# Úradný vestník L 102/2017

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 102 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6013. apríla 2017 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 102

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6013. apríla 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/654 z 19. decembra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 s ohľadom na technické a všeobecné požiadavky na emisné limity a typové schválenie spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov | 1 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/655 z 19. decembra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628, pokiaľ ide o monitorovanie emisií plynných znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov v prevádzke inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (
  1
  ) | 334 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/656 z 19. decembra 2016, ktorým sa stanovujú administratívne požiadavky v súvislosti s emisnými limitmi a typovým schválením spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 (
  1
  ) | 364 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/654 z 19. decembra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 s ohľadom na technické a všeobecné požiadavky na emisné limity a typové schválenie spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov

1

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/655 z 19. decembra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628, pokiaľ ide o monitorovanie emisií plynných znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov v prevádzke inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (
  1
  )

1

334

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/656 z 19. decembra 2016, ktorým sa stanovujú administratívne požiadavky v súvislosti s emisnými limitmi a typovým schválením spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 (
  1
  )

1

364

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 13.4.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 102/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/654

z 19. decembra 2016,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 s ohľadom na technické a všeobecné požiadavky na emisné limity a typové schválenie spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 zo 14. septembra 2016 o požiadavkách na emisné limity plynných a pevných znečisťujúcich látok a typové schválenie spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 a (EÚ) č. 167/2013 a ktorým sa mení a zrušuje smernica 97/68/ES (1), a najmä na jeho článok 24 ods. 11, článok 25 ods. 4 písm. a), b) a c), článok 26 ods. 6, článok 34 ods. 9, článok 42 ods. 4, článok 43 ods. 5 a článok 48,

keďže:

| (1) | S cieľom dokončiť rámec zriadený nariadením (EÚ) 2016/1628 je potrebné stanoviť technické a všeobecné požiadavky a skúšobné metódy s ohľadom na emisné limity, postupy typového schvaľovania EÚ spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov, opatrenia s ohľadom na zhodu výroby a požiadavky a postupy týkajúce sa technických služieb pre dané motory. |
| --- | --- |

(1)

S cieľom dokončiť rámec zriadený nariadením (EÚ) 2016/1628 je potrebné stanoviť technické a všeobecné požiadavky a skúšobné metódy s ohľadom na emisné limity, postupy typového schvaľovania EÚ spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov, opatrenia s ohľadom na zhodu výroby a požiadavky a postupy týkajúce sa technických služieb pre dané motory.

| (2) | Rozhodnutím Rady 97/836/ES (2) pristúpila Únia k dohode s Európskou hospodárskou komisiou Organizácie Spojených národov (EHK OSN) týkajúcej sa prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, ich vybavenie a časti, ktoré sa môžu inštalovať a/alebo používať na kolesových vozidlách a podmienok vzájomného uznávania schválení udelených na základe týchto predpisov. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Rady 97/836/ES (2) pristúpila Únia k dohode s Európskou hospodárskou komisiou Organizácie Spojených národov (EHK OSN) týkajúcej sa prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, ich vybavenie a časti, ktoré sa môžu inštalovať a/alebo používať na kolesových vozidlách a podmienok vzájomného uznávania schválení udelených na základe týchto predpisov.

| (3) | S cieľom zaistiť, aby ustanovenia o konštrukcii motorov, ktoré sa majú inštalovať do necestných pojazdných strojov, zodpovedali technickému pokroku, by sa s ohľadom na určité požiadavky mali uplatniť najnovšie verzie noriem CEN/Cenelec alebo ISO, ktoré sú dostupné pre verejnosť. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zaistiť, aby ustanovenia o konštrukcii motorov, ktoré sa majú inštalovať do necestných pojazdných strojov, zodpovedali technickému pokroku, by sa s ohľadom na určité požiadavky mali uplatniť najnovšie verzie noriem CEN/Cenelec alebo ISO, ktoré sú dostupné pre verejnosť.

| (4) | Kontroly zhody motorov s príslušnými technickými požiadavkami v priebehu celého výrobného procesu sú základnou súčasťou procesu typového schvaľovania EÚ. Preto by sa kontroly postupov zabezpečenia zhody výroby mali ďalej zlepšiť a zosúladiť s prísnejšími postupmi platnými pre cestné vozidlá s cieľom zvýšiť celkovú efektívnosť procesu typového schvaľovania EÚ. |
| --- | --- |

(4)

Kontroly zhody motorov s príslušnými technickými požiadavkami v priebehu celého výrobného procesu sú základnou súčasťou procesu typového schvaľovania EÚ. Preto by sa kontroly postupov zabezpečenia zhody výroby mali ďalej zlepšiť a zosúladiť s prísnejšími postupmi platnými pre cestné vozidlá s cieľom zvýšiť celkovú efektívnosť procesu typového schvaľovania EÚ.

| (5) | S cieľom zabezpečiť, aby technické služby spĺňali rovnakú vysokú úroveň výkonnostných noriem vo všetkých členských štátoch, by sa týmto nariadením mali stanoviť harmonizované požiadavky, ktoré musia technické služby spĺňať, ako aj postup hodnotenia plnenia týchto požiadaviek a akreditácie týchto služieb. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom zabezpečiť, aby technické služby spĺňali rovnakú vysokú úroveň výkonnostných noriem vo všetkých členských štátoch, by sa týmto nariadením mali stanoviť harmonizované požiadavky, ktoré musia technické služby spĺňať, ako aj postup hodnotenia plnenia týchto požiadaviek a akreditácie týchto služieb.

| (6) | V záujme jasnosti je vhodné zosúladiť číslovanie skúšobných postupov v tomto nariadení s tými, ktoré sú uvedené v globálnom technickom predpise č. 11 (3) a predpise EHK OSN č. 96 (4), |
| --- | --- |

(6)

V záujme jasnosti je vhodné zosúladiť číslovanie skúšobných postupov v tomto nariadení s tými, ktoré sú uvedené v globálnom technickom predpise č. 11 (3) a predpise EHK OSN č. 96 (4),

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Uplatňuje sa toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „Wobbeho index“ alebo „W“ je podiel zodpovedajúcej hodnoty výhrevnosti plynu na jednotku objemu a druhej odmocniny jeho relatívnej hustoty za rovnakých referenčných podmienok: |
| --- | --- |

1.

„Wobbeho index“ alebo „W“ je podiel zodpovedajúcej hodnoty výhrevnosti plynu na jednotku objemu a druhej odmocniny jeho relatívnej hustoty za rovnakých referenčných podmienok:

Formula

| 2. | „faktor posunu λ“ alebo „Sλ“ je výraz, ktorým sa opisuje požadovaná pružnosť systému riadenia motora vzhľadom na zmenu pomeru prebytku vzduchu λ, ak je motor poháňaný plynom s iným zložením než čistý metán; |
| --- | --- |

2.

„faktor posunu λ“ alebo „Sλ“ je výraz, ktorým sa opisuje požadovaná pružnosť systému riadenia motora vzhľadom na zmenu pomeru prebytku vzduchu λ, ak je motor poháňaný plynom s iným zložením než čistý metán;

λ

| 3. | „režim na kvapalné palivo“ je normálny prevádzkový režim dvojpalivového motora, počas ktorého motor za žiadnych prevádzkových podmienok nevyužíva plynné palivo; |
| --- | --- |

3.

„režim na kvapalné palivo“ je normálny prevádzkový režim dvojpalivového motora, počas ktorého motor za žiadnych prevádzkových podmienok nevyužíva plynné palivo;

| 4. | „dvojpalivový režim“ je normálny prevádzkový režim dvojpalivového motora, pri ktorom motor súčasne spaľuje kvapalné aj plynné palivo pri určitých prevádzkových podmienkach motora; |
| --- | --- |

4.

„dvojpalivový režim“ je normálny prevádzkový režim dvojpalivového motora, pri ktorom motor súčasne spaľuje kvapalné aj plynné palivo pri určitých prevádzkových podmienkach motora;

| 5. | „systém dodatočnej úpravy tuhých častíc“ je systém dodatočnej úpravy výfukových plynov určený na zníženie emisií tuhých znečisťujúcich látok mechanickou, aerodynamickou, difúznou alebo inerciálnou separáciou; |
| --- | --- |

5.

„systém dodatočnej úpravy tuhých častíc“ je systém dodatočnej úpravy výfukových plynov určený na zníženie emisií tuhých znečisťujúcich látok mechanickou, aerodynamickou, difúznou alebo inerciálnou separáciou;

| 6. | „regulátor“ je zariadenie alebo stratégia regulovania, ktoré automaticky regulujú otáčky motora alebo zaťaženie, iné ako obmedzovač otáčok motora, inštalované v motore kategórie NRSh a obmedzujúce otáčky motora výhradne na účely zamedzenia prevádzky motora pri otáčkach vyšších ako určitý limit; |
| --- | --- |

6.

„regulátor“ je zariadenie alebo stratégia regulovania, ktoré automaticky regulujú otáčky motora alebo zaťaženie, iné ako obmedzovač otáčok motora, inštalované v motore kategórie NRSh a obmedzujúce otáčky motora výhradne na účely zamedzenia prevádzky motora pri otáčkach vyšších ako určitý limit;

| 7. | „teplota okolia“ v súvislosti s laboratórnym prostredím (napr. miestnosť alebo komora na váženie filtra) je teplota v rámci špecifikovaného laboratórneho prostredia; |
| --- | --- |

7.

„teplota okolia“ v súvislosti s laboratórnym prostredím (napr. miestnosť alebo komora na váženie filtra) je teplota v rámci špecifikovaného laboratórneho prostredia;

| 8. | „základná stratégia regulovania emisií“ alebo „BECS“ je stratégia regulovania emisií, ktorá je aktívna v celom prevádzkovom rozsahu krútiaceho momentu a otáčok motora, pokiaľ nie je aktivovaná pomocná stratégia regulovania emisií (AECS); |
| --- | --- |

8.

„základná stratégia regulovania emisií“ alebo „BECS“ je stratégia regulovania emisií, ktorá je aktívna v celom prevádzkovom rozsahu krútiaceho momentu a otáčok motora, pokiaľ nie je aktivovaná pomocná stratégia regulovania emisií (AECS);

| 9. | „činidlo“ je akékoľvek spotrebiteľné alebo neobnoviteľné médium potrebné a používané na účinnú prevádzku systému dodatočnej úpravy výfukových plynov; |
| --- | --- |

9.

„činidlo“ je akékoľvek spotrebiteľné alebo neobnoviteľné médium potrebné a používané na účinnú prevádzku systému dodatočnej úpravy výfukových plynov;

| 10. | „pomocná stratégia regulovania emisií“ alebo „AECS“ je stratégia regulovania emisií, ktorá sa aktivuje a dočasne mení základnú stratégiu regulovania emisií (BECS) na osobitný účel a v reakcii na osobitný súbor podmienok okolia a/alebo prevádzkových podmienok a ktorá zostáva v prevádzke len počas existencie týchto podmienok; |
| --- | --- |

10.

„pomocná stratégia regulovania emisií“ alebo „AECS“ je stratégia regulovania emisií, ktorá sa aktivuje a dočasne mení základnú stratégiu regulovania emisií (BECS) na osobitný účel a v reakcii na osobitný súbor podmienok okolia a/alebo prevádzkových podmienok a ktorá zostáva v prevádzke len počas existencie týchto podmienok;

| 11. | „správny technický úsudok“ je úsudok v súlade s všeobecne uznávanými vedeckými a technickými zásadami a dostupnými relevantnými informáciami; |
| --- | --- |

11.

„správny technický úsudok“ je úsudok v súlade s všeobecne uznávanými vedeckými a technickými zásadami a dostupnými relevantnými informáciami;

| 12. | „vysoké otáčky“ alebo „nhi“ sú najvyššie otáčky motora, pri ktorých dosahuje 70 % maximálneho výkonu; |
| --- | --- |

12.

„vysoké otáčky“ alebo „nhi“ sú najvyššie otáčky motora, pri ktorých dosahuje 70 % maximálneho výkonu;

hi

| 13. | „nízke otáčky“ alebo „nlo“ sú najnižšie otáčky motora, pri ktorých dosahuje 50 % maximálneho výkonu; |
| --- | --- |

13.

„nízke otáčky“ alebo „nlo“ sú najnižšie otáčky motora, pri ktorých dosahuje 50 % maximálneho výkonu;

lo

| 14. | „maximálny výkon“ alebo „Pmax“ je maximálny výkon v kW uvedený výrobcom; |
| --- | --- |

14.

„maximálny výkon“ alebo „Pmax“ je maximálny výkon v kW uvedený výrobcom;

max

| 15. | „riedenie časti prietoku“ je metóda analýzy výfukového plynu, pri ktorej dochádza k oddeľovaniu časti prietoku od celkového prietoku plynu a jeho následnému zmiešavaniu s vhodným množstvom riediaceho vzduchu pred filtrom na odber vzoriek tuhých častíc; |
| --- | --- |

15.

„riedenie časti prietoku“ je metóda analýzy výfukového plynu, pri ktorej dochádza k oddeľovaniu časti prietoku od celkového prietoku plynu a jeho následnému zmiešavaniu s vhodným množstvom riediaceho vzduchu pred filtrom na odber vzoriek tuhých častíc;

| 16. | „posun“ je rozdiel medzi nulovým alebo kalibračným signálom a príslušnou hodnotou oznámenou meracím prístrojom bezprostredne po tom, ako bol použitý pri emisnej skúške; |
| --- | --- |

16.

„posun“ je rozdiel medzi nulovým alebo kalibračným signálom a príslušnou hodnotou oznámenou meracím prístrojom bezprostredne po tom, ako bol použitý pri emisnej skúške;

| 17. | „nastavenie meracieho rozsahu“ je nastavenie prístroja tak, aby sa zabezpečila správna odozva na kalibračný etalón, ktorý predstavuje 75 % až 100 % maximálnej hodnoty rozsahu prístroja alebo očakávaného rozsahu používania; |
| --- | --- |

17.

„nastavenie meracieho rozsahu“ je nastavenie prístroja tak, aby sa zabezpečila správna odozva na kalibračný etalón, ktorý predstavuje 75 % až 100 % maximálnej hodnoty rozsahu prístroja alebo očakávaného rozsahu používania;

| 18. | „plyn na nastavenie meracieho rozsahu“ je čistená zmes plynov používaná analyzátormi plynov na nastavenie meracieho rozsahu; |
| --- | --- |

18.

„plyn na nastavenie meracieho rozsahu“ je čistená zmes plynov používaná analyzátormi plynov na nastavenie meracieho rozsahu;

| 19. | „HEPA filter“ je vysoko účinný filter tuhých častíc nachádzajúcich sa vo vzduchu, ktorý je nastavený tak, aby dosiahol minimálnu počiatočnú účinnosť odstraňovania tuhých častíc 99,97 % použitím normy ASTM F 1471–93; |
| --- | --- |

19.

„HEPA filter“ je vysoko účinný filter tuhých častíc nachádzajúcich sa vo vzduchu, ktorý je nastavený tak, aby dosiahol minimálnu počiatočnú účinnosť odstraňovania tuhých častíc 99,97 % použitím normy ASTM F 1471–93;

| 20. | „kalibrácia“ je proces nastavenia odozvy systému merania na vstupný signál tak, aby jeho výstup zodpovedal rozsahu referenčných signálov; |
| --- | --- |

20.

„kalibrácia“ je proces nastavenia odozvy systému merania na vstupný signál tak, aby jeho výstup zodpovedal rozsahu referenčných signálov;

| 21. | „špecifické emisie“ sú hmotnostné emisie vyjadrené v g/kWh; |
| --- | --- |

21.

„špecifické emisie“ sú hmotnostné emisie vyjadrené v g/kWh;

| 22. | „požiadavka obsluhy“ je vstup obsluhy motora s cieľom regulovať výkon motora; |
| --- | --- |

22.

„požiadavka obsluhy“ je vstup obsluhy motora s cieľom regulovať výkon motora;

| 23. | „otáčky pri maximálnom krútiacom momente“ sú otáčky motora stanovené výrobcom, pri ktorých motor dosahuje maximálny krútiaci moment; |
| --- | --- |

23.

„otáčky pri maximálnom krútiacom momente“ sú otáčky motora stanovené výrobcom, pri ktorých motor dosahuje maximálny krútiaci moment;

| 24. | „regulované otáčky motora“ sú prevádzkové otáčky motora regulované namontovaným regulátorom; |
| --- | --- |

24.

„regulované otáčky motora“ sú prevádzkové otáčky motora regulované namontovaným regulátorom;

| 25. | „emisie z otvorenej kľukovej skrine“ je akýkoľvek prúd emisií z kľukovej skrine motora, ktorý je emitovaný priamo do okolia; |
| --- | --- |

25.

„emisie z otvorenej kľukovej skrine“ je akýkoľvek prúd emisií z kľukovej skrine motora, ktorý je emitovaný priamo do okolia;

| 26. | „sonda“ je prvý úsek prenosového potrubia, ktorý prenáša vzorku do ďalšieho komponentu systému odberu vzoriek; |
| --- | --- |

26.

„sonda“ je prvý úsek prenosového potrubia, ktorý prenáša vzorku do ďalšieho komponentu systému odberu vzoriek;

| 27. | „skúšobný interval“ je časový úsek, počas ktorého sa určujú emisie špecifické pre brzdenie; |
| --- | --- |

27.

„skúšobný interval“ je časový úsek, počas ktorého sa určujú emisie špecifické pre brzdenie;

| 28. | „nulovací plyn“ je plyn, pri ktorom analyzátor ako reakciu na vstup dosahuje nulovú odozvu; |
| --- | --- |

28.

„nulovací plyn“ je plyn, pri ktorom analyzátor ako reakciu na vstup dosahuje nulovú odozvu;

| 29. | „vynulovaný“ je prístroj, ktorý bol nastavený tak, že dosahuje nulovú odozvu na nulovací kalibračný etalón, ako napríklad čistený dusík alebo čistený vzduch; |
| --- | --- |

29.

„vynulovaný“ je prístroj, ktorý bol nastavený tak, že dosahuje nulovú odozvu na nulovací kalibračný etalón, ako napríklad čistený dusík alebo čistený vzduch;

| 30. | „ustálený skúšobný cyklus pre necestné pojazdné stroje s meniteľnými otáčkami“ (ďalej len „NRSC s meniteľnými otáčkami“) je ustálený skúšobný cyklus pre necestné pojazdné stroje s meniteľnými otáčkami, iný ako NRSC s konštantnými otáčkami; |
| --- | --- |

30.

„ustálený skúšobný cyklus pre necestné pojazdné stroje s meniteľnými otáčkami“ (ďalej len „NRSC s meniteľnými otáčkami“) je ustálený skúšobný cyklus pre necestné pojazdné stroje s meniteľnými otáčkami, iný ako NRSC s konštantnými otáčkami;

| 31. | „ustálený skúšobný cyklus pre necestné pojazdné stroje s konštantnými otáčkami“ (ďalej len „NRSC s konštantnými otáčkami“) je ktorýkoľvek z uvedených ustálených skúšobných cyklov pre necestné pojazdné stroje vymedzených v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) 2016/1628: D2, E2, G1, G2 alebo G3; |
| --- | --- |

31.

„ustálený skúšobný cyklus pre necestné pojazdné stroje s konštantnými otáčkami“ (ďalej len „NRSC s konštantnými otáčkami“) je ktorýkoľvek z uvedených ustálených skúšobných cyklov pre necestné pojazdné stroje vymedzených v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) 2016/1628: D2, E2, G1, G2 alebo G3;

| 32. | „aktualizácia záznamu“ je frekvencia, pri ktorej analyzátor zabezpečuje nové, aktuálne hodnoty; |
| --- | --- |

32.

„aktualizácia záznamu“ je frekvencia, pri ktorej analyzátor zabezpečuje nové, aktuálne hodnoty;

| 33. | „kalibračný plyn“ je čistená zmes plynov používaná na kalibráciu analyzátorov plynu; |
| --- | --- |

33.

„kalibračný plyn“ je čistená zmes plynov používaná na kalibráciu analyzátorov plynu;

| 34. | „stechiometrický“ je vzťahujúci sa na taký osobitný pomer vzduchu a paliva, pri ktorom by v prípade úplnej oxidácie paliva nezostalo žiadne palivo ani žiaden kyslík; |
| --- | --- |

34.

„stechiometrický“ je vzťahujúci sa na taký osobitný pomer vzduchu a paliva, pri ktorom by v prípade úplnej oxidácie paliva nezostalo žiadne palivo ani žiaden kyslík;

| 35. | „skladovacie médium“ je filter častíc, odberový vak alebo akékoľvek iné skladovacie zariadenie používané na odber vzoriek v dávkach; |
| --- | --- |

35.

„skladovacie médium“ je filter častíc, odberový vak alebo akékoľvek iné skladovacie zariadenie používané na odber vzoriek v dávkach;

| 36. | „riedenie plného prietoku“ je metóda zmiešavania prietoku výfukového plynu s riediacim vzduchom pred tým, ako sa na analýzu oddelí časť prúdu zriedeného výfukového plynu; |
| --- | --- |

36.

„riedenie plného prietoku“ je metóda zmiešavania prietoku výfukového plynu s riediacim vzduchom pred tým, ako sa na analýzu oddelí časť prúdu zriedeného výfukového plynu;

| 37. | „tolerancia“ je interval, v ktorom sa nachádza 95 % súboru zaznamenaných hodnôt určitej veličiny so zvyšnými 5 % zaznamenaných hodnôt odchyľujúcich sa od tolerančného intervalu. |
| --- | --- |

37.

„tolerancia“ je interval, v ktorom sa nachádza 95 % súboru zaznamenaných hodnôt určitej veličiny so zvyšnými 5 % zaznamenaných hodnôt odchyľujúcich sa od tolerančného intervalu.

| 38. | „servisný režim“ je osobitný režim dvojpalivového motora, ktorý sa aktivuje na účely opravy alebo presunutia necestného pojazdného stroja na bezpečné miesto, pokiaľ nie je možná prevádzka v dvojpalivovom režime; |
| --- | --- |

38.

„servisný režim“ je osobitný režim dvojpalivového motora, ktorý sa aktivuje na účely opravy alebo presunutia necestného pojazdného stroja na bezpečné miesto, pokiaľ nie je možná prevádzka v dvojpalivovom režime;

Článok 2

Požiadavky na akékoľvek ďalšie špecifikované palivá, zmesi palív alebo emulzie palív

Referenčné palivá a ďalšie špecifikované palivá, zmesi palív alebo emulzie palív uvedené výrobcom v žiadosti o typové schválenie EÚ v súlade s článkom 25 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1628 sú v súlade s technickými špecifikáciami a sú opísané v informačnej zložke v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu.

Článok 3

Opatrenia týkajúce sa zhody výroby

S cieľom zaistiť, aby vyrábané motory zodpovedali schválenému typu v súlade s článkom 26 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1628, prijmú schvaľovacie úrady opatrenia a budú dodržiavať postupy stanovené v prílohe II k tomuto nariadeniu.

Článok 4

Metodika na prispôsobenie výsledkov laboratórnych skúšok emisií, aby zahŕňali faktory zhoršenia

Výsledky laboratórnych skúšok emisií sa prispôsobia tak, aby zahŕňali faktory zhoršenia vrátane tých, ktoré súvisia s meraním počtu častíc (PN) a pri motoroch na plynné palivo podľa článku 25 ods. 3 písm. d), článku 25 ods. 4 písm. d) a článku 25 ods. 4 písm. e) nariadenia (EÚ) 2016/1628 v súlade s metodikou stanovenou v prílohe III k tomuto nariadeniu.

Článok 5

Požiadavky týkajúce sa stratégií regulovania emisií, opatrení na reguláciu NOx a opatrení na reguláciu tuhých častíc

Merania a skúšky týkajúce sa stratégií regulovania emisií uvedených v článku 25 ods. 3 písm. f) bode i) nariadenia (EÚ) 2016/1628 a opatrení na reguláciu NOx uvedených v článku 25 ods. 3 písm. f) bode ii) uvedeného nariadenia a opatrení na reguláciu tuhých častíc, ako aj dokumentácia potrebná na ich preukázanie musia zodpovedať technickým požiadavkám stanoveným v prílohe IV k tomuto nariadeniu.

x

Článok 6

Merania a skúšky týkajúce sa oblasti súvisiacej s ustáleným skúšobným cyklom pre necestné pojazdné stroje

Merania a skúšky týkajúce sa oblasti uvedenej v článku 25 ods. 3 písm. f) bode iii) nariadenia (EÚ) 2016/1628 sa vykonávajú v súlade s podrobnými technickými požiadavkami stanovenými v prílohe V k tomuto nariadeniu.

Článok 7

Podmienky a metódy vykonávania skúšok

Podmienky pre vykonávanie skúšok uvedené v článku 25 ods. 3) písm. a) a b) nariadenia (EÚ) 2016/1628, metódy na určenie nastavenia zaťaženia a otáčok motora uvedené v článku 24 uvedeného nariadenia, metódy prihliadnutia na emisie plynov z kľukovej skrine uvedené v článku 25 ods. 3 písm. e) bode i) uvedeného nariadenia a metódy stanovenia a prihliadnutia na nepretržitú alebo periodickú regeneráciu systémov dodatočnej úpravy výfukových plynov uvedené v článku 25 ods. 3 písm. e) bode ii) uvedeného nariadenia spĺňajú požiadavky uvedené v bode 5 a 6 prílohy VI k tomuto nariadeniu.

Článok 8

Postupy vykonávania skúšok

Skúšky uvedené v článku 25 ods. 3 písm. a) a článku 25 ods. 3 písm. f) bode iv) nariadenia (EÚ) 2016/1628 sa vykonávajú v súlade s postupmi stanovenými v bode 7 prílohy VI a v prílohe VIII k tomuto nariadeniu.

Článok 9

Postupy merania emisií a odberu vzoriek

Meranie emisií a odber vzoriek uvedené v článku 25 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/1628 sa vykonávajú v súlade s postupmi stanovenými v bode 8 prílohy VI k tomuto nariadeniu a v doplnku 1 k uvedenej prílohe.

Článok 10

Prístroje na vykonávanie skúšok a na meranie emisií a odber vzoriek

Prístroje na vykonávanie skúšok uvedené v článku 25 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) 2016/1628 a na meranie emisií a odber vzoriek uvedené v článku 25 ods. 3 písm. b) uvedeného nariadenia spĺňajú technické požiadavky a charakteristiky uvedené v bode 9 prílohy VI k tomuto nariadeniu.

Článok 11

Metóda hodnotenia údajov a výpočtov

Údaje uvedené v článku 25 ods. 3 písm. c) nariadenia (EÚ) 2016/1628 sa hodnotia a vypočítajú v súlade s metódou stanovenou v prílohe VII k tomuto nariadeniu.

Článok 12

Technické charakteristiky referenčných palív

Referenčné palivá uvedené v článku 25 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1628 spĺňajú technické charakteristiky stanovené v prílohe IX k tomuto nariadeniu.

Článok 13

Podrobné technické špecifikácie a podmienky dodávania motora oddelene od systému dodatočnej úpravy výfukových plynov

Pokiaľ výrobca dodá motor výrobcovi pôvodného zariadenia („OEM“) v Únii samostatne bez jeho systému dodatočnej úpravy výfukových plynov v súlade s článkom 34 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1628, musí pri dodaní splniť podrobné technické špecifikácie a podmienky stanovené v prílohe X k tomuto nariadeniu.

Článok 14

Podrobné technické špecifikácie a podmienky pre dočasné uvedenie na trh na účely skúšok v teréne

Motorom, ktorým nebolo udelené typové schválenie EÚ v súlade s nariadením (EÚ) 2016/1628, sa v súlade s článkom 34 ods. 4 uvedeného nariadenia povoľuje dočasné uvedenie na trh na účely skúšok v teréne, ak spĺňajú podrobné technické špecifikácie a podmienky stanovené v prílohe XI k tomuto nariadeniu.

Článok 15

Podrobné technické špecifikácie a podmienky pre motory na osobitné účely

Typové schválenia EÚ motorov na osobitné účely a povolenia uvedenia na trh týchto motorov sa udeľujú v súlade s článkom 34 ods. 5 a 6 nariadenia (EÚ) 2016/1628, ak sú splnené podrobné technické špecifikácie a podmienky stanovené v prílohe XII k tomuto nariadeniu.

Článok 16

Uznanie rovnocenných typových schválení motora

Predpisy EHK OSN alebo ich zmeny uvedené v článku 42 ods. 4 písm. a) nariadenia (EÚ) 2016/1628 a akty Únie uvedené v článku 42 ods. 4 písm. b) uvedeného nariadenia sú stanovené v prílohe XIII k tomuto nariadeniu.

Článok 17

Podrobné príslušné informácie a pokyny pre výrobcov pôvodného zariadenia

Podrobné informácie a pokyny pre OEM uvedené v článku 43 ods. 2, 3 a 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628 sú stanovené v prílohe XIV k tomuto nariadeniu.

Článok 18

Podrobné príslušné informácie a pokyny pre koncových používateľov

Podrobné informácie a pokyny pre koncových používateľov uvedené v článku 43 ods. 3 a 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628 sú stanovené v prílohe XV k tomuto nariadeniu.

Článok 19

Normy výkonnosti a posudzovanie technických služieb

1.   Technické služby musia spĺňať normy výkonnosti stanovené v prílohe XVI.

2.   Schvaľovacie úrady hodnotia technické služby v súlade s postupom stanoveným v prílohe XVI k tomuto nariadeniu.

Článok 20

Charakteristiky ustálených a nestálych skúšobných cyklov

Ustálené a nestále skúšobné cykly uvedené v článku 24 nariadenia (EÚ) 2016/1628 spĺňajú charakteristiky stanovené v prílohe XVII k tomuto nariadeniu.

Článok 21

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. decembra 2016

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 252, 16.9.2016, s. 53.

1

(2)  Rozhodnutie Rady z 27. novembra 1997 vzhľadom na pristúpenie Európskeho spoločenstva k Dohode Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov („revidovaná dohoda z roku 1958“) (Ú. v. ES L 346, 17.12.1997, s. 78).

2

(3)  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29glob_registry.html

3

(4)  
  Ú. v. EÚ L 88, 22.3.2014, s. 1.

4

---

PRÍLOHY

| Číslo prílohy | Názov prílohy | Strana |
| --- | --- | --- |
| I | Požiadavky na akékoľvek ďalšie špecifikované palivá, zmesi palív alebo emulzie palív | |
| II | Opatrenia týkajúce sa zhody výroby | |
| III | Metodika na prispôsobenie výsledkov laboratórnych skúšok emisií tak, aby zahŕňali faktory zhoršenia | |
| IV | Požiadavky týkajúce sa stratégií regulovania emisií, opatrení na reguláciu NOx a opatrení na reguláciu tuhých častíc | |
| V | Merania a skúšky týkajúce sa oblasti súvisiacej s ustáleným skúšobným cyklom pre necestné pojazdné stroje | |
| VI | Podmienky, metódy, postupy a prístroje na vykonávanie skúšok a na meranie emisií a odber vzoriek | |
| VII | Metóda hodnotenia údajov a výpočtov | |
| VIII | Výkonnostné požiadavky | |
| IX | Technické charakteristiky referenčných palív | |
| X | Podrobné technické špecifikácie a podmienky dodávania motora oddelene od systému dodatočnej úpravy výfukových plynov | |
| XI | Podrobné technické špecifikácie a podmienky pre dočasné uvedenie na trh na účely skúšok v teréne | |
| XII | Podrobné technické špecifikácie a podmienky pre motory na osobitné účely | |
| XIII | Akceptovanie rovnocenných typových schválení motora | |
| XIV | Podrobné príslušné informácie a pokyny pre výrobcov pôvodného zariadenia | |
| XV | Podrobné príslušné informácie a pokyny pre koncových používateľov | |
| XVI | Normy výkonnosti a posudzovanie technických služieb | |
| XVII | Charakteristiky ustálených a nestálych skúšobných cyklov | |

Číslo prílohy

Názov prílohy

Strana

I

Požiadavky na akékoľvek ďalšie špecifikované palivá, zmesi palív alebo emulzie palív

II

Opatrenia týkajúce sa zhody výroby

III

Metodika na prispôsobenie výsledkov laboratórnych skúšok emisií tak, aby zahŕňali faktory zhoršenia

IV

Požiadavky týkajúce sa stratégií regulovania emisií, opatrení na reguláciu NOx a opatrení na reguláciu tuhých častíc

V

Merania a skúšky týkajúce sa oblasti súvisiacej s ustáleným skúšobným cyklom pre necestné pojazdné stroje

VI

Podmienky, metódy, postupy a prístroje na vykonávanie skúšok a na meranie emisií a odber vzoriek

VII

Metóda hodnotenia údajov a výpočtov

VIII

Výkonnostné požiadavky

IX

Technické charakteristiky referenčných palív

X

Podrobné technické špecifikácie a podmienky dodávania motora oddelene od systému dodatočnej úpravy výfukových plynov

XI

Podrobné technické špecifikácie a podmienky pre dočasné uvedenie na trh na účely skúšok v teréne

XII

Podrobné technické špecifikácie a podmienky pre motory na osobitné účely

XIII

Akceptovanie rovnocenných typových schválení motora

XIV

Podrobné príslušné informácie a pokyny pre výrobcov pôvodného zariadenia

XV

Podrobné príslušné informácie a pokyny pre koncových používateľov

XVI

Normy výkonnosti a posudzovanie technických služieb

XVII

Charakteristiky ustálených a nestálych skúšobných cyklov

---

PRÍLOHA I

Požiadavky na akékoľvek ďalšie špecifikované palivá, zmesi palív alebo emulzie palív

1.   Požiadavky na motory poháňané kvapalnými palivami

1.1.   Výrobcovia si môžu pri podávaní žiadosti o typové schválenie EÚ v súvislosti s kategóriami palív motora vybrať jednu z týchto možností:

| a) | motor na štandardné kategórie palív v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 1.2 alebo |
| --- | --- |

a)

motor na štandardné kategórie palív v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 1.2 alebo

| b) | motor na špecifické palivo v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 1.3. |
| --- | --- |

b)

motor na špecifické palivo v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 1.3.

1.2.   Požiadavky na motor na štandardné kategórie palív (nafta, benzín)

Motor na štandardné kategórie palív musí spĺňať požiadavky stanovené v bode 1.2.1 až 1.2.4.

1.2.1.   Základný motor musí spĺňať uplatniteľné limitné hodnoty stanovené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 a požiadavky stanovené v tomto nariadení, keď je motor prevádzkovaný s referenčnými palivami uvedenými v bode 1.1 alebo 2.1 prílohy IX.

1.2.2.   Keďže neexistuje norma Európskeho výboru pre normalizáciu („norma CEN“) pre palivo necestných pojazdných strojov ani tabuľka vlastností paliva necestných pojazdných strojov v smernici 98/70/ES Európskeho parlamentu a Rady (1), naftové (palivo necestných pojazdných strojov) referenčné palivo v prílohe IX bude predstavovať komerčné palivo necestných pojazdných strojov s obsahom síry najviac 10 mg/kg, cetánovým číslom najmenej 45 a obsahom metylesteru mastnej kyseliny (FAME) najviac 7,0 % objemových. Ak nie je povolené inak v súlade s bodmi 1.2.2.1, 1.2.3 a 1.2.4, výrobca predloží zodpovedajúce vyhlásenie koncovým používateľom v súlade s požiadavkami uvedenými v prílohe XV, na základe ktorého prevádzka motora na palivo necestných pojazdných strojov je obmedzená na palivá s obsahom síry najviac 10 mg/kg (20 mg/kg v konečom bode distribúce), cetánovým číslom najmenej 45 a obsahom metylesteru mastnej kyseliny (FAME) najviac 7,0 % objemových. Výrobca môže voliteľne špecifikovať ďalšie parametre (napr. pre mazivosť).

1.2.2.1.   Výrobca motora pri udelení typového schválenia EÚ nesmie uviesť, že typ motora alebo rad motorov môže byť v Únii prevádzkovaný s komerčnými palivami inými ako sú tie, ktoré spĺňajú požiadavky tohto bodu, pokiaľ výrobca nespĺňa aj požiadavky bodu 1.2.3.

| a) | V prípade benzínu, smernica 98/70/ES alebo norma CEN EN 228:2012. Mazací olej môže byť pridaný podľa špecifikácie výrobcu. |
| --- | --- |

a)

V prípade benzínu, smernica 98/70/ES alebo norma CEN EN 228:2012. Mazací olej môže byť pridaný podľa špecifikácie výrobcu.

| b) | V prípade nafty (inej ako palivo necestných pojazdných strojov), smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES alebo norma CEN EN 590:2013. |
| --- | --- |

b)

V prípade nafty (inej ako palivo necestných pojazdných strojov), smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES alebo norma CEN EN 590:2013.

| c) | V prípade nafty (palivo necestných pojazdných strojov) smernica 98/70/ES a tiež cetánové číslo vyššie ako 45 a FAME najviac 7,0 % objemových. |
| --- | --- |

c)

V prípade nafty (palivo necestných pojazdných strojov) smernica 98/70/ES a tiež cetánové číslo vyššie ako 45 a FAME najviac 7,0 % objemových.

1.2.3.   Ak výrobca povoľuje prevádzku motorov s ďalšími komerčnými palivami, ktoré nie sú uvedené v bode 1.2.2, ako napríklad prevádzku s B100 (EN 14214:2012+A1:2014), B20 alebo B30 (EN16709:2015) alebo so špecifickými palivami, zmesami palív alebo emulziami palív, musí výrobca okrem požiadaviek bodu 1.2.2.1 vykonať všetky tieto opatrenia:

| a) | v informačnom dokumente stanovenom vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2017/656 (2) o správnych požiadavkách deklarovať špecifikáciu komerčných palív, zmesí palív alebo emulzií palív, s ktorými je možné rad motorov prevádzkovať; |
| --- | --- |

a)

v informačnom dokumente stanovenom vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2017/656 (2) o správnych požiadavkách deklarovať špecifikáciu komerčných palív, zmesí palív alebo emulzií palív, s ktorými je možné rad motorov prevádzkovať;

| b) | preukázať schopnosť základného motora spĺňať požiadavky tohto nariadenia na deklarované palivá, zmesi palív alebo emulzie palív; |
| --- | --- |

b)

preukázať schopnosť základného motora spĺňať požiadavky tohto nariadenia na deklarované palivá, zmesi palív alebo emulzie palív;

| c) | splniť požiadavky prevádzkového monitorovania špecifikované v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2017/655 (3) o prevádzkovom monitorovaní motorov na deklarované palivá, zmesi palív alebo emulzie palív vrátane akýchkoľvek zmesí uvedených palív, zmesí palív alebo emulzií a zodpovedajúceho komerčného paliva uvedeného v bode 1.2.2.1. |
| --- | --- |

c)

splniť požiadavky prevádzkového monitorovania špecifikované v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2017/655 (3) o prevádzkovom monitorovaní motorov na deklarované palivá, zmesi palív alebo emulzie palív vrátane akýchkoľvek zmesí uvedených palív, zmesí palív alebo emulzií a zodpovedajúceho komerčného paliva uvedeného v bode 1.2.2.1.

1.2.4.   Pri zážihových motoroch sa pomer zmesi paliva a oleja musí rovnať pomeru odporučenému výrobcom. Podiel oleja v palive sa zaznamená v informačnom dokumente stanovenom vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2017/656 o správnych požiadavkách.

1.3.   Požiadavky na motor na špecifické palivo (ED 95 alebo E 85)

Motor poháňaný špecifickým palivom (ED 95 alebo E 85) musí spĺňať požiadavky stanovené v bode 1.3.1 a 1.3.2.

1.3.1.   Pre ED 95 musí základný motor spĺňať uplatniteľné limitné hodnoty stanovené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 a požiadavky stanovené v tomto nariadení, keď je motor prevádzkovaný s referenčným palivom uvedeným v bode 1.2 prílohy IX.

1.3.2.   Pre E 85 musí základný motor spĺňať uplatniteľné limitné hodnoty stanovené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 a požiadavky stanovené v tomto nariadení, keď je motor prevádzkovaný s referenčným palivom uvedeným v bode 2.2 prílohy IX.

2.   Požiadavky na motory poháňané zemným plynom/biometánom (NG) alebo skvapalneným ropným plynom (LPG) vrátane dvojpalivových motorov

2.1.   Výrobcovia si môžu pri podávaní žiadosti o typové schválenie EÚ v súvislosti s kategóriami palív motora vybrať jednu z týchto možností:

| a) | motor s univerzálnou použiteľnosťou palív v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 2.3; |
| --- | --- |

a)

motor s univerzálnou použiteľnosťou palív v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 2.3;

| b) | motor s obmedzenou použiteľnosťou palív v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 2.4; |
| --- | --- |

b)

motor s obmedzenou použiteľnosťou palív v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 2.4;

| c) | motor na špecifické palivo v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 2.5; |
| --- | --- |

c)

motor na špecifické palivo v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 2.5;

2.2.   V doplnku 1 sú uvedené tabuľky zhŕňajúce požiadavky na typové schválenie EÚ motorov poháňaných zemným plynom/biometánom, motorov poháňaných LPG a dvojpalivových motorov.

2.3.   Požiadavky na motor univerzálnou použiteľnosťou palív

2.3.1.   Pre motory poháňané zemným plynom/biometánom vrátane dvojpalivových motorov výrobca musí preukázať schopnosť adaptácie základného motora na akékoľvek zloženie zemného plynu/biometánu, ktoré sa môže na trhu vyskytnúť. Toto preukazovanie sa vykonáva v súlade s týmto bodom 2 a v prípade dvojpalivových motorov aj v súlade s ďalšími ustanoveniami týkajúcimi sa postupu adaptácie na palivo uvedenými v bode 6.4 prílohy VIII.

2.3.1.1.   Pre motory poháňané stlačeným zemným plynom/biometánom (CNG) existujú vo všeobecnosti dva druhy paliva: vysokovýhrevné palivo (H-plyn) a nízkovýhrevné palivo (L-plyn), no v rámci oboch skupín existuje značné rozpätie vlastností; výrazne sa odlišujú svojím energetickým obsahom vyjadreným Wobbovým indexom a ich faktorom posunu λ (Sλ). Zemný plyn s faktorom posunu λ v rozmedzí od 0,89 do 1,08 (0,89≤ Sλ ≤1,08) sa považuje za plyn patriaci do skupiny H, zatiaľ čo zemný plyn s faktorom posunu λ v rozmedzí od 1,08 do 1,19 (1,08≤ Sλ ≤1,19) sa považuje za plyn patriaci do skupiny L. Zloženie referenčných palív vyjadruje extrémnu premenlivosť Sλ.

Základný motor musí spĺňať požiadavky tohto nariadenia na referenčné palivá GR (palivo 1) a G25 (palivo 2), ktoré sú uvedené v prílohe IX, alebo na ekvivalentné palivá vytvorené použitím zmesí potrubného plynu s inými plynmi uvedenými v doplnku 1 k prílohe IX bez akéhokoľvek manuálneho prestavenia palivového systému motora medzi dvoma skúškami (potrebná je samoadaptácia). Po zmene paliva je povolený jeden adaptačný chod. Adaptačný chod pozostáva z vykonania predkondiciovania pred nasledujúcou emisnou skúškou podľa príslušného skúšobného cyklu. V prípade motorov skúšaných v rámci ustáleného skúšobného cyklu pre necestné pojazdné stroje (NRSC), kde cyklus predkondiciovania nepostačuje na samoadaptáciu palivového systému motora, môže sa pred predkondiciovaním motora vykonať alternatívny adaptačný chod špecifikovaný výrobcom.

2.3.1.1.1.   Výrobca môže motor skúšať s tretím palivom (palivo 3), ak je faktor posunu λ (Sλ) v rozmedzí od 0,89 (t. j. dolný rozsah paliva GR) do 1,19 (t. j. horný rozsah paliva G25) napríklad vtedy, ak je palivo 3 komerčným palivom. Výsledky tejto skúšky sa môžu použiť ako základ pre posudzovanie zhody výroby.

2.3.1.2.   Pre motory poháňané skvapalneným zemným plynom/skavapalneným biometánom (LNG) musí základný motor spĺňať požiadavky tohto nariadenia na referenčné palivá GR (palivo 1) a G20 (palivo 2), ktoré sú uvedené v prílohe IX, alebo na ekvivalentné palivá vytvorené použitím zmesí potrubného plynu s inými plynmi uvedenými v doplnku 1 k prílohe IX bez akéhokoľvek manuálneho prestavenia palivového systému motora medzi dvoma skúškami (potrebná je samoadaptácia). Po zmene paliva je povolený jeden adaptačný chod. Adaptačný chod pozostáva z vykonania predkondiciovania pred nasledujúcou emisnou skúškou podľa príslušného skúšobného cyklu. V prípade motorov skúšaných v rámci NRSC, kde cyklus predkondiciovania nepostačuje na samoadaptáciu palivového systému motora, môže sa pred predkondiciovaním motora vykonať alternatívny adaptačný chod špecifikovaný výrobcom.

2.3.2.   Pre motory poháňané stlačeným zemným plynom/biometánom (CNG), ktoré sa môžu samoadaptovať na skupinu plynov H na jednej strane a skupinu plynov L na strane druhej a v prípade ktorých dochádza k prepínaniu medzi skupinou H a skupinou L pomocou prepínača, sa základný motor musí testovať na príslušné referenčné palivo uvedené v prílohe IX pre každú skupinu plynov v každej polohe prepínača. Palivami sú GR (palivo 1) a G23 (palivo 3) pre skupinu plynov H, G25 (palivo 2) a G23 (palivo 3) pre skupinu plynov L, alebo ekvivalentné palivá vytvorené použitím zmesí potrubného plynu s inými plynmi uvedenými v doplnku 1 k prílohe IX. Základný motor musí spĺňať požiadavky tohto nariadenia v oboch polohách prepínača bez akéhokoľvek prestavenia palivového systému medzi dvoma skúškami vykonanými v každej polohe prepínača. Po zmene paliva je povolený jeden adaptačný chod. Adaptačný chod pozostáva z vykonania predkondiciovania pred nasledujúcou emisnou skúškou podľa príslušného skúšobného cyklu. V prípade motorov skúšaných v rámci NRSC, kde cyklus predkondiciovania nepostačuje na samoadaptáciu palivového systému motora, môže sa pred predkondiciovaním motora vykonať alternatívny adaptačný chod špecifikovaný výrobcom.

2.3.2.1.   Výrobca môže motor skúšať s tretím palivom namiesto G23 (palivo 3), ak je faktor posunu λ (Sλ) v rozmedzí od 0,89 (t. j. dolný rozsah paliva GR) do 1,19 (t. j. horný rozsah paliva G25) napríklad vtedy, ak je palivo 3 komerčným palivom. Výsledky tejto skúšky sa môžu použiť ako základ pre posudzovanie zhody výroby.

2.3.3.   V prípade motorov poháňaných zemným plynom/biometánom sa pomer výsledkov emisných skúšok „r“ stanoví pre každú znečisťujúcu látku takto:

Formula

alebo

Formula

a

Formula

2.3.4.   Pre motory poháňané LPG výrobca musí preukázať schopnosť adaptácie základného motora na akékoľvek zloženie paliva, ktoré sa môže na trhu vyskytnúť.

Pre motory poháňané LPG existujú variácie v zložení C3/C4. Tieto variácie sú zohľadnené pri referenčných palivách. Základný motor musí spĺňať emisné požiadavky na referenčné palivá A a B špecifikované v prílohe IX bez akéhokoľvek prestavenia palivového systému medzi týmito dvoma skúškami. Po zmene paliva je povolený jeden adaptačný chod. Adaptačný chod pozostáva z vykonania predkondiciovania pred nasledujúcou emisnou skúškou podľa príslušného skúšobného cyklu. V prípade motorov skúšaných v rámci NRSC, kde cyklus predkondiciovania nepostačuje na samoadaptáciu palivového systému motora, môže sa pred predkondiciovaním motora vykonať alternatívny adaptačný chod špecifikovaný výrobcom.

2.3.4.1.   Pre každú znečisťujúcu látku sa určí pomer výsledkov emisných skúšok „r“ takto:

Formula

2.4.   Požiadavky na motor s obmedzenou použiteľnosťou palív

Motor s obmedzenou použiteľnosťou palív musí spĺňať požiadavky stanovené v bode 2.4.1 až 2.4.3.

2.4.1.   Pre motory poháňané CNG a navrhnuté na prevádzku so skupinou plynov H alebo skupinou plynov L

2.4.1.1.   Základný motor sa skúša pri prevádzke s príslušným referenčným palivom uvedeným v prílohe IX pre príslušnú skupinu. Palivami sú GR (palivo 1) a G23 (palivo 3) pre skupinu plynov H, G25 (palivo 2) a G23 (palivo 3) pre skupinu plynov L, alebo ekvivalentné palivá vytvorené použitím zmesí potrubného plynu s inými plynmi uvedenými v doplnku 1 k prílohe IX. Základný motor musí spĺňať požiadavky tohto nariadenia bez akéhokoľvek prestavenia palivového systému medzi týmito dvoma skúškami. Po zmene paliva je povolený jeden adaptačný chod. Adaptačný chod pozostáva z vykonania predkondiciovania pred nasledujúcou emisnou skúškou podľa príslušného skúšobného cyklu. V prípade motorov skúšaných v rámci NRSC, kde cyklus predkondiciovania nepostačuje na samoadaptáciu palivového systému motora, môže sa pred predkondiciovaním motora vykonať alternatívny adaptačný chod špecifikovaný výrobcom.

2.4.1.2.   Výrobca môže motor skúšať s tretím palivom namiesto G23 (palivo 3), ak je faktor posunu λ (Sλ) v rozmedzí od 0,89 (t. j. dolný rozsah paliva GR) do 1,19 (t. j. horný rozsah paliva G25) napríklad vtedy, ak je palivo 3 komerčným palivom. Výsledky tejto skúšky sa môžu použiť ako základ pre posudzovanie zhody výroby.

2.4.1.3.   Pre každú znečisťujúcu látku sa určí pomer výsledkov emisných skúšok „r“ takto:

Formula

alebo

Formula

a

Formula

2.4.1.4.   Pri dodaní zákazníkovi musí byť na motore umiestnený štítok uvedený v prílohe III k nariadeniu (EÚ) 2016/1628, na ktorom je uvedené, pre ktorú skupinu plynov motor získal typové schválenie EÚ.

2.4.2.   Pre motory poháňané zemným plynom alebo LPG a navrhnuté na prevádzku s jedným špecifickým zložením paliva

2.4.2.1.   Základný motor musí spĺňať emisné požiadavky na referenčné palivá GR a G25 alebo na ekvivalentné palivá vytvorené použitím zmesí potrubného plynu s inými plynmi uvedenými v doplnku 1 k prílohe IX v prípade CNG, na referenčné palivá GR a G20 alebo na ekvivalentné palivá vytvorené použitím zmesí potrubného plynu s inými plynmi uvedenými v doplnku 2 k prílohe VI v prípade LNG alebo na referenčné palivá A a B v prípade LPG, ako je uvedené v prílohe IX. Medzi skúškami je povolené doladenie palivového systému. Toto doladenie pozostáva z rekalibrácie databázy palivového systému bez toho, aby došlo k akejkoľvek zmene základnej stratégie riadenia alebo základnej štruktúry databázy. V prípade potreby je dovolené vymeniť tie časti, ktoré priamo súvisia s veľkosťou prietoku paliva, ako sú vstrekovacie dýzy.

2.4.2.2.   V prípade motorov poháňaných CNG môže výrobca motor odskúšať s referenčnými palivami GR a G23 alebo s referenčnými palivami G25 a G23, alebo s ekvivalentnými palivami získanými použitím zmesí potrubného plynu s inými plynmi uvedenými v doplnku 1 k prílohe IX, pričom v takomto prípade bude typové schválenie EÚ platné iba pre skupinu plynov H, resp. pre skupinu plynov L.

2.4.2.3.   Pri dodaní zákazníkovi musí byť na motore umiestnený štítok uvedený v prílohe III k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656, na ktorom je uvedené, pre akú skupinu zložení paliva bol motor kalibrovaný.

2.5.   Požiadavky na motor na špecifické palivo poháňaný skvapalneným zemným plynom/skvapalneným biometánom (LNG)

Motor na špecifické palivo poháňaný skvapalneným zemným plynom/skvapalneným biometánom musí spĺňať požiadavky špecifikované v bodoch 2.5.1 až 2.5.2.

2.5.1.   Motor na špecifické palivo poháňaný skvapalneným zemným plynom/skvapalneným biometánom (LNG)

2.5.1.1.   Motor sa kalibruje pre špecifické zloženie LNG, ktorého faktor posunu λ sa neodlišuje o viac než 3 % od faktora posunu λ paliva G20 uvedeného v prílohe IX a ktorého obsah etánu nepresahuje 1,5 %.

2.5.1.2.   Ak nie sú splnené požiadavky stanovené v bode 2.5.1.1, požiada výrobca o schválenie motora s univerzálnou použiteľnosťou palív podľa špecifikácií v bode 2.1.3.2.

2.5.2.   Motor na špecifické palivo poháňaný skvapalneným zemným plynom (LNG)

2.5.2.1.   Pre rad dvojpalivových motorov sa motory musia kalibrovať pre špecifické zloženie LNG, ktorého faktor posunu λ sa neodlišuje o viac než 3 % od faktora posunu λ paliva G20 uvedeného v prílohe IX a ktorého obsah etánu nepresahuje 1,5 %, základný motor sa musí skúšať len pre referenčné plynné palivo G20 alebo pre ekvivalentné palivo vytvorené použitím zmesi potrubného plynu s inými plynmi uvedenými v doplnku 1 k prílohe IX.

2.6.   Typové schválenie EÚ člena radu

2.6.1.   Okrem prípadu uvedeného v bode 2.6.2 sa typové schválenie EÚ základného motora rozšíri na všetkých členov radu bez ďalšieho skúšania a na každé zloženie paliva v rámci tej skupiny, pre ktorú bol schválený základný motor (v prípade motorov opísaných v bode 2.5), alebo na tú istú skupinu palív (v prípade motorov opísaných v bode 2.3 alebo 2.4), pre ktorú základný motor získal typové schválenie EÚ.

2.6.2.   Ak technická služba zistí, že žiadosť predložená v súvislosti s vybraným základným motorom plne nereprezentuje rad motorov vymedzený v prílohe IX k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656, môže technická služba vybrať alternatívny referenčný skúšobný motor, prípadne ďalší referenčný skúšobný motor.

2.7.   Dodatočné požiadavky na dvojpalivové motory

Výrobca na získanie typového schválenia EÚ dvojpalivového motora alebo radu motorov musí:

| a) | vykonať skúšky v súlade s tabuľkou 1.3 v doplnku 1; |
| --- | --- |

a)

vykonať skúšky v súlade s tabuľkou 1.3 v doplnku 1;

| b) | dodatočne k požiadavkám uvedeným v bode 2 preukázať, že dvojpalivové motory podliehajú skúškam a zodpovedajú požiadavkám stanoveným v prílohe VIII. |
| --- | --- |

b)

dodatočne k požiadavkám uvedeným v bode 2 preukázať, že dvojpalivové motory podliehajú skúškam a zodpovedajú požiadavkám stanoveným v prílohe VIII.

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES z 13. októbra 1998 týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/12/ES (Ú. v. ES L 350, 28.12.1998, str. 58).

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/656 z 19. decembra 2016, ktorým sa stanovujú administratívne požiadavky v súvislosti s emisnými limitmi a typovým schválením spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 (pozri stranu 364 tohto úradného vestníka).

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/655 z 19. decembra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628, pokiaľ ide o monitorovanie emisií plynných znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov v prevádzke inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (pozri stranu 334 tohto úradného vestníka).

Doplnok 1

Zhrnutie postupu schvaľovania pre motory poháňané zemným plynom a LPG vrátane dvojpalivových motorov

Tabuľky 1.1 až 1.3 uvádza zhrnutie postupu schvaľovania pre motory poháňané zemným plynom a LPG a minimálny požadovaný počet skúšok pre schválenie dvojpalivových motorov.

Tabuľka 1.1.

Typové schvaľovanie EÚ motorov poháňaných zemným plynom

| | Bod 2.3: Požiadavky na motor s univerzálnou použiteľnosťou palív | Počet skúšobných cyklov | Výpočet hodnoty „r“ | Bod 2.4: Požiadavky na motor s obmedzenou použiteľnosťou palív | Počet skúšobných cyklov | Výpočet hodnoty „r“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pozri bod 2.3.1.
  motor na zemný plyn schopný adaptácie na každé zloženie paliva | GR (1) a G25 (2)
  Na žiadosť výrobcu sa môže motor skúšať s ďalším komerčným palivom (3),
  ak Sl = 0,89 – 1,19 | 2
  (max. 3) | a ak sa skúša s ďalším palivom,





  a | | | |
| pozri bod 2.3.2.
  motor na zemný plyn schopný samoadaptácie pomocou prepínača | GR (1) a G23 (3) pre H a
  G25 (2) a G23 (3) pre L
  Na žiadosť výrobcu sa môže motor skúšať s komerčným palivom (3) namiesto paliva G23,
  ak Sl = 0,89 – 1,19 | 2 pre skupinu H, a
  2 pre skupinu L
  v príslušnej polohe prepínača | a | | | |
| pozri bod 2.4.1.
  motor na zemný plyn určený na prevádzku so skupinou plynov H alebo plynov L | | | | GR (1) a G23 (3) pre H alebo
  G25 (2) a G23 (3) pre L
  Na žiadosť výrobcu sa môže motor skúšať s komerčným palivom (3) namiesto paliva G23,
  ak Sl = 0,89 – 1,19 | 2 pre skupinu H
  alebo
  2 pre skupinu L
  2 | pre skupinu H
  alebo





  pre skupinu L |
| pozri bod 2.4.2.
  motor na zemný plyn určený na prevádzku len s jedným špecifickým zložením paliva | | | | GR (1) a G25 (2),
  Doladenie medzi skúškami je povolené.
  Na žiadosť výrobcu sa motor môže skúšať s: | GR (1) a G23 (3) pre H alebo |

Bod 2.3: Požiadavky na motor s univerzálnou použiteľnosťou palív

Počet skúšobných cyklov

Výpočet hodnoty „r“

Bod 2.4: Požiadavky na motor s obmedzenou použiteľnosťou palív

Počet skúšobných cyklov

Výpočet hodnoty „r“

pozri bod 2.3.1.

motor na zemný plyn schopný adaptácie na každé zloženie paliva

GR (1) a G25 (2)

Na žiadosť výrobcu sa môže motor skúšať s ďalším komerčným palivom (3),

ak Sl = 0,89 – 1,19

2

(max. 3)

Formula

a ak sa skúša s ďalším palivom,

Formula

a

Formula

pozri bod 2.3.2.

motor na zemný plyn schopný samoadaptácie pomocou prepínača

GR (1) a G23 (3) pre H a

G25 (2) a G23 (3) pre L

Na žiadosť výrobcu sa môže motor skúšať s komerčným palivom (3) namiesto paliva G23,

ak Sl = 0,89 – 1,19

2 pre skupinu H, a

2 pre skupinu L

v príslušnej polohe prepínača

Formula

a

Formula

pozri bod 2.4.1.

motor na zemný plyn určený na prevádzku so skupinou plynov H alebo plynov L

GR (1) a G23 (3) pre H alebo

G25 (2) a G23 (3) pre L

Na žiadosť výrobcu sa môže motor skúšať s komerčným palivom (3) namiesto paliva G23,

ak Sl = 0,89 – 1,19

2 pre skupinu H

alebo

2 pre skupinu L

2

Formula

pre skupinu H

alebo

Formula

pre skupinu L

pozri bod 2.4.2.

motor na zemný plyn určený na prevádzku len s jedným špecifickým zložením paliva

GR (1) a G25 (2),

Doladenie medzi skúškami je povolené.

Na žiadosť výrobcu sa motor môže skúšať s:

GR (1) a G23 (3) pre H alebo

| | G25 (2) a G23 (3) pre L |
| --- | --- |

G25 (2) a G23 (3) pre L

2

2 pre skupinu H

alebo

2 pre skupinu L

Tabuľka 1.2.

Typové schvaľovanie EÚ motorov poháňaných LPG

| | Bod 2.3: Požiadavky na motor s univerzálnou použiteľnosťou palív | Počet skúšobných cyklov | Výpočet hodnoty „r“ | Bod 2.4: Požiadavky na motor s obmedzenou použiteľnosťou palív | Počet skúšobných cyklov | Výpočet hodnoty „r“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pozri bod 2.3.4.
  motor na LPG schopný adaptácie na každé zloženie paliva | palivo A a palivo B | 2 | | | | |
| Pozri bod 2.4.2.
  motor na LPG určený na prevádzku len s presne určeným zložením paliva | | | | palivo A a palivo B, Doladenie medzi skúškami je povolené. | 2 | |

Bod 2.3: Požiadavky na motor s univerzálnou použiteľnosťou palív

Počet skúšobných cyklov

Výpočet hodnoty „r“

Bod 2.4: Požiadavky na motor s obmedzenou použiteľnosťou palív

Počet skúšobných cyklov

Výpočet hodnoty „r“

Pozri bod 2.3.4.

motor na LPG schopný adaptácie na každé zloženie paliva

palivo A a palivo B

2

Formula

Pozri bod 2.4.2.

motor na LPG určený na prevádzku len s presne určeným zložením paliva

palivo A a palivo B, Doladenie medzi skúškami je povolené.

2

Tabuľka 1.3.

Minimálny počet skúšok požadovaných na typové schválenie EÚ dvojpalivových motorov

| Dvojpalivový typ | Režim na kvapalné palivo | Dvojpalivový režim |
| --- | --- | --- |
| CNG | LNG | LNG20 | LPG |
| 1A | | univerzálne alebo obmedzené
  (2 skúšky) | univerzálne
  (2 skúšky) | špecifické palivo
  (1 skúška) | univerzálne alebo obmedzené
  (2 skúšky) |
| 1B | univerzálne
  (1 skúška) | univerzálne alebo obmedzené
  (2 skúšky) | univerzálne
  (2 skúšky) | špecifické palivo
  (1 skúška) | univerzálne alebo obmedzené
  (2 skúšky) |
| 2A | | univerzálne alebo obmedzené
  (2 skúšky) | univerzálne
  (2 skúšky) | špecifické palivo
  (1 skúška) | univerzálne alebo obmedzené
  (2 skúšky) |
| 2B | univerzálne
  (1 skúška) | univerzálne alebo obmedzené
  (2 skúšky) | univerzálne
  (2 skúšky) | špecifické palivo
  (1 skúška) | univerzálne alebo obmedzené
  (2 skúšky) |
| 3B | univerzálne
  (1 skúška) | univerzálne alebo obmedzené
  (2 skúšky) | univerzálne
  (2 skúšky) | špecifické palivo
  (1 skúška) | univerzálne alebo obmedzené
  (2 skúšky) |

Dvojpalivový typ

Režim na kvapalné palivo

Dvojpalivový režim

CNG

LNG

LNG20

LPG

1A

univerzálne alebo obmedzené

(2 skúšky)

univerzálne

(2 skúšky)

špecifické palivo

(1 skúška)

univerzálne alebo obmedzené

(2 skúšky)

1B

univerzálne

(1 skúška)

univerzálne alebo obmedzené

(2 skúšky)

univerzálne

(2 skúšky)

špecifické palivo

(1 skúška)

univerzálne alebo obmedzené

(2 skúšky)

2A

univerzálne alebo obmedzené

(2 skúšky)

univerzálne

(2 skúšky)

špecifické palivo

(1 skúška)

univerzálne alebo obmedzené

(2 skúšky)

2B

univerzálne

(1 skúška)

univerzálne alebo obmedzené

(2 skúšky)

univerzálne

(2 skúšky)

špecifické palivo

(1 skúška)

univerzálne alebo obmedzené

(2 skúšky)

3B

univerzálne

(1 skúška)

univerzálne alebo obmedzené

(2 skúšky)

univerzálne

(2 skúšky)

špecifické palivo

(1 skúška)

univerzálne alebo obmedzené

(2 skúšky)

---

PRÍLOHA II

Opatrenia týkajúce sa zhody výroby

1.   Vymedzenie pojmov

Na účely tejto prílohy sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1.1. | „systém riadenia kvality“ je súbor navzájom prepojených alebo vzájomne pôsobiacich prvkov, ktoré organizácie využívajú na riadenie a kontrolu vykonávania politík kvality a dosahovanie kvalitatívnych cieľov; |
| --- | --- |

1.1.

„systém riadenia kvality“ je súbor navzájom prepojených alebo vzájomne pôsobiacich prvkov, ktoré organizácie využívajú na riadenie a kontrolu vykonávania politík kvality a dosahovanie kvalitatívnych cieľov;

| 1.2. | „audit“ je postup zhromažďovania dôkazov na hodnotenie toho, či sú kritériá auditu správne uplatňované; mal by byť objektívny, nestranný, nezávislý a postup auditu by mal byť systematický a zdokumentovaný; |
| --- | --- |

1.2.

„audit“ je postup zhromažďovania dôkazov na hodnotenie toho, či sú kritériá auditu správne uplatňované; mal by byť objektívny, nestranný, nezávislý a postup auditu by mal byť systematický a zdokumentovaný;

| 1.3. | „nápravné opatrenia“ sú postup riešenia problémov s prijatím následných opatrení zameraných na odstránenie príčin nesúladu alebo neželanej situácie a zameraných na predchádzanie ich opätovnému výskytu; |
| --- | --- |

1.3.

„nápravné opatrenia“ sú postup riešenia problémov s prijatím následných opatrení zameraných na odstránenie príčin nesúladu alebo neželanej situácie a zameraných na predchádzanie ich opätovnému výskytu;

2.   Účel

2.1.   Cieľom opatrení týkajúcich sa zhody výroby je zaistiť, aby bol každý motor v súlade so špecifikáciou, výkonnostnými požiadavkami a požiadavkami na označovanie schváleného typu motora alebo radu motorov.

2.2.   Neoddeliteľnou súčasťou postupov je posudzovanie systémov riadenia kvality (ďalej len „počiatočné posúdenie“) uvedené v bode 3 a kontroly týkajúce sa overenia a výroby (ďalej len „opatrenia na zabezpečenie zhody výrobku“) uvedené v bode 4.

3.   Počiatočné posúdenie

3.1.   Schvaľovací úrad pred udelením typového schválenia EÚ overí, či existujú dostatočné opatrenia a postupy stanovené výrobcom na zabezpečenie účinnej kontroly, aby motory, ak sú vo výrobe, zodpovedali schválenému typu motora alebo radu motorov.

3.2.   Na počiatočné posúdenie sa použijú usmernenia pre auditovanie systémov riadenia kvality a/alebo systémov environmentálneho riadenia stanovené v norme EN ISO 19011: 2011.

3.3.   Schvaľovací úrad považuje počiatočné posúdenie a opatrenia na zabezpečenie zhody výrobku uvedené v bode 4 za uspokojivé, pričom ne tento účel podľa potreby zohľadní jedno z opatrení opísaných v bodoch 3.3.1 až 3.3.3 alebo prípadne kombináciu všetkých uvedených opatrení alebo ich časti.

3.3.1.   Počiatočné posúdenie a/alebo overovanie opatrení na zabezpečenie zhody výrobku vykoná schvaľovací úrad udeľujúci typové schválenie alebo určený subjekt konajúci v mene schvaľovacieho úradu.

3.3.1.1.   Pri stanovení rozsahu počiatočného posúdenia, ktoré sa má vykonať, môže schvaľovací úrad zohľadniť dostupné informácie týkajúce sa certifikácie výrobcu, ktoré neboli prijaté podľa bodu 3.3.3.

3.3.2.   Počiatočné posúdenie a overovanie opatrení na zabezpečenie zhody výrobku môže vykonať aj schvaľovací úrad iného členského štátu alebo určený subjekt poverený na tento účel schvaľovacím úradom.

3.3.2.1.   V takom prípade schvaľovací úrad iného členského štátu pripraví vyhlásenie o zhode, v ktorom uvedie oblasti a výrobné priestory, ktoré zahrnul ako relevantné pre motory, ktorým sa má udeliť typové schválenie EÚ.

3.3.2.2.   Po prijatí žiadosti o vyhlásenie o zhode od schvaľovacieho úradu členského štátu udeľujúceho typové schválenie EÚ schvaľovací úrad iného členského štátu pošle ihneď vyhlásenie o zhode alebo oznámi, že nie je schopný poskytnúť takéto vyhlásenie.

