozsah

(1); (6)

Ekosystémy, včetně potravních sítí

Struktura, funkce a procesy ekosystémů, které zahrnují:

| — | fyzikální a hydrologické vlastnosti |
| --- | --- |

—

fyzikální a hydrologické vlastnosti

| — | chemické vlastnosti |
| --- | --- |

—

chemické vlastnosti

| — | biologické vlastnosti |
| --- | --- |

—

biologické vlastnosti

| — | funkce a procesy |
| --- | --- |

—

funkce a procesy

Prostorové a časové změny:

| — | teploty a ledu |
| --- | --- |

—

teploty a ledu

| — | hydrologie (režimy vlnění a proudů; stoupání vod z hloubky na hladinu, míšení, doba setrvání, přítok sladké vody; hladina moře) |
| --- | --- |

—

hydrologie (režimy vlnění a proudů; stoupání vod z hloubky na hladinu, míšení, doba setrvání, přítok sladké vody; hladina moře)

| — | batymetrie |
| --- | --- |

—

batymetrie

| — | zakalení (bahno nebo usazeniny), průhlednost, zvuky |
| --- | --- |

—

zakalení (bahno nebo usazeniny), průhlednost, zvuky

| — | substrát a morfologie mořského dna |
| --- | --- |

—

substrát a morfologie mořského dna

| — | slanost, živiny (N, P), organický uhlík, rozpuštěné plyny (pCO2, O2) a pH |
| --- | --- |

—

slanost, živiny (N, P), organický uhlík, rozpuštěné plyny (pCO2, O2) a pH

| — | vztahy mezi přírodními stanovišti a druhy mořských ptáků, savců, plazů, ryb a hlavonožců |
| --- | --- |

—

vztahy mezi přírodními stanovišti a druhy mořských ptáků, savců, plazů, ryb a hlavonožců

| — | struktura pelagicko-bentických druhů |
| --- | --- |

—

struktura pelagicko-bentických druhů

| — | produktivita |
| --- | --- |

—

produktivita

(1); (4)

Poznámky vztahující se k tabulce 1

| Poznámka 1: | Poskytuje se orientační seznam příslušných parametrů a vlastností druhů, stanovišť a ekosystémů, které odrážejí parametry ovlivněné zátěžemi uvedenými v tabulce 2 této přílohy a které jsou relevantní pro kritéria stanovená podle čl. 9 odst. 3. Konkrétní parametry a vlastnosti, které se mají používat při sledování a posuzování, by měly být stanoveny v souladu s požadavky této směrnice, včetně požadavků jejích článků 8 až 11. |
| --- | --- |

Poznámka 1:

| Poznámka 2: | Čísla v tomto sloupci odkazují na příslušné očíslované body uvedené v příloze I. |
| --- | --- |

Poznámka 2:

| Poznámka 3: | V tabulce 1 jsou uvedeny pouze kvalitativní deskriptory 1, 3, 4 a 6, které popisují stav a jejichž kritéria jsou stanovena v souladu s čl. 9 odst. 3. Pro jednotlivá témata mohou být relevantní všechny ostatní kvalitativní deskriptory založené na zátěži a uvedené v příloze I. |
| --- | --- |

Poznámka 3:

| Poznámka 4: | Tyto skupiny druhů jsou dále specifikovány v části II přílohy rozhodnutí Komise (EU) 2017/848 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví kritéria a metodické normy pro dobrý stav prostředí a specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování a kterým se ruší rozhodnutí 2010/477/EU (viz strana 43 v tomto Úředním věstníku). |
| --- | --- |

Poznámka 4:

| Poznámka 5: | Tyto hlavní typy stanovišť jsou dále specifikovány v části II přílohy rozhodnutí (EU) 2017/848. |
| --- | --- |

Poznámka 5:

Tabulka 2

Antropogenní zátěže, způsoby využívání a lidské činnosti působící v mořském prostředí nebo toto prostředí ovlivňující

| 2a | Antropogenní zátěže působící na mořské prostředí
  se zvláštním významem pro čl. 8 odst. 1 písm. a) a b) a články 9 a 11 |
| --- | --- |

2a

se zvláštním významem pro čl. 8 odst. 1 písm. a) a b) a články 9 a 11

Téma

Zátěž (poznámka 1):

Možné parametry

Příslušné kvalitativní deskriptory uvedené v příloze I (poznámky 2 a 3)

Biologické

Vnos či šíření nepůvodních druhů

Intenzita a prostorové a časové změny zátěže v mořském prostředí a v případě potřeby u zdroje

Pro účely posouzení dopadů zátěže na životní prostředí vyberte příslušné prvky ekosystémů a parametry z tabulky 1

(2)

Vnos mikrobiálních patogenů

Vnos geneticky modifikovaných druhů a přemisťování původních druhů

Ztráta nebo změna přírodních biologických společenství v důsledku chovu živočišných nebo pěstování rostlinných druhů

Vyrušování druhů (například při rozmnožování, odpočinku a přijímání potravy) z důvodu přítomnosti člověka

Lov nebo úhyn / zranění volně žijících druhů (v důsledku komerčního a rekreačního rybolovu a jiných činností)

(3)

Fyzikální

Fyzikální narušení mořského dna (dočasné nebo vratné)

(6); (7)

Fyzikální ztráty (způsobené trvalými změnami substrátu a morfologie mořského dna těžbou substrátu mořského dna)

Změny hydrologických podmínek

Látky, odpad a energie

Vnos živin – difúzní zdroje, bodové zdroje a atmosférické depozice

(5)

Vnos organické hmoty – difúzní zdroje a bodové zdroje

Vnos jiných látek (např. syntetických látek, nesyntetických látek, radionuklidů) – difúzní zdroje, bodové zdroje, atmosférická depozice, akutní události

(8); (9)

Vnos odpadu (tuhý odpad včetně mikroodpadu)

(10)

Vnos antropogenního zvuku (impulzní, průběžný)

(11)

Vnosy dalších forem energie (včetně elektromagnetických polí, světla a tepla)

Vnos vody – bodové zdroje (například solanka)

| 2b | Způsoby využívání a lidské činnosti působící v mořském prostředí nebo toto prostředí ovlivňující
  se zvláštním významem pro čl. 8 odst. 1 písm. b) a c) (pro čl. 8 odst. 1 písm. c) a články 10 a 13 jsou relevantní pouze činnosti označené *) |
| --- | --- |

2b

se zvláštním významem pro čl. 8 odst. 1 písm. b) a c) (pro čl. 8 odst. 1 písm. c) a články 10 a 13 jsou relevantní pouze činnosti označené *)

Téma

Činnost

Fyzická restrukturalizace řek, pobřeží nebo mořského dna (vodohospodářství)

Získávání půdy

Kanalizace a jiné úpravy vodních toků

Ochrana pobřeží a protipovodňová ochrana*

Stavby na moři (jiné než pro ropu / plyn / obnovitelné zdroje energie)*

Restrukturalizace morfologie mořského dna včetně bagrování dna a ukládání materiálů *

Těžba neživých zdrojů

Těžba nerostných surovin (kamene, kovových rud, štěrku, písku, lastur)*

Těžba ropy a zemního plynu, včetně infrastruktury*

Těžba soli*

Čerpání vody*

Výroba energie

Výroba energie z obnovitelných zdrojů (větrná energie, energie vln a přílivu), včetně infrastruktury*

Výroba energie z neobnovitelných zdrojů

Přenos elektrické energie a komunikací (kabely)*

Těžba živých zdrojů

Rybolov a sběr měkkýšů a korýšů (profesionální, rekreační)*

Zpracování ryb a měkkýšů a korýšů*

Sběr mořských rostlin*

Lov a sběr pro jiné účely*

Chov živých zdrojů

Mořská akvakultura, včetně infrastruktury*

Sladkovodní akvakultura

Zemědělství

Lesní hospodářství

Doprava

Dopravní infrastruktura*

Doprava – lodní*

Doprava – letecká

Doprava – pozemní

Městská a průmyslová využití

Městská využití

Průmyslová využití

Zpracování a likvidace odpadů*

Cestovní ruch a volný čas

Cestovní ruch a volný čas – infrastruktura*

Cestovní ruch a volný čas – činnosti*

Bezpečnost a obrana

Vojenské operace (podle čl. 2 odst. 2)

Vzdělávání a výzkum

Výzkumné, průzkumné a vzdělávací aktivity*

Poznámky vztahující se k tabulce 2

| Poznámka 1: | Posouzení zátěží by se měla týkat jejich úrovní v mořském prostředí a v případě potřeby míry vnosů (z pozemních nebo atmosférických zdrojů) do mořského prostředí. |
| --- | --- |

Poznámka 1:

| Poznámka 2: | Čísla v tomto sloupci odkazují na příslušné očíslované body uvedené v příloze I. |
| --- | --- |

Poznámka 2:

| Poznámka 3: | V tabulce 2a se uvádějí pouze kvalitativní deskriptory založené na zátěži 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10 a 11, jejichž kritéria jsou stanovena v souladu s čl. 9 odst. 3. Pro jednotlivá témata mohou být relevantní všechny ostatní kvalitativní deskriptory založené na stavu a uvedené v příloze I.“ |
| --- | --- |

Poznámka 3:

---

ROZHODNUTÍ

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/34

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2017/846

ze dne 16. března 2017

o prodloužení funkčního období vyšetřovacího výboru pro prošetření údajných porušení a nesprávného úředního postupu při uplatňování právních předpisů Unie v souvislosti s praním peněz, vyhýbáním se daňovým povinnostem a daňovými úniky

EVROPSKÝ PARLAMENT,

| — | s ohledem na návrh Konference předsedů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Konference předsedů,

| — | s ohledem na článek 226 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 226 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady a Komise 95/167/ES, Euratom, ESUO ze dne 19. dubna 1995 o podrobných ustanoveních o výkonu vyšetřovacího práva Evropského parlamentu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady a Komise 95/167/ES, Euratom, ESUO ze dne 19. dubna 1995 o podrobných ustanoveních o výkonu vyšetřovacího práva Evropského parlamentu (1),

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2016/1021 ze dne 8. června 2016 o zřízení vyšetřovacího výboru pro prošetření údajných porušení a nesprávného úředního postupu při uplatňování právních předpisů Unie v souvislosti s praním peněz, vyhýbáním se daňovým povinnostem a daňovými úniky, a o jeho působnosti, početním složení a délce mandátu (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2016/1021 ze dne 8. června 2016 o zřízení vyšetřovacího výboru pro prošetření údajných porušení a nesprávného úředního postupu při uplatňování právních předpisů Unie v souvislosti s praním peněz, vyhýbáním se daňovým povinnostem a daňovými úniky, a o jeho působnosti, početním složení a délce mandátu (2),

| — | s ohledem na čl. 198 odst. 11 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 198 odst. 11 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že vyšetřovací výbor požádal o prodloužení svého funkčního období, aby byl schopen plně a řádně vykonávat svůj mandát, a že stále zbývá řada dokumentů, které je třeba ještě prozkoumat, zadaných analýz a zúčastněných stran, které mají být vyslechnuty; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že vyšetřovací výbor požádal o prodloužení svého funkčního období, aby byl schopen plně a řádně vykonávat svůj mandát, a že stále zbývá řada dokumentů, které je třeba ještě prozkoumat, zadaných analýz a zúčastněných stran, které mají být vyslechnuty;

1.

rozhodl o tři měsíce prodloužit funkční období vyšetřovacího výboru.

Za Evropský parlament

předseda

A. TAJANI

---

(1)  
  Úř. věst. L 113, 19.5.1995, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 166, 24.6.2016, s. 10.

2

---

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/35

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/847

ze dne 16. května 2017,

kterým se povoluje odchylka požadovaná Dánskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů

(oznámeno pod číslem C(2017) 2891)

(Pouze dánské znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na třetí pododstavec odstavce 2 přílohy III uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 18. listopadu 2002 přijala Komise rozhodnutí 2002/915/ES (2), kterým se povoluje odchylka požadovaná Dánskem podle směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů umožňující v rámci dánského akčního programu na období 1999–2003 určitým podnikům zabývajícím se chovem skotu použití až 230 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok. Odchylka byla prodloužena rozhodnutím Komise 2005/294/ES (3) v souvislosti s dánským akčním programem na období 2004–2007, rozhodnutím Komise 2008/664/ES (4) v souvislosti s dánským akčním programem na období 2008–2012 a prováděcím rozhodnutím Komise 2012/659/EU (5) v souvislosti s dánským akčním programem na období 2008–2015. |
| --- | --- |

(1)

Dne 18. listopadu 2002 přijala Komise rozhodnutí 2002/915/ES (2), kterým se povoluje odchylka požadovaná Dánskem podle směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů umožňující v rámci dánského akčního programu na období 1999–2003 určitým podnikům zabývajícím se chovem skotu použití až 230 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok. Odchylka byla prodloužena rozhodnutím Komise 2005/294/ES (3) v souvislosti s dánským akčním programem na období 2004–2007, rozhodnutím Komise 2008/664/ES (4) v souvislosti s dánským akčním programem na období 2008–2012 a prováděcím rozhodnutím Komise 2012/659/EU (5) v souvislosti s dánským akčním programem na období 2008–2015.

| (2) | Odchylka povolená prováděcím rozhodnutím 2012/659/EU se týkala přibližně 1 500 podniků zabývajících se chovem skotu (v období 2014/2015), 425 102 dobytčích jednotek a 205 165 ha orné půdy, což odpovídá 4,0 % z celkového množství podniků, 18,6 % z celkového množství dobytčích jednotek a 8,2 % z celkového množství orné půdy v Dánsku. |
| --- | --- |

(2)

Odchylka povolená prováděcím rozhodnutím 2012/659/EU se týkala přibližně 1 500 podniků zabývajících se chovem skotu (v období 2014/2015), 425 102 dobytčích jednotek a 205 165 ha orné půdy, což odpovídá 4,0 % z celkového množství podniků, 18,6 % z celkového množství dobytčích jednotek a 8,2 % z celkového množství orné půdy v Dánsku.

| (3) | Dne 4. února 2016 předložilo Dánsko Komisi žádost o prodloužení odchylky podle třetího pododstavce odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS. |
| --- | --- |

(3)

Dne 4. února 2016 předložilo Dánsko Komisi žádost o prodloužení odchylky podle třetího pododstavce odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS.

| (4) | Dánsko zřídilo v souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS akční program na období 2016–2018, a to vyhláškou č. 1324 ze dne 15. listopadu 2016 o hospodářských zvířatech, statkových hnojivech, siláži, atd., konsolidovaným zákonem č. 388 ze dne 27. dubna 2016 o používání hnojiv zemědělskými podniky a o vegetačním porostu a vyhláškou č. 1055 ze dne 1. července 2016 o používání hnojiv zemědělskými podniky v plánovacím období 2016–2017. Jde o nový cílený režim pro pokryvné meziplodiny, povinnou část, jak je stanoveno zákonem o používání hnojiv zemědělskými podniky a o vegetačním porostu. Kromě toho zahrnuje dánská legislativa nové všeobecné nařízení týkající se fosforu, jak je stanoveno zákonem o environmentálním schválení atd. zemědělských podniků zabývajících se chovem skotu a ve vyhlášce o hospodářských zvířatech, statkových hnojivech, siláži, atd. |
| --- | --- |

(4)

Dánsko zřídilo v souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS akční program na období 2016–2018, a to vyhláškou č. 1324 ze dne 15. listopadu 2016 o hospodářských zvířatech, statkových hnojivech, siláži, atd., konsolidovaným zákonem č. 388 ze dne 27. dubna 2016 o používání hnojiv zemědělskými podniky a o vegetačním porostu a vyhláškou č. 1055 ze dne 1. července 2016 o používání hnojiv zemědělskými podniky v plánovacím období 2016–2017. Jde o nový cílený režim pro pokryvné meziplodiny, povinnou část, jak je stanoveno zákonem o používání hnojiv zemědělskými podniky a o vegetačním porostu. Kromě toho zahrnuje dánská legislativa nové všeobecné nařízení týkající se fosforu, jak je stanoveno zákonem o environmentálním schválení atd. zemědělských podniků zabývajících se chovem skotu a ve vyhlášce o hospodářských zvířatech, statkových hnojivech, siláži, atd.

| (5) | Dánské právní předpisy, jimiž se provádí směrnice 91/676/EHS, obsahují omezení pro používání dusíku. Právní předpisy omezující používání fosforu již byly přijaty a vstoupí v platnost v srpnu 2017. |
| --- | --- |

(5)

Dánské právní předpisy, jimiž se provádí směrnice 91/676/EHS, obsahují omezení pro používání dusíku. Právní předpisy omezující používání fosforu již byly přijaty a vstoupí v platnost v srpnu 2017.

| (6) | Dánská zpráva o „Stavu a směrech vývoje vodního prostředí a zemědělských postupů“ týkající se období 2012–2015 uvádí roční přebytek vnitrostátní bilance zemědělských pozemků ve výši 80 kg N/ha v roce 2014 a celkový objem vypouštění dusíku do moře ze zemědělství v roce 2012 ve výši cca 70 % celku. Dánsko odhaduje, že pozemní zatížení dusíkem v pobřežních vodách musí být sníženo z 56,8 milionu tun na 44,7 milionu tun, aby byl posílen dobrý ekologický stav. |
| --- | --- |

(6)

Dánská zpráva o „Stavu a směrech vývoje vodního prostředí a zemědělských postupů“ týkající se období 2012–2015 uvádí roční přebytek vnitrostátní bilance zemědělských pozemků ve výši 80 kg N/ha v roce 2014 a celkový objem vypouštění dusíku do moře ze zemědělství v roce 2012 ve výši cca 70 % celku. Dánsko odhaduje, že pozemní zatížení dusíkem v pobřežních vodách musí být sníženo z 56,8 milionu tun na 44,7 milionu tun, aby byl posílen dobrý ekologický stav.

| (7) | Dánská právní úprava by měla zahrnovat kombinaci cíleného režimu dobrovolných a povinných pokryvných meziplodin v letech 2017 a 2018. V rámci tohoto režimu by povinná ustanovení pro pokryvné meziplodiny měla vstoupit v platnost automaticky, pokud se nepodaří environmentální cíle splnit na základě dobrovolných ujednání o meziplodinách. Plochy, na kterých rostou meziplodiny, by měly být doplňkem povinných meziplodin, které stanoví dánský zákon o používání hnojiv zemědělskými podniky a o vegetačním porostu. Tato opatření jsou nezbytná k zajištění toho, aby uplatňování současné odchylky nevedlo k dalšímu zhoršení jakosti vody. |
| --- | --- |

(7)

Dánská právní úprava by měla zahrnovat kombinaci cíleného režimu dobrovolných a povinných pokryvných meziplodin v letech 2017 a 2018. V rámci tohoto režimu by povinná ustanovení pro pokryvné meziplodiny měla vstoupit v platnost automaticky, pokud se nepodaří environmentální cíle splnit na základě dobrovolných ujednání o meziplodinách. Plochy, na kterých rostou meziplodiny, by měly být doplňkem povinných meziplodin, které stanoví dánský zákon o používání hnojiv zemědělskými podniky a o vegetačním porostu. Tato opatření jsou nezbytná k zajištění toho, aby uplatňování současné odchylky nevedlo k dalšímu zhoršení jakosti vody.

| (8) | Z informací poskytnutých Dánskem v souvislosti s odchylkou udělenou prováděcím rozhodnutím 2012/659/EU vyplývá, že odchylka nevedla ke zhoršení jakosti vody v porovnání s oblastmi, na které se odchylka nevztahuje. Z údajů předložených Dánskem o provádění směrnice 91/676/EHS v období 2012–2015 (6) vyplývá, že přibližně 16 % monitorovacích stanic v Dánsku vykazuje v podzemních vodách průměrné koncentrace dusičnanů nad 50 mg/l a 23 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů vyšší než 40 mg/l. Údaje z monitorování vykazují stabilní trend koncentrace dusičnanů v podzemních vodách ve srovnání s předchozím vykazovaným obdobím (2008–2011). U povrchových vod vykazuje většina monitorovacích stanic průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a stabilní trend koncentrace dusičnanů. Zpráva za období 2012–2015 uvádí, že 2 ze 119 pobřežních vod měly v klasifikaci „dobrý“ stav. |
| --- | --- |

(8)

Z informací poskytnutých Dánskem v souvislosti s odchylkou udělenou prováděcím rozhodnutím 2012/659/EU vyplývá, že odchylka nevedla ke zhoršení jakosti vody v porovnání s oblastmi, na které se odchylka nevztahuje. Z údajů předložených Dánskem o provádění směrnice 91/676/EHS v období 2012–2015 (6) vyplývá, že přibližně 16 % monitorovacích stanic v Dánsku vykazuje v podzemních vodách průměrné koncentrace dusičnanů nad 50 mg/l a 23 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů vyšší než 40 mg/l. Údaje z monitorování vykazují stabilní trend koncentrace dusičnanů v podzemních vodách ve srovnání s předchozím vykazovaným obdobím (2008–2011). U povrchových vod vykazuje většina monitorovacích stanic průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a stabilní trend koncentrace dusičnanů. Zpráva za období 2012–2015 uvádí, že 2 ze 119 pobřežních vod měly v klasifikaci „dobrý“ stav.

| (9) | Po přezkoumání žádosti Dánska vycházející z prvků popsaných v třetím pododstavci odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a s ohledem na zkušenosti získané při uplatňování odchylky podle rozhodnutí 2002/915/ES, 2005/294/ES, 2008/664/ES a prováděcího rozhodnutí 2012/659/EU se Komise domnívá, že záměr Dánska používat statková hnojiva v množství 230 kg dusíku na hektar za rok neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky. |
| --- | --- |

(9)

Po přezkoumání žádosti Dánska vycházející z prvků popsaných v třetím pododstavci odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a s ohledem na zkušenosti získané při uplatňování odchylky podle rozhodnutí 2002/915/ES, 2005/294/ES, 2008/664/ES a prováděcího rozhodnutí 2012/659/EU se Komise domnívá, že záměr Dánska používat statková hnojiva v množství 230 kg dusíku na hektar za rok neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.

| (10) | Zemědělské podniky, které mají povoleno používat statková hnojiva obsahující až 230 kg dusíku na hektar za rok, aktualizují plány hnojení včas, aby byl zajištěn soulad se skutečnými zemědělskými postupy a stálý rostlinný pokryv orné půdy, a meziplodiny se používají k zajištění toho, aby tak vznikla náhrada za úniky dusičnanů do podorniční vrstvy půdy na podzim a omezily se úniky v zimě. |
| --- | --- |

(10)

Zemědělské podniky, které mají povoleno používat statková hnojiva obsahující až 230 kg dusíku na hektar za rok, aktualizují plány hnojení včas, aby byl zajištěn soulad se skutečnými zemědělskými postupy a stálý rostlinný pokryv orné půdy, a meziplodiny se používají k zajištění toho, aby tak vznikla náhrada za úniky dusičnanů do podorniční vrstvy půdy na podzim a omezily se úniky v zimě.

| (11) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (7) stanoví ucelený přeshraniční přístup k ochraně vod v oblastech povodí s cílem dosáhnout do roku 2015 dobrého stavu evropských vodních útvarů. Nedílnou součástí tohoto cíle je snížení živin. Udělením odchylky podle tohoto rozhodnutí nejsou dotčena ustanovení podle směrnice 2000/60/ES ani není vyloučeno, že k plnění povinností, které z něj vyplývají, může být zapotřebí přijetí dalších opatření. |
| --- | --- |

(11)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (7) stanoví ucelený přeshraniční přístup k ochraně vod v oblastech povodí s cílem dosáhnout do roku 2015 dobrého stavu evropských vodních útvarů. Nedílnou součástí tohoto cíle je snížení živin. Udělením odchylky podle tohoto rozhodnutí nejsou dotčena ustanovení podle směrnice 2000/60/ES ani není vyloučeno, že k plnění povinností, které z něj vyplývají, může být zapotřebí přijetí dalších opatření.

| (12) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (8) stanoví obecná pravidla pro zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Unii pro účely unijních politik v oblasti životního prostředí a politik nebo činností, které mohou mít vliv na životní prostředí. Prostorové informace shromážděné v souvislosti s tímto rozhodnutím by měly být pokud možno v souladu s ustanoveními této směrnice. V zájmu snížení administrativní zátěže a zlepšení soudržnosti údajů by mělo Dánsko při sběru potřebných dat, na která se vztahuje toto rozhodnutí, využívat informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného podle kapitoly II hlavy V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (9). |
| --- | --- |

(12)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (8) stanoví obecná pravidla pro zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Unii pro účely unijních politik v oblasti životního prostředí a politik nebo činností, které mohou mít vliv na životní prostředí. Prostorové informace shromážděné v souvislosti s tímto rozhodnutím by měly být pokud možno v souladu s ustanoveními této směrnice. V zájmu snížení administrativní zátěže a zlepšení soudržnosti údajů by mělo Dánsko při sběru potřebných dat, na která se vztahuje toto rozhodnutí, využívat informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného podle kapitoly II hlavy V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (9).

| (13) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS, |
| --- | --- |

(13)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odchylka

Odchylka požadovaná Dánskem dopisem ze dne 4. února 2016 za účelem povolení použití vyššího množství dusíku ze statkových hnojiv na zemědělských pozemcích, než uvádí první věta druhého pododstavce odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.

Článek 2

Oblast působnosti

Tato odchylka platí za podmínek uvedených v článku 5 tohoto rozhodnutí pro zemědělské podniky zabývající se chovem skotu, které do střídání plodin zařazují z více než 80 % plodiny s vysokou spotřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:

| a) | „zemědělským podnikem zabývajícím se chovem skotu“ se rozumí podnik s roční produkcí dusíku ve statkových hnojivech nad 300 kg, z nichž nejméně dvě třetiny jsou ze skotu; |
| --- | --- |

a)

„zemědělským podnikem zabývajícím se chovem skotu“ se rozumí podnik s roční produkcí dusíku ve statkových hnojivech nad 300 kg, z nichž nejméně dvě třetiny jsou ze skotu;

| b) | „travou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travinné porosty; |
| --- | --- |

b)

„travou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travinné porosty;

| c) | „plodinami, pod které se seje tráva“ se rozumí obiloviny na siláž, kukuřice na siláž, jarní ječmen nebo kombinace jarního ječmene a hrachu, pod něž se seje před sklizní nebo po sklizni tráva; |
| --- | --- |

c)

„plodinami, pod které se seje tráva“ se rozumí obiloviny na siláž, kukuřice na siláž, jarní ječmen nebo kombinace jarního ječmene a hrachu, pod něž se seje před sklizní nebo po sklizni tráva;

| d) | „plodinami s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím“ se rozumí kterákoli z těchto:






  i) | tráva, |
| --- | --- | --- |

d)

„plodinami s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím“ se rozumí kterákoli z těchto:

i)

tráva,

| ii) | travní pokryvné meziplodiny, |
| --- | --- |

ii)

travní pokryvné meziplodiny,

| iii) | krmná řepa, |
| --- | --- |

iii)

krmná řepa,

| iv) | plodiny, pod které se seje tráva; |
| --- | --- |

iv)

plodiny, pod které se seje tráva;

| e) | „půdním profilem“ se rozumí vrstva půdy pod povrchem do hloubky 0,90 m nebo vrstva půdy do hloubky průměrné nejvyšší hladiny podzemní vody, pokud se tato hladina nachází v hloubce méně než 0,90 m pod povrchem. |
| --- | --- |

e)

„půdním profilem“ se rozumí vrstva půdy pod povrchem do hloubky 0,90 m nebo vrstva půdy do hloubky průměrné nejvyšší hladiny podzemní vody, pokud se tato hladina nachází v hloubce méně než 0,90 m pod povrchem.