3.3.2.3.   Vyhlásenie o zhode musí obsahovať aspoň tieto údaje:

| 3.3.2.3.1. | skupina alebo spoločnosť (napr. XYZ – Výroba) |
| --- | --- |

3.3.2.3.1.

skupina alebo spoločnosť (napr. XYZ – Výroba)

| 3.3.2.3.2. | konkrétna organizácia (napríklad európska divízia); |
| --- | --- |

3.3.2.3.2.

konkrétna organizácia (napríklad európska divízia);

| 3.3.2.3.3. | závody/prevádzky [napr. motoráreň 1 (Spojené kráľovstvo) — motoráreň 2 (Nemecko)]; |
| --- | --- |

3.3.2.3.3.

závody/prevádzky [napr. motoráreň 1 (Spojené kráľovstvo) — motoráreň 2 (Nemecko)];

| 3.3.2.3.4. | zahrnuté typy/rady motorov |
| --- | --- |

3.3.2.3.4.

zahrnuté typy/rady motorov

| 3.3.2.3.5. | posudzované oblasti (napr. montáž motorov, skúšanie motorov, výroba systémov dodatočnej úpravy) |
| --- | --- |

3.3.2.3.5.

posudzované oblasti (napr. montáž motorov, skúšanie motorov, výroba systémov dodatočnej úpravy)

| 3.3.2.3.6. | preskúmané dokumenty (napr. príručka a postupy na zabezpečenie kvality používané príslušnou spoločnosťou a prevádzkou); |
| --- | --- |

3.3.2.3.6.

preskúmané dokumenty (napr. príručka a postupy na zabezpečenie kvality používané príslušnou spoločnosťou a prevádzkou);

| 3.3.2.3.7. | dátum posúdenia (napríklad audit uskutočnený od 18. do 30.5.2013); |
| --- | --- |

3.3.2.3.7.

dátum posúdenia (napríklad audit uskutočnený od 18. do 30.5.2013);

| 3.3.2.3.8. | plánovaná monitorovacia návšteva (napr. október 2014). |
| --- | --- |

3.3.2.3.8.

plánovaná monitorovacia návšteva (napr. október 2014).

3.3.3.   Schvaľovací úrad akceptuje aj zodpovedajúcu certifikáciu výrobcu podľa harmonizovanej normy EN ISO 9001:2008 alebo rovnocennej harmonizovanej normy ako vyhovujúcu požiadavkám na počiatočné posúdenie podľa bodu 3.3. Výrobca poskytne podrobné údaje o certifikácii a zaviaže sa, že bude informovať schvaľovací úrad o každej zmene jej platnosti alebo rozsahu.

4.   Opatrenia na zabezpečenie zhody výrobku

4.1.   Každý motor s typovým schválením EÚ na základe nariadenia (EÚ) 2016/1628, tohto delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/655 a vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2017/656 musí byť vyrobený tak, aby zodpovedal schválenému typu motora alebo radu motorov tým, že bude spĺňať požiadavky tejto prílohy, nariadenia (EÚ) 2016/1628 a uvedených delegovaných a vykonávacích nariadení Komisie.

4.2.   Pred udelením typového schválenia EÚ na základe nariadenia (EÚ) 2016/1628 a delegovaných a vykonávacích nariadení Komisie prijatých na základe uvedeného nariadenia musí schvaľovací úrad overiť, či existujú primerané opatrenia a dokumentované kontrolné plány dohodnuté s výrobcom pre každé schválenie, na účely vykonávania skúšok alebo súvisiacich kontrol v stanovených intervaloch potrebných na overenie neustáleho súladu so schváleným typom motora alebo radom motorov, v prípade potreby vrátane skúšok uvedených v nariadení (EÚ) 2016/1628 a delegovaných a vykonávacích aktoch prijatých na základe uvedeného nariadenia.

4.3.   Držiteľ typového schválenia EÚ musí:

| 4.3.1. | zabezpečiť existenciu a uplatňovanie postupov na účinnú kontrolu zhody motorov so schváleným typom motora alebo radom motorov; |
| --- | --- |

4.3.1.

zabezpečiť existenciu a uplatňovanie postupov na účinnú kontrolu zhody motorov so schváleným typom motora alebo radom motorov;

| 4.3.2. | mať prístup k skúšobnému alebo inému vhodnému zariadeniu potrebnému na kontrolu zhody s každým schváleným typom motora alebo radom motorov; |
| --- | --- |

4.3.2.

mať prístup k skúšobnému alebo inému vhodnému zariadeniu potrebnému na kontrolu zhody s každým schváleným typom motora alebo radom motorov;

| 4.3.3. | zabezpečiť, aby boli výsledky skúšok alebo kontrol zaznamenávané a aby pripojené doklady boli prístupné počas obdobia až desiatich rokov, ktoré sa stanoví po dohode so schvaľovacím úradom; |
| --- | --- |

4.3.3.

zabezpečiť, aby boli výsledky skúšok alebo kontrol zaznamenávané a aby pripojené doklady boli prístupné počas obdobia až desiatich rokov, ktoré sa stanoví po dohode so schvaľovacím úradom;

| 4.3.4. | pre motory kategórie NRSh a NRS, s výnimkou NRS-v-2b a NRS-v-3, zabezpečiť, aby sa pre každý typ motora vykonali aspoň kontroly a skúšky predpísané v nariadení (EÚ) 2016/1628 a v delegovaných a vykonávacích aktoch prijatých na základe uvedeného nariadenia. Pre ostatné kategórie môže výrobca so schvaľovacím úradom dohodnúť skúšky s vhodnými kritériami na úrovni komponentov alebo zostáv komponentov; |
| --- | --- |

4.3.4.

pre motory kategórie NRSh a NRS, s výnimkou NRS-v-2b a NRS-v-3, zabezpečiť, aby sa pre každý typ motora vykonali aspoň kontroly a skúšky predpísané v nariadení (EÚ) 2016/1628 a v delegovaných a vykonávacích aktoch prijatých na základe uvedeného nariadenia. Pre ostatné kategórie môže výrobca so schvaľovacím úradom dohodnúť skúšky s vhodnými kritériami na úrovni komponentov alebo zostáv komponentov;

| 4.3.5. | analyzovať výsledky každého typu skúšky alebo kontroly s cieľom overiť a zabezpečiť stabilitu charakteristík výrobku v prípustných odchýlkach priemyselnej výroby; |
| --- | --- |

4.3.5.

analyzovať výsledky každého typu skúšky alebo kontroly s cieľom overiť a zabezpečiť stabilitu charakteristík výrobku v prípustných odchýlkach priemyselnej výroby;

| 4.3.6. | zabezpečiť, aby sa po každom dokázaní nezhody akéhokoľvek súboru vzoriek alebo skúšobných častí v danom druhu príslušnej skúšky odobrali ďalšie vzorky a vykonali ďalšie skúšky alebo kontroly. |
| --- | --- |

4.3.6.

zabezpečiť, aby sa po každom dokázaní nezhody akéhokoľvek súboru vzoriek alebo skúšobných častí v danom druhu príslušnej skúšky odobrali ďalšie vzorky a vykonali ďalšie skúšky alebo kontroly.

4.4.   Ak schvaľovací úrad nepovažuje výsledky ďalších auditov alebo kontrol uvedených v bode 4.3.6 za uspokojivé, výrobca čo najrýchlejšie zabezpečí obnovenie zhody výroby prijatím nápravných opatrení na uspokojenie schvaľovacieho úradu.

5.   Opatrenia na priebežné overovanie

5.1.   Úrad, ktorý udelil typové schválenie EÚ, môže kedykoľvek overiť metódy kontroly zhody výroby uplatňované v každom výrobnom zariadení, a to prostredníctvom pravidelných auditov. Výrobca na tento účel umožní prístup k miestu výroby, inšpekcie, testovania, skladovania a distribúcie a poskytne všetky potrebné informácie týkajúce sa dokumentácie a záznamov o systéme riadenia kvality.

5.1.1.   Obvyklý prístup k takýmto pravidelným auditom spočíva v monitorovaní účinnosti postupov stanovených v bode 3 a 4 (počiatočné posúdenie a opatrenia na zabezpečenie zhody výrobku).

5.1.1.1.   Dozorné činnosti vykonávané technickými službami (kvalifikovanými alebo uznanými v súlade s požiadavkami bodu 3.3.3) sa akceptujú ako činnosti zodpovedajúce požiadavkám bodu 5.1.1 z hľadiska postupov stanovených pri počiatočnom posúdení.

5.1.1.2.   Minimálna frekvencia overovaní (iných ako tých, ktoré sú uvedené v bode 5.1.1.1) na zabezpečenie, aby príslušné kontroly zhody výroby vykonávané v súlade s bodmi 3 a 4 boli preskúmané v časovom období, ktoré zodpovedá stupňu dôvery stanovenému schvaľovacím úradom, je najmenej raz za dva roky. Dodatočné overovania však schvaľovací úrad vykonáva v závislosti od ročnej výroby, výsledkov predchádzajúcich hodnotení, potreby monitorovať nápravné opatrenia a na základe odôvodnenej žiadosti iného schvaľovacieho úradu alebo orgánu dohľadu nad trhom.

5.2.   Pri každom preskúmaní musí mať inšpektor k dispozícii záznamy skúšok a kontrol, ako aj záznamy o výrobe, a najmä záznamy tých skúšok alebo kontrol, ktoré sú zdokumentované v súlade s požiadavkami bodu 4.2.

5.3.   Inšpektor môže vybrať náhodné vzorky, ktoré sa odskúšajú v laboratóriu výrobcu alebo v zariadeniach technickej služby, pričom v takom prípade sa vykonávajú len fyzické skúšky. Minimálny počet vzoriek sa môže určiť podľa výsledkov vlastného overenia výrobcu.

5.4.   Ak sa úroveň kontroly zdá byť neuspokojivá, alebo sa zdá potrebné overiť platnosť skúšok vykonaných na základe bodu 5.2 alebo na základe odôvodnenej žiadosti iného schvaľovacieho úradu alebo orgánu dohľadu nad trhom, inšpektor vyberie vzorky, ktoré sa odskúšajú v laboratóriu výrobcu alebo sa zašlú technickej službe na vykonanie fyzických skúšok v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 6, v nariadení (EÚ) 2016/1628 a v delegovaných a vykonávacích aktoch prijatých na základe uvedeného nariadenia.

5.5.   Ak pri inšpekcii alebo monitorovacom preskúmaní schvaľovací úrad, alebo schvaľovací úrad v inom členskom štáte dospeje k neuspokojivým výsledkom v súlade s článkom 39 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1628, musí schvaľovací úrad zaistiť, aby boli prijaté všetky nevyhnutné kroky na čo najrýchlejšie obnovenie zhody výroby.

6.   Požiadavky na skúšky zhody výroby v prípade neuspokojivej úrovne kontroly zhody výrobku uvedenej v bode 5.4

6.1.   V prípade neuspokojivej úrovne kontroly zhody výrobku uvedenej v bode 5.4 alebo 5.5 sa kontroluje zhoda výroby prostredníctvom emisnej skúšky na základe opisu v osvedčeniach o typovom schválení EÚ uvedených v prílohe IV k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656.

6.2.   Ak nie je v bode 6.3 uvedené inak, uplatňuje sa tento postup:

6.2.1.   Zo sériovej výroby príslušného typu motora sa na inšpekciu náhodne vyberú tri motory a v prípade potreby tri systémy dodatočnej úpravy. V prípade potreby sa vyberú dodatočné motory na dosiahnutie rozhodnutia o vyhovení. Na dosiahnutie rozhodnutia o vyhovení sa musia odskúšať minimálne štyri motory.

6.2.2.   Po tom, ako inšpektor vyberie motory, nesmie výrobca vykonávať na vybraných motoroch žiadne úpravy.

6.2.3.   Motory budú podrobené emisnej skúške v súlade s požiadavkami prílohy VI alebo v prípade dvojpalivových motorov v súlade s doplnkom 2 k prílohe VIII, ako aj príslušným skúšobným cyklom pre daný typ motora v súlade s prílohou XVII.

6.2.4.   Limitné hodnoty sú stanovené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628. Ak sa motor so systémom dodatočnej úpravy regeneruje zriedkavo, ako je uvedené v bode 6.6.2 prílohy VI, každý výsledok emisných skúšok plynných alebo tuhých znečisťujúcich látok sa upraví príslušným faktorom pre daný typ motora. Vo všetkých prípadoch sa každý výsledok emisných skúšok plynných alebo tuhých znečisťujúcich látok upraví uplatnením príslušných faktorov zhoršenia pre daný typ motora, stanovenými v súlade s prílohou III.

6.2.5.   Skúšky sa vykonajú na novovyrobených motoroch.

6.2.5.1.   Na žiadosť výrobcu sa skúšky môžu vykonať na motoroch, ktoré boli zabehnuté počas doby, ktorá zodpovedá 2 % doby stálosti emisií, alebo, ak ide o kratší čas, na 125 hodín. Ak zabehnutie motora vykoná výrobca, nesmie na týchto motoroch vykonať žiadne úpravy. Ak výrobca špecifikoval postup zabehnutia v bode 3.3 informačného dokumentu uvedeného v prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656, vykoná sa zabehnutie na základe uvedeného postupu.

6.2.6.   Na základe skúšok vybraných motorov podľa doplnku 1 sa sériová výroba daných motorov považuje za zhodnú so schváleným typom, ak bolo prijaté rozhodnutie o vyhovení v prípade všetkých znečisťujúcich látok, a za nezhodnú so schváleným typom, ak bolo pre jednu znečisťujúcu látku prijaté rozhodnutie o nevyhovení podľa príslušných skúšobných kritérií v doplnku 1, a ako je uvedené na obrázku 2.1.

6.2.7.   Ak sa pre jednu znečisťujúcu látku dosiahlo rozhodnutie o vyhovení, toto rozhodnutie nie je možné zmeniť na základe výsledkov ďalších skúšok, ktoré sa vykonávajú s cieľom dosiahnuť rozhodnutie pre ostatné znečisťujúce látky.

Ak sa pre všetky znečisťujúce látky nedosiahlo rozhodnutie o vyhovení a pre žiadnu znečisťujúcu látku nedosiahlo rozhodnutie o nevyhovení, skúška sa vykoná na inom motore.

6.2.8.   Ak sa nedospeje k žiadnemu rozhodnutiu, výrobca môže kedykoľvek rozhodnúť o zastavení skúšania. V takom prípade sa zaznamená rozhodnutie o nevyhovení.

6.3.   Odchylne od bodu 6.2.1 sa na typy motorov s objemom predaja v EÚ nižším ako 100 jednotiek ročne uplatňuje tento postup:

| 6.3.1. | Zo sériovej výroby príslušného typu motora sa na inšpekciu náhodne vyberie jeden motor a v prípade potreby jeden systém dodatočnej úpravy. |
| --- | --- |

6.3.1.

Zo sériovej výroby príslušného typu motora sa na inšpekciu náhodne vyberie jeden motor a v prípade potreby jeden systém dodatočnej úpravy.

| 6.3.2. | Ak motor spĺňa požiadavky uvedené v bode 6.2.4, je dosiahnuté rozhodnutie o vyhovení a nie sú potrebné žiadne ďalšie skúšky. |
| --- | --- |

6.3.2.

Ak motor spĺňa požiadavky uvedené v bode 6.2.4, je dosiahnuté rozhodnutie o vyhovení a nie sú potrebné žiadne ďalšie skúšky.

| 6.3.3. | Ak skúška nevyhovie požiadavkám uvedeným v bode 6.2.4, uplatní sa postup uvedený v bodoch 6.2.6 až 6.2.9. |
| --- | --- |

6.3.3.

Ak skúška nevyhovie požiadavkám uvedeným v bode 6.2.4, uplatní sa postup uvedený v bodoch 6.2.6 až 6.2.9.

6.4.   Všetky tieto skúšky sa môžu vykonať s komerčnými palivami. Na žiadosť výrobcu sa však použijú referenčné palivá opísané v prílohe IX. To znamená, že sa vykonajú skúšky opísané v doplnku 1 k prílohe I s najmenej dvomi referenčnými palivami pre každý motor poháňaný plynným palivom, okrem prípadu motora s typovým schválením EÚ pre špecifické palivo, pre ktorý sa vyžaduje len jedno referenčné palivo. Ak sa použije viac ako jedno plynné referenčné palivo, musia výsledky preukázať, že motor spĺňa limitné hodnoty s každým palivom.

6.5.   Nezhoda motorov poháňaných plynnými palivami

V prípade sporu v súvislosti so zhodou motorov poháňaných plynnými palivami vrátane dvojpalivových motorov pri použití komerčného paliva sa skúšky vykonajú s každým referenčným palivom, s ktorým bol základný motor odskúšaný, a na žiadosť výrobcu s prípadným dodatočným tretím palivom uvedeným v bode 2.3.1.1.1, 2.3.2.1 a 2.4.1.2 prílohy I, s ktorým mohol byť základný motor odskúšaný. V prípade potreby sa výsledok konvertuje uplatnením príslušných faktorov „
  r
  “, „
  r
  a
  “ alebo „
  r
  b
  “, ktoré sú opísané v bodoch 2.3.3, 2.3.4.1 a 2.4.1.3 prílohy I. Ak sú hodnoty r, r
  a alebo r
  b nižšie ako jedna, nevykoná sa žiadna korekcia. Nameranými výsledkami a vypočítanými výsledkami sa musí preukázať, že motor spĺňa limitné hodnoty so všetkými príslušnými palivami (napríklad palivá 1, 2 a prípadne tretie palivo, pokiaľ ide o motory poháňané zemným plynom/biometánom, a palivá A a B, pokiaľ ide o motory poháňané LPG).

Obrázok 2.1.

Schéma overovania zhody výroby

Bolo rozhodnutie o vyhovení prijaté pre všetky znečisťujúce látky?

Rozhodnutie o vyhovení bolo prijaté pre jednu alebo viac znečisťujúcich látok

NIE

ÁNO

NIE

NIE

ÁNO

YES

Rad schválený

Rad zamietnutý

Skúška ďalšieho motora

Spĺňa podľa príslušného dodatku štatistický výsledok skúšky kritériá vyhovenia radu pre najmenej jednu znečisťujúcu látku?

Výpočet štatistického výsledku skúšky

Spĺňa podľa príslušného dodatku štatistický výsledok skúšky kritériá nevyhovenia radu pre najmenej jednu znečisťujúcu látku?

Skúška troch motorov

Doplnok 1

Postup overovania zhody výroby

| 1. | V tomto doplnku je opísaný postup, ktorý sa má používať pri overovaní zhody výroby vzhľadom na emisie znečisťujúcich látok. |
| --- | --- |

1.

| 2. | S minimálnou veľkosťou vzorky pozostávajúcej z troch motorov je postup odberu vzorky stanovený tak, aby pravdepodobnosť, že skupina motorov prejde úspešne skúškami, aj keď 30 % z nich je chybných, bola 0,90 (riziko výrobcu = 10 %), zatiaľ čo pravdepodobnosť, že skupina motorov bude prijatá, aj keď 65 % z nich je chybných, bola 0,10 (riziko spotrebiteľa = 10 %). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pre emisie každej znečisťujúcej látky sa použije tento postup (pozri obrázok 2.1):







  Ak je | : | n= sveľkosť vzorky. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Ak je

:

n= sveľkosť vzorky.

| 4. | Pre vzorku sa vypočíta štatistický výsledok skúšky, ktorý kvantifikuje kumulatívny počet nevyhovujúcich skúšok pri n-tom teste. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Potom:






  a) | Ak je štatistický výsledok skúšky menší alebo rovný hodnote pre dosiahnutie rozhodnutia o vyhovení pre veľkosť vzorky uvedenú v tabuľke 2.1, pre danú znečisťujúcu látku sa dosiahlo rozhodnutie o vyhovení. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Ak je štatistický výsledok skúšky menší alebo rovný hodnote pre dosiahnutie rozhodnutia o vyhovení pre veľkosť vzorky uvedenú v tabuľke 2.1, pre danú znečisťujúcu látku sa dosiahlo rozhodnutie o vyhovení.

| b) | Ak je štatistický výsledok skúšky väčší alebo rovný hodnote pre dosiahnutie rozhodnutia pre veľkosť vzorky uvedenú v tabuľke 2.1, pre danú znečisťujúcu látku sa dosiahlo rozhodnutie o nevyhovení. |
| --- | --- |

b)

Ak je štatistický výsledok skúšky väčší alebo rovný hodnote pre dosiahnutie rozhodnutia pre veľkosť vzorky uvedenú v tabuľke 2.1, pre danú znečisťujúcu látku sa dosiahlo rozhodnutie o nevyhovení.

| c) | Ak nastane iný prípad, skúša sa ďalší motor podľa bodu 6.2 a postup výpočtu sa uplatní na vzorku zväčšenú o jednu ďalšiu jednotku. |
| --- | --- |

c)

Ak nastane iný prípad, skúša sa ďalší motor podľa bodu 6.2 a postup výpočtu sa uplatní na vzorku zväčšenú o jednu ďalšiu jednotku.

V tabuľke 2.1 sa hodnoty pre dosiahnutie rozhodnutí o vyhovení a nevyhovení vypočítajú na základe medzinárodnej normy ISO 8422/1991.

Tabuľka 2.1.

Štatistický výsledok overovania zhody výroby

| Minimálna veľkosť vzorky: 3 | Minimálna veľkosť vzorky na dosiahnutie rozhodnutia o vyhovení: 4 |
| --- | --- |

Minimálna veľkosť vzorky: 3

Minimálna veľkosť vzorky na dosiahnutie rozhodnutia o vyhovení: 4

| Kumulatívny počet skúšaných motorov (veľkosť vzorky) | Hodnota pre dosiahnutie rozhodnutia o vyhovení | Hodnota pre dosiahnutie rozhodnutia o nevyhovení |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Kumulatívny počet skúšaných motorov (veľkosť vzorky)

Hodnota pre dosiahnutie rozhodnutia o vyhovení

Hodnota pre dosiahnutie rozhodnutia o nevyhovení

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

PRÍLOHA III

Metodika na prispôsobenie výsledkov laboratórnych skúšok emisií tak, aby zahŕňali faktory zhoršenia

1.   Vymedzenie pojmov

Na účely tejto prílohy sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1.1. | „cyklus starnutia“ je prevádzka necestného pojazdného stroja alebo motora (otáčky, zaťaženie, výkon), ktorá sa má vykonať počas doby akumulácie prevádzky; |
| --- | --- |

1.1.

„cyklus starnutia“ je prevádzka necestného pojazdného stroja alebo motora (otáčky, zaťaženie, výkon), ktorá sa má vykonať počas doby akumulácie prevádzky;

| 1.2. | „kritické komponenty súvisiace s emisiami“ sú systém dodatočnej úpravy výfukových plynov, riadiaca jednotka motora a s ňou súvisiace snímače a ovládače, systém recirkulácie výfukových plynov (EGR) vrátane všetkých súvisiacich filtrov, chladičov, regulačných ventilov a potrubia; |
| --- | --- |

1.2.

„kritické komponenty súvisiace s emisiami“ sú systém dodatočnej úpravy výfukových plynov, riadiaca jednotka motora a s ňou súvisiace snímače a ovládače, systém recirkulácie výfukových plynov (EGR) vrátane všetkých súvisiacich filtrov, chladičov, regulačných ventilov a potrubia;

| 1.3. | „kritická údržba súvisiaca s emisiami“ je údržba, ktorá sa má vykonať na kritických komponentoch motora súvisiacich s emisiami; |
| --- | --- |

1.3.

„kritická údržba súvisiaca s emisiami“ je údržba, ktorá sa má vykonať na kritických komponentoch motora súvisiacich s emisiami;

| 1.4. | „údržba súvisiaca s emisiami“ je údržba, ktorá výrazne ovplyvňuje emisie alebo ktorá môže ovplyvniť emisné vlastnosti necestného pojazdného stroja alebo motora počas bežného používania v prevádzke; |
| --- | --- |

1.4.

„údržba súvisiaca s emisiami“ je údržba, ktorá výrazne ovplyvňuje emisie alebo ktorá môže ovplyvniť emisné vlastnosti necestného pojazdného stroja alebo motora počas bežného používania v prevádzke;

| 1.5. | „rad motorov podľa systému dodatočnej úpravy“ je výrobcom vytvorená skupina motorov zodpovedajúca vymedzeniu radu motorov, ktoré sú však ďalej zoskupené do radu zahŕňajúceho rady motorov, ktoré používajú podobný systém dodatočnej úpravy výfukových plynov; |
| --- | --- |

1.5.

„rad motorov podľa systému dodatočnej úpravy“ je výrobcom vytvorená skupina motorov zodpovedajúca vymedzeniu radu motorov, ktoré sú však ďalej zoskupené do radu zahŕňajúceho rady motorov, ktoré používajú podobný systém dodatočnej úpravy výfukových plynov;

| 1.6. | „údržba nesúvisiaca s emisiami“ je údržba, ktorá výrazne neovplyvňuje emisie a nemá trvalý účinok na zhoršenie emisných vlastností necestného pojazdného stroja alebo motora počas bežného používania po vykonaní údržby; |
| --- | --- |

1.6.

„údržba nesúvisiaca s emisiami“ je údržba, ktorá výrazne neovplyvňuje emisie a nemá trvalý účinok na zhoršenie emisných vlastností necestného pojazdného stroja alebo motora počas bežného používania po vykonaní údržby;

| 1.7. | „program akumulácie prevádzky“ je cyklus starnutia a doba akumulácie prevádzky na určenie faktorov zhoršenia pre rad motorov podľa systému dodatočnej úpravy. |
| --- | --- |

1.7.

„program akumulácie prevádzky“ je cyklus starnutia a doba akumulácie prevádzky na určenie faktorov zhoršenia pre rad motorov podľa systému dodatočnej úpravy.

2.   Všeobecné súvislosti

2.1.   V tejto prílohe sa podrobne opisujú postupy výberu motorov na skúšky v rámci programu akumulácie prevádzky s cieľom určiť faktory zhoršenia pre typové schválenie EÚ typu motora alebo radu motorov a posudzovanie zhody výroby. Faktory zhoršenia sa uplatňujú na emisie namerané v súlade s prílohou VI a vypočítané v súlade s prílohou VII na základe postupu uvedeného v bode 3.2.7, resp. v bode 4.3.

2.2.   Skúšky akumulácie prevádzky alebo emisné skúšky s cieľom stanoviť zhoršenie nemusia byť vykonané za prítomnosti zástupcu schvaľovacieho úradu.

2.3.   V tejto prílohe sa podrobne opisujú o údržbe súvisiacej a nesúvisiacej s emisiami, ktorá by sa mala alebo mohla vykonávať na motoroch zaradených do programu akumulácie prevádzky. Táto údržba musí byť v zhode s údržbou vykonávanou na motoroch v prevádzke a oznamovanou koncovým používateľom nových motorov.

3.   Motory kategórie NRE, NRG, IWP, IWA, RLL, RLR, SMB, ATS a podkategórie NRS-v-2b a NRS-v-3

3.1.   Výber motorov na určenie faktorov zhoršenia počas doby stálosti emisií

3.1.1.   Na emisnú skúšku s cieľom stanoviť faktory zhoršenia doby stálosti emisií sa vyberú motory z radu motorov definovaného v bode 2 prílohy IX k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656.

3.1.2.   Motory z rôznych radov motorov možno ďalej skombinovať do radov na základe typu použitého systému dodatočnej úpravy výfukových plynov. Na to, aby motory s rôznym usporiadaním valcov, ale s podobnými technickými špecifikáciami a inštaláciou pre systémy dodatočnej úpravy výfukových plynov, boli zaradené do toho istého radu motorov podľa systému dodatočnej úpravy výfukových plynov, výrobca musí poskytnúť schvaľovaciemu úradu údaje preukazujúce, že účinnosť znižovania emisií takýchto motorov je podobná.

3.1.3.   Výrobca motora vyberie jeden motor reprezentujúci rad motorov podľa systému dodatočnej úpravy výfukových plynov určený v súlade s bodom 3.1.2 na skúšky v priebehu programu akumulácie prevádzky uvedeného v bode 3.2.2 a predloží o tom správu schvaľovaciemu úradu pred začiatkom každej skúšky.

3.1.4.   Ak schvaľovací úrad rozhodne, že najhoršia úroveň emisií radu motorov podľa systému dodatočnej úpravy výfukového plynov môže byť lepšie charakterizovaný iným skúšobným motorom, potom motor, ktorý sa má použiť, vyberie schvaľovací úrad spoločne s výrobcom motora.

3.2.   Stanovenie faktorov zhoršenia doby stálosti emisií

3.2.1.   Všeobecné súvislosti

Faktory zhoršenia uplatniteľné na rad motorov podľa systému dodatočnej úpravy výfukových plynov sa odvodia z vybraných motorov na základe programu akumulácie prevádzky, ktorý zahŕňa pravidelné skúšanie emisií plynných a tuhých znečisťujúcich látok počas každého cyklu uplatniteľného na kategóriu motorov, ako je uvedené v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) 2016/1628. V prípade nestálych skúšobných cyklov pre necestné pojazdné stroje pre motory kategórie NRE (NRTC) sa použijú len výsledky cyklu s teplým štartom NRTC (NRTC s teplým štartom).

3.2.1.1.   Na žiadosť výrobcu môže schvaľovací úrad povoliť použitie faktorov zhoršenia, ktoré boli stanovené s použitím alternatívnych postupov k postupom uvedeným v bodoch 3.2.2 až 3.2.5. V takom prípade musí výrobca k spokojnosti schvaľovacieho úradu preukázať, že použité alternatívne postupy sú rovnako dôsledné ako postupy uvedené v bodoch 3.2.2 až 3.2.5.

3.2.2.   Program akumulácie prevádzky

Programy akumulácie prevádzky možno vykonávať na základy voľby výrobcu tak, že buď necestný pojazdný stroj vybavený zvoleným motorom prejde programom akumulácie prevádzky realizovým priamo v prevádzke alebo zvolený motor prejde programom akumulácie prevádzky na dynamometri. Od výrobcu sa nevyžaduje, aby na akumuláciu prevádzky medzi skúšobnými bodmi merania emisií používal referenčné palivo.

3.2.2.1.   Akumulácia prevádzky v prevádzke a na dynamometri

3.2.2.1.1.   Formu a trvanie akumulácie prevádzky a cyklu starnutia motorov určuje výrobca spôsobom, ktorý je v súlade so správnym technickým úsudkom.

3.2.2.1.2.   Výrobca určí skúšobné body, v ktorých sa budú merať emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok v príslušných cykloch, a to takto:

| 3.2.2.1.2.1. | Ak sa uskutočňuje program akumulácie prevádzky kratší ako doba stálosti emisií v súlade s bodom 3.2.2.1.7, je minimálny počet skúšobných bodov tri, jeden na začiatku, jeden približne v strede a jeden na konci programu akumulácie prevádzky. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.1.

Ak sa uskutočňuje program akumulácie prevádzky kratší ako doba stálosti emisií v súlade s bodom 3.2.2.1.7, je minimálny počet skúšobných bodov tri, jeden na začiatku, jeden približne v strede a jeden na konci programu akumulácie prevádzky.

| 3.2.2.1.2.2. | Ak sa program akumulácie prevádzky vykonáva až do konca doby stálosti emisií, je minimálny počet skúšobných bodov dva, jeden na začiatku a jeden na konci akumulácie prevádzky. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.2.

Ak sa program akumulácie prevádzky vykonáva až do konca doby stálosti emisií, je minimálny počet skúšobných bodov dva, jeden na začiatku a jeden na konci akumulácie prevádzky.

| 3.2.2.1.2.3. | Výrobca môže okrem toho skúšať v rovnomerne rozložených priebežných bodoch. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.3.

Výrobca môže okrem toho skúšať v rovnomerne rozložených priebežných bodoch.

3.2.2.1.3.   Hodnoty emisií v bode na začiatku a v koncovom bode doby stálosti emisií, buď vypočítané v súlade s bodom 3.2.5.1, alebo merané priamo v súlade s bodom 3.2.2.1.2.2, musia byť v rozmedzí príslušných limitných hodnôt pre daný rad motorov. Jednotlivé výsledky emisných skúšok v priebežných skúšobných bodoch však môžu prekročiť tieto limitné hodnoty.

3.2.2.1.4.   Pre motory kategórií alebo podkategórií, na ktoré sa uplatňuje NRTC, alebo pre kategóriu alebo podkategórie NRS, na ktoré sa uplatňuje nestály skúšobný cyklus pre necestné pojazdné stroje pre veľké zážihové motory („LSI-NRTC“), môže výrobca požiadať schvaľovací úrad o súhlas s uskutočnením len jedného skúšobného cyklu (podľa potreby buď NRTC s teplým štartom alebo LSI-NRTC) v každom skúšobnom bode a uskutočniť druhý skúšobný cyklus len na začiatku a na konci programu akumulácie prevádzky.

3.2.2.1.5.   V prípade motorov kategórií alebo podkategórií, pre ktoré nie je v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 uvedený žiaden uplatniteľný nestály skúšobný cyklus pre necestné pojazdné stroje, sa v každom skúšobnom bode uskutoční len NRSC.

3.2.2.1.6.   Programy akumulácie prevádzky môžu byť pri rôznych radoch motorov podľa systému dodatočnej úpravy výfukových plynov rôzne.

3.2.2.1.7.   Programy akumulácie prevádzky môžu byť kratšie ako doba stálosti emisií, ale nie kratšie ako ekvivalent aspoň jednej štvrtiny príslušnej doby stálosti emisií stanovenej v prílohe V k nariadeniu (EÚ) 2016/1628.

3.2.2.1.8.   Je povolené zrýchlené starnutie nastavením programu akumulácie prevádzky na základe spotreby paliva. Úprava sa musí zakladať na pomere medzi bežnou spotrebou paliva v prevádzke a spotrebou paliva v cykle starnutia, ale spotreba paliva v cykle starnutia nesmie prekročiť bežnú spotrebu paliva v prevádzke o viac ako 30 %.

3.2.2.1.9.   Výrobca môže so súhlasom schvaľovacieho úradu použiť alternatívne metódy zrýchleného starnutia.

3.2.2.1.10.   Program akumulácie prevádzky musí byť plne opísaný v žiadosti o typové schválenie EÚ a musí sa oznámiť schvaľovaciemu úradu pred začatím skúšok.

3.2.2.2.   Ak schvaľovací úrad rozhodne, že treba vykonať dodatočné merania medzi bodmi vybranými výrobcom, oznámi to výrobcovi. Výrobca pripraví revidovaný program akumulácie prevádzky, ktorý schváli schvaľovací úrad.

3.2.3.   Skúšky motora

3.2.3.1.   Stabilizácia motora

3.2.3.1.1.   Výrobca určí pre každý rad motorov podľa systému dodatočnej úpravy výfukových plynov počet hodín prevádzky necestného pojazdného stroja alebo motora, po ktorom sa prevádzka systému dodatočnej úpravy výfukových plynov motora stabilizuje. Na žiadosť schvaľovacieho úradu výrobca poskytne údaje a analýzu, ktoré použil na toto určenie. Alternatívne sa výrobca môže rozhodnúť prevádzkovať motor alebo stroj 60 až 125 hodín alebo počas ekvivalentného času v cykle starnutia s cieľom stabilizovať systém dodatočnej úpravy výfukových plynov motora.

3.2.3.1.2.   Koniec času stabilizácie určený v bode 3.2.3.1.1 sa považuje za začiatok programu akumulácie prevádzky.

3.2.3.2.   Skúška akumulácie prevádzky

3.2.3.2.1.   Po stabilizácii bude motor v chode počas programu akumulácie prevádzky, ktorý si zvolil výrobca, ako je opísané v bode 3.2.2. V pravidelných intervaloch počas programu akumulácie prevádzky určených výrobcom a podľa potreby stanovených schvaľovacím úradom v súlade s bodom 3.2.2.2 sa motor podrobí skúškam na emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok v rámci príslušného cyklu NRTC s teplým štartom a NRSC alebo LSI-NRTC a NRSC pre danú kategóriu motora, ako sa stanovuje v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) 2016/1628.

Výrobca sa môže rozhodnúť odmerať emisie znečisťujúcich látok pred akýmkoľvek systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov oddelene od emisií znečisťujúcich látok meraných za akýmkoľvek systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov.

Ak sa v súlade s bodom 3.2.2.1.4 dohodlo, že v každom skúšobnom bode sa vykoná len jeden skúšobný cyklus (NRTC s teplým štartom, LSI-NRTC alebo NRSC), druhý skúšobný cyklus (NRTC s teplým štartom, LSI-NRTC alebo NRSC) sa vykoná na začiatku a na konci programu akumulácie prevádzky.

V súlade s bodom 3.2.2.1.5 v prípade motorov kategórií alebo podkategórií, pre ktoré neexistuje príslušný nestály skúšobný cyklus pre necestné pojazdné stroje uvedený v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) 2016/1628, sa v každom skúšobnom bode uskutoční len NRSC.

3.2.3.2.2.   Počas vykonávania programu akumulácie prevádzky sa údržba motora vykonáva v súlade s bodom 3.4.

3.2.3.2.3.   V priebehu programu akumulácie prevádzky sa neplánovaná údržba motora alebo necestného pojazdného stroja môže vykonávať napríklad vtedy, keď bežný diagnostický systém výrobcu zistí problém, ktorý by prevádzkovateľovi necestného pojazdného stroja naznačil, že vznikla porucha.

3.2.4.   Podávanie správ

3.2.4.1.   O výsledkoch všetkých emisných skúšok (NRTC s teplým štartom, LSI-NRTC a NRSC) vykonaných počas programu akumulácie prevádzky sa podávajú správy schvaľovaciemu úradu. Ak sa niektorá emisná skúška vyhlási za neplatnú, výrobca uvedie dôvody, prečo bola skúška deklarovaná za neplatnú. V takom prípade sa v rámci nasledujúcich 100 hodín akumulácie prevádzky vykoná ďalšia séria emisných skúšok.

3.2.4.2.   Výrobca musí uchovávať záznamy o všetkých informáciách týkajúcich sa všetkých emisných skúšok a údržby vykonanej na motore počas vykonávania programu akumulácie prevádzky. Tieto informácie sa predkladajú schvaľovaciemu úradu spoločne s výsledkami emisných skúšok vykonaných počas programu akumulácie prevádzky.

3.2.5.   Určenie faktorov zhoršenia

3.2.5.1.   Počas vykonávania programu akumulácie prevádzky v súlade s bodom 3.2.2.1.2.1 alebo 3.2.2.1.2.3 sa pre každú znečisťujúcu látku meranú počas cyklu NRTC s teplým štartom, LSI-NRTC a NRSC v každom skúšobnom bode počas programu akumulácie prevádzky vykoná ‚najvhodnejšia‘ lineárna regresná analýza na základe všetkých výsledkov skúšok. Výsledky každej skúšky každej znečisťujúcej látky sa vyjadrujú s presnosťou na ten istý počet desatinných miest ako limitná hodnota tejto znečisťujúcej látky, ktorá sa vzťahuje na daný rad motorov, plus jedno ďalšie desatinné miesto.

Ak sa v súlade s bodom 3.2.2.1.4 alebo 3.2.2.1.5 v každom skúšobnom bode vykonal len jeden skúšobný cyklus (NRTC s teplým štartom, LSI-NRTC a NRSC), regresná analýza sa vykoná len na základe výsledkov skúšky skúšobného cyklu vykonaného v každom skúšobnom bode.

Výrobca môže schvaľovací úrad požiadať, aby vopred schválil nelineárnu regresiu.

3.2.5.2.   Hodnoty emisií pre každú znečisťujúcu látku na začiatku programu akumulácie prevádzky a v koncovom bode doby životnosti emisií, ktorá sa uplatňuje na skúšaný motor, sa buď:

| a) | určia extrapoláciou z regresnej rovnice uvedenej v bode 3.2.5.1, ak sa vykonáva program akumulácie prevádzky v súlade s bodom 3.2.2.1.2.1 alebo bodom 3.2.2.1.2.3, alebo |
| --- | --- |

a)

určia extrapoláciou z regresnej rovnice uvedenej v bode 3.2.5.1, ak sa vykonáva program akumulácie prevádzky v súlade s bodom 3.2.2.1.2.1 alebo bodom 3.2.2.1.2.3, alebo

| b) | merajú priamo, ak sa vykonáva program akumulácie prevádzky v súlade s bodom 3.2.2.1.2.2. |
| --- | --- |

b)

merajú priamo, ak sa vykonáva program akumulácie prevádzky v súlade s bodom 3.2.2.1.2.2.

Ak sa hodnoty emisií použijú pre rad motorov v tom istom rade motorov podľa systému dodatočnej úpravy, ale s rôznymi dobami životnosti emisií, hodnoty emisií v koncovom bode doby životnosti emisií sa prepočítajú pre každú dobu životnosti emisií extrapoláciou alebo interpoláciou regresnej rovnice, ako sa uvádza v bode 3.2.5.1.

3.2.5.3.   Faktor zhoršenia pre každú znečisťujúcu látku je definovaný ako pomer použitých emisných hodnôt v koncovom bode doby životnosti emisií a na začiatku vykonávania programu akumulácie prevádzky (multiplikatívny faktor zhoršenia).

Výrobca môže schvaľovací úrad požiadať, aby vopred schválil uplatnenie aditívneho faktora zhoršenia pre každú znečisťujúcu látku. Aditívny faktor zhoršenia je definovaný ako rozdiel medzi vypočítanými emisnými hodnotami v koncovom bode doby životnosti emisií a na začiatku vykonávania programu akumulácie prevádzky.

V prípade emisií NOx je príklad stanovenia faktora zhoršenia pomocou lineárnej regresie znázornený na obrázku 3.1.

Miešanie mutiplikatívneho a aditívneho faktora zhoršenia v rámci jedného súboru znečisťujúcich látok nie je povolené.

Ak je výsledkom výpočtu hodnota mutiplikatívneho faktora zhoršenia menšia ako 1,00 alebo aditívneho faktora zhoršenia menšia ako 0,00, potom sa faktor zhoršenia rovná 1,0 alebo 0,00.

Ak sa v súlade s bodom 3.2.2.1.4 dohodlo, že v každom skúšobnom bode sa vykoná len jeden skúšobný cyklus (NRTC s teplým štartom, LSI-NRTC alebo NRSC) a druhý skúšobný cyklus (NRTC s teplým štartom, LSI-NRTC alebo NRSC) sa vykoná len na začiatku a konci programu akumulácie prevádzky, faktor zhoršenia vypočítaný pre skúšobný cyklus, ktorý sa vykonal v každom skúšobnom bode, sa uplatní aj na druhý skúšobný cyklus.

Obrázok 3.1.

Príklad určenia faktorov zhoršenia

doba stálosti emisií (EDP) [h]

NOx [g/kWh]

multiplikatívny DF = 0,390 / 0,352 = 1,109

aditívny DF = 0,390 - 0,352 = 0,038 g/kWh

koncový bod EDP

25% EDP

0,390 g/kWh

0,352 g/kWh

limitná hodnota

extrapolácia

min. akumulácia

prevádzky

0,50

0,45

0,40

0,35

0,30

0,25

0,20

0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 7 000 8 000

3.2.6.   Priradené faktory zhoršenia

3.2.6.1.   Ako alternatívu k použitiu programu akumulácie prevádzky na určenie faktorov zhoršenia sa výrobca motora môže rozhodnúť použiť priradené multiplikatívne faktorov zhoršenia podľa tabuľky 3.1:

Tabuľka 3.1.

Priradené faktory zhoršenia

| Skúšobný cyklus | CO | HC | NOx | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC a LSI-NRTC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 | 1,0 |
| NRSC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 | 1,0 |

Skúšobný cyklus

CO

HC

NOx

PM

PN

NRTC a LSI-NRTC

1,3

1,3

1,15

1,05

1,0

NRSC

1,3

1,3

1,15

1,05

1,0

Priradené aditívne faktory zhoršenia nie sú uvedené. Priradené multiplikatívne faktory zhoršenia sa nesmú transformovať na aditívne faktory zhoršenia.

Pre PN sa môže použiť buď aditívny faktor zhoršenia 0,0 alebo multiplikatívny faktor zhoršenia 1,0 v spojení s výsledkami predchádzajúceho skúšania faktorov zhoršenia, pri ktorom nebola stanovená hodnota, ak sú splnené obidve tieto podmienky:

| a) | predchádzajúca skúška faktorov zhoršenia bola vykonaná s technológiou motora, ktorá by spĺňala podmienky na zahrnutie do toho istého radu motorov podľa systému dodatočnej úpravy v súlade s bodom 3.1.2 ako rad motorov, na ktorý sa majú uplatňovať faktory zhoršenia, a |
| --- | --- |

a)

predchádzajúca skúška faktorov zhoršenia bola vykonaná s technológiou motora, ktorá by spĺňala podmienky na zahrnutie do toho istého radu motorov podľa systému dodatočnej úpravy v súlade s bodom 3.1.2 ako rad motorov, na ktorý sa majú uplatňovať faktory zhoršenia, a

| b) | výsledky skúšok boli použité pri predchádzajúcom typovom schválení udelenom pred príslušným dátumom typového schválenia EÚ, ktorý je uvedený v prílohe III k nariadeniu (EÚ) 2016/1628. |
| --- | --- |

b)

výsledky skúšok boli použité pri predchádzajúcom typovom schválení udelenom pred príslušným dátumom typového schválenia EÚ, ktorý je uvedený v prílohe III k nariadeniu (EÚ) 2016/1628.

3.2.6.2.   Ak sa použijú priradené faktory zhoršenia, výrobca predloží schvaľovaciemu úradu presvedčivý dôkaz, že možno odôvodnene očakávať, že komponenty systému regulácie emisií majú dobu životnosti emisií, ktorá zodpovedá týmto priradeným faktorom. Tento dôkaz môže vychádzať z analýzy konštrukcie alebo zo skúšok, alebo z ich kombinácie.

3.2.7.   Uplatňovanie faktorov zhoršenia

3.2.7.1.   Motory musia spĺňať príslušné emisné limity pre každú znečisťujúcu látku, platné pre daný rad motorov, po použití faktorov zhoršenia na skúšobné výsledky namerané podľa prílohy VI (vážená špecifická hodnota emisií tuhých častíc a každý jednotlivý plyn pre skúšobný cyklus). V závislosti od typu faktora zhoršenia sa uplatňujú tieto ustanovenia:

| a) | multiplikatívne: (vážená špecifická hodnota emisií pre skúšobný cyklus) × faktor zhoršenia ≤ limitná hodnota emisií, |
| --- | --- |

a)

multiplikatívne: (vážená špecifická hodnota emisií pre skúšobný cyklus) × faktor zhoršenia ≤ limitná hodnota emisií,

| b) | aditívne: (vážená špecifická hodnota emisií pre skúšobný cyklus) + faktor zhoršenia ≤ limitná hodnota emisií, |
| --- | --- |

b)

aditívne: (vážená špecifická hodnota emisií pre skúšobný cyklus) + faktor zhoršenia ≤ limitná hodnota emisií,

vážená špecifická hodnota emisií pre skúšobný cyklus môže v prípade potreby zahŕňať úpravu pre zriedkavú regeneráciu.

3.2.7.2.   Ak ide o multiplikatívny faktor zhoršenia pre NOx + HC, samostatne sa stanovia faktory zhoršenia pre HC a NOx sa pri výpočte zhoršených úrovní emisií z výsledkov emisnej skúšky stanovia a použijú samostatne pred tým, než sa výsledné zhoršené hodnoty NOx a HC skombinujú na účely zistenia zhody s emisným limitom.

3.2.7.3.   Výrobca môže preniesť faktor zhoršenia, ktorý bol určený pre určitý rad motora podľa systému dodatočnej úpravy výfukových plynov, na motor, ktorý nepatrí do rovnakého radu motora podľa systému dodatočnej úpravy výfukových plynov. V takýchto prípadoch musí výrobca schvaľovaciemu úradu preukázať, že motor, pre ktorý bol rad motorov so systémom dodatočnej úpravy pôvodne skúšaný, a motor, na ktorý sa faktory zhoršenia prenášajú, majú podobné technické špecifikácie a požiadavky na inštaláciu do necestného pojazdného stroja a emisie takéhoto motora sú podobné.

V prípade, že sa faktory zhoršenia prenesú na motor s inou dobou životnosti emisií, musia sa faktory zhoršenia prepočítať na príslušnú dobu životnosti emisií extrapoláciou alebo interpoláciou regresnej rovnice podľa bodu 3.2.5.1.

3.2.7.4.   Faktor zhoršenia sa musí pre každú znečisťujúcu látku v každom uplatniteľnom skúšobnom cykle zaznamenať v protokole o skúške stanovenom v doplnku 1 k prílohe VI k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656.

3.3.   Kontrola zhody výroby

3.3.1.   Zhoda výroby v súvislosti s emisnými požiadavkami sa kontroluje na základe bodu 6 prílohy II.

3.3.2.   Výrobca sa môže rozhodnúť, že emisie znečisťujúcich látok pred akýmkoľvek systém dodatočnej úpravy výfukových plynov bude merať zároveň s vykonávaním skúšky na udelenie typového schválenia EÚ. Na tento účel výrobca môže stanoviť neformálne faktory zhoršenia oddelene pre motor bez systému dodatočnej úpravy a pre systém dodatočnej úpravy, ktorý môže použiť ako pomôcku pre audit na konci výrobnej linky.

3.3.3.   Na účely typového schválenia EÚ sa v protokole o skúške stanovenom v doplnku 1 k prílohe VI k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656 o správnych požiadavkách musia zaznamenať len tie faktory zhoršenia, ktoré sa stanovili v súlade s bodom 3.2.5 alebo 3.2.6.

3.4.   Údržba

Na účely vykonávania programu akumulácie prevádzky sa údržba vykonáva v súlade s príručkou výrobcu pre prevádzku a údržbu.

3.4.1.   Plánovaná údržba súvisiaca s emisiami

3.4.1.1.   Plánovaná údržba súvisiaca s emisiami počas chodu motora, ktorá sa vykonáva s cieľom vykonať program akumulácie prevádzky, sa musí vykonávať v rovnakých intervaloch ako sú intervaly, ktoré sú uvedené v pokynoch výrobcu na údržbu pre koncového používateľa necestného pojazdného stroja alebo motora. Táto plánovaná údržba môže byť v priebehu vykonávania programu akumulácie prevádzky podľa potreby aktualizovaná za predpokladu, že z plánu údržby sa po vykonaní údržby na skúšobnom motore nevynechá žiadna operácia údržby.

3.4.1.2.   Každé nastavenie, demontáž, čistenie alebo výmena kritických komponentov súvisiacich s emisiami, ktoré sa vykonáva periodicky v rámci doby stálosti emisií v záujme prevencie poruchy motora, sa musia vykonať iba do takej miery, aká je technologicky nevyhnutná na zabezpečenie riadneho fungovania systému regulácie emisií. Je potrebné vyhýbať sa plánovanej výmene kritických komponentov súvisiacich s emisiami, iných ako sú tie, ktoré sa kvalifikujú ako bežne vymieňané položky v rámci programu akumulácie prevádzky a po určitom čase prevádzky motora. V tejto súvislosti sa spotrebné položky na údržbu, ktoré si vyžadujú pravidelnú výmenu, alebo položky, ktoré si vyžadujú čistenie po určitom čase prevádzky motora, kvalifikujú ako položky na rutinnú výmenu.

3.4.1.3.   Akékoľvek požiadavky na plánovanú údržbu musia byť schválené schvaľovacím úradom pred udelením typového schválenia EÚ a musia byť zahrnuté v príručke používateľa. Schvaľovací úrad neodmietne schváliť požiadavky na údržbu, ktoré sú odôvodnené a technicky nevyhnutné, okrem iného tie, ktoré sú uvedené v bode 1.6.1.4.

3.4.1.4.   Výrobca motora musí pre programy akumulácie prevádzky špecifikovať každé nastavenie, čistenie, údržbu (v prípade potreby) a plánovanú výmenu týchto položiek:

| — | filtre a chladiče v systéme recirkulácie výfukových plynov (EGR), |
| --- | --- |

—

filtre a chladiče v systéme recirkulácie výfukových plynov (EGR),

| — | prípadne ventil nútenej ventilácie kľukovej skrine, |
| --- | --- |

—

prípadne ventil nútenej ventilácie kľukovej skrine,

| — | hroty vstrekovacej dýzy paliva (len čistenie je povolené), |
| --- | --- |

—

hroty vstrekovacej dýzy paliva (len čistenie je povolené),

| — | vstrekovacie dýzy paliva, |
| --- | --- |

—

vstrekovacie dýzy paliva,

| — | turbodúchadlo, |
| --- | --- |

—

turbodúchadlo,

| — | elektronická riadiaca jednotka motora a s ňou súvisiace snímače a ovládače, |
| --- | --- |

—

elektronická riadiaca jednotka motora a s ňou súvisiace snímače a ovládače,

| — | systém dodatočnej úpravy tuhých častíc (vrátane súvisiacich komponentov), |
| --- | --- |

—

systém dodatočnej úpravy tuhých častíc (vrátane súvisiacich komponentov),

| — | systém dodatočnej úpravy NOx (vrátane súvisiacich komponentov), |
| --- | --- |

—

systém dodatočnej úpravy NOx (vrátane súvisiacich komponentov),

| — | systém recirkulácie výfukových plynov (EGR) vrátane všetkých súvisiacich regulačných ventilov a rúrok, |
| --- | --- |

—

systém recirkulácie výfukových plynov (EGR) vrátane všetkých súvisiacich regulačných ventilov a rúrok,

| — | akýkoľvek iný systém dodatočnej úpravy výfukových plynov. |
| --- | --- |

—

akýkoľvek iný systém dodatočnej úpravy výfukových plynov.

3.4.1.5.   Plánovaná kritická údržba súvisiaca s emisiami sa vykonáva len vtedy, keď sa má vykonať v prevádzke a požiadavka na vykonanie takejto údržby sa oznámi koncovému používateľovi motora alebo necestného pojazdného stroja.

3.4.2.   Zmeny v plánovanej údržbe

Výrobca musí predložiť schvaľovaciemu úradu žiadosť o schválenie každej novej plánovanej údržby, ktorú chce vykonať počas programu akumulácie prevádzky, a následne ju odporučiť koncovým používateľom necestných pojazdných strojov a motorov. K žiadosti musia byť priložené údaje, ktoré odôvodňujú potrebu novej plánovanej údržby a interval údržby.

3.4.3.   Plánovaná údržba nesúvisiaca s emisiami

Plánovaná údržba nesúvisiaca s emisiami, ktorá je odôvodnená a technicky nevyhnutná (napríklad výmena oleja, výmena olejového filtra, výmena palivového filtra, výmena vzduchového filtra, údržba chladiaceho systému, nastavenie voľnobežných otáčok, regulátora otáčok, krútiaceho momentu motorovej skrutky, vôle ventilu, vôle vstrekovača, nastavenie napnutia všetkých hnacích remeňov atď.), sa môže vykonávať na motoroch alebo necestných pojazdných strojoch vybraných pre program akumulácie prevádzky v najmenej častých intervaloch odporúčaných výrobcom koncovému používateľovi (napríklad nie v intervaloch odporúčaných pre ťažkú prevádzku).

3.5.   Oprava

3.5.1.   Opravy komponentov motora vybraného na skúšanie v programe akumulácie prevádzky sa vykonávajú len v prípade poruchy komponentu alebo motora. Oprava samotného motora, systému regulácie emisií alebo palivového systému nie je povolená s výnimkou rozsahu uvedeného v bode 3.5.2.

3.5.2.   Ak samotný motor, systém regulácie emisií alebo palivový systém počas programu akumulácie prevádzky zlyhajú, akumulácia prevádzky sa považuje za neplatnú a začne sa nová akumulácia prevádzky s novým motorom.

Predchádzajúce body sa neuplatňujú, ak sa zlyhané komponenty nahradia ekvivalentnými komponentmi, ktoré absolvovali podobný počet hodín akumulácie prevádzky.

4.   Kategórie motorov a podkategórie NRSh a NRS, s výnimkou NRS-v-2b a NRS-v-3

4.1.   Príslušná kategória doby stálosti emisií (EDP) a zodpovedajúci faktor zhoršenia sa určia v súlade s týmto bodom 4.

4.2.   Rad motorov sa považuje za zhodný s limitnými hodnotami požadovanými pre podkategóriu motorov, ak výsledky emisnej skúšky všetkých motorov predstavujúcich rad motorov, po úprave multiplikáciou faktorom zhoršenia stanoveným v bode 2, sú nižšie alebo rovné limitným hodnotám požadovaným pre danú podkategóriu motorov. Ak však jeden alebo viaceré výsledky emisnej skúšky jedného alebo viacerých motorov predstavujúcich rad motorov sú po úprave multiplikáciou faktorom zhoršenia stanoveným v bode 2 vyššie ako jedna alebo viaceré limitné hodnoty emisií požadované pre danú podkategóriu motorov, považuje sa rad motorov za nezhodný s limitnými hodnotami požadovanými pre danú podkategóriu motorov.

4.3.   Faktory zhoršenia sa určujú takto:

| 4.3.1. | Na minimálne jednom motore reprezentujúcom konfiguráciu, ktorá s najväčšou pravdepodobnosťou i prekročí emisné limity HC + NOx, a jeho konštrukcia reprezentuje prebiehajúcu výrobu motorov, sa po počte hodín zodpovedajúcom stabilizovaným emisiám, vykoná (úplný) postup emisnej skúšky opísaný v prílohe VI. |
| --- | --- |

4.3.1.

Na minimálne jednom motore reprezentujúcom konfiguráciu, ktorá s najväčšou pravdepodobnosťou i prekročí emisné limity HC + NOx, a jeho konštrukcia reprezentuje prebiehajúcu výrobu motorov, sa po počte hodín zodpovedajúcom stabilizovaným emisiám, vykoná (úplný) postup emisnej skúšky opísaný v prílohe VI.

| 4.3.2. | Ak sa skúša viac ako jeden motor, výsledky sa vypočítajú ako priemer výsledkov všetkých skúšaných motorov, a zaokrúhlia sa na rovnaký počet desatinných miest, ktorý je v príslušnom limite, zväčšený o jedno dodatočné desatinné miesto. |
| --- | --- |

4.3.2.

Ak sa skúša viac ako jeden motor, výsledky sa vypočítajú ako priemer výsledkov všetkých skúšaných motorov, a zaokrúhlia sa na rovnaký počet desatinných miest, ktorý je v príslušnom limite, zväčšený o jedno dodatočné desatinné miesto.

| 4.3.3. | Takéto emisné skúšky sa zopakujú po starnutí motora. Postup starnutia by sa mal stanoviť tak, aby výrobca mohol primerane predvídať očakávané zhoršenie emisií v priebehu doby stálosti emisií motora, berúc do úvahy opotrebenie a ostatné zhoršujúce mechanizmy očakávané pri typickom spotrebiteľskom používaní, ktoré by mohli ovplyvniť emisné vlastnosti. Ak sa skúša viac ako jeden motor, výsledky sa vypočítajú ako priemer výsledkov všetkých skúšaných motorov, zaokrúhlený na rovnaký počet desatinných miest ako v uplatniteľnom limite, zväčšený o jedno dodatočné desatinné miesto. |
| --- | --- |

4.3.3.

Takéto emisné skúšky sa zopakujú po starnutí motora. Postup starnutia by sa mal stanoviť tak, aby výrobca mohol primerane predvídať očakávané zhoršenie emisií v priebehu doby stálosti emisií motora, berúc do úvahy opotrebenie a ostatné zhoršujúce mechanizmy očakávané pri typickom spotrebiteľskom používaní, ktoré by mohli ovplyvniť emisné vlastnosti. Ak sa skúša viac ako jeden motor, výsledky sa vypočítajú ako priemer výsledkov všetkých skúšaných motorov, zaokrúhlený na rovnaký počet desatinných miest ako v uplatniteľnom limite, zväčšený o jedno dodatočné desatinné miesto.

| 4.3.4. | Na konci EDP sa emisie (prípadne priemerné emisie) pre každú regulovanú znečisťujúcu látku vydelia stabilizovanými emisiami (prípadne priemernými emisiami) a zaokrúhlia sa na dve desatinné miesta. Výsledné číslo je faktor zhoršenia, pokiaľ nie je nižšie než 1,00; ak je toto číslo nižšie než 1,00, faktor zhoršenia sa rovná 1,00. |
| --- | --- |

4.3.4.

Na konci EDP sa emisie (prípadne priemerné emisie) pre každú regulovanú znečisťujúcu látku vydelia stabilizovanými emisiami (prípadne priemernými emisiami) a zaokrúhlia sa na dve desatinné miesta. Výsledné číslo je faktor zhoršenia, pokiaľ nie je nižšie než 1,00; ak je toto číslo nižšie než 1,00, faktor zhoršenia sa rovná 1,00.

| 4.3.5. | Výrobca môže naplánovať dodatočné skúšobné body emisií medzi skúšobným bodom stabilizovaných emisií a koncom EDP. Ak sa plánujú medzitesty, skúšobné body sa musia rovnomerne rozmiestniť v priebehu EPD (± 2 hodiny) a jeden takýto skúšobný bod musí byť v polovici úplného EDP (± 2 hodiny). |
| --- | --- |

4.3.5.

Výrobca môže naplánovať dodatočné skúšobné body emisií medzi skúšobným bodom stabilizovaných emisií a koncom EDP. Ak sa plánujú medzitesty, skúšobné body sa musia rovnomerne rozmiestniť v priebehu EPD (± 2 hodiny) a jeden takýto skúšobný bod musí byť v polovici úplného EDP (± 2 hodiny).

| 4.3.6. | Pre každú znečisťujúcu látku HC + NOx a CO sa medzi dátovými bodmi musí urobiť priamka, pričom prvá skúška sa zakreslí k časovému bodu nula a použije sa metóda najmenších štvorcov. Faktor zhoršenia predstavujú vypočítané emisie na konci doby stálosti vydelené vypočítanými emisiami v bode nula.
  Faktor zhoršenia sa musí pre každú znečisťujúcu látku v uplatniteľnom skúšobnom cykle zaznamenať v protokole o skúške stanovenom v doplnku 1 k prílohe VII k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2017/656. |
| --- | --- |

4.3.6.

Pre každú znečisťujúcu látku HC + NOx a CO sa medzi dátovými bodmi musí urobiť priamka, pričom prvá skúška sa zakreslí k časovému bodu nula a použije sa metóda najmenších štvorcov. Faktor zhoršenia predstavujú vypočítané emisie na konci doby stálosti vydelené vypočítanými emisiami v bode nula.

Faktor zhoršenia sa musí pre každú znečisťujúcu látku v uplatniteľnom skúšobnom cykle zaznamenať v protokole o skúške stanovenom v doplnku 1 k prílohe VII k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2017/656.

| 4.3.7. | Vypočítané faktory zhoršenia sa môžu vzťahovať aj na iné rady motorov, ako je ten, ktorý bol základom pri výpočte, ak výrobca pred typovým schválením EÚ predloží schvaľovaciemu úradu prijateľné zdôvodnenie, ktorým preukáže, že možno odôvodnene očakávať, že dotknutý rad motorov má z dôvodu použitej konštrukcie a technológie podobné charakteristiky zhoršenia emisií.
  Nevyčerpávajúci zoznam skupín na základe konštrukcie a technológie je uvedený nižšie:






  — | konvenčné dvojdobé motory bez systému dodatočnej úpravy výfukových plynov, |
| --- | --- | --- |

4.3.7.

Vypočítané faktory zhoršenia sa môžu vzťahovať aj na iné rady motorov, ako je ten, ktorý bol základom pri výpočte, ak výrobca pred typovým schválením EÚ predloží schvaľovaciemu úradu prijateľné zdôvodnenie, ktorým preukáže, že možno odôvodnene očakávať, že dotknutý rad motorov má z dôvodu použitej konštrukcie a technológie podobné charakteristiky zhoršenia emisií.

Nevyčerpávajúci zoznam skupín na základe konštrukcie a technológie je uvedený nižšie:

—

konvenčné dvojdobé motory bez systému dodatočnej úpravy výfukových plynov,

| — | konvenčné dvojdobé motory s katalyzátorom s tým istým aktívnym materiálom a plniacou látkou a tým istým počtom komôrok na cm2, |
| --- | --- |

—

konvenčné dvojdobé motory s katalyzátorom s tým istým aktívnym materiálom a plniacou látkou a tým istým počtom komôrok na cm2,

| — | dvojdobé motory s vrstveným vyplachovacím systémom, |
| --- | --- |

—

dvojdobé motory s vrstveným vyplachovacím systémom,

| — | dvojdobé motory s vrstveným vyplachovacím systémom s katalyzátorom s tým istým aktívnym materiálom a plniacou látkou a tým istým počtom komôrok na cm2, |
| --- | --- |

—

dvojdobé motory s vrstveným vyplachovacím systémom s katalyzátorom s tým istým aktívnym materiálom a plniacou látkou a tým istým počtom komôrok na cm2,

| — | štvordobé motory s katalyzátorom s rovnakou technológiou ventilov a identickým mazacím systémom, |
| --- | --- |

—

štvordobé motory s katalyzátorom s rovnakou technológiou ventilov a identickým mazacím systémom,

| — | štvordobé motory bez katalyzátora s rovnakou technológiou ventilov a identickým mazacím systémom. |
| --- | --- |

—

štvordobé motory bez katalyzátora s rovnakou technológiou ventilov a identickým mazacím systémom.

4.4.   Kategórie EDP

4.4.1.   V prípade kategórií motorov uvedených v tabuľke V-3 alebo V-4 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2016/1628, ktoré majú alternatívne hodnoty EDP, výrobcovia pri udelení typového schválenia EÚ deklarujú príslušnú kategóriu EDP pre každý rad motorov. Taká kategória je kategóriou z tabuľky 3.2, ktorá sa najviac približuje predpokladanej praktickej životnosti stroja, v ktorom majú byť motory inštalované podľa údajov výrobcu motora. Výrobcovia uchovávajú údaje dokumentujúce vhodnosť ich voľby kategórie EDP pre každý rad motorov. Tieto údaje sa na požiadanie predložia schvaľovaciemu úradu.

Tabuľka 3.2.

Kategórie EDP

| Kategória EDP | Použitie motora |
| --- | --- |
| Kategória 1 | Spotrebné výrobky |
| Kategória 2 | Poloprofesionálne výrobky |
| Kategória 3 | Profesionálne výrobky |

Kategória EDP

Použitie motora

Kategória 1

Spotrebné výrobky

Kategória 2

Poloprofesionálne výrobky

Kategória 3

Profesionálne výrobky

4.4.2.   Výrobca musí k spokojnosti schvaľovacieho úradu preukázať, že deklarovaná kategória EDP je vhodná. Údaje dokumentujúce vhodnosť výrobcovej voľby kategórie EDP pre daný rad môžu okrem iného obsahovať:

| — | prehľad o životnosti zariadenia, v ktorom sú predmetné motory inštalované, |
| --- | --- |

—

prehľad o životnosti zariadenia, v ktorom sú predmetné motory inštalované,

| — | technické posudky motorov podrobených starnutiu v prevádzke, aby sa zistilo, kedy sa výkon motora zhorší na úroveň, pri ktorej sa zníži použiteľnosť a/alebo spoľahlivosť na takú mieru, že je potrebná generálna oprava alebo výmena motora, |
| --- | --- |

—

technické posudky motorov podrobených starnutiu v prevádzke, aby sa zistilo, kedy sa výkon motora zhorší na úroveň, pri ktorej sa zníži použiteľnosť a/alebo spoľahlivosť na takú mieru, že je potrebná generálna oprava alebo výmena motora,

| — | vyhlásenie o záruke a záručných dobách, |
| --- | --- |

—

vyhlásenie o záruke a záručných dobách,

| — | marketingové podklady týkajúce sa životnosti motora, |
| --- | --- |

—

marketingové podklady týkajúce sa životnosti motora,

| — | prípady porúch oznámené zákazníkmi a |
| --- | --- |

—

prípady porúch oznámené zákazníkmi a

| — | technické posudky životnosti špecifických motorových technológií, materiálov alebo konštrukcií v hodinách. |
| --- | --- |

—

technické posudky životnosti špecifických motorových technológií, materiálov alebo konštrukcií v hodinách.

---

PRÍLOHA IV

Požiadavky týkajúce sa stratégií regulovania emisií, opatrení na reguláciu NOx a opatrení na reguláciu tuhých častíc

1.   Vymedzenie pojmov, skratky a všeobecné požiadavky

1.1.   Na účely tejto prílohy sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov a tieto skratky:

| 1. | „diagnostický poruchový kód (DTC)“ je číslicový alebo alfanumerický indikátor, ktorý identifikuje alebo označuje NCM a PCM; |
| --- | --- |

1.

„diagnostický poruchový kód (DTC)“ je číslicový alebo alfanumerický indikátor, ktorý identifikuje alebo označuje NCM a PCM;

| 2. | „potvrdený a aktívny DTC“ je DTC, ktorý je uložený v čase, keď systém NCD a/alebo PCD zistí, že došlo k poruche; |
| --- | --- |

2.

„potvrdený a aktívny DTC“ je DTC, ktorý je uložený v čase, keď systém NCD a/alebo PCD zistí, že došlo k poruche;

| 3. | „rad motorov podľa NCD“ je zoskupenie motorov výrobcu, ktoré majú spoločné metódy monitorovania/diagnostikovania NCM; |
| --- | --- |

3.

„rad motorov podľa NCD“ je zoskupenie motorov výrobcu, ktoré majú spoločné metódy monitorovania/diagnostikovania NCM;

| 4. | „diagnostický systém regulácie NOx (NCD)“ je palubný systém motora, ktorý je schopný:






  a) | zistiť poruchu regulácie NOx; |
| --- | --- | --- |

4.

„diagnostický systém regulácie NOx (NCD)“ je palubný systém motora, ktorý je schopný:

a)

zistiť poruchu regulácie NOx;

| b) | určiť pravdepodobnú príčinu porúch regulácie NOx pomocou informácií uložených v pamäti počítača a/alebo tieto informácie preniesť mimo vozidlo; |
| --- | --- |

b)

určiť pravdepodobnú príčinu porúch regulácie NOx pomocou informácií uložených v pamäti počítača a/alebo tieto informácie preniesť mimo vozidlo;

| 5. | „porucha regulácie NOx (NCM)“ je pokus o neoprávnený zásah do systému regulácie NOx motora alebo porucha ovplyvňujúca tento systém, ktorá môže byť spôsobená neoprávneným zásahom, ktoré si podľa tohto nariadenia vyžadujú aktiváciu systému varovania alebo podnecovania; |
| --- | --- |

5.

„porucha regulácie NOx (NCM)“ je pokus o neoprávnený zásah do systému regulácie NOx motora alebo porucha ovplyvňujúca tento systém, ktorá môže byť spôsobená neoprávneným zásahom, ktoré si podľa tohto nariadenia vyžadujú aktiváciu systému varovania alebo podnecovania;

| 6. | „diagnostický systém regulácie častíc (PCD)“ je systém motora, ktorý je schopný:






  a) | zistiť poruchu regulácie častíc; |
| --- | --- | --- |

6.

„diagnostický systém regulácie častíc (PCD)“ je systém motora, ktorý je schopný:

a)

zistiť poruchu regulácie častíc;

| b) | určiť pravdepodobnú príčinu porúch regulácie častíc pomocou informácií uložených v pamäti počítača a/alebo tieto informácie preniesť mimo vozidlo; |
| --- | --- |

b)

určiť pravdepodobnú príčinu porúch regulácie častíc pomocou informácií uložených v pamäti počítača a/alebo tieto informácie preniesť mimo vozidlo;

| 7. | „porucha regulácie častíc (PCM)“ je pokus o neoprávnený zásah do systému dodatočnej úpravy častíc motora alebo porucha ovplyvňujúca tento systém, ktorá môže byť spôsobená neoprávneným zásahom ktorá sa na základe tohto nariadenia považuje za zásah, ktorý si po zistení vyžaduje aktiváciu varovania; |
| --- | --- |

7.

„porucha regulácie častíc (PCM)“ je pokus o neoprávnený zásah do systému dodatočnej úpravy častíc motora alebo porucha ovplyvňujúca tento systém, ktorá môže byť spôsobená neoprávneným zásahom ktorá sa na základe tohto nariadenia považuje za zásah, ktorý si po zistení vyžaduje aktiváciu varovania;

| 8. | „rad motorov podľa PCD“ je výrobcom stanovená skupina motorov, ktoré používajú rovnaké metódy monitorovania/diagnostiky PCM; |
| --- | --- |

8.

„rad motorov podľa PCD“ je výrobcom stanovená skupina motorov, ktoré používajú rovnaké metódy monitorovania/diagnostiky PCM;

| 9. | „diagnostický nástroj“ je externé skúšobné zariadenie používané na mimopalubnú komunikáciu so systémom NCD a/alebo PCD; |
| --- | --- |

9.

„diagnostický nástroj“ je externé skúšobné zariadenie používané na mimopalubnú komunikáciu so systémom NCD a/alebo PCD;

1.2.   Teplota okolia

Bez ohľadu na článok 2 ods. 7, ak sa odkazuje na teplotu okolia v súvislosti s okolím iným ako laboratórne prostredie, uplatňujú sa tieto ustanovenia:

| 1.2.1. | Pre motor inštalovaný na skúšobnom zariadení, teplota okolia je teplota spaľovaného vzduchu privádzaného do motora, pred akýmkoľvek dielom skúšaného motora. |
| --- | --- |

1.2.1.

Pre motor inštalovaný na skúšobnom zariadení, teplota okolia je teplota spaľovaného vzduchu privádzaného do motora, pred akýmkoľvek dielom skúšaného motora.

| 1.2.2. | Pre motor inštalovaný na necestnom pojazdnom stroji, teplota okolia je teplota vzduchu bezprostredne mimo obvodu necestného pojazdného stroja. |
| --- | --- |

1.2.2.

Pre motor inštalovaný na necestnom pojazdnom stroji, teplota okolia je teplota vzduchu bezprostredne mimo obvodu necestného pojazdného stroja.

2.   Technické požiadavky v súvislosti so stratégiami regulácie emisií

2.1.   Tento bod 2 sa vzťahuje na elektronicky regulované motory v kategóriách NRE, NRG, IWP, IWA, RLL a RLR, ktoré spĺňajú emisné limity etapy V stanovené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 a využívajú elektronickú reguláciu na stanovenie množstva aj časovania vstrekovania paliva alebo ktoré využívajú elektronickú reguláciu na aktiváciu, deaktiváciu alebo modifikáciu systému regulácie emisií, ktorý sa používa na zníženie NOx.

2.2.   Požiadavky na základnú stratégiu regulácie emisií

2.2.1.   Základná stratégia regulácie emisií je navrhnutá tak, aby motor mohol pri normálnom používaní spĺňal ustanovenia tohto nariadenia. Normálne používanie nie je obmedzené na kontrolné podmienky stanovené v bode 2.4.

2.2.2.   Základné stratégie regulácie emisií sú okrem iného mapy alebo algoritmy na reguláciu:

| a) | časovania vstrekovania paliva alebo zážihu (bod zážihu); |
| --- | --- |

a)

časovania vstrekovania paliva alebo zážihu (bod zážihu);

| b) | recirkulácie výfukových plynov (EGR); |
| --- | --- |

b)

recirkulácie výfukových plynov (EGR);

| c) | dávkovania katalyzátorového činidla SCR. |
| --- | --- |

c)

dávkovania katalyzátorového činidla SCR.

2.2.3.   Akákoľvek základná stratégia regulácie emisií, ktorá je schopná rozlíšiť prevádzku motora v štandardizovanej skúške typového schvaľovania EÚ a v iných prevádzkových podmienkach a následne znížiť úroveň regulácie emisií, keď nepracuje v podmienkach, ktoré sú podstatnou súčasťou postupu typového schvaľovania EÚ, je zakázaná.

2.3.   Požiadavky na pomocnú stratégiu regulácie emisií

2.3.1.   Pomocná stratégia regulácie emisií môže byť aktivovaná motorom alebo necestným pojazdným strojom, za predpokladu, že táto stratégia:

| 2.3.1.1. | permanentne neznižuje účinnosť systému regulácie emisií; |
| --- | --- |

2.3.1.1.

permanentne neznižuje účinnosť systému regulácie emisií;

| 2.3.1.2. | je aktívna len mimo kontrolných podmienok uvedených v bodoch 2.4.1, 2.4.2 alebo 2.4.3 na účely vymedzené v bode 2.3.5 a len ak je potrebná na tieto účely, okrem prípadov, ktoré sú povolené v bode 2.3.1.3, 2.3.2 a 2.3.4; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

je aktívna len mimo kontrolných podmienok uvedených v bodoch 2.4.1, 2.4.2 alebo 2.4.3 na účely vymedzené v bode 2.3.5 a len ak je potrebná na tieto účely, okrem prípadov, ktoré sú povolené v bode 2.3.1.3, 2.3.2 a 2.3.4;

| 2.3.1.3. | sa aktivuje len výnimočne v rámci kontrolných podmienok uvedených v bodoch 2.4.1, 2.4.2 alebo 2.4.3, preukázalo sa, že je potrebná na účely vymedzené v bode 2.3.5, bola schválená schvaľovacím úradom, a nie je aktivovaná na dlhšie, ako je potrebné na uvedené účely; |
| --- | --- |

2.3.1.3.

sa aktivuje len výnimočne v rámci kontrolných podmienok uvedených v bodoch 2.4.1, 2.4.2 alebo 2.4.3, preukázalo sa, že je potrebná na účely vymedzené v bode 2.3.5, bola schválená schvaľovacím úradom, a nie je aktivovaná na dlhšie, ako je potrebné na uvedené účely;

| 2.3.1.4. | zaisťuje úroveň výkonnosti systému regulácie emisií, ktorá je čo možno najbližšia k výkonnosti základnej stratégie regulácie emisií. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

zaisťuje úroveň výkonnosti systému regulácie emisií, ktorá je čo možno najbližšia k výkonnosti základnej stratégie regulácie emisií.

2.3.2.   Ak sa pomocná stratégia regulácie emisií aktivuje počas skúšky typového schvaľovania EÚ, aktivácia nie je obmedzená na podmienky uvedené v bode 2.4 a účel nie je obmedzený na kritériá stanovené v bode 2.3.5.

2.3.3.   Ak sa pomocná stratégia regulácie emisií neaktivuje počas skúšky typového schvaľovania EÚ, musí sa preukázať, že pomocná stratégia regulácie emisií je aktívna iba vtedy, keď je to potrebné na účely stanovené v bode 2.3.5.

2.3.4.   Prevádzka pri nízkych teplotách

Pomocná stratégia regulácie emisií sa môže aktivovať na motore vybavenom systémom recirkulácie výfukových plynov (EGR) bez ohľadu na kontrolné podmienky uvedené v bode 2.4, ak je teplota okolia nižšia ako 275 K (2 °C) a je splnená jedna z týchto dvoch podmienok:

| a) | teplota v nasávacom potrubí je nižšia alebo rovná teplote definovanej touto rovnicou: IMTc = PIM/15,75 + 304,4, kde: IMTc je vypočítaná teplota v nasávacom potrubí, K a PIM je absolútny tlak v nasávacom potrubí v kPa; |
| --- | --- |

a)

teplota v nasávacom potrubí je nižšia alebo rovná teplote definovanej touto rovnicou: IMTc = PIM/15,75 + 304,4, kde: IMTc je vypočítaná teplota v nasávacom potrubí, K a PIM je absolútny tlak v nasávacom potrubí v kPa;

| b) | teplota chladiaceho média je nižšia alebo rovná teplote definovanej touto rovnicou: ECTc = PIM/14 004 + 325,8, kde: ECTc je vypočítaná teplota chladiaceho média motora, K a PIM je absolútny tlak v nasávacom potrubí v kPa. |
| --- | --- |

b)

teplota chladiaceho média je nižšia alebo rovná teplote definovanej touto rovnicou: ECTc = PIM/14 004 + 325,8, kde: ECTc je vypočítaná teplota chladiaceho média motora, K a PIM je absolútny tlak v nasávacom potrubí v kPa.

2.3.5.   Okrem prípadov uvedených v bode 2.3.2 sa pomocná stratégia regulácie emisií môže aktivovať výlučne na tieto účely:

| a) | palubnými signálmi na ochranu motora (vrátane ochrany zariadenia na reguláciu prúdu vzduchu) a/alebo necestného pojazdného stroja, v ktorom je motor nainštalovaný, pred poškodením; |
| --- | --- |

a)

palubnými signálmi na ochranu motora (vrátane ochrany zariadenia na reguláciu prúdu vzduchu) a/alebo necestného pojazdného stroja, v ktorom je motor nainštalovaný, pred poškodením;

| b) | na zachovanie prevádzkovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

b)

na zachovanie prevádzkovej bezpečnosti;

| c) | na predchádzanie nadmerným emisiám, počas štartu za studena alebo zahrievania, počas vypínania; |
| --- | --- |

c)

na predchádzanie nadmerným emisiám, počas štartu za studena alebo zahrievania, počas vypínania;

| d) | ak sa používa na zmenu regulácie jednej regulovanej znečisťujúcej látky za osobitných okolitých alebo prevádzkových podmienok s cieľom zachovať reguláciu všetkých ostatných regulovaných znečisťujúcich látok v medziach hodnôt emisných limitov, ktoré prislúchajú danému motoru. Cieľom je kompenzovať prirodzene sa vyskytujúci jav spôsobom, ktorý zabezpečí prijateľnú reguláciu všetkých zložiek emisií. |
| --- | --- |

d)

ak sa používa na zmenu regulácie jednej regulovanej znečisťujúcej látky za osobitných okolitých alebo prevádzkových podmienok s cieľom zachovať reguláciu všetkých ostatných regulovaných znečisťujúcich látok v medziach hodnôt emisných limitov, ktoré prislúchajú danému motoru. Cieľom je kompenzovať prirodzene sa vyskytujúci jav spôsobom, ktorý zabezpečí prijateľnú reguláciu všetkých zložiek emisií.

2.3.6.   Výrobca preukáže technickej službe v čase skúšky typového schvaľovania EÚ, že použitie akejkoľvek pomocnej emisnej kontrolnej stratégie je v súlade s ustanoveniami tohto bodu. Toto preukázanie pozostáva z hodnotenia dokumentácie uvedenej v bode 2.6.

2.3.7.   Akékoľvek použitie pomocnej kontrolnej stratégie regulácie emisií, ktorá nie je v súlade s bodom 2.3.1 až 2.3.5, je zakázané.

2.4.   Kontrolné podmienky

Kontrolné podmienky stanovujú rozsah pre nadmorskú výšku, teplotu okolia a chladiace médium motora, na základe ktorého sa určuje, či sa pomocné stratégie regulácie emisií môžu v súlade s bodom 2.3 aktivovať všeobecne alebo len výnimočne.

Kontrolné podmienky stanovujú atmosférický tlak, ktorý sa meria ako absolútny atmosférický statický tlak (vlhký alebo suchý vzduch) („atmosférický tlak“).

2.4.1.   Kontrolné podmienky pre motory kategórie IWP a IWA:

| a) | nadmorská výška nepresahujúca 500 metrov (alebo ekvivalentný atmosférický tlak 95,5 kPa); |
| --- | --- |

a)

nadmorská výška nepresahujúca 500 metrov (alebo ekvivalentný atmosférický tlak 95,5 kPa);

| b) | teplota okolia v rozsahu 275 K až 303 K (2 °C až 30 °C); |
| --- | --- |

b)

teplota okolia v rozsahu 275 K až 303 K (2 °C až 30 °C);

| c) | teplota chladiaceho média motora nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

teplota chladiaceho média motora nad 343 K (70 °C).

2.4.2.   Kontrolné podmienky pre motory kategórie RLL:

| a) | nadmorská výška nepresahujúca 1 000 metrov (alebo ekvivalentný atmosférický tlak 90 kPa); |
| --- | --- |

a)

nadmorská výška nepresahujúca 1 000 metrov (alebo ekvivalentný atmosférický tlak 90 kPa);

| b) | teplota okolia v rozsahu 275 K až 303 K (2 °C až 30 °C); |
| --- | --- |

b)

teplota okolia v rozsahu 275 K až 303 K (2 °C až 30 °C);

| c) | teplota chladiaceho média motora nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

teplota chladiaceho média motora nad 343 K (70 °C).

2.4.3.   Kontrolné podmienky pre motory kategórie NRE, NRG a RLR:

| a) | atmosférický tlak väčší alebo rovný 82,5 kPa; |
| --- | --- |

a)

atmosférický tlak väčší alebo rovný 82,5 kPa;

| b) | teplota okolia v tomto rozsahu:






  — | rovná alebo vyššia ako 266 K (– 7 °C), |
| --- | --- | --- |

b)

teplota okolia v tomto rozsahu:

—

rovná alebo vyššia ako 266 K (– 7 °C),

| — | menšia alebo rovná teplote určenej touto rovnicou pri špecifikovanom atmosférickom tlaku: Tc = – 0,4514 × (101,3 – Pb) + 311, kde: Tc je vypočítaná teplota okolitého vzduchu, K a Pb je atmosférický tlak v kPa; |
| --- | --- |

—

menšia alebo rovná teplote určenej touto rovnicou pri špecifikovanom atmosférickom tlaku: Tc = – 0,4514 × (101,3 – Pb) + 311, kde: Tc je vypočítaná teplota okolitého vzduchu, K a Pb je atmosférický tlak v kPa;

| c) | teplota chladiaceho média motora nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

teplota chladiaceho média motora nad 343 K (70 °C).

2.5.   Ak sa používa snímač teploty vzduchu nasávaného do motora na odhadnutie teploty okolia, vyhodnotí sa nominálny posun pre typ motora alebo rad motorov medzi dvomi bodmi merania. Ak sa použije, musí byť nameraná teplota vzduchu nasávaného do motora upravená o hodnotu, ktorá sa rovná nominálnemu posunu na účely odhadnutia teploty okolia pre inštaláciu využívajúcu špecifikovaný typ motora alebo rad motorov.

Pri hodnotení posunu sa uplatní správny technický úsudok založený na technických prvkoch (výpočty, simulácie, výsledky pokusov, údaje atď.) vrátane:

| a) | typických kategórií necestných pojazdných strojov, do ktorých bude typ motora alebo rad motorov inštalovaný, a |
| --- | --- |

a)

typických kategórií necestných pojazdných strojov, do ktorých bude typ motora alebo rad motorov inštalovaný, a

| b) | pokyny výrobcu na inštaláciu poskytnuté OEM. |
| --- | --- |

b)

pokyny výrobcu na inštaláciu poskytnuté OEM.

Kópia hodnotenia sa na požiadanie sprístupní schvaľovaciemu úradu.

2.6.   Požiadavky na dokumentáciu

Výrobca musí splniť požiadavky na dokumentáciu stanovené v bode 1.4 časti A prílohy I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656 a doplnku 2 k uvedenej prílohe.

3.   Technické požiadavky v súvislosti s reguláciou emisií NOx

3.1.   Tento bod 3 sa uplatňuje na elektronicky regulované motory v kategóriách NRE, NRG, IWP, IWA, RLL a RLR, ktoré spĺňajú emisné limity etapy V stanovené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 a využívajú elektronickú reguláciu na stanovenie množstva aj časovania vstrekovania paliva alebo ktoré využívajú elektronickú reguláciu na aktiváciu, deaktiváciu alebo modifikáciu systému regulácie emisií, ktorý sa používa na zníženie NOx.

3.2.   Výrobca uvedie úplné informácie o funkčných prevádzkových charakteristikách opatrení na reguláciu NOx s využitím dokumentov stanovených v prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2017/656.

3.3.   Stratégia regulovania emisií motora musí byť funkčná vo všetkých podmienkach vonkajšieho prostredia, ktoré sa pravidelne vyskytujú na území Únie, najmä pri nízkych teplotách okolia.

3.4.   Výrobca musí preukázať, že emisie amoniaku v príslušnom skúšobnom cykle v rámci typového schvaľovania EÚ pri použití činidla neprekračujú priemernú hodnotu 25 ppm pre motory kategórie RLL a 10 ppm pre motory všetkých ostatných príslušných kategórií.

3.5.   Ak sa na necestné pojazdné stroje inštalujú alebo pripájajú nádrže s činidlom, v nádržiach musí byť zariadenie, ktoré umožňuje odoberať vzorky činidla. Miesto odberu vzorky musí byť ľahko prístupné bez použitia akéhokoľvek špeciálneho nástroja alebo zariadenia.

3.6.   Okrem požiadaviek uvedených v bodoch 3.2 až 3.5 musia byť splnené tieto požiadavky:

| a) | pre motory kategórie NRG technické požiadavky stanovené v doplnku 1; |
| --- | --- |

a)

pre motory kategórie NRG technické požiadavky stanovené v doplnku 1;

| b) | pre motory kategórie NRE:






  i) | požiadavky stanovené v doplnku 2, ak je motor určený výlučne na použitie namiesto motorov etapy V kategórií IWP a IWA v súlade s článkom 4 ods. 1 bod 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/1628, alebo |
| --- | --- | --- |

b)

pre motory kategórie NRE:

i)

požiadavky stanovené v doplnku 2, ak je motor určený výlučne na použitie namiesto motorov etapy V kategórií IWP a IWA v súlade s článkom 4 ods. 1 bod 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/1628, alebo

| ii) | požiadavky stanovené v doplnku 1, na ktoré sa nevzťahuje zarážka i; |
| --- | --- |

ii)

požiadavky stanovené v doplnku 1, na ktoré sa nevzťahuje zarážka i;

| c) | pre motory kategórie IWP, IWA a RLR technické požiadavky stanovené v doplnku 2; |
| --- | --- |

c)

pre motory kategórie IWP, IWA a RLR technické požiadavky stanovené v doplnku 2;

| d) | pre motory kategórie RLL technické požiadavky stanovené v doplnku 3. |
| --- | --- |

d)

pre motory kategórie RLL technické požiadavky stanovené v doplnku 3.

4.   Technické požiadavky na opatrenia na reguláciu emisií tuhých znečisťujúcich látok

4.1.   Tento bod sa uplatňuje na motory podkategórií, ktoré podliehajú limitu PN v súlade s emisnými limitmi etapy V stanovenými v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628, vybavené systémom dodatočnej úpravy tuhých častíc. V prípadoch, keď systém regulovania NOx a systém regulácie častíc používajú tie isté fyzické komponenty [napr. vložka (SCR na filtri), ten istý výfukový snímač teploty], požiadavky tohto bodu sa neuplatňujú na žiadny komponent alebo poruchu, pri ktorých schvaľovací úrad po posúdení odôvodneného posúdenia predloženého výrobcom dospeje k záveru, že porucha regulácie častíc v rámci rozsahu pôsobnosti tohto bodu by viedla k zodpovedajúcej poruche regulácie NOX v rámci rozsahu pôsobnosti bodu 3.

4.2.   Podrobné technické požiadavky na opatrenia na reguláciu emisií tuhých znečisťujúcich látok sú uvedené v doplnku 4.

Doplnok 1

Dodatočné technické požiadavky týkajúce sa opatrení na reguláciu NOx pre motory kategórie NRE a NRG vrátane metódy na preukázanie týchto stratégií

1.   Úvod

V tomto doplnku sa stanovujú dodatočné požiadavky na zabezpečenie správneho uplatňovania opatrení na reguláciu NOx. Sú v ňom zahrnuté požiadavky na motory, ktoré na znižovanie emisií používajú činidlo. Udelenie typového schválenia EÚ je podmienené uplatňovaním príslušných ustanovení týkajúcich sa pokynov pre prevádzkovateľa, dokumentov na inštaláciu, systému varovania prevádzkovateľa, systému podnecovania a ochrany pred zamrznutím činidla, ktoré sú stanovené v tomto doplnku.

2.   Všeobecné požiadavky

Motor musí byť vybavený diagnostickým systémom regulácie NOx (NCD), ktorý dokáže identifikovať poruchy regulácie NOx (NCM) uvedené v tejto prílohe. Každý motor, na ktorý sa vzťahuje tento bod 2, musí byť navrhnutý, zostrojený a nainštalovaný tak, aby bol schopný spĺňať tieto požiadavky za bežných podmienok prevádzky. Pri dosahovaní tohto cieľa je prijateľné, aby motory, ktoré sa používali dlhšie, ako je ich doba stálosti emisií uvedená v prílohe V k nariadeniu (EÚ) 2016/1628, vykazovali určité zhoršenie výkonu a citlivosti diagnostického systému regulácie NOx (NCD), takže prahy uvedené v tejto prílohe môžu byť prekročené skôr, než sa aktivujú systémy varovania a/alebo podnecovania.

2.1.   Požadované informácie

2.1.1.   Ak si systém regulácie emisií vyžaduje činidlo, výrobca musí v súlade s časťou B prílohy I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie 2017/656 uviesť typ činidla, informácie o koncentrácii, keď je činidlo v roztoku, jeho prevádzkové teplotné podmienky a odkaz na medzinárodné normy, pokiaľ ide o jeho zloženie a kvalitu, ako aj ostatné charakteristiky tohto činidla.

2.1.2.   Podrobné písomné informácie plne opisujúce funkčné prevádzkové charakteristiky systému varovania prevádzkovateľa stanovené v súlade s bodom 4 a systému podnecovania prevádzkovateľa stanovené v súlade s bodom 5 sa predkladajú schvaľovaciemu úradu v čase podania žiadosti o typové schválenie EÚ.

2.1.3.   Výrobca poskytne výrobcovi pôvodného zariadenia pokyny na inštalovanie motora do necestného pojazdného stroja tak, aby motor, systém regulácie emisií a diely necestného pojazdného stroja fungovali v súlade s požiadavkami tohto doplnku. Táto dokumentácia obsahuje podrobné technické požiadavky týkajúce sa motora (softvér, hardvér a komunikácia) potrebné na správnu inštaláciu motora do necestného pojazdného stroja.

2.2.   Prevádzkové podmienky

2.2.1.   Diagnostický systém regulácie NOx musí byť schopný prevádzky:

| a) | pri teplote okolia medzi 266 K a 308 K (– 7°C a 35 °C); |
| --- | --- |

a)

pri teplote okolia medzi 266 K a 308 K (– 7°C a 35 °C);

| b) | vo všetkých nadmorských výškach pod 1 600 m; |
| --- | --- |

b)

vo všetkých nadmorských výškach pod 1 600 m;

| c) | pri teplotách chladiaceho média motora nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

pri teplotách chladiaceho média motora nad 343 K (70 °C).

Tento bod 2 sa neuplatňuje v prípade monitorovania hladiny činidla v nádrži, ak sa monitorovanie vykonáva za všetkých podmienok, za ktorých je meranie technicky uskutočniteľné (napríklad za všetkých podmienok, pri ktorých kvapalné činidlo nie je zamrznuté).

2.3.   Ochrana činidla pred zamrznutím

2.3.1.   Je povolené používať vyhrievanú alebo nevyhrievanú nádrž činidla a systém dávkovania. Vyhrievaný systém musí spĺňať požiadavky bodu 2.3.2. Nevyhrievaný systém musí spĺňať požiadavky bodu 2.3.3.

2.3.1.1.   Používanie nevyhrievanej nádrže a dávkovacieho systému činidla musí byť označené v písomných pokynoch pre koncového používateľa necestného pojazdného stroja.

2.3.2.   Nádrž s činidlom a systém dávkovania

2.3.2.1.   Ak činidlo zamrzne, činidlo sa musí dať použiť najviac do 70 minút po naštartovaní motora pri teplote okolia 266 K (– 7°C).

2.3.2.2.   Konštrukčné kritériá pre vyhrievaný systém

Vyhrievaný systém musí byť navrhnutý tak, aby pri skúšaní podľa stanoveného postupu spĺňal výkonnostné požiadavky stanovené v tomto bode 2.

2.3.2.2.1.   Nádrž a dávkovací systém činidla sa odstaví na 72 hodín pri teplote 255 K (– 18 °C) alebo kým väčšina činidla nestuhne, podľa toho, čo nastane skôr.

2.3.2.2.2.   Po odstavení uvedenom v bode 2.3.2.2.1 sa necestný pojazdný stroj/motor naštartuje a nechá sa bežať pri teplote okolia 266 K (– 7 °C) alebo nižšej takto:

| a) | 10 až 20 minút voľnobehu, následne |
| --- | --- |

a)

10 až 20 minút voľnobehu, následne

| b) | až 50 minút pri menovitom zaťažení maximálne 40 %. |
| --- | --- |

b)

až 50 minút pri menovitom zaťažení maximálne 40 %.

2.3.2.2.3.   Na konci skúšobného postupu uvedeného v bode 2.3.2.2.2 musí byť systém dávkovania činidla plne funkčný.

2.3.2.3.   Hodnotenie konštrukčných kritérií sa môže vykonať v studenej skúšobnej komore s použitím celého necestného pojazdného stroja alebo častí, ktoré zodpovedajú častiam, ktoré sa majú nainštalovať na necestný pojazdný stroj alebo na základe skúšok v teréne.

2.3.3.   Aktivácia systému varovania prevádzkovateľa a podnecovania prevádzkovateľa v prípade nevyhrievaného systému

2.3.3.1.   Systém varovania prevádzkovateľa opísaný v bode 4 sa aktivuje vtedy, keď sa činidlo nezačne dávkovať pri teplote okolia ≤ 266 K (– 7 °C).

2.3.3.2.   V prípade, že sa činidlo nezačne dávkovať po naštartovaní motora pri teplote okolia ≤ 266 K (– 7 °C) maximálne do 70 minút, aktivuje sa systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4.

2.4.   Diagnostické požiadavky

2.4.1   Diagnostický systém regulácie NOx (NCD) musí byť schopný zisťovať poruchy regulácie NOx (NCM) pomocou diagnostických chybových kódov (DTC) uložených v pamäti počítača a na základe požiadavky tieto informácie preniesť mimo vozidlo.

2.4.2   Požiadavky na zaznamenávanie diagnostických chybových kódov (DTC)

2.4.2.1   Systém NCD zaznamenáva DTC pri každej zreteľnej poruche regulácie NOx (NCM).

2.4.2.2   Systém NCD do 60 minút prevádzky motora zistí, či je prítomná zistiteľná porucha. Vtedy sa uloží „potvrdený a aktívny DTC“ a aktivuje sa systém varovania podľa bodu 4.

2.4.2.3   Ak sa v prípade monitorov na presné zistenie a potvrdenie poruchy regulácie NOx (napr. v prípade monitorov používajúcich štatistické modely alebo spotrebu kvapaliny v necestnom pojazdnom stroji) vyžaduje viac ako 60 minút prevádzkového času, schvaľovací úrad môže povoliť dlhší časový interval na monitorovanie za predpokladu, že výrobca zdôvodní potrebu dlhšieho intervalu (a to technickými podkladmi, výsledkami pokusov, internou praxou atď.).

2.4.3.   Požiadavky na vymazávanie diagnostických chybových kódov (DTC)

| a) | Systém NCD nevymaže DTC z pamäte počítača, pokiaľ sa nenapraví porucha súvisiaca s týmto DTC. |
| --- | --- |

a)

Systém NCD nevymaže DTC z pamäte počítača, pokiaľ sa nenapraví porucha súvisiaca s týmto DTC.

| b) | Systém NCD môže vymazať všetky DTC na základe požiadavky originálneho diagnostického nástroja alebo nástroja údržby, ktorý poskytne výrobca motora na požiadanie, alebo pomocou prístupového kódu poskytnutého výrobcom motora. |
| --- | --- |

b)

Systém NCD môže vymazať všetky DTC na základe požiadavky originálneho diagnostického nástroja alebo nástroja údržby, ktorý poskytne výrobca motora na požiadanie, alebo pomocou prístupového kódu poskytnutého výrobcom motora.

2.4.4.   Systém NCD nesmie byť naprogramovaný alebo skonštruovaný tak, aby sa počas životnosti motora celkom alebo čiastočne deaktivoval z dôvodu starnutia necestného stroja, ani nemôže obsahovať algoritmus alebo stratégiu určenú na znižovanie účinnosti systému NCD v priebehu času.

2.4.5.   Všetky preprogramovateľné počítačové kódy alebo prevádzkové parametre systému NCD musia byť chránené pred neoprávneným zásahom.

2.4.6.   Rad motorov podľa NCD

Za určenie zloženia radu motorov podľa NCD zodpovedá výrobca. Vytváranie skupín motorov v rámci radu motorov podľa NCD sa vykoná na základe správneho technického úsudku a musí ho schváliť schvaľovací úrad.

Motory, ktoré nepatria do rovnakého radu motorov, môžu napriek tomu patriť do rovnakého radu motorov podľa NCD.

2.4.6.1.   Parametre vymedzujúce rad motorov podľa NCD

Rad motorov podľa NCD charakterizujú základné konštrukčné parametre, ktoré sú spoločné pre motory v rámci radu.

Aby mohli byť motory považované za motory patriace do rovnakého radu motorov podľa NCD, musia mať podobné tieto základné parametre:

| a) | systémy regulácie emisií; |
| --- | --- |

a)

systémy regulácie emisií;

| b) | metódy monitorovania NCD; |
| --- | --- |

b)

metódy monitorovania NCD;

| c) | kritériá na monitorovanie NCD; |
| --- | --- |

c)

kritériá na monitorovanie NCD;

| d) | monitorovacie parametre (napr. frekvencia). |
| --- | --- |

d)

monitorovacie parametre (napr. frekvencia).

Tieto podobné charakteristiky musí preukázať výrobca pomocou vhodných technických postupov preukazovania alebo inými vhodnými postupmi a musí ich schváliť schvaľovací úrad.

Výrobca môže požiadať schvaľovací úrad o schválenie malých rozdielov v metódach monitorovania/diagnostiky systému NCD, ktoré vyplývajú z rozdielov v konfigurácii motora, ak výrobca tieto metódy považuje za podobné a ak sa líšia len preto, aby zodpovedali špecifickým charakteristikám daných komponentov (napr. veľkosť, prietok výfukových plynov atď.); alebo je ich podobnosť stanovená na základe správneho technického úsudku.

3.   Požiadavky na údržbu

3.1.   Výrobca dodá alebo zariadi dodanie písomných pokynov o systéme regulácie emisií a jeho správnom používaní všetkým koncovým používateľom nových motorov alebo strojov v súlade s prílohou XV.

4.   Systém varovania prevádzkovateľa

4.1.   Súčasťou necestného pojazdného stroja je systém varovania prevádzkovateľa používajúci vizuálne varovania, ktorý prevádzkovateľa informuje, keď je hladina činidla nízka, kvalita činidla nesprávna, keď sa zistilo prerušenie dávkovania alebo porucha uvedená v bode 9, ktorá v prípade, ak nedôjde k včasnej náprave, povedie k aktivácii systému podnecovania prevádzkovateľa. Systém varovania zostáva aktívny aj v prípade aktivácie systému podnecovania prevádzkovateľa opísaného v bode 5.

4.2.   Varovanie nesmie byť rovnaké ako varovanie použité na účely signalizácie poruchy alebo inej údržby motora, avšak môže používať rovnaký systém varovania.

4.3.   Systém varovania prevádzkovateľa môže pozostávať z jednej alebo viacerých kontroliek alebo môže zobrazovať krátke správy, ktoré môžu, napríklad, zahŕňať správy jednoznačne indikujúce:

| a) | zostávajúci čas pred aktiváciou nízkoúrovňového a/alebo silného podnecovania; |
| --- | --- |

a)

zostávajúci čas pred aktiváciou nízkoúrovňového a/alebo silného podnecovania;

| b) | úroveň nízkoúrovňového alebo silného podnecovania, napr. úroveň zníženia krútiaceho momentu; |
| --- | --- |

b)

úroveň nízkoúrovňového alebo silného podnecovania, napr. úroveň zníženia krútiaceho momentu;

| c) | podmienky, za ktorých je možné zrušiť zablokovanie necestného pojazdného stroja. |
| --- | --- |

c)

podmienky, za ktorých je možné zrušiť zablokovanie necestného pojazdného stroja.

Ak sa zobrazujú správy, systém používaný na zobrazovanie týchto správ môže byť rovnaký ako systém používaný na iné účely údržby.

4.4.   Podľa výberu výrobcu môže systém varovania obsahovať zvukový komponent na upozornenie prevádzkovateľa. Prevádzkovateľ môže zvukové varovania zrušiť.

4.5.   Systém varovania prevádzkovateľa sa aktivuje tak, ako sa uvádza v bodoch 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 a 9.3.

4.6.   Systém varovania prevádzkovateľa sa deaktivuje vtedy, keď zaniknú podmienky jeho aktivácie. Systém varovania prevádzkovateľa sa nemôže automaticky deaktivovať bez toho, aby bol odstránený dôvod jeho aktivácie.

4.7.   Systém varovania môže byť dočasne prerušený inými varovnými signálmi poskytujúcimi dôležité správy týkajúce sa bezpečnosti.

4.8.   Podrobné údaje o postupoch aktivácie a deaktivácie systému varovania prevádzkovateľa sú uvedené v bode 11.

4.9.   Súčasne so žiadosťou o typové schválenie EÚ podľa tohto nariadenia výrobca preukáže funkčnosť systému varovania prevádzkovateľa, ako je uvedené v bode 10.

5.   Systém podnecovania prevádzkovateľa

5.1.   Motor zahŕňa systém podnecovania prevádzkovateľa založený na jednom z týchto princípov:

| 5.1.1. | Dvojstupňový systém podnecovania, ktorý sa začína nízkoúrovňovým podnecovaním (obmedzenie výkonu), po ktorom nasleduje silné podnecovanie (účinné zablokovanie prevádzky necestného pojazdného stroja); |
| --- | --- |

5.1.1.

Dvojstupňový systém podnecovania, ktorý sa začína nízkoúrovňovým podnecovaním (obmedzenie výkonu), po ktorom nasleduje silné podnecovanie (účinné zablokovanie prevádzky necestného pojazdného stroja);

| 5.1.2. | jednostupňový systém silného podnecovania (účinné zablokovanie prevádzky necestného pojazdného stroja) aktivovaný za podmienok systému nízkoúrovňového podnecovania uvedených v bodoch 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 a 9.4.1.
  Ak si výrobca na účely splnenia požiadavky na jednostupňový systém silného podnecovania zvolí vypnutie motora, podnecovanie týkajúce sa hladiny činidla môže byť na základe voľby výrobcu aktivované podľa podmienok uvedených v bode 6.3.2 namiesto podmienok uvedených v bode 6.3.1. |
| --- | --- |

5.1.2.

jednostupňový systém silného podnecovania (účinné zablokovanie prevádzky necestného pojazdného stroja) aktivovaný za podmienok systému nízkoúrovňového podnecovania uvedených v bodoch 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 a 9.4.1.

Ak si výrobca na účely splnenia požiadavky na jednostupňový systém silného podnecovania zvolí vypnutie motora, podnecovanie týkajúce sa hladiny činidla môže byť na základe voľby výrobcu aktivované podľa podmienok uvedených v bode 6.3.2 namiesto podmienok uvedených v bode 6.3.1.

5.2.   Motor môže byť vybavený prostriedkom na vypnutie podnecovania prevádzkovateľa, ak spĺňa požiadavky bodu 5.2.1.

5.2.1   Motor môže byť vybavený prostriedkom na dočasné vypnutie podnecovania prevádzkovateľa v stave núdze vyhlásenom celoštátnym alebo regionálnym orgánom verejnej správy, jej pohotovostnými službami alebo ozbrojenými zložkami.

5.2.1.1   Ak je motor vybavený prostriedkom na dočasné vypnutie podnecovania prevádzkovateľa v stave núdze, uplatňujú sa všetky tieto podmienky:

| a) | maximálny čas prevádzky, počas ktorého môže byť vypnuté podnecovania prevádzkovateľa, je 120 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálny čas prevádzky, počas ktorého môže byť vypnuté podnecovania prevádzkovateľa, je 120 hodín;

| b) | metóda aktivácie musí byť navrhnutá spôsobom, ktorý umožní predísť náhodnej prevádzke, a to tak, že bude vyžadovať dva autonómne úkony prevádzkovateľa bude jasne označená aspoň varovaním „LEN NA NÚDZOVÉ POUŽITIE“; |
| --- | --- |

b)

metóda aktivácie musí byť navrhnutá spôsobom, ktorý umožní predísť náhodnej prevádzke, a to tak, že bude vyžadovať dva autonómne úkony prevádzkovateľa bude jasne označená aspoň varovaním „LEN NA NÚDZOVÉ POUŽITIE“;

| c) | vypnutie sa automaticky deaktivuje po 120 hodinách a prevádzkovateľ musí mať možnosť vypnutie manuálne deaktivovať, pokiaľ sa stav núdze skončil; |
| --- | --- |

c)

vypnutie sa automaticky deaktivuje po 120 hodinách a prevádzkovateľ musí mať možnosť vypnutie manuálne deaktivovať, pokiaľ sa stav núdze skončil;

| d) | po 120 hodinách prevádzky už nesmie byť možné vypnúť podnecovanie, pokiaľ prostriedok na vypnutie nebol resetovaný zadaním dočasného bezpečnostného kódu výrobcu alebo novým naprogramovaním ECU motora kvalifikovaným servisným technikom alebo ekvivalentným bezpečnostným prvkom, ktorý je jedinečný pre každý motor; |
| --- | --- |

d)

po 120 hodinách prevádzky už nesmie byť možné vypnúť podnecovanie, pokiaľ prostriedok na vypnutie nebol resetovaný zadaním dočasného bezpečnostného kódu výrobcu alebo novým naprogramovaním ECU motora kvalifikovaným servisným technikom alebo ekvivalentným bezpečnostným prvkom, ktorý je jedinečný pre každý motor;

| e) | celkový počet a trvanie aktivácií vypnutia musí byť uložený v nezávislej elektronickej pamäti alebo v počítadle tak, aby nebolo možné tieto informácie úmyselne vymazať. Vnútroštátne inšpekčné orgány musia mať možnosť prečítať tieto záznamy diagnostickým nástrojom; |
| --- | --- |

e)

celkový počet a trvanie aktivácií vypnutia musí byť uložený v nezávislej elektronickej pamäti alebo v počítadle tak, aby nebolo možné tieto informácie úmyselne vymazať. Vnútroštátne inšpekčné orgány musia mať možnosť prečítať tieto záznamy diagnostickým nástrojom;

| f) | Výrobca uchováva záznamy o každej žiadosti o resetovanie prostriedku na vypnutie podnecovania prevádzkovateľa a tieto záznamy na požiadanie predloží Komisii alebo vnútroštátnym orgánom. |
| --- | --- |

f)

Výrobca uchováva záznamy o každej žiadosti o resetovanie prostriedku na vypnutie podnecovania prevádzkovateľa a tieto záznamy na požiadanie predloží Komisii alebo vnútroštátnym orgánom.

5.3.   Systém nízkoúrovňového podnecovania

5.3.1.   Systém nízkoúrovňového podnecovania sa aktivuje pri výskyte ktorejkoľvek z podmienok uvedených v bodoch 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 a 9.4.1.

5.3.2.   Systém nízkoúrovňového podnecovania postupne zníži aspoň o 25 % maximálne možný krútiaci moment motora v celom rozsahu jeho otáčok medzi otáčkami, pri ktorých je dosahovaný maximálny krútiaci moment a bodom prerušenia regulátora, ako je zobrazené na obrázku 4.1. Miera znižovania krútiaceho momentu musí byť minimálne 1 % za minútu.

5.3.3.   Môžu sa použiť aj iné opatrenia podnecovania, v prípade ktorých sa schvaľovaciemu úradu preukázalo, že ich miera dôraznosti je rovnaká alebo vyššia.

Obrázok 4.1.

Schéma znižovania krútiaceho momentu pri nízkoúrovňovom podnecovaní

75 % max. krútiaceho momentu v bode prerušenia regulátora

75 % max. krútiaceho momentu

otáčky

25 % zníženie

bod prerušenia regulátora

max. krútiaci moment

pokles

krútiaci moment

5.4.   Systém silného podnecovania

5.4.1.   Systém silného podnecovania sa aktivuje pri výskyte ktorejkoľvek z podmienok uvedených v bodoch 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 a 9.4.2.

5.4.2.   Systém silného podnecovania musí znížiť použiteľnosť necestného pojazdného stroja na úroveň, ktorá je dostatočne zaťažujúca a prinúti prevádzkovateľa vyriešiť všetky problémy súvisiace s bodmi 6 až 9. Prípustné sú tieto stratégie:

| 5.4.2.1. | Krútiaci moment medzi otáčkami, pri ktorých je dosahovaný maximálny krútiaci moment a bodom prerušenia regulátora sa postupne znižuje z úrovne krútiaceho momentu pri nízkoúrovňovom podnecovaní na obrázku 4.1 minimálne o 1 % za minútu na 50 % maximálneho krútiaceho momentu alebo menej a pre motory s meniteľnými otáčkami motora sa otáčky motora postupne znižujú na 60 % menovitých otáčok alebo menej v rámci rovnakého časového intervalu ako znižovanie krútiaceho momentu, ako je znázornené na obrázku 4.2.

  Obrázok 4.2.


  Schéma znižovania krútiaceho momentu pri silnom podnecovaní




  M [Nm]
  50 % krút. moment
  0,6 * nrated
  otáčky
  krút. moment (Nm)
  50 % krútiaci moment 0,6*n rated |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Krútiaci moment medzi otáčkami, pri ktorých je dosahovaný maximálny krútiaci moment a bodom prerušenia regulátora sa postupne znižuje z úrovne krútiaceho momentu pri nízkoúrovňovom podnecovaní na obrázku 4.1 minimálne o 1 % za minútu na 50 % maximálneho krútiaceho momentu alebo menej a pre motory s meniteľnými otáčkami motora sa otáčky motora postupne znižujú na 60 % menovitých otáčok alebo menej v rámci rovnakého časového intervalu ako znižovanie krútiaceho momentu, ako je znázornené na obrázku 4.2.

Obrázok 4.2.

Schéma znižovania krútiaceho momentu pri silnom podnecovaní

M [Nm]

50 % krút. moment

0,6 * nrated

otáčky

krút. moment (Nm)

50 % krútiaci moment 0,6*n rated

| 5.4.2.2. | Môžu sa použiť aj iné opatrenia podnecovania, v prípade ktorých sa schvaľovaciemu úradu preukázalo, že ich miera dôraznosti je rovnaká alebo vyššia. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Môžu sa použiť aj iné opatrenia podnecovania, v prípade ktorých sa schvaľovaciemu úradu preukázalo, že ich miera dôraznosti je rovnaká alebo vyššia.

5.5.   V záujme bezpečnosti a aby sa umožnilo použitie samoopravnej diagnostiky, použitie funkcie zablokovania podnecovania na uvoľnenie plného výkonu motora je prípustné za predpokladu, že:

| a) | je aktívna maximálne 30 minút a |
| --- | --- |

a)

je aktívna maximálne 30 minút a

| b) | obmedzuje sa na 3 aktivácie počas každého intervalu, keď je systém podnecovania prevádzkovateľa aktívny. |
| --- | --- |

b)

obmedzuje sa na 3 aktivácie počas každého intervalu, keď je systém podnecovania prevádzkovateľa aktívny.

5.6.   Systém podnecovania prevádzkovateľa sa deaktivuje vtedy, keď zaniknú podmienky jeho aktivácie. Systém podnecovania prevádzkovateľa sa nemôže automaticky deaktivovať bez toho, aby bol odstránený dôvod jeho aktivácie.

5.7.   Podrobné údaje o postupoch aktivácie a deaktivácie systému podnecovania prevádzkovateľa sú uvedené v bode 11.

5.8.   Súčasne so žiadosťou o typové schválenie EÚ podľa tohto nariadenia výrobca preukáže funkčnosť systému podnecovania prevádzkovateľa, ako je uvedené v bode 11.

6.   Dostupnosť činidla

6.1.   Ukazovateľ hladiny činidla

Necestný pojazdný stroj musí mať ukazovateľ, ktorý jasne informuje prevádzkovateľa o hladine činidla v nádrži. Minimálna akceptovateľná úroveň výkonnosti ukazovateľa činidla je tá, pri ktorej nepretržite indikuje hladinu činidla, pričom je aktivovaný systém varovania prevádzkovateľa uvedený v bode 4. Ukazovateľ činidla môže byť vo forme analógovej alebo digitálnej zobrazovacej jednotky a môže ukazovať hladinu ako podiel plného objemu nádrže, množstvo zostatkového činidla, alebo odhadovaný zostávajúci počet prevádzkových hodín.

6.2.   Aktivácia systému varovania prevádzkovateľa

6.2.1.   Systém varovania prevádzkovateľa uvedený v bode 4 sa musí aktivovať, keď hladina činidla klesne pod 10 % objemu nádrže činidla alebo pod vyššie percento podľa voľby výrobcu.

6.2.2.   Varovanie v spojitosti s ukazovateľom činidla musí byť dostatočne jasné, aby prevádzkovateľ pochopil, že hladina činidla je nízka. Ak systém varovania zahŕňa systém zobrazovania správ, prostredníctvom vizuálnej varovania sa zobrazí správa indikujúca nízku hladinu činidla (napr. „nízka hladina močoviny“, „nízka hladina AdBlue“ alebo „nízka hladina činidla“).

6.2.3.   Systém varovania prevádzkovateľa nemusí byť na začiatku aktivovaný nepretržite (napríklad správa sa nemusí stále zobrazovať), avšak aktivácia musí naberať na intenzite, až bude aktivovaná nepretržite, keď je nádrž s činidlom takmer prázdna a blíži sa k bodu, v ktorom sa aktivuje systém podnecovania prevádzkovateľa (napríklad frekvencia, pri ktorej bliká kontrolka). Vyvrcholí upozornením prevádzkovateľa na úrovni, ktorú zvolí výrobca, ktoré však musí byť dostatočne výraznejšie v bode, v ktorom sa aktivuje systém podnecovania prevádzkovateľa opísaný v bode 6.3, než pri jeho prvej aktivácii.

6.2.4.   Nepretržité varovanie sa nesmie dať jednoducho zablokovať alebo ignorovať. Ak systém varovania zahŕňa systém zobrazovania správ, zobrazí sa jasná správa (napríklad „doplniť močovinu“, „doplniť AdBlue“, alebo „doplniť činidlo“). Nepretržité varovanie môžu dočasne prerušiť iné varovné signály poskytujúce dôležité správy týkajúce sa bezpečnosti.

6.2.5.   Nesmie existovať možnosť vypnúť systém varovania prevádzkovateľa, kým činidlo nie je doplnené na úroveň, ktorá si nevyžaduje jeho aktiváciu.

6.3   Aktivácia systému podnecovania prevádzkovateľa

6.3.1   Systém nízkoúrovňového podnecovania opísaný v bode 5.3 sa aktivuje, ak množstvo činidla v nádrži klesne pod 2,5 % jej plného menovitého objemu alebo pod vyššie percento podľa voľby výrobcu.

6.3.2.   Systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4 sa musí aktivovať, ak je nádrž činidla prázdna (to znamená, že systém dávkovania nie je schopný ďalej čerpať činidlo z nádrže) alebo keď množstvo činidla v nádrži klesne pod 2,5 % jej plného menovitého objemu, podľa uváženia výrobcu.

6.3.3.   S výnimkou rozsahu povoleného bodom 5.5 nesmie byť možné vypnúť systém nízkoúrovňového alebo silného podnecovania, pokiaľ sa činidlo nedoplní na úroveň, ktorá si nevyžaduje jeho aktiváciu.

7.   Monitorovanie kvality činidla

7.1.   Motor alebo necestný pojazdný stroj musia byť vybavené prostriedkami umožňujúcimi zistiť prítomnosť nesprávneho činidla na palube necestného pojazdného stroja.

7.1.1.   Výrobca musí špecifikovať minimálnu prípustnú koncentráciu činidla CDmin, ktorá vedie k výfukovým emisiám NOx neprekračujúcim nižšiu z týchto hodnôt: príslušný limit NOx vynásobený 2,25 alebo príslušný limit NOx zvýšený o 1,5 g/kWh. Pri podkategóriách motorov s kombinovaným limitom pre HC a NOx je príslušná limitná hodnota NOx na účely tohto bodu kombinovaná limitná hodnota pre HC a NOx znížená o 0,19 g/kWh.

7.1.1.1.   Správna hodnota CDmin sa musí preukázať počas typového schvaľovania EÚ postupom vymedzeným v bode 13 a zaznamená sa v rozšírenej dokumentácii uvedenej v bode 8 prílohy I.

7.1.2.   Zisťujú sa všetky koncentrácie činidla nižšie ako CDmin, ktoré sa na účely bodu 7.1 považujú za nesprávne činidlo.

7.1.3.   Kvalite činidla sa priradí osobitné počítadlo („počítadlo kvality činidla“). Počítadlo kvality činidla počíta prevádzkové hodiny motora s nesprávnym činidlom.

7.1.3.1.   Výrobca môže voliteľne zlúčiť poruchu kvality činidla s jednou alebo viacerými poruchami uvedenými v bodoch 8 a 9 do jedného počítadla.

7.1.4.   Podrobné údaje o kritériách a mechanizmoch aktivácie a deaktivácie počítadla kvality činidla sú opísané v bode 11.

7.2.   Aktivácia systému varovania prevádzkovateľa

Keď systém monitorovania potvrdí nesprávnu kvalitu činidla, aktivuje sa systém varovania prevádzkovateľa opísaný v bode 4. Keď systém varovania zahŕňa systém zobrazovania správ, zobrazí správu indikujúcu dôvod varovania (napríklad „zistená nesprávna močovina“, „zistené nesprávne AdBlue“, alebo „zistené nesprávne činidlo“).

7.3   Aktivácia systému podnecovania prevádzkovateľa

7.3.1.   Systém nízkoúrovňového podnecovania opísaný v bode 5.3 sa aktivuje vtedy, keď nedôjde k náprave kvality činidla v priebehu max. 10 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému varovania prevádzkovateľa opísaného v bode 7.2.

7.3.2.   Systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4 sa aktivuje vtedy, keď nedôjde k náprave kvality činidla v priebehu max. 20 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému varovania prevádzkovateľa opísaného v bode 7.2.

7.3.3.   Počet hodín pred aktiváciou systémov podnecovania sa zníži v prípade opakovaného výskytu funkčnej poruchy v súlade s mechanizmom opísaným v bode 11.

8.   Činnosť dávkovania činidla

8.1   Motor musí byť vybavený prostriedkami umožňujúcimi zistiť prerušenie dávkovania.

8.2.   Počítadlo činnosti dávkovania činidla

8.2.1.   Činnosti dávkovania sa pridelí osobitné počítadlo („počítadlo činnosti dávkovania“). Počítadlo počíta počet prevádzkových hodín motora, počas ktorých je prerušená činnosť dávkovania činidla. Toto sa nevyžaduje, ak si takéto prerušenie vyžaduje ECU motora, pretože prevádzkové podmienky necestného pojazdného stroja sú také, že vzhľadom na emisné charakteristiky necestného pojazdného stroja nie je dávkovanie činidla potrebné.

8.2.1.1.   Výrobca môže voliteľne zlúčiť poruchu dávkovania činidla s jednou alebo viacerými poruchami uvedenými v bodoch 7 a 9 do jedného počítadla.

8.2.2.   Podrobné údaje o kritériách a mechanizmoch aktivácie a deaktivácie počítadla dávkovania činidla sú opísané v bode 11.

8.3.   Aktivácia systému varovania prevádzkovateľa

Systém varovania prevádzkovateľa opísaný v bode 4 sa musí aktivovať v prípade prerušenia dávkovania, ktoré určí počítadlo činnosti dávkovania podľa bodu 8.2.1. Ak systém varovania zahŕňa systém zobrazovania správ, zobrazí správu indikujúcu dôvod varovania (napr. „porucha dávkovania močoviny“, „porucha dávkovania AdBlue“ alebo „porucha dávkovania činidla“).

8.4.   Aktivácia systému podnecovania prevádzkovateľa

8.4.1.   Systém nízkoúrovňového podnecovania opísaný v bode 5.3 sa aktivuje vtedy, keď nedôjde k náprave prerušenia dávkovania činidla v priebehu max. 10 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému varovania prevádzkovateľa v súlade s bodom 8.3.

8.4.2.   Systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4 sa aktivuje vtedy, keď nedôjde k náprave prerušenia dávkovania činidla v priebehu max. 20 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému varovania prevádzkovateľa v súlade s bodom 8.3.

8.4.3.   Počet hodín pred aktiváciou systémov podnecovania sa zníži v prípade opakovaného výskytu funkčnej poruchy v súlade s mechanizmom opísaným v bode 11.

9.   Poruchy monitorovania, ktoré možno pripísať neoprávnenému zásahu

9.1.   Okrem hladiny činidla v nádrži, kvality činidla a prerušenia dávkovania sa monitorujú aj tieto poruchy, pretože ich možno pripísať neoprávnenému zásahu:

| a) | ventil recirkulácie výfukových plynov (EGR) s obmedzenou činnosťou; |
| --- | --- |

a)

ventil recirkulácie výfukových plynov (EGR) s obmedzenou činnosťou;

| b) | poruchy diagnostického systému regulácie NOx podľa opisu v bode 9.2.1. |
| --- | --- |

b)

poruchy diagnostického systému regulácie NOx podľa opisu v bode 9.2.1.

9.2.   Požiadavky týkajúce sa monitorovania

9.2.1.   Diagnostický systém regulácie NOx (NCD) sa monitoruje na účely zistenia elektrických porúch a odstránenia alebo deaktivácie akéhokoľvek snímača, v dôsledku ktorých by systém nemohol diagnostikovať všetky ostatné poruchy uvedené v oddiele 6 až 8. (monitorovanie komponentov).

Neúplný zoznam snímačov, ktoré ovplyvňujú diagnostickú schopnosť, obsahuje snímače, ktoré priamo merajú koncentráciu NOx, snímače kvality močoviny, snímače okolitého prostredia a snímače používané na monitorovanie činnosti dávkovania činidla, množstva činidla alebo spotreby činidla.

9.2.2.   Počítadlo ventilu EGR

9.2.2.1.   Ventilu EGR s obmedzenou činnosťou sa pridelí osobitné počítadlo. Počítadlo ventilu EGR počíta počet prevádzkových hodín motora, počas ktorých je potvrdené, že DTC súvisiaci s ventilom EGR s obmedzenou činnosťou je aktívny.

9.2.2.1.1.   Výrobca môže voliteľne zlúčiť poruchu ventilu EGR s obmedzenou činnosťou spolu s jednou alebo viacerými poruchami uvedenými v bodoch 7, 8 a 9.2.3 do jedného počítadla.

9.2.2.2.   Podrobné údaje o kritériách a mechanizmoch aktivácie a deaktivácie počítadla ventilu EGR sú opísané v bode 11.

9.2.3.   Počítadlo(-á) systému NCD

9.2.3.1.   Každej poruche monitorovania uvedenej v bode 9.1 písm. b) sa pridelí osobitné počítadlo. Počítadlá systému NCD počítajú počet prevádzkových hodín motora, keď sa potvrdí, že DTC súvisiaci so systémom NCD je aktívny. Zoskupenie viacerých porúch do jedného počítadla je povolené.

9.2.3.1.1.   Výrobca môže voliteľne zlúčiť poruchu systému NCD s jednou alebo viacerými poruchami uvedenými v bodoch 7, 8 a 9.2.2 do jedného počítadla.

9.2.3.2.   Podrobné údaje o kritériách a mechanizmoch aktivácie a deaktivácie počítadla, resp. počítadiel a mechanizmoch systému NCD sú opísané v bode 11.

9.3.   Aktivácia systému varovania prevádzkovateľa

Systém varovania prevádzkovateľa opísaný v bode 4 sa aktivuje v prípade ktorejkoľvek z porúch uvedených v bode 9.1 a indikuje, že je potrebná neodkladná oprava. Ak systém varovania zahŕňa systém zobrazovania správ, zobrazí správu indikujúcu dôvod varovania (napríklad „ventil dávkovania činidla je odpojený“ alebo „kritická porucha spojená s emisiami“).

9.4.   Aktivácia systému podnecovania prevádzkovateľa

9.4.1.   Systém nízkoúrovňového podnecovania opísaný v bode 5.3 sa aktivuje vtedy, keď nedôjde k náprave poruchy uvedenej v bode 9.1 v priebehu max. 36 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému varovania prevádzkovateľa opísaného v bode 9.3.

9.4.2.   Systém silného podnecovania opísaný v bode 5.4 sa aktivuje vtedy, keď nedôjde k náprave poruchy uvedenej v bode 9.1 v priebehu max. 100 prevádzkových hodín motora po aktivácii systému varovania prevádzkovateľa opísaného v bode 9.3.

9.4.3.   Počet hodín pred aktiváciou systémov podnecovania sa zníži v prípade opakovaného výskytu funkčnej poruchy v súlade s mechanizmom opísaným v bode 11.

9.5.   Ako alternatívu k požiadavkám v bode 9.2 môže výrobca použiť snímač NOx umiestnený vo výfukovom systéme. V takom prípade:

| a) | hodnota NOx nesmie prekročiť nižšiu z týchto hodnôt: príslušný limit NOx vynásobený 2,25 alebo príslušný limit NOx zvýšený o 1,5 g/kWh. Pri podkategóriách motorov s kombinovaným limitom pre HC a NOx je príslušná limitná hodnota NOx na účely tohto bodu kombinovaná limitná hodnota pre HC a NOx znížená o 0,19 g/kWh. |
| --- | --- |

a)

hodnota NOx nesmie prekročiť nižšiu z týchto hodnôt: príslušný limit NOx vynásobený 2,25 alebo príslušný limit NOx zvýšený o 1,5 g/kWh. Pri podkategóriách motorov s kombinovaným limitom pre HC a NOx je príslušná limitná hodnota NOx na účely tohto bodu kombinovaná limitná hodnota pre HC a NOx znížená o 0,19 g/kWh.

| b) | môže sa použiť hlásenie jedinej poruchy „vysoký obsah NOx – príčina neznáma“; |
| --- | --- |

b)

môže sa použiť hlásenie jedinej poruchy „vysoký obsah NOx – príčina neznáma“;

| c) | bod 9.4.1 znie „v priebehu 10 prevádzkových hodín motora“; |
| --- | --- |

c)

bod 9.4.1 znie „v priebehu 10 prevádzkových hodín motora“;

| d) | bod 9.4.2 znie „v priebehu 20 prevádzkových hodín motora“. |
| --- | --- |

d)

bod 9.4.2 znie „v priebehu 20 prevádzkových hodín motora“.

10.   Požiadavky na preukazovanie

10.1.   Všeobecné súvislosti

Súlad s požiadavkami tohto doplnku sa preukazuje počas typového schvaľovania EÚ, ako sa uvádza v tabuľke 4.1 a špecifikuje v tomto bode 10:

| a) | preukázaním aktivácie systému varovania; |
| --- | --- |

a)

preukázaním aktivácie systému varovania;

| b) | preukázaním aktivácie systému nízkoúrovňového podnecovania, ak je k dispozícii |
| --- | --- |

b)

preukázaním aktivácie systému nízkoúrovňového podnecovania, ak je k dispozícii

| c) | preukázaním aktivácie systému silného podnecovania. |
| --- | --- |

c)

preukázaním aktivácie systému silného podnecovania.

10.2.   Rady motorov a rady motorov podľa NCD

Súlad radu motorov alebo radu motorov podľa NCD s požiadavkami tohto bodu 10 sa môže preukázať skúškou jedného z členov posudzovaného radu za predpokladu, že výrobca preukáže schvaľovaciemu úradu, že monitorovacie systémy potrebné na splnenie požiadaviek tohto doplnku sú v rámci radu podobné.

10.2.1.   Preukázanie, že systémy monitorovania ostatných členov radu motorov podľa NCD sú podobné, možno vykonať tak, že sa schvaľovacím úradom predložia prvky, ako sú algoritmy, funkčné analýzy atď.

10.2.2.   Skúšaný motor vyberie výrobca po dohode so schvaľovacím úradom. Ten môže, ale nemusí byť základným motorom posudzovaného radu.

10.2.3.   Ak motory radu motorov patria do radu motorov podľa NCD, ktorý už získal typové schválenie EÚ podľa bodu 10.2.1 (obrázok 4.3), súlad tohto radu motorov sa považuje za preukázaný bez ďalších skúšok za predpokladu, že výrobca preukáže orgánu, že monitorovacie systémy potrebné na splnenie požiadaviek tohto doplnku sú v rámci posudzovaného radu motorov a radu motorov podľa NCD podobné.

Tabuľka 4.1.

Ilustrácia obsahu procesu preukazovania v súlade s ustanoveniami bodov 10.3 a 10.4

| Mechanizmus | Prvky preukazovania |
| --- | --- |
| Aktivácia systému varovania uvedená v bode 10.3. | — | 2 skúšky aktivácie (vrátane nedostatku činidla) |

Mechanizmus

Prvky preukazovania

Aktivácia systému varovania uvedená v bode 10.3.

—

2 skúšky aktivácie (vrátane nedostatku činidla)

| — | doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby |
| --- | --- |

—

doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby

Aktivácia systému nízkoúrovňového podnecovania podľa bodu 10.4.

| — | 2 skúšky aktivácie (vrátane nedostatku činidla) |
| --- | --- |

—

2 skúšky aktivácie (vrátane nedostatku činidla)

| — | doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby |
| --- | --- |

—

doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby

| — | 1 skúška zníženia krútiaceho momentu |
| --- | --- |

—

1 skúška zníženia krútiaceho momentu

Aktivácia systému silného podnecovania podľa bodu 10.4.6.

| — | 2 skúšky aktivácie (vrátane nedostatku činidla) |
| --- | --- |

—

2 skúšky aktivácie (vrátane nedostatku činidla)

| — | doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby |
| --- | --- |

—

doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby

Obrázok 4.3.

Už preukázaná zhoda radu motorov podľa NCD

rad motorov podľa NCD 1

rad motorov 2

rad motorov 1

Zhoda radu motorov podľa NCD 1 bola preukázaná pre rad motorov 2

Zhoda radu motorov 1 sa považuje za preukázanú

10.3.   Preukázanie aktivácie systému varovania

10.3.1.   Zhoda aktivácie systému varovania sa preukazuje vykonaním dvoch skúšok: nedostatok činidla a jedna z kategórií porúch uvedených v bodoch 7 až 9.

10.3.2.   Výber porúch, ktoré sa podrobia skúške

10.3.2.1.   S cieľom preukázať aktiváciu systému varovania v prípade chybnej kvality činidla sa vyberie činidlo so zriedenou účinnou zložkou, ktorá je zriedená minimálne v takom pomere, aký výrobca oznámil v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 7.

10.3.2.2.   S cieľom preukázať aktiváciu systému varovania v prípade porúch, ktoré možno pripísať neoprávnenému zásahu a ktoré sú vymedzené v bode 9, sa výber musí vykonať v súlade s týmito požiadavkami:

| 10.3.2.2.1. | Výrobca predloží schvaľovaciemu úradu zoznam takýchto potenciálnych porúch. |
| --- | --- |

10.3.2.2.1.

Výrobca predloží schvaľovaciemu úradu zoznam takýchto potenciálnych porúch.

| 10.3.2.2.2. | Poruchu, ktorá sa má posudzovať v skúške, vyberie schvaľovací úrad zo zoznamu uvedeného v bode 10.3.2.2.1. |
| --- | --- |

10.3.2.2.2.

Poruchu, ktorá sa má posudzovať v skúške, vyberie schvaľovací úrad zo zoznamu uvedeného v bode 10.3.2.2.1.

10.3.3.   Preukazovanie

10.3.3.1.   Na účely tohto preukázania sa vykoná samostatná skúška pre každú z porúch uvedených v bode 10.3.1.

10.3.3.2.   Počas skúšky sa nesmie vyskytnúť žiadna iná porucha okrem poruchy podrobenej skúške.

10.3.3.3.   Pred začiatkom skúšky sa vymažú všetky DTC.

10.3.3.4.   Poruchy podrobované skúške môžu byť na žiadosť výrobcu a so súhlasom schvaľovacieho úradu simulované.

10.3.3.5.   Zisťovanie iných porúch, ako je nedostatok činidla

V prípade iných porúch ako nedostatok činidla, keď je porucha nainštalovaná alebo simulovaná, sa zisťovanie tejto poruchy vykonáva takto:

| 10.3.3.5.1. | Systém NCD musí zareagovať na vyvolanie poruchy, ktorú schvaľovací úrad vybral ako vhodnú, v súlade s ustanoveniami tohto doplnku. To sa považuje za preukázané, ak dôjde k aktivácii v rámci dvoch po sebe nasledujúcich skúšobných cyklov NCD podľa bodu 10.3.3.7.
  Ak bolo v opise monitorovania uvedené a schvaľovacím úradom schválené, že konkrétny motor si vyžaduje viac ako dva skúšobné cykly NCD na dokončenie monitorovania, môže sa počet skúšobných cyklov NCD zvýšiť na tri.
  Každý jednotlivý skúšobný cyklus NCD môže byť v priebehu preukazovacej skúšky oddelený vypnutím motora. V rámci časového úseku do ďalšieho naštartovania sa musí zobrať do úvahy monitorovanie, ku ktorému môže dôjsť po vypnutí motora, a všetky podmienky, ktoré musia byť splnené, aby došlo k monitorovaniu po ďalšom naštartovaní. |
| --- | --- |

10.3.3.5.1.