Článek 4

Podmínky pro udělení odchylky

Odchylka se uděluje za následujících podmínek:

| 1) | Od srpna 2017 vstoupí v platnost nařízení o fosforu, jímž se zřizují přímé limity fosforu na různých úrovních v celé zemi v závislosti na zeměpisné poloze a typu hnojiv. Tyto limity zahrnují použití fosforu ze všech typů hnojiv: organická hnojiva, včetně chlévské mrvy, digestátu z bioplynové stanice, odplyněné rostlinné biomasy, kalu z čistíren odpadních vod i průmyslových hnojiv. Bude zavedeno přísnější použití limitů pro fosfor vztahující se na všechny typy hnojiv v povodích, kde je vodní prostředí citlivé na fosfor. |
| --- | --- |

1)

Od srpna 2017 vstoupí v platnost nařízení o fosforu, jímž se zřizují přímé limity fosforu na různých úrovních v celé zemi v závislosti na zeměpisné poloze a typu hnojiv. Tyto limity zahrnují použití fosforu ze všech typů hnojiv: organická hnojiva, včetně chlévské mrvy, digestátu z bioplynové stanice, odplyněné rostlinné biomasy, kalu z čistíren odpadních vod i průmyslových hnojiv. Bude zavedeno přísnější použití limitů pro fosfor vztahující se na všechny typy hnojiv v povodích, kde je vodní prostředí citlivé na fosfor.

| 2) | Bude zaveden systém ukazatelů a monitorovací systém, jež se budou zabývat množstvím fosforu použitému na zemědělských polích v Dánsku. Pokud bude systém ukazatelů nebo systém monitorování poukazovat na to, že současný roční průměr fosfátových hnojiv v zemědělské půdě v Dánsku překročil nebo by mohl překročit úroveň průměrné vnitrostátní hodnoty fosfátových hnojiv, které má být dosaženo během období 2018–2025, budou maximální limity pro používání fosforu odpovídajícím způsobem sníženy. |
| --- | --- |

2)

Bude zaveden systém ukazatelů a monitorovací systém, jež se budou zabývat množstvím fosforu použitému na zemědělských polích v Dánsku. Pokud bude systém ukazatelů nebo systém monitorování poukazovat na to, že současný roční průměr fosfátových hnojiv v zemědělské půdě v Dánsku překročil nebo by mohl překročit úroveň průměrné vnitrostátní hodnoty fosfátových hnojiv, které má být dosaženo během období 2018–2025, budou maximální limity pro používání fosforu odpovídajícím způsobem sníženy.

| 3) | Bude zaveden kombinovaný cílený režim dobrovolných a povinných pokryvných meziplodin, který se bude zakládat na potřebě snížit obsah dusičnanů v podzemních vodách a v pobřežních vodách. V rámci tohoto režimu vstoupí automaticky v platnost povinná ustanovení pro pokryvné meziplodiny, pokud se dané environmentální cíle nepodaří splnit na základě dobrovolných ujednání. |
| --- | --- |

3)

Bude zaveden kombinovaný cílený režim dobrovolných a povinných pokryvných meziplodin, který se bude zakládat na potřebě snížit obsah dusičnanů v podzemních vodách a v pobřežních vodách. V rámci tohoto režimu vstoupí automaticky v platnost povinná ustanovení pro pokryvné meziplodiny, pokud se dané environmentální cíle nepodaří splnit na základě dobrovolných ujednání.

| 4) | Pokryvné meziplodiny stanovené v rámci tohoto programu budou doplňovat vnitrostátní povinný požadavek 10 nebo 14 % pokryvných meziplodin na plodiny na pozemku zemědělských podniků a nesmí se pěstovat na téže ploše používané ke splnění požadavku na plochy využívané v ekologickém zájmu v případě pokryvných meziplodin. |
| --- | --- |

4)

Pokryvné meziplodiny stanovené v rámci tohoto programu budou doplňovat vnitrostátní povinný požadavek 10 nebo 14 % pokryvných meziplodin na plodiny na pozemku zemědělských podniků a nesmí se pěstovat na téže ploše používané ke splnění požadavku na plochy využívané v ekologickém zájmu v případě pokryvných meziplodin.

Článek 5

Každoroční žádost o povolení a závazek

1.   Zemědělské podniky zabývající se chovem skotu mohou příslušným orgánům předložit žádost o roční povolení k používání statkových hnojiv s obsahem dusíku až do 230 kg na hektar za rok.

Lhůta pro podání žádosti musí být stejná jako vnitrostátní lhůty pro podávání žádostí o jednotné platby a předkládání plánu týkajícího se kvót pro hnojiva a pokryvných meziplodin.

2.   Spolu s žádostí uvedenou v odstavci 1 předkládají zemědělci prohlášení, v němž se zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 7, 8 a 9.

Článek 6

Udělování povolení

Povolení k použití určitého množství statkových hnojiv, včetně hnojiv pocházejících z výkalů skotu a upravených statkových hnojiv, jež obsahují až 230 kg dusíku na hektar půdy za rok, se poskytuje za podmínek stanovených v článcích 7 až 9.

Článek 7

Podmínky používání statkových a jiných hnojiv

1.   Celkový přísun dusíku nepřekročí předpokládané nároky dané plodiny na živiny a zohledňuje i zásobování živinami z půdy. Současně nepřekročí maximální normy jeho použití, jak je stanoveno vyhláškou č. 1055 o používání hnojiv zemědělskými podniky v plánovacím období 2016–2017 (ze dne 1.7.2016) a v odpovídajících vyhláškách v následujících programových obdobích.

2.   Každý zemědělský podnik zabývající se chovem skotu vypracuje plán hnojení pro celou výměru plochy podniku, který se bude týkat období od 1. srpna do 31. července následujícího roku. Plán si daný podnik ponechá. Plán hnojení obsahuje tyto údaje:

| a) | plán střídání plodin s upřesněním těchto údajů:






  1) | výměra u pozemků, na kterých jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím; |
| --- | --- | --- |

a)

plán střídání plodin s upřesněním těchto údajů:

1)

výměra u pozemků, na kterých jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím;

| 2) | výměra u pozemků s jinými plodinami, než které jsou uvedeny v bodu 1); |
| --- | --- |

2)

výměra u pozemků s jinými plodinami, než které jsou uvedeny v bodu 1);

| 3) | situační náčrt s umístěním pozemků uvedených v bodech 1) a 2); |
| --- | --- |

3)

situační náčrt s umístěním pozemků uvedených v bodech 1) a 2);

| b) | počet hospodářských zvířat daného podniku, popis systému ustájení a uskladnění statkových hnojiv, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva; |
| --- | --- |

b)

počet hospodářských zvířat daného podniku, popis systému ustájení a uskladnění statkových hnojiv, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;

| c) | výpočet množství dusíku a fosforu ze statkových hnojiv vyprodukovaných v zemědělském podniku; |
| --- | --- |

c)

výpočet množství dusíku a fosforu ze statkových hnojiv vyprodukovaných v zemědělském podniku;

| d) | popis úpravy statkových hnojiv, pokud se provádí, a očekávané vlastnosti upravených statkových hnojiv; |
| --- | --- |

d)

popis úpravy statkových hnojiv, pokud se provádí, a očekávané vlastnosti upravených statkových hnojiv;

| e) | množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv dodávaných ze zemědělského podniku nebo do zemědělského podniku; |
| --- | --- |

e)

množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv dodávaných ze zemědělského podniku nebo do zemědělského podniku;

| f) | předpokládaná potřeba dusíku a fosforu u plodin na jednotlivých pozemcích; |
| --- | --- |

f)

předpokládaná potřeba dusíku a fosforu u plodin na jednotlivých pozemcích;

| g) | výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na jednotlivých pozemcích; |
| --- | --- |

g)

výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na jednotlivých pozemcích;

| h) | výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na jednotlivých pozemcích; |
| --- | --- |

h)

výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na jednotlivých pozemcích;

| i) | uvedení data použití statkových a umělých hnojiv. |
| --- | --- |

i)

uvedení data použití statkových a umělých hnojiv.

Plán hnojení se aktualizuje nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech daného zemědělského podniku. Evidence hnojení se příslušným orgánům předkládá vždy nejpozději do konce března každého roku.

3.   Statková hnojiva by neměla být rozmetána v období od 31. srpna do 1. března na pastvinách, které mají být rozorány následující jaro.

Článek 8

Podmínky týkající se odběru vzorků půdy a analýzy

1.   Vzorky se odeberou ze svrchních 30 cm zemědělské půdy a bude analyzován jejich obsah dusíku a fosforu.

2.   U každé plochy zemědělského podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy, se odběr vzorků a analýza provede nejméně jednou za čtyři roky.

3.   Na každých pět hektarů zemědělské půdy se provede alespoň jeden odběr a analýza vzorků.

4.   Výsledky analýz musí mít zemědělský podnik k dispozici k případné kontrole.

Článek 9

Podmínky týkající se hospodaření s půdou

1.   Na 80 % nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv budou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a dlouhým vegetačním obdobím.

2.   Travní pokryvné meziplodiny se nebudou zaorávat před 1. březnem roku po jejich vysetí.

3.   Dočasné travinné porosty se budou orat na jaře. Plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím se vysejí co nejdříve po zaorání trávy, a to nejpozději za 3 týdny.

4.   Mezi plodiny použité v rámci střídání plodin nepatří luštěniny ani jiné plodiny, které váží atmosférický dusík, a to s výjimkou těchto plodin:

| a) | jetel v travinných porostech s méně než 50 % podílem jetele nebo vojtěšky; |
| --- | --- |

a)

jetel v travinných porostech s méně než 50 % podílem jetele nebo vojtěšky;

| b) | vojtěška v travinných porostech s méně než 50 % podílem jetele nebo vojtěšky; |
| --- | --- |

b)

vojtěška v travinných porostech s méně než 50 % podílem jetele nebo vojtěšky;

| c) | ječmene a hrachu, pod který se seje tráva. |
| --- | --- |

c)

ječmene a hrachu, pod který se seje tráva.

5.   Normy pro dusíkatá hnojiva u plodin, které následují po dočasném travinném porostu, se sníží o hodnotu dusíku předchozí plodiny podle vyhlášky č. 1055 o zemědělském používání hnojiv v plánovacím období 2016–2017 (ze dne 1.7.2016) a podle příslušných vyhlášek v plánovacích obdobích týkajících se norem hnojení, tabulky týkající se norem pro hnojení zemědělských plodin a zeleniny a jejich následných změn.

Článek 10

Monitorování

1.   Příslušný orgán zajistí, aby byly vypracovány mapy s těmito údaji:

| a) | procentní podíl zemědělských podniků zabývajících se chovem skotu v každé obci, na něž se vztahuje povolení; |
| --- | --- |

a)

procentní podíl zemědělských podniků zabývajících se chovem skotu v každé obci, na něž se vztahuje povolení;

| b) | procentní podíl hospodářských zvířat v každé obci, na něž se vztahuje povolení; |
| --- | --- |

b)

procentní podíl hospodářských zvířat v každé obci, na něž se vztahuje povolení;

| c) | procentní podíl zemědělské půdy v každé obci, na níž se vztahuje povolení. |
| --- | --- |

c)

procentní podíl zemědělské půdy v každé obci, na níž se vztahuje povolení.

Tyto mapy jsou každoročně aktualizovány.

Příslušné orgány shromáždí a aktualizují údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech, na které se vztahují povolení. Tyto údaje jsou každoročně aktualizovány.

2.   Příslušné orgány monitorují vodu v kořenové zóně, povrchovou vodu a podzemní vodu s cílem získat údaje o dusíku a fosforu v půdním profilu a koncentraci dusičnanů v povrchových a podzemních vodách, jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky. Tyto údaje pak poskytnou Komisi.

Monitorování se provádí v měřítku pozemku zemědělského podniku zabývajícího se chovem skotu podle národního monitorovacího programu pro zemědělská povodí. Monitorovací místa budou zahrnovat hlavní typy půdy, převažující postupy hnojení a hlavní plodiny. V zemědělských povodích na písčitých půdách se provádí zvýšené monitorování.

Koncentrace dusičnanů v povrchových a podzemních vodách budou navíc monitorovány u nejméně 3 % všech zemědělských podniků, které využívají povolení.

3.   Příslušné orgány provedou šetření a průběžné analýzy živin v rámci národního monitorovacího programu pro zemědělská povodí a poskytnou údaje o místním využívání půdy, cyklickém pěstování plodin a zemědělských postupech v zemědělských podnicích zabývajících se chovem skotu, které využívají povolení.

Shromážděné informace a výsledky rozborů živin uvedené v článku 7 tohoto rozhodnutí a monitorování podle čl. 10 odst. 2 tohoto rozhodnutí se použijí pro modelové výpočty založené na vědeckých principech o rozsahu úniků dusíku a fosforu ze zemědělských podniků zabývajících se chovem skotu, které využívají povolení.

4.   Příslušné orgány vyčíslí podíl půdy, na kterou se vztahuje odchylka, a to s porostem:

| a) | jetele nebo vojtěšky v travinném porostu; |
| --- | --- |

a)

jetele nebo vojtěšky v travinném porostu;

| b) | ječmene a hrachu, pod který se seje tráva. |
| --- | --- |

b)

ječmene a hrachu, pod který se seje tráva.

Článek 11

Ověřování

1.   Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o přiznání povolení předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže, že žadatel plně nesplnil podmínky stanovené v článcích 7, 8 a 9, bude žádost zamítnuta a žadatel bude o důvodech zamítnutí vyrozuměn.

2.   Příslušné orgány zavedou program inspekcí v zemědělských podnicích, které využívají povolení.

Program bude založen na analýze rizik s ohledem na výsledky inspekcí z předchozích let, které se týkaly podmínek stanovených v článcích 7, 8 a 9, a na výsledky kontrol v souladu s vnitrostátními právními předpisy, kterými se provádí směrnice 91/676/EHS.

3.   Inspekce se budou skládat z inspekcí v terénu a kontrol na místě, které budou zkoumat dodržení podmínek stanovených v článcích 7, 8 a 9 a v jejich rámci se ročně prověří nejméně 7 % zemědělských podniků, které využívají povolení. Pokud zemědělský podnik tyto podmínky nesplňuje, bude držiteli povolení uložena pokuta v souladu s vnitrostátními právními předpisy a nebude již způsobilý k získání povolení v následujícím roce.

4.   Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky k prověřování dodržení podmínek odchylky povolené tímto rozhodnutím.

Článek 12

Podávání zpráv

Příslušné orgány předloží do 31. prosince každého roku Komisi zprávu obsahující tyto informace:

| a) | mapy znázorňující pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy v jednotlivých obcích, jakož i mapy týkající se místního využívání půdy, podle čl. 10 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

mapy znázorňující pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy v jednotlivých obcích, jakož i mapy týkající se místního využívání půdy, podle čl. 10 odst. 1;

| b) | výsledky monitorování koncentrací dusičnanů a fosforu v podzemních a povrchových vodách, včetně informací o trendech jakosti vody, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, a také údaje o vlivu odchylky na jakost vody, podle čl. 10 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

výsledky monitorování koncentrací dusičnanů a fosforu v podzemních a povrchových vodách, včetně informací o trendech jakosti vody, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, a také údaje o vlivu odchylky na jakost vody, podle čl. 10 odst. 2;

| c) | výsledky monitorování koncentrací dusíku a fosforu ve vodě v kořenové zóně, jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 2; |
| --- | --- |

c)

výsledky monitorování koncentrací dusíku a fosforu ve vodě v kořenové zóně, jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 2;

| d) | výsledky šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů podle čl. 10 odst. 3; |
| --- | --- |

d)

výsledky šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů podle čl. 10 odst. 3;

| e) | výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících povolení podle čl. 10 odst. 3; |
| --- | --- |

e)

výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících povolení podle čl. 10 odst. 3;

| f) | tabulky uvádějící procentní podíl zemědělské půdy s porostem jetele nebo vojtěšky v travinném porostu a s porostem ječmene/hrachu, pod který se seje tráva, na které se vztahuje odchylka, podle čl. 10 odst. 4; |
| --- | --- |

f)

tabulky uvádějící procentní podíl zemědělské půdy s porostem jetele nebo vojtěšky v travinném porostu a s porostem ječmene/hrachu, pod který se seje tráva, na které se vztahuje odchylka, podle čl. 10 odst. 4;

| g) | vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, vycházející z kontrol na úrovni zemědělských podniků a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, vycházející z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu uvedených, podle článku 11; |
| --- | --- |

g)

vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, vycházející z kontrol na úrovni zemědělských podniků a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, vycházející z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu uvedených, podle článku 11;

| h) | trendy v počtu hospodářských zvířat a produkci statkových hnojiv pro jednotlivé kategorie hospodářských zvířat v Dánsku a v zemědělských podnicích, jimž byla udělena odchylka. |
| --- | --- |

h)

trendy v počtu hospodářských zvířat a produkci statkových hnojiv pro jednotlivé kategorie hospodářských zvířat v Dánsku a v zemědělských podnicích, jimž byla udělena odchylka.

Prostorová data obsažená ve zprávě se případně řídí požadavky ustanovení směrnice 2007/2/ES. Při shromažďování potřebných údajů využije Dánsko v případě potřeby informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného podle čl. 67 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013.

Článek 13

Doba použitelnosti

Toto rozhodnutí se použije do dne 31. prosince 2018.

Článek 14

Určení

Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.

V Bruselu dne 16. května 2017.

Za Komisi

Karmenu VELLA

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2002/915/ES ze dne 18. listopadu 2002 o žádosti o odchylku podle odst. 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 319, 23.11.2002, s. 24).

2

(3)  Rozhodnutí Komise 2005/294/ES ze dne 5. dubna 2005 o žádosti o odchylku podle odst. 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 94, 13.4.2005, s. 34).

3

(4)  Rozhodnutí Komise 2008/664/ES ze dne 8. srpna 2008, kterým se mění rozhodnutí 2005/294/ES o žádosti o odchylku podle odst. 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 217, 13.8.2008, s. 16).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/659/EU ze dne 23. října 2012, kterým se povoluje odchylka požadovaná Dánským královstvím podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 295, 25.10.2012, s. 20).

5

(6)  Dánská agentura na ochranu životního prostředí (ed.), Stav a směry vývoje vodního prostředí a zemědělských postupů v Dánsku, zpráva Evropské komise za období 2012–2015, v souladu s čl. 10 směrnice o dusičnanech (1991/676/EHS), září 2016.

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).

9

---

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/43

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/848

ze dne 17. května 2017,

kterým se stanoví kritéria a metodické normy pro dobrý stav prostředí mořských vod a specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování a kterým se ruší rozhodnutí 2010/477/EU

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 a čl. 11 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2010/477/EU (2) stanovilo kritéria, která mají členské státy používat při určování dobrého stavu prostředí svých mořských vod a kterými se mají řídit při posuzování daného stavu v prvním prováděcím cyklu směrnice 2008/56/ES. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2010/477/EU (2) stanovilo kritéria, která mají členské státy používat při určování dobrého stavu prostředí svých mořských vod a kterými se mají řídit při posuzování daného stavu v prvním prováděcím cyklu směrnice 2008/56/ES.

| (2) | V rozhodnutí 2010/477/EU bylo uznáno, že je nutný další vědecký a technický pokrok, který by podpořil vývoj nebo revizi uvedených kritérií týkajících se některých kvalitativních deskriptorů, a že je nutné dále vyvíjet metodické normy v těsné koordinaci se stanovením programů sledování. Navíc se v rozhodnutí stanoví, že by se měla uskutečnit jeho revize včas a co nejdříve po posouzení podle článku 12 směrnice 2008/56/ES s cílem podpořit úspěšnou aktualizaci strategií pro mořské prostředí, které mají být přezkoumány do roku 2018 podle článku 17 směrnice 2008/56/ES. |
| --- | --- |

(2)

V rozhodnutí 2010/477/EU bylo uznáno, že je nutný další vědecký a technický pokrok, který by podpořil vývoj nebo revizi uvedených kritérií týkajících se některých kvalitativních deskriptorů, a že je nutné dále vyvíjet metodické normy v těsné koordinaci se stanovením programů sledování. Navíc se v rozhodnutí stanoví, že by se měla uskutečnit jeho revize včas a co nejdříve po posouzení podle článku 12 směrnice 2008/56/ES s cílem podpořit úspěšnou aktualizaci strategií pro mořské prostředí, které mají být přezkoumány do roku 2018 podle článku 17 směrnice 2008/56/ES.

| (3) | V roce 2012 podaly členské státy na základě počátečního posouzení svých mořských vod provedeného v souladu s čl. 8 odst. 1 směrnice 2008/56/ES zprávu o stavu prostředí svých mořských vod a oznámily Komisi své stanovení dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 2 a své environmentální cíle podle čl. 10 odst. 2 směrnice 2008/56/ES. Posouzení uvedených zpráv členských států (3) provedené Komisí podle článku 12 směrnice 2008/56/ES poukázalo na fakt, že pokud mají členské státy dosáhnout dobrého stavu prostředí do roku 2020, je naléhavě zapotřebí vyvinout větší úsilí. Výsledky upozornily na potřebu značného zlepšení kvality a soudržnosti při stanovování dobrého stavu prostředí ze strany členských států. Navíc bylo v posouzení uvedeno, že v jádru provádění směrnice 2008/56/ES musí být spolupráce na regionální úrovni. Také byla zdůrazněna potřeba členských států stavět systematicky na normách pocházejících z právních předpisů Unie nebo v případě, že neexistují, na normách stanovených regionálními úmluvami pro mořské prostředí nebo jinými mezinárodními dohodami. |
| --- | --- |

(3)

V roce 2012 podaly členské státy na základě počátečního posouzení svých mořských vod provedeného v souladu s čl. 8 odst. 1 směrnice 2008/56/ES zprávu o stavu prostředí svých mořských vod a oznámily Komisi své stanovení dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 2 a své environmentální cíle podle čl. 10 odst. 2 směrnice 2008/56/ES. Posouzení uvedených zpráv členských států (3) provedené Komisí podle článku 12 směrnice 2008/56/ES poukázalo na fakt, že pokud mají členské státy dosáhnout dobrého stavu prostředí do roku 2020, je naléhavě zapotřebí vyvinout větší úsilí. Výsledky upozornily na potřebu značného zlepšení kvality a soudržnosti při stanovování dobrého stavu prostředí ze strany členských států. Navíc bylo v posouzení uvedeno, že v jádru provádění směrnice 2008/56/ES musí být spolupráce na regionální úrovni. Také byla zdůrazněna potřeba členských států stavět systematicky na normách pocházejících z právních předpisů Unie nebo v případě, že neexistují, na normách stanovených regionálními úmluvami pro mořské prostředí nebo jinými mezinárodními dohodami.

| (4) | Aby bylo zajištěno, že druhá etapa provádění strategií pro mořské prostředí členských států bude nadále přispívat k dosažení cílů směrnice 2008/56/ES a povede k jednotnějšímu stanovování dobrého stavu prostředí, doporučuje Komise ve své zprávě o první etapě provádění, aby útvary Komise a členské státy spolupracovaly při revidování, posilování a zlepšování rozhodnutí 2010/477/EU s cílem stanovit jasnější, jednodušší, stručnější, soudržnější a srovnatelný soubor kritérií a metodických norem pro dobrý stav prostředí a současně přezkoumaly přílohu III směrnice 2008/56/ES a v případě potřeby ji zrevidovaly a vypracovaly zvláštní pokyny pro zajištění soudržnějšího a jednotnějšího přístupu k posouzením v další etapě provádění. |
| --- | --- |

(4)

Aby bylo zajištěno, že druhá etapa provádění strategií pro mořské prostředí členských států bude nadále přispívat k dosažení cílů směrnice 2008/56/ES a povede k jednotnějšímu stanovování dobrého stavu prostředí, doporučuje Komise ve své zprávě o první etapě provádění, aby útvary Komise a členské státy spolupracovaly při revidování, posilování a zlepšování rozhodnutí 2010/477/EU s cílem stanovit jasnější, jednodušší, stručnější, soudržnější a srovnatelný soubor kritérií a metodických norem pro dobrý stav prostředí a současně přezkoumaly přílohu III směrnice 2008/56/ES a v případě potřeby ji zrevidovaly a vypracovaly zvláštní pokyny pro zajištění soudržnějšího a jednotnějšího přístupu k posouzením v další etapě provádění.

| (5) | Na základě těchto závěrů započalo v roce 2013 přezkoumání ve chvíli, kdy byl regulativním výborem zřízeným podle čl. 25 odst. 1 směrnice 2008/56/ES schválen plán skládající se z několika etap (technická a vědecká, konzultační a přijímání rozhodnutí). Během tohoto procesu uskutečnila Komise konzultace se všemi zainteresovanými stranami, včetně stran regionálních úmluv pro mořské prostředí. |
| --- | --- |

(5)

Na základě těchto závěrů započalo v roce 2013 přezkoumání ve chvíli, kdy byl regulativním výborem zřízeným podle čl. 25 odst. 1 směrnice 2008/56/ES schválen plán skládající se z několika etap (technická a vědecká, konzultační a přijímání rozhodnutí). Během tohoto procesu uskutečnila Komise konzultace se všemi zainteresovanými stranami, včetně stran regionálních úmluv pro mořské prostředí.

| (6) | Aby se usnadnily budoucí aktualizace počátečního posouzení mořských vod členských států a určování dobrého stavu jejich prostředí a aby se zajistila větší soudržnost při provádění směrnice 2008/56/ES napříč Unií, je nezbytné kritéria, metodické normy, specifikace a standardizované metody, které budou členské státy používat, ve vztahu k prvkům aktuálně stanoveným v rozhodnutí 2010/477/EU vyjasnit, revidovat nebo zavést. Výsledkem by mělo být snížení počtu kritérií, které mají členské státy sledovat a posuzovat, přičemž na kritéria, která se zachovají, bude uplatněn přístup založený na posouzení rizik, aby členské státy mohly zaměřit své úsilí na hlavní antropogenní zátěže působící na jejich vody. A nakonec by měla být přesněji určena kritéria a jejich použití, včetně stanovení prahových hodnot nebo jejich nastavení, čímž bude určen rozsah, v němž má být měřeno dosažení dobrého stavu prostředí napříč mořskými vodami Unie. |
| --- | --- |

(6)

Aby se usnadnily budoucí aktualizace počátečního posouzení mořských vod členských států a určování dobrého stavu jejich prostředí a aby se zajistila větší soudržnost při provádění směrnice 2008/56/ES napříč Unií, je nezbytné kritéria, metodické normy, specifikace a standardizované metody, které budou členské státy používat, ve vztahu k prvkům aktuálně stanoveným v rozhodnutí 2010/477/EU vyjasnit, revidovat nebo zavést. Výsledkem by mělo být snížení počtu kritérií, které mají členské státy sledovat a posuzovat, přičemž na kritéria, která se zachovají, bude uplatněn přístup založený na posouzení rizik, aby členské státy mohly zaměřit své úsilí na hlavní antropogenní zátěže působící na jejich vody. A nakonec by měla být přesněji určena kritéria a jejich použití, včetně stanovení prahových hodnot nebo jejich nastavení, čímž bude určen rozsah, v němž má být měřeno dosažení dobrého stavu prostředí napříč mořskými vodami Unie.

| (7) | V souladu se závazkem učiněným Komisí při přijetí jejího sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zlepšování právní úpravy k dosažení lepších výsledků – agenda EU (4), by toto rozhodnutí mělo zajistit soudržnost s dalšími právními předpisy Unie. Aby byla zajištěna větší jednotnost a porovnatelnost stanovování dobrého stavu prostředí členskými státy na úrovni Unie a aby nedocházelo ke zbytečnému vzájemnému překrývání, je vhodné zohlednit příslušné stávající normy a metody pro sledování a posuzování stanovené v právních předpisech Unie, včetně směrnice Rady 92/43/EHS (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (6), nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (7), nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 (8), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/105/ES (9), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (11). |
| --- | --- |

(7)

V souladu se závazkem učiněným Komisí při přijetí jejího sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zlepšování právní úpravy k dosažení lepších výsledků – agenda EU (4), by toto rozhodnutí mělo zajistit soudržnost s dalšími právními předpisy Unie. Aby byla zajištěna větší jednotnost a porovnatelnost stanovování dobrého stavu prostředí členskými státy na úrovni Unie a aby nedocházelo ke zbytečnému vzájemnému překrývání, je vhodné zohlednit příslušné stávající normy a metody pro sledování a posuzování stanovené v právních předpisech Unie, včetně směrnice Rady 92/43/EHS (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (6), nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (7), nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 (8), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/105/ES (9), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (11).

| (8) | U každého kvalitativního deskriptoru uvedeného v příloze I směrnice 2008/56/ES a na základě orientačních seznamů uvedených v příloze III uvedené směrnice je nezbytné určit kritéria, včetně jednotlivých prvků kritérií, popřípadě prahové hodnoty, které mají být použity. Prahové hodnoty mají pomoci členským státům ve stanovení souboru vlastností pro dobrý stav prostředí a pomoci při posuzování, do jaké míry je dosažen dobrý stav prostředí. Dále je nezbytné stanovit metodické normy, včetně geografických měřítek pro posuzování a způsobu, jakým mají být kritéria použita. Tato kritéria a metodické normy mají zajistit jednotnost a umožnit srovnávání mezi mořskými oblastmi nebo podoblastmi při posuzování, do jaké míry byl dosažen dobrý stav prostředí. |
| --- | --- |

(8)

U každého kvalitativního deskriptoru uvedeného v příloze I směrnice 2008/56/ES a na základě orientačních seznamů uvedených v příloze III uvedené směrnice je nezbytné určit kritéria, včetně jednotlivých prvků kritérií, popřípadě prahové hodnoty, které mají být použity. Prahové hodnoty mají pomoci členským státům ve stanovení souboru vlastností pro dobrý stav prostředí a pomoci při posuzování, do jaké míry je dosažen dobrý stav prostředí. Dále je nezbytné stanovit metodické normy, včetně geografických měřítek pro posuzování a způsobu, jakým mají být kritéria použita. Tato kritéria a metodické normy mají zajistit jednotnost a umožnit srovnávání mezi mořskými oblastmi nebo podoblastmi při posuzování, do jaké míry byl dosažen dobrý stav prostředí.

| (9) | Aby byla zajištěna srovnatelnost mezi údaji jednotlivých aktualizací uskutečněných členskými státy v návaznosti na přezkumy některých prvků jejich strategií pro mořské prostředí, které byly zaslány podle čl. 17 odst. 3 směrnice 2008/56/ES, měly by být definovány specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování s přihlédnutím ke stávajícím specifikacím a normám na úrovni Unie a mezinárodní úrovni, včetně úrovně oblastí a podoblastí. |
| --- | --- |

(9)

Aby byla zajištěna srovnatelnost mezi údaji jednotlivých aktualizací uskutečněných členskými státy v návaznosti na přezkumy některých prvků jejich strategií pro mořské prostředí, které byly zaslány podle čl. 17 odst. 3 směrnice 2008/56/ES, měly by být definovány specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování s přihlédnutím ke stávajícím specifikacím a normám na úrovni Unie a mezinárodní úrovni, včetně úrovně oblastí a podoblastí.

| (10) | Při určování souboru vlastností dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 1 směrnice 2008/56/ES a při stanovování koordinovaných programů sledování v souladu s článkem 11 uvedené směrnice by členské státy měly používat kritéria, metodické normy, specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování stanovené v tomto rozhodnutí v kombinaci s prvky ekosystému, antropogenními zátěžemi a lidskými činnostmi uvedenými v orientačních seznamech v příloze III uvedené směrnice a s odkazem na počáteční posouzení provedené podle čl. 8 odst. 1 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(10)

Při určování souboru vlastností dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 1 směrnice 2008/56/ES a při stanovování koordinovaných programů sledování v souladu s článkem 11 uvedené směrnice by členské státy měly používat kritéria, metodické normy, specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování stanovené v tomto rozhodnutí v kombinaci s prvky ekosystému, antropogenními zátěžemi a lidskými činnostmi uvedenými v orientačních seznamech v příloze III uvedené směrnice a s odkazem na počáteční posouzení provedené podle čl. 8 odst. 1 uvedené směrnice.

| (11) | Aby bylo možné určit jasnou souvislost mezi stanovením souboru vlastností pro dobrý stav prostředí a posuzováním pokroku v jeho dosahování, je vhodné uspořádat kritéria a metodické normy na základě kvalitativních deskriptorů stanovených v příloze I směrnice 2008/56/ES s přihlédnutím k orientačním seznamům prvků ekosystémů, antropogenním zátěžím a lidským činnostem stanoveným v příloze III uvedené směrnice. Některé z těchto kritérií a metodických norem souvisí zejména s posuzováním stavu prostředí nebo hlavních zátěží a dopadů podle čl. 8 odst. 1 písm. a) resp. b) směrnice 2008/56/ES. |
| --- | --- |

(11)

Aby bylo možné určit jasnou souvislost mezi stanovením souboru vlastností pro dobrý stav prostředí a posuzováním pokroku v jeho dosahování, je vhodné uspořádat kritéria a metodické normy na základě kvalitativních deskriptorů stanovených v příloze I směrnice 2008/56/ES s přihlédnutím k orientačním seznamům prvků ekosystémů, antropogenním zátěžím a lidským činnostem stanoveným v příloze III uvedené směrnice. Některé z těchto kritérií a metodických norem souvisí zejména s posuzováním stavu prostředí nebo hlavních zátěží a dopadů podle čl. 8 odst. 1 písm. a) resp. b) směrnice 2008/56/ES.

| (12) | V případech, kdy nejsou stanoveny žádné prahové hodnoty, by měly členské státy prahové hodnoty stanovit s využitím spolupráce na úrovni Unie, oblastí a podoblastí, například odkazy na stávající hodnoty nebo vypracováním nových hodnot v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí. V případech, kdy by měly být prahové hodnoty stanoveny prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie (u deskriptorů pro odpad v moři, hluk pod mořskou hladinou a integritu mořského dna), se tak stane v rámci společné strategie provádění vytvořené členskými státy a Komisí pro účely směrnice 2008/56/ES. I když budou tyto prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, oblastí a podoblastí stanoveny, stanou se součástí souboru vlastností členských států pro dobrý stav prostředí teprve poté, co budou zaslány Komisi jako součást zpráv členských států podle čl. 17 odst. 3 směrnice 2008/56/ES. Dokud nebudou prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, oblastí a podoblastí tyto prahové hodnoty stanoveny, měly by mít členské státy možnost zástupně používat vnitrostátní prahové hodnoty, hodnoty ve směru vývoje nebo prahové hodnoty založené na zátěžích. |
| --- | --- |

(12)

V případech, kdy nejsou stanoveny žádné prahové hodnoty, by měly členské státy prahové hodnoty stanovit s využitím spolupráce na úrovni Unie, oblastí a podoblastí, například odkazy na stávající hodnoty nebo vypracováním nových hodnot v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí. V případech, kdy by měly být prahové hodnoty stanoveny prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie (u deskriptorů pro odpad v moři, hluk pod mořskou hladinou a integritu mořského dna), se tak stane v rámci společné strategie provádění vytvořené členskými státy a Komisí pro účely směrnice 2008/56/ES. I když budou tyto prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, oblastí a podoblastí stanoveny, stanou se součástí souboru vlastností členských států pro dobrý stav prostředí teprve poté, co budou zaslány Komisi jako součást zpráv členských států podle čl. 17 odst. 3 směrnice 2008/56/ES. Dokud nebudou prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, oblastí a podoblastí tyto prahové hodnoty stanoveny, měly by mít členské státy možnost zástupně používat vnitrostátní prahové hodnoty, hodnoty ve směru vývoje nebo prahové hodnoty založené na zátěžích.

| (13) | Prahové hodnoty by měly ve vhodných případech představovat úroveň kvality, která odráží významnost negativních dopadů u daného kritéria, a měly by být stanoveny ve vztahu k referenčnímu stavu. Prahové hodnoty by měly být v souladu s právními předpisy Unie a měly by být stanoveny ve vhodném geografickém měřítku, aby odrážely rozdílné biotické a abiotické vlastnosti oblastí, podoblastí a subdivizí. To znamená, že i pokud k procesu stanovení prahových hodnot dochází na úrovni Unie, může dojít k nastavení rozdílných prahových hodnot, které budou specifické pro danou oblast, podoblast nebo subdivizi. Prahové hodnoty by také měly být stanoveny na základě zásady předběžné opatrnosti a odrážet možná rizika pro mořské prostředí. Nastavení prahových hodnot by měla zohlednit dynamický charakter mořských ekosystémů a jejich prvků, které se mohou měnit v prostoru a času v závislosti na hydrologických a klimatických změnách, vztazích mezi predátory a kořistí a dalších environmentálních činitelích. Tyto prahové hodnoty by také měly odrážet skutečnost, že se mořské ekosystémy v případě zhoršení jejich stavu mohou obnovit do stavu, který odráží převládající fyziografické, zeměpisné, klimatické a biologické podmínky, namísto do konkrétního stavu z minulosti. |
| --- | --- |

(13)

Prahové hodnoty by měly ve vhodných případech představovat úroveň kvality, která odráží významnost negativních dopadů u daného kritéria, a měly by být stanoveny ve vztahu k referenčnímu stavu. Prahové hodnoty by měly být v souladu s právními předpisy Unie a měly by být stanoveny ve vhodném geografickém měřítku, aby odrážely rozdílné biotické a abiotické vlastnosti oblastí, podoblastí a subdivizí. To znamená, že i pokud k procesu stanovení prahových hodnot dochází na úrovni Unie, může dojít k nastavení rozdílných prahových hodnot, které budou specifické pro danou oblast, podoblast nebo subdivizi. Prahové hodnoty by také měly být stanoveny na základě zásady předběžné opatrnosti a odrážet možná rizika pro mořské prostředí. Nastavení prahových hodnot by měla zohlednit dynamický charakter mořských ekosystémů a jejich prvků, které se mohou měnit v prostoru a času v závislosti na hydrologických a klimatických změnách, vztazích mezi predátory a kořistí a dalších environmentálních činitelích. Tyto prahové hodnoty by také měly odrážet skutečnost, že se mořské ekosystémy v případě zhoršení jejich stavu mohou obnovit do stavu, který odráží převládající fyziografické, zeměpisné, klimatické a biologické podmínky, namísto do konkrétního stavu z minulosti.

| (14) | Podle čl. 1 odst. 3 směrnice 2008/56/ES je nutné udržovat celkový dopad lidských činností na úrovni slučitelné s dosažením cíle dobrého stavu prostředí a zajistit, že schopnost mořských ekosystémů reagovat na změny vyvolané lidmi nebude ohrožena. To může případně znamenat, že prahové hodnoty určitých zátěží a jejich dopady na prostředí nemusí být nezbytně ve všech oblastech mořských vod členských států dosaženy pod podmínkou, že to neohrozí dosažení cílů směrnice 2008/56/ES a přitom bude umožněno udržitelné využívání zboží a služeb mořských oblastí. |
| --- | --- |

(14)

Podle čl. 1 odst. 3 směrnice 2008/56/ES je nutné udržovat celkový dopad lidských činností na úrovni slučitelné s dosažením cíle dobrého stavu prostředí a zajistit, že schopnost mořských ekosystémů reagovat na změny vyvolané lidmi nebude ohrožena. To může případně znamenat, že prahové hodnoty určitých zátěží a jejich dopady na prostředí nemusí být nezbytně ve všech oblastech mořských vod členských států dosaženy pod podmínkou, že to neohrozí dosažení cílů směrnice 2008/56/ES a přitom bude umožněno udržitelné využívání zboží a služeb mořských oblastí.

| (15) | Je nutné stanovit prahové hodnoty, které budou součástí souboru vlastností používaného členskými státy při stanovení dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 1 směrnice 2008/56/ES, a rozsah, v němž mají být tyto prahové hodnoty dosaženy. Prahové hodnoty proto samy o sobě nepředstavují stanovení dobrého stavu prostředí ze strany členských států. |
| --- | --- |

(15)

Je nutné stanovit prahové hodnoty, které budou součástí souboru vlastností používaného členskými státy při stanovení dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 1 směrnice 2008/56/ES, a rozsah, v němž mají být tyto prahové hodnoty dosaženy. Prahové hodnoty proto samy o sobě nepředstavují stanovení dobrého stavu prostředí ze strany členských států.

| (16) | Členské státy by měly vyjádřit rozsah dosažení dobrého stavu prostředí jako podíl mořských vod, v nichž bylo dosaženo prahových hodnot, nebo jako podíl prvků kritérií (druhy, znečišťující látky atd.), u nichž bylo dosaženo prahových hodnot. Při posuzování dobrého stavu prostředí svých mořských vod podle čl. 17 odst. 2 písm. a) směrnice 2008/56/ES by členské státy měly jakoukoliv změnu stavu vyjádřit jako zlepšení, stabilní stav nebo zhoršení ve srovnání s předchozím vykazovaným obdobím, a to s ohledem na často velmi pomalou reakci mořského prostředí na změny. |
| --- | --- |

(16)

Členské státy by měly vyjádřit rozsah dosažení dobrého stavu prostředí jako podíl mořských vod, v nichž bylo dosaženo prahových hodnot, nebo jako podíl prvků kritérií (druhy, znečišťující látky atd.), u nichž bylo dosaženo prahových hodnot. Při posuzování dobrého stavu prostředí svých mořských vod podle čl. 17 odst. 2 písm. a) směrnice 2008/56/ES by členské státy měly jakoukoliv změnu stavu vyjádřit jako zlepšení, stabilní stav nebo zhoršení ve srovnání s předchozím vykazovaným obdobím, a to s ohledem na často velmi pomalou reakci mořského prostředí na změny.

| (17) | Pokud nebudou prahové hodnoty stanovené v souladu s tímto rozhodnutím u určitých kritérií splněny, měly by členské státy zvážit přijetí vhodných opatření nebo provedení dalšího výzkumu nebo šetření. |
| --- | --- |

(17)

Pokud nebudou prahové hodnoty stanovené v souladu s tímto rozhodnutím u určitých kritérií splněny, měly by členské státy zvážit přijetí vhodných opatření nebo provedení dalšího výzkumu nebo šetření.

| (18) | Pokud se od členských států vyžaduje, aby spolupracovaly na úrovni oblastí a podoblastí, měly by využívat, je-li to účelné a vhodné, stávající regionální institucionální struktury spolupráce, včetně struktur v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí, jak je stanoveno v článku 6 směrnice 2008/56/ES. Stejně tak by v případě chybějících konkrétních kritérií, metodických norem, včetně norem pro integraci kritérií, specifikací a standardizovaných metod pro sledování a posuzování, je-li to praktické a vhodné, měly členské státy vycházet z norem vypracovaných na mezinárodní úrovni, úrovni oblastí a podoblastí, například z norem dohodnutých v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí nebo dalších mezinárodních mechanismů. Jinak mohou členské státy ve vhodných případech vzájemně spolupracovat na úrovni oblastí a podoblastí. Na podporu provádění směrnice 2008/56/ES mohou navíc členské státy na základě specifik svých mořských vod také zvážit použití dalších prvků, které nebyly stanoveny v tomto rozhodnutí a nebyly ošetřeny na mezinárodní úrovni, úrovni oblastí nebo podoblastí, nebo zvážit použití prvků tohoto rozhodnutí na své brakické vody definované v čl. 2 bodu 6 směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(18)

Pokud se od členských států vyžaduje, aby spolupracovaly na úrovni oblastí a podoblastí, měly by využívat, je-li to účelné a vhodné, stávající regionální institucionální struktury spolupráce, včetně struktur v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí, jak je stanoveno v článku 6 směrnice 2008/56/ES. Stejně tak by v případě chybějících konkrétních kritérií, metodických norem, včetně norem pro integraci kritérií, specifikací a standardizovaných metod pro sledování a posuzování, je-li to praktické a vhodné, měly členské státy vycházet z norem vypracovaných na mezinárodní úrovni, úrovni oblastí a podoblastí, například z norem dohodnutých v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí nebo dalších mezinárodních mechanismů. Jinak mohou členské státy ve vhodných případech vzájemně spolupracovat na úrovni oblastí a podoblastí. Na podporu provádění směrnice 2008/56/ES mohou navíc členské státy na základě specifik svých mořských vod také zvážit použití dalších prvků, které nebyly stanoveny v tomto rozhodnutí a nebyly ošetřeny na mezinárodní úrovni, úrovni oblastí nebo podoblastí, nebo zvážit použití prvků tohoto rozhodnutí na své brakické vody definované v čl. 2 bodu 6 směrnice 2000/60/ES.

| (19) | Členské státy by měly být dostatečně flexibilní, aby se mohly za stanovených podmínek zaměřit na hlavní zátěže a jejich environmentální dopady na různé prvky ekosystémů v každé oblasti nebo podoblasti s cílem sledovat a posuzovat své mořské vody účelným a účinným způsobem a usnadnit upřednostňování činností, které je třeba provést pro účely dosažení dobrého stavu prostředí. Pro tyto účely by měly členské státy mít zaprvé možnost zvážit, že některá kritéria nemusí být vhodné používat, je-li to odůvodnitelné. Za druhé by členské státy měly mít možnost rozhodnout se nepoužívat určité prvky kritérií nebo zvolit dodatečné prvky nebo se zaměřit na určité matice nebo oblasti mořských vod, pokud to vyplývá z posouzení rizik souvisejících se zátěžemi a jejich dopady. Mělo by se rovněž zavést rozlišení primárních a sekundárních kritérií. Zatímco primární kritéria by měla být použita k zajištění jednotnosti v celé Unii, v případě sekundárních kritérií by se měla povolit určitá flexibilita. O použití sekundárních kritérií by měly v případě potřeby rozhodovat členské státy, aby mohla být doplněna primární kritéria, nebo pokud je v případě určitých kritérií ohroženo dosažení nebo udržení dobrého stavu mořského prostředí. |
| --- | --- |

(19)

Členské státy by měly být dostatečně flexibilní, aby se mohly za stanovených podmínek zaměřit na hlavní zátěže a jejich environmentální dopady na různé prvky ekosystémů v každé oblasti nebo podoblasti s cílem sledovat a posuzovat své mořské vody účelným a účinným způsobem a usnadnit upřednostňování činností, které je třeba provést pro účely dosažení dobrého stavu prostředí. Pro tyto účely by měly členské státy mít zaprvé možnost zvážit, že některá kritéria nemusí být vhodné používat, je-li to odůvodnitelné. Za druhé by členské státy měly mít možnost rozhodnout se nepoužívat určité prvky kritérií nebo zvolit dodatečné prvky nebo se zaměřit na určité matice nebo oblasti mořských vod, pokud to vyplývá z posouzení rizik souvisejících se zátěžemi a jejich dopady. Mělo by se rovněž zavést rozlišení primárních a sekundárních kritérií. Zatímco primární kritéria by měla být použita k zajištění jednotnosti v celé Unii, v případě sekundárních kritérií by se měla povolit určitá flexibilita. O použití sekundárních kritérií by měly v případě potřeby rozhodovat členské státy, aby mohla být doplněna primární kritéria, nebo pokud je v případě určitých kritérií ohroženo dosažení nebo udržení dobrého stavu mořského prostředí.

| (20) | Kritéria včetně prahových hodnot, metodické normy, specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování by měly vycházet z nejlepších dostupných vědeckých poznatků. Na podporu dalšího vývoje některých těchto kritérií, norem, specifikací a metod je však nutný další vědecký a technický pokrok, a jakmile budou k dispozici nové poznatky a znalosti, je nutné jich využít. |
| --- | --- |

(20)

Kritéria včetně prahových hodnot, metodické normy, specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování by měly vycházet z nejlepších dostupných vědeckých poznatků. Na podporu dalšího vývoje některých těchto kritérií, norem, specifikací a metod je však nutný další vědecký a technický pokrok, a jakmile budou k dispozici nové poznatky a znalosti, je nutné jich využít.

| (21) | Rozhodnutí 2010/477/EU by tedy mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(21)

Rozhodnutí 2010/477/EU by tedy mělo být zrušeno.

| (22) | Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem regulativního výboru, |
| --- | --- |

(22)

Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem regulativního výboru,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět

Tato rozhodnutí stanoví:

| a) | kritéria a metodické normy, které mají členské státy podle čl. 9 odst. 1 směrnice 2008/56/ES používat při určování souboru vlastností, jaké musí mít mořské vody pro dobrý stav prostředí, na základě příloh I a III a s odkazem na počáteční posouzení provedené podle čl. 8 odst. 1 uvedené směrnice s cílem posoudit rozsah, v jakém je dosahováno dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 3 uvedené směrnice; |
| --- | --- |

a)

kritéria a metodické normy, které mají členské státy podle čl. 9 odst. 1 směrnice 2008/56/ES používat při určování souboru vlastností, jaké musí mít mořské vody pro dobrý stav prostředí, na základě příloh I a III a s odkazem na počáteční posouzení provedené podle čl. 8 odst. 1 uvedené směrnice s cílem posoudit rozsah, v jakém je dosahováno dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 3 uvedené směrnice;

| b) | specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování, které mají členské státy při stanovení koordinovaných programů sledování podle článku 11 směrnice 2008/56/ES používat v souladu s čl. 11 odst. 4 uvedené směrnice; |
| --- | --- |

b)

specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování, které mají členské státy při stanovení koordinovaných programů sledování podle článku 11 směrnice 2008/56/ES používat v souladu s čl. 11 odst. 4 uvedené směrnice;

| c) | časový rámec pro stanovení prahových hodnot, seznamů prvků kritérií a metodických norem prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, oblastí nebo podoblastí; |
| --- | --- |

c)

časový rámec pro stanovení prahových hodnot, seznamů prvků kritérií a metodických norem prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, oblastí nebo podoblastí;

| d) | požadavek na oznamování prvků kritérií, prahových hodnot a metodických norem. |
| --- | --- |

d)

požadavek na oznamování prvků kritérií, prahových hodnot a metodických norem.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice stanovené v článku 3 směrnice 2008/56/ES.

Použijí se rovněž tyto definice:

| 1) | „podoblastmi“ se rozumí podoblasti uvedené v čl. 4 odst. 2 směrnice 2008/56/ES; |
| --- | --- |

1)

„podoblastmi“ se rozumí podoblasti uvedené v čl. 4 odst. 2 směrnice 2008/56/ES;

| 2) | „subdivizemi“ se rozumí subdivize uvedené v čl. 4 odst. 2 směrnice 2008/56/ES; |
| --- | --- |

2)

„subdivizemi“ se rozumí subdivize uvedené v čl. 4 odst. 2 směrnice 2008/56/ES;

| 3) | „invazními nepůvodními druhy“ se rozumí „invazní nepůvodní druhy“ ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014 (12); |
| --- | --- |

3)

„invazními nepůvodními druhy“ se rozumí „invazní nepůvodní druhy“ ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014 (12);

12

| 4) | „prvky kritérií“ se rozumí prvky tvořící ekosystém, zejména jeho biologické prvky (druhy, přírodní stanoviště a jejich komunity), nebo aspekty zátěží na mořské prostředí (biologické, fyzické, látky, odpadky a energie), které jsou posuzovány v rámci každého kritéria; |
| --- | --- |

4)

„prvky kritérií“ se rozumí prvky tvořící ekosystém, zejména jeho biologické prvky (druhy, přírodní stanoviště a jejich komunity), nebo aspekty zátěží na mořské prostředí (biologické, fyzické, látky, odpadky a energie), které jsou posuzovány v rámci každého kritéria;

| 5) | „prahovou hodnotou“ se rozumí hodnota nebo rozsah hodnot, které umožňují posouzení úrovně kvality dosažené u konkrétního kritéria, čímž přispívají k posouzení rozsahu, v němž je dosahováno dobrého stavu prostředí. |
| --- | --- |

5)

„prahovou hodnotou“ se rozumí hodnota nebo rozsah hodnot, které umožňují posouzení úrovně kvality dosažené u konkrétního kritéria, čímž přispívají k posouzení rozsahu, v němž je dosahováno dobrého stavu prostředí.

Článek 3

Použití kritérií, metodických norem, specifikací a standardizovaných metod

1.   Členské státy při provádění tohoto rozhodnutí používají primární kritéria a související metodické normy, specifikace a standardizované metody stanovené v příloze. Na základě počátečního posouzení nebo jeho následných aktualizací provedených podle článku 8 a čl. 17 odst. 2 písm. a) směrnice 2008/56/ES se však členské státy mohou v odůvodněných případech rozhodnout, že není vhodné použít jedno nebo více primárních kritérií. V takových případech poskytnou členské státy Komisi odůvodnění v rámci oznámení vypracovaného podle čl. 9 odst. 2 nebo čl. 17 odst. 3 směrnice 2008/56/ES.

V souladu s povinností regionální spolupráce stanovenou v článcích 5 a 6 směrnice 2008/56/ES členský stát předtím, než se rozhodne nepoužívat primární kritérium v souladu s prvním pododstavcem, o tom informuje jiný členský stát, s kterým sdílí stejnou mořskou oblast nebo podoblast.

2.   Sekundární kritéria a související metodické normy, specifikace a standardizované metody stanovené v příloze se používají k doplnění primárního kritéria, nebo pokud je v případě konkrétního primárního kritéria ohroženo dosažení nebo udržení dobrého stavu mořského prostředí. Není-li v příloze stanoveno jinak, je použití sekundárního kritéria na zvážení každého členského státu.

3.   V případech, kdy toto rozhodnutí nestanoví kritéria, metodické normy, specifikace nebo standardizované metody pro sledování a posuzování, včetně prostorového a časového shromažďování údajů, je-li to praktické a vhodné, vycházejí členské státy z norem vypracovaných na mezinárodní úrovni, úrovni oblastí a podoblastí, například z norem dohodnutých v rámci příslušných regionálních úmluv pro mořské prostředí.

4.   Do stanovení seznamů prvků kritérií, metodických norem a specifikací a standardizovaných metod pro sledování a posuzování na úrovni Unie, mezinárodní úrovni a úrovni oblastí a podoblastí mohou členské státy používat seznamy stanovené na vnitrostátní úrovni pod podmínkou, že probíhá regionální spolupráce podle článků 5 a 6 směrnice 2008/56/ES.

Článek 4

Nastavení prahových hodnot prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, oblastí a podoblastí

1.   Mají-li členské státy podle tohoto rozhodnutí povinnost stanovit prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, oblastí a podoblastí, tyto hodnoty:

| a) | jsou součástí souboru vlastností používaných členskými státy při jejich stanovování dobrého stavu prostředí; |
| --- | --- |

a)

jsou součástí souboru vlastností používaných členskými státy při jejich stanovování dobrého stavu prostředí;

| b) | jsou v souladu s právními předpisy Unie; |
| --- | --- |

b)

jsou v souladu s právními předpisy Unie;

| c) | případně rozlišují úroveň kvality, která odráží významnost negativních dopadů u kritéria, a jsou stanoveny ve vztahu k referenčnímu stavu; |
| --- | --- |

c)

případně rozlišují úroveň kvality, která odráží významnost negativních dopadů u kritéria, a jsou stanoveny ve vztahu k referenčnímu stavu;

| d) | jsou stanoveny ve vhodném geografickém měřítku posuzování, aby odrážely rozdílné biotické a abiotické vlastnosti oblastí, podoblastí a subdivizí; |
| --- | --- |

d)

jsou stanoveny ve vhodném geografickém měřítku posuzování, aby odrážely rozdílné biotické a abiotické vlastnosti oblastí, podoblastí a subdivizí;

| e) | jsou stanoveny na základě zásady předběžné opatrnosti a odrážejí možná rizika pro mořské prostředí; |
| --- | --- |

e)

jsou stanoveny na základě zásady předběžné opatrnosti a odrážejí možná rizika pro mořské prostředí;

| f) | jsou jednotné napříč různými kritérii, pokud se vztahují na stejné prvky ekosystému; |
| --- | --- |

f)

jsou jednotné napříč různými kritérii, pokud se vztahují na stejné prvky ekosystému;

| g) | využívají nejlepší dostupné vědecké poznatky; |
| --- | --- |

g)

využívají nejlepší dostupné vědecké poznatky;

| h) | jsou založeny na sledu údajů z delšího časového úseku, pokud jsou dostupné, aby bylo možné určit nejvhodnější hodnotu; |
| --- | --- |

h)

jsou založeny na sledu údajů z delšího časového úseku, pokud jsou dostupné, aby bylo možné určit nejvhodnější hodnotu;

| i) | odrážejí přirozenou dynamiku ekosystémů, včetně vztahů mezi predátory a kořistí a hydrologických a klimatických změn, a zohledňují skutečnost, že se mořské ekosystémy nebo jejich části v případě zhoršení jejich stavu mohou obnovit do stavu, který odráží převládající fyziografické, zeměpisné, klimatické a biologické podmínky, namísto do konkrétního stavu z minulosti; |
| --- | --- |

i)

odrážejí přirozenou dynamiku ekosystémů, včetně vztahů mezi predátory a kořistí a hydrologických a klimatických změn, a zohledňují skutečnost, že se mořské ekosystémy nebo jejich části v případě zhoršení jejich stavu mohou obnovit do stavu, který odráží převládající fyziografické, zeměpisné, klimatické a biologické podmínky, namísto do konkrétního stavu z minulosti;

| j) | je-li to praktické a vhodné, jsou v souladu s příslušnými hodnotami stanovenými v rámci regionálních institucionálních struktur spolupráce, včetně hodnot dohodnutých v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí. |
| --- | --- |

j)

je-li to praktické a vhodné, jsou v souladu s příslušnými hodnotami stanovenými v rámci regionálních institucionálních struktur spolupráce, včetně hodnot dohodnutých v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí.