Systém NCD musí zareagovať na vyvolanie poruchy, ktorú schvaľovací úrad vybral ako vhodnú, v súlade s ustanoveniami tohto doplnku. To sa považuje za preukázané, ak dôjde k aktivácii v rámci dvoch po sebe nasledujúcich skúšobných cyklov NCD podľa bodu 10.3.3.7.

Ak bolo v opise monitorovania uvedené a schvaľovacím úradom schválené, že konkrétny motor si vyžaduje viac ako dva skúšobné cykly NCD na dokončenie monitorovania, môže sa počet skúšobných cyklov NCD zvýšiť na tri.

Každý jednotlivý skúšobný cyklus NCD môže byť v priebehu preukazovacej skúšky oddelený vypnutím motora. V rámci časového úseku do ďalšieho naštartovania sa musí zobrať do úvahy monitorovanie, ku ktorému môže dôjsť po vypnutí motora, a všetky podmienky, ktoré musia byť splnené, aby došlo k monitorovaniu po ďalšom naštartovaní.

| 10.3.3.5.2. | Preukázanie aktivácie systému varovania sa považuje za uskutočnené, ak na konci každej preukazovacej skúšky vykonanej podľa bodu 10.3.2.1 bol systém varovania riadne aktivovaný a DTC pre vybranú poruchu je v stave ‚potvrdený a aktívny‘. |
| --- | --- |

10.3.3.5.2.

Preukázanie aktivácie systému varovania sa považuje za uskutočnené, ak na konci každej preukazovacej skúšky vykonanej podľa bodu 10.3.2.1 bol systém varovania riadne aktivovaný a DTC pre vybranú poruchu je v stave ‚potvrdený a aktívny‘.

10.3.3.6.   Zisťovanie v prípade nedostatku činidla

Na účely preukázania aktivácie systému varovania v prípade nedostatku činidla sa motor prevádzkuje v priebehu jedného cyklu alebo viacerých skúšobných cyklov NCD podľa uváženia výrobcu.

10.3.3.6.1.   Preukazovanie sa začne pri hladine činidla v nádrži, na ktorej sa dohodne výrobca so schvaľovacím úradom, ktorá však musí predstavovať najmenej 10 % menovitého objemu nádrže.

10.3.3.6.2.   Systém varovania sa považuje za správne fungujúci, ak sú súčasne splnené tieto podmienky:

| a) | systém varovania bol aktivovaný pri dostupnosti činidla vyššej alebo rovnajúcej sa 10 % objemu nádrže činidla, a |
| --- | --- |

a)

systém varovania bol aktivovaný pri dostupnosti činidla vyššej alebo rovnajúcej sa 10 % objemu nádrže činidla, a

| b) | „nepretržitý“ varovný systém bol aktivovaný pri dostupnosti činidla vyššej alebo rovnajúcej sa hodnote deklarovanej výrobcom v súlade s ustanoveniami bodu 6. |
| --- | --- |

b)

„nepretržitý“ varovný systém bol aktivovaný pri dostupnosti činidla vyššej alebo rovnajúcej sa hodnote deklarovanej výrobcom v súlade s ustanoveniami bodu 6.

10.3.3.7.   Skúšobný cyklus NCD

10.3.3.7.1   Skúšobný cyklus NCD popisovaný v tomto bode 10 na preukázanie správneho fungovania systému NCD je cyklus NRTC s teplým štartom pre motory podkategórie NRE-v-3, NRE-v-4, NRE-v-5 NRE-v-6 a príslušný cyklus NRSC pre všetky ostatné kategórie.

10.3.3.7.2   Na žiadosť výrobcu a po schválení schvaľovacím úradom sa pre špecifický monitor môže použiť alternatívny skúšobný cyklus NCD (napr. iný ako NRTC alebo NRSC). Žiadosť musí obsahovať prvky (technické posudky, simuláciu, výsledky skúšok atď.), ktoré preukazujú, že:

| a) | výsledkom požadovaného skúšobného cyklu bude monitor, ktorý bude pracovať počas skutočnej prevádzky, a |
| --- | --- |

a)

výsledkom požadovaného skúšobného cyklu bude monitor, ktorý bude pracovať počas skutočnej prevádzky, a

| b) | príslušný skúšobný cyklus NCD uvedený v bode 10.3.3.7.1 je pre posudzované monitorovanie menej vhodný. |
| --- | --- |

b)

príslušný skúšobný cyklus NCD uvedený v bode 10.3.3.7.1 je pre posudzované monitorovanie menej vhodný.

10.3.4.   Preukázanie aktivácie systému varovania sa považuje za uskutočnené, ak na konci každej preukazovacej skúšky vykonanej podľa bodu 10.3.3 bol systém varovania riadne aktivovaný.

10.4.   Preukazovanie systému podnecovania

10.4.1.   Preukazovanie systému podnecovania sa vykonáva skúškami uskutočnenými na skúšobnom zariadení motora.

10.4.1.1.   Všetky komponenty alebo podsystémy, ktoré nie sú fyzicky namontované na motore, ako sú snímače teploty okolia, snímače hladiny a systémy varovania a informovania prevádzkovateľa, ktoré sú nevyhnutné na vykonanie preukazovaní, musia byť na tento účel pripojené k motoru alebo musia byť simulované, a to spôsobom, ktorý schvaľovací úrad považuje za uspokojivý.

10.4.1.2.   Ak sa tak výrobca rozhodne a schvaľovací úrad súhlasí, preukazovacie skúšky sa môžu vykonať na kompletnom necestnom pojazdnom stroji alebo strojnom zariadení buď tak, že sa necestný pojazdný stroj namontuje na vhodné skúšobné zariadenie alebo sa, bez ohľadu na bod 10.4.1, nechá v prevádzke na skúšobnej dráhe v kontrolovaných podmienkach.

10.4.2.   Postup skúšky musí preukázať aktiváciu systému podnecovania v prípade nedostatku činidla a v prípade jednej z porúch vymedzených v bodoch 7, 8 alebo 9.

10.4.3.   Na účely tohto preukazovania:

| a) | schvaľovací úrad vyberie popri nedostatku činidla jednu z porúch uvedených v bodoch 7, 8 alebo 9, ktorá sa predtým použila pri preukazovaní varovného systému; |
| --- | --- |

a)

schvaľovací úrad vyberie popri nedostatku činidla jednu z porúch uvedených v bodoch 7, 8 alebo 9, ktorá sa predtým použila pri preukazovaní varovného systému;

| b) | výrobcovi sa po dohode so schvaľovacím úradom povolí zrýchliť skúšku simuláciou dosiahnutia určitého počtu prevádzkových hodín; |
| --- | --- |

b)

výrobcovi sa po dohode so schvaľovacím úradom povolí zrýchliť skúšku simuláciou dosiahnutia určitého počtu prevádzkových hodín;

| c) | dosiahnutie zníženia krútiaceho momentu potrebné na nízkoúrovňové podnecovanie možno preukázať súčasne s procesom schvaľovania všeobecnej výkonnosti motora vykonaným v súlade s týmto nariadením. Samostatné meranie krútiaceho momentu počas preukazovania systému podnecovania sa v tomto prípade nevyžaduje; |
| --- | --- |

c)

dosiahnutie zníženia krútiaceho momentu potrebné na nízkoúrovňové podnecovanie možno preukázať súčasne s procesom schvaľovania všeobecnej výkonnosti motora vykonaným v súlade s týmto nariadením. Samostatné meranie krútiaceho momentu počas preukazovania systému podnecovania sa v tomto prípade nevyžaduje;

| d) | silné podnecovanie sa preukazuje podľa požiadaviek bodu 10.4.6. |
| --- | --- |

d)

silné podnecovanie sa preukazuje podľa požiadaviek bodu 10.4.6.

10.4.4.   Výrobca okrem toho preukáže činnosť systému podnecovania v tých podmienkach porúch vymedzených v bodoch 7, 8 alebo 9, ktoré neboli vybrané na použitie v preukazovacích skúškach opísaných v bodoch 10.4.1 až 10.4.3.

Tieto dodatočné preukazovania sa môžu vykonať tak, že výrobca predloží schvaľovaciemu úradu technický prípad s použitím dôkazov, ako sú algoritmy, funkčné analýzy a výsledky predchádzajúcich skúšok.

10.4.4.1.   Tieto dodatočné preukazovania musia najmä preukázať k spokojnosti schvaľovacieho úradu zahrnutie správneho mechanizmu na zníženie krútiaceho momentu do ECU motora.

10.4.5.   Skúška na preukázanie systému nízkoúrovňového podnecovania

10.4.5.1.   Toto preukazovanie sa začína, keď je aktivovaný systém varovania, prípadne „nepretržitý“ varovný systém v dôsledku zistenia poruchy, ktorú vybral schvaľovací úrad.

10.4.5.2.   Keď sa kontroluje reakcia systému v prípade nedostatku činidla v nádrži, motor sa nechá v chode dovtedy, kým dostupnosť činidla nedosiahne hodnotu 2,5 % plného menovitého objemu nádrže alebo hodnotu deklarovanú výrobcom v súlade s bodom 6.3.1, pri ktorej má pracovať systém nízkoúrovňového podnecovania.

10.4.5.2.1.   Výrobca môže so súhlasom schvaľovacieho úradu simulovať nepretržitý chod extrahovaním činidla z nádrže, a to buď za chodu motora, alebo keď je motor zastavený.

10.4.5.3.   Keď sa kontroluje reakcia systému v prípade poruchy inej, než je nedostatok činidla v nádrži, motor sa nechá bežať príslušný počet prevádzkových hodín uvedený v tabuľke 4.3 alebo podľa voľby výrobcu dovtedy, kým príslušné počítadlo nedosiahne hodnotu, pri ktorej sa aktivuje systém nízkoúrovňového podnecovania.

10.4.5.4.   Preukázanie systému nízkoúrovňového podnecovania sa považuje za uskutočnené, ak na konci každej preukazovacej skúšky vykonanej v súlade s bodmi 10.4.5.2 a 10.4.5.3 výrobca preukázal schvaľovaciemu úradu, že elektronická riadiaca jednotka motora aktivovala mechanizmus zníženia krútiaceho momentu.

10.4.6.   Skúška na preukázanie systému silného podnecovania

10.4.6.1.   Toto preukazovanie začína za stavu, keď už došlo k aktivácii systému nízkoúrovňového podnecovania, a môže sa vykonať ako pokračovanie skúšok uskutočnených na preukázanie systému nízkoúrovňového podnecovania.

10.4.6.2.   Keď sa kontroluje reakcia systému v prípade nedostatku činidla v nádrži, motor sa nechá bežať až pokiaľ sa nádrž činidla nevyprázdni alebo množstvo činidla neklesne pod 2,5 % plného menovitého objemu nádrže, pri ktorej sa má podľa vyhlásenia výrobcu aktivovať systém silného podnecovania.

10.4.6.2.1.   Výrobca môže so súhlasom schvaľovacieho úradu simulovať nepretržitý chod extrahovaním činidla z nádrže, a to buď za chodu motora, alebo keď je motor zastavený.

10.4.6.3.   Keď sa kontroluje reakcia systému v prípade poruchy inej, než je nedostatok činidla v nádrži, motor sa nechá bežať príslušný počet prevádzkových hodín uvedený v tabuľke 4.4, alebo podľa voľby výrobcu dovtedy, kým príslušné počítadlo nedosiahne hodnotu, pri ktorej sa aktivuje systém nízkoúrovňového podnecovania.

10.4.6.4.   Preukázanie systému silného podnecovania sa považuje za uskutočnené, ak na konci každej preukazovacej skúšky vykonanej v súlade s bodmi 10.4.6.2 a 10.4.6.3 výrobca preukázal schvaľovaciemu úradu, že mechanizmus silného podnecovania uvedený v tejto prílohe bol aktivovaný.

10.4.7.   Alternatívne, ak sa tak výrobca rozhodne a schvaľovací úrad súhlasí, môže sa preukázanie mechanizmov podnecovania vykonať na kompletnom necestnom pojazdnom stroji v súlade s požiadavkami bodu 5.4 a 10.4.1.2 buď tak, že sa necestný pojazdný stroj namontuje na vhodné skúšobné zariadenie, alebo sa nechá bežať na skúšobnej dráhe v kontrolovaných podmienkach.

10.4.7.1.   Necestný pojazdný stroj sa prevádzkuje dovtedy, kým počítadlo spojené s vybranou poruchou nedosiahne príslušný počet prevádzkových hodín uvedený v tabuľke 4.4, prípadne kým sa nádrž činidla buď nevyprázdni, alebo množstvo činidla neklesne pod 2,5 % plného menovitého objemu nádrže, pri ktorej sa výrobca rozhodol aktivovať systém silného podnecovania.

11.   Opis mechanizmov aktivácie a deaktivácie varovania a podnecovania prevádzkovateľa

11.1   Na doplnenie požiadaviek uvedených v tomto doplnku týkajúcich sa aktivačných a deaktivačných mechanizmov varovania a podnecovania prevádzkovateľa sa v tomto bode 11 stanovujú technické požiadavky na zavedenie aktivačných a deaktivačných mechanizmov.

11.2.   Mechanizmy aktivácie a deaktivácie systému varovania

11.2.1.   Systém varovania prevádzkovateľa sa musí aktivovať, keď diagnostický poruchový kód (DTC) spojený s NCM odôvodňujúcou jeho aktiváciu dosiahne stav uvedený v tabuľke 4.2.

Tabuľka 4.2.

Aktivácia systému varovania prevádzkovateľa

| Typ poruchy | Stav DTC potrebný na aktiváciu systému varovania |
| --- | --- |
| nízka kvalita činidla | potvrdený a aktívny |
| prerušenie dávkovania | potvrdený a aktívny |
| ventil EGR s obmedzenou činnosťou | potvrdený a aktívny |
| porucha systému monitorovania | potvrdený a aktívny |
| prahová hodnota NOx (v náležitých prípadoch) | potvrdený a aktívny |

Typ poruchy

Stav DTC potrebný na aktiváciu systému varovania

nízka kvalita činidla

potvrdený a aktívny

prerušenie dávkovania

potvrdený a aktívny

ventil EGR s obmedzenou činnosťou

potvrdený a aktívny

porucha systému monitorovania

potvrdený a aktívny

prahová hodnota NOx (v náležitých prípadoch)

potvrdený a aktívny

11.2.2.   Systém varovania prevádzkovateľa sa deaktivuje, keď diagnostický systém vyhodnotí, že porucha prislúchajúca tomuto varovaniu už neexistuje alebo keď diagnostický nástroj vymaže informácie súvisiace s poruchami vrátane diagnostických poruchových kódov, ktoré odôvodňujú jeho aktiváciu.

11.2.2.1   Požiadavky na vymazanie „informácií o regulácii NOx“

11.2.2.1.1.   Vymazanie/resetovanie „informácií o regulácii NOx“ diagnostickým nástrojom

Na základe požiadavky diagnostického nástroja sa nižšie uvedené údaje vymažú z počítačovej pamäte alebo sa obnovia na hodnotu stanovenú v tomto doplnku (pozri tabuľku 4.3).

Tabuľka 4.3.

Vymazanie/resetovanie „informácií o regulácii NOx“ diagnostickým nástrojom

| Informácie o regulácii NOx | Vymazateľné | Resetovateľné |
| --- | --- | --- |
| Všetky DTC | X | |
| Hodnota počítadla s najvyšším počtom prevádzkových hodín motora | | X |
| Počet prevádzkových hodín motora z počítadla(-iel) NCD | | X |

Informácie o regulácii NOx

Vymazateľné

Resetovateľné

Všetky DTC

X

Hodnota počítadla s najvyšším počtom prevádzkových hodín motora

X

Počet prevádzkových hodín motora z počítadla(-iel) NCD

X

11.2.2.1.2.   Informácie o regulácii NOx nesmú byť zmazané v dôsledku odpojenia batérie(-í) necestného pojazdného stroja.

11.2.2.1.3.   
  „Informácie o regulácii NOx
  “ je možné vymazať len pri „vypnutom motore“.

11.2.2.1.4.   Pri vymazávaní „informácií o regulácii NOx
  “ vrátane DTC sa nesmie stav žiadneho počítadla priradeného k týmto poruchám a uvedeného v tomto doplnku vymazať, ale musí sa znovu nastaviť na hodnotu stanovenú v príslušnom bode tohto doplnku.

11.3.   Mechanizmy aktivácie a deaktivácie systému podnecovania prevádzkovateľa

11.3.1.   Systém podnecovania prevádzkovateľa sa aktivuje, keď je systém varovania aktívny a počítadlo prislúchajúce typu poruchy regulácie NOx odôvodňujúcej jeho aktiváciu, dosiahlo hodnotu uvedenú v tabuľke 4.4.

11.3.2.   Systém podnecovania prevádzkovateľa sa deaktivuje, keď už systém nedeteguje poruchu, ktorá opodstatňuje jeho aktiváciu, alebo ak diagnostický nástroj alebo nástroj údržby vymazal informácie vrátane DTC súvisiaceho s NCM, ktorá odôvodňuje jeho aktiváciu.

11.3.3.   Systém varovania prevádzkovateľa a systém podnecovania prevádzkovateľa sa musí okamžite aktivovať, resp. deaktivovať v súlade s ustanoveniami bodu 6 po posúdení množstva činidla v jeho nádrži. V tom prípade mechanizmy aktivácie alebo deaktivácie nezávisia od stavu akéhokoľvek priradeného DTC.

11.4.   Mechanizmus počítadla

11.4.1.   Všeobecné súvislosti

11.4.1.1.   Aby systém spĺňal požiadavky tohto doplnku, musí obsahovať najmenej 4 počítadlá, ktoré zaznamenávajú počet hodín prevádzky motora, počas ktorých systém zistil výskyt niektorej z týchto situácií:

| a) | nesprávna kvalita činidla; |
| --- | --- |

a)

nesprávna kvalita činidla;

| b) | prerušenie činnosti dávkovania činidla; |
| --- | --- |

b)

prerušenie činnosti dávkovania činidla;

| c) | ventil EGR s obmedzenou činnosťou; |
| --- | --- |

c)

ventil EGR s obmedzenou činnosťou;

| d) | porucha systému NCD podľa bodu 9.1 písm. b). |
| --- | --- |

d)

porucha systému NCD podľa bodu 9.1 písm. b).

11.4.1.1.1.   Výrobca môže voliteľne použiť jedno alebo viac počítadiel na zoskupenie porúch uvedených v bode 11.4.1.1.

11.4.1.2.   Každé z týchto počítadiel počíta až do maximálnej hodnoty umožnenej 2-bajtovým počítadlo s rozlíšením 1 hodina a túto hodnotu uchováva dovtedy, kým nie sú splnené podmienky umožňujúce vynulovať počítadlo.

11.4.1.3.   Výrobca môže použiť jedno počítadlo alebo viac počítadiel systému NCD. Jedno počítadlo môže spočítavať počet hodín trvania dvoch alebo viacerých rôznych porúch, ktoré sú pre tento typ počítadla relevantné, pričom ani jedna z týchto porúch nedosiahla čas trvania, ktorý toto jedno počítadlo ukazuje.

11.4.1.3.1.   Keď sa výrobca rozhodne použiť viac počítadiel systému NCD, systém musí byť schopný priradiť konkrétne počítadlo systému monitorovania ku každej poruche, ktorá je podľa tohto dodatku pre tento typ počítadla relevantná.

11.4.2.   Princíp mechanizmu počítadiel

11.4.2.1.   Každé z počítadiel funguje takto:

| 11.4.2.1.1. | V prípade, že počítadlo začína počítať od nuly, počítanie sa začne ihneď, keď počítadlo zistí poruchu, ktorá je pre daný typ počítadla relevantná, a príslušný diagnostický chybový kód (DTC) dosiahne stav uvedený v tabuľke 4.2. |
| --- | --- |

11.4.2.1.1.

V prípade, že počítadlo začína počítať od nuly, počítanie sa začne ihneď, keď počítadlo zistí poruchu, ktorá je pre daný typ počítadla relevantná, a príslušný diagnostický chybový kód (DTC) dosiahne stav uvedený v tabuľke 4.2.

| 11.4.2.1.2. | V prípade opakovaných porúch sa musí uplatniť jedno z týchto ustanovení podľa výberu výrobcu.






  a) | Ak sa vyskytne jediná monitorovacia udalosť a porucha, ktorá pôvodne aktivovala počítadlo, už nie je detegovaná alebo ak poruchu vymazal diagnostický nástroj alebo nástroj údržby, počítadlo sa zastaví a uchová svoju aktuálnu hodnotu. Ak sa počítadlo zastaví, keď je aktívny systém silného podnecovania, počítadlo zostane zmrazené na hodnote uvedenej v tabuľke 4.4 alebo na hodnote vyššej alebo rovnajúcej sa hodnote počítadla pre silné podnecovanie mínus 30 minút. |
| --- | --- | --- |

11.4.2.1.2.

V prípade opakovaných porúch sa musí uplatniť jedno z týchto ustanovení podľa výberu výrobcu.

a)

Ak sa vyskytne jediná monitorovacia udalosť a porucha, ktorá pôvodne aktivovala počítadlo, už nie je detegovaná alebo ak poruchu vymazal diagnostický nástroj alebo nástroj údržby, počítadlo sa zastaví a uchová svoju aktuálnu hodnotu. Ak sa počítadlo zastaví, keď je aktívny systém silného podnecovania, počítadlo zostane zmrazené na hodnote uvedenej v tabuľke 4.4 alebo na hodnote vyššej alebo rovnajúcej sa hodnote počítadla pre silné podnecovanie mínus 30 minút.

| b) | Počítadlo zostane zmrazené na hodnote stanovenej v tabuľke 4.4 alebo na hodnote väčšej alebo rovnej hodnote počítadla pre silné podnecovanie mínus 30 minút. |
| --- | --- |

b)

Počítadlo zostane zmrazené na hodnote stanovenej v tabuľke 4.4 alebo na hodnote väčšej alebo rovnej hodnote počítadla pre silné podnecovanie mínus 30 minút.

| 11.4.2.1.3. | V prípade jedného počítadla monitorovacieho systému toto počítadlo pokračuje v počítaní, ak bola zistená NCM priradená tomuto počítadlu a jej príslušný diagnostický chybový kód (DTC) má stav „potvrdený a aktívny“. Počítadlo sa zastaví a uchová si jednu z hodnôt uvedených v bode 11.4.2.1.2, ak nie je zistená žiadna porucha regulácie NOx, ktorá by odôvodňovala aktiváciu počítadla alebo ak diagnostický nástroj alebo nástroj údržby vymazal všetky poruchy prislúchajúce tomuto počítadlu.

  Tabuľka 4.4.


  Počítadlá a podnecovanie | Stav DTC pri prvej aktivácii počítadla | Hodnota počítadla pre nízkoúrovňové podnecovanie | Hodnota počítadla pre silné podnecovanie | Zmrazená hodnota uchovávaná počítadlom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| počítadlo kvality činidla | potvrdený a aktívny | ≤ 10 hodín | ≤ 20 hodín | ≥ 90 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie |
| počítadlo dávkovania | potvrdený a aktívny | ≤ 10 hodín | ≤ 20 hodín | ≥ 90 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie |
| počítadlo ventilu EGR | potvrdený a aktívny | ≤ 36 hodín | ≤ 100 hodín | ≥ 95 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie |
| počítadlo monitorovacieho systému | potvrdený a aktívny | ≤ 36 hodín | ≤ 100 hodín | ≥ 95 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie |
| prahová hodnota NOx (v náležitých prípadoch) | potvrdený a aktívny | ≤ 10 hodín | ≤ 20 hodín | ≥ 90 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie |

11.4.2.1.3.

V prípade jedného počítadla monitorovacieho systému toto počítadlo pokračuje v počítaní, ak bola zistená NCM priradená tomuto počítadlu a jej príslušný diagnostický chybový kód (DTC) má stav „potvrdený a aktívny“. Počítadlo sa zastaví a uchová si jednu z hodnôt uvedených v bode 11.4.2.1.2, ak nie je zistená žiadna porucha regulácie NOx, ktorá by odôvodňovala aktiváciu počítadla alebo ak diagnostický nástroj alebo nástroj údržby vymazal všetky poruchy prislúchajúce tomuto počítadlu.

Tabuľka 4.4.

Počítadlá a podnecovanie

Stav DTC pri prvej aktivácii počítadla

Hodnota počítadla pre nízkoúrovňové podnecovanie

Hodnota počítadla pre silné podnecovanie

Zmrazená hodnota uchovávaná počítadlom

počítadlo kvality činidla

potvrdený a aktívny

≤ 10 hodín

≤ 20 hodín

≥ 90 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie

počítadlo dávkovania

potvrdený a aktívny

≤ 10 hodín

≤ 20 hodín

≥ 90 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie

počítadlo ventilu EGR

potvrdený a aktívny

≤ 36 hodín

≤ 100 hodín

≥ 95 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie

počítadlo monitorovacieho systému

potvrdený a aktívny

≤ 36 hodín

≤ 100 hodín

≥ 95 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie

prahová hodnota NOx (v náležitých prípadoch)

potvrdený a aktívny

≤ 10 hodín

≤ 20 hodín

≥ 90 % hodnoty počítadla pre silné podnecovanie

| 11.4.2.1.4. | Počítadlo, ktoré bolo zmrazené, sa vynuluje, ak monitory priradené tomuto počítadlu aspoň raz dokončili svoj monitorovací cyklus bez toho, aby zistili poruchu, a počas 40 prevádzkových hodín motora od posledného uchovania hodnoty počítadla nebola zistená žiadna porucha, ktorá je pre toto počítadlo relevantná (pozri obrázok 4.4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.4.

Počítadlo, ktoré bolo zmrazené, sa vynuluje, ak monitory priradené tomuto počítadlu aspoň raz dokončili svoj monitorovací cyklus bez toho, aby zistili poruchu, a počas 40 prevádzkových hodín motora od posledného uchovania hodnoty počítadla nebola zistená žiadna porucha, ktorá je pre toto počítadlo relevantná (pozri obrázok 4.4).

| 11.4.2.1.5. | Počítadlo pokračuje v počítaní od bodu, v ktorom bola uchovaná jeho hodnota, ak sa počas zmrazenia počítadla zistila porucha relevantná pre toto počítadlo (pozri obrázok 4.4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.5.

Počítadlo pokračuje v počítaní od bodu, v ktorom bola uchovaná jeho hodnota, ak sa počas zmrazenia počítadla zistila porucha relevantná pre toto počítadlo (pozri obrázok 4.4).

12.   Znázornenie mechanizmov aktivácie a deaktivácie počítadla

12.1.   Tento bod 12 ilustruje aktivačné a deaktivačné mechanizmy a mechanizmy počítadla v niektorých typických prípadoch. Obrázky a opisy uvedené v bodoch 12.2, 12.3 a 12.4 sú v uvedené výlučne na ilustráciu tohto doplnku a nemali by sa uvádzať ako príklady požiadaviek tohto nariadenia, ani ako konečné výsledky daných procesov. Hodiny počítadla na obrázkoch 4.6 a 4.7 odkazujú na maximálne hodnoty silného podnecovania v tabuľke 4.4. Napríklad, na účely zjednodušenia, skutočnosť, že varovný systém bude aktívny aj vtedy, keď je aktívny systém podnecovania, nebola v týchto ilustráciách uvedená.

Obrázok 4.4.

Opätovná aktivácia a vynulovanie počítadla po intervale, počas ktorého bola jeho hodnota zmrazená

< 40 hodín prevádzky

> 40 hodín prevádzky

počítadlo

porucha

NIE

ÁNO

0

zmrazená hodnota

oprava

oprava

40 hodín prevádzky

40 hodín prevádzky

12.2.   Na obrázku 4.5 je znázornené fungovanie mechanizmov aktivácie a deaktivácie pri monitorovaní dostupnosti činidla v štyroch prípadoch:

| a) | Prípad použitia 1: prevádzkovateľ ďalej prevádzkuje necestný pojazdný stroj napriek varovaniu, až kým nedôjde k zablokovaniu prevádzky necestného pojazdného stroja; |
| --- | --- |

a)

Prípad použitia 1: prevádzkovateľ ďalej prevádzkuje necestný pojazdný stroj napriek varovaniu, až kým nedôjde k zablokovaniu prevádzky necestného pojazdného stroja;

| b) | prípad doplnenia 1 („adekvátne“ doplnenie): prevádzkovateľ doplní nádrž činidla tak, aby sa dosiahla hladina nad prahovou hodnotou 10 %. Systémy varovania a podnecovania sú deaktivované. |
| --- | --- |

b)

prípad doplnenia 1 („adekvátne“ doplnenie): prevádzkovateľ doplní nádrž činidla tak, aby sa dosiahla hladina nad prahovou hodnotou 10 %. Systémy varovania a podnecovania sú deaktivované.

| c) | prípady doplnenia 2 a 3 („neadekvátne“ doplnenie): Aktivuje sa systém varovania. Úroveň varovania závisí od množstva dostupného činidla; |
| --- | --- |

c)

prípady doplnenia 2 a 3 („neadekvátne“ doplnenie): Aktivuje sa systém varovania. Úroveň varovania závisí od množstva dostupného činidla;

| d) | prípad doplnenia 4 („veľmi neadekvátne“ doplnenie): Okamžite sa aktivuje nízkoúrovňové podnecovanie. |
| --- | --- |

d)

prípad doplnenia 4 („veľmi neadekvátne“ doplnenie): Okamžite sa aktivuje nízkoúrovňové podnecovanie.

Obrázok 4.5.

Dostupnosť činidla

doplnenie (prípad 4)

doplnenie (prípad 3)

doplnenie (prípad 2)

doplnenie (prípad 1)

podnecovanie

10 %

X %

2,5 %

PRÁZDNA

NÍZKOÚROVŇOVÉ

hladina činidla

NIE

"nepretržité" VAROVANIE

VAROVANIE

SILNÉ

12.3.   Na obrázku 4.6 sú znázornené tri prípady nevyhovujúcej kvality činidla:

| a) | prípad použitia 1: prevádzkovateľ ďalej prevádzkuje necestný pojazdný stroj napriek varovaniu, až kým nedôjde k zablokovaniu prevádzky necestného pojazdného stroja; |
| --- | --- |

a)

prípad použitia 1: prevádzkovateľ ďalej prevádzkuje necestný pojazdný stroj napriek varovaniu, až kým nedôjde k zablokovaniu prevádzky necestného pojazdného stroja;

| b) | prípad opravy 1 („nesprávna“ alebo „nepoctivá“ oprava): po zablokovaní necestného pojazdného stroja prevádzkovateľ zmení kvalitu činidla, ale čoskoro ju znova zmení z dôvodu nízkej kvality. Systém podnecovania sa okamžite opätovne aktivuje a prevádzka necestného pojazdného stroja sa zablokuje po 2 hodinách prevádzky motora; |
| --- | --- |

b)

prípad opravy 1 („nesprávna“ alebo „nepoctivá“ oprava): po zablokovaní necestného pojazdného stroja prevádzkovateľ zmení kvalitu činidla, ale čoskoro ju znova zmení z dôvodu nízkej kvality. Systém podnecovania sa okamžite opätovne aktivuje a prevádzka necestného pojazdného stroja sa zablokuje po 2 hodinách prevádzky motora;

| c) | prípad opravy 2 („správna“ oprava): po zablokovaní necestného pojazdného stroja prevádzkovateľ napraví kvalitu činidla. Po určitom čase však znova doplní nádrž činidlom nízkej kvality. Procesy varovania, podnecovania a počítania sa znova začínajú od nuly. |
| --- | --- |

c)

prípad opravy 2 („správna“ oprava): po zablokovaní necestného pojazdného stroja prevádzkovateľ napraví kvalitu činidla. Po určitom čase však znova doplní nádrž činidlom nízkej kvality. Procesy varovania, podnecovania a počítania sa znova začínajú od nuly.

Obrázok 4.6.

Naplnenie nádrže činidlom nízkej kvality

oprava (prípad 1)

NIE

NÍZKOÚROV ŃOVÉ

podnecovanie

> 40 hodín prevádzky

< 40 hodín prevádzky

40 hodín prevádzky

20 h

18 h

10 h

počítadlo

nesprávna močovina

ÁNO

NIE

VAROVANIE

SILNÉ

oprava

oprava

oprava (prípad 2)

12.4.   Na obrázku 4.7 sú znázornené tri prípady poruchy systému dávkovania močoviny. Tento obrázok znázorňuje aj proces, ktorý sa uplatňuje v prípade porúch monitorovania opísaných v bode 9.

| a) | prípad použitia 1: prevádzkovateľ ďalej prevádzkuje necestný pojazdný stroj napriek varovaniu, až kým nedôjde k zablokovaniu prevádzky necestného pojazdného stroja; |
| --- | --- |

a)

prípad použitia 1: prevádzkovateľ ďalej prevádzkuje necestný pojazdný stroj napriek varovaniu, až kým nedôjde k zablokovaniu prevádzky necestného pojazdného stroja;

| b) | prípad opravy 1 („správna“ oprava): po zablokovaní necestného pojazdného stroja prevádzkovateľ opraví dávkovací systém. Po určitom čase však systém dávkovania znova zlyhá. Procesy varovania, podnecovania a počítania sa znova začínajú od nuly. |
| --- | --- |

b)

prípad opravy 1 („správna“ oprava): po zablokovaní necestného pojazdného stroja prevádzkovateľ opraví dávkovací systém. Po určitom čase však systém dávkovania znova zlyhá. Procesy varovania, podnecovania a počítania sa znova začínajú od nuly.

| c) | prípad opravy 2 („nesprávna“ oprava): prevádzkovateľ opraví systém v priebehu nízkoúrovňového podnecovania (zníženia krútiaceho momentu). Čoskoro potom však systém dávkovania znova zlyhá. Systém nízkoúrovňového podnecovania sa okamžite znova aktivuje a počítadlo začne počítať od hodnoty, ktorú malo v čase opravy. |
| --- | --- |

c)

prípad opravy 2 („nesprávna“ oprava): prevádzkovateľ opraví systém v priebehu nízkoúrovňového podnecovania (zníženia krútiaceho momentu). Čoskoro potom však systém dávkovania znova zlyhá. Systém nízkoúrovňového podnecovania sa okamžite znova aktivuje a počítadlo začne počítať od hodnoty, ktorú malo v čase opravy.

Obrázok 4.7.

Porucha systému dávkovania činidla

podnecovanie

VAROVANIE

NÍZKOÚROV ŇOVÉ

< 40 hodín prevádzky

> 40 hodín prevádzky

dávkovací systém nefunguje

ÁNO

NIE

oprava (prípad 2)

oprava (prípad 1)

oprava

oprava

SILNÉ

NIE

40 hodín prevádzky

40 hodín prevádzky

20 h

18 h

10 h

počítadlo

13.   Preukazovanie minimálnej prípustnej koncentrácie činidla CDmin

13.1.   Výrobca preukáže správnu hodnotu CDmin počas typového schvaľovania EÚ vykonaním cyklu NRTC s teplým štartom pre motory podkategórie NRE-v-3, NRE-v-4, NRE-v-5 NRE-v-6 a príslušného cyklu NRSC pre všetky ostatné kategórie s použitím činidla s koncentráciou CDmin.

13.2.   Pri skúške sa musí dodržať príslušný(-é) cyklus(-y) NCD alebo výrobcom stanovený cyklus predkondicionovania, ktorý umožňuje, aby sa uzavretý systém regulácie NOx prispôsobil kvalite činidla s koncentráciou CDmin.

13.3.   Emisie znečisťujúcich látok vyplývajúce z tejto skúšky musia byť nižšie ako prahová hodnota NOx uvedená v bode 7.1.1.

Doplnok 2

Dodatočné technické požiadavky na opatrenia na reguláciu NOx pre motory kategórie IWP, IWA a RLR vrátane metódy na preukázanie týchto stratégií

1.   Úvod

V tomto doplnku sa stanovujú dodatočné požiadavky na zabezpečenie správneho uplatňovania opatrení na reguláciu NOx pre motory kategórie IWP, IWA a RLR.

2.   Všeobecné požiadavky

Požiadavky doplnku 1 sa dodatočne vzťahujú aj na motory, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto doplnku.

3.   Výnimky z požiadaviek doplnku 1

Z dôvodov súvisiacich s bezpečnosťou sa podnecovanie vyžadované v doplnku 1 nevzťahuje na motory, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto doplnku. Preto sa neuplatňujú tieto body doplnku 1: 2.3.3.2, 5, 6.3, 7.3, 8.4, 9.4, 10.4 a 11.3.

4.   Požiadavky na ukladanie incidentov týkajúcich sa prevádzky motora s nedostatočným vstrekovaním činidla alebo s nedostatočnou kvalitou činidla

4.1.   Protokol palubného počítača musí v nezávislej elektronickej pamäti alebo v počítadlách uložiť celkový počet a trvanie všetkých incidentov týkajúcich sa prevádzky motora s nedostatočným vstrekovaním činidla alebo s nedostatočnou kvalitou činidla tak, aby nebolo možné tieto informácie úmyselne vymazať.

Vnútroštátne inšpekčné orgány musia mať možnosť prečítať tieto záznamy diagnostickým nástrojom.

4.2.   Trvanie incidentu uloženého v pamäti podľa bodu 4.1 sa začne, keď sa nádrž na činidlo vyprázdni (to znamená, že systém dávkovania nie je schopný ďalej čerpať činidlo z nádrže) alebo keď množstvo činidla v nádrži klesne pod 2,5 % jej plného menovitého objemu, podľa uváženia výrobcu.

4.3.   Pre incidenty, ktoré nie sú uvedené v bode 4.1.1 sa trvanie incidentu uloženého v pamäti podľa bodu 4.1 začne, keď príslušné počítadlo dosiahne hodnotu pre silné podnecovanie uvedenú v tabuľke 4.4 v doplnku 1.

4.4.   Trvanie incidentu uloženého v pamäti podľa bodu 4.1 sa skončí, keď dôjde k náprave situácie vedúcej k incidentu.

4.5.   Pri vykonávaní preukazovania podľa požiadaviek bodu 10 doplnku 1 sa preukazovanie systému silného podnecovania stanovené v bode 10.1 písm. c) uvedeného doplnku a zodpovedajúca tabuľka 4.1 nahradí preukazovaním uloženia incidentu týkajúceho sa motora s nedostatočným vstrekovaním činidla alebo s nedostatočnou kvalitou činidla.

V tomto prípade sa uplatňujú požiadavky bodu 10.4.1 doplnku 1 a výrobcovi musí byť po dohode so schvaľovacím úradom povolené zrýchliť skúšku simuláciou dosiahnutia určitého počtu prevádzkových hodín.

Doplnok 3

Dodatočné technické požiadavky na opatrenia na reguláciu NOx pre motory kategórie RLL

1.   Úvod

V tomto doplnku sa stanovujú dodatočné požiadavky na zabezpečenie správneho uplatňovania opatrení na reguláciu NOx pre motory kategórie RLL. Sú v ňom zahrnuté požiadavky na motory, ktoré na znižovanie emisií používajú činidlo. Udelenie typového schválenia EÚ je podmienené uplatňovaním príslušných ustanovení týkajúcich sa pokynov pre prevádzkovateľa, dokumentov na inštaláciu a systému varovania prevádzkovateľa, ktoré sú stanovené v tomto doplnku.

2.   Požadované informácie

2.1.   Výrobca uvedie úplné informácie o funkčných prevádzkových charakteristikách opatrení na reguláciu NOx v súlade s bodom 1.5 časti A prílohy I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656.

2.2.   Ak si systém regulácie emisií vyžaduje činidlo, výrobca musí v informačnom dokumente stanovenom v doplnku 3 k prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656 uviesť charakteristiky tohto činidla vrátane typu činidla, informácie o koncentrácii, keď je činidlo v roztoku, prevádzkové teplotné podmienky a odkaz na medzinárodné normy, pokiaľ ide o jeho zloženie a kvalitu.

3.   Dostupnosť činidla a systém varovania prevádzkovateľa

Pokiaľ je použité činidlo, typové schválenie EÚ je podmienené použitím indikátorov alebo iných vhodných prostriedkov, podľa konfigurácie necestného pojazdného stroja, ktoré prevádzkovateľa informujú:

| a) | o množstve činidla zostávajúceho v nádrži a pomocou ďalšieho osobitného signálu o tom, že zvyšné činidlo predstavuje menej než 10 % kapacity plnej nádrže; |
| --- | --- |

a)

o množstve činidla zostávajúceho v nádrži a pomocou ďalšieho osobitného signálu o tom, že zvyšné činidlo predstavuje menej než 10 % kapacity plnej nádrže;

| b) | keď sa nádrž s činidlom vyprázdni alebo takmer vyprázdni; |
| --- | --- |

b)

keď sa nádrž s činidlom vyprázdni alebo takmer vyprázdni;

| c) | keď činidlo v nádrži nie je podľa nainštalovaných meracích prístrojov v súlade s charakteristikami deklarovanými a zaznamenanými v informačnom dokumente stanovenom v doplnku 3 k prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656, |
| --- | --- |

c)

keď činidlo v nádrži nie je podľa nainštalovaných meracích prístrojov v súlade s charakteristikami deklarovanými a zaznamenanými v informačnom dokumente stanovenom v doplnku 3 k prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656,

| d) | keď sa dávkovanie činidla preruší z iného dôvodu než je zásah ECU motora alebo regulátora dávkovania v reakcii na prevádzkové podmienky motora, keď sa dávkovanie nevyžaduje, a to za predpokladu, že sa tieto prevádzkové podmienky oznámia schvaľovaciemu úradu. |
| --- | --- |

d)

keď sa dávkovanie činidla preruší z iného dôvodu než je zásah ECU motora alebo regulátora dávkovania v reakcii na prevádzkové podmienky motora, keď sa dávkovanie nevyžaduje, a to za predpokladu, že sa tieto prevádzkové podmienky oznámia schvaľovaciemu úradu.

4.   Kvalita činidla

Podľa rozhodnutia výrobcu možno požiadavky na súlad činidla s deklarovanými charakteristikami a so súvisiacou povolenou toleranciou emisií NOx splniť jedným z týchto spôsobov:

| a) | priamymi prostriedkami, ako napríklad použitie snímača kvality činidla; |
| --- | --- |

a)

priamymi prostriedkami, ako napríklad použitie snímača kvality činidla;

| b) | nepriamymi prostriedkami, ako napríklad použitie snímača NOx vo výfukovom systéme na hodnotenie účinnosti činidla; |
| --- | --- |

b)

nepriamymi prostriedkami, ako napríklad použitie snímača NOx vo výfukovom systéme na hodnotenie účinnosti činidla;

| c) | akýmikoľvek inými prostriedkami, ak je ich účinnosť aspoň rovnocenná účinnosti pri použití prostriedkov uvedených v písmenách a) alebo b) a sú splnené hlavné požiadavky tohto bodu 4. |
| --- | --- |

c)

akýmikoľvek inými prostriedkami, ak je ich účinnosť aspoň rovnocenná účinnosti pri použití prostriedkov uvedených v písmenách a) alebo b) a sú splnené hlavné požiadavky tohto bodu 4.

Doplnok 4

Technické požiadavky na opatrenia na reguláciu emisií tuhých znečisťujúcich látok vrátane metódy na preukázanie týchto opatrení

1.   Úvod

V tomto doplnku sa stanovujú požiadavky na zabezpečenie správneho uplatňovania opatrení na reguláciu častíc.

2.   Všeobecné požiadavky

Motor musí byť vybavený diagnostickým systémom regulácie častíc (PCD), ktorý dokáže identifikovať poruchy systému dodatočnej úpravy tuhých častíc uvedené v tejto prílohe. Každý motor, na ktorý sa vzťahuje tento bod 2, musí byť navrhnutý, zostrojený a nainštalovaný tak, aby bol schopný spĺňať tieto požiadavky za bežných podmienok prevádzky. Pri dosahovaní tohto cieľa je prijateľné, že motory, ktoré sa používali dlhšie, ako je doba stálosti emisií uvedená v prílohe V k nariadeniu (EÚ) 2016/1628, môže vykazovať určité zhoršenie výkonnosti a citlivosti PCD.

2.1.   Požadované informácie

2.1.1.   Ak si systém regulácie emisií vyžaduje činidlo, napr. katalytické činidlo prenášané palivom, výrobca musí v informačnom dokumente stanovenom v doplnku 3 k prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656 uviesť charakteristiky tohto činidla vrátane typu činidla, informácie o koncentrácii, keď je činidlo v roztoku, prevádzkové teplotné podmienky a odkaz na medzinárodné normy, pokiaľ ide o jeho zloženie a kvalitu.

2.1.2.   Schvaľovaciemu úradu sa v čase typového schvaľovania EÚ poskytnú podrobné písomné informácie v plnej miere opisujúce funkčné prevádzkové charakteristiky systému varovania prevádzkovateľa v bode 4.

2.1.3.   Výrobca musí poskytnúť dokumenty na inštaláciu, ktoré keď ich použije výrobca pôvodného zariadenia, zabezpečia, že motor vrátane systému regulácie emisií, ktorý je súčasťou schváleného typu motora alebo radu motorov, ak je nainštalovaný v necestnom pojazdnom stroji, bude fungovať spolu s potrebnými časťami stroja, spôsobom, ktorý bude v súlade s požiadavkami tejto prílohy. Táto dokumentácia obsahuje podrobné technické požiadavky a ustanovenia týkajúce sa motora (softvér, hardvér a komunikácia) potrebné na správnu inštaláciu motora do necestného pojazdného stroja.

2.2.   Prevádzkové podmienky

2.2.1.   Systém PCD musí byť funkčný za týchto podmienok:

| a) | pri hodnotách teploty okolia medzi 266 K a 308 K (– 7 °C a 35 °C); |
| --- | --- |

a)

pri hodnotách teploty okolia medzi 266 K a 308 K (– 7 °C a 35 °C);

| b) | vo všetkých nadmorských výškach pod 1 600 m; |
| --- | --- |

b)

vo všetkých nadmorských výškach pod 1 600 m;

| c) | pri teplotách chladiaceho média motora nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

pri teplotách chladiaceho média motora nad 343 K (70 °C).

2.3.   Diagnostické požiadavky

2.3.1.   Systém PCD musí byť schopný zisťovať porucha regulácie častíc (PCM) posudzované v tejto prílohe pomocou diagnostických chybových kódov (DTC) uložených v pamäti počítača a na základe požiadavky tieto informácie preniesť mimo vozidlo.

2.3.2.   Požiadavky na zaznamenávanie diagnostických chybových kódov (DTC)

2.3.2.1.   Systém PCD zaznamenáva DTC pri každej samostatnej PCM.

2.3.2.2.   Systém PCD počas dôb prevádzky motora uvedených v tabuľke 4.5 zistí, či je prítomná zistiteľná porucha. Vtedy sa uloží „potvrdený a aktívny“ DTC a aktivuje sa systém varovania uvedený v bode 4.

2.3.2.3.   V prípadoch, keď monitory na presné zistenie a potvrdenie PCM (napr. v prípade monitorov používajúcich štatistické modely alebo spotrebu kvapaliny v necestnom pojazdnom stroji) potrebujú viac času, ako je uvedené v tabuľke 1, schvaľovací úrad môže povoliť dlhší časový interval na monitorovanie za predpokladu, že výrobca zdôvodní potrebu dlhšieho intervalu (a to technickými podkladmi, výsledkami pokusov, internou praxou atď.).

Tabuľka 4.5.

Typy monitorov a zodpovedajúca doba, v rámci ktorej musí byť uložené „potvrdené a aktívne“ DTC

| Typ monitora | Doba akumulovanej prevádzky, v rámci ktorej musí byť uložené „potvrdené a aktívne“ DTC |
| --- | --- |
| Odstránenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc | 60 minút prevádzky motora v iných ako voľnobežných otáčkach |
| Znefunkčnenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc | 240 minút prevádzky motora v iných ako voľnobežných otáčkach |
| Poruchy systému PCD | 60 minút prevádzky motora |

Typ monitora

Doba akumulovanej prevádzky, v rámci ktorej musí byť uložené „potvrdené a aktívne“ DTC

Odstránenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc

60 minút prevádzky motora v iných ako voľnobežných otáčkach

Znefunkčnenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc

240 minút prevádzky motora v iných ako voľnobežných otáčkach

Poruchy systému PCD

60 minút prevádzky motora

2.3.3.   Požiadavky na vymazávanie diagnostických poruchových kódov (DTC):

| a) | systém PCD nevymaže DTC z pamäte počítača, pokiaľ sa neodstráni porucha súvisiaca s týmto DTC; |
| --- | --- |

a)

systém PCD nevymaže DTC z pamäte počítača, pokiaľ sa neodstráni porucha súvisiaca s týmto DTC;

| b) | systém PCD môže vymazať všetky DTC na základe požiadavky originálneho diagnostického nástroja alebo nástroja údržby, ktorý poskytne výrobca motora na požiadanie, alebo pomocou prístupového kódu poskytnutého výrobcom motora; |
| --- | --- |

b)

systém PCD môže vymazať všetky DTC na základe požiadavky originálneho diagnostického nástroja alebo nástroja údržby, ktorý poskytne výrobca motora na požiadanie, alebo pomocou prístupového kódu poskytnutého výrobcom motora;

| c) | záznamy o incidentoch týkajúcich sa prevádzky s potvrdeným a aktívnym DTC uložené v nezávislej pamäti podľa požiadaviek bodu 5.2 sa nevymažú. |
| --- | --- |

c)

záznamy o incidentoch týkajúcich sa prevádzky s potvrdeným a aktívnym DTC uložené v nezávislej pamäti podľa požiadaviek bodu 5.2 sa nevymažú.

2.3.4.   Systém PCD nesmie byť naprogramovaný alebo skonštruovaný tak, aby sa počas životnosti motora celkom alebo čiastočne deaktivoval z dôvodu starnutia necestného stroja, ani nemôže obsahovať algoritmus alebo stratégiu určenú na znižovanie účinnosti systému PCD v priebehu času.

2.3.5.   Všetky preprogramovateľné počítačové kódy alebo prevádzkové parametre systému PCD musia byť chránené pred neoprávneným zásahom.

2.3.6.   Rad motorov podľa PCD

Za určenie zloženia radu motorov podľa PCD zodpovedá výrobca. Vytváranie skupín motorov v rámci radu motorov podľa PCD sa vykoná na základe správneho technického úsudku a musí ho schváliť schvaľovací úrad.

Motory, ktoré nepatria do rovnakého radu motorov, však môžu patriť do rovnakého radu motorov podľa PCD.

2.3.6.1.   Parametre vymedzujúce rad motorov podľa PCD

Rad motorov podľa PCD charakterizujú základné konštrukčné parametre, ktoré sú spoločné pre motory v rámci radu.

Aby mohli byť motory považované za motory patriace do rovnakého radu motorov podľa PCD, musia mať podobné tieto základné parametre:

| a) | princíp činnosti systému dodatočnej úpravy tuhých častíc (napr. mechanický, aerodynamický, difúzny, inerčný, periodicky regeneratívny, nepretržite regeneratívny atď.) |
| --- | --- |

a)

princíp činnosti systému dodatočnej úpravy tuhých častíc (napr. mechanický, aerodynamický, difúzny, inerčný, periodicky regeneratívny, nepretržite regeneratívny atď.)

| b) | metódy monitorovania PCD; |
| --- | --- |

b)

metódy monitorovania PCD;

| c) | kritériá na monitorovanie PCD; |
| --- | --- |

c)

kritériá na monitorovanie PCD;

| d) | monitorovacie parametre (napr. frekvencia). |
| --- | --- |

d)

monitorovacie parametre (napr. frekvencia).

Tieto podobné charakteristiky musí preukázať výrobca pomocou vhodných technických postupov preukazovania alebo inými vhodnými postupmi a musí ich schváliť schvaľovací úrad.

Výrobca môže požiadať schvaľovací úrad o schválenie malých rozdielov v metódach monitorovania/diagnostiky systému PCD, pokiaľ ide o zmenu konfigurácie motora, vtedy, keď tieto metódy považuje výrobca za podobné a líšia sa len v špecifických charakteristikách daných komponentov (napr. vo veľkosti, prietoku výfukových plynov atď.), alebo je ich podobnosť stanovená na základe správneho technického úsudku.

3.   Požiadavky na údržbu

3.1.   Výrobca dodá alebo zariadi dodanie písomných pokynov o systéme regulácie emisií a jeho správnom používaní všetkým koncovým používateľom nových motorov alebo strojov podľa požiadaviek prílohy XV.

4.   Systém varovania prevádzkovateľa

4.1.   Súčasťou necestného pojazdného stroja je systém varovania prevádzkovateľa používajúci vizuálne varovania.

4.2.   Systém varovania prevádzkovateľa môže pozostávať z jednej alebo viacerých kontroliek alebo môže zobrazovať krátke správy.

Systém používaný na zobrazovanie týchto správ môže byť rovnaký ako systém používaný na iné účely údržby alebo NCD.

Systém varovania indikuje, že je potrebná neodkladná oprava. Ak systém varovania zahŕňa systém zobrazovania správ, zobrazí správu indikujúcu dôvod varovania (napríklad „snímač je odpojený“ alebo „kritická porucha spojená s emisiami“).

4.3.   Podľa výberu výrobcu môže systém varovania obsahovať zvukový komponent na upozornenie prevádzkovateľa. Prevádzkovateľ môže zvukové varovania zrušiť.

4.4.   Systém varovania prevádzkovateľa sa aktivuje tak, ako je uvedené v bode 2.3.2.2.

4.5.   Systém varovania prevádzkovateľa sa deaktivuje vtedy, keď zaniknú podmienky jeho aktivácie. Systém varovania prevádzkovateľa sa nemôže automaticky deaktivovať bez toho, aby bol odstránený dôvod jeho aktivácie.

4.6.   Systém varovania môže byť dočasne prerušený inými varovnými signálmi poskytujúcimi dôležité správy týkajúce sa bezpečnosti.

4.7.   V žiadosti o typové schválenie EÚ podľa nariadenia (EÚ) 2016/1628 výrobca preukáže funkčnosť systému varovania prevádzkovateľa, ako je uvedené v bode 9.

5.   Systém na ukladanie informácií o systéme varovania prevádzkovateľa

5.1   Systém PCD musí zahŕňať nezávislú počítačovú pamäť alebo počítadlá na ukladanie incidentov týkajúcich sa prevádzky motora s potvrdeným a aktívnym DTC tak, aby nebolo možné tieto informácie úmyselne vymazať.

5.2   Systém PCD musí v nezávislej elektronickej pamäti uložiť celkový počet a trvanie všetkých incidentov týkajúcich sa prevádzky motora s potvrdeným a aktívnym DTC, v ktorých bol systém varovania prevádzkovateľa aktívny počas 20 hodín prevádzky, alebo kratší čas podľa voľby výrobcu.

5.2   Vnútroštátne inšpekčné orgány musia mať možnosť prečítať tieto záznamy diagnostickým nástrojom.

6.   Monitorovanie odstránenia systému dodatočnej úpravy tuhých častíc

6.1   Systém PCD musí zistiť úplné odstránenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc vrátane odstránenia akýchkoľvek snímačov používaných na monitorovanie, aktivovanie, deaktivovanie alebo moduláciu jeho prevádzky.

7.   Dodatočné požiadavky v prípade systému dodatočnej úpravy tuhých častíc, ktorý používa činidlo (napr. katalytické činidlo prenášané palivom)

7.1   V prípade potvrdeného a aktívneho DTC buď na odstránenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc alebo na znefunkčnenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc sa okamžite zastaví dávkovanie činidla. Dávkovanie sa obnoví, keď už DTC nie je aktívny.

7.2   Systém varovania sa aktivuje, ak úroveň činidla v nádrži na aditívum klesne pod minimálnu hodnotu stanovenú výrobcom.

8.   Poruchy monitorovania, ktoré možno pripísať neoprávnenému zásahu

8.1.   Okrem monitorovania odstránenia systému dodatočnej úpravy tuhých častíc sa monitorujú aj tieto poruchy, pretože ich možno pripísať neoprávnenému zásahu:

| a) | znefunkčnenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc; |
| --- | --- |

a)

znefunkčnenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc;

| b) | poruchy systému PCD opísaného v bode 8.3; |
| --- | --- |

b)

poruchy systému PCD opísaného v bode 8.3;

8.2   Monitorovanie znefunkčnenia systému dodatočnej úpravy tuhých častíc

Systém PCD musí zistiť úplné odstránenie vložky systému dodatočnej úpravy tuhých častíc („prázdna nádoba“). V takomto prípade kryt systému dodatočnej úpravy tuhých častíc a snímače používané na monitorovanie, aktiváciu, deaktiváciu alebo moduláciu jeho prevádzky sú stále prítomné.

8.3.   Monitorovanie porúch systému PCD

8.3.1.   Systém PCD sa monitoruje na účely zistenia elektrických porúch a odstránenia alebo deaktivácie akéhokoľvek snímača, čo mu bráni diagnostikovať akékoľvek iné poruchy uvedené v bode 6.1 až 8.1 písm. a) (monitorovanie komponentov)

Neúplný zoznam snímačov, ktoré ovplyvňujú diagnostické schopnosti, zahŕňa tie, ktoré priamo merajú diferenciálne tlaky cez systém dodatočnej úpravy tuhých častíc a snímače teploty výfukových plynov na reguláciu regenerácie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc.

8.3.2.   Pokiaľ porucha, odstránenie alebo deaktivácia jedného snímača alebo ovládača systému PCD nebráni diagnostike porúch v požadovanom čase uvedenom v bode 6.1 a bode 8.1 písm. a) (redundantný systém), nevyžaduje sa aktivácia systému varovania a uloženie informácií o aktivácii systému varovania prevádzkovateľa, pokiaľ nie sú potvrdené a aktívne poruchy ďalších snímačov alebo ovládačov.

9.   Požiadavky na preukazovanie

9.1.   Všeobecné súvislosti

Súlad s požiadavkami tohto doplnku sa, ako je uvedené v tabuľke 4.6 a špecifikované v tomto bode 9, musí preukázať počas typového schvaľovania EÚ preukázaním aktivácie systému varovania:

Tabuľka 4.6.

Ilustrácia obsahu postupu preukazovania v súlade s ustanoveniami bodu 9.3

| Mechanizmus | Prvky preukazovania |
| --- | --- |
| Aktivácia systému varovania uvedená v bode 4.4. | — | 2 aktivačné skúšky (vrátane znefunkčnenia systému dodatočnej úpravy tuhých častíc) |

Mechanizmus

Prvky preukazovania

Aktivácia systému varovania uvedená v bode 4.4.

—

2 aktivačné skúšky (vrátane znefunkčnenia systému dodatočnej úpravy tuhých častíc)

| — | doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby |
| --- | --- |

—

doplnkové prvky preukazovania, podľa potreby

9.2.   Rady motorov a rady motorov podľa PCD

9.2.1.   Ak motory radu motorov patria do radu motorov podľa PCD, ktorý už získal typové schválenie EÚ v súlade s obrázkom 4.8, súlad tohto radu motorov sa považuje za preukázaný bez ďalších skúšok za predpokladu, že výrobca preukáže orgánu, že monitorovacie systémy potrebné na splnenie požiadaviek tohto doplnku sú v rámci posudzovaného radu motorov a radu motorov podľa PCD podobné.

Obrázok 4.8.

Už preukázaná zhoda radu motorov podľa PCD

Zhoda radu motorov podľa PCD 1 bola preukázaná pre rad motorov 2

Zhoda radu motorov 1 sa považuje za preukázanú

rad motorov 2

rad motorov 1

9.3.   Preukázanie aktivácie systému varovania

9.3.1.   Zhoda aktivácie systému varovania sa preukazuje vykonaním dvoch skúšok: znefunkčnenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc a jedna z kategórií porúch uvedených v bode 6 alebo bode 8.3 tejto prílohy.

9.3.2.   Výber porúch, ktoré sa podrobia skúške

9.3.2.1.   Výrobca predloží schvaľovaciemu úradu zoznam takýchto potenciálnych porúch.

9.3.2.2.   Poruchu, ktorá sa má posudzovať v skúške, vyberie schvaľovací úrad zo zoznamu uvedeného v bode 9.3.2.1.

9.3.3.   Preukazovanie

9.3.3.1.   Na účely tohto preukazovania sa vykoná osobitná skúška na znefunkčnenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc uvedená v bode 8.2 a na poruchy uvedené v bode 6 alebo 8.3. Znefunkčnenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc sa dosiahne úplným odstránením vložky z krytu systému dodatočnej úpravy tuhých častíc.

9.3.3.2.   Počas skúšky sa nesmie vyskytnúť žiadna iná porucha okrem poruchy podrobenej skúške.

9.3.3.3.   Pred začiatkom skúšky sa vymažú všetky DTC.

9.3.3.4.   Poruchy podrobované skúške môžu byť na žiadosť výrobcu a so súhlasom schvaľovacieho úradu simulované.

9.3.3.5.   Zisťovanie porúch

9.3.3.5.1.   Systém PCD musí zareagovať na vyvolanie poruchy, ktorú schvaľovací úrad vybral ako vhodnú, v súlade s ustanoveniami tohto doplnku. Reakcia sa považuje za preukázanú, ak dôjde k aktivácii v rámci počtu po sebe nasledujúcich skúšobných cyklov PCD stanoveného v tabuľke 4.7.

Ak bolo v opise monitorovania uvedené a schvaľovacím úradom schválené, že konkrétny motor si vyžaduje viac skúšobných cyklov PCD na dokončenie monitorovania, ako je uvedené v tabuľke 4.7, počet skúšobných cyklov PCD sa môže zvýšiť až o 50 %.

Každý jednotlivý skúšobný cyklus PCD môže byť v priebehu preukazovacej skúšky oddelený vypnutím motora. V rámci časového úseku do ďalšieho naštartovania sa musí zobrať do úvahy monitorovanie, ku ktorému môže dôjsť po vypnutí motora, a všetky podmienky, ktoré musia byť splnené, aby došlo k monitorovaniu po ďalšom naštartovaní.

Tabuľka 4.7.

Typy monitorov a zodpovedajúci počet skúšobných cyklov PCD, v rámci ktorých musí byť uložené „potvrdené a aktívne“ DTC

| Typ monitora | Počet skúšobných cyklov PCD, v rámci ktorých musí byť uložené „potvrdené a aktívne“ DTC |
| --- | --- |
| Odstránenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc | 2 |
| Znefunkčnenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc | 8 |
| Poruchy systému PCD | 2 |

Typ monitora

Počet skúšobných cyklov PCD, v rámci ktorých musí byť uložené „potvrdené a aktívne“ DTC

Odstránenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc

2

Znefunkčnenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc

8

Poruchy systému PCD

2

9.3.3.6.   Skúšobný cyklus PCD

9.3.3.6.1.   Skúšobný cyklus PCD uvedený v tomto bode 9 na preukázanie správneho fungovania monitorovacieho systému pre systém dodatočnej úpravy tuhých častíc je cyklus NRTC s teplým štartom pre motory podkategórie NRE-v-3, NRE-v-4, NRE-v-5 NRE-v-6 a príslušný cyklus NRSC pre všetky ostatné kategórie.

9.3.3.6.2.   Na žiadosť výrobcu a po schválení schvaľovacím úradom sa pre špecifický monitor môže použiť alternatívny skúšobný cyklus PCD (napr. iný ako NRTC alebo NRSC). Žiadosť musí obsahovať prvky (technické posudky, simuláciu, výsledky skúšok atď.), ktoré preukazujú, že:

| a) | výsledkom požadovaného skúšobného cyklu bude monitor, ktoré bude pracovať počas skutočnej prevádzky a |
| --- | --- |

a)

výsledkom požadovaného skúšobného cyklu bude monitor, ktoré bude pracovať počas skutočnej prevádzky a

| b) | príslušný skúšobný cyklus PCD uvedený v bode 9.3.3.6.1 je pre posudzované monitorovanie menej vhodný. |
| --- | --- |

b)

príslušný skúšobný cyklus PCD uvedený v bode 9.3.3.6.1 je pre posudzované monitorovanie menej vhodný.

9.3.3.7   Konfigurácia na preukázanie aktivácie systému varovania

9.3.3.7.1.   Aktivácia systému varovania sa preukazuje skúškami vykonanými na skúšobnom zariadení motora.

9.3.3.7.2.   Všetky komponenty alebo podsystémy, ktoré nie sú fyzicky namontované na motore, ako sú snímače teploty okolia, snímače hladiny a systémy varovania a informovania prevádzkovateľa, ktoré sú nevyhnutné na vykonanie preukazovaní, musia byť na tento účel pripojené k motoru alebo musia byť simulované, a to spôsobom, ktorý schvaľovací úrad považuje za uspokojivý.

9.3.3.7.3.   Alternatívne, ak sa tak výrobca rozhodne a schvaľovací úrad súhlasí, môžu sa preukazovacie skúšky vykonať, bez ohľadu na bod 9.3.3.7.1, na kompletnom necestnom pojazdnom stroji alebo strojnom zariadení buď tak, že sa necestný pojazdný stroj namontuje na vhodné skúšobné zariadenie alebo sa nechá bežať na skúšobnej dráhe v kontrolovaných podmienkach

9.3.4.   Preukázanie aktivácie systému varovania sa považuje za uskutočnené, ak na konci každej preukazovacej skúšky vykonanej podľa bodu 9.3.3 bol systém varovania riadne aktivovaný a DTC pre vybranú poruchu je v stave „potvrdený a aktívny“.

9.3.5   Pokiaľ sa systém dodatočnej úpravy tuhých častíc, ktorý používa činidlo, podrobí preukazovacej skúške na znefunkčnenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc alebo odstránenie systému dodatočnej úpravy tuhých častíc, musí sa tiež potvrdiť, že bolo prerušené dávkovanie činidla.

---

PRÍLOHA V

Merania a skúšky týkajúce sa oblasti súvisiacej s ustáleným skúšobným cyklom pre necestné pojazdné stroje

1.   Všeobecné požiadavky

Táto príloha sa uplatňuje na elektronicky regulované motory v kategóriách NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, ktoré spĺňajú emisné limity etapy V stanovené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 a využívajú elektronickú reguláciu na stanovenie množstva aj časovania vstrekovania paliva alebo ktoré využívajú elektronickú reguláciu na aktiváciu, deaktiváciu alebo modifikáciu systému regulácie emisií, ktorý sa používa na zníženie NOx.

V tejto prílohe sa stanovujú technické požiadavky týkajúce sa oblasti súvisiacej s príslušným NRSC, v rámci ktorej sa kontroluje hodnota, o ktorú emisie môžu prekročiť emisné limity stanovené v prílohe II.

Pokiaľ sa motor skúša podľa požiadaviek na skúšky v bode 4, vzorky emisií v ktoromkoľvek náhodne vybranom bode v príslušnej kontrolovanej oblasti stanovenej v bode 2 nesmú prekročiť príslušné limity emisií uvedené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 vynásobené faktorom 2,0.

V bode 3 sa stanovuje výber dodatočných bodov merania v rámci kontrolovanej oblasti technickou službou počas emisnej skúšky na skúšobnom zariadení na účely preukázania splnenia požiadaviek tohto bodu 1.

Výrobca môže technickú službu požiadať o vylúčenie prevádzkových bodov z ktorejkoľvek z kontrolovaných oblastí uvedených v bode 2 počas preukazovania uvedeného v bode 3. Technická služba môže toto vylúčenie akceptovať, ak môže výrobca preukázať, že motor nie je nikdy schopný prevádzky v týchto bodoch, keď sa používa v akejkoľvek kombinácii necestného pojazdného stroja.

Pokyny na inštaláciu, ktoré výrobca poskytne výrobcovi pôvodného zariadenia v súlade s prílohou XIV, musia identifikovať horné a dolné hranice príslušnej kontrolovanej oblasti a musia zahŕňať vyhlásenie, v ktorom sa objasňuje, že výrobca pôvodného zariadenia nesmie motor inštalovať tak, aby motor trvale pracoval len v bodoch otáčok a zaťaženia, ktoré sa nachádzajú mimo kontrolovanej oblasti pre krivku krútiaceho momentu zodpovedajúcu schválenému typu motora alebo radu motorov.