2.   Dokud členské státy nestanoví prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, oblastí a podoblastí, jak vyžaduje toto rozhodnutí, mohou při vyjadřování rozsahu dosažení dobrého stavu prostředí používat kteroukoli z následujících hodnot:

| a) | vnitrostátní prahové hodnoty pod podmínkou dodržení povinnosti regionální spolupráce stanovené v článcích 5 a 6 směrnice 2008/56/ES; |
| --- | --- |

a)

vnitrostátní prahové hodnoty pod podmínkou dodržení povinnosti regionální spolupráce stanovené v článcích 5 a 6 směrnice 2008/56/ES;

| b) | hodnoty ve směru vývoje těchto hodnot; |
| --- | --- |

b)

hodnoty ve směru vývoje těchto hodnot;

| c) | náhradní prahové hodnoty založené na zátěžích. |
| --- | --- |

c)

náhradní prahové hodnoty založené na zátěžích.

Tyto hodnoty se řídí, pokud možno, zásadami stanovenými v odst. 1 písm. a) až i).

3.   V případě, že prahové hodnoty, včetně hodnot stanovených členským státem v souladu s tímto rozhodnutím, nejsou u určitého kritéria splněny v rozsahu, který členský stát určil jako dobrý stav prostředí podle čl. 9 odst. 1 směrnice 2008/56/ES, členské státy případně zváží, zda není zapotřebí přijmout opatření podle článku 13 uvedené směrnice nebo zda by neměl být proveden další výzkum nebo šetření.

4.   Prahové hodnoty stanovené členskými státy v souladu s tímto rozhodnutím je možné s ohledem na vědecký a technický pokrok pravidelně přezkoumávat a v případě potřeby pro přezkumy stanovené v čl. 17 odst. 2 písm. a) směrnice 2008/56/ES včas pozměnit.

Článek 5

Časový rámec

1.   Pokud toto rozhodnutí ukládá členským státům stanovit prahové hodnoty, seznamy prvků kritérií nebo metodické normy prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, oblastí a podoblastí, členské státy usilují o splnění této povinnosti ve lhůtě stanovené pro první přezkum svého počátečního posouzení a stanovení dobrého stavu prostředí podle čl. 17 odst. 2 písm. a) směrnice 2008/56/ES (15. července 2018).

2.   Pokud členské státy nejsou schopny stanovit prahové hodnoty, seznamy prvků kritérií nebo metodické normy prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, oblastí a podoblastí ve lhůtě stanovené v odstavci 1, stanoví je poté, co nejdříve to bude možné, pod podmínkou, že do 15. října 2018 podají Komisi odůvodnění v oznámení učiněném podle čl. 9 odst. 2 nebo čl. 17 odst. 3 směrnice 2008/56/ES.

Článek 6

Oznámení

Každý členský stát zašle Komisi jako součást oznámení učiněného podle čl. 17 odst. 3 směrnice 2008/56/ES prvky kritérií, prahové hodnoty a metodické normy stanovené prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, oblastí a podoblastí v souladu s tímto rozhodnutím, které se rozhodne používat jako součást svého souboru vlastností při stanovení dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 1 směrnice 2008/56/ES.

Článek 7

Zrušení

Rozhodnutí 2010/477/EU se tímto zrušuje.

Odkazy na rozhodnutí 2010/477/EU se považují za odkazy na toto rozhodnutí.

Článek 8

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 17. května 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2010/477/EU ze dne 1. září 2010 o kritériích a metodických normách pro dobrý stav prostředí mořských vod (Úř. věst. L 232, 2.9.2010, s. 14).

2

(3)  Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu – První etapa provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (2008/56/ES) – Posouzení a pokyny Evropské komise (COM(2014)097 final, 20.2.2014).

3

(4)  COM(2015) 215 final.

4

(5)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

6

(7)  Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5).

7

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 ze dne 21. prosince 2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři, o změně nařízení (EHS) č. 2847/93 a o zrušení nařízení (ES) č. 1626/94 (Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 11).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/105/ES ze dne 16. prosince 2008 o normách environmentální kvality v oblasti vodní politiky, změně a následném zrušení směrnic Rady 82/176/EHS, 83/513/EHS, 84/156/EHS, 84/491/EHS a 86/280/EHS a změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 84).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014 ze dne 22. října 2014 o prevenci a regulaci zavlékání či vysazování a šíření invazních nepůvodních druhů (Úř. věst. L 317, 4.11.2014, s. 35).

12

---

PŘÍLOHA

Kritéria a metodické normy pro dobrý stav prostředí mořských vod týkající se kvalitativních deskriptorů uvedených v příloze I směrnice 2008/56/ES a orientačních seznamů stanovených v příloze III uvedené směrnice a specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování

Tato příloha je strukturována do dvou částí:

| — | v části I jsou stanovena kritéria a metodické normy pro stanovení dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 3 směrnice 2008/56/ES a specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování podle čl. 11 odst. 4 uvedené směrnice, které mají členské státy používat v souvislosti s posouzením hlavních zátěží a dopadů podle čl. 8 odst. 1 písm. b) směrnice 2008/56/ES, |
| --- | --- |

—

v části I jsou stanovena kritéria a metodické normy pro stanovení dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 3 směrnice 2008/56/ES a specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování podle čl. 11 odst. 4 uvedené směrnice, které mají členské státy používat v souvislosti s posouzením hlavních zátěží a dopadů podle čl. 8 odst. 1 písm. b) směrnice 2008/56/ES,

| — | v části II jsou stanovena kritéria a metodické normy pro stanovení dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 3 směrnice 2008/56/ES a specifikace a standardizované metody sledování a posuzování, které mají členské státy používat v souvislosti s posouzením stavu prostředí podle čl. 8 odst. 1 písm. a) směrnice 2008/56/ES. |
| --- | --- |

—

v části II jsou stanovena kritéria a metodické normy pro stanovení dobrého stavu prostředí podle čl. 9 odst. 3 směrnice 2008/56/ES a specifikace a standardizované metody sledování a posuzování, které mají členské státy používat v souvislosti s posouzením stavu prostředí podle čl. 8 odst. 1 písm. a) směrnice 2008/56/ES.

ČÁST I

Kritéria, metodické normy, specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování hlavních zátěží a dopadů podle čl. 8 odst. 1 písm. b) směrnice 2008/56/ES

Část I popisuje deskriptory (1) související s příslušnými antropogenními zátěžemi: biologickými zátěžemi (deskriptory 2 a 3), fyzickými zátěžemi (deskriptory 6 a 7) a látkami, odpadem a energií (deskriptory 5, 8, 9, 10 a 11), jak jsou uvedeny v příloze III směrnice 2008/56/ES.

Deskriptor 2

Nepůvodní druhy uvedené do prostředí v důsledku lidské činnosti se vyskytují v množství, jež nepříznivým způsobem neovlivňuje ekosystémy

Příslušná zátěž: vnášení nebo šíření nepůvodních druhů

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| Nově uvedené nepůvodní druhy | D2C1 – Primární:
  Počet nepůvodních druhů nově uvedených do volné přírody v důsledku lidské činnosti za posuzovací období (6 let), měřený od referenčního roku uvedeného pro počáteční posouzení podle čl. 8 odst. 1 směrnice 2008/56/ES, je minimalizován a pokud možno snížen na nulu.
  Členské státy zavedou prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí nebo podoblastí prahovou hodnotu pro počet nově uvedených nepůvodních druhů. | Rozsah posouzení:

  Subdivize oblasti nebo podoblasti rozdělené podle potřeby vnitrostátními hranicemi.

  Použití kritérií:

  Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:






  — | počet nepůvodních druhů nově uvedených do prostředí v důsledku lidské činnosti za šestileté posuzovací období a seznam těchto druhů. |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

Nově uvedené nepůvodní druhy

D2C1 – Primární:

Počet nepůvodních druhů nově uvedených do volné přírody v důsledku lidské činnosti za posuzovací období (6 let), měřený od referenčního roku uvedeného pro počáteční posouzení podle čl. 8 odst. 1 směrnice 2008/56/ES, je minimalizován a pokud možno snížen na nulu.

Členské státy zavedou prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí nebo podoblastí prahovou hodnotu pro počet nově uvedených nepůvodních druhů.

Rozsah posouzení:

Subdivize oblasti nebo podoblasti rozdělené podle potřeby vnitrostátními hranicemi.

Použití kritérií:

Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:

—

počet nepůvodních druhů nově uvedených do prostředí v důsledku lidské činnosti za šestileté posuzovací období a seznam těchto druhů.

Usídlené nepůvodní druhy, zejména invazní nepůvodní druhy, ke kterým patří příslušné druhy na seznamu invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii přijatém v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 1143/2014, a druhy relevantní pro použití v rámci kritéria D2C3.

Členské státy stanoví tento seznam prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

D2C2 – Sekundární:

Četnost a prostorové rozmístění usídlených nepůvodních druhů, zejména invazních druhů, významně přispívajících k nepříznivým účinkům na konkrétní skupiny druhů nebo na rozšířené typy stanovišť.

Rozsah posouzení:

Stejný, jaký byl použit pro odpovídající skupiny druhů nebo rozšířené typy stanovišť v rámci deskriptorů 1 a 6.

Použití kritérií:

Kritérium D2C2 (kvantitativní stanovení nepůvodních druhů) se vyjadřuje podle posuzovaného druhu a přispívá k posouzení kritéria D2C3 (nepříznivé účinky nepůvodních druhů).

Kritérium D2C3 poskytne poměr podle skupiny druhů a rozsah podle posuzovaného typu stanoviště, které byly nepříznivým způsobem ovlivněny, a tím přispěje k jejich posouzení podle deskriptorů 1 a 6.

Skupiny druhů a rozšířené typy stanovišť ohrožené nepůvodními druhy vybrané ze skupin a druhů použitých pro deskriptory 1 a 6.

Členské státy stanoví tento seznam prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

D2C3 – Sekundární:

Poměr skupiny druhů nebo prostorové rozmístění rozšířených typů stanovišť, které jsou nepříznivým způsobem ovlivněny v důsledku nepůvodních druhů, zejména invazních nepůvodních druhů.

Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí prahové hodnoty pro nepříznivé působení na skupiny druhů a rozšířené typy stanovišť v důsledku nepůvodních druhů.

Specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování

| 1. | „Nově uvedenými“ nepůvodními druhy se rozumí druhy, o nichž nebylo známo, že by se v předchozím posuzovacím období vyskytovaly v dané oblasti. |
| --- | --- |

1.

„Nově uvedenými“ nepůvodními druhy se rozumí druhy, o nichž nebylo známo, že by se v předchozím posuzovacím období vyskytovaly v dané oblasti.

| 2. | „Usídlenými“ nepůvodními druhy se rozumí druhy, o nichž bylo známo, že se vyskytovaly v dané oblasti v předchozím posuzovacím období. |
| --- | --- |

2.

„Usídlenými“ nepůvodními druhy se rozumí druhy, o nichž bylo známo, že se vyskytovaly v dané oblasti v předchozím posuzovacím období.

| 3. | U kritéria D2C1: kde není zřejmé, zda je nový výskyt nepůvodních druhů způsoben lidskou činností nebo přirozeným šířením z okolních oblastí, je uvedení do prostředí zahrnuto do D2C1. |
| --- | --- |

3.

U kritéria D2C1: kde není zřejmé, zda je nový výskyt nepůvodních druhů způsoben lidskou činností nebo přirozeným šířením z okolních oblastí, je uvedení do prostředí zahrnuto do D2C1.

| 4. | U kritéria D2C2: pokud se výskyt a četnost mění podle ročního období (např. plankton), sledování se provádí ve vhodnou roční dobu. |
| --- | --- |

4.

U kritéria D2C2: pokud se výskyt a četnost mění podle ročního období (např. plankton), sledování se provádí ve vhodnou roční dobu.

| 5. | Programy sledování jsou pokud možno spojeny s programy pro deskriptory 1, 4, 5 a 6, protože zpravidla používají stejné metody odběru vzorků a je praktičtější sledovat nepůvodní druhy v rámci širšího sledování biodiverzity, vyjma případů, kdy se odběr vzorků musí zaměřit na hlavní vektory a rizikové oblasti nového uvádění druhů. |
| --- | --- |

5.

Programy sledování jsou pokud možno spojeny s programy pro deskriptory 1, 4, 5 a 6, protože zpravidla používají stejné metody odběru vzorků a je praktičtější sledovat nepůvodní druhy v rámci širšího sledování biodiverzity, vyjma případů, kdy se odběr vzorků musí zaměřit na hlavní vektory a rizikové oblasti nového uvádění druhů.

Jednotky měření pro kritéria:

| — | D2C1: počet druhů na oblast posuzování, které byly v posuzovacím období (6 roků) nově uvedeny do prostředí, |
| --- | --- |

—

D2C1: počet druhů na oblast posuzování, které byly v posuzovacím období (6 roků) nově uvedeny do prostředí,

| — | D2C2: četnost (počet jedinců, biomasa v tunách (t) nebo rozsah ve čtverečních kilometrech (km2)) na nepůvodní druh, |
| --- | --- |

—

D2C2: četnost (počet jedinců, biomasa v tunách (t) nebo rozsah ve čtverečních kilometrech (km2)) na nepůvodní druh,

| — | D2C3: podíl skupiny druhů (poměr původních druhů k nepůvodním druhům jako počet druhů a/nebo jako jejich četnost ve skupině) nebo prostorový rozsah rozšířeného typu stanoviště (ve čtverečních kilometrech (km2)), které jsou nepříznivým způsobem ovlivněny. |
| --- | --- |

—

D2C3: podíl skupiny druhů (poměr původních druhů k nepůvodním druhům jako počet druhů a/nebo jako jejich četnost ve skupině) nebo prostorový rozsah rozšířeného typu stanoviště (ve čtverečních kilometrech (km2)), které jsou nepříznivým způsobem ovlivněny.

Deskriptor 3

Úrovně populací všech komerčně využívaných ryb a měkkýšů a korýšů jsou v rámci bezpečných biologických limitů, přičemž rozložení populace podle věku a velikosti svědčí o zdravé skupině.

Příslušná zátěž: výlov nebo úmrtnost/zranění volně žijících druhů včetně cílových a necílových druhů

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| Komerčně využívané druhy ryb, korýšů a měkkýšů.
  Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí seznam komerčně využívaných druhů ryb, korýšů a měkkýšů podle kritérií stanovených v rámci „specifikací“. | D3C1 – Primární:

  Míra úmrtnosti způsobené rybolovem u populací komerčně využívaných druhů je na úrovni nebo pod úrovní, která může přinést maximální udržitelný výnos (MSY). Je třeba konzultovat příslušné vědecké subjekty v souladu s článkem 26 nařízení (EU) č. 1380/2013. | Rozsah posouzení:

  Populace jednotlivých druhů jsou v rámci každé oblasti nebo podoblasti posuzovány podle ekologicky relevantních měřítek, které stanovily příslušné vědecké subjekty uvedené v článku 26 nařízení (EU) č. 1380/2013 na základě určených sloučení oblastí Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES), zeměpisných podoblastí Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) a rybolovných oblastí Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) v biogeografické oblasti Makaronésie.

  Použití kritérií:

  Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:






  a) | posuzované populace, hodnoty dosažené pro jednotlivá kritéria a to, zda bylo dosaženo úrovní pro D3C1 a D3C2 a prahových hodnot pro D3C3, a celkový stav populací na základě pravidel pro integraci kritérií schválených na úrovni Unie; |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

Komerčně využívané druhy ryb, korýšů a měkkýšů.

Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí seznam komerčně využívaných druhů ryb, korýšů a měkkýšů podle kritérií stanovených v rámci „specifikací“.

D3C1 – Primární:

Míra úmrtnosti způsobené rybolovem u populací komerčně využívaných druhů je na úrovni nebo pod úrovní, která může přinést maximální udržitelný výnos (MSY). Je třeba konzultovat příslušné vědecké subjekty v souladu s článkem 26 nařízení (EU) č. 1380/2013.

Rozsah posouzení:

Populace jednotlivých druhů jsou v rámci každé oblasti nebo podoblasti posuzovány podle ekologicky relevantních měřítek, které stanovily příslušné vědecké subjekty uvedené v článku 26 nařízení (EU) č. 1380/2013 na základě určených sloučení oblastí Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES), zeměpisných podoblastí Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) a rybolovných oblastí Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) v biogeografické oblasti Makaronésie.

Použití kritérií:

Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:

a)

posuzované populace, hodnoty dosažené pro jednotlivá kritéria a to, zda bylo dosaženo úrovní pro D3C1 a D3C2 a prahových hodnot pro D3C3, a celkový stav populací na základě pravidel pro integraci kritérií schválených na úrovni Unie;

| b) | populace komerčně využívaných druhů v oblasti posuzování, které nebyly posuzovány. |
| --- | --- |

b)

populace komerčně využívaných druhů v oblasti posuzování, které nebyly posuzovány.

Výsledky těchto posuzování populací přispějí také k posuzování v rámci deskriptorů 1 a 6, jsou-li tyto druhy relevantní pro posuzování konkrétních skupin druhů a druhů bentických stanovišť.

D3C2 (2) – Primární:

Biomasa reprodukující se populace u populací komerčně využívaných druhů je nad úrovní biomasy schopné přinést maximální udržitelný výnos. Je třeba konzultovat příslušné vědecké subjekty v souladu s článkem 26 nařízení (EU) č. 1380/2013.

D3C3 (2)
   (3) – Primární:

Rozložení jedinců v populacích komerčně využívaných druhů podle věku a velikosti svědčí o zdravé populaci. Sem patří vysoký podíl starých/velkých jedinců a omezené nepříznivé účinky rybolovu na genetickou diverzitu.

Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí prahové hodnoty pro jednotlivé populace druhů v souladu s vědeckým doporučením získaným podle článku 26 nařízení (EU) č. 1380/2013.

Výlov nebo úmrtnost/zranění nekomerčně využívaných druhů (náhodných vedlejších úlovků) v důsledku rybolovných činností jsou řešeny v rámci kritéria D1C1.

Fyzickým poškozením mořského dna včetně účinků na bentická společenstva v důsledku rybolovných činností se zabývají kritéria v rámci deskriptoru 6 (zejména kritéria D6C2 a D6C3) a má být zahrnuto do posuzování typů bentických stanovišť v rámci deskriptorů 1 a 6.

Specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování

| 1. | Pro uplatnění kritérií v jednotlivých oblastech posuzování stanoví členské státy prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí seznam komerčně využívaných druhů, který se každé šestileté posuzovací období aktualizuje, přičemž se zohledňuje nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (4) a následující:






  a) | všechny populace řízené podle nařízení (EU) č. 1380/2013; |
| --- | --- | --- |

1.

Pro uplatnění kritérií v jednotlivých oblastech posuzování stanoví členské státy prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí seznam komerčně využívaných druhů, který se každé šestileté posuzovací období aktualizuje, přičemž se zohledňuje nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (4) a následující:

a)

všechny populace řízené podle nařízení (EU) č. 1380/2013;

| b) | druhy, u nichž rybolovná práva (celkový přípustný odlov a kvóty) stanoví Rada podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

b)

druhy, u nichž rybolovná práva (celkový přípustný odlov a kvóty) stanoví Rada podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie;

| c) | druhy, pro něž jsou minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů stanoveny podle nařízení (ES) č. 1967/2006; |
| --- | --- |

c)

druhy, pro něž jsou minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů stanoveny podle nařízení (ES) č. 1967/2006;

| d) | druhy, na něž se vztahují víceleté plány podle článku 9 nařízení (EU) č. 1380/2013; |
| --- | --- |

d)

druhy, na něž se vztahují víceleté plány podle článku 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;

| e) | druhy, na něž se vztahují vnitrostátní plány řízení podle článku 19 nařízení (ES) č. 1967/2006; |
| --- | --- |

e)

druhy, na něž se vztahují vnitrostátní plány řízení podle článku 19 nařízení (ES) č. 1967/2006;

| f) | jakékoli významné druhy v regionálním nebo vnitrostátním měřítku v případě drobného/místního pobřežního rybolovu. |
| --- | --- |

f)

jakékoli významné druhy v regionálním nebo vnitrostátním měřítku v případě drobného/místního pobřežního rybolovu.

Pro účely tohoto rozhodnutí jsou komerčně využívané druhy, které nejsou v jednotlivých oblastech posuzování původní, ze seznamu vyloučeny, a tedy nepřispívají k dosahování dobrého stavu prostředí u deskriptoru 3.

| 2. | Nařízení (ES) č. 199/2008 stanoví pravidla shromažďování a správy biologických, technických, environmentálních a socioekonomických údajů v odvětví rybolovu v rámci víceletých programů, které se použijí pro sledování podle deskriptoru 3. |
| --- | --- |

2.

Nařízení (ES) č. 199/2008 stanoví pravidla shromažďování a správy biologických, technických, environmentálních a socioekonomických údajů v odvětví rybolovu v rámci víceletých programů, které se použijí pro sledování podle deskriptoru 3.

| 3. | Pojmem „populace“ se rozumí pojem „populace“ ve smyslu nařízení (EU) č. 1380/2013. |
| --- | --- |

3.

Pojmem „populace“ se rozumí pojem „populace“ ve smyslu nařízení (EU) č. 1380/2013.

| 4. | U kritérií D3C1 a D3C2 platí následující:






  a) | u populací řízených v rámci víceletého plánu podle článku 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 při smíšeném rybolovu jsou cílová hodnota úmrtnosti způsobené rybolovem a úrovně biomasy schopné přinést maximální udržitelný výnos v souladu s příslušným víceletým plánem; |
| --- | --- | --- |

4.

U kritérií D3C1 a D3C2 platí následující:

a)

u populací řízených v rámci víceletého plánu podle článku 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 při smíšeném rybolovu jsou cílová hodnota úmrtnosti způsobené rybolovem a úrovně biomasy schopné přinést maximální udržitelný výnos v souladu s příslušným víceletým plánem;

| b) | pro oblasti Středozemního moře a Černého moře lze použít vhodné náhrady. |
| --- | --- |

b)

pro oblasti Středozemního moře a Černého moře lze použít vhodné náhrady.

| 5. | Použijí se tyto metody posuzování:






  a) | u kritéria D3C1: pokud kvantitativní posouzení výnosové hodnoty u míry úmrtnosti způsobené rybolovem nejsou v důsledku nedostatků v dostupných údajích k dispozici, lze jako alternativní metodu použít jiné proměnné, jako je poměr mezi ukazatelem odlovu a biomasy (dále jen „poměr odlov/biomasa“). V takových případech se přijme vhodná metoda pro analýzu trendů (například aktuální hodnotu lze porovnat s dlouhodobým historickým průměrem); |
| --- | --- | --- |

5.

Použijí se tyto metody posuzování:

a)

u kritéria D3C1: pokud kvantitativní posouzení výnosové hodnoty u míry úmrtnosti způsobené rybolovem nejsou v důsledku nedostatků v dostupných údajích k dispozici, lze jako alternativní metodu použít jiné proměnné, jako je poměr mezi ukazatelem odlovu a biomasy (dále jen „poměr odlov/biomasa“). V takových případech se přijme vhodná metoda pro analýzu trendů (například aktuální hodnotu lze porovnat s dlouhodobým historickým průměrem);

| b) | u kritéria D3C2: použitá prahová hodnota je v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013. Pokud kvantitativní posouzení výnosové hodnoty u biomasy reprodukující se populace nejsou v důsledku nedostatků v dostupných údajích k dispozici, lze jako alternativní metodu použít ukazatele související s biomasou, jako je ukazatel úlovku na jednotku intenzity nebo ukazatel průzkumu četnosti. V takových případech se přijme vhodná metoda pro analýzu trendů (například aktuální hodnotu lze porovnat s dlouhodobým historickým průměrem); |
| --- | --- |

b)

u kritéria D3C2: použitá prahová hodnota je v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013. Pokud kvantitativní posouzení výnosové hodnoty u biomasy reprodukující se populace nejsou v důsledku nedostatků v dostupných údajích k dispozici, lze jako alternativní metodu použít ukazatele související s biomasou, jako je ukazatel úlovku na jednotku intenzity nebo ukazatel průzkumu četnosti. V takových případech se přijme vhodná metoda pro analýzu trendů (například aktuální hodnotu lze porovnat s dlouhodobým historickým průměrem);

| c) | kritérium D3C3 odráží skutečnost, že zdravé populace druhů jsou charakterizovány vysokým podílem starých a velkých jedinců. Příslušné vlastnosti jsou následující:






  i) | rozložení jedinců v populaci podle velikosti vyjádřené jako:






  — | podíl ryb větších než je střední velikost populace v době dosažení pohlavní zralosti nebo |
| --- | --- | --- | --- |

c)

kritérium D3C3 odráží skutečnost, že zdravé populace druhů jsou charakterizovány vysokým podílem starých a velkých jedinců. Příslušné vlastnosti jsou následující:

i)

rozložení jedinců v populaci podle velikosti vyjádřené jako:

—

podíl ryb větších než je střední velikost populace v době dosažení pohlavní zralosti nebo

| — | 95. percentil rozložení podle délky ryb v jednotlivých populacích, jak byly pozorovány na výzkumném plavidle nebo při jiných průzkumech, |
| --- | --- |

—

95. percentil rozložení podle délky ryb v jednotlivých populacích, jak byly pozorovány na výzkumném plavidle nebo při jiných průzkumech,

| ii) | genetické účinky rybolovu druhů, jako například velikost v době dosažení pohlavní zralosti, je-li to vhodné a proveditelné. |
| --- | --- |

ii)

genetické účinky rybolovu druhů, jako například velikost v době dosažení pohlavní zralosti, je-li to vhodné a proveditelné.

Po dalším vědeckém a technickém rozvoji tohoto kritéria lze používat další vyjádření pro příslušné vlastnosti.

Jednotky měření pro kritéria:

| — | D3C1: míra úmrtnosti způsobené rybolovem vyjádřená ročně, |
| --- | --- |

—

D3C1: míra úmrtnosti způsobené rybolovem vyjádřená ročně,

| — | D3C2: biomasa v tunách (t) nebo počet jedinců na druh, vyjma případu, kdy jsou použity jiné ukazatele podle bodu 5 písm. b), |
| --- | --- |

—

D3C2: biomasa v tunách (t) nebo počet jedinců na druh, vyjma případu, kdy jsou použity jiné ukazatele podle bodu 5 písm. b),

| — | D3C3: podle bodu 5 písm. c): u bodu i) první odrážky: poměr (procentní podíl) nebo počet, u bodu i) druhé odrážky: délka v centimetrech (cm) a bodu ii): délka v centimetrech (cm). |
| --- | --- |

—

D3C3: podle bodu 5 písm. c): u bodu i) první odrážky: poměr (procentní podíl) nebo počet, u bodu i) druhé odrážky: délka v centimetrech (cm) a bodu ii): délka v centimetrech (cm).

Deskriptor 5

Eutrofizace vzniklá lidskou činností je co nejnižší, zejména její nepříznivé účinky, jako jsou ztráty biologické rozmanitosti, degradace ekosystémů, rozvoj škodlivých řas a nedostatek kyslíku ve vodě u dna.

Příslušné zátěže: vstup živin; vstup organických látek

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| Živiny ve vodním sloupci: rozpuštěný anorganický dusík (DIN), celkový dusík (TN), rozpuštěný anorganický fosfor (DIP), celkový fosfor (TP).
  V pobřežních vodách použití podle směrnice 2000/60/ES.
  Mimo pobřežní vody mohou členské státy na úrovni oblastí a podoblastí rozhodnout, že nepoužijí jednu nebo několik těchto živin. | D5C1 – Primární:
  Koncentrace živin nejsou na úrovních, které naznačují nepříznivé účinky eutrofizace.
  Prahové hodnoty jsou následující:






  a) | v pobřežních vodách jsou hodnoty stanoveny v souladu se směrnicí 2000/60/ES; |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

Živiny ve vodním sloupci: rozpuštěný anorganický dusík (DIN), celkový dusík (TN), rozpuštěný anorganický fosfor (DIP), celkový fosfor (TP).

V pobřežních vodách použití podle směrnice 2000/60/ES.

Mimo pobřežní vody mohou členské státy na úrovni oblastí a podoblastí rozhodnout, že nepoužijí jednu nebo několik těchto živin.

D5C1 – Primární:

Koncentrace živin nejsou na úrovních, které naznačují nepříznivé účinky eutrofizace.

Prahové hodnoty jsou následující:

a)

v pobřežních vodách jsou hodnoty stanoveny v souladu se směrnicí 2000/60/ES;

| b) | mimo pobřežní vody jsou hodnoty v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |
| --- | --- |

b)

mimo pobřežní vody jsou hodnoty v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Rozsah posouzení:

| — | v pobřežních vodách použití podle směrnice 2000/60/ES, |
| --- | --- |

—

v pobřežních vodách použití podle směrnice 2000/60/ES,

| — | mimo pobřežní vody, subdivize oblasti nebo podoblasti rozdělené podle potřeby vnitrostátními hranicemi. |
| --- | --- |

—

mimo pobřežní vody, subdivize oblasti nebo podoblasti rozdělené podle potřeby vnitrostátními hranicemi.

Použití kritérií:

Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:

| a) | hodnoty dosažené pro každé použité kritérium a odhad rozsahu oblasti posuzování, v rámci níž dosaženo stanovených prahových hodnot; |
| --- | --- |

a)

hodnoty dosažené pro každé použité kritérium a odhad rozsahu oblasti posuzování, v rámci níž dosaženo stanovených prahových hodnot;

| b) | v pobřežních vodách se kritéria použijí v souladu s požadavky směrnice 2000/60/ES ke zjištění, zda je vodní útvar vystaven eutrofizaci (5); |
| --- | --- |

b)

v pobřežních vodách se kritéria použijí v souladu s požadavky směrnice 2000/60/ES ke zjištění, zda je vodní útvar vystaven eutrofizaci (5);

| c) | mimo pobřežní vody se odhad rozsahu oblasti (jako poměr (procentní podíl)), která není vystavena eutrofizaci (jako výsledek všech použitých kritérií integrovaných způsobem schváleným pokud možno na úrovni Unie, ale alespoň na úrovni oblastí a podoblastí). |
| --- | --- |

c)

mimo pobřežní vody se odhad rozsahu oblasti (jako poměr (procentní podíl)), která není vystavena eutrofizaci (jako výsledek všech použitých kritérií integrovaných způsobem schváleným pokud možno na úrovni Unie, ale alespoň na úrovni oblastí a podoblastí).

Mimo pobřežní vody se použití sekundárních kritérií schvaluje na úrovni oblastí a podoblastí.

Výsledky posuzování také přispějí k posuzování pelagických stanovišť v rámci deskriptoru 1, a to následovně:

| — | rozdělení a odhad rozsahu oblasti (jako poměr (procentní podíl)), která je vystavena eutrofizaci ve vodním sloupci (podle toho, zda bylo dosaženo prahových hodnot pro kritéria D5C2, D5C3 a D5C4, jsou-li použita). |
| --- | --- |

—

rozdělení a odhad rozsahu oblasti (jako poměr (procentní podíl)), která je vystavena eutrofizaci ve vodním sloupci (podle toho, zda bylo dosaženo prahových hodnot pro kritéria D5C2, D5C3 a D5C4, jsou-li použita).

Výsledky posuzování také přispějí k posuzování bentických stanovišť v rámci deskriptorů 1 a 6, a to následovně:

| — | rozdělení a odhad rozsahu oblasti (jako poměr (procentní podíl)) oblasti, která je vystavena eutrofizaci mořského dna (podle toho, zda bylo dosaženo prahových hodnot pro kritéria D5C4, D5C5, D5C6, D5C7 a D5C8, jsou-li použita). |
| --- | --- |

—

rozdělení a odhad rozsahu oblasti (jako poměr (procentní podíl)) oblasti, která je vystavena eutrofizaci mořského dna (podle toho, zda bylo dosaženo prahových hodnot pro kritéria D5C4, D5C5, D5C6, D5C7 a D5C8, jsou-li použita).

Chlorofyl a ve vodním sloupci

D5C2 – Primární:

Koncentrace chlorofylu a nejsou na úrovních, které naznačují nepříznivé účinky obohacení živinami.

Prahové hodnoty jsou následující:

| a) | v pobřežních vodách jsou hodnoty stanoveny v souladu se směrnicí 2000/60/ES; |
| --- | --- |

a)

v pobřežních vodách jsou hodnoty stanoveny v souladu se směrnicí 2000/60/ES;

| b) | mimo pobřežní vody jsou hodnoty v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |
| --- | --- |

b)

mimo pobřežní vody jsou hodnoty v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Růst škodlivých řas (např. sinic) ve vodním sloupci

D5C3 – Sekundární:

Počet, prostorový rozsah a doba trvání výskytu škodlivých řas nejsou na úrovních, které naznačují nepříznivé účinky obohacení živinami.

Členské státy stanoví prahové hodnoty pro tyto úrovně prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Světelná propustnost (průzračnost) vodního sloupce

D5C4 – Sekundární:

Světelná propustnost (průzračnost) vodního sloupce není v důsledku nárůstu množství unášených řas snížena na úroveň, která naznačuje nepříznivé účinky obohacení živinami.

Prahové hodnoty jsou následující:

| a) | v pobřežních vodách jsou hodnoty stanoveny v souladu se směrnicí 2000/60/ES; |
| --- | --- |

a)

v pobřežních vodách jsou hodnoty stanoveny v souladu se směrnicí 2000/60/ES;

| b) | mimo pobřežní vody jsou hodnoty v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |
| --- | --- |

b)

mimo pobřežní vody jsou hodnoty v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Rozpuštěný kyslík v dolní části vodního sloupce

D5C5 – Primární (lze nahradit kritériem D5C8):

Koncentrace rozpuštěného kyslíku není v důsledku obohacení živinami snížena na úrovně, které naznačují nepříznivé účinky na bentická stanoviště (například na související biotu a mobilní druhy) nebo jiné eutrofizační účinky.

Prahové hodnoty jsou následující:

| a) | v pobřežních vodách jsou hodnoty stanoveny v souladu se směrnicí 2000/60/ES; |
| --- | --- |

a)

v pobřežních vodách jsou hodnoty stanoveny v souladu se směrnicí 2000/60/ES;

| b) | mimo pobřežní vody jsou hodnoty v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |
| --- | --- |

b)

mimo pobřežní vody jsou hodnoty v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Oportunní makrořasy bentických stanovišť

D5C6 – Sekundární:

Četnost oportunních makrořas není na úrovních, které naznačují nepříznivé účinky obohacení živinami.

Prahové hodnoty jsou následující:

| a) | v pobřežních vodách jsou hodnoty stanoveny v souladu se směrnicí 2000/60/ES; |
| --- | --- |

a)

v pobřežních vodách jsou hodnoty stanoveny v souladu se směrnicí 2000/60/ES;

| b) | pokud by toto kritérium bylo relevantní pro mimo pobřežní vody, hodnoty jsou v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |
| --- | --- |

b)

pokud by toto kritérium bylo relevantní pro mimo pobřežní vody, hodnoty jsou v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Společenství makrofyt (trvalých mořských řas a mořských chaluh, např. chaluh, mořské trávy a Neptunovy trávy) na bentických stanovištích

D5C7 – Sekundární:

Druhové složení a relativní četnost nebo hloubka rozdělení společenství makrofyt dosahují hodnot, které naznačují, že v důsledku obohacení živinami nedochází k nepříznivým účinkům, včetně snížení průzračnosti vody, a to následovně:

| a) | v pobřežních vodách jsou hodnoty stanoveny v souladu se směrnicí 2000/60/ES; |
| --- | --- |

a)

v pobřežních vodách jsou hodnoty stanoveny v souladu se směrnicí 2000/60/ES;

| b) | pokud by toto kritérium bylo relevantní pro mimo pobřežní vody, hodnoty jsou v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |
| --- | --- |

b)

pokud by toto kritérium bylo relevantní pro mimo pobřežní vody, hodnoty jsou v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Společenství makrofauny bentických stanovišť

D5C8 – sekundární (vyjma případů, kdy se používá jako náhrada za kritérium D5C5):

Druhové složení a relativní četnost společenství makrofauny dosahují hodnot, které naznačují, že nejsou žádné nepříznivé účinky způsobené obohacením živinami a organickými látkami, a to následovně:

| a) | v pobřežních vodách hodnoty prvků bentické biologické kvality stanovené v souladu se směrnicí 2000/60/ES; |
| --- | --- |

a)

v pobřežních vodách hodnoty prvků bentické biologické kvality stanovené v souladu se směrnicí 2000/60/ES;

| b) | mimo pobřežní vody jsou hodnoty v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |
| --- | --- |

b)

mimo pobřežní vody jsou hodnoty v souladu s hodnotami pro pobřežní vody podle směrnice 2000/60/ES. Členské státy stanoví tyto hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování

| 1. | V pobřežních vodách se prvky kritérií vybírají v souladu se směrnicí 2000/60/ES. |
| --- | --- |

1.

V pobřežních vodách se prvky kritérií vybírají v souladu se směrnicí 2000/60/ES.

| 2. | U kritérií D5C2 a D5C3 mohou členské státy navíc používat druhové složení a četnost fytoplanktonu. |
| --- | --- |

2.

U kritérií D5C2 a D5C3 mohou členské státy navíc používat druhové složení a četnost fytoplanktonu.

| 3. | Je-li to proveditelné, shromažďují se informace o drahách šíření (atmosférických, pozemních nebo námořních) živin vstupujících do mořského prostředí. |
| --- | --- |

3.

Je-li to proveditelné, shromažďují se informace o drahách šíření (atmosférických, pozemních nebo námořních) živin vstupujících do mořského prostředí.

| 4. | Sledování mimo pobřežní vody možná nebude nezbytné z důvodu nízkého rizika, jako například v případech, kdy je prahových hodnot dosaženo v pobřežních vodách, přičemž se zohledňuje vstup živin z atmosférických, mořských (včetně pobřežních vod) a přeshraničních zdrojů. |
| --- | --- |

4.

Sledování mimo pobřežní vody možná nebude nezbytné z důvodu nízkého rizika, jako například v případech, kdy je prahových hodnot dosaženo v pobřežních vodách, přičemž se zohledňuje vstup živin z atmosférických, mořských (včetně pobřežních vod) a přeshraničních zdrojů.

| 5. | Posuzování podle směrnice 2000/60/ES se použijí k posuzování jednotlivých kritérií v pobřežních vodách. |
| --- | --- |

5.

Posuzování podle směrnice 2000/60/ES se použijí k posuzování jednotlivých kritérií v pobřežních vodách.

| 6. | Hodnoty stanovené v souladu se směrnicí 2000/60/ES odkazují buď na hodnoty stanovené mezikalibrací podle rozhodnutí Komise 2013/480/EU (6), nebo na hodnoty stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v souladu s článkem 8 a přílohou V směrnice 2000/60/ES. Tyto hodnoty jsou považovány za „hranici mezi dobrým a středním stavem“ pro ekologické kvalitativní poměry. |
| --- | --- |

6.

Hodnoty stanovené v souladu se směrnicí 2000/60/ES odkazují buď na hodnoty stanovené mezikalibrací podle rozhodnutí Komise 2013/480/EU (6), nebo na hodnoty stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v souladu s článkem 8 a přílohou V směrnice 2000/60/ES. Tyto hodnoty jsou považovány za „hranici mezi dobrým a středním stavem“ pro ekologické kvalitativní poměry.

| 7. | Druhovým složením se rozumí nejnižší taxonomická úroveň vhodná k posuzování. |
| --- | --- |

7.

Druhovým složením se rozumí nejnižší taxonomická úroveň vhodná k posuzování.

Jednotky měření pro kritéria:

| — | D5C1: koncentrace živin v mikromolech na litr (μmol/l), |
| --- | --- |

—

D5C1: koncentrace živin v mikromolech na litr (μmol/l),

| — | D5C2: koncentrace chlorofylu a (biomasa) v mikrogramech na litr (μg/l), |
| --- | --- |

—

D5C2: koncentrace chlorofylu a (biomasa) v mikrogramech na litr (μg/l),

| — | D5C3: výskyt řas jako počet výskytů, doba trvání ve dnech a prostorový rozsah ve čtverečních kilometrech (km2) za jeden rok, |
| --- | --- |

—

D5C3: výskyt řas jako počet výskytů, doba trvání ve dnech a prostorový rozsah ve čtverečních kilometrech (km2) za jeden rok,

| — | D5C4: světelná propustnost jako hloubka v metrech (m), |
| --- | --- |

—

D5C4: světelná propustnost jako hloubka v metrech (m),

| — | D5C5: koncentrace kyslíku v dolní části vodního sloupce v miligramech na litr (mg/l), |
| --- | --- |

—

D5C5: koncentrace kyslíku v dolní části vodního sloupce v miligramech na litr (mg/l),

| — | D5C6: ekologický kvalitativní poměr pro četnost makrořas nebo jejich prostorového pokrytí. Rozsah nepříznivých účinků ve čtverečních kilometrech (km2) nebo jako poměr (procentní podíl) oblasti posuzování, |
| --- | --- |

—

D5C6: ekologický kvalitativní poměr pro četnost makrořas nebo jejich prostorového pokrytí. Rozsah nepříznivých účinků ve čtverečních kilometrech (km2) nebo jako poměr (procentní podíl) oblasti posuzování,

| — | D5C7: ekologický kvalitativní poměr pro posuzování druhového složení a relativní četnosti nebo pro maximální hloubku růstu makrofyt. Rozsah nepříznivých účinků ve čtverečních kilometrech (km2) nebo jako poměr (procentní podíl) oblasti posuzování, |
| --- | --- |

—

D5C7: ekologický kvalitativní poměr pro posuzování druhového složení a relativní četnosti nebo pro maximální hloubku růstu makrofyt. Rozsah nepříznivých účinků ve čtverečních kilometrech (km2) nebo jako poměr (procentní podíl) oblasti posuzování,

| — | D5C8: ekologický kvalitativní poměr pro posuzování druhového složení a relativní četnosti. Rozsah nepříznivých účinků ve čtverečních kilometrech (km2) nebo jako poměr (procentní podíl) oblasti posuzování. |
| --- | --- |

—

D5C8: ekologický kvalitativní poměr pro posuzování druhového složení a relativní četnosti. Rozsah nepříznivých účinků ve čtverečních kilometrech (km2) nebo jako poměr (procentní podíl) oblasti posuzování.

Jsou-li k dispozici, členské státy používají jednotky nebo ekologické kvalitativní poměry stanovené směrnicí 2000/60/ES.

Deskriptor 6

Celistvost mořského dna je na takové úrovni, která zaručuje, že struktura a funkce ekosystémů jsou zajištěny a zejména bentické ekosystémy nejsou nepříznivě zasaženy.

Příslušné zátěže: fyzické ztráty (z důvodu trvalých změn substrátu nebo morfologie mořského dna a těžby substrátu z mořského dna); fyzické narušení mořského dna (dočasné nebo vratné)

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| Fyzické ztráty na mořském dně (včetně přílivových oblastí). | D6C1 – Primární:
  Prostorový rozsah a rozložení fyzické ztráty (trvalá změna) přírodního mořského dna. | Rozsah posouzení:

  Jak se používají k posuzování rozšířených typů bentických stanovišť v rámci deskriptorů 1 a 6.

  Použití kritérií:

  Výsledky posuzování kritéria D6C1 (rozložení a odhad rozsahu fyzických ztrát) se použijí k posuzování kritérií D6C4 a D7C1.
  Výsledky posuzování kritéria D6C2 (rozložení a odhad rozsahu zátěží fyzického narušení) se použijí k posuzování kritéria D6C3.
  Výsledky posuzování kritéria D6C3 (odhad rozsahu nepříznivých účinků fyzického narušení na typ stanoviště v každé oblasti posuzování) přispějí k posuzování kritéria D6C5. |
| Fyzické poškození mořského dna (včetně přechodných oblastí). | D6C2 – Primární:
  Prostorový rozsah a rozložení zátěže fyzického narušení na mořské dno. |
| Rozšířené typy bentických nebo jiných stanovišť použité v rámci deskriptorů 1 a 6. | D6C3 – Primární:
  Prostorový rozsah jednotlivých typů stanovišť, které jsou nepříznivě ovlivněny změnami biotické a abiotické struktury a jejích funkcí (např. změnami druhového složení a relativní četnosti druhů, absencí zvláště citlivých či ohrožených druhů nebo druhů sehrávajících klíčovou úlohu, změnami velikostní struktury druhu), podle fyzického narušení.
  Členské státy stanoví prahové hodnoty pro nepříznivé účinky fyzického narušení prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |
| Kritéria D6C1, D6C2 a D6C3 se týkají jen zátěží „fyzické ztráty“ a „fyzického narušení“ a jejich dopadů, zatímco kritéria D6C4 a D6C5 řeší celkové posuzování deskriptoru 6 společně s posuzováním bentických stanovišť v rámci deskriptoru 1. Kritéria D6C4 a D6C5 jsou uvedena v části II této přílohy. |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

Fyzické ztráty na mořském dně (včetně přílivových oblastí).

D6C1 – Primární:

Prostorový rozsah a rozložení fyzické ztráty (trvalá změna) přírodního mořského dna.

Rozsah posouzení:

Jak se používají k posuzování rozšířených typů bentických stanovišť v rámci deskriptorů 1 a 6.

Použití kritérií:

Výsledky posuzování kritéria D6C1 (rozložení a odhad rozsahu fyzických ztrát) se použijí k posuzování kritérií D6C4 a D7C1.

Výsledky posuzování kritéria D6C2 (rozložení a odhad rozsahu zátěží fyzického narušení) se použijí k posuzování kritéria D6C3.

Výsledky posuzování kritéria D6C3 (odhad rozsahu nepříznivých účinků fyzického narušení na typ stanoviště v každé oblasti posuzování) přispějí k posuzování kritéria D6C5.

Fyzické poškození mořského dna (včetně přechodných oblastí).

D6C2 – Primární:

Prostorový rozsah a rozložení zátěže fyzického narušení na mořské dno.

Rozšířené typy bentických nebo jiných stanovišť použité v rámci deskriptorů 1 a 6.

D6C3 – Primární:

Prostorový rozsah jednotlivých typů stanovišť, které jsou nepříznivě ovlivněny změnami biotické a abiotické struktury a jejích funkcí (např. změnami druhového složení a relativní četnosti druhů, absencí zvláště citlivých či ohrožených druhů nebo druhů sehrávajících klíčovou úlohu, změnami velikostní struktury druhu), podle fyzického narušení.

Členské státy stanoví prahové hodnoty pro nepříznivé účinky fyzického narušení prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Kritéria D6C1, D6C2 a D6C3 se týkají jen zátěží „fyzické ztráty“ a „fyzického narušení“ a jejich dopadů, zatímco kritéria D6C4 a D6C5 řeší celkové posuzování deskriptoru 6 společně s posuzováním bentických stanovišť v rámci deskriptoru 1. Kritéria D6C4 a D6C5 jsou uvedena v části II této přílohy.

Specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování

| 1. | Pokud jde o metody pro sledování:






  a) | u D6C1 se posuzují trvalé změny mořského dna způsobené různými lidskými činnostmi (včetně trvalých změn přírodního substrátu nebo morfologie mořského dna fyzickou restrukturalizací, rozvojem infrastruktury a ztrátou substrátu z důvodu těžby materiálů z mořského dna); |
| --- | --- | --- |

1.

Pokud jde o metody pro sledování:

a)

u D6C1 se posuzují trvalé změny mořského dna způsobené různými lidskými činnostmi (včetně trvalých změn přírodního substrátu nebo morfologie mořského dna fyzickou restrukturalizací, rozvojem infrastruktury a ztrátou substrátu z důvodu těžby materiálů z mořského dna);

| b) | u D6C2 se posuzují fyzická narušení způsobená různými lidskými činnostmi (jako například rybolov s vlečným zařízením pro lov při dně); |
| --- | --- |

b)

u D6C2 se posuzují fyzická narušení způsobená různými lidskými činnostmi (jako například rybolov s vlečným zařízením pro lov při dně);

| c) | u pobřežních vod se použijí hydromorfologické údaje a příslušná posuzování podle směrnice 2000/60/ES. Mimo pobřežní vody se údaje mohou shromažďovat z mapování infrastruktury a licencovaných těžebních lokalit. |
| --- | --- |

c)

u pobřežních vod se použijí hydromorfologické údaje a příslušná posuzování podle směrnice 2000/60/ES. Mimo pobřežní vody se údaje mohou shromažďovat z mapování infrastruktury a licencovaných těžebních lokalit.

| 2. | Pokud jde o metody posuzování, údaje se sloučí tak, aby:






  a) | kritérium D6C1 bylo posuzováno jako oblast ztracená ve vztahu k celkovému přírodnímu rozsahu všech bentických stanovišť v oblasti posuzování (např. rozsah antropogenní změny); |
| --- | --- | --- |

2.

Pokud jde o metody posuzování, údaje se sloučí tak, aby:

a)

kritérium D6C1 bylo posuzováno jako oblast ztracená ve vztahu k celkovému přírodnímu rozsahu všech bentických stanovišť v oblasti posuzování (např. rozsah antropogenní změny);

| b) | kritérium D6C3 se posuzuje ve vztahu k přírodnímu rozsahu každého posuzovaného typu bentického stanoviště. |
| --- | --- |

b)

kritérium D6C3 se posuzuje ve vztahu k přírodnímu rozsahu každého posuzovaného typu bentického stanoviště.

| 3. | Fyzickou ztrátou se rozumí trvalá změna mořského dna, která trvala nebo se očekává, že bude trvat po dobu dvou cyklů podávání zpráv (12 let). |
| --- | --- |

3.

Fyzickou ztrátou se rozumí trvalá změna mořského dna, která trvala nebo se očekává, že bude trvat po dobu dvou cyklů podávání zpráv (12 let).

| 4. | Fyzickým narušením se rozumí změna mořského dna, které se může obnovit do původního stavu, jestliže činnost způsobující toto narušení ustane. |
| --- | --- |

4.

Fyzickým narušením se rozumí změna mořského dna, které se může obnovit do původního stavu, jestliže činnost způsobující toto narušení ustane.

| 5. | U kritéria D6C3 je třeba druhové složení chápat tak, že se vztahuje na nejnižší taxonomickou úroveň vhodnou k posuzování. |
| --- | --- |

5.

U kritéria D6C3 je třeba druhové složení chápat tak, že se vztahuje na nejnižší taxonomickou úroveň vhodnou k posuzování.

Jednotky měření pro kritéria:

| — | D6C1: rozsah fyzicky ztracené oblasti posuzování ve čtverečních kilometrech (km2), |
| --- | --- |

—

D6C1: rozsah fyzicky ztracené oblasti posuzování ve čtverečních kilometrech (km2),

| — | D6C2: rozsah fyzicky narušené oblasti posuzování ve čtverečních kilometrech (km2), |
| --- | --- |

—

D6C2: rozsah fyzicky narušené oblasti posuzování ve čtverečních kilometrech (km2),

| — | D6C3: rozsah jednotlivých nepříznivě ovlivněných typů stanovišť ve čtverečních kilometrech (km2) nebo jako poměr (procentní podíl) celkového přírodního rozsahu stanoviště v oblasti posuzování. |
| --- | --- |

—

D6C3: rozsah jednotlivých nepříznivě ovlivněných typů stanovišť ve čtverečních kilometrech (km2) nebo jako poměr (procentní podíl) celkového přírodního rozsahu stanoviště v oblasti posuzování.

Deskriptor 7

Trvalá změna hydrografických podmínek nemá nepříznivý dopad na mořské ekosystémy

Příslušné zátěže: fyzická ztráta (z důvodu trvalé změny substrátu nebo morfologie mořského dna nebo těžby substrátu z mořského dna); změny hydrologických podmínek

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| Hydrografické změny mořského dna a vodního sloupce (včetně přílivových oblastí). | D7C1 – Sekundární:
  Prostorový rozsah a rozložení trvalé změny hydrografických podmínek (např. změn působení vln, proudů, slanosti, teploty) na mořské dno a vodní sloupec související zejména s fyzickou ztrátou (7) přírodního mořského dna. | Rozsah posouzení:

  Jak se používají k posuzování rozšířených typů bentických stanovišť v rámci deskriptorů 1 a 6.

  Použití kritérií:

  Výsledky posuzování kritéria D7C1 (rozložení a odhad rozsahu hydrografických změn) se použijí k posuzování kritéria D7C2.
  Výsledky posuzování kritéria D7C2 (odhad rozsahu nepříznivých účinků na typ stanoviště v každé oblasti posuzování) přispěje k posuzování kritéria D6C5. |
| Rozšířené typy bentických nebo jiných stanovišť použité v rámci deskriptorů 1 a 6. | D7C2 – Sekundární:
  Prostorový rozsah jednotlivých nepříznivě ovlivněných typů stanovišť (fyzické a hydrografické charakteristiky a související biologická společenství) v důsledku trvalé změny hydrografických podmínek.
  Členské státy stanoví prahové hodnoty pro nepříznivé účinky trvalých změn hydrografických podmínek prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

Hydrografické změny mořského dna a vodního sloupce (včetně přílivových oblastí).

D7C1 – Sekundární:

Prostorový rozsah a rozložení trvalé změny hydrografických podmínek (např. změn působení vln, proudů, slanosti, teploty) na mořské dno a vodní sloupec související zejména s fyzickou ztrátou (7) přírodního mořského dna.

Rozsah posouzení:

Jak se používají k posuzování rozšířených typů bentických stanovišť v rámci deskriptorů 1 a 6.

Použití kritérií:

Výsledky posuzování kritéria D7C1 (rozložení a odhad rozsahu hydrografických změn) se použijí k posuzování kritéria D7C2.

Výsledky posuzování kritéria D7C2 (odhad rozsahu nepříznivých účinků na typ stanoviště v každé oblasti posuzování) přispěje k posuzování kritéria D6C5.

Rozšířené typy bentických nebo jiných stanovišť použité v rámci deskriptorů 1 a 6.

D7C2 – Sekundární:

Prostorový rozsah jednotlivých nepříznivě ovlivněných typů stanovišť (fyzické a hydrografické charakteristiky a související biologická společenství) v důsledku trvalé změny hydrografických podmínek.

Členské státy stanoví prahové hodnoty pro nepříznivé účinky trvalých změn hydrografických podmínek prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování

| 1. | Pokud jde o metody pro sledování a posuzování:






  a) | sledování se zaměřuje na změny související s rozvojem infrastruktury buď na pobřeží, nebo na moři; |
| --- | --- | --- |

1.

Pokud jde o metody pro sledování a posuzování:

a)

sledování se zaměřuje na změny související s rozvojem infrastruktury buď na pobřeží, nebo na moři;

| b) | k posuzování rozsahu účinků rozvoje jednotlivých infrastruktur se použijí hydrodynamické modely posuzování dopadu na životní prostředí (pokud jsou vyžadovány), které jsou ověřené pozemními měřeními nebo jinými vhodnými zdroji informací; |
| --- | --- |

b)

k posuzování rozsahu účinků rozvoje jednotlivých infrastruktur se použijí hydrodynamické modely posuzování dopadu na životní prostředí (pokud jsou vyžadovány), které jsou ověřené pozemními měřeními nebo jinými vhodnými zdroji informací;

| c) | u pobřežních vod se použijí hydromorfologické údaje a příslušná posuzování podle směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

c)

u pobřežních vod se použijí hydromorfologické údaje a příslušná posuzování podle směrnice 2000/60/ES.

| 2. | Pokud jde o metody posuzování, údaje se sloučí tak, aby:






  a) | kritérium D7C1 bylo posuzováno ve vztahu k celkovému přírodnímu rozsahu všech stanovišť v oblasti posuzování; |
| --- | --- | --- |

2.