2.   Kontrolovaná oblasť motora

Príslušná kontrolovaná oblasť na vykonanie skúšok motora je oblasť uvedená v tomto bode 2, ktorá zodpovedá príslušnému NRSC pre skúšaný motor.

2.1.   Kontrolovaná oblasť pre motory skúšané v rámci cyklu NRSC C1

Tieto motory sa prevádzkujú pri premenlivých otáčkach a premenlivom zaťažení. V závislosti od (pod-)kategórie a prevádzkových otáčok motora sa uplatňujú rôzne vylúčenia z kontrolovanej oblasti.

2.1.1.   Motory s meniteľnými otáčkami kategórie NRE s maximálnym čistým výkonom ≥ 19 kW, motory s meniteľnými otáčkami kategórie IWA s maximálnym čistým výkonom ≥ 300 kW, motory s meniteľnými otáčkami kategórie RLR a motory s meniteľnými otáčkami kategórie NRG.

Kontrolovaná oblasť (pozri obrázok 5.1) je vymedzená takto:

horný limit krútiaceho momentu: krivka krútiaceho momentu pri plnom zaťažení,

rozsah otáčok: otáčky A až n
  hi;

kde:

otáčky A = n
  lo + 0,15 × (n
  hi – n
  lo);

| n
  hi | = | vysoké otáčky [pozri článok 1 ods. 12], |
| --- | --- | --- |
| n
  lo | = | nízke otáčky [pozri článok 1 ods. 13]. |

n
  hi

=

vysoké otáčky [pozri článok 1 ods. 12],

n
  lo

=

nízke otáčky [pozri článok 1 ods. 13].

Zo skúšania sú vylúčené tieto prevádzkové podmienky motora:

| a) | body pod 30 % maximálneho krútiaceho momentu; |
| --- | --- |

a)

body pod 30 % maximálneho krútiaceho momentu;

| b) | body pod 30 % maximálneho čistého výkonu. |
| --- | --- |

b)

body pod 30 % maximálneho čistého výkonu.

Ak sú namerané otáčky motora A v rozsahu ± 3 % otáčok motora deklarovaných výrobcom, použijú sa deklarované otáčky motora. Ak je táto tolerancia prekročená pri ktorýchkoľvek skúšobných otáčkach, použijú sa namerané otáčky motora.

Skúšobné medzibody v rámci kontrolovanej oblasti sa stanovia takto:

| | % krútiaceho momentu = % maximálneho krútiaceho momentu; |
| --- | --- |

% krútiaceho momentu = % maximálneho krútiaceho momentu;

| | ; |
| --- | --- |

Formula
  ;

kde: n100 % sú otáčky 100 % v zodpovedajúcom skúšobnom cykle.

Obrázok 5.1.

Kontrolovaná oblasť pre motory s meniteľnými otáčkami kategórie NRE s maximálnym čistým výkonom ≥ 19 kW, motory s meniteľnými otáčkami kategórie IWA s maximálnym čistým výkonom ≥ 300 kW a motory s meniteľnými otáčkami kategórie NRG.

30 % krútiaci moment

krútiaci moment (% maxima)

Otáčky (%)

30 % výkon

kontrolovaná oblasť

otáčky A

2.1.2.   Motory s meniteľnými otáčkami kategórie NRE s maximálnym čistým výkonom < 19 kW, motory s meniteľnými otáčkami kategórie IWA s maximálnym čistým výkonom < 300 kW

Uplatňuje sa kontrolovaná oblasť uvedená v bode 2.1.1, avšak s dodatočným vylúčením prevádzkových podmienok motora uvedených v tomto bode a znázornených na obrázkoch 5.2 a 5.3.

| a) | len pokiaľ ide o tuhé častice, ak sú otáčky C nižšie ako 2 400 ot/min, body napravo od čiary alebo pod čiarou, ktorá vznikne spojením bodov predstavujúcich 30 % maximálneho krútiaceho momentu alebo 30 % maximálneho čistého výkonu (podľa toho, ktorá hodnota je vyššia) pri otáčkach B a 70 % maximálneho čistého výkonu pri vysokých otáčkach; |
| --- | --- |

a)

len pokiaľ ide o tuhé častice, ak sú otáčky C nižšie ako 2 400 ot/min, body napravo od čiary alebo pod čiarou, ktorá vznikne spojením bodov predstavujúcich 30 % maximálneho krútiaceho momentu alebo 30 % maximálneho čistého výkonu (podľa toho, ktorá hodnota je vyššia) pri otáčkach B a 70 % maximálneho čistého výkonu pri vysokých otáčkach;

| b) | len pokiaľ ide o tuhé častice, ak sú otáčky C rovné alebo vyššie ako 2 400 ot/min, body napravo od čiary, ktorá vznikne spojením bodov predstavujúcich 30 % maximálneho krútiaceho momentu alebo 30 % maximálneho čistého výkonu (podľa toho, ktorá hodnota je vyššia), pri otáčkach B, 50 % maximálneho čistého výkonu pri 2 400 ot/min a 70 % maximálneho čistého výkonu pri vysokých otáčkach; |
| --- | --- |

b)

len pokiaľ ide o tuhé častice, ak sú otáčky C rovné alebo vyššie ako 2 400 ot/min, body napravo od čiary, ktorá vznikne spojením bodov predstavujúcich 30 % maximálneho krútiaceho momentu alebo 30 % maximálneho čistého výkonu (podľa toho, ktorá hodnota je vyššia), pri otáčkach B, 50 % maximálneho čistého výkonu pri 2 400 ot/min a 70 % maximálneho čistého výkonu pri vysokých otáčkach;

kde:

| | otáčky B = n
  lo + 0,5 × (n
  hi – n
  lo); |
| --- | --- |

otáčky B = n
  lo + 0,5 × (n
  hi – n
  lo);

| | otáčky C = n
  lo + 0,75 × (n
  hi – n
  lo). |
| --- | --- |

otáčky C = n
  lo + 0,75 × (n
  hi – n
  lo).

| n
  hi | = | vysoké otáčky [pozri článok 1 ods. 12], |
| --- | --- | --- |
| n
  lo | = | nízke otáčky [pozri článok 1 ods. 13]. |

n
  hi

=

vysoké otáčky [pozri článok 1 ods. 12],

n
  lo

=

nízke otáčky [pozri článok 1 ods. 13].

Ak sú namerané otáčky motora A, B a C v rozsahu ±3 % otáčok motora deklarovaných výrobcom, použijú sa deklarované otáčky motora. Ak je táto tolerancia prekročená pri ktorýchkoľvek skúšobných otáčkach, použijú sa namerané otáčky motora.

Obrázok 5.2.

Kontrolovaná oblasť pre motory s meniteľnými otáčkami kategórie NRE s maximálnym čistým výkonom < 19 kW, motory s meniteľnými otáčkami kategórie IWA s maximálnym čistým výkonom < 300 kW, otáčky C < 2 400 ot/min

30 % a

30 % b

70 % a

krútiaci moment (% maxima)

otáčky (%)

Vysvetlivky:

| 1 | Kontrolovaná oblasť motora |
| --- | --- |
| 2 | Výnimka pre všetky emisie |
| 3 | Výnimka pre PM |
| a | % maximálneho čistého výkonu |
| b | % maximálneho krútiaceho momentu |

1

Kontrolovaná oblasť motora

2

Výnimka pre všetky emisie

3

Výnimka pre PM

a

% maximálneho čistého výkonu

b

% maximálneho krútiaceho momentu

Obrázok 5.3.

Kontrolovaná oblasť pre motory s meniteľnými otáčkami kategórie NRE s maximálnym čistým výkonom < 19 kW, motory s meniteľnými otáčkami kategórie IWA s maximálnym čistým výkonom < 300 kW, otáčky C ≥ 2 400 ot/min

50 % b

50 % a

30 % b

30 % a

70 % a

krútiaci moment (% maxima)

otáčky (%)

Vysvetlivky:

| 1 | Kontrolovaná oblasť motora |
| --- | --- |
| 2 | Výnimka pre všetky emisie |
| 3 | Výnimka pre PM |
| a | % maximálneho čistého výkonu |
| b | % maximálneho krútiaceho momentu |

1

Kontrolovaná oblasť motora

2

Výnimka pre všetky emisie

3

Výnimka pre PM

a

% maximálneho čistého výkonu

b

% maximálneho krútiaceho momentu

2.2.   Kontrolovaná oblasť pre motory skúšané v rámci cyklu NRSC D2, E2 a G2

Tieto motory sa prevádzkujú hlavne veľmi blízko ich konštrukčným prevádzkovým otáčkam, a preto je ich kontrolovaná oblasť vymedzená takto:

| otáčky | : | 100 % |
| --- | --- | --- |
| rozsah otáčok | : | od 50 % krútiaceho momentu do krútiaceho momentu, ktorý zodpovedá maximálnemu výkonu. |

otáčky

:

100 %

rozsah otáčok

:

od 50 % krútiaceho momentu do krútiaceho momentu, ktorý zodpovedá maximálnemu výkonu.

2.3.   Kontrolovaná oblasť pre motory skúšané v rámci cyklu NRSC E3

Tieto motory sa prevádzkujú hlavne mierne nad a mierne pod krivkou pevnej vrtule. Kontrolovaná oblasť sa týka krivky vrtule a má exponenty matematických rovníc, ktoré definujú hranice kontrolovanej oblasti. Kontrolovaná oblasť je definovaná takto:

| spodný limit otáčok | : | 0,7 × n
  100 % |
| --- | --- | --- |
| krivka hornej hranice | : | %výkonu = 100 × ( %otáčok/90)3,5; |
| krivka dolnej hranice | : | %výkonu = 70 × ( %otáčok/100)2,5; |
| horný limit výkonu | : | Krivka výkonu pri plnom zaťažení |
| horný limit otáčok | : | maximálne otáčky, ktoré umožňuje regulátor |

spodný limit otáčok

:

0,7 × n
  100 %

krivka hornej hranice

:

%výkonu = 100 × ( %otáčok/90)3,5;

krivka dolnej hranice

:

%výkonu = 70 × ( %otáčok/100)2,5;

horný limit výkonu

:

Krivka výkonu pri plnom zaťažení

horný limit otáčok

:

maximálne otáčky, ktoré umožňuje regulátor

kde:

| | %výkonu je % maximálneho čistého výkonu |
| --- | --- |

%výkonu je % maximálneho čistého výkonu

| | %otáčok je % |
| --- | --- |

%otáčok je %

| | sú otáčky 100 % v zodpovedajúcom skúšobnom cykle. |
| --- | --- |

sú otáčky 100 % v zodpovedajúcom skúšobnom cykle.

Obrázok 5.4.

Kontrolovaná oblasť pre motory skúšané v rámci cyklu NRSC E3

P = n3

výkon (% maxima)

otáčky (%)

Vysvetlivky:

| 1 | spodný limit otáčok |
| --- | --- |
| 2 | krivka hornej hranice |
| 3 | krivka dolnej hranice |
| 4 | Krivka výkonu pri plnom zaťažení |
| 5 | Krivka maximálnych otáčok, ktoré umožňuje regulátor |
| 6 | Kontrolovaná oblasť motora |

1

spodný limit otáčok

2

krivka hornej hranice

3

krivka dolnej hranice

4

Krivka výkonu pri plnom zaťažení

5

Krivka maximálnych otáčok, ktoré umožňuje regulátor

6

Kontrolovaná oblasť motora

3.   Požiadavky na preukazovanie

Technická služba náhodne vyberie na skúšku body zaťaženia a otáčok v rámci kontrolovanej oblasti. Pre motory, ktoré podliehajú bodu 2.1 sa vyberú až tri body. Pre motory, ktoré podliehajú bodu 2.2 sa vyberie jeden bod. Pre motory, ktoré podliehajú bodu 2.3 alebo 2.4 sa vyberú až dva body. Technická služba tiež určí náhodné poradie skúšobných bodov. Skúška prebieha v súlade so základnými požiadavkami NRSC, ale každý skúšobný bod sa hodnotí samostatne.

4.   Požiadavky na skúšku

Skúška sa musí vykonať okamžite po nespojitom režime NRSC, takto:

| a) | skúška sa musí vykonať okamžite po NRSC v nespojitom režime ako je opísané v bode 7.8.1.2 písm. a) až e) prílohy VI, ale pred vykonaním postupov, ktoré nasledujú po vykonaní skúšky podľa písmena f) alebo po skúške v odstupňovanom modálnom ustálenom skúšobnom cykle pre necestné pojazdné stroje (RMC) uvedenej v bode 7.8.2.3 písm. a) až d) prílohy VI, ale pred vykonaním postupov, ktoré prípadne nasledujú po vykonaní skúšky podľa písmena e); |
| --- | --- |

a)

skúška sa musí vykonať okamžite po NRSC v nespojitom režime ako je opísané v bode 7.8.1.2 písm. a) až e) prílohy VI, ale pred vykonaním postupov, ktoré nasledujú po vykonaní skúšky podľa písmena f) alebo po skúške v odstupňovanom modálnom ustálenom skúšobnom cykle pre necestné pojazdné stroje (RMC) uvedenej v bode 7.8.2.3 písm. a) až d) prílohy VI, ale pred vykonaním postupov, ktoré prípadne nasledujú po vykonaní skúšky podľa písmena e);

| b) | skúšky sa vykonávajú podľa požiadaviek uvedených v bode 7.8.1.2 písm. b) až e) prílohy VI použitím metódy viacerých filtrov (jeden filter pre každý skúšobný bod) pre každý zo skúšobných bodov v súlade s bodom 3; |
| --- | --- |

b)

skúšky sa vykonávajú podľa požiadaviek uvedených v bode 7.8.1.2 písm. b) až e) prílohy VI použitím metódy viacerých filtrov (jeden filter pre každý skúšobný bod) pre každý zo skúšobných bodov v súlade s bodom 3;

| c) | pre každý skúšobný bod sa musí vypočítať špecifická hodnota emisií (podľa potreby v g/kWh alebo #/kWh); |
| --- | --- |

c)

pre každý skúšobný bod sa musí vypočítať špecifická hodnota emisií (podľa potreby v g/kWh alebo #/kWh);

| d) | hodnoty emisií sa môžu vypočítať na základe hmotnosti s použitím bodu 2 prílohy VII alebo na molárnom základe podľa bodu 3 prílohy VII, ale musia byť konzistentné s metódou použitou pri skúške NRSC alebo RMC v nespojitom režime; |
| --- | --- |

d)

hodnoty emisií sa môžu vypočítať na základe hmotnosti s použitím bodu 2 prílohy VII alebo na molárnom základe podľa bodu 3 prílohy VII, ale musia byť konzistentné s metódou použitou pri skúške NRSC alebo RMC v nespojitom režime;

| e) | na sumačné výpočty plynných emisií a prípadne PN sa Nmode v rovnici (7-63) nastaví na hodnotu 1 a použije sa váhový faktor 1; |
| --- | --- |

e)

na sumačné výpočty plynných emisií a prípadne PN sa Nmode v rovnici (7-63) nastaví na hodnotu 1 a použije sa váhový faktor 1;

| f) | na výpočty tuhých častíc sa použije metóda viacerých filtrov; na sumačné výpočty sa Nmode v rovnici (7-64) nastaví na hodnotu 1 a použije sa váhový faktor 1; |
| --- | --- |

f)

na výpočty tuhých častíc sa použije metóda viacerých filtrov; na sumačné výpočty sa Nmode v rovnici (7-64) nastaví na hodnotu 1 a použije sa váhový faktor 1;

---

PRÍLOHA VI

Vykonávanie emisných skúšok a požiadavky na meracie zariadenie

1.   Úvod

V tejto prílohe je opísaný spôsob určovania emisií plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo skúšaných motorov a špecifikácie týkajúce sa meracích zariadení. Od oddielu 6 zodpovedá číslovanie tejto prílohy číslovaniu globálneho technického predpisu NRMM č. 11 a UN R 96-03, prílohy 4B. Niektoré body globálneho technického predpisu NRMM č. 11 však v tejto prílohe nie sú potrebné alebo sú upravené v súlade s technickým pokrokom.

2.   Všeobecný prehľad

Táto príloha obsahuje nasledujúce technické ustanovenia potrebné na vykonávanie emisných skúšok. Doplňujúce ustanovenia sú uvedené v bode 3.

| — | Oddiel 5: Výkonnostné požiadavky vrátane určenia skúšobných otáčok |
| --- | --- |

—

Oddiel 5: Výkonnostné požiadavky vrátane určenia skúšobných otáčok

| — | Oddiel 6: Skúšobné podmienky vrátane metódy prihliadnutia na emisie plynov z kľukovej skrine, metódy stanovenia a prihliadnutia na nepretržitú a diskontinuálnu regeneráciu systémov dodatočnej úpravy výfukových plynov |
| --- | --- |

—

Oddiel 6: Skúšobné podmienky vrátane metódy prihliadnutia na emisie plynov z kľukovej skrine, metódy stanovenia a prihliadnutia na nepretržitú a diskontinuálnu regeneráciu systémov dodatočnej úpravy výfukových plynov

| — | Oddiel 7: Skúšobné postupy vrátane mapovania motorov, vytvorenia skúšobného cyklu a priebehu skúšobného cyklu |
| --- | --- |

—

Oddiel 7: Skúšobné postupy vrátane mapovania motorov, vytvorenia skúšobného cyklu a priebehu skúšobného cyklu

| — | Oddiel 8: Postupy merania vrátane kalibrácie a kontroly výkonnosti prístrojov a validácie prístrojov na skúšku |
| --- | --- |

—

Oddiel 8: Postupy merania vrátane kalibrácie a kontroly výkonnosti prístrojov a validácie prístrojov na skúšku

| — | Oddiel 9: Meracie zariadenia vrátane meracích prístrojov, postupov riedenia, postupov odberu vzoriek, analytických plynov a noriem hmotnosti |
| --- | --- |

—

Oddiel 9: Meracie zariadenia vrátane meracích prístrojov, postupov riedenia, postupov odberu vzoriek, analytických plynov a noriem hmotnosti

| — | Doplnok 1: Postup merania počtu tuhých častíc (PN) |
| --- | --- |

—

Doplnok 1: Postup merania počtu tuhých častíc (PN)

3.   Súvisiace prílohy

| — | Hodnotenie údajov a výpočet | : | Príloha VII |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Skúšobné postupy pre dvojpalivové motory | : | Príloha VIII |
| — | Referenčné palivá | : | Príloha IX |
| — | Skúšobné cykly | : | Príloha XVII |

—

Hodnotenie údajov a výpočet

:

Príloha VII

—

Skúšobné postupy pre dvojpalivové motory

:

Príloha VIII

—

Referenčné palivá

:

Príloha IX

—

Skúšobné cykly

:

Príloha XVII

4.   Všeobecné požiadavky

Motory, ktoré sa majú skúšať, musia pri skúšaní v skúšobných podmienkach uvedených v oddiele 6 podľa skúšobných postupov uvedených v oddiele 7 spĺňať výkonnostné požiadavky uvedené v oddiele 5.

5.   Výkonnostné požiadavky

5.1.   Emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a CO2 a NH3

Znečisťujúce látky predstavujú:

| a) | oxidy dusíka, NOx; |
| --- | --- |

a)

oxidy dusíka, NOx;

| b) | uhľovodíky vyjadrené ako celkové uhľovodíky, HC alebo THC; |
| --- | --- |

b)

uhľovodíky vyjadrené ako celkové uhľovodíky, HC alebo THC;

| c) | oxid uhoľnatý, CO; |
| --- | --- |

c)

oxid uhoľnatý, CO;

| d) | tuhé častice, PM; |
| --- | --- |

d)

tuhé častice, PM;

| e) | počet tuhých častíc, PN. |
| --- | --- |

e)

počet tuhých častíc, PN.

Namerané hodnoty plynných a pevných znečisťujúcich látok a CO2 emitovaných z motora sa vzťahujú na emisie špecifické pre brzdenie vyjadrené v gramoch na kilowatthodinu (g/kWh).

Merajú sa tie plynné a tuhé znečisťujúce látky, ktorých limitné hodnoty sú uplatniteľné na skúšanú podkategóriu motorov, ako je uvedené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628. Výsledky vrátane faktora zhoršenia stanoveného podľa prílohy III nesmú presahovať príslušné limitné hodnoty.

Emisie CO2 sa merajú a vykazujú za všetky podkategórie motorov, ako sa požaduje v článku 41 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Ak opatrenia na reguláciu NOx, ktoré sú súčasťou systému regulácie emisií motora, zahŕňajú použitie činidla, dodatočne sa merajú stredné hodnoty emisií amoniaku (NH3), ako sa vyžaduje v oddiele 3 prílohy IV, pričom tieto hodnoty nesmú presahovať hodnoty stanovené v uvedenom oddiele.

Emisie sa stanovujú v pracovných cykloch (ustálených a/alebo nestálych skúšobných cykloch) opísaných v oddiele 7 a v prílohe XVII. Systémy merania musia spĺňať požiadavky na kalibráciu a výkonnosť uvedené v oddiele 8 s meracími zariadeniami opísanými v oddiele 9.

Schvaľovací úrad môže schváliť iné systémy alebo analyzátory, ak sa zistí, že poskytujú rovnocenné výsledky v súlade s bodom 5.1.1. Výsledky sa vypočítajú podľa požiadaviek stanovených v prílohe VII.

5.1.1.   Rovnocennosť

Určovanie rovnocennosti systému je založené na korelačnej štúdii siedmich (alebo viacerých) párov vzoriek medzi posudzovaným systémom a jedným zo systémov uvedených v tejto prílohe. „Výsledky“ sa vzťahujú na vážené hodnoty emisií špecifického cyklu. Korelačné skúšanie sa má vykonávať v rovnakom laboratóriu, skúšobnej komore a s rovnakým motorom a uprednostňuje sa súbežný chod. Ako je opísané v doplnku 3 k prílohe VII, rovnocennosť priemerov párov vzoriek sa určuje na základe štatistických údajov F-skúšky a t-skúšky, ktoré boli získané za uvedených podmienok, pokiaľ ide o skúšobnú komoru a motor. Krajné hodnoty sa určia v súlade s normou ISO 5725 a vylúčia sa z databázy. Systémy, ktoré sa používajú na korelačné skúšky, podliehajú schváleniu zo strany schvaľovacieho úradu.

5.2.   Všeobecné požiadavky na skúšobné cykly

5.2.1.   Skúška typového schválenia EÚ sa vykonáva s použitím príslušného cyklu NRSC, prípadne cyklu NRTC alebo LSI-NRTC, ako je špecifikované v článku 24 nariadenia (EÚ) 2016/1628 a v prílohe IV k uvedenému nariadeniu.

5.2.2.   Technické špecifikácie a charakteristiky cyklov NRSC sú uvedené v doplnku 1 (cyklus NRSC v nespojitom režime) a v doplnku 2 (cyklus NRSC s odstupňovanými režimami) k prílohe XVII. Podľa výberu výrobcu môže cyklus NRSC prebiehať ako cyklus NRSC v nespojitom režime alebo prípadne ako cyklus NRSC s odstupňovanými režimami, ako je uvedené v bode 7.4.1.

5.2.3.   Technické špecifikácie a charakteristiky cyklov NRTC a LSI-NRTC sú uvedené v doplnku 3 k prílohe XVII.

5.2.4.   Skúšobné cykly špecifikované v bode 7.4 a v prílohe XVII sú navrhnuté tak, že zahŕňajú percentuálne hodnoty maximálneho krútiaceho momentu alebo výkonu a skúšobné otáčky, ktoré je potrebné určiť pre správne vykonanie skúšobných cyklov:

| a) | 100 % otáčky (maximálne skúšobné otáčky alebo menovité otáčky) |
| --- | --- |

a)

100 % otáčky (maximálne skúšobné otáčky alebo menovité otáčky)

| b) | Medziľahlé otáčky špecifikované v bode 5.2.5.4. |
| --- | --- |

b)

Medziľahlé otáčky špecifikované v bode 5.2.5.4.

| c) | Medziľahlé otáčky špecifikované v bode 5.2.5.5. |
| --- | --- |

c)

Medziľahlé otáčky špecifikované v bode 5.2.5.5.

Určenie skúšobných otáčok je opísané v bode 5.2.5, použitie krútiaceho momentu a výkonu v bode 5.2.6.

5.2.5.   Skúšobné rýchlosti

5.2.5.1.   Maximálne skúšobné otáčky (MTS)

MTS sa vypočítajú v súlade s bodom 5.2.5.1.1 alebo bodom 5.2.5.1.3.

5.2.5.1.1.   Výpočet maximálnych skúšobných otáčok

S cieľom vypočítať maximálne skúšobné otáčky sa v súlade s bodom 7.4 vykoná postup mapovania nestáleho cyklu. Maximálne skúšobné otáčky sa potom určia z mapovaných hodnôt otáčok motora v závislosti od výkonu. MTS sa vypočítajú pomocou rovnice 6-1, 6-2 alebo 6-3:

| a) | MTS = n
  lo + 0,95 × (n
  hi – n
  lo) | 6-1 |
| --- | --- | --- |
| b) | MTS = n
  i | 6-2 |

a)

MTS = n
  lo + 0,95 × (n
  hi – n
  lo)

6-1

b)

MTS = n
  i

6-2

pričom:

| n
  i | je priemerná hodnota najnižších a najvyšších otáčok, pri ktorých sa hodnota (n
  2
  norm

  i
   + P
  2
  norm

  i
  ) rovná 98 % maximálnej hodnoty (n
  2
  norm

  i
   + P
  2
  norm

  i
  ) |
| --- | --- |

n
  i

je priemerná hodnota najnižších a najvyšších otáčok, pri ktorých sa hodnota (n
  2
  norm

  i
   + P
  2
  norm

  i
  ) rovná 98 % maximálnej hodnoty (n
  2
  norm

  i
   + P
  2
  norm

  i
  )

| c) | Ak existuje iba jedna hodnota otáčok, pri ktorej sa hodnota (n
  2
  norm

  i
   + P
  2
  norm

  i
  ) rovná 98 % maximálnej hodnoty (n
  2
  norm

  i
   + P
  2
  norm

  i
  ):






  MTS = n
  i | 6-3 |
| --- | --- | --- |

c)

Ak existuje iba jedna hodnota otáčok, pri ktorej sa hodnota (n
  2
  norm

  i
   + P
  2
  norm

  i
  ) rovná 98 % maximálnej hodnoty (n
  2
  norm

  i
   + P
  2
  norm

  i
  ):

MTS = n
  i

6-3

pričom:

| n
  i | je hodnota otáčok, pri ktorých sa dosahuje maximálna hodnota (n
  2
  norm

  i
   + P2
  norm

  i
  ) |
| --- | --- |

n
  i

je hodnota otáčok, pri ktorých sa dosahuje maximálna hodnota (n
  2
  norm

  i
   + P2
  norm

  i
  )

keď:

| n | = | sú otáčky motora, |
| --- | --- | --- |
| i | = | je meniteľný index, ktorý reprezentuje jednu zaznamenanú hodnotu mapy motora, |
| n
  hi | = | sú vysoké otáčky, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 12. |
| n
  lo | = | sú nízke otáčky, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 13, |
| n
  norm

  i | = | sú otáčky motora normalizované ich vydelením hodnotou nPmax, |
| P
  norm

  i | = | je výkon motora normalizovaný jeho vydelením hodnotou P
  max, |
| | = | je priemerná hodnota najnižších a najvyšších otáčok, pri ktorých sa hodnota výkonu rovná 98 % hodnoty P
  max. |

n

=

sú otáčky motora,

i

=

je meniteľný index, ktorý reprezentuje jednu zaznamenanú hodnotu mapy motora,

n
  hi

=

sú vysoké otáčky, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 12.

n
  lo

=

sú nízke otáčky, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 13,

n
  norm

  i

=

sú otáčky motora normalizované ich vydelením hodnotou nPmax,
  Formula

P
  norm

  i

=

je výkon motora normalizovaný jeho vydelením hodnotou P
  max,

Formula

=

je priemerná hodnota najnižších a najvyšších otáčok, pri ktorých sa hodnota výkonu rovná 98 % hodnoty P
  max.

Lineárna interpolácia medzi mapovanými hodnotami sa používa na určenie:

| a) | otáčok, pri ktorých sa hodnota výkonu rovná 98 % hodnoty P
  max. Ak existuje iba jedna hodnota otáčok, pri ktorej sa hodnota výkonu rovná 98 % hodnoty Pmax,



  je hodnota otáčok, pri ktorých sa dosahuje hodnota Pmax, |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | otáčok, pri ktorých sa hodnota (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ) rovná 98 % maximálnej hodnoty (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ). |
| --- | --- |

b)

otáčok, pri ktorých sa hodnota (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ) rovná 98 % maximálnej hodnoty (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ).

5.2.5.1.2.   Použitie udaných maximálnych skúšobných otáčok

Ak je hodnota maximálnych skúšobných otáčok, vypočítaná v súlade s bodom 5.2.5.1.1 alebo bodom 5.2.5.1.3, v rámci ± 3 % maximálnych skúšobných otáčok udávaných výrobcom, pri skúške emisií sa môžu použiť udávané maximálne skúšobné otáčky. Ak sa tolerancia prekročí, na emisnú skúšku sa použijú namerané maximálne skúšobné otáčky.

5.2.5.1.3.   Použitie prispôsobených maximálnych skúšobných otáčok

Ak má klesajúca časť krivky plného zaťaženia veľmi strmú hranu, môže to spôsobovať problémy pri správnom dosiahnutí 105 % otáčok cyklu NRTC. V takom prípade je s predchádzajúcim súhlasom technickej služby povolené použiť alternatívnu hodnotu maximálnych skúšobných otáčok, ktorá sa určí pomocou jednej z týchto metód:

| a) | Maximálne skúšobné otáčky sa môžu mierne znížiť (maximálne o 3 %), aby sa umožnil správny priebeh cyklu NRTC. |
| --- | --- |

a)

Maximálne skúšobné otáčky sa môžu mierne znížiť (maximálne o 3 %), aby sa umožnil správny priebeh cyklu NRTC.

| b) | Vypočítajte alternatívne maximálne skúšobné otáčky pomocou rovnice 6-4:






  MTS = ((n
  max – n
  idle)/1,05) + n
  idle | 6-4 |
| --- | --- | --- |

b)

Vypočítajte alternatívne maximálne skúšobné otáčky pomocou rovnice 6-4:

MTS = ((n
  max – n
  idle)/1,05) + n
  idle

6-4

keď:

| n
  max | = | sú otáčky motora, pri ktorých funkcia regulátora motora kontroluje otáčky motora, pričom požiadavka obsluhy je maximálna a uplatňuje sa nulové zaťaženie („sú maximálne otáčky bez zaťaženia“) |
| --- | --- | --- |
| n
  idle | = | sú voľnobežné otáčky |

n
  max

=

sú otáčky motora, pri ktorých funkcia regulátora motora kontroluje otáčky motora, pričom požiadavka obsluhy je maximálna a uplatňuje sa nulové zaťaženie („sú maximálne otáčky bez zaťaženia“)

n
  idle

=

sú voľnobežné otáčky

5.2.5.2.   Menovité otáčky

Menovité otáčky sú vymedzené v článku 3 ods. 29 nariadenia (EÚ) 2016/1628. Menovité otáčky motorov s meniteľnými otáčkami podliehajúcich emisnej skúške sa určia na základe príslušného postupu mapovania uvedeného v oddiele 7.6. Menovité otáčky motorov s konštantnými otáčkami udáva výrobca na základe charakteristík regulátora. V prípade, že emisnej skúške podlieha typ motora vybavený alternatívnymi otáčkami, ako je to povolené v článku 3 ods. 21 nariadenia (EÚ) 2016/1628, musia sa udávať a skúšať všetky alternatívne otáčky.

Ak hodnota menovitých otáčok určená na základe postupu mapovania uvedeného v oddiele 7.6 zodpovedá hodnote udanej výrobcom ± 150 ot./min. v prípade motorov kategórie NRS vybavených regulátorom alebo v rámci ± 350 ot./min., prípadne ± 4 %, v prípade motorov kategórie NRS bez regulátora podľa toho, ktorá hodnota je menšia, alebo v rámci ± 100 ot./min. v prípade motorov všetkých ostatných kategórií, môže sa použiť udávaná hodnota. Ak sa tolerancia prekročí, použijú sa menovité otáčky určené na základe postupu mapovania.

Pre motory kategórie NRSh musí 100 % skúšobných otáčok dosahovať hodnotu menovitých otáčok ± 350 ot./min.

Na ktorýkoľvek ustálený skúšobný cyklus sa voliteľne môžu namiesto menovitých otáčok použiť maximálne skúšobné otáčky.

5.2.5.3.   Otáčky pri maximálnom krútiacom momente v prípade motorov s meniteľnými otáčkami

Otáčky pri maximálnom krútiacom momente určené z krivky maximálneho krútiaceho momentu zostavenej na základe príslušného postupu mapovania motora podľa bodu 7.6.1 alebo 7.6.2 musia byť jedny z týchto:

| a) | otáčky, pri ktorých bol zaznamenaný najvyšší krútiaci moment, alebo |
| --- | --- |

a)

otáčky, pri ktorých bol zaznamenaný najvyšší krútiaci moment, alebo

| b) | priemerná hodnota najnižších a najvyšších otáčok, pri ktorých sa hodnota krútiaceho momentu rovná 98 % maximálneho krútiaceho momentu. V prípade potreby sa na určenie otáčok, pri ktorých sa hodnota krútiaceho momentu rovná 98 % maximálneho krútiaceho momentu, použije lineárna interpolácia. |
| --- | --- |

b)

priemerná hodnota najnižších a najvyšších otáčok, pri ktorých sa hodnota krútiaceho momentu rovná 98 % maximálneho krútiaceho momentu. V prípade potreby sa na určenie otáčok, pri ktorých sa hodnota krútiaceho momentu rovná 98 % maximálneho krútiaceho momentu, použije lineárna interpolácia.

Ak je hodnota otáčok pri maximálnom krútiacom momente určená z krivky maximálneho krútiaceho momentu v rámci ± 4 % hodnoty otáčok pri maximálnom krútiacom momente udávanej výrobcom v prípade motorov kategórie NRS alebo NRSh, alebo v rámci ± 2,5 % hodnoty otáčok pri maximálnom krútiacom momente udávanej výrobcom v prípade motorov všetkých ostatných kategórií, môže sa na účely tohto nariadenia použiť udávaná hodnota. Ak sa tolerancia prekročí, použijú sa otáčky pri maximálnom krútiacom momente určené z krivky maximálneho krútiaceho momentu.

5.2.5.4.   Medziľahlé otáčky

Medziľahlé otáčky musia spĺňať jednu z týchto požiadaviek:

| a) | v prípade motorov, ktoré sú určené na prevádzku v rozsahu otáčok na krivke krútiaceho momentu pri plnom zaťažení, medziľahlé otáčky sú otáčkami pri maximálnom krútiacom momente, ak tento nastáva v rozmedzí 60 % až 75 % menovitých otáčok; |
| --- | --- |

a)

v prípade motorov, ktoré sú určené na prevádzku v rozsahu otáčok na krivke krútiaceho momentu pri plnom zaťažení, medziľahlé otáčky sú otáčkami pri maximálnom krútiacom momente, ak tento nastáva v rozmedzí 60 % až 75 % menovitých otáčok;

| b) | ak sú otáčky pri maximálnom krútiacom momente nižšie než 60 % menovitých otáčok, medziľahlé otáčky predstavujú 60 % menovitých otáčok; |
| --- | --- |

b)

ak sú otáčky pri maximálnom krútiacom momente nižšie než 60 % menovitých otáčok, medziľahlé otáčky predstavujú 60 % menovitých otáčok;

| c) | ak sú otáčky pri maximálnom krútiacom momente vyššie než 75 % menovitých otáčok, medziľahlé otáčky predstavujú 75 % menovitých otáčok. V prípade, že motor je schopný prevádzky iba pri otáčkach vyšších než 75 % menovitých otáčok, medziľahlé otáčky predstavujú najnižšie otáčky, pri ktorých je motor schopný prevádzky; |
| --- | --- |

c)

ak sú otáčky pri maximálnom krútiacom momente vyššie než 75 % menovitých otáčok, medziľahlé otáčky predstavujú 75 % menovitých otáčok. V prípade, že motor je schopný prevádzky iba pri otáčkach vyšších než 75 % menovitých otáčok, medziľahlé otáčky predstavujú najnižšie otáčky, pri ktorých je motor schopný prevádzky;

| d) | v prípade motorov, ktoré nie sú určené na prevádzku v rozsahu otáčok na krivke krútiaceho momentu pri plnom zaťažení za ustálených podmienok, medziľahlé otáčky predstavujú 60 % až 70 % menovitých otáčok; |
| --- | --- |

d)

v prípade motorov, ktoré nie sú určené na prevádzku v rozsahu otáčok na krivke krútiaceho momentu pri plnom zaťažení za ustálených podmienok, medziľahlé otáčky predstavujú 60 % až 70 % menovitých otáčok;

| e) | v prípade motorov, ktoré sa majú skúšať v cykle G1, okrem motorov kategórie ATS, medziľahlé otáčky predstavujú 85 % menovitých otáčok; |
| --- | --- |

e)

v prípade motorov, ktoré sa majú skúšať v cykle G1, okrem motorov kategórie ATS, medziľahlé otáčky predstavujú 85 % menovitých otáčok;

| f) | v prípade motorov kategórie ATS, ktoré sa skúšajú v cykle G1, medziľahlé otáčky predstavujú 60 % až 85 % menovitých otáčok podľa toho, čo je bližšie skutočnej hodnote otáčok pri maximálnom krútiacom momente. |
| --- | --- |

f)

v prípade motorov kategórie ATS, ktoré sa skúšajú v cykle G1, medziľahlé otáčky predstavujú 60 % až 85 % menovitých otáčok podľa toho, čo je bližšie skutočnej hodnote otáčok pri maximálnom krútiacom momente.

Ak sa ako 100 % skúšobných otáčok použijú maximálne skúšobné otáčky namiesto menovitých otáčok, menovité otáčky sa nahradia maximálnymi skúšobnými otáčkami aj pri určovaní medziľahlých otáčok.

5.2.5.5.   Voľnobežné otáčky

Voľnobežné otáčky sú najnižšie otáčky motora s minimálnym zaťažením (väčším ako nulové zaťaženie alebo rovnajúcim sa nulovému zaťaženiu), keď otáčky motora reguluje funkcia regulátora motora. V prípade motorov bez funkcie regulátora voľnobežných otáčok znamenajú voľnobežné otáčky výrobcom udávanú hodnotu najnižších otáčok motora s minimálnym zaťažením. Treba poznamenať, že voľnobežné otáčky za tepla sú voľnobežné otáčky zahriateho motora.

5.2.5.6.   Skúšobné otáčky v prípade motorov s konštantnými otáčkami

Regulátory motorov s konštantnými otáčkami nemusia vždy udržiavať otáčky presne konštantné. Väčšinou môžu otáčky klesnúť o 0,1 % až 10 % pod otáčky pri nulovom zaťažení, takže minimálne otáčky sa vyskytujú blízko bodu maximálneho výkonu motora. Skúšobné otáčky v prípade motorov s konštantnými otáčkami sa dajú nastaviť pomocou regulátora inštalovaného na motore alebo pomocou požiadavky na otáčky v rámci skúšobného zariadenia, pričom to predstavuje regulátor motora.

Ak sa používa regulátor inštalovaný na motore, 100 % otáčok predstavuje regulované otáčky motora, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 24.

Ak sa na simuláciu regulátora používa signál požiadavky na otáčky v rámci skúšobného zariadenia, 100 % otáčok pri nulovom zaťažení predstavuje otáčky bez zaťaženia špecifikované výrobcom pri danom nastavení regulátora a 100 % otáčok pri plnom zaťažení predstavuje menovité otáčky pri danom nastavení regulátora. Na určenie otáčok pre ďalšie skúšobné režimy sa použije interpolácia.

Ak je regulátor nastavený na izochrónnu prevádzku alebo sa menovité otáčky a otáčky bez zaťaženia udávané výrobcom neodlišujú o viac než 3 %, jediná hodnota udaná výrobcom sa môže použiť ako 100 % otáčok vo všetkých bodoch zaťaženia.

5.2.6.   Krútiaci moment a výkon

5.2.6.1.   Krútiaci moment

Údaje o krútiacom momente uvádzané v skúšobných cykloch sú percentuálne hodnoty, ktoré pri danom skúšobnom režime predstavujú jednu z týchto funkcií:

| a) | pomer požadovaného krútiaceho momentu a maximálneho možného krútiaceho momentu pri špecifikovaných skúšobných otáčkach (všetky cykly okrem D2 a E2); |
| --- | --- |

a)

pomer požadovaného krútiaceho momentu a maximálneho možného krútiaceho momentu pri špecifikovaných skúšobných otáčkach (všetky cykly okrem D2 a E2);

| b) | pomer požadovaného krútiaceho momentu a krútiaceho momentu zodpovedajúceho menovitému čistému výkonu udávanému výrobcom (cyklus D2 a E2). |
| --- | --- |

b)

pomer požadovaného krútiaceho momentu a krútiaceho momentu zodpovedajúceho menovitému čistému výkonu udávanému výrobcom (cyklus D2 a E2).

5.2.6.2.   Výkon

Údaje o výkone uvádzané v skúšobných cykloch sú percentuálne hodnoty, ktoré pri danom skúšobnom režime predstavujú jednu z týchto funkcií:

| a) | v prípade skúšobného cyklu E3 údaje o výkone predstavujú percentuálne hodnoty maximálneho čistého výkonu pri 100 % otáčok, keďže tento cyklus je založený na teoretickej krivke charakteristík lodnej skrutky plavidiel poháňaných vysokovýkonnými motormi bez obmedzenia dĺžky; |
| --- | --- |

a)

v prípade skúšobného cyklu E3 údaje o výkone predstavujú percentuálne hodnoty maximálneho čistého výkonu pri 100 % otáčok, keďže tento cyklus je založený na teoretickej krivke charakteristík lodnej skrutky plavidiel poháňaných vysokovýkonnými motormi bez obmedzenia dĺžky;

| b) | v prípade skúšobného cyklu F údaje o výkone predstavujú percentuálne hodnoty maximálneho čistého výkonu pri daných skúšobných otáčkach okrem voľnobežných otáčok, v prípade ktorých predstavujú percentuálne hodnoty maximálneho čistého výkonu pri 100 % otáčok. |
| --- | --- |

b)

v prípade skúšobného cyklu F údaje o výkone predstavujú percentuálne hodnoty maximálneho čistého výkonu pri daných skúšobných otáčkach okrem voľnobežných otáčok, v prípade ktorých predstavujú percentuálne hodnoty maximálneho čistého výkonu pri 100 % otáčok.

6.   Podmienky skúšky

6.1.   Podmienky laboratórnej skúšky

Meria sa absolútna teplota (T
  a) nasávaného vzduchu na vstupe do motora vyjadrená v Kelvinoch a suchý atmosférický tlak (p
  s) vyjadrený v kPa a určuje sa hodnota parametra f
  a v súlade s nasledujúcimi ustanoveniami a pomocou rovníc 6-5 alebo 6-6. Ak sa atmosférický tlak meria v potrubí, musí sa zabezpečiť, aby straty tlaku medzi atmosférou a miestom merania boli zanedbateľné, a musia sa zohľadniť zmeny v statickom tlaku v potrubí vyplývajúce z prietoku. Vo viacvalcových motoroch, ktoré majú oddelené skupiny sacích potrubí, napríklad v konfigurácii motora „V“, sa použije priemerná teplota rôznych skupín. Parameter f
  a sa nahlási spolu s výsledkami skúšky.

Motory s atmosférickým nasávaním a mechanicky preplňované motory:

| | 6-5 |
| --- | --- |

Formula

6-5

Motory preplňované turbodúchadlom s chladením alebo bez chladenia nasávaného vzduchu:

| | 6-6 |
| --- | --- |

Formula

6-6

6.1.1.   Aby sa skúška považovala za platnú, musia byť splnené obe tieto podmienky:

| a) | hodnota f
  a musí byť v rozsahu 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07 okrem prípadov povolených v bodoch 6.1.2 a 6.1.4; |
| --- | --- |

a)

hodnota f
  a musí byť v rozsahu 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07 okrem prípadov povolených v bodoch 6.1.2 a 6.1.4;

| b) | teplota nasávaného vzduchu sa udržiava v rozmedzí 298 ± 5 K (25 ± 5°C), pričom hodnoty sa merajú pred ktorýmkoľvek komponentom motora, okrem prípadov povolených v bodoch 6.1.3 a 6.1.4 a podľa požiadaviek stanovených v bodoch 6.1.5 a 6.1.6. |
| --- | --- |

b)

teplota nasávaného vzduchu sa udržiava v rozmedzí 298 ± 5 K (25 ± 5°C), pričom hodnoty sa merajú pred ktorýmkoľvek komponentom motora, okrem prípadov povolených v bodoch 6.1.3 a 6.1.4 a podľa požiadaviek stanovených v bodoch 6.1.5 a 6.1.6.

6.1.2.   Ak nadmorská výška laboratória, v ktorom sa motor skúša, presahuje 600 m, so súhlasom výrobcu môže hodnota f
  a prekročiť 1,07 pod podmienkou, že hodnota p
  s nebude nižšia než 80 kPa.

6.1.3.   Ak je výkon skúšaného motora vyšší než 560 kW, so súhlasom výrobcu môže maximálna hodnota teploty nasávaného vzduchu prekročiť 303 K (30 °C) pod podmienkou, že neprekročí 308 K (35 °C).

6.1.4.   Ak nadmorská výška laboratória, v ktorom sa motor skúša, presahuje 300 m a výkon skúšaného motora je vyšší než 560 kW, so súhlasom výrobcu môže hodnota f
  a prekročiť 1,07 pod podmienkou, že hodnota ps nebude nižšia než 80 kPa, a maximálna hodnota teploty nasávaného vzduchu môže prekročiť 303 K (30 °C) pod podmienkou, že neprekročí 308 K (35 °C).

6.1.5.   V prípade radu motorov kategórie NRS s výkonom nižším než 19 kW, ktorý pozostáva výlučne z typov motorov určených na použitie v snežných frézach, sa teplota nasávaného vzduchu udržiava v rozmedzí 273 – 268 K (0 –5 °C).

6.1.6.   V prípade motorov kategórie SMB sa teplota nasávaného vzduchu udržiava v rozmedzí 263 ± 5 K (–10 ± 5 °C) okrem prípadov povolených v bode 6.1.6.1.

6.1.6.1.   V prípade motorov kategórie SMB vybavených elektronicky riadeným vstrekovaním paliva, ktorým sa prietok paliva prispôsobuje teplote nasávaného vzduchu, sa podľa výberu výrobcu môže teplota nasávaného vzduchu alternatívne udržiavať v rozmedzí 298 ± 5 K (25 ± 5 °C).

6.1.7.   Je povolené použiť:

| a) | atmosférický tlakomer, výstup z ktorého sa používa ako atmosférický tlak celého skúšobného zariadenia, ktoré má viac ako jednu dynamometrovú skúšobnú komoru, pokiaľ zariadenie na reguláciu nasávaného vzduchu udržiava teplotu okolia, v ktorom sa motor skúša, v rozmedzí ± 1 kPa spoločného atmosférického tlaku; |
| --- | --- |

a)

atmosférický tlakomer, výstup z ktorého sa používa ako atmosférický tlak celého skúšobného zariadenia, ktoré má viac ako jednu dynamometrovú skúšobnú komoru, pokiaľ zariadenie na reguláciu nasávaného vzduchu udržiava teplotu okolia, v ktorom sa motor skúša, v rozmedzí ± 1 kPa spoločného atmosférického tlaku;

| b) | vlhkomer na meranie vlhkosti nasávaného vzduchu pre celé skúšobné zariadenie, ktoré má viac ako jednu dynamometrovú skúšobnú komoru, pokiaľ zariadenie na reguláciu nasávaného vzduchu udržiava rosný bod v mieste, v ktorom sa motor skúša, v rozmedzí ± 0,5 K spoločného merania vlhkosti. |
| --- | --- |

b)

vlhkomer na meranie vlhkosti nasávaného vzduchu pre celé skúšobné zariadenie, ktoré má viac ako jednu dynamometrovú skúšobnú komoru, pokiaľ zariadenie na reguláciu nasávaného vzduchu udržiava rosný bod v mieste, v ktorom sa motor skúša, v rozmedzí ± 0,5 K spoločného merania vlhkosti.

6.2.   Motory s chladením preplňovacieho vzduchu

| a) | Použije sa systém chladenia preplňovacieho vzduchu s celkovou kapacitou nasávaného vzduchu, ktorá je reprezentatívna pre zariadenie sériovo vyrábaných motorov počas prevádzky. Na minimalizáciu akumulácie kondenzátu sa použije akýkoľvek laboratórny systém chladenia preplňovacieho vzduchu. Pred emisnou skúškou sa všetok akumulovaný kondenzát vypustí a všetky odtokové otvory sa úplne uzavrú. Odtokové otvory musia byť počas emisnej skúšky uzavreté. Chladiace podmienky sú takéto:






  a) | počas skúšky sa na vstupe chladiča preplňovacieho vzduchu udržiava teplota chladiacej kvapaliny minimálne 20 °C; |
| --- | --- | --- |

a)

Použije sa systém chladenia preplňovacieho vzduchu s celkovou kapacitou nasávaného vzduchu, ktorá je reprezentatívna pre zariadenie sériovo vyrábaných motorov počas prevádzky. Na minimalizáciu akumulácie kondenzátu sa použije akýkoľvek laboratórny systém chladenia preplňovacieho vzduchu. Pred emisnou skúškou sa všetok akumulovaný kondenzát vypustí a všetky odtokové otvory sa úplne uzavrú. Odtokové otvory musia byť počas emisnej skúšky uzavreté. Chladiace podmienky sú takéto:

a)

počas skúšky sa na vstupe chladiča preplňovacieho vzduchu udržiava teplota chladiacej kvapaliny minimálne 20 °C;

| b) | pri menovitých otáčkach a plnom zaťažení sa prietok chladiacej kvapaliny nastaví tak, aby sa na výstupe chladiča preplňovacieho vzduchu dosiahla teplota vzduchu ± 5 °C hodnoty stanovenej výrobcom. Teplota vzduchu na výstupe sa meria v mieste stanovenom výrobcom. Tento bod nastavenia prietoku chladiacej kvapaliny sa používa počas celého skúšania; |
| --- | --- |

b)

pri menovitých otáčkach a plnom zaťažení sa prietok chladiacej kvapaliny nastaví tak, aby sa na výstupe chladiča preplňovacieho vzduchu dosiahla teplota vzduchu ± 5 °C hodnoty stanovenej výrobcom. Teplota vzduchu na výstupe sa meria v mieste stanovenom výrobcom. Tento bod nastavenia prietoku chladiacej kvapaliny sa používa počas celého skúšania;

| c) | ak výrobca motora stanoví limity poklesu tlaku v celom systéme chladenia preplňovacieho vzduchu, musí sa zabezpečiť, aby pokles tlaku v celom systéme chladenia preplňovacieho vzduchu pri podmienkach motora špecifikovaných výrobcom bol v rámci ním stanovených limitov. Pokles tlaku sa meria v miestach určených výrobcom. |
| --- | --- |

c)

ak výrobca motora stanoví limity poklesu tlaku v celom systéme chladenia preplňovacieho vzduchu, musí sa zabezpečiť, aby pokles tlaku v celom systéme chladenia preplňovacieho vzduchu pri podmienkach motora špecifikovaných výrobcom bol v rámci ním stanovených limitov. Pokles tlaku sa meria v miestach určených výrobcom.

Ak sa pri vykonávaní skúšobného cyklu používajú namiesto menovitých otáčok maximálne skúšobné otáčky vymedzené v bode 5.2.5.1, tieto otáčky sa môžu použiť namiesto menovitých otáčok aj pri stanovení teploty preplňovacieho vzduchu.

Cieľom je dosiahnuť emisné výsledky, ktoré sú reprezentatívne pre prevádzku. Ak sa na základe osvedčeného technického úsudku ukáže, že výsledkom špecifikácií v tomto oddiele by bolo nereprezentatívne skúšanie (napr. nadmerné chladenie nasávaného vzduchu), na dosiahnutie reprezentatívnejších výsledkov sa môžu použiť prepracovanejšie body nastavenia a regulácie poklesu tlaku preplňovacieho vzduchu, teploty chladiacej kvapaliny a prietoku.

6.3.   Výkon motora

6.3.1.   Základ pre meranie emisií

Základom merania špecifických emisií je nekorigovaný čistý výkon, ako je vymedzený v článku 3 ods. 23 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

6.3.2.   Pomocné zariadenia, ktoré sa majú namontovať

Počas skúšky sa na skúšobné zariadenie podľa požiadaviek doplnku 2 namontujú pomocné zariadenia potrebné na prevádzku motora.

Ak pri skúške nie je možné namontovať potrebné pomocné zariadenia, určí sa výkon, ktorý absorbujú, a odpočíta sa od nameraného výkonu motora.

6.3.3.   Pomocné zariadenia, ktoré sa majú odstrániť

Niektoré pomocné zariadenia, ktorých činnosť je spojená s prevádzkou necestného pojazdného stroja a ktoré sa môžu namontovať na motor, sa musia pri skúške odstrániť.

Ak nie je možné odstrániť pomocné zariadenia, môže sa určiť výkon, ktorý absorbujú v stave bez zaťaženia, a pripočítať k nameranému výkonu motora (pozri poznámku g v doplnku 2). Ak je táto hodnota väčšia než 3 % hodnoty maximálneho výkonu pri skúšobných otáčkach, môže ju overiť technická služba. Výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami sa použije na úpravu nastavených hodnôt a na výpočet práce vykonanej motorom počas skúšobného cyklu v súlade s bodom 7.7.1.3 alebo bodom 7.7.2.3.1.

6.3.4.   Určenie výkonu pomocného zariadenia

Výkon absorbovaný pomocným zariadením/vybavením sa určí len vtedy, keď:

| a) | pomocné zariadenia/vybavenie vyžadované podľa doplnku 2 nie sú namontované na motore;
  a/alebo |
| --- | --- |

a)

pomocné zariadenia/vybavenie vyžadované podľa doplnku 2 nie sú namontované na motore;

a/alebo

| b) | pomocné zariadenia/vybavenie podľa doplnku 2 sú namontované na motore. |
| --- | --- |

b)

pomocné zariadenia/vybavenie podľa doplnku 2 sú namontované na motore.

Hodnoty pomocného výkonu a metódu merania/výpočtu na určenie pomocného výkonu musí poskytnúť výrobca motora na celú prevádzkovú oblasť príslušných skúšobných cyklov a musí ich schváliť schvaľovací úrad.

6.3.5.   Práca cyklu motora

Výpočet referenčnej a skutočnej práce cyklu (pozri bod 7.8.3.4) je založený na výkone motora podľa bodu 6.3.1. V tomto prípade sú hodnoty P
  f a P
  r v rovnici 6-7 nulové a P sa rovná P
  m.

Ak je pomocné zariadenie/vybavenie nainštalované podľa bodov 6.3.2 a/alebo 6.3.3, výkon, ktorý absorbuje, sa musí použiť na korekciu každej hodnoty výkonu P
  m,i v práve prebiehajúcom skúšobnom cykle pomocou rovnice 6-8:

| P
  i = P
  m,i – P
  f,i + P
  r,i | 6-7 |
| --- | --- |
| P
  AUX
  = P
  r,i
  – P
  f,i | 6-8 |

P
  i = P
  m,i – P
  f,i + P
  r,i

6-7

P
  AUX
  = P
  r,i
  – P
  f,i

6-8

keď:

| P
  m,i | je nameraný výkon motora (kW), |
| --- | --- |
| P
  f,i | je výkon absorbovaný pomocným zariadením/vybavením, ktoré sa má namontovať pri skúške, ale nebolo nainštalované (kW), |
| P
  r,i | je výkon absorbovaný pomocným zariadením/vybavením, ktoré sa má pri skúške odstrániť, ale bolo nainštalované (kW). |

P
  m,i

je nameraný výkon motora (kW),

P
  f,i

je výkon absorbovaný pomocným zariadením/vybavením, ktoré sa má namontovať pri skúške, ale nebolo nainštalované (kW),

P
  r,i

je výkon absorbovaný pomocným zariadením/vybavením, ktoré sa má pri skúške odstrániť, ale bolo nainštalované (kW).

6.4.   Sací systém motora

6.4.1.   Úvod

Použije sa sací systém inštalovaný na motore alebo systém, ktorý reprezentuje typické prevádzkové usporiadanie. Zahŕňa to chladenie preplňovacieho vzduchu a recirkuláciu výfukových plynov (EGR).

6.4.2.   Obmedzenie vstupného tlaku vzduchu

Použije sa sací systém motora alebo skúšobný laboratórny systém, ktorého vstupný tlak vzduchu sa líši v rozmedzí ± 300 Pa od maximálnej hodnoty špecifikovanej výrobcom pre čistý vzduchový filter pri menovitých otáčkach a plnom zaťažení. Ak to nie je možné v dôsledku konštrukcie prívodu vzduchu do skúšobného laboratórneho systému, na základe predchádzajúceho súhlasu technickej služby sa povolí obmedzenie vstupného tlaku vzduchu, ktorý nepresahuje hodnotu stanovenú výrobcom pre znečistený vzduchový filter. Statické diferenciálne obmedzenie tlaku sa meria na mieste a v bodoch nastavenia otáčok a krútiaceho momentu špecifikovaných výrobcom. Ak výrobca miesto neurčí, tento tlak sa meria pred prípojkou akéhokoľvek turbodúchadla alebo systému recirkulácie výfukových plynov (EGR) k systému nasávania vzduchu.

Ak sa pri vykonávaní skúšobného cyklu používajú namiesto menovitých otáčok maximálne skúšobné otáčky vymedzené v bode 5.2.5.1, tieto otáčky sa môžu použiť namiesto menovitých otáčok aj pri stanovení obmedzenia tlaku preplňovacieho vzduchu.

6.5.   Výfukový systém motora

Použije sa výfukový systém inštalovaný na motore alebo systém, ktorý reprezentuje typické prevádzkové usporiadanie. Výfukový systém musí spĺňať požiadavky na odber vzoriek výfukových emisií uvedené v bode 9.3. Použije sa výfukový systém motora alebo skúšobný laboratórny systém, ktorého statický protitlak je v rozmedzí 80 % až 100 % maximálnej hodnoty tlaku výfukových plynov pri menovitých otáčkach a plnom zaťažení. Obmedzenie tlaku výfukových plynov sa môže nastaviť pomocou ventilu. Ak je maximálne obmedzenie tlaku výfukových plynov 5 kPa alebo menej, bod nastavenia nesmie byť od maxima odlišný o viac než 1,0 kPa. Ak sa pri vykonávaní skúšobného cyklu používajú namiesto menovitých otáčok maximálne skúšobné otáčky vymedzené v bode 5.2.5.1, tieto otáčky sa môžu použiť namiesto menovitých otáčok aj pri stanovení obmedzenia tlaku výfukových plynov.

6.6.   Motor so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov

Ak je motor vybavený systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, ktorý nie je namontovaný priamo na motore, výfuková trubica musí mať rovnaký priemer, aký sa používa v praxi, a to do vzdialenosti najmenej štyroch priemerov rúry pred vstupom do expanzného úseku, ktorý obsahuje zariadenie na dodatočnú úpravu. Vzdialenosť medzi prírubou výfukového potrubia alebo výstupom turbodúchadla a systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov musí byť rovnaká ako v konfigurácii necestného pojazdného stroja alebo musí zodpovedať špecifikáciám vzdialeností udávaných výrobcom. Ak to uvádza výrobca, trubica musí byť izolovaná, aby sa na vstupe zariadenia na dodatočnú úpravu výfukových plynov dosiahla teplota v rámci špecifikácie výrobcu. Ak výrobca uviedol ďalšie požiadavky na inštaláciu, tie sa musia pri konfigurácii skúšky dodržať. Protitlak alebo obmedzenie tlaku výfukových plynov sa nastaví podľa bodu 6.5. V prípade zariadení na dodatočnú úpravu výfukových plynov s premenlivým obmedzením tlaku výfukových plynov sa maximálne obmedzenie tlaku výfukových plynov použité v bode 6.5 určí podľa stavu dodatočnej úpravy (opotrebovanie/starnutie a úroveň regenerácie/zaťaženia) špecifikovaného výrobcom. Počas simulačných skúšok a pri mapovaní motora sa môže demontovať nádrž na dodatočnú úpravu výfukových plynov a nahradiť rovnocennou nádržou s neaktívnym nosičom katalyzátora.

Emisie namerané v skúšobnom cykle musia reprezentovať emisie v prevádzke. V prípade motora vybaveného systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, ktorý si vyžaduje použitie činidla, musí toto činidlo, ktoré sa použije pri všetkých skúškach, určiť výrobca.

V prípade motorov kategórie NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, NRS, NRSh, SMB a ATS vybavených systémami dodatočnej úpravy výfukových plynov, ktoré sa regenerujú diskontinuálne (periodicky), ako je opísané v bode 6.6.2, sa emisné výsledky nastavia na hodnoty zohľadňujúce regeneračné udalosti. V takom prípade závisí priemerná hodnota emisií od frekvencie regeneračných udalostí predstavujúcich úsek skúšky, v priebehu ktorého dochádza k regenerácii. Systémy dodatočnej úpravy výfukových plynov s procesom regenerácie, ktorý prebieha buď neprerušovane, alebo aspoň raz za príslušný nestály skúšobný cyklus (NRTC alebo LSI-NRTC) alebo RMC („nepretržitá regenerácia“), podľa bodu 6.6.1 si nevyžadujú osobitný skúšobný postup.

6.6.1.   Nepretržitá regenerácia

V prípade systému dodatočnej úpravy výfukových plynov založenom na procese nepretržitej regenerácie sa emisie merajú v systéme dodatočnej úpravy výfukových plynov, ktorý bol stabilizovaný tak, aby sa zabezpečilo opakovateľné správanie emisií. Proces regenerácie sa musí uskutočniť najmenej raz počas skúšky NRTC, LSI-NRTC alebo NRSC s teplým štartom a výrobca stanoví bežné podmienky, v ktorých dochádza k regenerácii (zanesenie sadzami, teplota, protitlak výfukových plynov atď.). Na preukázanie nepretržitosti procesu regenerácie sa vykonajú najmenej tri cykly NRTC, LSI-NRTC alebo NRSC s teplým štartom. V prípade skúšky NRTC s teplým štartom sa motor zahreje v súlade s bodom 7.8.2.1, teplota sa upraví v súlade s bodom 7.4.2.1 písm. b) a prebehne prvý cyklus NRTC s teplým štartom.

Ďalšie cykly NRTC s teplým štartom sa začnú po úprave teploty podľa bodu 7.4.2.1 písm. b). Počas skúšok sa zaznamenáva teplota a tlak výfukových plynov (teplota pred a za systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, protitlak výfukových plynov atď.). Systém dodatočnej úpravy výfukových plynov sa považuje za vyhovujúci, ak podmienky stanovené výrobcom trvajú počas skúšky dostatočne dlhý čas a rozptyl výsledkov merania emisií od strednej hodnoty nie je väčší než ± 25 % alebo 0,005 g/kWh podľa toho, ktorá hodnota je väčšia.

6.6.2.   Diskontinuálna regenerácia

Toto ustanovenie sa vzťahuje len na motory vybavené systémom dodatočnej úpravy emisií, ktorý sa regeneruje diskontinuálne, pričom k regenerácii typicky dochádza po menej než 100 hodinách bežnej prevádzky motora. Pri týchto motoroch sa určia buď doplnkové alebo násobné faktory, pokiaľ ide o vzostupné a zostupné nastavenie uvedené v bode 6.6.2.4 („faktor nastavenia“).

Skúšanie a vypracovanie faktorov nastavenia sa vyžaduje iba pre jeden príslušný nestály skúšobný cyklus (NRTC alebo LSI-NRTC) alebo cyklus RMC. Faktory, ktoré boli vypracované, sa môžu uplatniť na výsledky z iných príslušných skúšobných cyklov vrátane cyklu NRSC v nespojitom režime.

V prípade, že nie sú k dispozícii žiadne vhodné faktory nastavenia zo skúšania s použitím nestálych skúšobných cyklov (NRTC alebo LSI-NRTC) alebo skúšobných cyklov RMC, faktory nastavenia sa určia pomocou príslušnej skúšky NRSC v nespojitom režime. Faktory vypracované s použitím skúšobného cyklu NRSC v nespojitom režime sa uplatňujú iba na cykly NRSC v nespojitom režime.

Nevyžaduje sa skúšanie a vypracovanie faktorov nastavenia pre skúšobný cyklus RMC NRSC aj pre cyklus NRSC v nespojitom režime.

6.6.2.1.   Požiadavka na určovanie faktorov nastavenia pomocou skúšania s cyklami NRTC, LSI-NRTC alebo RMC

Emisie sa merajú najmenej v troch cykloch NRTC, LSI-NRTC alebo NRSC s teplým štartom, raz s regeneračnou udalosťou a dvakrát bez regeneračnej udalosti v stabilizovanom systéme dodatočnej úpravy výfukových plynov. K procesu regenerácie musí dôjsť najmenej raz v priebehu cyklu NRTC, LSI-NRTC alebo RMC s regeneračnou udalosťou. Ak regenerácia trvá dlhšie než jeden cyklus NRTC, LSI-NRTC alebo RMC, následne musia prebehnúť cykly NRTC, LSI-NRTC alebo RMC a emisie sa ďalej merajú bez vypnutia motora, až kým sa regenerácia nedokončí a nevypočíta sa priemer skúšok. Ak sa regenerácia počas akejkoľvek skúšky dokončí, skúška pokračuje ďalej v celej svojej dĺžke.

Vhodný faktor nastavenia sa určí pre celý príslušný cyklus pomocou rovníc 6-10 až 6-13.

6.6.2.2.   Požiadavka na určovanie faktorov nastavenia pomocou skúšania s cyklami NRSC v nespojitom režime

Meranie emisií sa začína so stabilizovaným systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov a v každom skúšobnom režime sa vykonajú najmenej tri príslušné cykly NRSC v nespojitom režime, pri ktorých sa dajú splniť podmienky regenerácie, raz s regeneračnou udalosťou a dvakrát bez regeneračnej udalosti. Meranie tuhých častíc (PM) sa vykonáva viacfiltrovou metódou opísanou v bode 7.8.1.2 písm. c). Ak sa regenerácia začala, ale do konca periódy odberu vzoriek v rámci konkrétneho skúšobného režimu nebola ukončená, perióda odberu vzoriek sa predĺži až do ukončenia regenerácie. Ak sa skúška v tom istom režime opakuje viackrát, vypočítajú sa priemerné hodnoty výsledkov. Postup sa opakuje pri každom skúšobnom režime.

Pre tie režimy príslušného cyklu, v ktorých dochádza k regenerácii, sa určí vhodný faktor nastavenia pomocou rovníc 6-10 až 6-13.

6.6.2.3.   Všeobecný postup vypracovania faktorov nastavenia diskontinuálnej regenerácie

Výrobca musí uviesť bežné parametrické podmienky, v ktorých dochádza k regeneračnému procesu (zanesenie sadzami, teplota, protitlak výfukových plynov atď.). Výrobca musí poskytnúť aj údaje o frekvencii regeneračných udalostí z hľadiska počtu skúšok, počas ktorých dochádza k regenerácii. Presný postup stanovenia tejto frekvencie schváli orgán typového schvaľovania alebo certifikačný orgán na základe osvedčeného technického úsudku.

Na regeneračnú skúšku poskytne výrobca systém dodatočnej úpravy výfukových plynov, ktorý bol zaťažený. K regenerácii nesmie dôjsť počas fázy kondicionovania motora. Výrobca má možnosť uskutočňovať následné skúšky príslušného cyklu, až kým sa systém dodatočnej úpravy výfukových plynov nezaťaží. Meranie emisií nie je potrebné pri všetkých skúškach.

Priemerné emisie medzi regeneračnými fázami sa stanovia z aritmetického priemeru viacerých približne rovnomerných výsledkov skúšok príslušného cyklu. Minimálne jeden príslušný cyklus sa musí vykonať čo najskôr pred regeneračnou skúškou a jeden ihneď po nej.

Počas regeneračnej skúšky sa zaznamenávajú všetky údaje potrebné na zistenie regenerácie (emisie CO alebo NOx, teplota pred a za systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, protitlak výfukových plynov atď.). Počas procesu regenerácie môže dôjsť k prekročeniu príslušných emisných limitov. Skúšobný postup je schematicky znázornený na obrázku 6.1.