Pokud jde o metody posuzování, údaje se sloučí tak, aby:

a)

kritérium D7C1 bylo posuzováno ve vztahu k celkovému přírodnímu rozsahu všech stanovišť v oblasti posuzování;

| b) | kritérium D7C2 se posuzuje ve vztahu k přírodnímu rozsahu každého posuzovaného typu bentického stanoviště. |
| --- | --- |

b)

kritérium D7C2 se posuzuje ve vztahu k přírodnímu rozsahu každého posuzovaného typu bentického stanoviště.

Jednotky měření pro kritéria:

| — | D7C1: rozsah hydrograficky změněné oblasti posuzování ve čtverečních kilometrech (km2), |
| --- | --- |

—

D7C1: rozsah hydrograficky změněné oblasti posuzování ve čtverečních kilometrech (km2),

| — | D7C2: rozsah jednotlivých nepříznivě ovlivněných typů stanovišť ve čtverečních kilometrech (km2), nebo jako poměr (procentní podíl) celkového přírodního rozsahu stanoviště v oblasti posuzování. |
| --- | --- |

—

D7C2: rozsah jednotlivých nepříznivě ovlivněných typů stanovišť ve čtverečních kilometrech (km2), nebo jako poměr (procentní podíl) celkového přírodního rozsahu stanoviště v oblasti posuzování.

Deskriptor 8

Koncentrace znečišťujících látek nejsou na úrovních, které by vyvolávaly znečišťující účinky

Příslušné zátěže: vstup dalších látek (například syntetických látek, nesyntetických látek, radionuklidů)

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| 1) | V pobřežních a teritoriálních vodách:






  a) | znečišťující látky vybrané v souladu se směrnicí 2000/60/ES:






  i) | znečišťující látky, pro něž jsou normy environmentální kvality stanoveny v části A přílohy I směrnice 2008/105/ES, |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

1)

V pobřežních a teritoriálních vodách:

a)

znečišťující látky vybrané v souladu se směrnicí 2000/60/ES:

i)

znečišťující látky, pro něž jsou normy environmentální kvality stanoveny v části A přílohy I směrnice 2008/105/ES,

| ii) | znečišťující látky specifické pro povodí podle přílohy VIII směrnice 2000/60/ES v pobřežních vodách; |
| --- | --- |

ii)

znečišťující látky specifické pro povodí podle přílohy VIII směrnice 2000/60/ES v pobřežních vodách;

| b) | další znečišťující látky, mají-li význam, například z pobřežních zdrojů, které již nejsou uvedeny v písm. a) a které by mohly vyvolat znečišťující účinky v oblasti nebo podoblasti. Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí seznam těchto znečišťujících látek. |
| --- | --- |

b)

další znečišťující látky, mají-li význam, například z pobřežních zdrojů, které již nejsou uvedeny v písm. a) a které by mohly vyvolat znečišťující účinky v oblasti nebo podoblasti. Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí seznam těchto znečišťujících látek.

| 2) | Mimo teritoriální vody:






  a) | znečišťující látky uvedené v bodě 1, pokud tyto látky mohou ještě stále vyvolat znečišťující účinky; |
| --- | --- | --- |

2)

Mimo teritoriální vody:

a)

znečišťující látky uvedené v bodě 1, pokud tyto látky mohou ještě stále vyvolat znečišťující účinky;

| b) | další znečišťující látky, mají-li význam, které již nejsou uvedeny v bodě 2 písm. a) a které by mohly vyvolat znečišťující účinky v oblasti nebo podoblasti. Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí seznam těchto znečišťujících látek. |
| --- | --- |

b)

další znečišťující látky, mají-li význam, které již nejsou uvedeny v bodě 2 písm. a) a které by mohly vyvolat znečišťující účinky v oblasti nebo podoblasti. Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí seznam těchto znečišťujících látek.

D8C1 – Primární:

Koncentrace znečišťujících látek v pobřežních a teritoriálních vodách nepřesahují tyto prahové hodnoty:

| a) | u znečišťujících látek stanovených v bodě 1 písm. a) prvků kritérií hodnoty stanovené v souladu se směrnicí 2000/60/ES; |
| --- | --- |

a)

u znečišťujících látek stanovených v bodě 1 písm. a) prvků kritérií hodnoty stanovené v souladu se směrnicí 2000/60/ES;

| b) | jsou-li znečišťující látky uvedené v písm. a) naměřené v matrici, pro kterou není ve směrnici 2000/60/ES stanovena žádná hodnota, koncentrace těchto znečišťujících látek v matrici stanoví členské státy prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí; |
| --- | --- |

b)

jsou-li znečišťující látky uvedené v písm. a) naměřené v matrici, pro kterou není ve směrnici 2000/60/ES stanovena žádná hodnota, koncentrace těchto znečišťujících látek v matrici stanoví členské státy prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí;

| c) | u dalších znečišťujících látek vybraných podle bodu 1 písm. b) prvků kritérií koncentrace pro konkrétní matrici (voda, sediment nebo biota), které mohou vyvolat znečišťující účinky. Členské státy tyto koncentrace stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí s ohledem na jejich uplatnění v pobřežních a teritoriálních vodách i mimo ně. |
| --- | --- |

c)

u dalších znečišťujících látek vybraných podle bodu 1 písm. b) prvků kritérií koncentrace pro konkrétní matrici (voda, sediment nebo biota), které mohou vyvolat znečišťující účinky. Členské státy tyto koncentrace stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí s ohledem na jejich uplatnění v pobřežních a teritoriálních vodách i mimo ně.

Mimo teritoriální vody koncentrace znečišťujících látek nepřesahují tyto prahové hodnoty:

| a) | u znečišťujících látek uvedených v bodě 2 písm. a) prvků kritérií hodnoty, které se použijí v pobřežních a teritoriálních vodách; |
| --- | --- |

a)

u znečišťujících látek uvedených v bodě 2 písm. a) prvků kritérií hodnoty, které se použijí v pobřežních a teritoriálních vodách;

| b) | u znečišťujících látek vybraných podle bodu 2 písm. b) prvků kritérií koncentrace pro konkrétní matrici (voda, sediment nebo biota), která může vyvolat znečišťující účinky. Členské státy stanoví tyto koncentrace prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |
| --- | --- |

b)

u znečišťujících látek vybraných podle bodu 2 písm. b) prvků kritérií koncentrace pro konkrétní matrici (voda, sediment nebo biota), která může vyvolat znečišťující účinky. Členské státy stanoví tyto koncentrace prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Rozsah posouzení:

| — | v pobřežních a teritoriálních vodách použití podle směrnice 2000/60/ES, |
| --- | --- |

—

v pobřežních a teritoriálních vodách použití podle směrnice 2000/60/ES,

| — | mimo teritoriální vody, subdivize oblasti nebo podoblasti rozdělené v případě potřeby vnitrostátními hranicemi. |
| --- | --- |

—

mimo teritoriální vody, subdivize oblasti nebo podoblasti rozdělené v případě potřeby vnitrostátními hranicemi.

Použití kritérií:

Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:

| a) | u každé znečišťující látky v rámci kritéria D8C1 jejich koncentrace, použitá matrice (voda, sediment, biota), zda bylo dosaženo stanovených prahových hodnot, a poměr posuzovaných znečišťujících látek, které dosáhly prahových hodnot, přičemž je nutné zvlášť uvést látky, které jsou široce rozšířené a vykazují perzistentní, bioakumulativní a toxické vlastnosti (uPBTs) uvedené v čl. 8a odst. 1 písm. a) směrnice 2008/105/ES; |
| --- | --- |

a)

u každé znečišťující látky v rámci kritéria D8C1 jejich koncentrace, použitá matrice (voda, sediment, biota), zda bylo dosaženo stanovených prahových hodnot, a poměr posuzovaných znečišťujících látek, které dosáhly prahových hodnot, přičemž je nutné zvlášť uvést látky, které jsou široce rozšířené a vykazují perzistentní, bioakumulativní a toxické vlastnosti (uPBTs) uvedené v čl. 8a odst. 1 písm. a) směrnice 2008/105/ES;

| b) | u každého druhu posuzovaného v rámci kritéria D8C2 odhad četnosti jejich populace v oblasti posuzování, která byla nepříznivě ovlivněna; |
| --- | --- |

b)

u každého druhu posuzovaného v rámci kritéria D8C2 odhad četnosti jejich populace v oblasti posuzování, která byla nepříznivě ovlivněna;

| c) | u každého stanoviště posuzovaného v rámci kritéria D8C2 odhad rozsahu oblasti posouzení, která je nepříznivě ovlivněna. |
| --- | --- |

c)

u každého stanoviště posuzovaného v rámci kritéria D8C2 odhad rozsahu oblasti posouzení, která je nepříznivě ovlivněna.

Použití kritéria D8C2 při celkovém posuzování dobrého stavu prostředí u deskriptoru 8 se dohodne na úrovni oblastí a podoblastí.

Výsledky posuzování kritéria D8C2 případně přispějí k posuzování v rámci deskriptorů 1 a 6.

Druhy a stanoviště vystavené riziku znečišťujících látek.

Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí seznam druhů a příslušných tkání, které mají být posouzeny, a stanovišť.

D8C2 – Sekundární:

Zdraví druhů a stav stanovišť (například jejich druhové složení a relativní četnost na místech chronického znečištění) nejsou nepříznivě ovlivněny znečišťujícími látkami, včetně kumulativních a synergických účinků.

Členské státy stanoví tyto nepříznivé účinky a jejich prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Výrazně silné znečištění s přítomností znečišťujících látek vymezených v čl. 2 bodu 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES (8), včetně ropy a podobných sloučenin.

D8C3 – Primární:

Prostorový rozsah a doba trvání výrazně silného znečištění jsou minimalizovány.

Rozsah posouzení:

úroveň oblasti nebo podoblasti rozdělených v případě potřeby vnitrostátními hranicemi.

Použití kritérií:

Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:

| — | odhad celkového prostorového rozsahu výrazně silného znečištění a jeho rozložení a celková doba trvání za každý rok. |
| --- | --- |

—

odhad celkového prostorového rozsahu výrazně silného znečištění a jeho rozložení a celková doba trvání za každý rok.

Toto kritérium se použije k zahájení posuzování kritéria D8C4.

Druhy skupin druhů uvedené v tabulce 1 části II a rozšířené typy bentických stanovišť uvedené v tabulce 2 části II.

D8C4 – Sekundární (má být použito při výskytu výrazně silného znečištění):

Nepříznivé účinky výrazně silného znečištění na zdraví druhů a na stav stanovišť (například druhové složení a relativní četnost) jsou minimalizovány, a pokud možno, odstraněny.

Rozsah posouzení:

Jak se používají k posuzování skupin druhů a rozšířených typů bentických stanovišť v rámci deskriptorů 1 a 6.

Použití kritérií:

V případě, že jsou kumulativní prostorové a časové účinky významné, přispívají výsledky posuzování kritéria D8C4 k posuzování v rámci deskriptorů 1 a 6 tím, že poskytují:

| a) | odhad četnosti každého nepříznivě ovlivněného druhu; |
| --- | --- |

a)

odhad četnosti každého nepříznivě ovlivněného druhu;

| b) | odhad rozsahu každého nepříznivě ovlivněného rozšířeného typu stanoviště. |
| --- | --- |

b)

odhad rozsahu každého nepříznivě ovlivněného rozšířeného typu stanoviště.

Použití kritéria D8C4 při celkovém posuzování dobrého stavu prostředí u deskriptoru 8 se dohodne na úrovni oblastí a podoblastí.

Specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování

| 1. | U prvků kritérií v rámci kritéria D8C1 vychází výběr dalších znečišťujících látek, které mohou vyvolat znečišťující účinky, podle bodu 1 písm. b) a bodu 2 písm. b) z posuzování rizik. U těchto znečišťujících látek jsou matrice a prahové hodnoty použité k posuzování reprezentativními hodnotami pro nejcitlivější druhy a cesty expozice, včetně nebezpečí pro lidské zdraví při expozici přes potravní řetězec. |
| --- | --- |

1.

U prvků kritérií v rámci kritéria D8C1 vychází výběr dalších znečišťujících látek, které mohou vyvolat znečišťující účinky, podle bodu 1 písm. b) a bodu 2 písm. b) z posuzování rizik. U těchto znečišťujících látek jsou matrice a prahové hodnoty použité k posuzování reprezentativními hodnotami pro nejcitlivější druhy a cesty expozice, včetně nebezpečí pro lidské zdraví při expozici přes potravní řetězec.

| 2. | Pro účely tohoto rozhodnutí:






  a) | Kritérium D8C1: pro posuzování znečišťujících látek v pobřežních a teritoriálních vodách členské státy sledují znečišťující látky v souladu s požadavky směrnice 2000/60/ES, a pokud jsou k dispozici, použijí se posuzování podle uvedené směrnice. Je-li to proveditelné, shromáždí se informace o drahách šíření (atmosférických, pozemních nebo námořních) znečišťujících látek vstupujících do mořského prostředí. |
| --- | --- | --- |

2.

Pro účely tohoto rozhodnutí:

a)

Kritérium D8C1: pro posuzování znečišťujících látek v pobřežních a teritoriálních vodách členské státy sledují znečišťující látky v souladu s požadavky směrnice 2000/60/ES, a pokud jsou k dispozici, použijí se posuzování podle uvedené směrnice. Je-li to proveditelné, shromáždí se informace o drahách šíření (atmosférických, pozemních nebo námořních) znečišťujících látek vstupujících do mořského prostředí.

| b) | Kritéria D8C2 a D8C4: k posuzování účinků na zdraví mohou mít význam biomarkery nebo demografické charakteristiky populace (např. míra plodnosti, míra přežití, úmrtnost a reprodukční schopnost). |
| --- | --- |

b)

Kritéria D8C2 a D8C4: k posuzování účinků na zdraví mohou mít význam biomarkery nebo demografické charakteristiky populace (např. míra plodnosti, míra přežití, úmrtnost a reprodukční schopnost).

| c) | Kritéria D8C3 a D8C4: pro účely tohoto rozhodnutí je v případě výskytu silného znečištění podle potřeby stanoveno sledování, které není součástí pravidelného programu sledování podle článku 11 směrnice 2008/56/ES. |
| --- | --- |

c)

Kritéria D8C3 a D8C4: pro účely tohoto rozhodnutí je v případě výskytu silného znečištění podle potřeby stanoveno sledování, které není součástí pravidelného programu sledování podle článku 11 směrnice 2008/56/ES.

| d) | Kritérium D8C3: Je-li to možné, členské státy identifikují zdroj výrazně silného znečištění. K tomuto účelu mohou použít satelitní sledování Evropské agentury pro námořní bezpečnost. |
| --- | --- |

d)

Kritérium D8C3: Je-li to možné, členské státy identifikují zdroj výrazně silného znečištění. K tomuto účelu mohou použít satelitní sledování Evropské agentury pro námořní bezpečnost.

| 3. | Znečišťujícími látkami se rozumí jednotlivé látky nebo skupiny látek. Z důvodu jednotnosti při podávání zpráv se seskupení látek schvaluje na úrovni Unie. |
| --- | --- |

3.

Znečišťujícími látkami se rozumí jednotlivé látky nebo skupiny látek. Z důvodu jednotnosti při podávání zpráv se seskupení látek schvaluje na úrovni Unie.

| 4. | Druhovým složením se rozumí nejnižší taxonomická úroveň vhodná k posuzování. |
| --- | --- |

4.

Druhovým složením se rozumí nejnižší taxonomická úroveň vhodná k posuzování.

Jednotky měření pro kritéria:

| — | D8C1: koncentrace znečišťujících látek v mikrogramech na litr (μg/l) pro vodu, v mikrogramech na kilogram (μg/kg) suché hmotnosti pro sediment a v mikrogramech na kilogram (μg/kg) mokré hmotnosti pro biotu, |
| --- | --- |

—

D8C1: koncentrace znečišťujících látek v mikrogramech na litr (μg/l) pro vodu, v mikrogramech na kilogram (μg/kg) suché hmotnosti pro sediment a v mikrogramech na kilogram (μg/kg) mokré hmotnosti pro biotu,

| — | D8C2: četnost (počet jedinců nebo jiné vhodné jednotky, jak bylo dohodnuto na úrovni oblastí a podoblastí) na postižený druh; rozsah ve čtverečních kilometrech (km2) na jeden postižený rozšířený typ stanoviště, |
| --- | --- |

—

D8C2: četnost (počet jedinců nebo jiné vhodné jednotky, jak bylo dohodnuto na úrovni oblastí a podoblastí) na postižený druh; rozsah ve čtverečních kilometrech (km2) na jeden postižený rozšířený typ stanoviště,

| — | D8C3: doba trvání ve dnech a prostorový rozsah ve čtverečních kilometrech (km2) výrazně silného znečištění za rok, |
| --- | --- |

—

D8C3: doba trvání ve dnech a prostorový rozsah ve čtverečních kilometrech (km2) výrazně silného znečištění za rok,

| — | D8C4: četnost (počet jedinců nebo jiné vhodné jednotky, jak bylo dohodnuto na úrovni oblastí a podoblastí) na postižený druh; rozsah ve čtverečních kilometrech (km2) na jeden postižený rozšířený typ stanoviště. |
| --- | --- |

—

D8C4: četnost (počet jedinců nebo jiné vhodné jednotky, jak bylo dohodnuto na úrovni oblastí a podoblastí) na postižený druh; rozsah ve čtverečních kilometrech (km2) na jeden postižený rozšířený typ stanoviště.

Deskriptor 9

Znečišťující látky v rybách a v jiných potravinách mořského původu nepřekračují úrovně stanovené právními předpisy Unie nebo jinými příslušnými normami

Příslušná zátěž: vstup nebezpečných látek

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| Znečišťující látky uvedené v nařízení (ES) č. 1881/2006.
  Pro účely tohoto rozhodnutí se mohou členské státy rozhodnout nezohledňovat znečišťující látky uvedené v nařízení (ES) č. 1881/2006, je-li to odůvodněno na základě posuzování rizik.
  Členské státy mohou posuzovat další znečišťující látky, které nejsou zahrnuty do nařízení (ES) č. 1881/2006. Členské státy stanoví seznam těchto dalších znečišťujících látek prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.
  Členské státy stanoví seznam druhů a příslušných tkání, které se mají posuzovat, podle podmínek stanovených ve „specifikacích“. Za účelem stanovení uvedeného seznamu druhů a příslušných tkání mohou spolupracovat na úrovni oblastí a podoblastí. | D9C1 – Primární:
  Úroveň znečišťujících látek v poživatelných tkáních (svalovina, játra, jikry, maso či případně jiné měkké části) mořských živočichů (sem patří mimo jiné ryby, korýši, měkkýši, ostnokožci, mořské řasy a jiné mořské rostliny) ulovených nebo vylovených ve volné přírodě (kromě ryb z mořských chovů) nepřekračuje:






  a) | u znečišťujících látek uvedených v nařízení (ES) č. 1881/2006 maximální úrovně stanovené v tomto nařízení, které jsou prahové hodnoty pro účely tohoto rozhodnutí; |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

Znečišťující látky uvedené v nařízení (ES) č. 1881/2006.

Pro účely tohoto rozhodnutí se mohou členské státy rozhodnout nezohledňovat znečišťující látky uvedené v nařízení (ES) č. 1881/2006, je-li to odůvodněno na základě posuzování rizik.

Členské státy mohou posuzovat další znečišťující látky, které nejsou zahrnuty do nařízení (ES) č. 1881/2006. Členské státy stanoví seznam těchto dalších znečišťujících látek prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Členské státy stanoví seznam druhů a příslušných tkání, které se mají posuzovat, podle podmínek stanovených ve „specifikacích“. Za účelem stanovení uvedeného seznamu druhů a příslušných tkání mohou spolupracovat na úrovni oblastí a podoblastí.

D9C1 – Primární:

Úroveň znečišťujících látek v poživatelných tkáních (svalovina, játra, jikry, maso či případně jiné měkké části) mořských živočichů (sem patří mimo jiné ryby, korýši, měkkýši, ostnokožci, mořské řasy a jiné mořské rostliny) ulovených nebo vylovených ve volné přírodě (kromě ryb z mořských chovů) nepřekračuje:

a)

u znečišťujících látek uvedených v nařízení (ES) č. 1881/2006 maximální úrovně stanovené v tomto nařízení, které jsou prahové hodnoty pro účely tohoto rozhodnutí;

| b) | u dalších znečišťujících látek neuvedených v nařízení (ES) č. 1881/2006 prahové hodnoty, které členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |
| --- | --- |

b)

u dalších znečišťujících látek neuvedených v nařízení (ES) č. 1881/2006 prahové hodnoty, které členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Rozsah posouzení:

Oblast odlovu nebo produkce v souladu s článkem 38 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (9).

Použití kritérií:

Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:

| — | pro každou znečišťující látku koncentrace v potravinách mořského původu, použitá matrice (druh a tkáně), zda bylo dosaženo stanovených prahových hodnot, a podíl posuzovaných znečišťujících látek, které dosáhly svých prahových hodnot. |
| --- | --- |

—

pro každou znečišťující látku koncentrace v potravinách mořského původu, použitá matrice (druh a tkáně), zda bylo dosaženo stanovených prahových hodnot, a podíl posuzovaných znečišťujících látek, které dosáhly svých prahových hodnot.

Specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování

| 1. | Když členské státy stanoví seznam druhů, který má být používán v rámci kritéria D9C1, druhy:






  a) | jsou relevantní pro dotčenou mořskou oblast nebo podoblast; |
| --- | --- | --- |

1.

Když členské státy stanoví seznam druhů, který má být používán v rámci kritéria D9C1, druhy:

a)

jsou relevantní pro dotčenou mořskou oblast nebo podoblast;

| b) | spadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1881/2006; |
| --- | --- |

b)

spadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1881/2006;

| c) | jsou vhodné k posuzování znečišťujících látek; |
| --- | --- |

c)

jsou vhodné k posuzování znečišťujících látek;

| d) | patří mezi nejčastěji konzumované v členském státě nebo nejčastěji lovené nebo vylovené pro lidskou spotřebu. |
| --- | --- |

d)

patří mezi nejčastěji konzumované v členském státě nebo nejčastěji lovené nebo vylovené pro lidskou spotřebu.

| 2. | Překročení normy stanovené pro znečišťující látku povede k následnému sledování, aby se určilo, zda znečištění v oblasti a u druhů, z nichž byl odebrán vzorek, přetrvává. Sledování pokračuje do doby, než jsou k dispozici dostatečné důkazy, že již neexistuje riziko překročení. |
| --- | --- |

2.

Překročení normy stanovené pro znečišťující látku povede k následnému sledování, aby se určilo, zda znečištění v oblasti a u druhů, z nichž byl odebrán vzorek, přetrvává. Sledování pokračuje do doby, než jsou k dispozici dostatečné důkazy, že již neexistuje riziko překročení.

| 3. | Pro účely tohoto rozhodnutí se odběr vzorků pro posuzování maximálních úrovní znečišťujících látek provádí v souladu s článkem 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (10) a s nařízením Komise (EU) č. 589/2014 (11) a nařízením Komise (ES) č. 333/2007 (12). |
| --- | --- |

3.

Pro účely tohoto rozhodnutí se odběr vzorků pro posuzování maximálních úrovní znečišťujících látek provádí v souladu s článkem 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (10) a s nařízením Komise (EU) č. 589/2014 (11) a nařízením Komise (ES) č. 333/2007 (12).

| 4. | Členské státy zajistí, aby časový a zeměpisný rozsah odběru vzorků v rámci každé oblasti a podoblasti stačil k zajištění reprezentativního vzorku stanovených znečišťujících látek v potravinách mořského původu v dané námořní oblasti nebo podoblasti. |
| --- | --- |

4.

Členské státy zajistí, aby časový a zeměpisný rozsah odběru vzorků v rámci každé oblasti a podoblasti stačil k zajištění reprezentativního vzorku stanovených znečišťujících látek v potravinách mořského původu v dané námořní oblasti nebo podoblasti.

Jednotky měření pro kritéria:

| — | D9C1: koncentrace znečišťujících látek v jednotkách stanovených v příloze nařízení (ES) č. 1881/2006. |
| --- | --- |

—

D9C1: koncentrace znečišťujících látek v jednotkách stanovených v příloze nařízení (ES) č. 1881/2006.

Deskriptor 10

Vlastnosti a množství odpadků v moři neškodí pobřežnímu ani mořskému prostředí

Příslušná zátěž: vstup odpadu

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| Odpad (vyjma mikroodpadu) zařazený do těchto kategorií (13): umělé polymerní materiály, pryž, tkanina/textil, papír/karton, zpracované/opracované dřevo, kovy, sklo/keramika, chemické látky, nedefinované a odpad z potravin.
  Členské státy mohou definovat další podkategorie. | D10C1 – Primární:
  Složení, množství a prostorové rozložení odpadu na pobřeží, v povrchové vrstvě vodního sloupce a na mořském dně jsou na úrovních, které neškodí pobřežnímu ani mořskému prostředí.
  Členské státy stanoví pro tyto úrovně prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, přičemž vezmou v úvahu specifika oblastí a podoblastí. | Rozsah posouzení:

  Subdivize oblasti nebo podoblasti rozdělené podle potřeby vnitrostátními hranicemi.

  Použití kritérií:

  Pro každé kritérium odděleně a každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:






  a) | výsledky jednotlivých kritérií (množství odpadu nebo mikroodpadu na kategorii) a jejich rozložení na matrici používanou v rámci kritérií D10C1 a D10C2 a zda bylo dosaženo stanovených prahových hodnot; |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

Odpad (vyjma mikroodpadu) zařazený do těchto kategorií (13): umělé polymerní materiály, pryž, tkanina/textil, papír/karton, zpracované/opracované dřevo, kovy, sklo/keramika, chemické látky, nedefinované a odpad z potravin.

Členské státy mohou definovat další podkategorie.

D10C1 – Primární:

Složení, množství a prostorové rozložení odpadu na pobřeží, v povrchové vrstvě vodního sloupce a na mořském dně jsou na úrovních, které neškodí pobřežnímu ani mořskému prostředí.

Členské státy stanoví pro tyto úrovně prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, přičemž vezmou v úvahu specifika oblastí a podoblastí.

Rozsah posouzení:

Subdivize oblasti nebo podoblasti rozdělené podle potřeby vnitrostátními hranicemi.

Použití kritérií:

Pro každé kritérium odděleně a každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:

a)

výsledky jednotlivých kritérií (množství odpadu nebo mikroodpadu na kategorii) a jejich rozložení na matrici používanou v rámci kritérií D10C1 a D10C2 a zda bylo dosaženo stanovených prahových hodnot;

| b) | výsledky u kritéria D10C3 (množství odpadu a mikroodpadu na kategorii na druh) a zda bylo dosaženo stanovených prahových hodnot. |
| --- | --- |

b)

výsledky u kritéria D10C3 (množství odpadu a mikroodpadu na kategorii na druh) a zda bylo dosaženo stanovených prahových hodnot.

Použití kritérií D10C1, D10C2 a D10C3 při celkovém posuzování dobrého stavu prostředí pro deskriptor 10 se dohodne na úrovni Unie.

Výsledky tohoto kritéria přispějí také případně k posuzování v rámci deskriptoru 1.

Mikroodpad (částice < 5 mm) zařazený do kategorií „umělé polymerní materiály“ a „ostatní“.

D10C2 – Primární:

Složení, množství a prostorové rozvržení mikroodpadu na pobřeží, v povrchové vrstvě vodního sloupce a v usazeninách mořského dna jsou na úrovních, které neškodí pobřežnímu ani mořskému prostředí.