Obrázok 6.1

Schéma diskontinuálnej (periodickej) regenerácie s počtom meraní n a počtom meraní počas regenerácie n
  r

Emisie (g/kWh)

Priemerné emisie počas odberu vzoriek e1 ... n

Emisie počas regenerácie er

Vážené emisie pri odbere vzoriek a regenerácii ew

Počet cyklov

nr

n

e1, 2, 3, ... n

Priemerné špecifické emisie sa vzťahujú na skúšky vykonávané podľa bodov 6.6.2.1 alebo 6.6.2.2. [g/kWh alebo #/kWh] a priemerujú sa pomocou rovnice 6-9 (pozri obrázok 6.1):

| | 6-9 |
| --- | --- |

Formula

6-9

keď:

| n | je počet skúšok, počas ktorých nedôjde k regenerácii, |
| --- | --- |
| n
  r | je počet skúšok, počas ktorých dôjde k regenerácii (najmenej jedna skúška), |
| | sú priemerné špecifické emisie zo skúšky, počas ktorej nedôjde k regenerácii [g/kWh alebo #/kWh], |
| | sú priemerné špecifické emisie zo skúšky, počas ktorej dôjde k regenerácii [g/kWh alebo #/kWh]. |

n

je počet skúšok, počas ktorých nedôjde k regenerácii,

n
  r

je počet skúšok, počas ktorých dôjde k regenerácii (najmenej jedna skúška),

Formula

sú priemerné špecifické emisie zo skúšky, počas ktorej nedôjde k regenerácii [g/kWh alebo #/kWh],

Formula

sú priemerné špecifické emisie zo skúšky, počas ktorej dôjde k regenerácii [g/kWh alebo #/kWh].

Podľa výberu výrobcu a na základe osvedčeného technického úsudku sa faktor nastavenia regenerácie k
  r vyjadrujúci priemerné emisie môže vypočítať za všetky plynné znečisťujúce látky a v prípade, že neexistuje príslušný limit, za PM a PN, buď násobením, alebo pripočítaním pomocou rovníc 6-10 až 6-13:

| | Násobenie | (vzostupný faktor nastavenia) | 6-10 |
| --- | --- | --- | --- |
| | (zostupný faktor nastavenia) | 6-11 |

Násobenie

Formula

(vzostupný faktor nastavenia)

6-10

Formula

(zostupný faktor nastavenia)

6-11

| | Pripočítanie








  k
  ru,a = e
  w – e | (vzostupný faktor nastavenia) | 6-12 |
| --- | --- | --- | --- |
| k
  rd,a = e
  w – e
  r | (zostupný faktor nastavenia) | 6-13 |

Pripočítanie

k
  ru,a = e
  w – e

(vzostupný faktor nastavenia)

6-12

k
  rd,a = e
  w – e
  r

(zostupný faktor nastavenia)

6-13

6.6.2.4.   Používanie faktorov nastavenia

Vzostupné faktory nastavenia sa vynásobia nameranými emisiami alebo sa k nim pripočítajú pri všetkých skúškach, v ktorých nedochádza k regenerácii. Zostupné faktory nastavenia sa vynásobia nameranými emisiami alebo sa k nim pripočítajú pri všetkých skúškach, v ktorých dochádza k regenerácii. Výskyt regenerácie sa zisťuje spôsobom, ktorý je ľahko pozorovateľný počas skúšania. Ak sa nezistí žiadna regenerácia, použije sa vzostupný faktor nastavenia.

S odkazom na prílohu VII a doplnok 5 k prílohe VII o výpočte emisií špecifických pre brzdenie sa faktor nastavenia regenerácie:

| a) | použije na výsledky príslušných vážených cyklov NRTC, LSI-NRTC a NRSC, ak bol určený za celý vážený cyklus; |
| --- | --- |

a)

použije na výsledky príslušných vážených cyklov NRTC, LSI-NRTC a NRSC, ak bol určený za celý vážený cyklus;

| b) | použije na výsledky tých režimov príslušného cyklu NRSC v nespojitom režime, pri ktorých dôjde k regenerácii pred vypočítaním váženého emisného výsledku cyklu, ak bol určený konkrétne pre jednotlivé režimy príslušného cyklu NRSC v nespojitom režime. V tom prípade sa na meranie PM použije viacfiltrová metóda; |
| --- | --- |

b)

použije na výsledky tých režimov príslušného cyklu NRSC v nespojitom režime, pri ktorých dôjde k regenerácii pred vypočítaním váženého emisného výsledku cyklu, ak bol určený konkrétne pre jednotlivé režimy príslušného cyklu NRSC v nespojitom režime. V tom prípade sa na meranie PM použije viacfiltrová metóda;

| c) | môže rozšíriť na ostatných členov toho istého radu motorov; |
| --- | --- |

c)

môže rozšíriť na ostatných členov toho istého radu motorov;

| d) | môže rozšíriť na iné rady motorov v rámci radu motorov s rovnakým systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, ako sa vymedzuje v prílohe IX k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656, s predchádzajúcim súhlasom schvaľovacieho úradu na základe technických dôkazov, že emisie sú podobné, ktoré poskytol výrobca. |
| --- | --- |

d)

môže rozšíriť na iné rady motorov v rámci radu motorov s rovnakým systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, ako sa vymedzuje v prílohe IX k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656, s predchádzajúcim súhlasom schvaľovacieho úradu na základe technických dôkazov, že emisie sú podobné, ktoré poskytol výrobca.

K dispozícii sú tieto možnosti:

| a) | výrobca sa môže rozhodnúť, že vynechá faktory nastavenia v prípade jedného alebo viacerých radov motorov (alebo konfigurácie motorov), pretože účinok regenerácie je malý alebo pretože nie je možné zistiť, kedy dochádza k regenerácii. V týchto prípadoch sa nepoužíva žiadny faktor nastavenia a výrobca je zodpovedný za dodržanie emisných limitov pri všetkých skúškach bez ohľadu na to, či dochádza k regenerácii; |
| --- | --- |

a)

výrobca sa môže rozhodnúť, že vynechá faktory nastavenia v prípade jedného alebo viacerých radov motorov (alebo konfigurácie motorov), pretože účinok regenerácie je malý alebo pretože nie je možné zistiť, kedy dochádza k regenerácii. V týchto prípadoch sa nepoužíva žiadny faktor nastavenia a výrobca je zodpovedný za dodržanie emisných limitov pri všetkých skúškach bez ohľadu na to, či dochádza k regenerácii;

| b) | na žiadosť výrobcu môže schvaľovací úrad počítať regeneračné udalosti inak, než je stanovené v písmene a). Táto možnosť sa však vzťahuje len na udalosti, ktoré nastávajú mimoriadne zriedkavo a ktoré prakticky nie je možné vyriešiť s použitím faktorov nastavenia opísaných v písmene a). |
| --- | --- |

b)

na žiadosť výrobcu môže schvaľovací úrad počítať regeneračné udalosti inak, než je stanovené v písmene a). Táto možnosť sa však vzťahuje len na udalosti, ktoré nastávajú mimoriadne zriedkavo a ktoré prakticky nie je možné vyriešiť s použitím faktorov nastavenia opísaných v písmene a).

6.7.   Chladiaci systém

Použije sa chladiaci systém motora s dostatočnou kapacitou na udržanie motora s jeho nasávaným vzduchom, olejom, chladiacou kvapalinou a teplotami bloku a hlavy pri bežných prevádzkových teplotách predpísaných výrobcom. Môžu sa použiť pomocné laboratórne chladiče a ventilátory.

6.8.   Mazací olej

Mazací olej špecifikuje výrobca a musí ísť o olej, ktorý je reprezentatívny pre mazací olej dostupný na trhu. Vlastnosti mazacieho oleja použitého pri skúške sa zaznamenávajú a predkladajú spolu s výsledkami skúšky.

6.9.   Špecifikácie referenčného paliva

Referenčné palivá, ktoré sa majú použiť pri skúške, sú špecifikované v prílohe IX.

Teplota paliva musí byť v súlade s odporúčaniami výrobcu. Teplota paliva sa meria na vstupe do vstrekovacieho čerpadla alebo podľa pokynov výrobcu a miesto merania sa zaznamená.

6.10.   Emisie kľukovej skrine

Tento oddiel sa vzťahuje na motory kategórií NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, NRS, NRSh, SMB a ATS, ktoré spĺňajú emisné limity etapy V stanovené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628.

Emisie kľukovej skrine, ktoré sa vypúšťajú priamo do ovzdušia, sa pridajú k výfukovým emisiám (buď fyzicky, alebo matematicky) počas všetkých emisných skúšok.

Výrobcovia využívajúci túto výnimku namontujú motory tak, aby sa všetky emisie kľukovej skrine mohli viesť do systému odberu vzoriek emisií. Na účely tohto bodu sa emisie kľukovej skrine vedené do výfukových plynov pred systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov počas celej prevádzky nepovažujú za emisie vypúšťané priamo do ovzdušia.

Voľné emisie kľukovej skrine sa vedú do výfukového systému na meranie emisií takto:

| a) | materiál potrubia musí mať hladké steny, musí byť elektricky vodivý a nesmie reagovať s emisiami kľukovej skrine. Dĺžka potrubia musí byť čo najmenšia; |
| --- | --- |

a)

materiál potrubia musí mať hladké steny, musí byť elektricky vodivý a nesmie reagovať s emisiami kľukovej skrine. Dĺžka potrubia musí byť čo najmenšia;

| b) | počet ohybov laboratórneho potrubia kľukovej skrine musí byť čo najmenší a polomer každého nevyhnutného ohybu musí byť čo najväčší; |
| --- | --- |

b)

počet ohybov laboratórneho potrubia kľukovej skrine musí byť čo najmenší a polomer každého nevyhnutného ohybu musí byť čo najväčší;

| c) | laboratórne výfukové potrubie kľukovej skrine musí spĺňať špecifikácie výrobcu motora týkajúce sa protitlaku kľukovej skrine; |
| --- | --- |

c)

laboratórne výfukové potrubie kľukovej skrine musí spĺňať špecifikácie výrobcu motora týkajúce sa protitlaku kľukovej skrine;

| d) | výfukové potrubie kľukovej skrine sa pripojí k potrubiu neriedených výfukových plynov za ktorýmkoľvek systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, za ktorýmkoľvek namontovaným obmedzením výfukových emisií a v dostatočnej vzdialenosti pred odberovými sondami, aby sa zabezpečilo úplné zmiešanie s výfukovým systémom motora predtým, ako sa odoberú vzorky. Výfukové potrubie kľukovej skrine musí zasahovať do voľného prúdu vo výfukovom systéme, aby sa zabránilo účinkom hraničnej vrstvy a podporilo sa zmiešavanie. Výstup výfukového potrubia kľukovej skrine môže byť orientovaný v ktoromkoľvek smere vzhľadom na prúd neriedených výfukových plynov. |
| --- | --- |

d)

výfukové potrubie kľukovej skrine sa pripojí k potrubiu neriedených výfukových plynov za ktorýmkoľvek systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, za ktorýmkoľvek namontovaným obmedzením výfukových emisií a v dostatočnej vzdialenosti pred odberovými sondami, aby sa zabezpečilo úplné zmiešanie s výfukovým systémom motora predtým, ako sa odoberú vzorky. Výfukové potrubie kľukovej skrine musí zasahovať do voľného prúdu vo výfukovom systéme, aby sa zabránilo účinkom hraničnej vrstvy a podporilo sa zmiešavanie. Výstup výfukového potrubia kľukovej skrine môže byť orientovaný v ktoromkoľvek smere vzhľadom na prúd neriedených výfukových plynov.

7.   Skúšobné postupy

7.1.   Úvod

V tejto kapitole je opísaný spôsob určovania emisií plynných a tuhých znečisťujúcich látok špecifických pre brzdenie motorov, ktoré sa majú skúšať. Skúšaný motor musí byť základným motorom radu motorov, ako je špecifikované v prílohe IX k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656.

Laboratórna emisná skúška pozostáva z merania emisií a iných parametrov skúšobných cyklov špecifikovaných v prílohe XVII. Ide o tieto aspekty:

| a) | laboratórna zostava na meranie emisií (bod 7.2); |
| --- | --- |

a)

laboratórna zostava na meranie emisií (bod 7.2);

| b) | postupy overovania pred skúškou a po nej (bod 7.3); |
| --- | --- |

b)

postupy overovania pred skúškou a po nej (bod 7.3);

| c) | skúšobné cykly (bod 7.4); |
| --- | --- |

c)

skúšobné cykly (bod 7.4);

| d) | všeobecná postupnosť skúšky (bod 7.5); |
| --- | --- |

d)

všeobecná postupnosť skúšky (bod 7.5);

| e) | mapovanie motora (bod 7.6); |
| --- | --- |

e)

mapovanie motora (bod 7.6);

| f) | vytvorenie skúšobného cyklu (bod 7.7); |
| --- | --- |

f)

vytvorenie skúšobného cyklu (bod 7.7);

| g) | priebeh špecifického skúšobného cyklu (bod 7.8). |
| --- | --- |

g)

priebeh špecifického skúšobného cyklu (bod 7.8).

7.2.   Zásady merania emisií

Na meranie emisií špecifických pre brzdenie musí byť motor v prevádzke počas skúšobných cyklov vymedzených v bode 7.4 podľa ich vhodnosti. Meranie emisií špecifických pre brzdenie si vyžaduje určenie hmotnosti znečisťujúcich látok vo výfukových emisiách (t. j. HC, CO, NOx a PM), počtu tuhých častíc vo výfukových emisiách (t. j. PN), hmotnosti CO2 vo výfukových emisiách a zodpovedajúcej práce motora.

7.2.1.   Hmotnosť zložiek

Celková hmotnosť každej zložky sa určuje počas príslušného skúšobného cyklu pomocou týchto metód:

7.2.1.1.   Nepretržitý odber vzoriek

Pri nepretržitom odbere vzoriek sa koncentrácia zložiek meria nepretržite z neriedených alebo zriedených výfukových plynov. Táto koncentrácia sa vynásobí hodnotou nepretržitého prietoku (neriedených alebo zriedených) výfukových plynov v mieste odberu vzoriek emisií, aby sa určil prietok zložky. Emisie zložiek sa počas celého skúšobného intervalu nepretržite sčítavajú. Tento súčet je celkovou hmotnosťou emitovanej zložky.

7.2.1.2.   Odber vzoriek v dávkach

Pri odbere vzoriek v dávkach sa vzorka neriedených alebo zriedených výfukových plynov nepretržite odoberá a ukladá na ďalšie meranie. Odobratá vzorka musí byť úmerná prietoku neriedených alebo zriedených výfukových plynov. Príkladmi odberu vzoriek v dávkach sú zachytené zložky zriedených plynných emisií v odberovom vaku a zachytené tuhé častice (PM) na filtri. Metóda výpočtu emisií je takáto: koncentrácie vzoriek odobratých v dávkach sa vynásobia celkovou hmotnosťou alebo hmotnostným prietokom (neriedeným alebo zriedeným), z ktorého sa odobrali počas skúšobného cyklu. Tento súčin je celkovou hmotnosťou alebo hmotnostným prietokom emitovanej zložky. Na výpočet koncentrácie PM sa tuhé častice zachytené na filtri z úmerne odobratých výfukových plynov vydelia množstvom filtrovaných výfukových plynov.

7.2.1.3.   Kombinovaný odber vzoriek

Povolená je akákoľvek kombinácia nepretržitého odberu vzoriek a odberu vzoriek v dávkach [napr. tuhé častice (PM) s odberom vzoriek v dávkach a plynné emisie s nepretržitým odberom vzoriek].

Na obrázku 6.2 sú znázornené dva aspekty skúšobných postupov na meranie emisií: zariadenia s odberovými vedeniami v neriedených a zriedených výfukových plynoch a úkony potrebné na výpočet emisií znečisťujúcich látok v ustálených a nestálych skúšobných cykloch.

Obrázok 6.2.

Skúšobné postupy merania emisií

Poznámka k obrázku 6.2: Pojem „odber vzoriek PM časti prietoku“ zahŕňa riedenie časti prietoku tak, aby sa vybrali len neriedené výfukové plyny s konštantným alebo meniacim sa riediacim pomerom.

Násobenie priemernej koncentrácie (z nepretržitého odberu vzoriek alebo nespojitého režimu) s priemerným prietokom

Násobenie modálnych emisií s váhovými faktormi

Jeden filter PM na s kúš ku

Odberový vak

Priemerená koncentrácia plynu, anylýza koncentrácie plynu

Premenlivý riediaci pomer

Odber vzoriek plynných PM alebo PN s riedením plného prietoku

Odber vzoriek PM alebo PN s riedením časti prietoku

PM na filtri delené množstvom filtrovaných výfukových plynov

Sekundárne riedenie (voliteľné)

Odber vzoriek v dávkach

Filter PM na režim

Priemerný prietok

Nepretržitá analýza plynu

Konštantný riediaci pomer

Pre každý režim:

Pre celú skúšku:

Ustálený cyklus v nespojitom režime

Ustálený cyklus v nespojitom režime

Nestály cyklus a ustálený cyklus RMC

Odber neriedených plynných vzoriek

Filter PM

Plynné emisie

Premenlivý riediaci pomer

Výpočet priemernej koncentrácie plynov alebo PN

Výpočet emisií pre každý režim

PN na režim

PN na skúšku

Nestály cyklus a ustálený cyklus RMC

Nestály cyklus, ustálený cyklus RMC a ustálený cyklus v nespojitom režime

Násobenie modálnych emisií s váhovými faktormi

Výpočet emisií pre celú skúšku

Nepretržitá analýza plynov

Integrácia okamžitých emisií

Výpočet priemerných emisií

Výpočet okamžitých emisií

- nepretržité meranie prietoku

Výfuk

7.2.2.   Určovanie práce

Práca sa určuje počas skúšobného cyklu synchrónnym násobením otáčok a krútiaceho momentu brzdy na výpočet okamžitých hodnôt výkonu motorovej brzdy. Výkon motorovej brzdy sa integruje počas skúšobného cyklu na určenie celkovej práce.

7.3.   Overovanie a kalibrácia

7.3.1.   Postupy pred skúškou

7.3.1.1.   Predkondicionovanie

Na dosiahnutie ustálených podmienok sa systém odberu vzoriek a motor musia pred začiatkom skúšky predkondicionovať, ako sa uvádza v tomto bode.

Zámerom predkondicionovania motora je dosiahnuť reprezentatívnosť emisií a regulátorov emisií počas celého pracovného cyklu a obmedziť skreslenie s cieľom dosiahnuť ustálené podmienky pre nasledujúcu emisnú skúšku.

Emisie sa môžu merať počas cyklov predkondicionovania, pokiaľ sa vykoná vopred stanovený počet cyklov predkondicionovania a systém merania bol spustený podľa požiadaviek uvedených v bode 7.3.1.4. Rozsah predkondicionovania určí výrobca motora pred začiatkom predkondicionovania. Predkondicionovanie sa vykonáva podľa nasledujúcich bodov, pričom je potrebné poznamenať, že špecifické cykly predkondicionovania sú rovnaké, ako sa používajú pri emisných skúškach.

7.3.1.1.1.   Predkondicionovanie v prípade cyklu NRTC so studeným štartom

Motor sa predkondicionuje vykonaním najmenej jedného cyklu NRTC s teplým štartom. Ihneď po dokončení každého cyklu predkondicionovania sa motor vypne a vykoná sa fáza zahrievania s vypnutým motorom. Ihneď po dokončení posledného cyklu predkondicionovania sa motor vypne a začne sa ochladzovanie motora opísané v bode 7.3.1.2.

7.3.1.1.2.   Predkondicionovanie v prípade cyklu NRTC s teplým štartom alebo v prípade LSI-NRTC

V tomto bode je opísané predkondicionovanie, ktoré sa uplatňuje v prípade, že je zámerom odoberať vzorky emisií z cyklu NRTC s teplým štartom bez vykonania cyklu NRTC so studeným štartom, alebo v prípade cyklu LSI-NRTC. Motor sa predkondicionuje vykonaním najmenej jedného cyklu NRTC s teplým štartom, prípadne cyklu LSI-NRTC. Ihneď po dokončení každého cyklu predkondicionovania sa motor vypne a potom sa čo najskôr začne nasledujúci cyklus. Odporúča sa, aby sa nasledujúci cyklus predkondicionovania začal najneskôr 60 sekúnd po dokončení predchádzajúceho cyklu predkondicionovania. Po poslednom cykle predkondicionovania a pred naštartovaním motora na emisnú skúšku by sa podľa možnosti mala vykonať príslušná fáza zahrievania (cyklus NRTC s teplým štartom) alebo ochladzovania (cyklus LSI-NRTC). Ak sa neuplatňuje žiadna fáza zahrievania ani ochladzovania, odporúča sa začať emisnú skúšku najneskôr 60 sekúnd po dokončení posledného cyklu predkondicionovania.

7.3.1.1.3.   Predkondicionovanie v prípade cyklu NRSC v nespojitom režime

Pri kategóriách motora iných než NRS a NRSh sa motor zahreje a nechá v chode, až kým sa teplota motora (chladiacej vody a mazacieho oleja) nestabilizuje na 50 % otáčok a 50 % krútiaceho momentu pre ľubovoľný skúšobný cyklus NRSC v nespojitom režime iný než typu D2, E2 alebo G alebo na menovité otáčky motora a 50 % krútiaceho momentu pre ľubovoľný skúšobný cyklus NRSC v nespojitom režime typu D2, E2 alebo G. Hodnota 50 % otáčok sa vypočíta podľa bodu 5.2.5.1 v prípade motora, ktorého maximálne skúšobné otáčky sa používajú na určenie skúšobných otáčok, a podľa bodu 7.7.1.3 vo všetkých ostatných prípadoch. Hodnota 50 % krútiaceho momentu je definovaná ako 50 % maximálneho dostupného krútiaceho momentu pri daných otáčkach. Emisná skúška sa začne bez vypnutia motora.

Pri kategóriách motora NRS a NRSh sa motor zahreje podľa odporúčania výrobcu a osvedčeného technického úsudku. Prv než sa môže začať odber vzoriek emisií, motor musí byť v chode v režime 1 príslušného skúšobného cyklu, až kým sa nestabilizuje teplota motora. Emisná skúška sa začne bez vypnutia motora.

7.3.1.1.4.   Predkondicionovanie v prípade cyklu RMC

Výrobca motora musí vybrať jednu z postupností predkondicionovania a) alebo b). Motor sa predkondicionuje podľa vybranej postupnosti.

| a) | Motor sa predkondicionuje chodom prinajmenšom v rámci druhej polovice cyklu RMC na základe viacerých skúšobných režimov. Medzi cyklami sa motor nevypne. Ihneď po dokončení každého cyklu predkondicionovania sa čo najskôr začne nasledujúci cyklus (vrátane emisnej skúšky). Odporúča sa, aby sa nasledujúci cyklus podľa možnosti začal najneskôr 60 sekúnd po dokončení predchádzajúceho cyklu predkondicionovania. |
| --- | --- |

a)

Motor sa predkondicionuje chodom prinajmenšom v rámci druhej polovice cyklu RMC na základe viacerých skúšobných režimov. Medzi cyklami sa motor nevypne. Ihneď po dokončení každého cyklu predkondicionovania sa čo najskôr začne nasledujúci cyklus (vrátane emisnej skúšky). Odporúča sa, aby sa nasledujúci cyklus podľa možnosti začal najneskôr 60 sekúnd po dokončení predchádzajúceho cyklu predkondicionovania.

| b) | Motor sa zahreje a nechá v chode, až kým sa teplota motora (chladiacej vody a mazacieho oleja) nestabilizuje na 50 % otáčok a 50 % krútiaceho momentu pre ľubovoľný skúšobný cyklus RMC iný než typu D2, E2 alebo G alebo na menovité otáčky motora a 50 % krútiaceho momentu pre ľubovoľný skúšobný cyklus RMC typu D2, E2 alebo G. Hodnota 50 % otáčok sa vypočíta podľa bodu 5.2.5.1 v prípade motora, ktorého maximálne skúšobné otáčky sa používajú na určenie skúšobných otáčok, a podľa bodu 7.7.1.3 vo všetkých ostatných prípadoch. Hodnota 50 % krútiaceho momentu je definovaná ako 50 % maximálneho dostupného krútiaceho momentu pri daných otáčkach. |
| --- | --- |

b)

Motor sa zahreje a nechá v chode, až kým sa teplota motora (chladiacej vody a mazacieho oleja) nestabilizuje na 50 % otáčok a 50 % krútiaceho momentu pre ľubovoľný skúšobný cyklus RMC iný než typu D2, E2 alebo G alebo na menovité otáčky motora a 50 % krútiaceho momentu pre ľubovoľný skúšobný cyklus RMC typu D2, E2 alebo G. Hodnota 50 % otáčok sa vypočíta podľa bodu 5.2.5.1 v prípade motora, ktorého maximálne skúšobné otáčky sa používajú na určenie skúšobných otáčok, a podľa bodu 7.7.1.3 vo všetkých ostatných prípadoch. Hodnota 50 % krútiaceho momentu je definovaná ako 50 % maximálneho dostupného krútiaceho momentu pri daných otáčkach.

7.3.1.1.5.   Ochladzovanie motora (NRTC)

Môže sa použiť postup prirodzeného alebo vynúteného ochladzovania. V prípade vynúteného ochladzovania sa na nastavenie systémov prúdenia chladiaceho vzduchu cez motor a prúdenia chladiaceho oleja cez systém mazania motora používa osvedčený technický úsudok, aby sa pomocou chladiaceho systému motora odviedlo teplo z chladiacej kvapaliny a zo systému dodatočnej úpravy výfukových plynov. V prípade vynúteného ochladzovania systému dodatočnej úpravy výfukových plynov sa chladiaci vzduch nevháňa, pokiaľ sa systém dodatočnej úpravy výfukových plynov neochladí na teplotu nižšiu, než je teplota jeho katalytickej aktivácie. Nie je povolený žiadny postup ochladzovania, ktorý povedie k nereprezentatívnym emisiám.

7.3.1.2.   Overenie znečistenia uhľovodíkom (HC)

Ak je akýkoľvek predpoklad podstatného znečistenia systému merania výfukových plynov uhľovodíkom (HC), toto znečistenie sa môže skontrolovať nulovacím plynom a problém sa potom môže odstrániť. Ak sa množstvo znečistenia meracieho systému a systému pozadia HC musí skontrolovať, kontrola sa vykoná 8 hodín pred začiatkom každého skúšobného cyklu. Hodnoty sa zaznamenajú na účely ďalšej korekcie. Pred touto kontrolou sa musí vykonať skúška tesnosti a musí sa kalibrovať analyzátor FID.

7.3.1.3.   Príprava meracieho zariadenia na odber vzoriek

Pred začiatkom odberu vzoriek emisií sa vykonajú tieto kroky:

| a) | kontroly presakovania sa vykonajú do 8 hodín pred odberom vzoriek emisií podľa bodu 8.1.8.7; |
| --- | --- |

a)

kontroly presakovania sa vykonajú do 8 hodín pred odberom vzoriek emisií podľa bodu 8.1.8.7;

| b) | v prípade odberu vzoriek v dávkach sa pripojí čisté skladovacie médium, napríklad vyprázdnené odberové vaky alebo filtre s odváženou hmotnosťou obalu; |
| --- | --- |

b)

v prípade odberu vzoriek v dávkach sa pripojí čisté skladovacie médium, napríklad vyprázdnené odberové vaky alebo filtre s odváženou hmotnosťou obalu;

| c) | všetky meracie prístroje sa spustia podľa pokynov výrobcu prístrojov a osvedčeného technického úsudku; |
| --- | --- |

c)

všetky meracie prístroje sa spustia podľa pokynov výrobcu prístrojov a osvedčeného technického úsudku;

| d) | spustia sa systémy riedenia, odberové čerpadlá, chladiace ventilátory a systémy zberu údajov; |
| --- | --- |

d)

spustia sa systémy riedenia, odberové čerpadlá, chladiace ventilátory a systémy zberu údajov;

| e) | prietoky vzorky sa nastavia na požadovanú úroveň, v prípade potreby s použitím obtokov; |
| --- | --- |

e)

prietoky vzorky sa nastavia na požadovanú úroveň, v prípade potreby s použitím obtokov;

| f) | výmenníky tepla v systéme odberu vzoriek sa predhrejú alebo predchladia na ich prevádzkové tepelné rozpätia na skúšku; |
| --- | --- |

f)

výmenníky tepla v systéme odberu vzoriek sa predhrejú alebo predchladia na ich prevádzkové tepelné rozpätia na skúšku;

| g) | umožní sa, aby sa zahrievané alebo chladené komponenty, napríklad odberové potrubia, filtre, chladiče a čerpadlá, stabilizovali pri svojej prevádzkovej teplote; |
| --- | --- |

g)

umožní sa, aby sa zahrievané alebo chladené komponenty, napríklad odberové potrubia, filtre, chladiče a čerpadlá, stabilizovali pri svojej prevádzkovej teplote;

| h) | systém riedenia výfukových plynov sa zapne najmenej 10 minút pred začiatkom postupu skúšky; |
| --- | --- |

h)

systém riedenia výfukových plynov sa zapne najmenej 10 minút pred začiatkom postupu skúšky;

| i) | kalibrácia analyzátorov plynu a vynulovanie analyzátorov pri nepretržitom odbere sa vykoná podľa postupu uvedeného v bode 7.3.1.4; |
| --- | --- |

i)

kalibrácia analyzátorov plynu a vynulovanie analyzátorov pri nepretržitom odbere sa vykoná podľa postupu uvedeného v bode 7.3.1.4;

| j) | akékoľvek zabudované elektronické zariadenie sa vynuluje alebo znovu vynuluje pred začiatkom každého skúšobného intervalu. |
| --- | --- |

j)

akékoľvek zabudované elektronické zariadenie sa vynuluje alebo znovu vynuluje pred začiatkom každého skúšobného intervalu.

7.3.1.4.   Kalibrácia analyzátorov plynu

Vyberú sa vhodné rozsahy analyzátorov plynu. Povolené sú analyzátory emisií s automatickým alebo ručným prepínaním rozsahov. Počas skúšky s nestálym cyklom (NRTC alebo LSI-NRTC) alebo cyklom RMC a počas odberu vzoriek plynných emisií na konci každého režimu v prípade skúšky v cykle NRSC v nespojitom režime sa rozsah analyzátorov emisií nesmie prepínať. Počas skúšobného cyklu sa nesmú prepínať ani analógové prevádzkové zosilňovače analyzátorov.

Všetky analyzátory určené na nepretržitý odber sa vynulujú a meracie rozsahy sa nastavia pomocou medzinárodne zistiteľných plynov, ktoré spĺňajú špecifikácie uvedené v bode 9.5.1. Meracie rozsahy analyzátorov FID sa nastavia na základe ekvivalentu uhlíka 1 (C1).

7.3.1.5.   Predkondicionovanie filtra PM a váženie hmotnosti obalu

Postupy predkondicionovania filtra PM a váženie hmotnosti obalu sa vykonajú podľa bodu 8.2.3.

7.3.2.   Postupy po skúške

Po dokončení odberu vzoriek emisií sa vykonajú tieto kroky:

7.3.2.1.   Overenie proporcionálneho odberu vzoriek

Pri každom proporcionálnom odbere vzoriek v dávkach, napríklad pri odbere vzorky do odberového vaku alebo vzorky PM, sa overí, či sa udržal proporcionálny odber vzoriek podľa bodu 8.2.1. V prípade jednofiltrovej metódy a ustáleného skúšobného cyklu v nespojitom režime sa vypočíta efektívny váhový faktor PM. Akákoľvek vzorka, ktorá nespĺňa požiadavky uvedené v bode 8.2.1, sa považuje za neplatnú.

7.3.2.2.   Kondicionovanie a váženie tuhých častíc (PM) po skúške

Použité filtre tuhých častíc sa umiestnia do zakrytých alebo hermeticky uzavretých nádob alebo sa držiaky filtrov zakryjú, aby sa odberové filtre chránili pred okolitým znečistením. Takto chránené filtre sa vrátia do komory alebo miestnosti, v ktorej prebieha kondicionovanie filtra PM. Potom sa odberové filtre PM kondicionujú a vážia podľa bodu 8.2.4 (postupy postkondicionovania filtra PM a celkového váženia).

7.3.2.3.   Analýza odberu vzoriek plynov v dávkach

Podľa možnosti čo najskôr sa vykonajú tieto kroky:

| a) | všetky analyzátory odberu plynov v dávkach sa vynulujú a meracie rozsahy sa nastavia najneskôr do 30 minút po dokončení skúšobného cyklu alebo počas fázy úpravy teploty, ak je to užitočné na kontrolu, či sú analyzátory plynov ešte stabilné; |
| --- | --- |

a)

všetky analyzátory odberu plynov v dávkach sa vynulujú a meracie rozsahy sa nastavia najneskôr do 30 minút po dokončení skúšobného cyklu alebo počas fázy úpravy teploty, ak je to užitočné na kontrolu, či sú analyzátory plynov ešte stabilné;

| b) | akékoľvek obvyklé vzorky plynu odobraté v dávkach sa analyzujú najneskôr do 30 minút po dokončení cyklu NRTC s teplým štartom alebo počas fázy úpravy teploty; |
| --- | --- |

b)

akékoľvek obvyklé vzorky plynu odobraté v dávkach sa analyzujú najneskôr do 30 minút po dokončení cyklu NRTC s teplým štartom alebo počas fázy úpravy teploty;

| c) | vzorky pozadia sa analyzujú najneskôr do 60 minút po dokončení cyklu NRTC s teplým štartom. |
| --- | --- |

c)

vzorky pozadia sa analyzujú najneskôr do 60 minút po dokončení cyklu NRTC s teplým štartom.

7.3.2.4.   Overenie posunu

Po kvantifikácii výfukových plynov sa posun overí takto:

| a) | v prípade analyzátorov plynov s nepretržitým odberom a odberom v dávkach sa po stabilizácii nulovacieho plynu zaznamená stredná hodnota analyzátora. Stabilizácia môže zahŕňať čas na vyčistenie analyzátora od akejkoľvek vzorky plynu plus každý ďalší čas na zohľadnenie odozvy analyzátora; |
| --- | --- |

a)

v prípade analyzátorov plynov s nepretržitým odberom a odberom v dávkach sa po stabilizácii nulovacieho plynu zaznamená stredná hodnota analyzátora. Stabilizácia môže zahŕňať čas na vyčistenie analyzátora od akejkoľvek vzorky plynu plus každý ďalší čas na zohľadnenie odozvy analyzátora;

| b) | po stabilizácii plynu na nastavenie meracieho rozsahu sa zaznamená stredná hodnota analyzátora. Stabilizácia môže zahŕňať čas na vyčistenie analyzátora od akejkoľvek vzorky plynu plus každý ďalší čas na zohľadnenie odozvy analyzátora; |
| --- | --- |

b)

po stabilizácii plynu na nastavenie meracieho rozsahu sa zaznamená stredná hodnota analyzátora. Stabilizácia môže zahŕňať čas na vyčistenie analyzátora od akejkoľvek vzorky plynu plus každý ďalší čas na zohľadnenie odozvy analyzátora;

| c) | tieto údaje sa použijú na overenie a korekciu posunu, ako je opísané v bode 8.2.2. |
| --- | --- |

c)

tieto údaje sa použijú na overenie a korekciu posunu, ako je opísané v bode 8.2.2.

7.4.   Skúšobné cykly

Skúška typového schválenia EÚ sa vykonáva s použitím príslušného cyklu NRSC, prípadne cyklu NRTC alebo LSI-NRTC, ako je špecifikované v článku 23 nariadenia (EÚ) 2016/1628 a v prílohe IV k uvedenému nariadeniu. Technické špecifikácie a charakteristiky cyklov NRSC, NRTC a LSI-NRTC sú stanovené v prílohe XVII a metóda určenia nastavení zaťaženia a otáčok pre tieto skúšobné cykly je opísaná v oddiele 5.2.

7.4.1.   Ustálené skúšobné cykly

Necestné ustálené skúšobné cykly (NRSC) sú uvedené v dodatkoch 1 a 2 k prílohe XVII ako zoznam nespojitých režimov NRSC (prevádzkových bodov), pričom každý prevádzkový bod má jednu hodnotu otáčok a jednu hodnotu krútiaceho momentu. NRSC sa meria so zahriatym motorom v chode podľa špecifikácií výrobcu. NRSC môže podľa výberu výrobcu prebiehať ako cyklus NRSC v nespojitom režime alebo RMC, ako sa vysvetľuje v bodoch 7.4.1.1 a 7.4.1.2. Nevyžaduje sa vykonanie emisnej skúšky podľa oboch bodov 7.4.1.1 aj 7.4.1.2.

7.4.1.1.   NRSC v nespojitom režime

Cykly NRSC v nespojitom režime sú teplé prevádzkové cykly, v ktorých sa emisie začínajú merať po naštartovaní a zahriatí motora a s motorom v chode, ako je špecifikované v bode 7.8.1.2. Každý cyklus pozostáva z viacerých režimov otáčok a zaťaženia (s príslušnými váhovými faktormi pre každý režim), ktoré pokrývajú typický prevádzkový rozsah konkrétnej kategórie motorov.

7.4.1.2.   Cyklus NRSC s odstupňovanými režimami

Cykly RMC sú teplé prevádzkové cykly, v ktorých sa emisie začínajú merať po naštartovaní a zahriatí motora a s motorom v chode, ako je špecifikované v bode 7.8.2.1. Počas cyklu RMC motor nepretržite kontroluje kontrolná jednotka skúšobného zariadenia. Plynné emisie a emisie tuhých častíc sa merajú a odoberajú nepretržite počas cyklu RMC rovnakým spôsobom ako v prípade nestálych cyklov (NRTC alebo LSI-NRTC).

Cyklus RMC je určený na poskytovanie metódy vykonávania ustálenej skúšky pseudonestálym spôsobom. Každý cyklus RMC pozostáva zo série ustálených režimov s lineárnym prechodom medzi nimi. Relatívny celkový čas v každom režime a jeho predchádzajúci prechod zodpovedajú váhe NRSC v nespojitom režime. Zmena otáčok a zaťaženia motora pri prechode z jedného režimu do druhého musí byť lineárne riadená v čase 20 ± 1 s. Čas zmeny režimu je súčasťou nového režimu (vrátane prvého režimu). V niektorých prípadoch sa jednotlivé režimy nevykonávajú v rovnakom poradí ako NRSC v nespojitom režime alebo sa delia, aby sa predišlo extrémnym zmenám teploty.

7.4.2.   Nestále skúšobné cykly (NRTC a LSI-NRTC)

Necestný nestály skúšobný cyklus pre motory kategórie NRE (NRTC) a necestný nestály cyklus pre veľké zážihové motory kategórie NRS (LSI-NRTC) sú špecifikované v doplnku 3 k prílohe XVII ako sekundový sled hodnôt normalizovaných otáčok a krútiaceho momentu. Na vykonanie skúšky v skúšobnej komore sa normalizované hodnoty prevedú na ich ekvivalentné referenčné hodnoty pre jednotlivé motory, ktoré sa majú skúšať, na základe špecifických hodnôt otáčok a krútiaceho momentu zistených z mapovacej krivky motora. Prevod sa označí ako denormalizácia a výsledným skúšobným cyklom je referenčný skúšobný cyklus NRTC alebo LSI-NRTC motora, ktorý sa má skúšať (pozri bod 7.7.2).

7.4.2.1.   Postupnosť skúšky pre cyklus NRTC

Grafické znázornenie časového plánu normalizovaného dynamometra NRTC je uvedené na obrázku 6.3.

Obrázok 6.3.

Časový plán normalizovaného dynamometra NRTC

Krútaci moment [%]

čas [s]

Časový plán dynamometra

Otáčky [%]

Cyklus NRTC musí prebehnúť dvakrát po dokončení predkondicionovania (pozri bod 7.3.1.1.1) podľa tohto postupu:

| a) | ako studený štart potom, ako bol systém motora a systém dodatočnej úpravy výfukových plynov ochladený na teplotu okolitého prostredia po prirodzenom ochladení motora, alebo ako studený štart po vynútenom ochladení, keď sa motor, teplota chladiacej kvapaliny a oleja, systémy dodatočnej úpravy výfukových plynov a riadiace zariadenia motora stabilizovali na teplote 293 K až 303 K (20 °C až 30 °C). Meranie emisií pri studenom štarte sa začne naštartovaním studeného motora; |
| --- | --- |

a)

ako studený štart potom, ako bol systém motora a systém dodatočnej úpravy výfukových plynov ochladený na teplotu okolitého prostredia po prirodzenom ochladení motora, alebo ako studený štart po vynútenom ochladení, keď sa motor, teplota chladiacej kvapaliny a oleja, systémy dodatočnej úpravy výfukových plynov a riadiace zariadenia motora stabilizovali na teplote 293 K až 303 K (20 °C až 30 °C). Meranie emisií pri studenom štarte sa začne naštartovaním studeného motora;

| b) | fáza zahrievania sa začne hneď po dokončení fázy studeného štartu. Motor sa vypne a kondicionuje na cyklus s teplým štartom zahrievaním počas 20 minút ± 1 minúta; |
| --- | --- |

b)

fáza zahrievania sa začne hneď po dokončení fázy studeného štartu. Motor sa vypne a kondicionuje na cyklus s teplým štartom zahrievaním počas 20 minút ± 1 minúta;

| c) | cyklus s teplým štartom sa začne hneď po fáze zahrievania spúšťaním motora. Analyzátory plynu sa zapnú najmenej 10 sekúnd pred koncom fázy zahrievania, aby sa zabránilo špičkovým hodnotám spínacieho signálu. Meranie emisií sa začne súčasne so začiatkom NRTC s teplým štartom vrátane spúšťania motora. |
| --- | --- |

c)

cyklus s teplým štartom sa začne hneď po fáze zahrievania spúšťaním motora. Analyzátory plynu sa zapnú najmenej 10 sekúnd pred koncom fázy zahrievania, aby sa zabránilo špičkovým hodnotám spínacieho signálu. Meranie emisií sa začne súčasne so začiatkom NRTC s teplým štartom vrátane spúšťania motora.

Emisie špecifické pre brzdenie vyjadrené v g/kWh sa stanovia pomocou postupov uvedených v tomto oddiele za oba skúšobné cykly t. j. NRTC s teplým aj so studeným štartom. Zložené vážené emisie sa vypočítajú vážením výsledkov skúšky so studeným štartom s korekciou 10 % a výsledkov skúšky s teplým štartom s korekciou 90 %, ako sa podrobne uvádza v prílohe VII.

7.4.2.2.   Postupnosť skúšky pre cyklus LSI-NRTC

LSI-NRTC musí prebehnúť raz ako cyklus s teplým štartom po dokončení predkondicionovania (pozri bod 7.3.1.1.2) podľa tohto postupu:

| a) | motor sa naštartuje a nechá bežať prvých 180 sekúnd pracovného cyklu, potom beží 30 sekúnd na voľnobežných otáčkach bez zaťaženia. Počas tejto fázy zahrievania sa emisie nemerajú. |
| --- | --- |

a)

motor sa naštartuje a nechá bežať prvých 180 sekúnd pracovného cyklu, potom beží 30 sekúnd na voľnobežných otáčkach bez zaťaženia. Počas tejto fázy zahrievania sa emisie nemerajú.

| b) | Na konci 30-sekundovej fázy s voľnobežnými otáčkami sa motor nechá v behu počas celého pracovného cyklu od začiatku (čas 0 sekúnd) a začne sa meranie emisií. |
| --- | --- |

b)

Na konci 30-sekundovej fázy s voľnobežnými otáčkami sa motor nechá v behu počas celého pracovného cyklu od začiatku (čas 0 sekúnd) a začne sa meranie emisií.

Emisie špecifické pre brzdenie vyjadrené v g/kWh sa stanovia pomocou postupov uvedených v prílohe VII.

Ak bol motor v prevádzke už pred skúškou, použite osvedčený technický úsudok na dostatočné ochladenie motora tak, aby merané emisie presne reprezentovali emisie motora naštartovaného pri teplote okolitého prostredia. Napríklad, ak sa motor naštartovaný pri teplote okolitého prostredia v priebehu troch minút zahreje dostatočne na začatie prevádzky s uzavretým obvodom a na dosiahnutie plnej katalytickej činnosti, pred začatím ďalšej skúšky je potrebné minimálne ochladzovanie motora.

S predchádzajúcim súhlasom technickej služby môže postup zahrievania motora zahŕňať až 15 minút prevádzky počas pracovného cyklu.

7.5.   Všeobecná postupnosť skúšky

Na meranie emisií motora sa vykonajú tieto kroky:

| a) | určia sa hodnoty skúšobných otáčok a skúšobného zaťaženia motora, ktorý sa má skúšať, odmeraním maximálneho krútiaceho momentu (pri motoroch s konštantnými otáčkami) alebo krivky maximálneho krútiaceho momentu (pri motoroch s meniteľnými otáčkami) ako funkcie otáčok motora; |
| --- | --- |

a)

určia sa hodnoty skúšobných otáčok a skúšobného zaťaženia motora, ktorý sa má skúšať, odmeraním maximálneho krútiaceho momentu (pri motoroch s konštantnými otáčkami) alebo krivky maximálneho krútiaceho momentu (pri motoroch s meniteľnými otáčkami) ako funkcie otáčok motora;

| b) | normalizované skúšobné cykly sa musia denormalizovať krútiacim momentom (pri motoroch s konštantnými otáčkami) alebo otáčkami a krútiacimi momentmi (pri motoroch s meniteľnými otáčkami) zistenými v bode 7.5 písm. a); |
| --- | --- |

b)

normalizované skúšobné cykly sa musia denormalizovať krútiacim momentom (pri motoroch s konštantnými otáčkami) alebo otáčkami a krútiacimi momentmi (pri motoroch s meniteľnými otáčkami) zistenými v bode 7.5 písm. a);

| c) | motor, vybavenie a meracie prístroje sa v predstihu pripravia na nasledujúcu emisnú skúšku alebo sériu skúšok (studený a teplý cyklus); |
| --- | --- |

c)

motor, vybavenie a meracie prístroje sa v predstihu pripravia na nasledujúcu emisnú skúšku alebo sériu skúšok (studený a teplý cyklus);

| d) | na overenie správnej funkcie určitého vybavenia a analyzátorov sa vykonajú postupy pred skúškou. Všetky analyzátory musia byť kalibrované. Všetky údaje pred skúškou sa zaznamenajú; |
| --- | --- |

d)

na overenie správnej funkcie určitého vybavenia a analyzátorov sa vykonajú postupy pred skúškou. Všetky analyzátory musia byť kalibrované. Všetky údaje pred skúškou sa zaznamenajú;

| e) | motor sa na začiatku skúšobného cyklu naštartuje (cyklus NRTC) alebo sa nechá bežať (ustálené cykly a cyklus LSI-NRTC) a zároveň sa začnú odoberať vzorky; |
| --- | --- |

e)

motor sa na začiatku skúšobného cyklu naštartuje (cyklus NRTC) alebo sa nechá bežať (ustálené cykly a cyklus LSI-NRTC) a zároveň sa začnú odoberať vzorky;

| f) | počas odberu vzoriek sa merajú alebo zaznamenávajú emisie a ďalšie požadované parametre (pri cykloch NRTC, LSI-NRTC a RMC počas celého skúšobného cyklu); |
| --- | --- |

f)

počas odberu vzoriek sa merajú alebo zaznamenávajú emisie a ďalšie požadované parametre (pri cykloch NRTC, LSI-NRTC a RMC počas celého skúšobného cyklu);

| g) | na overenie správnej funkcie určitého vybavenia a analyzátorov sa vykonajú postupy po skúške; |
| --- | --- |

g)

na overenie správnej funkcie určitého vybavenia a analyzátorov sa vykonajú postupy po skúške;

| h) | filter (filtre) PM sa predkondicionuje(-ú), odváži(-ia) (vlastná hmotnosť), zaťaží(-ia), opäť kondicionuje(-ú), znovu odváži(-ia) (hmotnosť so zaťažením) a potom sa vzorky vyhodnotia podľa postupov pred skúškou (bod 7.3.1.5) a po skúške (bod 7.3.2.2); |
| --- | --- |

h)

filter (filtre) PM sa predkondicionuje(-ú), odváži(-ia) (vlastná hmotnosť), zaťaží(-ia), opäť kondicionuje(-ú), znovu odváži(-ia) (hmotnosť so zaťažením) a potom sa vzorky vyhodnotia podľa postupov pred skúškou (bod 7.3.1.5) a po skúške (bod 7.3.2.2);

| i) | vyhodnotia sa výsledky emisnej skúšky. |
| --- | --- |

i)

vyhodnotia sa výsledky emisnej skúšky.

Obrázok 6.4 poskytuje prehľad o postupoch potrebných na vykonanie skúšobných cyklov NRMM s meraním emisií výfukových plynov motora.

Obrázok 6.4.

Postupnosť skúšky

Skúšobná fáza emisií výfukových plynov s teplým štartom

Skúšobná fáza emisií výfukových plynov so studeným štartom

Vytvoriť mapu motora (krivka maximálneho krútiaceho momentu alebo prevádzková priamka konštantných otáčok), ak sa neuplatňuje nestály cyklus

Ustálený (nespojitý a RMC)

Vymedziť ustálený skúšobný cyklus

Vytvoriť referenčný nestály skúšobný cyklus

Vykonať jeden alebo viac cvičných cyklov potrebných na kontrolu motora/skúšky

Prirodzené alebo vynútené ochladzovanie

Pripraviť všetky systémy na odber vzoriek (vrátane kalibrácie analyzátora) a zber údajov

Predkondicionovať a zahriať motor

Skúška emisií výfukových plynov

Zahrievanie

1. Zber údajov 2. Postupy po skúške 3. Hodnotenia

Výpočet emisií

7.5.1.   Štart a reštart motora

7.5.1.1.   Štart motora

Motor sa štartuje:

| a) | podľa odporúčania v pokynoch pre koncového používateľa pomocou štartéra motora alebo vzduchového systému štartovania a buď s primerane nabitou batériou, vhodným zdrojom energie, alebo vhodným zdrojom stlačeného vzduchu; alebo |
| --- | --- |

a)

podľa odporúčania v pokynoch pre koncového používateľa pomocou štartéra motora alebo vzduchového systému štartovania a buď s primerane nabitou batériou, vhodným zdrojom energie, alebo vhodným zdrojom stlačeného vzduchu; alebo

| b) | použitím dynamometra na spúšťanie motora, až kým sa nenaštartuje. Dynamometer väčšinou poháňa motor v rozmedzí ± 25 % jeho typických prevádzkových spúšťacích otáčok alebo štartuje motor lineárnym zvyšovaním otáčok dynamometra z nuly na 100 min-1 pri voľnobežných otáčkach, až kým motor nenaštartuje. |
| --- | --- |

b)

použitím dynamometra na spúšťanie motora, až kým sa nenaštartuje. Dynamometer väčšinou poháňa motor v rozmedzí ± 25 % jeho typických prevádzkových spúšťacích otáčok alebo štartuje motor lineárnym zvyšovaním otáčok dynamometra z nuly na 100 min-1 pri voľnobežných otáčkach, až kým motor nenaštartuje.

Spúšťanie sa zastaví do 1 sekundy po naštartovaní motora. Ak sa motor nenaštartuje po 15 sekundách spúšťania, spúšťanie sa zastaví a zistí sa dôvod zlyhania štartovania, pokiaľ v pokynoch pre koncového používateľa alebo v opravárensko-servisnej príručke nie je uvedený dlhší ako bežný čas spúšťania.

7.5.1.2.   Zhasnutie motora

| a) | Ak motor kedykoľvek v priebehu cyklu NRTC so studeným štartom zhasne, skúška je neplatná. |
| --- | --- |

a)

Ak motor kedykoľvek v priebehu cyklu NRTC so studeným štartom zhasne, skúška je neplatná.

| b) | Ak motor kedykoľvek v priebehu cyklu NRTC s teplým štartom zhasne, skúška je neplatná. Motor sa zahreje podľa požiadaviek uvedených v bode 7.4.2.1 písm. b) a skúška s teplým štartom sa zopakuje. V tomto prípade sa nemusí opakovať skúška so studeným štartom. |
| --- | --- |

b)

Ak motor kedykoľvek v priebehu cyklu NRTC s teplým štartom zhasne, skúška je neplatná. Motor sa zahreje podľa požiadaviek uvedených v bode 7.4.2.1 písm. b) a skúška s teplým štartom sa zopakuje. V tomto prípade sa nemusí opakovať skúška so studeným štartom.

| c) | Ak motor kedykoľvek v priebehu cyklu LSI-NRTC zhasne, skúška je neplatná. |
| --- | --- |

c)

Ak motor kedykoľvek v priebehu cyklu LSI-NRTC zhasne, skúška je neplatná.

| d) | Ak motor kdekoľvek v priebehu cyklu NRSC (nespojitého alebo odstupňovaného) zhasne, skúška je neplatná a opakuje sa od postupu zahrievania motora. V prípade merania PM pomocou viacfiltrovej metódy (jeden filter na odber vzoriek pre každý prevádzkový režim) skúška pokračuje stabilizovaním motora v predchádzajúcom režime pri teplote kondicionovania a potom sa začne meranie v režime, v ktorom motor zhasol. |
| --- | --- |

d)

Ak motor kdekoľvek v priebehu cyklu NRSC (nespojitého alebo odstupňovaného) zhasne, skúška je neplatná a opakuje sa od postupu zahrievania motora. V prípade merania PM pomocou viacfiltrovej metódy (jeden filter na odber vzoriek pre každý prevádzkový režim) skúška pokračuje stabilizovaním motora v predchádzajúcom režime pri teplote kondicionovania a potom sa začne meranie v režime, v ktorom motor zhasol.

7.5.1.3.   Prevádzka motora

„Obsluhou“ môže byť osoba (t. j. manuálna regulácia) alebo regulátor (t. j. automatická regulácia) mechanicky alebo elektronicky signalizujúci vstup, ktorý požaduje výstup motora. Vstup môže pochádzať z pedálu alebo signálu akcelerátora, páky alebo signálu ovládania škrtiacej klapky, palivovej páky alebo signálu, rýchlostnej páky alebo signálu, alebo z bodu nastavenia alebo signálu regulátora.

7.6.   Mapovanie motora

Pred začiatkom mapovania motora sa motor zahreje a ku koncu zahrievania sa prevádzkuje najmenej 10 minút pri maximálnom výkone alebo podľa odporúčania výrobcu a osvedčeného technického úsudku, aby sa stabilizovala teplota chladiacej kvapaliny a mazacieho oleja. Keď sa motor stabilizuje, vykoná sa mapovanie motora.

Ak má výrobca v úmysle použiť vysielanie signálu krútiaceho momentu elektronickou riadiacou jednotkou v prípade motorov, ktoré sú ňou vybavené, počas prevádzkových monitorovacích skúšok podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2017/655 o monitorovaní emisií prevádzkových motorov sa počas mapovania motora navyše vykoná overovanie uvedené v doplnku 3.

Okrem motorov s konštantnými otáčkami sa mapovanie motora vykonáva s naplno otvoreným prívodom paliva alebo regulátorom používajúcim nespojité otáčky vo vzostupnom poradí. Minimálne a maximálne mapovacie otáčky sa stanovia takto:

| minimálne mapovacie otáčky | = | voľnobežné otáčky so zahriatym motorom |
| --- | --- | --- |
| maximálne mapovacie otáčky | = | n
  hi × 1,02 alebo otáčky, pri ktorých maximálny krútiaci moment klesne na nulu, podľa toho, ktorá hodnota je menšia |

minimálne mapovacie otáčky

=

voľnobežné otáčky so zahriatym motorom

maximálne mapovacie otáčky

=

n
  hi × 1,02 alebo otáčky, pri ktorých maximálny krútiaci moment klesne na nulu, podľa toho, ktorá hodnota je menšia

keď:

n
  hi

  sú vysoké otáčky, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 12.

Ak sú najvyššie otáčky nebezpečné alebo nie sú reprezentatívne (napr. v prípade neregulovaných motorov), na mapovanie sa podľa osvedčeného technického úsudku použijú maximálne bezpečné alebo maximálne reprezentatívne otáčky.

7.6.1.   Mapovanie motora pri cykle NRSC s meniteľnými otáčkami

V prípade mapovania motora pri cykle NRSC s meniteľnými otáčkami (len v prípade motorov, u ktorých neprebehol cyklus NRTC ani LSI-NRTC) sa na výber dostatočného počtu rovnomerne rozmiestnených bodov nastavenia použije osvedčený technický úsudok. V každom bode nastavenia sa stabilizujú otáčky a krútiaci moment sa môže stabilizovať najmenej na 15 sekúnd. V každom bode nastavenia sa zaznamenajú stredné hodnoty otáčok a krútiaceho momentu. Stredné hodnoty otáčok a krútiaceho momentu sa odporúča vypočítať z údajov zaznamenaných počas posledných 4 až 6 sekúnd. Na stanovenie skúšobných otáčok a krútiaceho momentu v rámci cyklu NRSC sa v prípade potreby použije lineárna interpolácia. Ak sa navyše požaduje vykonať na motoroch aj cykly NRTC alebo LSI-NRTC, na stanovenie ustálených skúšobných otáčok a krútiaceho momentu sa použije mapovacia krivka motora NRTC.

Mapovanie motora sa môže podľa výberu výrobcu alternatívne vykonať na základe postupu uvedeného v bode 7.6.2.

7.6.2.   Mapovanie motora pri cykloch NRTC a LSI-NRTC

Mapovanie motora sa vykonáva podľa tohto postupu:

| a) | motor je v stave bez zaťaženia a beží na voľnobežných otáčkach;






  i) | v prípade motorov s regulátorom nízkych otáčok sa požiadavka obsluhy nastaví na minimum, dynamometer alebo iné zaťažovacie zariadenie sa použije na dosiahnutie nulového krútiaceho momentu na primárnom vývodovom hriadeli motora a motor môže regulovať otáčky. Odmerajú sa tieto voľnobežné otáčky so zahriatym motorom; |
| --- | --- | --- |

a)

motor je v stave bez zaťaženia a beží na voľnobežných otáčkach;

i)

v prípade motorov s regulátorom nízkych otáčok sa požiadavka obsluhy nastaví na minimum, dynamometer alebo iné zaťažovacie zariadenie sa použije na dosiahnutie nulového krútiaceho momentu na primárnom vývodovom hriadeli motora a motor môže regulovať otáčky. Odmerajú sa tieto voľnobežné otáčky so zahriatym motorom;

| ii) | v prípade motorov bez regulátora nízkych otáčok sa dynamometer nastaví na dosiahnutie nulového krútiaceho momentu na primárnom vývodovom hriadeli motora a požiadavka obsluhy sa nastaví tak, aby sa otáčky regulovali podľa výrobcom udávaných najnižších otáčok motora s minimálnym zaťažením (známe aj ako výrobcom udávané voľnobežné otáčky so zahriatym motorom); |
| --- | --- |

ii)

v prípade motorov bez regulátora nízkych otáčok sa dynamometer nastaví na dosiahnutie nulového krútiaceho momentu na primárnom vývodovom hriadeli motora a požiadavka obsluhy sa nastaví tak, aby sa otáčky regulovali podľa výrobcom udávaných najnižších otáčok motora s minimálnym zaťažením (známe aj ako výrobcom udávané voľnobežné otáčky so zahriatym motorom);

| iii) | v prípade všetkých motorov s meniteľnými otáčkami sa môže použiť výrobcom udávaný krútiaci moment pri voľnobehu (s regulátorom nízkych otáčok alebo bez neho), ak je pre túto prevádzku reprezentatívny nenulový krútiaci moment pri voľnobehu; |
| --- | --- |

iii)

v prípade všetkých motorov s meniteľnými otáčkami sa môže použiť výrobcom udávaný krútiaci moment pri voľnobehu (s regulátorom nízkych otáčok alebo bez neho), ak je pre túto prevádzku reprezentatívny nenulový krútiaci moment pri voľnobehu;

| b) | požiadavka obsluhy sa nastaví na maximum a otáčky motora sa regulujú tak, aby sa dosiahli hodnoty v rozmedzí od voľnobežných otáčok so zahriatym motorom po 95 % voľnobežných otáčok so zahriatym motorom. V prípade motorov s referenčnými pracovnými cyklami, ktorých najnižšie otáčky sú vyššie než voľnobežné otáčky so zahriatym motorom, sa mapovanie môže začať pri hodnotách od najnižších referenčných otáčok po 95 % najnižších referenčných otáčok; |
| --- | --- |

b)

požiadavka obsluhy sa nastaví na maximum a otáčky motora sa regulujú tak, aby sa dosiahli hodnoty v rozmedzí od voľnobežných otáčok so zahriatym motorom po 95 % voľnobežných otáčok so zahriatym motorom. V prípade motorov s referenčnými pracovnými cyklami, ktorých najnižšie otáčky sú vyššie než voľnobežné otáčky so zahriatym motorom, sa mapovanie môže začať pri hodnotách od najnižších referenčných otáčok po 95 % najnižších referenčných otáčok;

| c) | otáčky motora sa zvyšujú priemerne o 8 ± 1 min–1/s alebo sa motor mapuje pomocou súvislého zvyšovania otáčok v konštantnej miere tak, aby na zvýšenie z minimálnych na maximálne mapovacie otáčky bol potrebný čas 4 až 6 minút. Rozpätie mapovacích otáčok sa začína pri hodnotách od voľnobežných otáčok so zahriatym motorom po 95 % voľnobežných otáčok so zahriatym motorom a končí sa pri najvyšších otáčkach nad maximálnym výkonom, pri ktorých sa dosiahne menej než 70 % maximálneho výkonu. Ak sú takéto najvyššie otáčky nebezpečné alebo nie sú reprezentatívne (napr. v prípade neregulovaných motorov), na mapovanie sa podľa osvedčeného technického úsudku použijú maximálne bezpečné alebo maximálne reprezentatívne otáčky. Body otáčok a krútiaceho momentu motora sa zaznamenajú pri frekvencii odberu vzoriek najmenej 1 Hz; |
| --- | --- |

c)

otáčky motora sa zvyšujú priemerne o 8 ± 1 min–1/s alebo sa motor mapuje pomocou súvislého zvyšovania otáčok v konštantnej miere tak, aby na zvýšenie z minimálnych na maximálne mapovacie otáčky bol potrebný čas 4 až 6 minút. Rozpätie mapovacích otáčok sa začína pri hodnotách od voľnobežných otáčok so zahriatym motorom po 95 % voľnobežných otáčok so zahriatym motorom a končí sa pri najvyšších otáčkach nad maximálnym výkonom, pri ktorých sa dosiahne menej než 70 % maximálneho výkonu. Ak sú takéto najvyššie otáčky nebezpečné alebo nie sú reprezentatívne (napr. v prípade neregulovaných motorov), na mapovanie sa podľa osvedčeného technického úsudku použijú maximálne bezpečné alebo maximálne reprezentatívne otáčky. Body otáčok a krútiaceho momentu motora sa zaznamenajú pri frekvencii odberu vzoriek najmenej 1 Hz;

| d) | ak sa výrobca domnieva, že uvedené mapovacie techniky sú v prípade akéhokoľvek daného motora nebezpečné alebo nie sú reprezentatívne, môžu sa použiť alternatívne mapovacie techniky. Tieto alternatívne techniky musia spĺňať zámer stanovených mapovacích postupov, ktorým je určenie maximálneho dostupného krútiaceho momentu pri všetkých otáčkach motora dosiahnutých v priebehu skúšobných cyklov. Odchýlky od mapovacích techník uvedených v tomto oddiele z dôvodov bezpečnosti alebo reprezentatívnosti musí schváliť schvaľovací úrad spolu so zdôvodnením ich použitia. V žiadnom prípade však krivka krútiaceho momentu regulovaných motorov alebo motorov preplňovaných turbodúchadlom nesmie prebiehať pri zostupných otáčkach motora; |
| --- | --- |

d)

ak sa výrobca domnieva, že uvedené mapovacie techniky sú v prípade akéhokoľvek daného motora nebezpečné alebo nie sú reprezentatívne, môžu sa použiť alternatívne mapovacie techniky. Tieto alternatívne techniky musia spĺňať zámer stanovených mapovacích postupov, ktorým je určenie maximálneho dostupného krútiaceho momentu pri všetkých otáčkach motora dosiahnutých v priebehu skúšobných cyklov. Odchýlky od mapovacích techník uvedených v tomto oddiele z dôvodov bezpečnosti alebo reprezentatívnosti musí schváliť schvaľovací úrad spolu so zdôvodnením ich použitia. V žiadnom prípade však krivka krútiaceho momentu regulovaných motorov alebo motorov preplňovaných turbodúchadlom nesmie prebiehať pri zostupných otáčkach motora;

| e) | motor nie je potrebné mapovať pred každým skúšobným cyklom. Motor sa znovu mapuje, ak:






  i) | na základe osvedčeného technického úsudku uplynul od posledného mapovania neprimerane dlhý čas; alebo |
| --- | --- | --- |

e)

motor nie je potrebné mapovať pred každým skúšobným cyklom. Motor sa znovu mapuje, ak:

i)

na základe osvedčeného technického úsudku uplynul od posledného mapovania neprimerane dlhý čas; alebo

| ii) | na motore sa vykonali fyzické zmeny alebo bol znovu kalibrovaný, čo mohlo ovplyvniť výkon motora; alebo |
| --- | --- |

ii)

na motore sa vykonali fyzické zmeny alebo bol znovu kalibrovaný, čo mohlo ovplyvniť výkon motora; alebo

| iii) | atmosférický tlak blízko vstupu vzduchu do motora nie je v rozmedzí ± 5 kPa hodnoty zaznamenanej v čase posledného mapovania motora. |
| --- | --- |

iii)

atmosférický tlak blízko vstupu vzduchu do motora nie je v rozmedzí ± 5 kPa hodnoty zaznamenanej v čase posledného mapovania motora.

7.6.3.   Mapovanie motora pri cykle NRSC s konštantnými otáčkami

Motor sa môže prevádzkovať s výrobným regulátorom konštantných otáčok alebo regulátor konštantných otáčok môže byť simulovaný riadenými otáčkami motora so systémom riadenia požiadavky obsluhy. Podľa vhodnosti sa použije buď izochrónny regulátor, alebo regulátor s klesajúcimi otáčkami.

7.6.3.1.   Kontrola menovitého výkonu v prípade motorov, ktoré sa majú skúšať v cykle D2 alebo E2

Vykonávajú sa tieto kontroly:

| a) | Motor s regulátorom otáčok alebo so simulovaným regulátorom, ktorý reguluje otáčky na základe požiadavky obsluhy, môže byť prevádzkovaný pri menovitých otáčkach a menovitom výkone tak dlho, ako je to potrebné na dosiahnutie stabilnej prevádzky. |
| --- | --- |

a)

Motor s regulátorom otáčok alebo so simulovaným regulátorom, ktorý reguluje otáčky na základe požiadavky obsluhy, môže byť prevádzkovaný pri menovitých otáčkach a menovitom výkone tak dlho, ako je to potrebné na dosiahnutie stabilnej prevádzky.

| b) | Krútiaci moment sa zvyšuje, až kým motor nie je schopný udržať regulované otáčky. Výkon v tomto bode sa zaznamená. Pred vykonaním tejto kontroly sa musí technická služba, ktorá kontrolu vykonáva, dohodnúť s výrobcom na metóde bezpečného určenia okamihu, keď sa uvedený bod dosiahol, v závislosti od charakteristík regulátora. Výkon zaznamenaný v bode b) nesmie prekročiť menovitý výkon, ako je vymedzený v článku 3 ods. 25 nariadenia (EÚ) 2016/1628, o viac než 12,5 %. Ak sa táto hodnota prekročí, výrobca musí udávaný menovitý výkon revidovať. |
| --- | --- |

b)

Krútiaci moment sa zvyšuje, až kým motor nie je schopný udržať regulované otáčky. Výkon v tomto bode sa zaznamená. Pred vykonaním tejto kontroly sa musí technická služba, ktorá kontrolu vykonáva, dohodnúť s výrobcom na metóde bezpečného určenia okamihu, keď sa uvedený bod dosiahol, v závislosti od charakteristík regulátora. Výkon zaznamenaný v bode b) nesmie prekročiť menovitý výkon, ako je vymedzený v článku 3 ods. 25 nariadenia (EÚ) 2016/1628, o viac než 12,5 %. Ak sa táto hodnota prekročí, výrobca musí udávaný menovitý výkon revidovať.

Ak sa na konkrétnom motore, ktorý sa skúša, táto kontrola nedá vykonať v dôsledku rizika poškodenia motora alebo dynamometra, výrobca musí schvaľovaciemu úradu predložiť presvedčivý dôkaz, že maximálny výkon neprekračuje menovitý výkon o viac než 12,5 %.

7.6.3.2.   Postup mapovania pri cykle NRSC s konštantnými otáčkami

| a) | Motor s regulátorom otáčok alebo so simulovaným regulátorom, ktorý reguluje otáčky na základe požiadavky obsluhy, môže byť prevádzkovaný s regulovanými otáčkami bez zaťaženia (pri vysokých otáčkach, nie pri nízkych voľnobežných otáčkach) najmenej 15 sekúnd okrem prípadu, keď sa na konkrétnom motore táto úloha nedá vykonať. |
| --- | --- |

a)

Motor s regulátorom otáčok alebo so simulovaným regulátorom, ktorý reguluje otáčky na základe požiadavky obsluhy, môže byť prevádzkovaný s regulovanými otáčkami bez zaťaženia (pri vysokých otáčkach, nie pri nízkych voľnobežných otáčkach) najmenej 15 sekúnd okrem prípadu, keď sa na konkrétnom motore táto úloha nedá vykonať.

| b) | Na zvyšovanie krútiaceho momentu v konštantnej miere sa použije dynamometer. Mapa sa vytvorí tak, že počas najmenej 2 minút sa regulované otáčky bez zaťaženia zvyšujú na krútiaci moment zodpovedajúci menovitému výkonu v prípade motorov, ktoré sa majú skúšať v cykle D2 alebo E2, alebo na maximálny krútiaci moment v prípade iných skúšobných cyklov s konštantnými otáčkami. Počas mapovania motora sa s frekvenciou najmenej 1 Hz zaznamenávajú skutočné otáčky a krútiaci moment. |
| --- | --- |

b)

Na zvyšovanie krútiaceho momentu v konštantnej miere sa použije dynamometer. Mapa sa vytvorí tak, že počas najmenej 2 minút sa regulované otáčky bez zaťaženia zvyšujú na krútiaci moment zodpovedajúci menovitému výkonu v prípade motorov, ktoré sa majú skúšať v cykle D2 alebo E2, alebo na maximálny krútiaci moment v prípade iných skúšobných cyklov s konštantnými otáčkami. Počas mapovania motora sa s frekvenciou najmenej 1 Hz zaznamenávajú skutočné otáčky a krútiaci moment.

| c) | Motor s konštantnými otáčkami a s regulátorom, ktorý sa dá nastaviť na alternatívne hodnoty otáčok, sa skúša pri všetkých príslušných konštantných otáčkach. |
| --- | --- |

c)

Motor s konštantnými otáčkami a s regulátorom, ktorý sa dá nastaviť na alternatívne hodnoty otáčok, sa skúša pri všetkých príslušných konštantných otáčkach.

V prípade motorov s konštantnými otáčkami sa po dohode so schvaľovacím úradom a na základe osvedčeného technického úsudku uplatnia iné metódy zaznamenania krútiaceho momentu a výkonu pri stanovených prevádzkových otáčkach.

Ak sú v prípade motorov, ktoré sa skúšajú v iných cykloch než D2 alebo E2, k dispozícii namerané aj udávané hodnoty maximálneho krútiaceho momentu, namiesto nameranej hodnoty sa môže použiť udávaná hodnota, ak je v rozmedzí 95 až 100 % nameranej hodnoty.

7.7.   Vytvorenie skúšobného cyklu

7.7.1.   Vytvorenie cyklu NRSC

Tento bod sa používa na stanovenie hodnôt otáčok a zaťaženia motora, pri ktorých sa bude motor prevádzkovať počas skúšok s ustáleným cyklom v nespojitom režime NRSC alebo s cyklom RMC.

7.7.1.1.   Stanovenie skúšobných otáčok cyklu NRSC pri motoroch skúšaných v cykloch NRSC a buď NRTC, alebo LSI-NRTC

V prípade motorov, ktoré sa okrem cyklu NRSC skúšajú aj v cykle NRTC alebo LSI-NRTC, sa ako 100 % otáčok používajú maximálne skúšobné otáčky špecifikované v bode 5.2.5.1, pri nestálych aj ustálených skúškach.

Maximálne skúšobné otáčky sa používajú namiesto menovitých otáčok pri určovaní medziľahlých otáčok podľa bodu 5.2.5.4.

Voľnobežné otáčky sa určujú podľa bodu 5.2.5.5.

7.7.1.2.   Stanovenie skúšobných otáčok v cykle NRSC pri motoroch skúšaných iba v cykle NRSC

V prípade motorov, ktoré sa neskúšajú v nestálom cykle (NRTC alebo LSI-NRTC), sa ako 100 % otáčok používajú menovité otáčky špecifikované v bode 5.2.5.3.

Menovité otáčky sa používajú na určovanie medziľahlých otáčok podľa bodu 5.2.5.4. Ak sú v cykle NRSC špecifikované doplňujúce otáčky ako percentuálne hodnoty, vypočítajú sa ako percentuálny podiel menovitých otáčok.

Voľnobežné otáčky sa určujú podľa bodu 5.2.5.5.

Na základe predchádzajúceho súhlasu technickej služby sa na stanovenie skúšobných otáčok v tomto bode môžu namiesto menovitých otáčok použiť maximálne skúšobné otáčky.

7.7.1.3.   Stanovenie zaťaženia v cykle NRSC pre každý skúšobný režim

Percentuálna hodnota zaťaženia pre každý skúšobný režim zvoleného skúšobného cyklu sa vyberie z príslušnej tabuľky NRSC v doplnku 1 alebo 2 k prílohe XVII. V závislosti od skúšobného cyklu je v súlade s bodom 5.2.6 zaťaženie v týchto tabuľkách a v poznámkach ku každej tabuľke vyjadrené buď ako výkon, alebo ako krútiaci moment.

Hodnota 100 % pri daných skúšobných otáčkach je nameraná alebo udávaná hodnota, ktorá sa vyberie z mapovacej krivky vytvorenej podľa bodu 7.6.1, 7.6.2 alebo 7.6.3 a je vyjadrená ako výkon (kW).

Nastavenie motora pre každý skúšobný režim sa vypočíta pomocou rovnice 6-14:

| | 6-14 |
| --- | --- |

Formula

6-14

keď:

| S | je nastavenie dynamometra (kW) |
| --- | --- |
| P
  max | je maximálny pozorovaný alebo udávaný výkon pri skúšobných otáčkach v skúšobných podmienkach (stanovených výrobcom) (kW) |
| P
  AUX | je udávaný celkový výkon absorbovaný pomocným zariadením, ako je stanovené v rovnici 6-8 (pozri bod 6.3.5) pri špecifikovaných skúšobných otáčkach (kW) |
| L | je percentuálna hodnota krútiaceho momentu |

S

je nastavenie dynamometra (kW)

P
  max

je maximálny pozorovaný alebo udávaný výkon pri skúšobných otáčkach v skúšobných podmienkach (stanovených výrobcom) (kW)

P
  AUX

je udávaný celkový výkon absorbovaný pomocným zariadením, ako je stanovené v rovnici 6-8 (pozri bod 6.3.5) pri špecifikovaných skúšobných otáčkach (kW)

L

je percentuálna hodnota krútiaceho momentu

Minimálny krútiaci moment pri zahriatom motore, ktorý je reprezentatívny pre bežnú prevádzku, sa môže udať a použiť pre akýkoľvek bod zaťaženia, ktorý by inak ležal pod touto hodnotou, ak tento typ motora za normálnych okolností nepracuje pri krútiacom momente nižšom ako táto minimálna hodnota, napríklad preto, že je pripojený k necestnému mobilnému stroju, ktorý nepracuje pri krútiacom momente nižšom ako určitá minimálna hodnota.

V prípade cyklov D2 a E2 výrobca udáva menovitý výkon a ten sa používa pri vytváraní skúšobného cyklu ako 100 % výkonu.

7.7.2.   Stanovenie otáčok a zaťaženia v cykloch NRTC a LSI-NRTC pre každý skúšobný bod (denormalizácia)

Tento bod sa používa na stanovenie zodpovedajúcich hodnôt otáčok a zaťaženia, pri ktorých sa bude motor prevádzkovať počas skúšok s cyklom NRTC alebo LSI-NRTC. V doplnku 3 k prílohe XVII sú definované príslušné skúšobné cykly v normalizovanom formáte. Normalizovaný skúšobný cyklus pozostáva zo série spárovaných hodnôt otáčok a krútiaceho momentu vyjadrených v percentách.

Normalizované hodnoty otáčok a krútiaceho momentu sa transformujú týmto spôsobom:

| a) | normalizované otáčky sa transformujú na sériu referenčných otáčok n
  ref, podľa bodu 7.7.2.2; |
| --- | --- |

a)

normalizované otáčky sa transformujú na sériu referenčných otáčok n
  ref, podľa bodu 7.7.2.2;

| b) | normalizovaný krútiaci moment sa vyjadrí ako percento mapovaného krútiaceho momentu z krivky vytvorenej podľa bodu 7.6.2 pri zodpovedajúcich referenčných otáčkach. Tieto normalizované hodnoty sa transformujú na sériu referenčných krútiacich momentov T
  ref podľa bodu 7.7.2.3; |
| --- | --- |

b)

normalizovaný krútiaci moment sa vyjadrí ako percento mapovaného krútiaceho momentu z krivky vytvorenej podľa bodu 7.6.2 pri zodpovedajúcich referenčných otáčkach. Tieto normalizované hodnoty sa transformujú na sériu referenčných krútiacich momentov T
  ref podľa bodu 7.7.2.3;

| c) | hodnoty referenčných otáčok a krútiaceho momentu vyjadrené v koherentných jednotkách sa vynásobia, aby sa vypočítali hodnoty referenčného výkonu. |
| --- | --- |

c)

hodnoty referenčných otáčok a krútiaceho momentu vyjadrené v koherentných jednotkách sa vynásobia, aby sa vypočítali hodnoty referenčného výkonu.

7.7.2.1.   Vyhradené

7.7.2.2.   Denormalizácia otáčok motora

Otáčky motora sa denormalizujú pomocou rovnice 6-15:

| | 6-15 |
| --- | --- |

Formula

6-15

keď:

| n
  ref | sú referenčné otáčky |
| --- | --- |
| MTS | sú maximálne skúšobné otáčky |
| n
  idle | sú voľnobežné otáčky |
| %speed | je hodnota normalizovaných otáčok cyklu NRTC alebo LSI-NRTC prevzatá z doplnku 3 k prílohe XVII. |

n
  ref

sú referenčné otáčky

MTS

sú maximálne skúšobné otáčky

n
  idle

sú voľnobežné otáčky

%speed

je hodnota normalizovaných otáčok cyklu NRTC alebo LSI-NRTC prevzatá z doplnku 3 k prílohe XVII.

7.7.2.3.   Denormalizácia krútiaceho momentu motora

Hodnoty krútiaceho momentu v časovom pláne dynamometra motora uvedenom v doplnku 3 k prílohe XVII sa normalizujú na maximálny krútiaci moment pri príslušných otáčkach. Hodnoty krútiaceho momentu referenčného cyklu sa denormalizujú pomocou mapovacej krivky určenej podľa bodu 7.6.2 prostredníctvom rovnice 6-16:

| | 6-16 |
| --- | --- |

Formula

6-16

pre príslušné referenčné otáčky stanovené v bode 7.7.2.2.

keď:

| T
  ref | je referenčný krútiaci moment pri príslušných referenčných otáčkach |
| --- | --- |
| max.torque | je maximálny krútiaci moment pri príslušných skúšobných otáčkach získaný mapovaním motora vykonaným podľa bodu 7.6.2, v prípade potreby upravený podľa bodu 7.7.2.3.1. |
| %torque | je hodnota normalizovaného krútiaceho momentu cyklu NRTC alebo LSI-NRTC prevzatá z doplnku 3 k prílohe XVII. |

T
  ref

je referenčný krútiaci moment pri príslušných referenčných otáčkach

max.torque

je maximálny krútiaci moment pri príslušných skúšobných otáčkach získaný mapovaním motora vykonaným podľa bodu 7.6.2, v prípade potreby upravený podľa bodu 7.7.2.3.1.

%torque

je hodnota normalizovaného krútiaceho momentu cyklu NRTC alebo LSI-NRTC prevzatá z doplnku 3 k prílohe XVII.

a)   Udávaný minimálny krútiaci moment

Udávať sa môže minimálna hodnota krútiaceho momentu, ktorá reprezentuje prevádzku. Ak je napríklad motor typicky pripojený k necestnému pojazdnému stroju, ktorý nepracuje pri krútiacom momente nižšom než určitá minimálna hodnota, uvedený krútiaci moment môže byť udávaný a používaný pre každý bod zaťaženia, ktorý by inak ležal pod touto hodnotou.

b)   Úprava krútiaceho momentu motora v súvislosti s pomocným zariadením namontovaným pri emisnej skúške

V prípade, že pomocné zariadenie je namontované podľa doplnku 2, nevykonajú sa žiadne úpravy maximálneho krútiaceho momentu pri príslušných skúšobných otáčkach získaného z mapovania motora vykonaného podľa bodu 7.6.2.

V prípade, že podľa bodov 6.3.2 alebo 6.3.3 pomocné zariadenie, ktoré sa malo pri skúške namontovať, nie je inštalované, alebo pomocné zariadenie, ktoré sa malo pri skúške odstrániť, je inštalované, hodnota T
  max sa upraví prostredníctvom rovnice 6-17.

| T
  max = T
  map – T
  AUX | 6-17 |
| --- | --- |

T
  max = T
  map – T
  AUX

6-17

pričom:

| TAUX = Tr – Tf | 6-18 |
| --- | --- |

TAUX = Tr – Tf

6-18

keď:

| T
  map | je neupravený maximálny krútiaci moment pri príslušných skúšobných otáčkach získaný mapovaním motora vykonaným podľa bodu 7.6.2. |
| --- | --- |
| T
  f | je krútiaci moment potrebný na prevádzku pomocného zariadenia, ktoré sa malo namontovať, ale pri skúške nebolo inštalované |
| T
  r | je krútiaci moment potrebný na prevádzku pomocného zariadenia, ktoré sa malo odstrániť, ale pri skúške bolo inštalované |

T
  map

je neupravený maximálny krútiaci moment pri príslušných skúšobných otáčkach získaný mapovaním motora vykonaným podľa bodu 7.6.2.

T
  f

je krútiaci moment potrebný na prevádzku pomocného zariadenia, ktoré sa malo namontovať, ale pri skúške nebolo inštalované

T
  r

je krútiaci moment potrebný na prevádzku pomocného zariadenia, ktoré sa malo odstrániť, ale pri skúške bolo inštalované

7.7.2.4.   Príklad postupu denormalizácie

Ako príklad sa denormalizuje tento skúšobný bod:

| | % speed = 43 % |
| --- | --- |

% speed = 43 %

| | % torque = 82 % |
| --- | --- |

% torque = 82 %

Dané sú tieto hodnoty:

| | MTS = 2 200 min-1 |
| --- | --- |

MTS = 2 200 min-1

| | n
  idle = 600 min-1 |
| --- | --- |

n
  idle = 600 min-1

Výsledná hodnota je:

Formula

s maximálnym krútiacim momentom 700 Nm zisteným z mapovacej krivky pri otáčkach 1 288 min-1.

Formula

7.8.   Špecifický postup priebehu skúšobného cyklu

7.8.1.   Postupnosť emisnej skúšky pri cykle NRSC v nespojitom režime

7.8.1.1.   Zahrievanie motora pred ustáleným cyklom NRSC v nespojitom režime

Vykoná sa postup pred skúškou podľa bodu 7.3.1 vrátane kalibrácie analyzátora. Motor sa zahreje s použitím postupnosti predkondicionovania uvedenej v bode 7.3.1.1.3. Z tohto bodu kondicionovania motora sa ihneď spustí meranie skúšobného cyklu.

7.8.1.2.   Vykonanie cyklu NRSC v nespojitom režime

| a) | Skúška sa vykonáva vo vzostupnom poradí režimov, ako je stanovené v prípade skúšobného cyklu (pozri doplnok 1 k prílohe XVII). |
| --- | --- |

a)

Skúška sa vykonáva vo vzostupnom poradí režimov, ako je stanovené v prípade skúšobného cyklu (pozri doplnok 1 k prílohe XVII).

| b) | Každý režim trvá najmenej 10 minút okrem prípadu, keď sa skúšajú zážihové motory s použitím cyklov G1, G2 alebo G3, keď každý režim trvá najmenej 3 minúty. V každom režime sa motor stabilizuje minimálne 5 minút a vzorky emisií v prípade plynných emisií sa odoberajú počas 1 až 3 minút, a ak neexistuje príslušný limit, zisťuje sa počet tuhých častíc PN na konci každého režimu. Výnimkou je prípad, keď sa skúšajú zážihové motory s použitím cyklov G1, G2 alebo G3, keď sa vzorky emisií odoberajú počas posledných najmenej 2 minút príslušného skúšobného režimu. Na zvýšenie presnosti odberu vzoriek tuhých častíc (PM) je povolený predĺžený čas odberu.
  Dĺžka trvania režimu sa zaznamená a oznámi. |
| --- | --- |

b)

Každý režim trvá najmenej 10 minút okrem prípadu, keď sa skúšajú zážihové motory s použitím cyklov G1, G2 alebo G3, keď každý režim trvá najmenej 3 minúty. V každom režime sa motor stabilizuje minimálne 5 minút a vzorky emisií v prípade plynných emisií sa odoberajú počas 1 až 3 minút, a ak neexistuje príslušný limit, zisťuje sa počet tuhých častíc PN na konci každého režimu. Výnimkou je prípad, keď sa skúšajú zážihové motory s použitím cyklov G1, G2 alebo G3, keď sa vzorky emisií odoberajú počas posledných najmenej 2 minút príslušného skúšobného režimu. Na zvýšenie presnosti odberu vzoriek tuhých častíc (PM) je povolený predĺžený čas odberu.

Dĺžka trvania režimu sa zaznamená a oznámi.

| c) | Odber vzoriek tuhých častíc sa môže vykonávať buď jednofiltrovou metódou, alebo viacfiltrovou metódou. Keďže sa výsledky týchto metód môžu mierne odlišovať, spolu s výsledkami sa uvádza aj použitá metóda.
  Pri jednofiltrovej metóde sa v postupe skúšobného cyklu určia váhové faktory režimov a zohľadní sa skutočný prietok výfukových plynov počas odberu vzoriek tak, že sa nastaví prietok vzorky a/alebo zodpovedajúci čas odberu vzoriek. Efektívny váhový faktor odberu vzoriek PM musí byť v rozmedzí ± 0,005 váhového faktora daného režimu.
  Odber vzoriek sa musí v rámci každého režimu vykonať čo najneskôr. Pri jednofiltrovej metóde sa musí ukončenie odberu vzoriek PM zhodovať s ukončením merania plynných emisií s toleranciou ± 5 sekúnd. Čas odberu vzoriek je v každom režime najmenej 20 sekúnd v prípade jednofiltrovej metódy a najmenej 60 sekúnd v prípade viacfiltrovej metódy. V systémoch bez možnosti obtoku musí byť čas odberu vzoriek v každom režime najmenej 60 sekúnd v prípade jednofiltrovej aj viacfiltrovej metódy. |
| --- | --- |

c)

Odber vzoriek tuhých častíc sa môže vykonávať buď jednofiltrovou metódou, alebo viacfiltrovou metódou. Keďže sa výsledky týchto metód môžu mierne odlišovať, spolu s výsledkami sa uvádza aj použitá metóda.

Pri jednofiltrovej metóde sa v postupe skúšobného cyklu určia váhové faktory režimov a zohľadní sa skutočný prietok výfukových plynov počas odberu vzoriek tak, že sa nastaví prietok vzorky a/alebo zodpovedajúci čas odberu vzoriek. Efektívny váhový faktor odberu vzoriek PM musí byť v rozmedzí ± 0,005 váhového faktora daného režimu.

Odber vzoriek sa musí v rámci každého režimu vykonať čo najneskôr. Pri jednofiltrovej metóde sa musí ukončenie odberu vzoriek PM zhodovať s ukončením merania plynných emisií s toleranciou ± 5 sekúnd. Čas odberu vzoriek je v každom režime najmenej 20 sekúnd v prípade jednofiltrovej metódy a najmenej 60 sekúnd v prípade viacfiltrovej metódy. V systémoch bez možnosti obtoku musí byť čas odberu vzoriek v každom režime najmenej 60 sekúnd v prípade jednofiltrovej aj viacfiltrovej metódy.

| d) | Otáčky a zaťaženie motora, teplota nasávaného vzduchu, prietok paliva a prípadne prietok vzduchu alebo výfukových plynov sa pri každom režime merajú v rovnakom časovom intervale, aký sa použil na meranie koncentrácie plynov.
  Zaznamenávajú sa všetky doplňujúce údaje potrebné na výpočet. |
| --- | --- |

d)

Otáčky a zaťaženie motora, teplota nasávaného vzduchu, prietok paliva a prípadne prietok vzduchu alebo výfukových plynov sa pri každom režime merajú v rovnakom časovom intervale, aký sa použil na meranie koncentrácie plynov.

Zaznamenávajú sa všetky doplňujúce údaje potrebné na výpočet.

| e) | Ak motor zhasne alebo sa odber vzoriek emisií preruší kedykoľvek po začiatku odberu vzoriek emisií v cykle NRSC v nespojitom režime a pri jednofiltrovej metóde, skúška je neplatná a opakuje sa od postupu zahrievania motora. V prípade merania PM pomocou viacfiltrovej metódy (jeden filter na odber vzoriek pre každý prevádzkový režim) skúška pokračuje stabilizovaním motora v predchádzajúcom režime pri teplote kondicionovania a potom sa začne meranie v režime, v ktorom motor zhasol. |
| --- | --- |

e)

Ak motor zhasne alebo sa odber vzoriek emisií preruší kedykoľvek po začiatku odberu vzoriek emisií v cykle NRSC v nespojitom režime a pri jednofiltrovej metóde, skúška je neplatná a opakuje sa od postupu zahrievania motora. V prípade merania PM pomocou viacfiltrovej metódy (jeden filter na odber vzoriek pre každý prevádzkový režim) skúška pokračuje stabilizovaním motora v predchádzajúcom režime pri teplote kondicionovania a potom sa začne meranie v režime, v ktorom motor zhasol.

| f) | Vykonajú sa postupy po skúške podľa bodu 7.3.2. |
| --- | --- |

f)

Vykonajú sa postupy po skúške podľa bodu 7.3.2.

7.8.1.3.   Kritériá overovania

Počas každého režimu daného ustáleného skúšobného cyklu sa po počiatočnej prechodnej perióde namerané otáčky nesmú odchyľovať od referenčných otáčok o viac než ± 1 % menovitých otáčok alebo ± 3 min-1 podľa toho, ktorá hodnota je väčšia, okrem voľnobežných otáčok, ktoré musia byť v rámci tolerancií udávaných výrobcom. Nameraný krútiaci moment sa nesmie odchyľovať od referenčného krútiaceho momentu o viac než ± 2 % maximálneho krútiaceho momentu pri skúšobných otáčkach.

7.8.2.   Postupnosť emisnej skúšky pre cyklus RMC

7.8.2.1.   Zahrievanie motora

Vykoná sa postup pred skúškou podľa bodu 7.3.1 vrátane kalibrácie analyzátora. Motor sa zahreje s použitím postupnosti predkondicionovania uvedenej v bode 7.3.1.1.4. Ak otáčky a krútiaci moment motora ešte nie sú nastavené na prvý režim skúšky, ihneď po tomto postupe kondicionovania motora sa zmenia na prvý režim skúšky lineárnym stupňovitým prechodom 20 ± 1 s. Meranie skúšobného cyklu sa začne 5 až 10 sekúnd po ukončení prechodu.

7.8.2.2.   Vykonávanie cyklu RMC

Skúška sa vykonáva v poradí režimov, ako je stanovené v prípade skúšobného cyklu (pozri doplnok 2 k prílohe XVII). V prípade, že pre konkrétny cyklus NRSC nie je k dispozícii žiadny cyklus RMC, uplatní sa postup NRSC v nespojitom režime podľa bodu 7.8.1.

Motor sa v každom režime prevádzkuje počas stanoveného intervalu. Prechod z jedného režimu do druhého prebieha lineárne počas 20 s ± 1 s v rámci tolerancií predpísaných v bode 7.8.2.4.

V prípade RMC sa hodnoty referenčných otáčok a krútiaceho momentu dosiahnu pri minimálnej frekvencii 1 Hz a táto postupnosť bodov sa použije na vykonanie cyklu. Počas prechodu medzi režimami prechádzajú denormalizované hodnoty referenčných otáčok a krútiaceho momentu lineárne stupňovite medzi režimami a vytvárajú referenčné body. Normalizované referenčné hodnoty krútiaceho momentu nesmú lineárne stupňovite prechádzať medzi režimami a potom sa denormalizovať. Ak stupňovitý prechod otáčok a krútiaceho momentu prechádza cez bod nad krivkou krútiaceho momentu motora, musí pokračovať dovtedy, kým sa nedosiahnu referenčné krútiace momenty a nepovolí sa maximálna požiadavka obsluhy.

V celom cykle RMC (počas každého režimu a vrátane stupňovitých prechodov medzi režimami) sa merajú koncentrácie každej plynnej znečisťujúcej látky, a ak existuje príslušný limit, odberajú sa vzorky PM a PN. Plynné znečisťujúce látky sa môžu merať neriedené alebo zriedené a nepretržite sa zaznamenávať. Ak sú zriedené, môžu sa odoberať aj do odberového vaku. Vzorka tuhých častíc sa riedi kondicionovaným a čistým vzduchom. Počas celého skúšobného postupu sa odoberie jedna vzorka, a ak ide o tuhé častice, zachytí sa na jednom filtri na odber vzoriek PM.

Na výpočet emisií špecifických pre brzdenie sa vypočíta skutočná práca cyklu integrovaním skutočného výkonu motora počas celého cyklu.

7.8.2.3.   Postupnosť emisnej skúšky

| a) | Vykonávanie cyklu RMC, odber vzoriek výfukových plynov, zaznamenávanie údajov a integrovanie nameraných hodnôt sa začína súčasne. |
| --- | --- |

a)

Vykonávanie cyklu RMC, odber vzoriek výfukových plynov, zaznamenávanie údajov a integrovanie nameraných hodnôt sa začína súčasne.

| b) | Otáčky a krútiaci moment sa regulujú podľa prvého režimu v skúšobnom cykle. |
| --- | --- |

b)

Otáčky a krútiaci moment sa regulujú podľa prvého režimu v skúšobnom cykle.

| c) | Ak motor kedykoľvek v priebehu vykonávania cyklu RMC zhasne, skúška je neplatná. Motor sa predkondicionuje a skúška sa zopakuje. |
| --- | --- |

c)

Ak motor kedykoľvek v priebehu vykonávania cyklu RMC zhasne, skúška je neplatná. Motor sa predkondicionuje a skúška sa zopakuje.

| d) | Na konci cyklu RMC pokračuje odber vzoriek s výnimkou odberu vzoriek PM, pričom sú v činnosti všetky systémy, aby mohol uplynúť čas odozvy systému. Potom sa zastavia všetky odbery vzoriek a zaznamenávanie vrátane zaznamenávania vzoriek pozadia. Nakoniec sa zastavia všetky integračné zariadenia a ukončenie skúšobného cyklu sa uvedie v zaznamenaných údajoch. |
| --- | --- |

d)

Na konci cyklu RMC pokračuje odber vzoriek s výnimkou odberu vzoriek PM, pričom sú v činnosti všetky systémy, aby mohol uplynúť čas odozvy systému. Potom sa zastavia všetky odbery vzoriek a zaznamenávanie vrátane zaznamenávania vzoriek pozadia. Nakoniec sa zastavia všetky integračné zariadenia a ukončenie skúšobného cyklu sa uvedie v zaznamenaných údajoch.

| e) | Vykonajú sa postupy po skúške podľa bodu 7.3.2. |
| --- | --- |

e)

Vykonajú sa postupy po skúške podľa bodu 7.3.2.

7.8.2.4.   Kritériá overovania

Skúšky RMC sa overujú pomocou regresnej analýzy podľa opisu v bodoch 7.8.3.3 a 7.8.3.5. Povolené tolerancie cyklu RMC sú uvedené v tabuľke 6.1. Treba si uvedomiť, že tolerancie cyklu RMC sa líšia od tolerancií cyklu NRTC uvedených v tabuľke 6.2. Pri vykonávaní skúšok motorov s čistým výkonom vyšším než 560 kW sa môžu použiť tolerancie regresnej priamky z tabuľky 6.2 a vyradenie bodov z tabuľky 6.3.

Tabuľka 6.1.

Tolerancie regresnej priamky RMC

| | Otáčky | Krútiaci moment | Výkon |
| --- | --- | --- | --- |
| Štandardná chyba odhadovanej hodnoty (SEE) y ako funkcie x | maximálne 1 % menovitých otáčok | maximálne 2 % maximálneho krútiaceho momentu motora | maximálne 2 % maximálneho výkonu motora |
| Sklon regresnej priamky, a
  1 | 0,99 – 1,01 | 0,98 – 1,02 | 0,98 – 1,02 |
| Koeficient determinácie, r
  2 | minimálne 0,990 | minimálne 0,950 | minimálne 0,950 |
| Úsek regresnej priamky na osi y, a
  0 | ± 1 % menovitých otáčok | ± 20 Nm alebo ± 2 % maximálneho krútiaceho momentu, podľa toho, ktorá hodnota je väčšia | ± 4 kW alebo ± 2 % maximálneho výkonu, podľa toho, ktorá hodnota je väčšia |

Otáčky

Krútiaci moment

Výkon

Štandardná chyba odhadovanej hodnoty (SEE) y ako funkcie x

maximálne 1 % menovitých otáčok

maximálne 2 % maximálneho krútiaceho momentu motora

maximálne 2 % maximálneho výkonu motora

Sklon regresnej priamky, a
  1

0,99 – 1,01

0,98 – 1,02

0,98 – 1,02

Koeficient determinácie, r
  2

minimálne 0,990

minimálne 0,950

minimálne 0,950

Úsek regresnej priamky na osi y, a
  0

± 1 % menovitých otáčok

± 20 Nm alebo ± 2 % maximálneho krútiaceho momentu, podľa toho, ktorá hodnota je väčšia

± 4 kW alebo ± 2 % maximálneho výkonu, podľa toho, ktorá hodnota je väčšia

V prípade vykonávania skúšky RMC na nestálom skúšobnom zariadení, kde nie sú k dispozícii otáčky a krútiaci moment v jednotlivých sekundách, sa použijú nasledujúce kritériá overovania.

V prípade každého režimu sú požiadavky na tolerancie pre otáčky a krútiaci moment uvedené v bode 7.8.1.3. V prípade 20-sekundových lineárnych prechodov otáčok a krútiacich momentov medzi skúšobnými režimami cyklu RMC v ustálenom stave (bod 7.4.1.2) sa na stupňovitý prechod uplatnia tieto tolerancie pre otáčky a zaťaženie:

| a) | otáčky sa udržiavajú lineárne v rámci ± 2 % menovitých otáčok; |
| --- | --- |

a)

otáčky sa udržiavajú lineárne v rámci ± 2 % menovitých otáčok;

| b) | krútiaci moment sa udržiava v rámci ± 5 % maximálneho krútiaceho momentu pri menovitých otáčkach. |
| --- | --- |

b)

krútiaci moment sa udržiava v rámci ± 5 % maximálneho krútiaceho momentu pri menovitých otáčkach.

7.8.3.   Nestále skúšobné cykly (NRTC a LSI-NRTC)

Pri vykonávaní cyklov NRTC a LSI-NRTC sa postupne plnia príkazy týkajúce sa referenčných otáčok a krútiacich momentov. Príkazy týkajúce sa otáčok a krútiaceho momentu sa vydávajú s frekvenciou najmenej 5 Hz. Keďže referenčný skúšobný cyklus je špecifikovaný pri frekvencii 1 Hz, príkazy medzi otáčkami a krútiacim momentom sa lineárne interpolujú z referenčných hodnôt krútiaceho momentu generovaných pri tvorbe cyklu.

Malé hodnoty denormalizovaných otáčok približujúcich sa voľnobežným otáčkam so zahriatym motorom môžu spôsobiť aktiváciu regulátorov nízkych voľnobežných otáčok a prekročenie referenčného krútiaceho momentu, aj keď je požiadavka obsluhy minimálna. V takých prípadoch sa odporúča riadiť dynamometer tak, aby prioritou bolo dodržanie referenčného krútiaceho momentu namiesto referenčných otáčok, a nechať motor, aby reguloval otáčky.

V podmienkach studeného štartu môžu motory použiť zariadenie na zvýšenie voľnobežných otáčok na rýchle zahriatie motora a systému na dodatočnú úpravu výfukových plynov. Za týchto podmienok budú veľmi nízke normalizované otáčky generovať referenčné otáčky nižšie než zvýšené voľnobežné otáčky. V takom prípade sa odporúča riadiť dynamometer tak, aby prioritou bolo dodržanie referenčného krútiaceho momentu, a nechať motor, aby reguloval otáčky, keď je požiadavka obsluhy minimálna.

Počas emisnej skúšky sa hodnoty referenčných otáčok a krútiacich momentov, ako aj spätnoväzbových otáčok a krútiacich momentov zaznamenávajú s minimálnou frekvenciou 1 Hz, ale prednostne s frekvenciou 5 Hz alebo dokonca 10 Hz. Táto vyššia frekvencia zaznamenávania je dôležitá, pretože pomáha minimalizovať skresľujúci účinok časového oneskorenia medzi referenčnými a nameranými hodnotami spätnoväzbových otáčok a krútiaceho momentu.

Hodnoty referenčných a spätnoväzbových otáčok a krútiacich momentov sa môžu zaznamenávať pri nižších frekvenciách (blížiacich sa k 1 Hz), ak sa zaznamenávajú priemerné hodnoty v časovom intervale medzi zaznamenávanými hodnotami. Priemerné hodnoty sa vypočítajú zo spätnoväzbových hodnôt aktualizovaných s frekvenciou najmenej 5 Hz. Tieto zaznamenané hodnoty sa použijú na výpočet štatistických údajov overovania cyklu a celkovej práce.

7.8.3.1.   Vykonanie skúšky s cyklom NRTC

Vykonajú sa postupy pred skúškou podľa bodu 7.3.1 vrátane predkondicionovania, ochladzovania a kalibrácie analyzátora.

Skúšanie sa začína takto:

| | Postupnosť skúšky sa začne hneď po naštartovaní motora z ochladeného stavu, ako je špecifikované v bode 7.3.1.2, v prípade NRTC so studeným štartom alebo zo zahriateho stavu v prípade NRTC s teplým štartom. Musí sa dodržiavať postupnosť uvedená v bode 7.4.2.1. |
| --- | --- |

Postupnosť skúšky sa začne hneď po naštartovaní motora z ochladeného stavu, ako je špecifikované v bode 7.3.1.2, v prípade NRTC so studeným štartom alebo zo zahriateho stavu v prípade NRTC s teplým štartom. Musí sa dodržiavať postupnosť uvedená v bode 7.4.2.1.

| | Zapisovanie údajov, odber vzoriek výfukových plynov a integrovanie nameraných hodnôt sa začína súčasne s naštartovaním motora. Skúšobný cyklus sa začína štartom motora a prebieha podľa časového plánu uvedeného v doplnku 3 k prílohe XVII. |
| --- | --- |

Zapisovanie údajov, odber vzoriek výfukových plynov a integrovanie nameraných hodnôt sa začína súčasne s naštartovaním motora. Skúšobný cyklus sa začína štartom motora a prebieha podľa časového plánu uvedeného v doplnku 3 k prílohe XVII.

| | Na konci cyklu pokračuje odber vzoriek, pričom sú v činnosti všetky systémy, aby mohol uplynúť čas odozvy systému. Potom sa zastavia všetky odbery vzoriek a zaznamenávanie vrátane zaznamenávania vzoriek pozadia. Nakoniec sa zastavia všetky integračné zariadenia a ukončenie skúšobného cyklu sa uvedie v zaznamenaných údajoch. |
| --- | --- |

Na konci cyklu pokračuje odber vzoriek, pričom sú v činnosti všetky systémy, aby mohol uplynúť čas odozvy systému. Potom sa zastavia všetky odbery vzoriek a zaznamenávanie vrátane zaznamenávania vzoriek pozadia. Nakoniec sa zastavia všetky integračné zariadenia a ukončenie skúšobného cyklu sa uvedie v zaznamenaných údajoch.

Vykonajú sa postupy po skúške podľa bodu 7.3.2.

7.8.3.2.   Vykonanie skúšky s cyklom LSI-NRTC

Vykonajú sa postupy pred skúškou podľa bodu 7.3.1 vrátane predkondicionovania a kalibrácie analyzátora.

Skúšanie sa začína takto:

| | Skúška sa začne podľa postupnosti uvedenej v bode 7.4.2.2. |
| --- | --- |

Skúška sa začne podľa postupnosti uvedenej v bode 7.4.2.2.

| | Zapisovanie údajov, odber vzoriek výfukových plynov a integrovanie nameraných hodnôt sa začína súčasne so začiatkom cyklu LSI-NRTC na konci 30-sekundovej fázy s voľnobežnými otáčkami, ako je špecifikované v bode 7.4.2.2 písm. b). Skúšobný cyklus sa vykonáva podľa časového plánu uvedeného v doplnku 3 k prílohe XVII. |
| --- | --- |

Zapisovanie údajov, odber vzoriek výfukových plynov a integrovanie nameraných hodnôt sa začína súčasne so začiatkom cyklu LSI-NRTC na konci 30-sekundovej fázy s voľnobežnými otáčkami, ako je špecifikované v bode 7.4.2.2 písm. b). Skúšobný cyklus sa vykonáva podľa časového plánu uvedeného v doplnku 3 k prílohe XVII.

| | Na konci cyklu pokračuje odber vzoriek, pričom sú v činnosti všetky systémy, aby mohol uplynúť čas odozvy systému. Potom sa zastavia všetky odbery vzoriek a zaznamenávanie vrátane zaznamenávania vzoriek pozadia. Nakoniec sa zastavia všetky integračné zariadenia a ukončenie skúšobného cyklu sa uvedie v zaznamenaných údajoch. |
| --- | --- |

Na konci cyklu pokračuje odber vzoriek, pričom sú v činnosti všetky systémy, aby mohol uplynúť čas odozvy systému. Potom sa zastavia všetky odbery vzoriek a zaznamenávanie vrátane zaznamenávania vzoriek pozadia. Nakoniec sa zastavia všetky integračné zariadenia a ukončenie skúšobného cyklu sa uvedie v zaznamenaných údajoch.

Vykonajú sa postupy po skúške podľa bodu 7.3.2.

7.8.3.3.   Kritériá overovania pre nestále skúšobné cykly (NRTC a LSI-NRTC)

Na kontrolu platnosti skúšky sa na referenčné a spätnoväzbové hodnoty otáčok, krútiaceho momentu, výkonu a celkovej práce použijú kritéria overovania pre nestály skúšobný cyklus, uvedené v tomto bode.

7.8.3.4.   Výpočet práce cyklu

Pred výpočtom práce cyklu sa vynechajú všetky hodnoty otáčok a krútiaceho momentu zaznamenané počas štartovania motora. Body so zápornými hodnotami krútiaceho momentu sa počítajú ako nulová práca. Skutočná práca cyklu W
  act (kWh) sa vypočíta na základe spätnoväzbových hodnôt otáčok a krútiaceho momentu motora. Referenčná práca cyklu W
  ref (kWh) sa vypočíta na základe referenčných hodnôt otáčok a krútiaceho momentu motora. Skutočná práca cyklu W
  act sa použije na porovnanie s referenčnou prácou cyklu W
  ref a na výpočet emisií špecifických pre brzdenie (pozri bod 7.2).

W
  act musí predstavovať 85 % až 105 % hodnoty W
  ref.

7.8.3.5.   Overovacia štatistika (pozri doplnok 2 k prílohe VII)

Pre otáčky, krútiaci moment a výkon sa vypočíta lineárna regresia medzi referenčnými a spätnoväzbovými hodnotami.

S cieľom minimalizovať skresľujúci účinok časového oneskorenia medzi referenčnými a spätnoväzbovými hodnotami cyklu sa môže celá postupnosť spätnoväzbových signálov otáčok a krútiaceho momentu motora časovo posúvať vpred alebo oneskorovať oproti postupnosti referenčných otáčok a krútiaceho momentu. Ak sú spätnoväzbové signály posunuté, otáčky aj krútiaci moment sa posunú o rovnakú hodnotu v tom istom smere.

Použije sa metóda najmenších štvorcov, pričom rovnica najlepšieho prispôsobenia má tvar rovnice 6-19:

| y= a
  1
  x + a
  0 | 6-19 |
| --- | --- |

y= a
  1
  x + a
  0

6-19

keď:

| y | je spätnoväzbová hodnota otáčok (min-1), krútiaceho momentu (Nm) alebo výkonu (kW) |
| --- | --- |
| a
  1 | je sklon regresnej priamky |
| x | je referenčná hodnota otáčok (min-1), krútiaceho momentu (Nm) alebo výkonu (kW) |
| a
  0 | je úsek regresnej priamky na osi y |

y

je spätnoväzbová hodnota otáčok (min-1), krútiaceho momentu (Nm) alebo výkonu (kW)

a
  1

je sklon regresnej priamky

x

je referenčná hodnota otáčok (min-1), krútiaceho momentu (Nm) alebo výkonu (kW)

a
  0

je úsek regresnej priamky na osi y

Pre každú regresnú priamku sa podľa doplnku 3 k prílohe VII vypočíta štandardná chyba odhadovanej hodnoty (SEE) y ako funkcie x a koeficient determinácie (r
  2).

Túto analýzu sa odporúča vykonať pri frekvencii 1 Hz. Ak sa má skúška považovať za platnú, musia byť splnené kritériá uvedené v tabuľke 6.2.

Tabuľka 6.2.

Tolerancie regresnej priamky

| | Otáčky | Krútiaci moment | Výkon |
| --- | --- | --- | --- |
| Štandardná chyba odhadovanej hodnoty (SEE) y ako funkcie x | ≤5,0 % maximálnych skúšobných otáčok | ≤10,0 % maximálneho mapovaného krútiaceho momentu | ≤10,0 % maximálneho mapovaného výkonu |
| Sklon regresnej priamky, a
  1 | 0,95 – 1,03 | 0,83 – 1,03 | 0,89 – 1,03 |
| Koeficient determinácie, r
  2 | minimálne 0,970 | minimálne 0,850 | minimálne 0,910 |
| Úsek regresnej priamky na osi y, a
  0 | ≤10 % voľnobežných otáčok | ±20 Nm alebo ± 2 % maximálneho krútiaceho momentu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia | ±4 kW alebo ± 2 % maximálneho výkonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia |

Otáčky

Krútiaci moment

Výkon

Štandardná chyba odhadovanej hodnoty (SEE) y ako funkcie x

≤5,0 % maximálnych skúšobných otáčok

≤10,0 % maximálneho mapovaného krútiaceho momentu

≤10,0 % maximálneho mapovaného výkonu

Sklon regresnej priamky, a
  1

0,95 – 1,03

0,83 – 1,03

0,89 – 1,03

Koeficient determinácie, r
  2

minimálne 0,970

minimálne 0,850

minimálne 0,910

Úsek regresnej priamky na osi y, a
  0

≤10 % voľnobežných otáčok

±20 Nm alebo ± 2 % maximálneho krútiaceho momentu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia

±4 kW alebo ± 2 % maximálneho výkonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia

Vyradenie bodov je povolené výlučne na účely regresie pred výpočtom regresie, ak je to uvedené v tabuľke 6.3. Tieto body sa však nesmú vyradiť pri výpočte práce cyklu a emisií. Bod voľnobehu je definovaný ako bod, ktorý má normalizovaný referenčný krútiaci moment 0 % a normalizované referenčné otáčky 0 %. Vyradenie bodu sa môže uplatniť na celý cyklus alebo ktorúkoľvek jeho časť, pričom body, ktoré sa vyradia, je potrebné uviesť.

Tabuľka 6.3.

Povolené vyradenie bodov z regresnej analýzy

| Udalosť | Podmienky (n = otáčky motora, T = krútiaci moment) | Body, ktorých vyradenie je povolené |
| --- | --- | --- |
| Minimálna požiadavka obsluhy (bod voľnobehu) | n
  ref = n
  idle

  a

  T
  ref = 0 %
  a

  T
  act > (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)
  a

  T
  act < (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque) | otáčky a výkon |
| Minimálna požiadavka obsluhy | n
  act ≤ 1,02 n
  ref a T
  act > T
  ref

  alebo

  n
  act > n
  ref a T
  act ≤ T
  ref'

  alebo

  n
  act > 1,02 n
  ref a T
  ref < T
  act ≤ (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque) | výkon a buď krútiaci moment, alebo otáčky |
| Maximálna požiadavka obsluhy | n
  act < n
  ref a T
  act ≥ T
  ref

  alebo

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref a T
  act < T
  ref

  alebo

  n
  act < 0,98 n
  ref a T
  ref > T
  act ≥ (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque) | výkon a buď krútiaci moment, alebo otáčky |

Udalosť

Podmienky (n = otáčky motora, T = krútiaci moment)

Body, ktorých vyradenie je povolené

Minimálna požiadavka obsluhy (bod voľnobehu)

n
  ref = n
  idle

a

T
  ref = 0 %

a

T
  act > (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)

a

T
  act < (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque)

otáčky a výkon

Minimálna požiadavka obsluhy

n
  act ≤ 1,02 n
  ref a T
  act > T
  ref

alebo

n
  act > n
  ref a T
  act ≤ T
  ref'

alebo

n
  act > 1,02 n
  ref a T
  ref < T
  act ≤ (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque)

výkon a buď krútiaci moment, alebo otáčky

Maximálna požiadavka obsluhy

n
  act < n
  ref a T
  act ≥ T
  ref

alebo

n
  act ≥ 0,98 n
  ref a T
  act < T
  ref

alebo

n
  act < 0,98 n
  ref a T
  ref > T
  act ≥ (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)

výkon a buď krútiaci moment, alebo otáčky

8.   Postupy merania

8.1.   Kalibrácia a kontroly výkonu

8.1.1.   Úvod

V tomto bode sú opísané požadované kalibrácie a overovania systémov merania. Špecifikácie, ktoré sa vzťahujú na jednotlivé nástroje, sú uvedené v bode 9.4.

Kalibrácie alebo overovania sa vo všeobecnosti vykonávajú počas celého meracieho reťazca.

Ak pre časť systému merania nie je určená kalibrácia alebo overovanie, táto časť systému sa kalibruje a jej výkon sa overuje s frekvenciou zodpovedajúcou akémukoľvek odporúčaniu výrobcu systému merania a osvedčenému technickému úsudku.

Na dodržiavanie tolerancií stanovených pre kalibráciu a overovanie sa používajú medzinárodne uznávané zistiteľné normy.

8.1.2.   Prehľad kalibrácie a overovania

V tabuľke 6.4 je uvedený prehľad kalibrácií a overovaní opísaných v oddiele 8 a údaje o tom, kedy sa musia vykonávať.

Tabuľka 6.4.

Prehľad kalibrácie a overovania

| Typ kalibrácie alebo overovania | Minimálna frekvencia (1) |
| --- | --- |
| 8.1.3: Presnosť, opakovateľnosť a hluk | Presnosť: nevyžaduje sa, ale odporúča sa pri prvej inštalácii.
  Opakovateľnosť: nevyžaduje sa, ale odporúča sa pri prvej inštalácii.
  Hluk: nevyžaduje sa, ale odporúča sa pri prvej inštalácii. |
| 8.1.4: Overovanie linearity | Otáčky: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.
  Krútiaci moment: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.
  Prietok nasávaného vzduchu, riediaceho vzduchu a zriedených výfukových plynov a prietok vzoriek odobratých v dávkach: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe, pokiaľ sa prietok neoveruje pomocou propánu alebo metódou uhlíkovej alebo kyslíkovej rovnováhy.
  Prietok neriedených výfukových plynov: pri prvej inštalácii, do 185 dní pred skúškou a po väčšej údržbe, pokiaľ sa prietok neoveruje pomocou propánu alebo metódou uhlíkovej alebo kyslíkovej rovnováhy.
  Rozdeľovače plynov: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.
  Analyzátory plynov (pokiaľ nie je uvedené inak): pri prvej inštalácii, do 35 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.
  Analyzátor FTIR: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.
  Váhy PM: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.
  Samostatne tlak a teplota: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe. |
| 8.1.5: Nepretržitá odozva systému analyzátorov plynu a overovanie aktualizácie záznamu – pre analyzátory plynu, ktoré sa nekompenzujú nepretržite v prípade iných druhov plynov | Pri prvej inštalácii alebo po zmene systému, ktorá by ovplyvnila odozvu. |
| 8.1.6: Nepretržitá odozva systému analyzátorov plynu a overovanie aktualizácie záznamu – pre analyzátory plynu, ktoré sa kompenzujú nepretržite v prípade iných druhov plynov | Pri prvej inštalácii alebo po zmene systému, ktorá by ovplyvnila odozvu. |
| 8.1.7.1: Krútiaci moment | Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe. |
| 8.1.7.2: Tlak, teplota, rosný bod | Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe. |
| 8.1.8.1: Prietok paliva | Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe. |
| 8.1.8.2: Prietok sania | Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe. |
| 8.1.8.3: Prietok výfukových plynov: | Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe. |
| 8.1.8.4: Prietok zriedených výfukových plynov (CVS a PFD) | Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe. |
| 8.1.8.5: CVS/PFD a overenie dávky vzorky (2) | Pri prvej inštalácii, do 35 dní pred skúškou a po väčšej údržbe (kontrola propánom) |
| 8.1.8.8: Vzduchotesnosť | Pri inštalácii systému odberu vzoriek. Pred každou laboratórnou skúškou podľa bodu 7.1: do 8 hodín pred začiatkom prvého skúšobného intervalu každej postupnosti pracovného cyklu a po údržbe, ako je výmena predfiltrov. |
| 8.1.9.1: Krížová citlivosť NDIR na CO2 a H2O | Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe. |
| 8.1.9.2: Krížová citlivosť NDIR na CO, CO2 a H2O | Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe. |
| 8.1.10.1: Kalibrácia FID
  optimalizácia HC FID a overenie HC FID | Kalibrovať, optimalizovať a určiť odozvu CH4: pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.
  Overiť odozvu CH4: pri prvej inštalácii, do 185 dní pred skúškou a po väčšej údržbe. |
| 8.1.10.2: Krížová citlivosť FID na neriedený výfukový plyn a O2 | Všetky analyzátory FID: pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.
  Analyzátory THC FID: pri prvej inštalácii, po väčšej údržbe a po
  optimalizácii FID podľa bodu 8.1.10.1. |
| 8.1.11.1: Krížová citlivosť CLD na CO2 a H2O | Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe. |
| 8.1.11.3: Krížová citlivosť NDUV na HC a H2O | Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe. |
| 8.1.11.4: Chladiaci kúpeľ, prienik NO2 (chladič) | Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe. |
| 8.1.11.5: Konverzia konvertora NO2 na NO | Pri prvej inštalácii, do 35 dní pred skúškou a po väčšej údržbe. |
| 8.1.12.1: Overenie sušiča vzoriek | Tepelné chladiče: pri inštalácii a po väčšej údržbe. Osmotické membrány: pri inštalácii, do 35 dní pred skúškou a po väčšej údržbe. |
| 8.1.13.1: Váhy PM a váženie | Nezávislé overenie: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.
  Overenie nulovacieho plynu, plynu na nastavenie meracieho rozsahu a referenčnej vzorky: do 12 hodín pred vážením a po väčšej údržbe. |

Typ kalibrácie alebo overovania

Minimálna frekvencia (1)

8.1.3: Presnosť, opakovateľnosť a hluk

Presnosť: nevyžaduje sa, ale odporúča sa pri prvej inštalácii.

Opakovateľnosť: nevyžaduje sa, ale odporúča sa pri prvej inštalácii.

Hluk: nevyžaduje sa, ale odporúča sa pri prvej inštalácii.

8.1.4: Overovanie linearity

Otáčky: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.

Krútiaci moment: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.

Prietok nasávaného vzduchu, riediaceho vzduchu a zriedených výfukových plynov a prietok vzoriek odobratých v dávkach: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe, pokiaľ sa prietok neoveruje pomocou propánu alebo metódou uhlíkovej alebo kyslíkovej rovnováhy.

Prietok neriedených výfukových plynov: pri prvej inštalácii, do 185 dní pred skúškou a po väčšej údržbe, pokiaľ sa prietok neoveruje pomocou propánu alebo metódou uhlíkovej alebo kyslíkovej rovnováhy.

Rozdeľovače plynov: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.

Analyzátory plynov (pokiaľ nie je uvedené inak): pri prvej inštalácii, do 35 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.

Analyzátor FTIR: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.

Váhy PM: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.

Samostatne tlak a teplota: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.

8.1.5: Nepretržitá odozva systému analyzátorov plynu a overovanie aktualizácie záznamu – pre analyzátory plynu, ktoré sa nekompenzujú nepretržite v prípade iných druhov plynov

Pri prvej inštalácii alebo po zmene systému, ktorá by ovplyvnila odozvu.

8.1.6: Nepretržitá odozva systému analyzátorov plynu a overovanie aktualizácie záznamu – pre analyzátory plynu, ktoré sa kompenzujú nepretržite v prípade iných druhov plynov

Pri prvej inštalácii alebo po zmene systému, ktorá by ovplyvnila odozvu.

8.1.7.1: Krútiaci moment

Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

8.1.7.2: Tlak, teplota, rosný bod

Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

8.1.8.1: Prietok paliva

Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

8.1.8.2: Prietok sania

Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

8.1.8.3: Prietok výfukových plynov:

Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

8.1.8.4: Prietok zriedených výfukových plynov (CVS a PFD)

Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

8.1.8.5: CVS/PFD a overenie dávky vzorky (2)

Pri prvej inštalácii, do 35 dní pred skúškou a po väčšej údržbe (kontrola propánom)

8.1.8.8: Vzduchotesnosť

Pri inštalácii systému odberu vzoriek. Pred každou laboratórnou skúškou podľa bodu 7.1: do 8 hodín pred začiatkom prvého skúšobného intervalu každej postupnosti pracovného cyklu a po údržbe, ako je výmena predfiltrov.

8.1.9.1: Krížová citlivosť NDIR na CO2 a H2O

Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

8.1.9.2: Krížová citlivosť NDIR na CO, CO2 a H2O

Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

8.1.10.1: Kalibrácia FID

optimalizácia HC FID a overenie HC FID

Kalibrovať, optimalizovať a určiť odozvu CH4: pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

Overiť odozvu CH4: pri prvej inštalácii, do 185 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.

8.1.10.2: Krížová citlivosť FID na neriedený výfukový plyn a O2

Všetky analyzátory FID: pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

Analyzátory THC FID: pri prvej inštalácii, po väčšej údržbe a po

optimalizácii FID podľa bodu 8.1.10.1.

8.1.11.1: Krížová citlivosť CLD na CO2 a H2O

Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

8.1.11.3: Krížová citlivosť NDUV na HC a H2O

Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

8.1.11.4: Chladiaci kúpeľ, prienik NO2 (chladič)

Pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

8.1.11.5: Konverzia konvertora NO2 na NO

Pri prvej inštalácii, do 35 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.

8.1.12.1: Overenie sušiča vzoriek

Tepelné chladiče: pri inštalácii a po väčšej údržbe. Osmotické membrány: pri inštalácii, do 35 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.

8.1.13.1: Váhy PM a váženie

Nezávislé overenie: pri prvej inštalácii, do 370 dní pred skúškou a po väčšej údržbe.

Overenie nulovacieho plynu, plynu na nastavenie meracieho rozsahu a referenčnej vzorky: do 12 hodín pred vážením a po väčšej údržbe.

8.1.3.   Overovanie z hľadiska presnosti, opakovateľnosti a hluku

Základom pre určovanie presnosti, opakovateľnosti a hluku prístroja sú výkonnostné hodnoty jednotlivých prístrojov uvedené v tabuľke 6.8.

Overovanie presnosti, opakovateľnosti alebo hluku prístroja sa nevyžaduje. Môže však byť užitočné uvažovať o tomto overovaní s cieľom vymedziť špecifikácie nového prístroja, overiť výkonnosť nového prístroja po doručení alebo na zistenie poruchy existujúceho prístroja.

8.1.4.   Overovanie linearity

8.1.4.1.   Rozsah a frekvencia

Overovanie linearity sa vykonáva na každom systéme merania uvedenom v tabuľke 6.5 prinajmenšom tak často, ako sa uvádza v tabuľke, a v súlade s odporúčaniami výrobcu systému merania a s osvedčeným technickým úsudkom. Zámerom overovania linearity je zistiť, či systém merania reaguje primerane v celom príslušnom meracom rozsahu. Overovanie linearity pozostáva zo zavedenia série najmenej 10 referenčných hodnôt do meracieho systému, pokiaľ nie je stanovené inak. Systém merania kvantifikuje každú referenčnú hodnotu. Namerané hodnoty sa skupinovo porovnajú s referenčnými hodnotami pomocou lineárnej regresie najmenších štvorcov a kritérií linearity uvedených v tabuľke 6.5.

8.1.4.2.   Výkonnostné požiadavky

Ak systém merania nespĺňa príslušné kritériá linearity uvedené v tabuľke 6.5, nedostatok sa podľa potreby napraví prekalibrovaním, údržbou alebo výmenou komponentov. Overenie linearity sa zopakuje po náprave nedostatkov, aby sa zabezpečilo, že systém merania spĺňa kritériá linearity.

8.1.4.3.   Postup

Použije sa tento protokol overenia linearity:

| a) | merací systém je v prevádzke pri svojich určených teplotách, tlakoch a prietokoch; |
| --- | --- |

a)

merací systém je v prevádzke pri svojich určených teplotách, tlakoch a prietokoch;

| b) | prístroj sa vynuluje ako pred emisnou skúškou prostredníctvom nulovacieho signálu. V prípade analyzátorov plynu sa použije nulovací plyn, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v bode 9.5.1, a zavedie sa priamo do otvoru analyzátora; |
| --- | --- |

b)

prístroj sa vynuluje ako pred emisnou skúškou prostredníctvom nulovacieho signálu. V prípade analyzátorov plynu sa použije nulovací plyn, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v bode 9.5.1, a zavedie sa priamo do otvoru analyzátora;

| c) | nastaví sa merací rozsah prístroja ako pred emisnou skúškou prostredníctvom signálu na nastavenie meracieho rozsahu. V prípade analyzátorov plynu sa použije plyn na nastavenie meracieho rozsahu, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v bode 9.5.1, a zavedie sa priamo do otvoru analyzátora; |
| --- | --- |

c)

nastaví sa merací rozsah prístroja ako pred emisnou skúškou prostredníctvom signálu na nastavenie meracieho rozsahu. V prípade analyzátorov plynu sa použije plyn na nastavenie meracieho rozsahu, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v bode 9.5.1, a zavedie sa priamo do otvoru analyzátora;

| d) | po nastavení meracieho rozsahu prístroja sa nula skontroluje rovnakým signálom, aký sa použil v písmene b) tohto bodu. Vychádzajúc z nuly sa na zistenie, či došlo k opakovanému vynulovaniu alebo nastaveniu meracieho rozsahu prístroja pred vykonaním ďalšieho kroku, použije osvedčený technický úsudok; |
| --- | --- |

d)

po nastavení meracieho rozsahu prístroja sa nula skontroluje rovnakým signálom, aký sa použil v písmene b) tohto bodu. Vychádzajúc z nuly sa na zistenie, či došlo k opakovanému vynulovaniu alebo nastaveniu meracieho rozsahu prístroja pred vykonaním ďalšieho kroku, použije osvedčený technický úsudok;

| e) | na výber referenčných hodnôt y
  ref

  i
  pre všetky namerané množstvá sa využijú odporúčania výrobcu a osvedčený technický úsudok, ktoré sa týkajú celého rozsahu hodnôt očakávaných počas emisnej skúšky, čím sa zabráni extrapolácii mimo týchto hodnôt. Ako jedna z referenčných hodnôt overovania linearity sa vyberie referenčný nulový signál. Na samostatné overenie linearity tlaku a teploty sa vyberú najmenej tri referenčné hodnoty. Na všetky ostatné overenia linearity sa vyberie najmenej desať referenčných hodnôt; |
| --- | --- |

e)

na výber referenčných hodnôt y
  ref

  i
  pre všetky namerané množstvá sa využijú odporúčania výrobcu a osvedčený technický úsudok, ktoré sa týkajú celého rozsahu hodnôt očakávaných počas emisnej skúšky, čím sa zabráni extrapolácii mimo týchto hodnôt. Ako jedna z referenčných hodnôt overovania linearity sa vyberie referenčný nulový signál. Na samostatné overenie linearity tlaku a teploty sa vyberú najmenej tri referenčné hodnoty. Na všetky ostatné overenia linearity sa vyberie najmenej desať referenčných hodnôt;

| f) | na voľbu poradia, v akom sa budú zavádzať série referenčných hodnôt, sa použijú odporúčania výrobcu prístroja a osvedčený technický úsudok; |
| --- | --- |

f)

na voľbu poradia, v akom sa budú zavádzať série referenčných hodnôt, sa použijú odporúčania výrobcu prístroja a osvedčený technický úsudok;

| g) | referenčné množstvá sa vytvoria a zavedú podľa bodu 8.1.4.4. V prípade analyzátorov plynu sa použijú známe koncentrácie, ktoré musia byť v rámci špecifikácií uvedených v bode 9.5.1, a zavedú sa priamo do otvoru analyzátora; |
| --- | --- |

g)

referenčné množstvá sa vytvoria a zavedú podľa bodu 8.1.4.4. V prípade analyzátorov plynu sa použijú známe koncentrácie, ktoré musia byť v rámci špecifikácií uvedených v bode 9.5.1, a zavedú sa priamo do otvoru analyzátora;

| h) | počas merania referenčnej hodnoty je povolený určitý čas na stabilizáciu prístroja; |
| --- | --- |

h)

počas merania referenčnej hodnoty je povolený určitý čas na stabilizáciu prístroja;

| i) | pri minimálnej frekvencii záznamu stanovenej v tabuľke 6.7 sa referenčná hodnota meria 30 sekúnd a zaznamená sa aritmetický priemer zaznamenaných hodnôt



  ; |
| --- | --- |

i)

Formula

| j) | kroky opísané v písmenách g) až i) tohto bodu sa opakujú, až kým sa nenamerajú referenčné množstvá; |
| --- | --- |

j)

kroky opísané v písmenách g) až i) tohto bodu sa opakujú, až kým sa nenamerajú referenčné množstvá;

| k) | aritmetické priemery



  a referenčné hodnoty y
  ref

  i
  sa použijú na výpočet parametrov lineárnej regresie metódou najmenších štvorcov a štatistických hodnôt, aby sa porovnali minimálne výkonnostné kritériá uvedené v tabuľke 6.5. Použijú sa výpočty opísané v doplnku 3 k prílohe VII. |
| --- | --- |

k)

Formula

8.1.4.4.   Referenčné signály

V tomto bode sú opísané odporúčané metódy vytvorenia referenčných hodnôt pre protokol overenia linearity uvedený v bode 8.1.4.3. Použijú sa referenčné hodnoty, ktoré simulujú skutočné hodnoty, alebo sa zavedú skutočné hodnoty a merajú sa referenčným systémom merania. V druhom prípade je referenčnou hodnotou hodnota oznámená referenčným systémom merania. Referenčné hodnoty a referenčný systém merania musia zodpovedať medzinárodným normám.

V prípade systémov merania teploty so snímačmi, ako sú termočlánky, RTD a termistory, sa overenie linearity môže vykonať odstránením snímača zo systému a jeho nahradením simulátorom. V prípade potreby sa použije simulátor, ktorý je samostatne kalibrovaný a vybavený kompenzačnou skrinkou. Odchýlka simulátora zodpovedajúceho medzinárodným normám s pohyblivou stupnicou teploty musí byť nižšia než 0,5 % maximálnej prevádzkovej teploty T
  max. Ak sa využije táto možnosť, je potrebné použiť snímače, pri ktorých dodávateľ uvádza, že sú presnejšie než 0,5 % T
  max v porovnaní s ich štandardnou kalibračnou krivkou.

8.1.4.5.   Systémy merania, ktoré si vyžadujú overenie linearity

V tabuľke 6.5 sú uvedené systémy merania, ktoré si vyžadujú overenia linearity. Pre túto tabuľku platia nasledujúce ustanovenia:

| a) | overenie linearity sa vykonáva častejšie, ak to odporúča výrobca prístroja alebo ak to vyplýva zo osvedčeného technického úsudku; |
| --- | --- |

a)

overenie linearity sa vykonáva častejšie, ak to odporúča výrobca prístroja alebo ak to vyplýva zo osvedčeného technického úsudku;

| b) | „min“ sa vzťahuje na minimálnu referenčnú hodnotu použitú počas overovania linearity.
  Treba poznamenať, že táto hodnota môže byť v závislosti od signálu nulová alebo záporná; |
| --- | --- |

b)

„min“ sa vzťahuje na minimálnu referenčnú hodnotu použitú počas overovania linearity.