Členské státy stanoví pro tyto úrovně prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, přičemž vezmou v úvahu specifika oblastí a podoblastí.

Odpad a mikroodpad zařazené do kategorií „umělé polymerní materiály“ a „ostatní“ posuzované u jakéhokoli druhu z následujících skupin: ptáci, savci, plazi, ryby nebo bezobratlí.

Členské státy stanoví uvedený seznam druhů, které mají být posuzovány, prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

D10C3 – Sekundární:

Množství odpadu a mikroodpadu požitých mořskými živočichy je na úrovni, která neovlivňuje nepříznivě zdraví dotčených druhů.

Členské státy stanoví prahové hodnoty pro tyto úrovně prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Druhy ptáků, savců, plazů, ryb nebo bezobratlých, které jsou ohroženy odpadem.

Členské státy stanoví uvedený seznam druhů, které mají být posuzovány, prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

D10C4 – Sekundární:

Počet jedinců jednotlivých druhů, které jsou v důsledku odpadu nepříznivě ovlivněny, například zapletením se do sítí, jiným druhem zranění či úmrtností nebo účinky na zdraví.

Členské státy stanoví pro nepříznivé účinky odpadu prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Rozsah posouzení:

Jak byl použit k posuzování skupiny druhů v rámci deskriptoru 1.

Použití kritérií:

Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:

| — | pro každý druh posuzovaný v rámci kritéria D10C4 odhad počtu jedinců v oblasti posuzování, kteří byli nepříznivě ovlivněni. |
| --- | --- |

—

pro každý druh posuzovaný v rámci kritéria D10C4 odhad počtu jedinců v oblasti posuzování, kteří byli nepříznivě ovlivněni.

Použití kritéria D10C4 při celkovém posuzování dobrého stavu prostředí pro deskriptor 10 se dohodne na úrovni Unie.

Výsledky tohoto kritéria budou také případně přispívat k posuzování v rámci deskriptoru 1.

Specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování

| 1. | U kritéria D10C1: odpad je sledován na pobřeží a může být navíc sledován v povrchové vrstvě vodního sloupce a na mořském dně. Je-li to proveditelné, shromažďují se informace o zdroji a dráze šíření odpadu. |
| --- | --- |

1.

U kritéria D10C1: odpad je sledován na pobřeží a může být navíc sledován v povrchové vrstvě vodního sloupce a na mořském dně. Je-li to proveditelné, shromažďují se informace o zdroji a dráze šíření odpadu.

| 2. | U kritéria D10C2: mikroodpad se sleduje v povrchové vrstvě vodního sloupce a v usazeninách mořského dna a případně jej lze sledovat také na pobřeží. Je-li to proveditelné, mikroodpad je sledován takovým způsobem, který umožňuje nalézt souvislost s bodovými zdroji daného vstupu (jako například přístavy, rekreační přístavy, čistírny odpadních vod, dešťové odpadní vody). |
| --- | --- |

2.

U kritéria D10C2: mikroodpad se sleduje v povrchové vrstvě vodního sloupce a v usazeninách mořského dna a případně jej lze sledovat také na pobřeží. Je-li to proveditelné, mikroodpad je sledován takovým způsobem, který umožňuje nalézt souvislost s bodovými zdroji daného vstupu (jako například přístavy, rekreační přístavy, čistírny odpadních vod, dešťové odpadní vody).

| 3. | U D10C3 a D10C4: sledování se může zakládat na náhodných jevech (např. vyplavení mrtvých zvířat, zvířata zapletená do sítí v chovných koloniích, počet postižených jedinců na průzkum). |
| --- | --- |

3.

U D10C3 a D10C4: sledování se může zakládat na náhodných jevech (např. vyplavení mrtvých zvířat, zvířata zapletená do sítí v chovných koloniích, počet postižených jedinců na průzkum).

Jednotky měření pro kritéria:

| — | D10C1: množství odpadu na kategorii v počtu položek:






  — | na 100 metrů (m) na pobřeží, |
| --- | --- | --- |

—

D10C1: množství odpadu na kategorii v počtu položek:

—

na 100 metrů (m) na pobřeží,

| — | na čtvereční kilometr (km2) pro povrchovou vrstvu vodního sloupce a pro mořské dno, |
| --- | --- |

—

na čtvereční kilometr (km2) pro povrchovou vrstvu vodního sloupce a pro mořské dno,

| — | D10C2: množství mikroodpadu na kategorii v počtu položek a hmotností v gramech (g):






  — | na čtvereční metr (m2) pro povrchovou vrstvu vodního sloupce, |
| --- | --- | --- |

—

D10C2: množství mikroodpadu na kategorii v počtu položek a hmotností v gramech (g):

—

na čtvereční metr (m2) pro povrchovou vrstvu vodního sloupce,

| — | na kilogram (suché hmotnosti) (kg) sedimentu pro pobřeží a mořské dno, |
| --- | --- |

—

na kilogram (suché hmotnosti) (kg) sedimentu pro pobřeží a mořské dno,

| — | D10C3: množství odpadu/mikroodpadu v gramech (g) a počet položek na jedince pro každý druh v souvislosti s velikostí (hmotnost nebo případně délka) jedinců odebraných jako vzorek, |
| --- | --- |

—

D10C3: množství odpadu/mikroodpadu v gramech (g) a počet položek na jedince pro každý druh v souvislosti s velikostí (hmotnost nebo případně délka) jedinců odebraných jako vzorek,

| — | D10C4: počet postižených jedinců (letální, subletální) na druh. |
| --- | --- |

—

D10C4: počet postižených jedinců (letální, subletální) na druh.

Deskriptor 11

Uvádění energie, včetně hluku pod mořskou hladinou je na takové úrovni, která nemá nepříznivé účinky na mořské prostředí

Příslušné zátěže: vstup antropogenního zvuku; vstup jiných forem energie

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| Antropogenní impulsní zvuk ve vodě | D11C1 – Primární:
  Prostorové rozložení, časový rozsah a úroveň antropogenních zdrojů impulsních zvuků nepřesahují úrovně, které mají nepříznivé účinky na populace mořských živočichů.
  Členské státy stanoví pro tyto úrovně prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, přičemž vezmou v úvahu specifika oblastí a podoblastí. | Rozsah posouzení:

  Oblast, podoblast nebo subdivize.

  Použití kritérií:

  Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:






  a) | u D11C1 doba trvání zdrojů impulsních zvuků za kalendářní rok, jejich rozložení v roce a prostoru v rámci oblasti posuzování a zda bylo dosaženo stanovených prahových hodnot; |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

Antropogenní impulsní zvuk ve vodě

D11C1 – Primární:

Prostorové rozložení, časový rozsah a úroveň antropogenních zdrojů impulsních zvuků nepřesahují úrovně, které mají nepříznivé účinky na populace mořských živočichů.

Členské státy stanoví pro tyto úrovně prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, přičemž vezmou v úvahu specifika oblastí a podoblastí.

Rozsah posouzení:

Oblast, podoblast nebo subdivize.

Použití kritérií:

Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:

a)

u D11C1 doba trvání zdrojů impulsních zvuků za kalendářní rok, jejich rozložení v roce a prostoru v rámci oblasti posuzování a zda bylo dosaženo stanovených prahových hodnot;

| b) | u D11C2 roční průměrná úroveň zvuku nebo jiná vhodná časová metrická hodnota dohodnutá na úrovni oblastí a podoblastí na jednotkovou oblast a její prostorové rozložení v oblasti posuzování a rozsah (%, km2) oblasti posuzování, v níž bylo dosaženo stanovených prahových hodnot. |
| --- | --- |

b)

u D11C2 roční průměrná úroveň zvuku nebo jiná vhodná časová metrická hodnota dohodnutá na úrovni oblastí a podoblastí na jednotkovou oblast a její prostorové rozložení v oblasti posuzování a rozsah (%, km2) oblasti posuzování, v níž bylo dosaženo stanovených prahových hodnot.

Použití kritérií D11C1 a D11C2 při posuzování dobrého stavu prostředí pro deskriptor 11 se dohodne na úrovni Unie.

Výsledky těchto kritérií přispějí také k posuzování v rámci deskriptoru 1.

Antropogenní nepřetržitý nízkofrekvenční zvuk ve vodě

D11C2 – Primární:

Prostorové rozložení, časový rozsah a hladiny antropogenního nepřetržitého nízkofrekvenčního zvuku nepřesahují úrovně, které mají nepříznivé účinky na populace mořských živočichů.

Členské státy stanoví pro tyto úrovně prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, přičemž vezmou v úvahu specifika oblastí a podoblastí.

Specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování

| 1. | U kritéria D11C1 sledování:






  a) | prostorové rozlišení: zeměpisné lokality, jejichž tvar a oblasti mají být určeny na úrovni oblastí nebo podoblastí, například na základě činností uvedených v příloze III směrnice 2008/56/ES; |
| --- | --- | --- |

1.

U kritéria D11C1 sledování:

a)

prostorové rozlišení: zeměpisné lokality, jejichž tvar a oblasti mají být určeny na úrovni oblastí nebo podoblastí, například na základě činností uvedených v příloze III směrnice 2008/56/ES;

| b) | impulsní zvuk popsaný jako úroveň jednopólového zdroje energie v jednotkách dB re 1 μΡa2 s nebo nulová až nejvyšší úroveň jednopólového zdroje energie v jednotkách dB re 1 μΡa m, obě ve frekvenčním pásmu 10 Hz až 10 kHz. Jsou-li za relevantní považovány účinky na delší vzdálenost, mohou členské státy zvážit jiné specifické zdroje s vyššími frekvenčními pásmy. |
| --- | --- |

b)

impulsní zvuk popsaný jako úroveň jednopólového zdroje energie v jednotkách dB re 1 μΡa2 s nebo nulová až nejvyšší úroveň jednopólového zdroje energie v jednotkách dB re 1 μΡa m, obě ve frekvenčním pásmu 10 Hz až 10 kHz. Jsou-li za relevantní považovány účinky na delší vzdálenost, mohou členské státy zvážit jiné specifické zdroje s vyššími frekvenčními pásmy.

| 2. | U kritéria D11C2 sledování:
  Roční průměr nebo jiná vhodná metrická hodnota dohodnutá na úrovni oblastí a podoblastí druhé mocniny akustického tlaku v obou „1/3-oktánových pásmech“, z nichž jedno bude mít střed na 63 Hz a druhé na 125 Hz, vyjádřené jako úroveň v decibelech v jednotkách dB re 1 μΡa při vhodném prostorovém rozlišení ve vztahu k tlaku. Může se měřit přímo nebo se může odvodit z modelu použitého k interpolaci mezi měřeními nebo extrapolaci z měření. Členské státy se také mohou na úrovni oblastí a podoblastí rozhodnout, že budou sledovat další frekvenční pásma. |
| --- | --- |

2.

U kritéria D11C2 sledování:

Roční průměr nebo jiná vhodná metrická hodnota dohodnutá na úrovni oblastí a podoblastí druhé mocniny akustického tlaku v obou „1/3-oktánových pásmech“, z nichž jedno bude mít střed na 63 Hz a druhé na 125 Hz, vyjádřené jako úroveň v decibelech v jednotkách dB re 1 μΡa při vhodném prostorovém rozlišení ve vztahu k tlaku. Může se měřit přímo nebo se může odvodit z modelu použitého k interpolaci mezi měřeními nebo extrapolaci z měření. Členské státy se také mohou na úrovni oblastí a podoblastí rozhodnout, že budou sledovat další frekvenční pásma.

Kritéria týkající se jiných forem vstupu energie (včetně tepelné energie, elektromagnetických polí a světla) a kritéria související s vlivem hluku na životní prostředí se zatím stále vyvíjejí.

Jednotky měření pro kritéria:

| — | D11C1: počet dní čtvrtročně (nebo případně měsíčně) se zdroji impulsních zvuků; poměr (procentní podíl) jednotkových oblastí nebo rozsah oblasti posuzování v kilometrech čtverečních (km2) se zdroji impulsních zvuků za rok, |
| --- | --- |

—

D11C1: počet dní čtvrtročně (nebo případně měsíčně) se zdroji impulsních zvuků; poměr (procentní podíl) jednotkových oblastí nebo rozsah oblasti posuzování v kilometrech čtverečních (km2) se zdroji impulsních zvuků za rok,

| — | D11C2: roční průměrná (nebo jiná časová metrická hodnota) úroveň nepřetržitého zvuku na jednotkovou oblast; poměr (procentní podíl) nebo rozsah oblasti posuzování v kilometrech čtverečních (km2) s úrovní zvuků přesahující prahové hodnoty. |
| --- | --- |

—

D11C2: roční průměrná (nebo jiná časová metrická hodnota) úroveň nepřetržitého zvuku na jednotkovou oblast; poměr (procentní podíl) nebo rozsah oblasti posuzování v kilometrech čtverečních (km2) s úrovní zvuků přesahující prahové hodnoty.

ČÁST II

Kritéria a metodické normy, specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování základních rysů a vlastností a současného stavu prostředí mořských vod podle čl. 8 odst. 1 písm. a) směrnice 2008/56/ES

Část II pojednává o deskriptorech spojených s příslušnými prvky ekosystému: skupinami druhů ptáků, savců, plazů, ryb a hlavonožců (deskriptor 1), pelagickými stanovišti (deskriptor 1), bentickými stanovišti (deskriptory 1 a 6) a ekosystémy včetně potravních sítí (deskriptory 1 a 4) uvedenými v příloze III směrnice 2008/56/ES (14).

Téma

Skupiny druhů ptáků, savců, plazů, ryb a hlavonožců (týkající se deskriptoru 1)

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| Druhy ptáků, savců, plazů a nekomerčně využívaných druhů ryb a hlavonožců, které jsou vystaveny riziku náhodného odlovu v dané oblasti nebo podoblasti.
  Členské státy stanoví uvedený seznam druhů prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí v souladu s povinnostmi stanovenými v čl. 25 odst. 5 nařízení (EU) č. 1380/2013 pro činnosti v oblasti shromažďování údajů a se zohledněním seznamu druhů uvedeného v tabulce 1D přílohy prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2016/1251 (15). | D1C1 – Primární:
  Míra úmrtnosti jednotlivých druhů, která je způsobena náhodným vedlejším odlovem, je pod úrovní, která druhy ohrožuje takovým způsobem, že jejich dlouhodobá životaschopnost je zajištěna.
  Členské státy stanoví pro míru úmrtnosti jednotlivých druhů, která je způsobena náhodným vedlejším odlovem, prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. | Rozsah posouzení:

  Jak bylo použito k posuzování odpovídajících druhů nebo skupin druhů v rámci kritérií D1C2-D1C5.

  Použití kritérií:

  Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:






  — | míra úmrtnosti jednotlivých druhů, a zda tím bylo dosaženo stanovené prahové hodnoty. |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

Druhy ptáků, savců, plazů a nekomerčně využívaných druhů ryb a hlavonožců, které jsou vystaveny riziku náhodného odlovu v dané oblasti nebo podoblasti.

Členské státy stanoví uvedený seznam druhů prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí v souladu s povinnostmi stanovenými v čl. 25 odst. 5 nařízení (EU) č. 1380/2013 pro činnosti v oblasti shromažďování údajů a se zohledněním seznamu druhů uvedeného v tabulce 1D přílohy prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2016/1251 (15).

D1C1 – Primární:

Míra úmrtnosti jednotlivých druhů, která je způsobena náhodným vedlejším odlovem, je pod úrovní, která druhy ohrožuje takovým způsobem, že jejich dlouhodobá životaschopnost je zajištěna.

Členské státy stanoví pro míru úmrtnosti jednotlivých druhů, která je způsobena náhodným vedlejším odlovem, prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Rozsah posouzení:

Jak bylo použito k posuzování odpovídajících druhů nebo skupin druhů v rámci kritérií D1C2-D1C5.

Použití kritérií:

Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:

—

míra úmrtnosti jednotlivých druhů, a zda tím bylo dosaženo stanovené prahové hodnoty.

Toto kritérium přispěje k posuzování odpovídajících druhů v rámci kritéria D1C2.

Skupiny druhů uvedené v tabulce 1, vyskytují-li se v dané oblasti nebo podoblasti.

Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí soubor druhů reprezentujících jednotlivé skupiny druhů vybraných podle kritérií stanovených ve „specifikacích pro výběr druhů a stanovišť“. Sem patří savci a plazi uvedení v příloze II směrnice 92/43/EHS a mohou sem patřit i jakékoli jiné druhy, jako například druhy uvedené v právních předpisech Unie (jiné přílohy směrnice 92/43/EHS, směrnice 2009/147/ES nebo prostřednictvím nařízení (EU) č. 1380/2013) a v mezinárodních dohodách, jako jsou například regionální úmluvy pro mořské prostředí.

D1C2 – Primární:

Četnost populace druhů není nepříznivě ovlivněna antropogenními zátěžemi do takové míry, aby nebyla zajištěna její dlouhodobá životaschopnost.

Členské státy stanoví prahové hodnoty pro jednotlivé druhy prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí, přičemž vezmou v úvahu přirozenou variaci velikosti populací a míry úmrtnosti odvozené z kritérií D1C1, D8C4 a D10C4 a další příslušné zátěže. U druhů, na něž se vztahuje směrnice 92/43/EHS, jsou tyto hodnoty v souladu s příznivými referenčními hodnotami populací stanovenými příslušnými členskými státy v rámci směrnice 92/43/EHS.

Rozsah posouzení:

Pro jednotlivé skupiny druhů se použijí ekologicky relevantní stupnice takto:

| — | pro hluboko se ponořující ozubené kytovce, kosticovce, hlubokomořské ryby: oblast, |
| --- | --- |

—

pro hluboko se ponořující ozubené kytovce, kosticovce, hlubokomořské ryby: oblast,

| — | pro ptáky, malé ozubené kytovce, pelagické a demerzální šelfové ryby: oblast nebo subdivize pro Baltské moře a Černé moře, podoblast pro severovýchodní Atlantický oceán a Středozemní moře, |
| --- | --- |

—

pro ptáky, malé ozubené kytovce, pelagické a demerzální šelfové ryby: oblast nebo subdivize pro Baltské moře a Černé moře, podoblast pro severovýchodní Atlantický oceán a Středozemní moře,

| — | pro tuleně, želvy, hlavonožce: oblast nebo subdivize pro Baltské moře, podoblast pro severovýchodní Atlantický oceán a Středozemní moře, |
| --- | --- |

—

pro tuleně, želvy, hlavonožce: oblast nebo subdivize pro Baltské moře, podoblast pro severovýchodní Atlantický oceán a Středozemní moře,

| — | pro pobřežní ryby: subdivize oblasti nebo podoblasti, |
| --- | --- |

—

pro pobřežní ryby: subdivize oblasti nebo podoblasti,

| — | pro komerčně využívané druhy ryb a hlavonožce: jak se používají v rámci deskriptoru 3. |
| --- | --- |

—

pro komerčně využívané druhy ryb a hlavonožce: jak se používají v rámci deskriptoru 3.

Použití kritérií:

Stav jednotlivých druhů se posuzuje individuálně na základě kritérií vybraných k použití a tato kritéria se pro každou posuzovanou oblast a skupinu druhů použijí k vyjádření rozsahu, v jakém bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, a to takto:

| a) | posuzování vyjádří hodnotu nebo hodnoty pro každé kritérium použité na druh, a zda tyto hodnoty dosahují stanovených prahových hodnot; |
| --- | --- |

a)

posuzování vyjádří hodnotu nebo hodnoty pro každé kritérium použité na druh, a zda tyto hodnoty dosahují stanovených prahových hodnot;

| b) | celkový stav druhů, na něž se vztahuje směrnice 92/43/EHS, je odvozen pomocí metody stanovené v uvedené směrnici. Celkový stav komerčně využívaných druhů se posuzuje v rámci deskriptoru 3. Pro ostatní druhy je celkový stav odvozen pomocí metody dohodnuté na úrovni Unie, přičemž se zohlední specifika oblastí a podoblastí; |
| --- | --- |

b)

celkový stav druhů, na něž se vztahuje směrnice 92/43/EHS, je odvozen pomocí metody stanovené v uvedené směrnici. Celkový stav komerčně využívaných druhů se posuzuje v rámci deskriptoru 3. Pro ostatní druhy je celkový stav odvozen pomocí metody dohodnuté na úrovni Unie, přičemž se zohlední specifika oblastí a podoblastí;

| c) | celkový stav skupiny druhů pomocí metody dohodnuté na úrovni Unie, přičemž se zohlední specifika oblastí a podoblastí. |
| --- | --- |

c)

celkový stav skupiny druhů pomocí metody dohodnuté na úrovni Unie, přičemž se zohlední specifika oblastí a podoblastí.

D1C3 – Primární pro komerčně využívané ryby a hlavonožce a sekundární pro jiné druhy:

Demografické charakteristiky populace (např. velikost těla nebo věková struktura, poměr počtu jedinců různých pohlaví, plodnost a míra přežití) druhu jsou indikátorem zdravé populace, která není nepříznivě ovlivněna antropogenními zátěžemi.

Členské státy stanoví prahové hodnoty pro určené vlastnosti jednotlivých druhů prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí, přičemž vezmou v úvahu nepříznivé účinky na jejich zdraví odvozené z kritérií D8C2, D8C4 a další příslušné zátěže.

D1C4 – Primární pro druhy, na něž se vztahují přílohy II, IV nebo V směrnice 92/43/EHS a sekundární pro jiné druhy:

Rozsah rozšíření druhu a případně vzor tohoto rozšíření odpovídá převládajícím fyziogeografickým, geografickým a klimatickým podmínkám.

Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí prahové hodnoty pro jednotlivé druhy. U druhů, na něž se vztahuje směrnice 92/43/EHS, jsou tyto hodnoty v souladu s příznivým referenční rozsahem stanoveným příslušnými členskými státy podle směrnice 92/43/EHS.

D1C5 – Primární pro druhy, na něž se vztahují přílohy II, IV a V směrnice 92/43/EHS, a sekundární pro jiné druhy:

Stanoviště daného druhu se vyznačuje nezbytným rozsahem a podmínkami pro podporu různých fází životního cyklu druhu.

Prvky kritérií

Tabulka 1

Skupiny druhů
   (16)

| Složky ekosystému | Skupiny druhů |
| --- | --- |
| Ptáci | Býložraví ptáci |
| Bahenní ptáci |
| Ptáci získávající potravu ze suchozemského povrchu |
| Ptáci získávající potravu z pelagických systémů |
| Ptáci získávající potravu z bentických systémů |
| Savci | Malí ozubení kytovci |
| Hluboko se ponořující ozubení kytovci |
| Kosticovci |
| Tuleni |
| Plazi | Želvy |
| Ryby | Pobřežní ryby |
| Pelagické šelfové ryby |
| Demerzální šelfové ryby |
| Hlubokomořské ryby |
| Hlavonožci | Pobřežní/šelfoví hlavonožci |
| Hlubokomořští hlavonožci |

Složky ekosystému

Skupiny druhů

Ptáci

Býložraví ptáci

Bahenní ptáci

Ptáci získávající potravu ze suchozemského povrchu

Ptáci získávající potravu z pelagických systémů

Ptáci získávající potravu z bentických systémů

Savci

Malí ozubení kytovci

Hluboko se ponořující ozubení kytovci

Kosticovci

Tuleni

Plazi

Želvy

Ryby

Pobřežní ryby

Pelagické šelfové ryby

Demerzální šelfové ryby

Hlubokomořské ryby

Hlavonožci

Pobřežní/šelfoví hlavonožci

Hlubokomořští hlavonožci

Specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování související s tématem „Skupiny druhů mořských ptáků, savců, plazů, ryb a hlavonožců“

| 1. | U kritéria D1C1 se údaje poskytují za každý druh na métier pro jednotlivé oblasti ICES nebo zeměpisné podoblasti GFCM nebo oblasti rybolovu FAO v biogeografické oblasti Makaronésie, aby se na příslušné škále pro dotyčné typy umožnilo jejich sloučení a aby se určily konkrétní druhy rybolovu a lovná zařízení, které nejvíce přispívají k náhodným úlovkům jednotlivých druhů. |
| --- | --- |

1.

U kritéria D1C1 se údaje poskytují za každý druh na métier pro jednotlivé oblasti ICES nebo zeměpisné podoblasti GFCM nebo oblasti rybolovu FAO v biogeografické oblasti Makaronésie, aby se na příslušné škále pro dotyčné typy umožnilo jejich sloučení a aby se určily konkrétní druhy rybolovu a lovná zařízení, které nejvíce přispívají k náhodným úlovkům jednotlivých druhů.

| 2. | Slovo „pobřežní“ je chápáno na základě fyzických, hydrologických a ekologických parametrů a neomezuje se na pobřežní vody podle definice v čl. 2 bodu 7 směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

2.

Slovo „pobřežní“ je chápáno na základě fyzických, hydrologických a ekologických parametrů a neomezuje se na pobřežní vody podle definice v čl. 2 bodu 7 směrnice 2000/60/ES.

| 3. | Kde je to vhodné, lze druhy posuzovat na úrovni populací. |
| --- | --- |

3.

Kde je to vhodné, lze druhy posuzovat na úrovni populací.

| 4. | Kdekoli to je možné, se pro účely tohoto rozhodnutí použijí posuzování podle směrnice 92/43/EHS, směrnice 2009/147/ES a nařízení (EU) č. 1380/2013:






  a) | u ptáků kritéria D1C2 a D1C4 odpovídají kritériím „velikost populace“ a „mapa rozložení rozmnožování a velikost území“ podle směrnice 2009/147/ES; |
| --- | --- | --- |

4.

Kdekoli to je možné, se pro účely tohoto rozhodnutí použijí posuzování podle směrnice 92/43/EHS, směrnice 2009/147/ES a nařízení (EU) č. 1380/2013:

a)

u ptáků kritéria D1C2 a D1C4 odpovídají kritériím „velikost populace“ a „mapa rozložení rozmnožování a velikost území“ podle směrnice 2009/147/ES;

| b) | u savců, plazů a komerčně nevyužívaných ryb kritéria odpovídají kritériím používaným podle směrnice 92/43/EHS, a to následovně: D1C2 a D1C3 odpovídají „populaci“, D1C4 „území“ a D1C5 „stanovišti druhu“; |
| --- | --- |

b)

u savců, plazů a komerčně nevyužívaných ryb kritéria odpovídají kritériím používaným podle směrnice 92/43/EHS, a to následovně: D1C2 a D1C3 odpovídají „populaci“, D1C4 „území“ a D1C5 „stanovišti druhu“;

| c) | u komerčně využívaných druhů ryb a hlavonožců se k účelům deskriptoru 1 použijí posuzování v rámci deskriptoru 3 s použitím kritérií D3C2 pro D1C2 a kritéria D3C3 pro D1C3. |
| --- | --- |

c)

u komerčně využívaných druhů ryb a hlavonožců se k účelům deskriptoru 1 použijí posuzování v rámci deskriptoru 3 s použitím kritérií D3C2 pro D1C2 a kritéria D3C3 pro D1C3.

| 5. | Při posuzování druhů v rámci deskriptoru 1 se zohledňuje posuzování nepříznivých účinků pocházejících ze zátěží v rámci kritérií D1C1, D2C3, D3C1, D8C2, D8C4 a D10C4, jakož i posuzování zátěží v rámci kritérií D9C1, D10C3, D11C1 a D11C2. |
| --- | --- |

5.

Při posuzování druhů v rámci deskriptoru 1 se zohledňuje posuzování nepříznivých účinků pocházejících ze zátěží v rámci kritérií D1C1, D2C3, D3C1, D8C2, D8C4 a D10C4, jakož i posuzování zátěží v rámci kritérií D9C1, D10C3, D11C1 a D11C2.

Jednotky měření pro kritéria:

| — | D1C2: četnost (počet jedinců nebo biomasy v tunách (t)) na druh. |
| --- | --- |

—

D1C2: četnost (počet jedinců nebo biomasy v tunách (t)) na druh.

Téma

Pelagická prostředí (týkající se deskriptoru 1)

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| Rozšířené typy pelagických stanovišť (proměnlivá slanost (17), pobřežní, šelfové a oceánské/mimošelfové), vyskytují-li se v dané oblasti nebo podoblasti jiné typy stanovišť definované ve druhém odstavci.
  Členské státy mohou prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí vybrat další typy stanovišť podle kritérií stanovených v rámci „specifikací pro výběr druhů a stanovišť“. | D1C6 – Primární:
  Stav daného typu stanoviště, včetně jeho biotické a abiotické struktury a jeho funkcí (např. typické druhové složení a relativní četnost druhů, absence zvláště citlivých či ohrožených druhů nebo druhů sehrávajících klíčovou úlohu, velikostní struktura druhů) není nepříznivě ovlivněn v důsledku antropogenních zátěží.
  Členské státy stanoví prahové hodnoty pro stav každého typu stanoviště a zajistí slučitelnost se souvisejícími hodnotami stanovenými v rámci deskriptorů 2, 5 a 8 prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. | Rozsah posouzení:

  Subdivize oblasti nebo podoblasti jako v případě posuzování rozšířených typů bentických stanovišť odráží biogeografické rozdíly v druhovém složení daného typu stanoviště.

  Použití kritérií:

  Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:






  a) | odhad poměru a rozsahu jednotlivých posuzovaných typů stanovišť, která dosáhla stanovené prahové hodnoty; |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

Rozšířené typy pelagických stanovišť (proměnlivá slanost (17), pobřežní, šelfové a oceánské/mimošelfové), vyskytují-li se v dané oblasti nebo podoblasti jiné typy stanovišť definované ve druhém odstavci.

Členské státy mohou prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí vybrat další typy stanovišť podle kritérií stanovených v rámci „specifikací pro výběr druhů a stanovišť“.

D1C6 – Primární:

Stav daného typu stanoviště, včetně jeho biotické a abiotické struktury a jeho funkcí (např. typické druhové složení a relativní četnost druhů, absence zvláště citlivých či ohrožených druhů nebo druhů sehrávajících klíčovou úlohu, velikostní struktura druhů) není nepříznivě ovlivněn v důsledku antropogenních zátěží.

Členské státy stanoví prahové hodnoty pro stav každého typu stanoviště a zajistí slučitelnost se souvisejícími hodnotami stanovenými v rámci deskriptorů 2, 5 a 8 prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Rozsah posouzení:

Subdivize oblasti nebo podoblasti jako v případě posuzování rozšířených typů bentických stanovišť odráží biogeografické rozdíly v druhovém složení daného typu stanoviště.

Použití kritérií:

Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:

a)

odhad poměru a rozsahu jednotlivých posuzovaných typů stanovišť, která dosáhla stanovené prahové hodnoty;

| b) | seznam rozšířených typů stanovišť v oblasti posuzování, které nebyly posuzovány. |
| --- | --- |

b)

seznam rozšířených typů stanovišť v oblasti posuzování, které nebyly posuzovány.

Specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování související s tématem „Pelagická stanoviště“

| 1. | Slovo „pobřežní“ je chápáno na základě fyzických, hydrologických a ekologických parametrů a neomezuje se na pobřežní vody podle definice v čl. 2 bodu 7 směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

1.

Slovo „pobřežní“ je chápáno na základě fyzických, hydrologických a ekologických parametrů a neomezuje se na pobřežní vody podle definice v čl. 2 bodu 7 směrnice 2000/60/ES.

| 2. | Při posuzování pelagických stanovišť v rámci deskriptoru 1 se zohlední posuzování nepříznivých účinků pocházejících ze zátěží, včetně zátěží v rámci kritérií D2C3, D5C2, D5C3, D5C4, D7C1, D8C2 a D8C4. |
| --- | --- |

2.

Při posuzování pelagických stanovišť v rámci deskriptoru 1 se zohlední posuzování nepříznivých účinků pocházejících ze zátěží, včetně zátěží v rámci kritérií D2C3, D5C2, D5C3, D5C4, D7C1, D8C2 a D8C4.

Jednotky měření pro kritéria:

| — | D1C6: rozsah nepříznivě ovlivněného stanoviště ve čtverečních kilometrech (km2) a jako poměr (procentní podíl) celkového rozsahu daného typu stanoviště. |
| --- | --- |

—

D1C6: rozsah nepříznivě ovlivněného stanoviště ve čtverečních kilometrech (km2) a jako poměr (procentní podíl) celkového rozsahu daného typu stanoviště.

Téma

Bentická stanoviště (týkající se deskriptorů 1 a 6)

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| Viz část I této přílohy pro kritéria D6C1, D6C2 a D6C3. |
| Rozšířené typy bentických stanovišť uvedené v tabulce 2, vyskytují-li se v dané oblasti nebo podoblasti jiné typy stanovišť definované ve druhém odstavci.
  Členské státy mohou prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí vybrat podle kritérií stanovených v rámci „specifikací pro výběr druhů a stanovišť“ další typy stanovišť, které mohou zahrnovat typy stanovišť uvedené ve směrnici 92/43/EHS nebo v mezinárodních dohodách, jako jsou regionální úmluvy pro mořské prostředí pro účely:






  a) | posuzování každého rozšířeného typu stanoviště v rámci kritéria D6C5; |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

Viz část I této přílohy pro kritéria D6C1, D6C2 a D6C3.

Rozšířené typy bentických stanovišť uvedené v tabulce 2, vyskytují-li se v dané oblasti nebo podoblasti jiné typy stanovišť definované ve druhém odstavci.

Členské státy mohou prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí vybrat podle kritérií stanovených v rámci „specifikací pro výběr druhů a stanovišť“ další typy stanovišť, které mohou zahrnovat typy stanovišť uvedené ve směrnici 92/43/EHS nebo v mezinárodních dohodách, jako jsou regionální úmluvy pro mořské prostředí pro účely:

a)

posuzování každého rozšířeného typu stanoviště v rámci kritéria D6C5;

| b) | posuzování těchto typů stanovišť. |
| --- | --- |

b)

posuzování těchto typů stanovišť.

Pro účely posuzování obou bentických stanovišť v rámci deskriptoru 1 a integrity mořského dna v rámci deskriptoru 6 poslouží jediný soubor typů stanovišť.

D6C4 – Primární:

Rozsah ztrát typu stanoviště vyplývající z antropogenních zátěží nepřesahuje stanovený podíl z přírodního rozsahu typu stanoviště v oblasti posuzování.

Členské státy stanoví maximální povolený rozsah ztrát stanovišť jako podíl z celkového přírodního rozsahu typu stanoviště prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, přičemž vezmou v úvahu specifika oblastí a podoblastí.

Rozsah posouzení:

Subdivize oblasti nebo podoblasti odrážející biogeografické rozdíly ve druhovém složení rozšířených typů stanovišť.

Použití kritérií:

Pro účely posuzování obou bentických stanovišť v rámci deskriptoru 1 a integrity mořského dna v rámci deskriptoru 6 poslouží jediné posuzování na typ stanoviště s využitím kritérií D6C4 a D6C5.

Pro každou posuzovanou oblast se rozsah, v němž bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, vyjadřuje takto:

| a) | u D6C4 odhad poměru a rozsahu ztráty na typ stanoviště a zda tím bylo dosaženo stanovené hodnoty rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u D6C4 odhad poměru a rozsahu ztráty na typ stanoviště a zda tím bylo dosaženo stanovené hodnoty rozsahu;

| b) | u D6C5 odhad poměru a rozsahu nepříznivých účinků, včetně podílu ztraceného z písm. a), na typ stanoviště, a zda tím bylo dosaženo stanovené hodnoty rozsahu; |
| --- | --- |

b)

u D6C5 odhad poměru a rozsahu nepříznivých účinků, včetně podílu ztraceného z písm. a), na typ stanoviště, a zda tím bylo dosaženo stanovené hodnoty rozsahu;

| c) | celkový stav typu stanoviště s použitím metody dohodnuté na úrovni Unie na základě písm. a) a b) a seznam rozšířených typů stanovišť v oblasti posuzování, které nebyly posuzovány. |
| --- | --- |

c)

celkový stav typu stanoviště s použitím metody dohodnuté na úrovni Unie na základě písm. a) a b) a seznam rozšířených typů stanovišť v oblasti posuzování, které nebyly posuzovány.

D6C5 – Primární:

Rozsah nepříznivých účinků antropogenních zátěží na stav typu stanoviště, včetně změn jeho biotické a abiotické struktury a jeho funkcí (např. jeho typické druhové složení a relativní četnost druhů, absence zvláště citlivých nebo ohrožených druhů nebo druhů sehrávajících klíčovou úlohu, velikostní struktura druhů) nepřesahuje stanovený podíl z přírodního rozsahu typu stanoviště v oblasti posuzování.

Členské státy stanoví prahové hodnoty pro nepříznivé účinky na stav každého typu stanoviště a zajistí slučitelnost se souvisejícími hodnotami stanovenými v rámci deskriptorů 2, 5, 6, 7 a 8 prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, přičemž vezmou v úvahu specifika oblastí a podoblastí.

Členské státy stanoví maximální povolený rozsah těchto nepříznivých účinků jako podíl z přírodního rozsahu každého typu stanoviště prostřednictvím spolupráce na úrovni Unie, přičemž vezmou v úvahu specifika oblastí a podoblastí.

Prvky kritérií

Tabulka 2

Rozšířené typy bentických stanovišť včetně souvisejících biologických společenstev (relevantní pro kritéria v rámci deskriptorů 1 a 6), které odpovídají jednomu nebo více typům stanovišť z klasifikace stanovišť podle Evropského informačního systému o přírodě (European nature information system, EUNIS)
   (18)
  . V druzích rozšířených typů stanovišť použitých pro účely směrnice 2008/56/ES a tohoto rozhodnutí se zohlední aktualizace typologie EUNIS.

| Složky ekosystému | Rozšířené typy stanovišť | Příslušné kódy stanovišť EUNIS (verze 2016) |
| --- | --- | --- |
| Bentická stanoviště | Litorální skály a biogenní útesy | MA1, MA2 |
| Litorální sediment | MA3, MA4, MA5, MA6 |
| Infralitorální skály a biogenní útesy | MB1, MB2 |
| Infralitorální hrubý sediment | MB3 |
| Infralitorální smíšený sediment | MB4 |
| Infralitorální písek | MB5 |
| Infralitorální bahno | MB6 |
| Cirkalitorální skály a biogenní útesy | MC1, MC2 |
| Cirkalitorální hrubý sediment | MC3 |
| Cirkalitorální smíšený sediment | MC4 |
| Cirkalitorální písek | MC5 |
| Cirkalitorální bahno | MC6 |
| Cirkalitorální skály a biogenní útesy mimo pobřeží | MD1, MD2 |
| Cirkalitorální hrubý sediment mimo pobřeží | MD3 |
| Cirkalitorální smíšený sediment mimo pobřeží | MD4 |
| Cirkalitorální písek mimo pobřeží | MD5 |
| Cirkalitorální bahno mimo pobřeží | MD6 |
| Vrchní batyální (19) skály a biogenní útesy | ME1, ME2 |
| Vrchní batyální sediment | ME3, ME4, ME5, ME6 |
| Spodní batyální skály a biogenní útesy | MF1, MF2 |
| Spodní batyální sediment | MF3, MF4, MF5, MF6 |
| Abysální | MG1, MG2, MG3, MG4, MG5, MG6 |

Složky ekosystému

Rozšířené typy stanovišť

Příslušné kódy stanovišť EUNIS (verze 2016)

Bentická stanoviště

Litorální skály a biogenní útesy

MA1, MA2

Litorální sediment

MA3, MA4, MA5, MA6

Infralitorální skály a biogenní útesy

MB1, MB2

Infralitorální hrubý sediment

MB3

Infralitorální smíšený sediment

MB4

Infralitorální písek

MB5

Infralitorální bahno

MB6

Cirkalitorální skály a biogenní útesy

MC1, MC2

Cirkalitorální hrubý sediment

MC3

Cirkalitorální smíšený sediment

MC4

Cirkalitorální písek

MC5

Cirkalitorální bahno

MC6

Cirkalitorální skály a biogenní útesy mimo pobřeží

MD1, MD2

Cirkalitorální hrubý sediment mimo pobřeží

MD3

Cirkalitorální smíšený sediment mimo pobřeží

MD4

Cirkalitorální písek mimo pobřeží

MD5

Cirkalitorální bahno mimo pobřeží

MD6

Vrchní batyální (19) skály a biogenní útesy

ME1, ME2

Vrchní batyální sediment

ME3, ME4, ME5, ME6

Spodní batyální skály a biogenní útesy

MF1, MF2

Spodní batyální sediment

MF3, MF4, MF5, MF6

Abysální

MG1, MG2, MG3, MG4, MG5, MG6

Specifikace a standardní metody pro sledování a posuzování související s tématem „Bentická stanoviště“

| 1. | Stav jednotlivých typů stanovišť se pokud možno posuzuje pomocí posuzování (jako například podtypů rozšířených typů stanovišť) podle směrnice 92/43/EHS a směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

1.

Stav jednotlivých typů stanovišť se pokud možno posuzuje pomocí posuzování (jako například podtypů rozšířených typů stanovišť) podle směrnice 92/43/EHS a směrnice 2000/60/ES.

| 2. | Posuzování kritéria D6C4 využije posuzování provedená v rámci kritéria D6C1. |
| --- | --- |

2.

Posuzování kritéria D6C4 využije posuzování provedená v rámci kritéria D6C1.

| 3. | Kritéria D6C4 a D6C5 odpovídají kritériím směrnice 92/43/EHS pro „rozsah/oblast s typem stanoviště v rámci území“ a „specifické struktury a funkce“. |
| --- | --- |

3.

Kritéria D6C4 a D6C5 odpovídají kritériím směrnice 92/43/EHS pro „rozsah/oblast s typem stanoviště v rámci území“ a „specifické struktury a funkce“.

| 4. | U kritéria D6C5 se vezmou v úvahu posuzování nepříznivých účinků pocházejících ze zátěží, včetně zátěží spadajících pod kritéria D2C3, D3C1, D3C2, D3C3, D5C4, D5C5, D5C6, D5C7, D5C8, D6C3, D7C2, D8C2 a D8C4. |
| --- | --- |

4.

U kritéria D6C5 se vezmou v úvahu posuzování nepříznivých účinků pocházejících ze zátěží, včetně zátěží spadajících pod kritéria D2C3, D3C1, D3C2, D3C3, D5C4, D5C5, D5C6, D5C7, D5C8, D6C3, D7C2, D8C2 a D8C4.

| 5. | U D6C5 se druhovým složením rozumí nejnižší taxonomická úroveň vhodná k posuzování. |
| --- | --- |

5.

U D6C5 se druhovým složením rozumí nejnižší taxonomická úroveň vhodná k posuzování.

Jednotky měření pro kritéria:

| — | D6C4: rozsah ztráty stanoviště ve čtverečních kilometrech (km2) a jako poměr (procentní podíl) celkového rozsahu daného typu stanoviště, |
| --- | --- |

—

D6C4: rozsah ztráty stanoviště ve čtverečních kilometrech (km2) a jako poměr (procentní podíl) celkového rozsahu daného typu stanoviště,

| — | D6C5: rozsah nepříznivě ovlivněného stanoviště ve čtverečních kilometrech (km2) a jako poměr (procentní podíl) celkového rozsahu daného typu stanoviště. |
| --- | --- |

—

D6C5: rozsah nepříznivě ovlivněného stanoviště ve čtverečních kilometrech (km2) a jako poměr (procentní podíl) celkového rozsahu daného typu stanoviště.

Specifikace pro volbu druhů a stanovišť v rámci témat „Skupiny druhů mořských ptáků, savců, plazů, ryb a hlavonožců“, „Pelagická stanoviště“ a „Bentická stanoviště“

Volba druhů a stanovišť, které se mají přidělit skupinám druhů a rozšířeným typům pelagických a bentických stanovišť, vychází z těchto kritérií:

| 1. | Vědecká kritéria (ekologická relevance):






  a) | reprezentující složku ekosystému (skupinu druhů nebo rozšířený typ stanoviště) a fungování ekosystému (např. propojenost mezi stanovišti a populacemi, ucelenost a integritu základních stanovišť), které jsou relevantní pro posuzování stavu/vlivu, jako například klíčové funkční role v rámci složky (např. vysoká nebo specifická biodiverzita, produktivita, trofická vazba, specifický zdroj nebo služba) nebo konkrétní rysy životního cyklu (věk a velikost při rozmnožování, dlouhověkost, migrační chování); |
| --- | --- | --- |

1.

Vědecká kritéria (ekologická relevance):

a)

reprezentující složku ekosystému (skupinu druhů nebo rozšířený typ stanoviště) a fungování ekosystému (např. propojenost mezi stanovišti a populacemi, ucelenost a integritu základních stanovišť), které jsou relevantní pro posuzování stavu/vlivu, jako například klíčové funkční role v rámci složky (např. vysoká nebo specifická biodiverzita, produktivita, trofická vazba, specifický zdroj nebo služba) nebo konkrétní rysy životního cyklu (věk a velikost při rozmnožování, dlouhověkost, migrační chování);

| b) | relevantní pro posuzování klíčové antropogenní zátěže, jíž je složka ekosystému vystavena, citlivost vůči této zátěži, a zda je mu složka vystavena (zda je zranitelná) v oblasti posuzování; |
| --- | --- |

b)

relevantní pro posuzování klíčové antropogenní zátěže, jíž je složka ekosystému vystavena, citlivost vůči této zátěži, a zda je mu složka vystavena (zda je zranitelná) v oblasti posuzování;

| c) | výskyt v dostatečném množství nebo rozsahu v oblasti posuzování, aby bylo možno vyvinout vhodný ukazatel pro toto posuzování; |
| --- | --- |

c)

výskyt v dostatečném množství nebo rozsahu v oblasti posuzování, aby bylo možno vyvinout vhodný ukazatel pro toto posuzování;

| d) | soubor vybraných druhů nebo stanovišť zahrnuje pokud možno celý rozsah ekologických funkcí složky ekosystému a převládající zátěže, jimž je tato složka vystavena; |
| --- | --- |

d)

soubor vybraných druhů nebo stanovišť zahrnuje pokud možno celý rozsah ekologických funkcí složky ekosystému a převládající zátěže, jimž je tato složka vystavena;

| e) | jsou-li druhy nebo skupina druhů úzce spojeny s konkrétním rozšířeným typem stanoviště, lze je do tohoto typu stanoviště zahrnout za účelem sledování a posuzování; v takových případech tyto druhy nejsou zahrnuty do posuzování dané skupiny druhů. |
| --- | --- |

e)

jsou-li druhy nebo skupina druhů úzce spojeny s konkrétním rozšířeným typem stanoviště, lze je do tohoto typu stanoviště zahrnout za účelem sledování a posuzování; v takových případech tyto druhy nejsou zahrnuty do posuzování dané skupiny druhů.

| 2. | Další praktická kritéria (která nemají přednost před vědeckými kritérii):






  a) | sledování/technická proveditelnost; |
| --- | --- | --- |

2.

Další praktická kritéria (která nemají přednost před vědeckými kritérii):

a)

sledování/technická proveditelnost;

| b) | náklady na sledování; |
| --- | --- |

b)

náklady na sledování;

| c) | adekvátní časová řada údajů. |
| --- | --- |

c)

adekvátní časová řada údajů.

Reprezentativní soubor druhů a stanovišť, které mají být posouzeny, je pravděpodobně specifický pro oblast nebo podoblast, ačkoli některé druhy se mohou vyskytovat ve více oblastech nebo podoblastech.

Téma

Ekosystémy, včetně potravních sítí (týkající se deskriptorů 1 a 4)

Kritéria včetně prvků kritérií a metodické normy

| Prvky kritérií | Kritéria | Metodické normy |
| --- | --- | --- |
| Trofické společenství ekosystému.
  Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí seznam trofických společenství ekosystému. | D4C1 – Primární:
  Diverzita (druhové složení a relativní četnost druhů) trofického společenství není nepříznivě ovlivněna antropogenními zátěžemi.
  Členské státy stanoví prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. | Rozsah posouzení:

  Úroveň oblastí pro Baltské moře a Černé moře; úroveň podoblastí pro severovýchodní Atlantik a Středozemní moře.
  Případně lze použít subdivize.

  Použití kritérií:

  Pokud hodnoty nespadají do rozsahu prahových hodnot, může být k pochopení příčin selhání započat další výzkum a šetření. |
| D4C2 – Primární:
  Bilance celkové četnosti mezi trofickými společenstvími není nepříznivě ovlivněna antropogenními zátěžemi.
  Členské státy stanoví prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |
| D4C3 – Sekundární:
  Velikostní rozložení jedinců napříč trofickým společenstvím není nepříznivě ovlivněno antropogenními zátěžemi.
  Členské státy stanoví prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |
| D4C4 – Sekundární (k případnému použití na podporu kritéria D4C2):
  Produktivita trofických společenství není nepříznivě ovlivněna antropogenní zátěží.
  Členské státy stanoví prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí. |

Prvky kritérií

Kritéria

Metodické normy

Trofické společenství ekosystému.

Členské státy stanoví prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí seznam trofických společenství ekosystému.

D4C1 – Primární:

Diverzita (druhové složení a relativní četnost druhů) trofického společenství není nepříznivě ovlivněna antropogenními zátěžemi.

Členské státy stanoví prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Rozsah posouzení:

Úroveň oblastí pro Baltské moře a Černé moře; úroveň podoblastí pro severovýchodní Atlantik a Středozemní moře.

Případně lze použít subdivize.

Použití kritérií:

Pokud hodnoty nespadají do rozsahu prahových hodnot, může být k pochopení příčin selhání započat další výzkum a šetření.

D4C2 – Primární:

Bilance celkové četnosti mezi trofickými společenstvími není nepříznivě ovlivněna antropogenními zátěžemi.

Členské státy stanoví prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

D4C3 – Sekundární:

Velikostní rozložení jedinců napříč trofickým společenstvím není nepříznivě ovlivněno antropogenními zátěžemi.

Členské státy stanoví prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

D4C4 – Sekundární (k případnému použití na podporu kritéria D4C2):

Produktivita trofických společenství není nepříznivě ovlivněna antropogenní zátěží.

Členské státy stanoví prahové hodnoty prostřednictvím spolupráce na úrovni oblastí a podoblastí.

Specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování

| 1. | Druhovým složením se rozumí nejnižší taxonomická úroveň vhodná k posuzování. |
| --- | --- |

1.

Druhovým složením se rozumí nejnižší taxonomická úroveň vhodná k posuzování.

| 2. | U trofických společenství vybraných v rámci prvků kritérií je třeba zohlednit seznam trofických společenství ICES (20) a společenství musí splňovat tyto podmínky:






  a) | zahrnout alespoň tři trofická společenství; |
| --- | --- | --- |

2.

U trofických společenství vybraných v rámci prvků kritérií je třeba zohlednit seznam trofických společenství ICES (20) a společenství musí splňovat tyto podmínky:

a)

zahrnout alespoň tři trofická společenství;

| b) | dvě jsou jiná než rybí trofická společenství; |
| --- | --- |

b)

dvě jsou jiná než rybí trofická společenství;

| c) | alespoň jedno je trofickým společenstvím, které je primárním producentem; |
| --- | --- |

c)

alespoň jedno je trofickým společenstvím, které je primárním producentem;

| d) | společenství přednostně reprezentuje alespoň horní, střední a spodní část potravního řetězce. |
| --- | --- |

d)

společenství přednostně reprezentuje alespoň horní, střední a spodní část potravního řetězce.

Jednotky měření:

| — | D4C2: celková četnost (počet jedinců nebo množství biomasy v tunách (t)) napříč všemi druhy v trofickém společenství. |
| --- | --- |

—

D4C2: celková četnost (počet jedinců nebo množství biomasy v tunách (t)) napříč všemi druhy v trofickém společenství.

---

(1)  Pokud toto rozhodnutí odkazuje na „deskriptor“, odkazuje na příslušné kvalitativní deskriptory pro stanovení dobrého stavu prostředí uvedené pod číslovanými body přílohy I směrnice 2008/56/ES.

(2)  D3C2 a D3C3 jsou kritéria vycházející ze stavu komerčně využívaných ryb, korýšů a měkkýšů, ale pro přehlednost jsou uvedeny v části I.

(3)  D3C3 možná nebude k dispozici pro použití při revizi počátečního posouzení v roce 2018 a stanovení dobrého stavu prostředí podle čl. 17 odst. 2 písm. a) směrnice 2008/56/ES.

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze dne 25. února 2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (Úř. věst. L 60, 5.3.2008, s. 1).

(5)  Pro toto posouzení mohou být relevantní pokyny zveřejněné v rámci společné prováděcí strategie pro směrnici 2000/60/ES (např. „č. 13 – Celkový přístup ke klasifikaci ekologického stavu a ekologického potenciálu“ a „č. 23 – Posuzování eutrofizace v souvislosti s evropskými vodními politikami“).

(6)  Rozhodnutí Komise 2013/480/EU ze dne 20. září 2013, kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES stanoví hodnoty pro klasifikace monitorovacích systémů členských států vyplývající z mezikalibračního porovnání a kterým se ruší rozhodnutí 2008/915/ES (Úř. věst. L 266, 8.10.2013, s. 1).

(7)  Fyzická ztráta se vykládá podle bodu 3 specifikací v rámci deskriptoru 6.

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí, včetně trestních sankcí, za protiprávní jednání v oblasti znečišťování (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 11).

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury a o změně nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 1).

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1).

(11)  Nařízení Komise (EU) č. 589/2014 ze dne 2. června 2014, kterým se stanoví metody odběru vzorků a analýzy pro kontrolu obsahu dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v některých potravinách a kterým se ruší nařízení (EU) č. 252/2012 (Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 18).

(12)  Nařízení Komise (ES) č. 333/2007 ze dne 28. března 2007, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo[a]pyrenu v potravinách (Úř. věst. L 88, 29.3.2007, s. 29).

(13)  Jedná se o položky kategorie „úroveň 1 – materiál“ z hlavního seznamu kategorií odpadků z „Pokynů pro sledování odpadků v evropských mořích“ vydaných Společným výzkumným střediskem (Guidance on Monitoring of marine litter in European seas, 2013, ISBN 978-92-79-32709-4). Hlavní seznam uvádí, co obsahují jednotlivé kategorie, jako například že „chemické látky“ označují parafín, vosk, ropu a dehet.

(14)  Ke shromáždění příslušných údajů souvisejících s rybolovem v rámci deskriptorů 1, 4 a 6 lze použít nařízení (ES) č. 199/2008.

(15)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1251 ze dne 12. července 2016, kterým se přijímá víceletý program Unie pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a akvakultury na období 2017–2019 (Úř. věst. L 207, 1.8.2016, s. 113).

(16)  Příslušné údaje související s rybolovem by měly být používány za použití nařízení (ES) č. 199/2008.

(17)  Ponecháno pro situace, kdy ústí řek zasahují až za vody označované jako brakické vody podle směrnice 2000/60/ES.

(18)  Evans, D. (2016). Revize mořské sekce klasifikace stanovišť EUNIS – Zpráva ze semináře v Evropském tematickém centru pro biologickou rozmanitost konaného ve dnech 12. a 13. května 2016. ETC/BD pracovní dokument č. A/2016.

(19)  Pokud hranice mezi vrchní batyální a spodní batyální zónou není v klasifikaci EUNIS konkrétně definována, lze ji stanovit jako specifickou hloubkovou mez.

(20)  Doporučení ICES (2015), kniha 1, speciálně vyžádané doporučení ICES, publikováno 20. března 2015.

---

Opravy

| 18.5.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/75

---

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1011 ze dne 24. dubna 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 o prekursorech drog a nařízení Rady (ES) č. 111/2005, kterým se stanoví pravidla pro sledování obchodu s prekursory drog mezi Unií a třetími zeměmi, a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 1277/2005

(
  Úřední věstník Evropské unie L 162 ze dne 27. června 2015
  )

Na straně 15, v čl. 3 odst. 9 druhém pododstavci bodě i):

místo:

„dnem vypršení platnosti, pokud byla doba platnosti stanovena v souladu s čl. 3 odst. 6 tohoto nařízení nebo v souladu s čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 273/2004;“,

má být:

„dnem vypršení platnosti, pokud byla doba platnosti stanovena v souladu s čl. 3 odst. 7 tohoto nařízení nebo v souladu s čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 273/2004;“.

---