Treba poznamenať, že táto hodnota môže byť v závislosti od signálu nulová alebo záporná;

| c) | „max“ sa vo všeobecnosti vzťahuje na maximálnu referenčnú hodnotu použitú počas overovania linearity. Napríklad v prípade rozdeľovačov plynu je x
  max nerozdelená, neriedená koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu. Toto sú osobitné prípady, keď sa „max“ vzťahuje na inú hodnotu:






  i) | v prípade overenia linearity váhy PM sa m
  max vzťahuje na typickú hmotnosť filtra PM; |
| --- | --- | --- |

c)

„max“ sa vo všeobecnosti vzťahuje na maximálnu referenčnú hodnotu použitú počas overovania linearity. Napríklad v prípade rozdeľovačov plynu je x
  max nerozdelená, neriedená koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu. Toto sú osobitné prípady, keď sa „max“ vzťahuje na inú hodnotu:

i)

v prípade overenia linearity váhy PM sa m
  max vzťahuje na typickú hmotnosť filtra PM;

| ii) | v prípade overenia linearity krútiaceho momentu sa T
  max vzťahuje na výrobcom stanovenú špičkovú hodnotu najvyššieho krútiaceho momentu motora, ktorý sa má skúšať; |
| --- | --- |

ii)

v prípade overenia linearity krútiaceho momentu sa T
  max vzťahuje na výrobcom stanovenú špičkovú hodnotu najvyššieho krútiaceho momentu motora, ktorý sa má skúšať;

| d) | špecifikované rozsahy sú zahrnuté. Napríklad špecifikovaný rozsah 0,98 – 1,02 pre sklon a
  1 znamená 0,98 ≤ a1 ≤ 1,02; |
| --- | --- |

d)

špecifikované rozsahy sú zahrnuté. Napríklad špecifikovaný rozsah 0,98 – 1,02 pre sklon a
  1 znamená 0,98 ≤ a1 ≤ 1,02;

| e) | tieto overenia linearity sa nevyžadujú pri systémoch, na ktorých sa vykoná overenie prietoku zriedených výfukových plynov, ako je opísané v bode 8.1.8.5, pokiaľ ide o kontrolu propánom, alebo pri systémoch, ktoré spĺňajú požiadavku s toleranciou ± 2 % na základe chemickej rovnováhy uhlíka alebo kyslíka v nasávanom vzduchu, palive a vo výfukových plynoch; |
| --- | --- |

e)

tieto overenia linearity sa nevyžadujú pri systémoch, na ktorých sa vykoná overenie prietoku zriedených výfukových plynov, ako je opísané v bode 8.1.8.5, pokiaľ ide o kontrolu propánom, alebo pri systémoch, ktoré spĺňajú požiadavku s toleranciou ± 2 % na základe chemickej rovnováhy uhlíka alebo kyslíka v nasávanom vzduchu, palive a vo výfukových plynoch;

| f) | kritériá a
  1 pre tieto množstvá sú splnené len vtedy, keď sa na rozdiel od signálu, ktorý je len lineárne proporcionálny k skutočnej hodnote, vyžaduje absolútna hodnota; |
| --- | --- |

f)

kritériá a
  1 pre tieto množstvá sú splnené len vtedy, keď sa na rozdiel od signálu, ktorý je len lineárne proporcionálny k skutočnej hodnote, vyžaduje absolútna hodnota;

| g) | samostatné teploty zahŕňajú teploty motora a podmienky okolia použité na nastavenie alebo overenie podmienok motora, teploty použité na nastavenie alebo overenie kritických podmienok v skúšobnom systéme a teploty použité pri výpočtoch emisií:






  i) | vyžadujú sa kontroly linearity týchto teplôt: nasávanie vzduchu, systém(-y) dodatočnej úpravy (pri motoroch skúšaných so zariadeniami na dodatočnú úpravu v cykloch s kritériami studeného štartu), riediaci vzduch pri odbere vzoriek PM (CVS, dvojité riedenie a systémy s riedením časti prietoku), vzorka PM a vzorka chladiča (pri systémoch odberu vzoriek plynov, ktoré používajú chladiče na sušenie vzoriek); |
| --- | --- | --- |

g)

samostatné teploty zahŕňajú teploty motora a podmienky okolia použité na nastavenie alebo overenie podmienok motora, teploty použité na nastavenie alebo overenie kritických podmienok v skúšobnom systéme a teploty použité pri výpočtoch emisií:

i)

vyžadujú sa kontroly linearity týchto teplôt: nasávanie vzduchu, systém(-y) dodatočnej úpravy (pri motoroch skúšaných so zariadeniami na dodatočnú úpravu v cykloch s kritériami studeného štartu), riediaci vzduch pri odbere vzoriek PM (CVS, dvojité riedenie a systémy s riedením časti prietoku), vzorka PM a vzorka chladiča (pri systémoch odberu vzoriek plynov, ktoré používajú chladiče na sušenie vzoriek);

| ii) | tieto kontroly linearity teplôt sa vyžadujú len vtedy, keď to stanoví výrobca motora: prívod paliva, výstup vzduchu z chladiča preplňovacieho vzduchu skúšobnej komory (pri motoroch skúšaných s výmenníkom tepla skúšobnej komory simulujúcim chladič preplňovacieho vzduchu motora/necestného pojazdného stroja), prívod chladiacej kvapaliny chladiča preplňovacieho vzduchu skúšobnej komory (pri motoroch skúšaných s výmenníkom tepla skúšobnej komory simulujúcim chladič preplňovacieho vzduchu motora/necestného pojazdného stroja) a olej v olejovej vani, chladiace médium pred termostatom (pri kvapalinou chladených motoroch); |
| --- | --- |

ii)

tieto kontroly linearity teplôt sa vyžadujú len vtedy, keď to stanoví výrobca motora: prívod paliva, výstup vzduchu z chladiča preplňovacieho vzduchu skúšobnej komory (pri motoroch skúšaných s výmenníkom tepla skúšobnej komory simulujúcim chladič preplňovacieho vzduchu motora/necestného pojazdného stroja), prívod chladiacej kvapaliny chladiča preplňovacieho vzduchu skúšobnej komory (pri motoroch skúšaných s výmenníkom tepla skúšobnej komory simulujúcim chladič preplňovacieho vzduchu motora/necestného pojazdného stroja) a olej v olejovej vani, chladiace médium pred termostatom (pri kvapalinou chladených motoroch);

| h) | samostatné tlaky zahŕňajú tlaky motora a podmienky okolia použité na nastavenie alebo overenie podmienok motora, tlaky použité na nastavenie alebo overenie kritických podmienok v skúšobnom systéme a tlaky použité pri výpočtoch emisií:






  i) | vyžadujú sa kontroly linearity tlaku: obmedzenie prívodu vzduchu, protitlak výfukových plynov, barometer, vstupný manometer CVS (ak sa na meranie použije CVS), vzorka chladiča (pri systémoch odberu vzoriek plynov, ktoré používajú chladiče na sušenie vzoriek); |
| --- | --- | --- |

h)

samostatné tlaky zahŕňajú tlaky motora a podmienky okolia použité na nastavenie alebo overenie podmienok motora, tlaky použité na nastavenie alebo overenie kritických podmienok v skúšobnom systéme a tlaky použité pri výpočtoch emisií:

i)

vyžadujú sa kontroly linearity tlaku: obmedzenie prívodu vzduchu, protitlak výfukových plynov, barometer, vstupný manometer CVS (ak sa na meranie použije CVS), vzorka chladiča (pri systémoch odberu vzoriek plynov, ktoré používajú chladiče na sušenie vzoriek);

| ii) | kontroly linearity tlaku sa vyžadujú len vtedy, keď to stanoví výrobca motora: chladič preplňovacieho vzduchu skúšobnej komory a pokles tlaku v spojovacom potrubí (pri turbopreplňovaných motoroch skúšaných s výmenníkom tepla skúšobnej komory simulujúcim chladič preplňovacieho vzduchu motora necestného pojazdného stroja), prívod a vývod paliva. |
| --- | --- |

ii)

kontroly linearity tlaku sa vyžadujú len vtedy, keď to stanoví výrobca motora: chladič preplňovacieho vzduchu skúšobnej komory a pokles tlaku v spojovacom potrubí (pri turbopreplňovaných motoroch skúšaných s výmenníkom tepla skúšobnej komory simulujúcim chladič preplňovacieho vzduchu motora necestného pojazdného stroja), prívod a vývod paliva.

Tabuľka 6.5.

Meracie systémy, ktoré si vyžadujú overenia linearity

| Merací systém | Množstvo | Minimálna frekvencia overovania | Kritériá linearity |
| --- | --- | --- | --- |
| | a | SEE | r
  2 |
| Otáčky motora | n | do 370 dní pred skúškou | ≤ 0,05 % n
  max | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % n
  max | ≥ 0,990 |
| Krútiaci moment motora | T | do 370 dní pred skúškou | ≤ 1 % T
  max | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % T
  max | ≥ 0,990 |
| Prietok paliva | qm | do 370 dní pred skúškou | ≤ 1 % qm

  , max | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % qm

  , max | ≥ 0,990 |
| Nasávanie vzduchu prietoková rýchlosť (1) | qV | do 370 dní pred skúškou | ≤ 1 % qV

  , max | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Riediaci vzduch prietoková rýchlosť (1) | qV | do 370 dní pred skúškou | ≤ 1 % qV

  , max | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Zriedené výfukové plyny prietoková rýchlosť (1) | qV | do 370 dní pred skúškou | ≤ 1 % qV

  , max | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Neriedené výfukové plyny prietoková rýchlosť (1) | qV | do 185 dní pred skúškou | ≤ 1 % qV

  , max | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Zariadenie na odber vzoriek v dávkach prietoková rýchlosť (1) | qV | do 370 dní pred skúškou | ≤ 1 % qV

  , max | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Rozdeľovače plynov | x/x
  span | do 370 dní pred skúškou | ≤ 0,5 % x
  max | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % x
  max | ≥ 0,990 |
| Analyzátory plynu | x | do 35 dní pred skúškou | ≤ 0,5 % x
  max | 0,99 – 1,01 | ≤ 1 % x
  max | ≥ 0,998 |
| Váhy PM | m | do 370 dní pred skúškou | ≤ 1 % m
  max | 0,99 – 1,01 | ≤ 1 % m
  max | ≥ 0,998 |
| Samostatné tlaky | p | do 370 dní pred skúškou | ≤ 1 % p
  max | 0,99 – 1,01 | ≤ 1 % p
  max | ≥ 0,998 |
| Prevod analógových samostatných teplotných signálov na digitálne | T | do 370 dní pred skúškou | ≤ 1 % T
  max | 0,99 – 1,01 | ≤ 1 % T
  max | ≥ 0,998 |

Merací systém

Množstvo

Minimálna frekvencia overovania

Kritériá linearity

Formula

a

SEE

r
  2

Otáčky motora

n

do 370 dní pred skúškou

≤ 0,05 % n
  max

0,98 – 1,02

≤ 2 % n
  max

≥ 0,990

Krútiaci moment motora

T

do 370 dní pred skúškou

≤ 1 % T
  max

0,98 – 1,02

≤ 2 % T
  max

≥ 0,990

Prietok paliva

qm

do 370 dní pred skúškou

≤ 1 % qm

  , max

0,98 – 1,02

≤ 2 % qm

  , max

≥ 0,990

Nasávanie vzduchu prietoková rýchlosť (1)

qV

do 370 dní pred skúškou

≤ 1 % qV

  , max

0,98 – 1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Riediaci vzduch prietoková rýchlosť (1)

qV

do 370 dní pred skúškou

≤ 1 % qV

  , max

0,98 – 1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Zriedené výfukové plyny prietoková rýchlosť (1)

qV

do 370 dní pred skúškou

≤ 1 % qV

  , max

0,98 – 1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Neriedené výfukové plyny prietoková rýchlosť (1)

qV

do 185 dní pred skúškou

≤ 1 % qV

  , max

0,98 – 1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Zariadenie na odber vzoriek v dávkach prietoková rýchlosť (1)

qV

do 370 dní pred skúškou

≤ 1 % qV

  , max

0,98 – 1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Rozdeľovače plynov

x/x
  span

do 370 dní pred skúškou

≤ 0,5 % x
  max

0,98 – 1,02

≤ 2 % x
  max

≥ 0,990

Analyzátory plynu

x

do 35 dní pred skúškou

≤ 0,5 % x
  max

0,99 – 1,01

≤ 1 % x
  max

≥ 0,998

Váhy PM

m

do 370 dní pred skúškou

≤ 1 % m
  max

0,99 – 1,01

≤ 1 % m
  max

≥ 0,998

Samostatné tlaky

p

do 370 dní pred skúškou

≤ 1 % p
  max

0,99 – 1,01

≤ 1 % p
  max

≥ 0,998

Prevod analógových samostatných teplotných signálov na digitálne

T

do 370 dní pred skúškou

≤ 1 % T
  max

0,99 – 1,01

≤ 1 % T
  max

≥ 0,998

8.1.5.   Systém analyzátora plynov s nepretržitou odozvou a overovanie aktualizácie zaznamenávania

V tomto oddiele je opísaný všeobecný postup overovania systému analyzátora plynov s nepretržitou odozvou a aktualizácie zaznamenávania. Postupy overovania analyzátorov kompenzačného typu sú uvedené v bode 8.1.6.

8.1.5.1.   Rozsah a frekvencia

Toto overovanie sa vykonáva po inštalácii alebo výmene analyzátora plynov, ktorý sa používa na nepretržitý odber vzoriek. Toto overovanie sa vykonáva aj vtedy, keď sa mení konfigurácia systému spôsobom, ktorý by zmenil odozvu systému. Toto overovanie je potrebné pri analyzátoroch plynov s nepretržitou odozvou používaných pri nestálych skúšobných cykloch (NRTC a LSI-NRTC) alebo RMC, ale nie je potrebné pri systémoch analyzátorov plynov odoberaných v dávkach ani pri systémoch analyzátorov plynov s nepretržitou odozvou používaných len na skúšanie s cyklom NRSC v nespojitom režime.

8.1.5.2.   Zásady merania

Touto skúškou sa overuje, či frekvencie aktualizácie a zaznamenávania zodpovedajú celkovej odozve systému na rýchlu zmenu hodnoty koncentrácie pri odberovej sonde. Systémy analyzátorov plynov sa optimalizujú tak, aby sa ich celková odozva na rýchlu zmenu koncentrácie aktualizovala a zaznamenávala s vhodnou frekvenciou, aby sa zabránilo strate informácií. Touto skúškou sa overuje aj to, či systémy analyzátorov plynov dodržiavajú minimálny čas odozvy.

Na hodnotenie času odozvy musia byť nastavenia systému presne rovnaké ako v priebehu merania pri skúške (t. j. tlak, prietoky, nastavenia filtrov na analyzátoroch a všetky ostatné vplyvy na čas odozvy). Určovanie času odozvy sa vykonáva prepnutím plynu priamo na vstupe odberovej sondy. Zariadenie na prepnutie plynu musí byť schopné vykonať prepnutie za menej než 0,1 s. Plyny použité na skúšku musia vyvolať zmenu koncentrácie minimálne 60 % plného rozsahu stupnice (FS).

Zaznamenáva sa stopa koncentrácie každej jednotlivej zložky plynu.

8.1.5.3.   Požiadavky na systém

| a) | Čas odozvy systému musí byť ≤ 10 sekúnd s časom nábehu ≤ 5 sekúnd pre všetky merané zložky (CO, NOx, CO2 a HC) a všetky použité rozsahy.
  Všetky údaje (koncentrácia, prietok paliva a vzduchu) sa pred vykonaním emisných výpočtov uvedených v prílohe VII musia zmeniť podľa svojich časov odozvy. |
| --- | --- |

a)

Čas odozvy systému musí byť ≤ 10 sekúnd s časom nábehu ≤ 5 sekúnd pre všetky merané zložky (CO, NOx, CO2 a HC) a všetky použité rozsahy.

Všetky údaje (koncentrácia, prietok paliva a vzduchu) sa pred vykonaním emisných výpočtov uvedených v prílohe VII musia zmeniť podľa svojich časov odozvy.

| b) | Na preukázanie prijateľnej aktualizácie a zaznamenávania, pokiaľ ide o celkovú odozvu systému, musí systém spĺňať jedno z týchto kritérií:






  i) | súčin priemerného času nábehu a frekvencie, pri ktorej systém zaznamenáva a aktualizuje koncentráciu, musí byť najmenej 5. V žiadnom prípade nesmie byť priemerný čas nábehu dlhší než 10 sekúnd; |
| --- | --- | --- |

b)

Na preukázanie prijateľnej aktualizácie a zaznamenávania, pokiaľ ide o celkovú odozvu systému, musí systém spĺňať jedno z týchto kritérií:

i)

súčin priemerného času nábehu a frekvencie, pri ktorej systém zaznamenáva a aktualizuje koncentráciu, musí byť najmenej 5. V žiadnom prípade nesmie byť priemerný čas nábehu dlhší než 10 sekúnd;

| ii) | frekvencia, pri ktorej systém zaznamenáva koncentráciu, musí byť najmenej 2 Hz (pozri aj tabuľku 6.7). |
| --- | --- |

ii)

frekvencia, pri ktorej systém zaznamenáva koncentráciu, musí byť najmenej 2 Hz (pozri aj tabuľku 6.7).

8.1.5.4.   Postup

Na overenie odozvy každého systému analyzátora plynu sa použije tento postup:

| a) | Pri nastavovaní prístroja sa musia dodržiavať pokyny výrobcu systému analyzátora týkajúce sa spustenia a prevádzky. Merací systém sa nastaví podľa potreby tak, aby sa optimalizovala výkonnosť. Toto overovanie prebehne s analyzátorom prevádzkovaným rovnakým spôsobom, aký sa používa pri emisných skúškach. Ak má analyzátor spoločný systém odberu vzoriek s inými analyzátormi a ak prietok plynu do iných analyzátorov bude mať vplyv na čas odozvy systému, tieto iné analyzátory musia byť počas tejto overovacej skúšky spustené a v prevádzke. Táto overovacia skúška môže prebiehať s viacerými analyzátormi so spoločným systémom odberu vzoriek v rovnakom čase. Ak sa počas emisnej skúšky použijú analógové alebo digitálne filtre v reálnom čase, tieto filtre sa musia počas tohto overovania prevádzkovať rovnakým spôsobom; |
| --- | --- |

a)

Pri nastavovaní prístroja sa musia dodržiavať pokyny výrobcu systému analyzátora týkajúce sa spustenia a prevádzky. Merací systém sa nastaví podľa potreby tak, aby sa optimalizovala výkonnosť. Toto overovanie prebehne s analyzátorom prevádzkovaným rovnakým spôsobom, aký sa používa pri emisných skúškach. Ak má analyzátor spoločný systém odberu vzoriek s inými analyzátormi a ak prietok plynu do iných analyzátorov bude mať vplyv na čas odozvy systému, tieto iné analyzátory musia byť počas tejto overovacej skúšky spustené a v prevádzke. Táto overovacia skúška môže prebiehať s viacerými analyzátormi so spoločným systémom odberu vzoriek v rovnakom čase. Ak sa počas emisnej skúšky použijú analógové alebo digitálne filtre v reálnom čase, tieto filtre sa musia počas tohto overovania prevádzkovať rovnakým spôsobom;

| b) | V prípade vybavenia použitého na potvrdenie času odozvy systému sa odporúča použiť medzi všetkými prípojkami vedenie na prenos plynu minimálnej dĺžky, zdroj nulovacieho plynu pripojený k jednému vstupu rýchločinného trojcestného ventilu (2 vstupy, 1 výstup), aby sa reguloval prietok nulovacieho plynu a plynu na nastavenie meracieho rozsahu do vstupu sondy odberového systému alebo do prípojky v tvare T v blízkosti výstupu zo sondy. Normálne je prietok plynu vyšší než prietok cez odberovú sondu a nadbytok sa odvedie od vstupu sondy. Ak je prietok plynu menší než prietok cez odberovú sondu, koncentrácie plynu sa nastavia tak, aby bolo zabezpečené riedenie z okolitého vzduchu prúdiaceho do sondy. Môžu sa použiť dvojzložkové alebo viaczložkové plyny na nastavenie meracieho rozsahu. Na zmiešavanie plynov na nastavenie meracieho rozsahu sa môže použiť zmiešavacie zariadenie. Zmiešavacie zariadenie sa odporúča vtedy, keď plyny na nastavenie meracieho rozsahu zriedené v N2 sú zmiešané s plynmi na nastavenie meracieho rozsahu zriedenými vo vzduchu.
  S použitím rozdeľovača plynov NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (zvyšok N2) sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu rovnomerne zmieša s plynom na nastavenie meracieho rozsahu NO2 s pridaním čisteného syntetického vzduchu. Štandardné dvojzložkové plyny na nastavenie meracieho rozsahu je prípadne možné použiť namiesto zmiešaného plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO-CO-CO2-C3H8-CH4, zvyšok N2. V tom prípade sa musia s každým analyzátorom vykonať samostatné skúšky na odozvu. Rozdeľovač plynov sa pripojí k inému výstupu trojcestného ventilu. Výstup ventilu sa v prípade všetkých overovaných analyzátorov pripojí k prepadu sondy systému analyzátora plynov alebo k prepadu namontovanému medzi sondou a prenosovým potrubím. Použije sa nastavenie, ktoré zabráni kolísaniu tlaku z dôvodu zastavenia prietoku cez zariadenie na zmiešavanie plynov. Vynechajú sa všetky zložky plynu, ktoré nie sú relevantné pre analyzátory, pokiaľ ide o toto overovanie. Alternatívne je povolené použiť plynové fľaše s jednotlivými plynmi a samostatné meranie časov odozvy; |
| --- | --- |

b)

V prípade vybavenia použitého na potvrdenie času odozvy systému sa odporúča použiť medzi všetkými prípojkami vedenie na prenos plynu minimálnej dĺžky, zdroj nulovacieho plynu pripojený k jednému vstupu rýchločinného trojcestného ventilu (2 vstupy, 1 výstup), aby sa reguloval prietok nulovacieho plynu a plynu na nastavenie meracieho rozsahu do vstupu sondy odberového systému alebo do prípojky v tvare T v blízkosti výstupu zo sondy. Normálne je prietok plynu vyšší než prietok cez odberovú sondu a nadbytok sa odvedie od vstupu sondy. Ak je prietok plynu menší než prietok cez odberovú sondu, koncentrácie plynu sa nastavia tak, aby bolo zabezpečené riedenie z okolitého vzduchu prúdiaceho do sondy. Môžu sa použiť dvojzložkové alebo viaczložkové plyny na nastavenie meracieho rozsahu. Na zmiešavanie plynov na nastavenie meracieho rozsahu sa môže použiť zmiešavacie zariadenie. Zmiešavacie zariadenie sa odporúča vtedy, keď plyny na nastavenie meracieho rozsahu zriedené v N2 sú zmiešané s plynmi na nastavenie meracieho rozsahu zriedenými vo vzduchu.

S použitím rozdeľovača plynov NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (zvyšok N2) sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu rovnomerne zmieša s plynom na nastavenie meracieho rozsahu NO2 s pridaním čisteného syntetického vzduchu. Štandardné dvojzložkové plyny na nastavenie meracieho rozsahu je prípadne možné použiť namiesto zmiešaného plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO-CO-CO2-C3H8-CH4, zvyšok N2. V tom prípade sa musia s každým analyzátorom vykonať samostatné skúšky na odozvu. Rozdeľovač plynov sa pripojí k inému výstupu trojcestného ventilu. Výstup ventilu sa v prípade všetkých overovaných analyzátorov pripojí k prepadu sondy systému analyzátora plynov alebo k prepadu namontovanému medzi sondou a prenosovým potrubím. Použije sa nastavenie, ktoré zabráni kolísaniu tlaku z dôvodu zastavenia prietoku cez zariadenie na zmiešavanie plynov. Vynechajú sa všetky zložky plynu, ktoré nie sú relevantné pre analyzátory, pokiaľ ide o toto overovanie. Alternatívne je povolené použiť plynové fľaše s jednotlivými plynmi a samostatné meranie časov odozvy;

| c) | zber údajov sa vykonáva takto:






  i) | zapne sa ventil, aby začal prúdiť nulovací plyn; |
| --- | --- | --- |

c)

zber údajov sa vykonáva takto:

i)

zapne sa ventil, aby začal prúdiť nulovací plyn;

| ii) | povolí sa stabilizácia, aby sa zohľadnilo omeškanie prepravy a najpomalšia plná odozva analyzátora; |
| --- | --- |

ii)

povolí sa stabilizácia, aby sa zohľadnilo omeškanie prepravy a najpomalšia plná odozva analyzátora;

| iii) | údaje sa začnú zaznamenávať pri frekvencii použitej pri emisných skúškach. Každá zaznamenaná hodnota je jedinečnou aktualizovanou koncentráciou nameranou analyzátorom. Na zmenu nameraných hodnôt sa nesmie použiť interpolácia ani filtrovanie; |
| --- | --- |

iii)

údaje sa začnú zaznamenávať pri frekvencii použitej pri emisných skúškach. Každá zaznamenaná hodnota je jedinečnou aktualizovanou koncentráciou nameranou analyzátorom. Na zmenu nameraných hodnôt sa nesmie použiť interpolácia ani filtrovanie;

| iv) | ventil sa prepne tak, aby zmiešané plyny na nastavenie meracieho rozsahu mohli prúdiť do analyzátorov. Tento čas sa zaznamená ako t
  0; |
| --- | --- |

iv)

ventil sa prepne tak, aby zmiešané plyny na nastavenie meracieho rozsahu mohli prúdiť do analyzátorov. Tento čas sa zaznamená ako t
  0;

| v) | zohľadní sa omeškanie prepravy a najpomalšia plná odozva analyzátora; |
| --- | --- |

v)

zohľadní sa omeškanie prepravy a najpomalšia plná odozva analyzátora;

| vi) | zapne sa prúdenie, aby mohol nulovací plyn prúdiť do analyzátora. Tento čas sa zaznamená ako t
  100; |
| --- | --- |

vi)

zapne sa prúdenie, aby mohol nulovací plyn prúdiť do analyzátora. Tento čas sa zaznamená ako t
  100;

| vii) | zohľadní sa omeškanie prepravy a najpomalšia plná odozva analyzátora; |
| --- | --- |

vii)

zohľadní sa omeškanie prepravy a najpomalšia plná odozva analyzátora;

| viii) | kroky uvedené v písmene c) ods. iv) až vii) tohto bodu sa opakujú, aby sa zaznamenalo sedem úplných cyklov, pričom sa končí s nulovacím plynom prúdiacim do analyzátorov; |
| --- | --- |

viii)

kroky uvedené v písmene c) ods. iv) až vii) tohto bodu sa opakujú, aby sa zaznamenalo sedem úplných cyklov, pričom sa končí s nulovacím plynom prúdiacim do analyzátorov;

| ix) | zaznamenávanie sa zastaví. |
| --- | --- |

ix)

zaznamenávanie sa zastaví.

8.1.5.5.   Hodnotenie výkonnosti

Na výpočet stredného času nábehu každého analyzátora sa použijú údaje z bodu 8.1.5.4 písm. c).

| a) | Ak sa to zvolí na preukázanie súladu s bodom 8.1.5.3 písm. b) bod i), musí sa použiť tento postup: Čas nábehu (v sekundách) sa vynásobí príslušnými záznamovými frekvenciami v Hertzoch (1/s). Hodnota každého výsledku musí byť najmenej 5. Ak je hodnota menšia než 5, záznamová frekvencia sa zvýši alebo sa nastaví prietok, alebo sa usporiadanie systému odberu vzoriek zmení tak, aby sa podľa potreby zvýšil čas nábehu. Na zvýšenie času nábehu sa môžu konfigurovať aj digitálne filtre. |
| --- | --- |

a)

Ak sa to zvolí na preukázanie súladu s bodom 8.1.5.3 písm. b) bod i), musí sa použiť tento postup: Čas nábehu (v sekundách) sa vynásobí príslušnými záznamovými frekvenciami v Hertzoch (1/s). Hodnota každého výsledku musí byť najmenej 5. Ak je hodnota menšia než 5, záznamová frekvencia sa zvýši alebo sa nastaví prietok, alebo sa usporiadanie systému odberu vzoriek zmení tak, aby sa podľa potreby zvýšil čas nábehu. Na zvýšenie času nábehu sa môžu konfigurovať aj digitálne filtre.

| b) | Ak sa to zvolí na preukázanie súladu s bodom 8.1.5.3 písm. b) bod ii), stačí preukázať súlad s požiadavkami bodu 8.1.5.3 písm. b) bod ii). |
| --- | --- |

b)

Ak sa to zvolí na preukázanie súladu s bodom 8.1.5.3 písm. b) bod ii), stačí preukázať súlad s požiadavkami bodu 8.1.5.3 písm. b) bod ii).

8.1.6.   Overovanie času odozvy v prípade kompenzačného typu analyzátorov

8.1.6.1.   Rozsah a frekvencia

Toto overovanie sa vykonáva s cieľom stanoviť nepretržitú odozvu plynových analyzátorov v prípade, keď je jedna odozva analyzátora kompenzovaná ďalšou, aby sa kvantifikovali plynné emisie. Pri tejto kontrole sa vodná para považuje za plynnú zložku. Toto overovanie sa vyžaduje v prípade analyzátorov plynu s nepretržitou odozvou používaných pri nestálych skúšobných cykloch (NRTC a LSI-NRTC) alebo pri RMC. Toto overovanie nie je potrebné v prípade analyzátorov plynov odoberaných v dávkach alebo analyzátorov plynov s nepretržitou odozvou, ktoré sa používajú len na skúšky s cyklom NRSC v nespojitom režime. Toto overovanie sa nevzťahuje na korekciu vzhľadom na vodu odstránenú zo vzorky pri dodatočnom spracovaní. Toto overovanie sa vykonáva po prvej inštalácii (t. j. po uvedení skúšobnej komory do prevádzky). Po väčšej údržbe sa môže na overenie jednotnej odozvy použiť bod 8.1.5 za predpokladu, že každý vymenený komponent bol v istom bode podrobený overeniu jednotnej odozvy vo vlhkom prostredí.

8.1.6.2.   Zásady merania

Týmto postupom sa overuje časová synchronizácia a jednotná odozva nepretržitých meraní zložených plynov. Na tento postup je potrebné zabezpečiť, aby boli zapnuté všetky kompenzačné algoritmy a korekcie vlhkosti.

8.1.6.3.   Požiadavky na systém

Všeobecné požiadavky na čas odozvy a čas nábehu uvedené v bode 8.1.5.3 písm. a) sa vzťahujú aj na kompenzačné typy analyzátorov. Okrem toho, ak sa záznamová frekvencia líši od aktualizačnej frekvencie súvisle kombinovaného/kompenzovaného signálu, na overenie podľa bodu 8.1.5.3 písm. b) bod i) sa použije nižšia z týchto dvoch frekvencií.

8.1.6.4.   Postup

Použijú sa všetky postupy uvedené v bode 8.1.5.4 písm. a) až c). Ak sa použije kompenzačný algoritmus založený na nameranej vodnej pare, musí sa navyše odmerať aj čas odozvy a nábehu vodnej pary. V takom prípade sa musí aspoň jeden použitý kalibračný plyn (ale nie NO2) zvlhčovať takto:

Ak systém nepoužíva na odstránenie vody zo vzorky plynu sušič vzorky, plyn na nastavenie meracieho rozsahu sa zvlhčuje prúdením zmesi plynu cez zapečatenú nádobu, ktorá zvlhčuje plyn na najvyšší rosný bod vzorky odhadnutý počas odberu vzorky emisií prebublávaním cez destilovanú vodu. Ak systém počas skúšky používa sušič vzorky, ktorý prešiel overovacou kontrolou sušiča vzorky, zvlhčená zmes plynu sa môže zaviesť za sušičom vzorky prebublaním cez destilovanú vodu v zapečatenej nádobe pri teplote 298 ± 10 K (25 ± 10 °C) alebo pri teplote vyššej než rosný bod. V každom prípade sa zvlhčený plyn musí za nádobou udržiavať pri teplote najmenej o 5 K (5 oC) vyššej, než je jeho rosný bod v systéme. Treba poznamenať, že ktorúkoľvek z týchto plynných zložiek je možné vynechať, ak nie je pre analyzátory relevantná na účely tohto overenia. Ak ktorákoľvek plynná zložka neumožňuje kompenzáciu vody, kontrola odozvy sa v prípade týchto analyzátorov môže vykonať bez zvlhčovania.

8.1.7.   Meranie parametrov motora a okolitých podmienok

Výrobca motora musí používať vnútorné postupy kontroly kvality zodpovedajúce uznaným vnútroštátnym alebo medzinárodným normám. V opačnom prípade sa používajú nasledujúce postupy.

8.1.7.1.   Kalibrácia krútiaceho momentu

8.1.7.1.1.   Rozsah a frekvencia

Všetky systémy merania krútiaceho momentu vrátane meracích dynamometrov s meničom krútiaceho momentu a systémov sa kalibrujú pri prvej inštalácii a po väčšej údržbe, medziiným s použitím referenčnej sily alebo dĺžky ramena páky spojeného so závažím. Pri opakovaní kalibrácie sa uplatňuje osvedčený technický úsudok. Pri linearizácii výstupu snímačov krútiaceho momentu sa musia dodržiavať pokyny výrobcu meniča krútiaceho momentu. Povolené sú aj iné metódy kalibrácie.

8.1.7.1.2.   Kalibrácia závažia

Táto technika využíva známu silu tak, že sa v známej vzdialenosti pozdĺž ramena páky zavesia známe závažia. Je potrebné sa uistiť, že rameno páky závažia je kolmé na smer gravitácie (t. j. horizontálne) a kolmé na os otáčania dynamometra. Na každý merací rozsah krútiaceho momentu sa použije najmenej šesť kombinácií kalibračných závaží rozmiestnených rovnomerne v celom rozsahu. Dynamometer musí počas kalibrácie oscilovať alebo sa otáčať, aby sa znížila trecia statická hysteréza. Každá sila závažia sa určí vynásobením jeho hmotnosti vyjadrenej v medzinárodne uznávaných jednotkách miestnym gravitačným zrýchlením.

8.1.7.1.3.   Kalibrácia extenzometra alebo overovacích prstencov

Táto technika využíva silu buď tak, že sa závažia zavesia na rameno páky (tieto závažia a dĺžka ramena ich páky sa nepoužívajú ako súčasť referenčného krútiaceho momentu), alebo sa dynamometer prevádzkuje pri rôznych krútiacich momentoch. Na každý použiteľný merací rozsah krútiaceho momentu sa použije najmenej šesť kombinácií síl rozmiestnených rovnomerne v celom rozsahu. Dynamometer musí počas kalibrácie oscilovať alebo sa otáčať, aby sa znížila trecia statická hysteréza. V takom prípade sa referenčný krútiaci moment určí vynásobením výstupnej sily z referenčného meradla (ako je napríklad extenzometer alebo overovací prstenec) účinnou dĺžkou ramena páky meranej z bodu, v ktorom sa vykonáva meranie sily vo vzťahu k osi otáčania dynamometra. Je potrebné sa uistiť, že táto dĺžka sa meria kolmo na smer merania referenčného meradla a kolmo na os otáčania dynamometra.

8.1.7.2.   Kalibrácia tlaku, teploty a rosného bodu

Prístroje sa kalibrujú na merací tlak, teplotu a rosný bod pri prvej inštalácii. Pri opakovaní kalibrácie sa musia dodržiavať pokyny výrobcu prístroja a musí sa uplatňovať osvedčený technický úsudok.

V prípade systémov merania teploty so snímačmi, ako sú termočlánky, RTD alebo termistory, sa kalibrácia systému na overenie linearity vykonáva podľa bodu 8.1.4.4.

8.1.8.   Merania týkajúce sa prietoku

8.1.8.1.   Kalibrácia prietoku paliva

Prietokomery paliva sa kalibrujú pri prvej inštalácii. Pri opakovaní kalibrácie sa musia dodržiavať pokyny výrobcu prístroja a musí sa uplatňovať osvedčený technický úsudok.

8.1.8.2.   Kalibrácia prietoku nasávaného vzduchu

Prietokomery nasávaného vzduchu sa kalibrujú pri prvej inštalácii. Pri opakovaní kalibrácie sa musia dodržiavať pokyny výrobcu prístroja a musí sa uplatňovať osvedčený technický úsudok.

8.1.8.3.   Kalibrácia prietoku výfukových plynov

Prietokomery výfukových plynov sa kalibrujú pri prvej inštalácii. Pri opakovaní kalibrácie sa musia dodržiavať pokyny výrobcu prístroja a musí sa uplatňovať osvedčený technický úsudok.

8.1.8.4.   Kalibrácia prietoku zriedených výfukových plynov (CVS)

8.1.8.4.1.   Prehľad

| a) | V tomto oddiele je opísaný postup kalibrácie prietokomerov v systéme odberu vzoriek zriedených výfukových plynov pri konštantnom objeme (CVS). |
| --- | --- |

a)

V tomto oddiele je opísaný postup kalibrácie prietokomerov v systéme odberu vzoriek zriedených výfukových plynov pri konštantnom objeme (CVS).

| b) | Táto kalibrácia sa vykonáva s prietokomerom inštalovaným v jeho stálej polohe. Táto kalibrácia sa vykonáva po tom, ako sa zmení ktorákoľvek časť konfigurácie prúdenia pred alebo za prietokomerom, pričom táto zmena môže ovplyvniť kalibráciu prietoku. Táto kalibrácia sa vykonáva pri prvej inštalácii CVS a vždy, keď nápravné opatrenie nevyrieši neplnenie požiadaviek na overenie prietoku zriedených výfukových plynov (t. j. kontrola propánom) podľa bodu 8.1.8.5. |
| --- | --- |

b)

Táto kalibrácia sa vykonáva s prietokomerom inštalovaným v jeho stálej polohe. Táto kalibrácia sa vykonáva po tom, ako sa zmení ktorákoľvek časť konfigurácie prúdenia pred alebo za prietokomerom, pričom táto zmena môže ovplyvniť kalibráciu prietoku. Táto kalibrácia sa vykonáva pri prvej inštalácii CVS a vždy, keď nápravné opatrenie nevyrieši neplnenie požiadaviek na overenie prietoku zriedených výfukových plynov (t. j. kontrola propánom) podľa bodu 8.1.8.5.

| c) | Prietokomer CVS sa kalibruje pomocou referenčného prietokomeru, ako je napríklad podzvukový Venturiho prietokomer, prietoková dýza s veľkým polomerom, hladká približovacia clona, prvok laminárneho prúdenia, súprava Venturiho trubíc s kritickým prietokom alebo ultrazvukový prietokomer. Používa sa referenčný prietokomer, ktorý zaznamenáva množstvá zodpovedajúce medzinárodným normám s neistotou ± 1 %. Reakcia tohto referenčného prietokomeru na prietok sa použije ako referenčná hodnota na kalibráciu prietokomeru CVS. |
| --- | --- |

c)

Prietokomer CVS sa kalibruje pomocou referenčného prietokomeru, ako je napríklad podzvukový Venturiho prietokomer, prietoková dýza s veľkým polomerom, hladká približovacia clona, prvok laminárneho prúdenia, súprava Venturiho trubíc s kritickým prietokom alebo ultrazvukový prietokomer. Používa sa referenčný prietokomer, ktorý zaznamenáva množstvá zodpovedajúce medzinárodným normám s neistotou ± 1 %. Reakcia tohto referenčného prietokomeru na prietok sa použije ako referenčná hodnota na kalibráciu prietokomeru CVS.

| d) | Filter pred prietokomerom ani iné obmedzenie tlaku, ktoré by mohlo ovplyvniť prietok pred referenčným prietokomerom, sa nesmie používať, pokiaľ prietokomer nebol kalibrovaný s takýmto obmedzením tlaku. |
| --- | --- |

d)

Filter pred prietokomerom ani iné obmedzenie tlaku, ktoré by mohlo ovplyvniť prietok pred referenčným prietokomerom, sa nesmie používať, pokiaľ prietokomer nebol kalibrovaný s takýmto obmedzením tlaku.

| e) | Postupnosť kalibrácie opísaná v bode 8.1.8.4 sa vzťahuje na molárny prístup. Príslušná postupnosť používaná v hmotnostnom prístupe je uvedená v prílohe VII bode 2.5. |
| --- | --- |

e)

Postupnosť kalibrácie opísaná v bode 8.1.8.4 sa vzťahuje na molárny prístup. Príslušná postupnosť používaná v hmotnostnom prístupe je uvedená v prílohe VII bode 2.5.

| f) | Podľa rozhodnutia výrobcu sa môže Venturiho trubica s kritickým prietokom (CFV) alebo podzvuková Venturiho trubica (SSV) pri kalibrácii premiestniť zo svojej stálej polohy, pokiaľ sa pri inštalácii v prietokomeri CVS splnia tieto požiadavky:






  1. | Pri inštalácii trubice CFV alebo SSV v prietokomeri CVS sa uplatňuje osvedčený technický úsudok na overenie, či nevznikli žiadne netesnosti medzi vstupom prietokomeru CVS a Venturiho trubicou. |
| --- | --- | --- |

f)

Podľa rozhodnutia výrobcu sa môže Venturiho trubica s kritickým prietokom (CFV) alebo podzvuková Venturiho trubica (SSV) pri kalibrácii premiestniť zo svojej stálej polohy, pokiaľ sa pri inštalácii v prietokomeri CVS splnia tieto požiadavky:

1.

Pri inštalácii trubice CFV alebo SSV v prietokomeri CVS sa uplatňuje osvedčený technický úsudok na overenie, či nevznikli žiadne netesnosti medzi vstupom prietokomeru CVS a Venturiho trubicou.

| 2. | Po kalibrácii Venturiho trubice mimo pôvodného miesta sa musia overiť všetky kombinácie prietoku cez Venturiho trubicu v prípade trubice CFV alebo najmenej 10 bodov prietoku v prípade trubice SSV, a to kontrolou propánom, ako je opísané v bode 8.1.8.5. Výsledok kontroly propánom v žiadnom bode prietoku cez Venturiho trubicu nesmie presahovať hodnotu tolerancie stanovenú v bode 8.1.8.5.6. |
| --- | --- |

2.

Po kalibrácii Venturiho trubice mimo pôvodného miesta sa musia overiť všetky kombinácie prietoku cez Venturiho trubicu v prípade trubice CFV alebo najmenej 10 bodov prietoku v prípade trubice SSV, a to kontrolou propánom, ako je opísané v bode 8.1.8.5. Výsledok kontroly propánom v žiadnom bode prietoku cez Venturiho trubicu nesmie presahovať hodnotu tolerancie stanovenú v bode 8.1.8.5.6.

| 3. | Po kalibrácii mimo pôvodného miesta v prípade prietokomeru CVS s viacerými trubicami CFV sa vykoná táto kontrola:






  i) | Na zabezpečenie konštantného toku propánu do riediaceho tunela sa použije prietokové zariadenie s konštantným prietokom. |
| --- | --- | --- |

3.

Po kalibrácii mimo pôvodného miesta v prípade prietokomeru CVS s viacerými trubicami CFV sa vykoná táto kontrola:

i)

Na zabezpečenie konštantného toku propánu do riediaceho tunela sa použije prietokové zariadenie s konštantným prietokom.

| ii) | Koncentrácie uhľovodíkov sa merajú pre minimálne 10 osobitných prietokov v prípade trubice SSV alebo pre všetky možné kombinácie prietoku v prípade trubice CFV, pričom sa musí udržiavať konštantný prietok propánu. |
| --- | --- |

ii)

Koncentrácie uhľovodíkov sa merajú pre minimálne 10 osobitných prietokov v prípade trubice SSV alebo pre všetky možné kombinácie prietoku v prípade trubice CFV, pričom sa musí udržiavať konštantný prietok propánu.

| iii) | Koncentrácia pozadia uhľovodíkov v riediacom vzduchu sa meria na začiatku aj na konci tejto skúšky. Priemerná hodnota koncentrácie pozadia zo všetkých meraní v každom bode prietoku sa musí pred vykonaním regresnej analýzy podľa bodu iv) odpočítať. |
| --- | --- |

iii)

Koncentrácia pozadia uhľovodíkov v riediacom vzduchu sa meria na začiatku aj na konci tejto skúšky. Priemerná hodnota koncentrácie pozadia zo všetkých meraní v každom bode prietoku sa musí pred vykonaním regresnej analýzy podľa bodu iv) odpočítať.

| iv) | Vykonať sa musí výkonová regresia s použitím všetkých spárovaných hodnôt prietoku a upravenej koncentrácie s cieľom získať vzťah v tvare y = a × xb, kde sa koncentrácia použije ako nezávislá premenná a prietok ako závislá premenná. Pre každý údajový bod sa vyžaduje výpočet rozdielu medzi nameraným prietokom a hodnotou, ktorá zodpovedá bodu na príslušnej krivke. Rozdiel v každom bode musí byť menší než ± 1 % príslušnej regresnej hodnoty. Parameter b musí mať hodnotu – 1,005 až – 0,995. Ak výsledky nespĺňajú tieto limity, musia sa prijať nápravné opatrenia v súlade s bodom 8.1.8.5.1 písm. a). |
| --- | --- |

iv)

Vykonať sa musí výkonová regresia s použitím všetkých spárovaných hodnôt prietoku a upravenej koncentrácie s cieľom získať vzťah v tvare y = a × xb, kde sa koncentrácia použije ako nezávislá premenná a prietok ako závislá premenná. Pre každý údajový bod sa vyžaduje výpočet rozdielu medzi nameraným prietokom a hodnotou, ktorá zodpovedá bodu na príslušnej krivke. Rozdiel v každom bode musí byť menší než ± 1 % príslušnej regresnej hodnoty. Parameter b musí mať hodnotu – 1,005 až – 0,995. Ak výsledky nespĺňajú tieto limity, musia sa prijať nápravné opatrenia v súlade s bodom 8.1.8.5.1 písm. a).

8.1.8.4.2.   Kalibrácia PDP

Objemové čerpadlo (PDP) sa kalibruje s cieľom stanoviť rovnicu prietoku vo vzťahu k otáčkam PDP, v ktorej sa zohľadní presakovanie prietoku cez tesniace plochy PDP ako funkcia vstupného tlaku PDP. Pre každé otáčky, pri ktorých sa PDP prevádzkuje, sa určí osobitný koeficient rovnice. Prietokomer PDP sa kalibruje takto:

| a) | systém sa zapojí podľa obrázka 6.5; |
| --- | --- |

a)

systém sa zapojí podľa obrázka 6.5;

| b) | presakovanie medzi kalibračným prietokomerom a PDP musí byť menšie než 0,3 % celkového prietoku v najnižšom kalibrovanom bode prietoku; napríklad v bode s najvyšším obmedzením a najnižšími otáčkami PDP; |
| --- | --- |

b)

presakovanie medzi kalibračným prietokomerom a PDP musí byť menšie než 0,3 % celkového prietoku v najnižšom kalibrovanom bode prietoku; napríklad v bode s najvyšším obmedzením a najnižšími otáčkami PDP;

| c) | kým je PDP v prevádzke, na vstupe PDP sa udržiava konštantná teplota v rozmedzí ± 2 % strednej absolútnej vstupnej teploty T
  in; |
| --- | --- |

c)

kým je PDP v prevádzke, na vstupe PDP sa udržiava konštantná teplota v rozmedzí ± 2 % strednej absolútnej vstupnej teploty T
  in;

| d) | otáčky PDP sa nastavia na prvý rýchlostný bod, v ktorom sa plánuje kalibrácia; |
| --- | --- |

d)

otáčky PDP sa nastavia na prvý rýchlostný bod, v ktorom sa plánuje kalibrácia;

| e) | meniteľný obmedzovač sa nastaví na svoju najväčšiu otvorenú polohu; |
| --- | --- |

e)

meniteľný obmedzovač sa nastaví na svoju najväčšiu otvorenú polohu;

| f) | PDP sa prevádzkuje najmenej 3 minúty, aby sa systém stabilizoval. Potom sa pri nepretržitej prevádzke PDP najmenej 30 sekúnd zaznamenávajú stredné hodnoty zozbieraných údajov o každej z týchto veličín:






  i) | stredný prietok referenčného prietokomeru,



  ; |
| --- | --- | --- |

f)

PDP sa prevádzkuje najmenej 3 minúty, aby sa systém stabilizoval. Potom sa pri nepretržitej prevádzke PDP najmenej 30 sekúnd zaznamenávajú stredné hodnoty zozbieraných údajov o každej z týchto veličín:

i)

Formula

| ii) | stredná teplota na vstupe PDP, T
  in; |
| --- | --- |

ii)

stredná teplota na vstupe PDP, T
  in;

| iii) | stredný statický absolútny tlak na vstupe PDP, p
  in; |
| --- | --- |

iii)

stredný statický absolútny tlak na vstupe PDP, p
  in;

| iv) | stredný statický absolútny tlak na výstupe PDP, p
  out; |
| --- | --- |

iv)

stredný statický absolútny tlak na výstupe PDP, p
  out;

| v) | stredné otáčky PDP, n
  PDP; |
| --- | --- |

v)

stredné otáčky PDP, n
  PDP;

| g) | ventil obmedzovača sa postupne uzavrie, aby sa znížil absolútny tlak na vstupe do PDP, p
  in; |
| --- | --- |

g)

ventil obmedzovača sa postupne uzavrie, aby sa znížil absolútny tlak na vstupe do PDP, p
  in;

| h) | kroky uvedené v bode 8.1.8.4.2 písm. f) a g) sa opakujú, aby sa zaznamenali údaje minimálne pri šiestich polohách obmedzovača s cieľom zachytiť plný rozsah možných používaných tlakov na vstupe PDP; |
| --- | --- |

h)

kroky uvedené v bode 8.1.8.4.2 písm. f) a g) sa opakujú, aby sa zaznamenali údaje minimálne pri šiestich polohách obmedzovača s cieľom zachytiť plný rozsah možných používaných tlakov na vstupe PDP;

| i) | PDP sa kalibruje pomocou zaznamenaných údajov a rovníc uvedených v prílohe VII; |
| --- | --- |

i)

PDP sa kalibruje pomocou zaznamenaných údajov a rovníc uvedených v prílohe VII;

| j) | kroky uvedené v písmenách f) až i) tohto bodu sa opakujú pri každých otáčkach, pri ktorých sa prevádzkuje PDP; |
| --- | --- |

j)

kroky uvedené v písmenách f) až i) tohto bodu sa opakujú pri každých otáčkach, pri ktorých sa prevádzkuje PDP;

| k) | rovnice uvedené v oddiele 3 prílohy VII (molárny prístup) alebo v oddiele 2 prílohy VII (hmotnostný prístup) sa použijú na určenie rovnice prietoku PDP na emisné skúšky; |
| --- | --- |

k)

rovnice uvedené v oddiele 3 prílohy VII (molárny prístup) alebo v oddiele 2 prílohy VII (hmotnostný prístup) sa použijú na určenie rovnice prietoku PDP na emisné skúšky;

| l) | kalibrácia sa overí overením CVS (t. j. kontrola propánom), ako je opísané v bode 8.1.8.5; |
| --- | --- |

l)

kalibrácia sa overí overením CVS (t. j. kontrola propánom), ako je opísané v bode 8.1.8.5;

| m) | PDP sa nesmie používať pri tlaku nižšom než najnižší vstupný tlak skúšaný počas kalibrácie. |
| --- | --- |

m)

PDP sa nesmie používať pri tlaku nižšom než najnižší vstupný tlak skúšaný počas kalibrácie.

8.1.8.4.3.   Kalibrácia CFV

Venturiho trubica s kritickým prietokom (CFV) sa kalibruje s cieľom overiť jej výtokový koeficient C
  d pri najnižšom očakávanom statickom rozdiele tlakov medzi vstupom a výstupom CFV. Prietokomer CFV sa kalibruje takto:

| a) | systém sa zapojí podľa obrázka 6.5; |
| --- | --- |

a)

systém sa zapojí podľa obrázka 6.5;

| b) | spustí sa ventilátor za CFV; |
| --- | --- |

b)

spustí sa ventilátor za CFV;

| c) | kým je CFV v prevádzke, na vstupe CFV sa udržiava konštantná teplota v rozmedzí ± 2 % strednej absolútnej vstupnej teploty T
  in; |
| --- | --- |

c)

kým je CFV v prevádzke, na vstupe CFV sa udržiava konštantná teplota v rozmedzí ± 2 % strednej absolútnej vstupnej teploty T
  in;

| d) | presakovanie medzi kalibračným prietokomerom a CFV musí byť menšie než 0,3 % celkového prietoku pri najvyššom obmedzení; |
| --- | --- |

d)

presakovanie medzi kalibračným prietokomerom a CFV musí byť menšie než 0,3 % celkového prietoku pri najvyššom obmedzení;

| e) | meniteľný obmedzovač sa nastaví na svoju najväčšiu otvorenú polohu. Namiesto meniteľného obmedzovača sa tlak za CFV môže meniť zmenou otáčok ventilátora alebo zavedením riadeného úniku. Treba poznamenať, že niektoré ventilátory majú obmedzenia v nezaťaženom stave; |
| --- | --- |

e)

meniteľný obmedzovač sa nastaví na svoju najväčšiu otvorenú polohu. Namiesto meniteľného obmedzovača sa tlak za CFV môže meniť zmenou otáčok ventilátora alebo zavedením riadeného úniku. Treba poznamenať, že niektoré ventilátory majú obmedzenia v nezaťaženom stave;

| f) | CFV sa prevádzkuje najmenej 3 minúty, aby sa systém stabilizoval. Potom sa pri nepretržitej prevádzke CFV najmenej 30 sekúnd zaznamenávajú stredné hodnoty údajov o každej z týchto veličín:






  i) | stredný prietok referenčného prietokomeru,



  ; |
| --- | --- | --- |

f)

CFV sa prevádzkuje najmenej 3 minúty, aby sa systém stabilizoval. Potom sa pri nepretržitej prevádzke CFV najmenej 30 sekúnd zaznamenávajú stredné hodnoty údajov o každej z týchto veličín:

i)

Formula

| ii) | voliteľne stredný rosný bod kalibračného vzduchu, T
  dew. Prípustné predpoklady počas meraní emisií sú uvedené v prílohe VII; |
| --- | --- |

ii)

voliteľne stredný rosný bod kalibračného vzduchu, T
  dew. Prípustné predpoklady počas meraní emisií sú uvedené v prílohe VII;

| iii) | stredná teplota na vstupe Venturiho trubice, T
  in; |
| --- | --- |

iii)

stredná teplota na vstupe Venturiho trubice, T
  in;

| iv) | stredný statický absolútny tlak na vstupe Venturiho trubice, p
  in,; |
| --- | --- |

iv)

stredný statický absolútny tlak na vstupe Venturiho trubice, p
  in,;

| v) | stredný statický rozdiel tlakov medzi vstupom a výstupom CFV, Δp
  CFV; |
| --- | --- |

v)

stredný statický rozdiel tlakov medzi vstupom a výstupom CFV, Δp
  CFV;

| g) | ventil obmedzovača sa postupne uzavrie, aby sa znížil absolútny tlak na vstupe do CFV, p
  in; |
| --- | --- |

g)

ventil obmedzovača sa postupne uzavrie, aby sa znížil absolútny tlak na vstupe do CFV, p
  in;

| h) | kroky uvedené v písmenách f) a g) tohto bodu sa opakujú, aby sa zaznamenali stredné údaje minimálne pri desiatich polohách obmedzovača s cieľom vyskúšať plný praktický rozsah Δp
  CFV očakávaný počas skúšky. Na kalibrovanie pri najnižších možných obmedzeniach tlaku sa nevyžaduje odstránenie kalibrovacích komponentov ani komponentov CFV; |
| --- | --- |

h)

kroky uvedené v písmenách f) a g) tohto bodu sa opakujú, aby sa zaznamenali stredné údaje minimálne pri desiatich polohách obmedzovača s cieľom vyskúšať plný praktický rozsah Δp
  CFV očakávaný počas skúšky. Na kalibrovanie pri najnižších možných obmedzeniach tlaku sa nevyžaduje odstránenie kalibrovacích komponentov ani komponentov CFV;

| i) | C
  d a najvyšší povolený pomer tlakov r sa stanovia podľa opisu v prílohe VII; |
| --- | --- |

i)

C
  d a najvyšší povolený pomer tlakov r sa stanovia podľa opisu v prílohe VII;

| j) | C
  d sa použije na určenie prietoku CFV počas emisnej skúšky. CFV sa nesmie používať pri hodnote vyššej než je najvyššia povolená hodnota r, ako je stanovené v prílohe VII; |
| --- | --- |

j)

C
  d sa použije na určenie prietoku CFV počas emisnej skúšky. CFV sa nesmie používať pri hodnote vyššej než je najvyššia povolená hodnota r, ako je stanovené v prílohe VII;

| k) | kalibrácia sa overí overením CVS (t. j. kontrola propánom), ako je opísané v bode 8.1.8.5; |
| --- | --- |

k)

kalibrácia sa overí overením CVS (t. j. kontrola propánom), ako je opísané v bode 8.1.8.5;

| l) | ak sa CVS usporiada tak, aby boli v paralelnej prevádzke súčasne viaceré CFV, CVS sa kalibruje jedným z týchto spôsobov:






  i) | každá kombinácia CFV sa kalibruje podľa tohto oddielu a podľa prílohy VII. Pokyny na výpočet prietokov pri tejto možnosti sú uvedené v prílohe VII; |
| --- | --- | --- |

l)

ak sa CVS usporiada tak, aby boli v paralelnej prevádzke súčasne viaceré CFV, CVS sa kalibruje jedným z týchto spôsobov:

i)

každá kombinácia CFV sa kalibruje podľa tohto oddielu a podľa prílohy VII. Pokyny na výpočet prietokov pri tejto možnosti sú uvedené v prílohe VII;

| ii) | každá CFV sa kalibruje podľa tohto bodu a podľa prílohy VII. Pokyny na výpočet prietokov pri tejto možnosti sú uvedené v prílohe VII. |
| --- | --- |

ii)

každá CFV sa kalibruje podľa tohto bodu a podľa prílohy VII. Pokyny na výpočet prietokov pri tejto možnosti sú uvedené v prílohe VII.

8.1.8.4.4.   Kalibrácia SSV

Podzvuková Venturiho trubica (SSV) sa kalibruje s cieľom stanoviť jej kalibračný koeficient C
  d pri očakávanom rozsahu vstupných tlakov. Prietokomer SSV sa kalibruje takto:

| a) | systém sa zapojí podľa obrázka 6.5; |
| --- | --- |

a)

systém sa zapojí podľa obrázka 6.5;

| b) | spustí sa ventilátor za SSV; |
| --- | --- |

b)

spustí sa ventilátor za SSV;

| c) | presakovanie medzi kalibračným prietokomerom a SSV musí byť menšie než 0,3 % celkového prietoku pri najvyššom obmedzení; |
| --- | --- |

c)

presakovanie medzi kalibračným prietokomerom a SSV musí byť menšie než 0,3 % celkového prietoku pri najvyššom obmedzení;

| d) | kým je SSV v prevádzke, na vstupe SSV sa udržiava konštantná teplota v rozmedzí ± 2 % strednej absolútnej vstupnej teploty T
  in; |
| --- | --- |

d)

kým je SSV v prevádzke, na vstupe SSV sa udržiava konštantná teplota v rozmedzí ± 2 % strednej absolútnej vstupnej teploty T
  in;

| e) | meniteľný obmedzovač alebo ventilátor s meniteľnou rýchlosťou sa nastaví na polohu väčšiu než najväčší očakávaný prietok počas skúšania. Prietoky sa nesmú extrapolovať nad hodnoty väčšie než sú kalibrované hodnoty, takže sa odporúča zabezpečiť, aby bolo Reynoldsovo číslo Re pri hrdle SSV pri najväčšom kalibrovanom prietoku väčšie než maximálne Re očakávané počas skúšania; |
| --- | --- |

e)

meniteľný obmedzovač alebo ventilátor s meniteľnou rýchlosťou sa nastaví na polohu väčšiu než najväčší očakávaný prietok počas skúšania. Prietoky sa nesmú extrapolovať nad hodnoty väčšie než sú kalibrované hodnoty, takže sa odporúča zabezpečiť, aby bolo Reynoldsovo číslo Re pri hrdle SSV pri najväčšom kalibrovanom prietoku väčšie než maximálne Re očakávané počas skúšania;

| f) | SSV sa prevádzkuje najmenej 3 minúty, aby sa systém stabilizoval. Potom sa pri nepretržitej prevádzke SSV najmenej 30 sekúnd zaznamenávajú stredné hodnoty údajov každej z týchto veličín:






  i) | stredný prietok referenčného prietokomeru,



  ; |
| --- | --- | --- |

f)

SSV sa prevádzkuje najmenej 3 minúty, aby sa systém stabilizoval. Potom sa pri nepretržitej prevádzke SSV najmenej 30 sekúnd zaznamenávajú stredné hodnoty údajov každej z týchto veličín:

i)

Formula

| ii) | voliteľne stredný rosný bod kalibračného vzduchu, T
  dew. Prípustné predpoklady sú uvedené v prílohe VII; |
| --- | --- |

ii)

voliteľne stredný rosný bod kalibračného vzduchu, T
  dew. Prípustné predpoklady sú uvedené v prílohe VII;

| iii) | stredná teplota na vstupe Venturiho trubice, T
  in; |
| --- | --- |

iii)

stredná teplota na vstupe Venturiho trubice, T
  in;

| iv) | stredný statický absolútny tlak na vstupe Venturiho trubice, p
  in,; |
| --- | --- |

iv)

stredný statický absolútny tlak na vstupe Venturiho trubice, p
  in,;

| v) | stredný statický rozdiel tlakov medzi statickým tlakom na vstupe Venturiho trubice a statickým tlakom pri hrdle Venturiho trubice, Δp
  SSV; |
| --- | --- |

v)

stredný statický rozdiel tlakov medzi statickým tlakom na vstupe Venturiho trubice a statickým tlakom pri hrdle Venturiho trubice, Δp
  SSV;

| g) | ventil obmedzovača sa postupne uzavrie, alebo sa znížia otáčky ventilátora, aby sa zmenšil prietok; |
| --- | --- |

g)

ventil obmedzovača sa postupne uzavrie, alebo sa znížia otáčky ventilátora, aby sa zmenšil prietok;

| h) | kroky uvedené v písmenách f) a g) tohto bodu sa opakujú, aby sa zaznamenali údaje minimálne pri desiatich prietokoch; |
| --- | --- |

h)

kroky uvedené v písmenách f) a g) tohto bodu sa opakujú, aby sa zaznamenali údaje minimálne pri desiatich prietokoch;

| i) | pomocou zaznamenaných údajov a rovníc uvedených v prílohe VII sa vypracuje funkcia závislosti C
  d od Re; |
| --- | --- |

i)

pomocou zaznamenaných údajov a rovníc uvedených v prílohe VII sa vypracuje funkcia závislosti C
  d od Re;

| j) | kalibrácia sa overí overením CVS (t. j. kontrola propánom), ako je opísané v bode 8.1.8.5, pomocou novej rovnice závislosti Cd od Re; |
| --- | --- |

j)

kalibrácia sa overí overením CVS (t. j. kontrola propánom), ako je opísané v bode 8.1.8.5, pomocou novej rovnice závislosti Cd od Re;

| k) | SSV sa použije len medzi minimálnymi a maximálnymi kalibrovanými prietokmi; |
| --- | --- |

k)

SSV sa použije len medzi minimálnymi a maximálnymi kalibrovanými prietokmi;

| l) | na určenie prietoku SSV počas skúšky sa použijú rovnice uvedené v oddiele 3 prílohy VII (molárny prístup) alebo v oddiele 2 prílohy VII (hmotnostný prístup). |
| --- | --- |

l)

na určenie prietoku SSV počas skúšky sa použijú rovnice uvedené v oddiele 3 prílohy VII (molárny prístup) alebo v oddiele 2 prílohy VII (hmotnostný prístup).

8.1.8.4.5.   Ultrazvuková kalibrácia (vyhradené)

Obrázok 6.5.

Schematické diagramy na kalibráciu prietoku zriedeného výfukového plynu systémom CVS

Ventilátor s meniteľnými otáčkami

referenčný prietokomer

ventilátor

Regulácia tlaku za CFV

meniteľný obmedzovač

referenčný prietokomer

meniteľný obmedzovač

referenčný prietokomer

8.1.8.5.   Overenie CVS a vzorkovača dávok (kontrola propánom)

8.1.8.5.1.   Úvod

| a) | Kontrola propánom slúži na overenie prietokomeru CVS s cieľom zistiť, či sú v nameraných hodnotách prietoku zriedeného výfukového plynu odchýlky. Kontrola propánom slúži aj na overenie vzorkovača dávok s cieľom zistiť, či sú odchýlky v systéme vzorkovača dávok, ktorý odoberá vzorku z CVS, ako je opísané v písmene f) tohto bodu. S použitím osvedčeného technického úsudku a bezpečných praktík sa táto kontrola môže vykonať aj s použitím iného plynu ako propán, napríklad pomocou CO2 alebo CO. Negatívny výsledok kontroly propánom by mohol naznačovať jeden alebo viac problémov, ktoré si môžu vyžadovať tieto nápravné opatrenia:






  i) | nesprávna kalibrácia analyzátora. Analyzátor FID sa prekalibruje, opraví alebo vymení; |
| --- | --- | --- |

a)

Kontrola propánom slúži na overenie prietokomeru CVS s cieľom zistiť, či sú v nameraných hodnotách prietoku zriedeného výfukového plynu odchýlky. Kontrola propánom slúži aj na overenie vzorkovača dávok s cieľom zistiť, či sú odchýlky v systéme vzorkovača dávok, ktorý odoberá vzorku z CVS, ako je opísané v písmene f) tohto bodu. S použitím osvedčeného technického úsudku a bezpečných praktík sa táto kontrola môže vykonať aj s použitím iného plynu ako propán, napríklad pomocou CO2 alebo CO. Negatívny výsledok kontroly propánom by mohol naznačovať jeden alebo viac problémov, ktoré si môžu vyžadovať tieto nápravné opatrenia:

i)

nesprávna kalibrácia analyzátora. Analyzátor FID sa prekalibruje, opraví alebo vymení;

| ii) | na tuneli CVS, spojeniach, upínadlách a systéme odberu vzoriek HC sa vykonajú kontroly presakovania podľa bodu 8.1.8.7; |
| --- | --- |

ii)

na tuneli CVS, spojeniach, upínadlách a systéme odberu vzoriek HC sa vykonajú kontroly presakovania podľa bodu 8.1.8.7;

| iii) | overenie nedostatočného zmiešania sa vykoná podľa bodu 9.2.2; |
| --- | --- |

iii)

overenie nedostatočného zmiešania sa vykoná podľa bodu 9.2.2;

| iv) | overenie kontaminácie uhľovodíkmi v systéme odberu vzoriek sa vykoná podľa bodu 7.3.1.2; |
| --- | --- |

iv)

overenie kontaminácie uhľovodíkmi v systéme odberu vzoriek sa vykoná podľa bodu 7.3.1.2;

| v) | zmena v kalibrácii CVS. Kalibrácia prietokomeru CVS na mieste sa vykoná podľa bodu 8.1.8.4; |
| --- | --- |

v)

zmena v kalibrácii CVS. Kalibrácia prietokomeru CVS na mieste sa vykoná podľa bodu 8.1.8.4;

| vi) | iné problémy s CVS alebo s hardvérom alebo softvérom na overovanie odberu vzoriek. Systém CVS, hardvér CVS na overovanie a softvér CVS sa skontroluje, aby sa zistili prípadné odchýlky; |
| --- | --- |

vi)

iné problémy s CVS alebo s hardvérom alebo softvérom na overovanie odberu vzoriek. Systém CVS, hardvér CVS na overovanie a softvér CVS sa skontroluje, aby sa zistili prípadné odchýlky;

| b) | Pri kontrole propánom sa využíva buď referenčná hmotnosť, alebo referenčný prietok C3H8 ako stopovacieho plynu v CVS. Ak sa použije referenčný prietok, zaznamená sa každé správanie C3H8 ako neideálneho plynu v referenčnom prietokomeri. Spôsob, akým sa kalibrujú a používajú určité prietokomery, je opísaný v oddiele 2 prílohy VII (hmotnostný prístup) alebo v oddiele 3 prílohy VII (molárny prístup). V bode 8.1.8.5 a v prílohe VII sa nesmie použiť žiadny predpoklad ideálneho plynu. Pri kontrole propánom sa porovnáva hmotnosť vstreknutého C3H8, vypočítaná s využitím merania HC a merania prietoku CVS, s referenčnými hodnotami. |
| --- | --- |

b)

Pri kontrole propánom sa využíva buď referenčná hmotnosť, alebo referenčný prietok C3H8 ako stopovacieho plynu v CVS. Ak sa použije referenčný prietok, zaznamená sa každé správanie C3H8 ako neideálneho plynu v referenčnom prietokomeri. Spôsob, akým sa kalibrujú a používajú určité prietokomery, je opísaný v oddiele 2 prílohy VII (hmotnostný prístup) alebo v oddiele 3 prílohy VII (molárny prístup). V bode 8.1.8.5 a v prílohe VII sa nesmie použiť žiadny predpoklad ideálneho plynu. Pri kontrole propánom sa porovnáva hmotnosť vstreknutého C3H8, vypočítaná s využitím merania HC a merania prietoku CVS, s referenčnými hodnotami.

8.1.8.5.2.   Metóda zavedenia známeho množstva propánu do systému CVS

Celková presnosť systému odberu vzoriek a analytického systému CVS sa určuje zavedením známej hmotnosti znečisťujúceho plynu do systému počas jeho bežnej prevádzky. Znečisťujúci plyn sa analyzuje a hmotnosť sa vypočíta podľa prílohy VII. Použije sa niektorá z týchto dvoch techník:

| a) | Meranie gravimetrickou technikou sa vykonáva takto: hmotnosť malej plynovej fľaše naplnenej oxidom uhoľnatým alebo propánom sa určí s presnosťou ± 0,01 g. Systém CVS je v činnosti približne 5 až 10 minút ako pri bežnej skúške emisií výfukových plynov, pričom sa do systému vstrekuje oxid uhoľnatý alebo propán. Množstvo uvoľneného čistého plynu sa určí pomocou diferenciálneho váženia. Vzorka plynu sa analyzuje bežným zariadením (odberový vak alebo integračná metóda) a vypočíta sa hmotnosť plynu; |
| --- | --- |

a)

Meranie gravimetrickou technikou sa vykonáva takto: hmotnosť malej plynovej fľaše naplnenej oxidom uhoľnatým alebo propánom sa určí s presnosťou ± 0,01 g. Systém CVS je v činnosti približne 5 až 10 minút ako pri bežnej skúške emisií výfukových plynov, pričom sa do systému vstrekuje oxid uhoľnatý alebo propán. Množstvo uvoľneného čistého plynu sa určí pomocou diferenciálneho váženia. Vzorka plynu sa analyzuje bežným zariadením (odberový vak alebo integračná metóda) a vypočíta sa hmotnosť plynu;

| b) | Meranie pomocou clony kritického prietoku sa vykonáva takto: známe množstvo čistého plynu (oxid uhoľnatý alebo propán) sa privedie do systému CVS cez kalibrovanú clonu kritického prietoku. Ak je vstupný tlak dostatočne vysoký, prietok, ktorý sa nastavuje pomocou clony kritického prietoku, je nezávislý od výstupného tlaku clony (kritický prietok). Systém CVS je v činnosti približne 5 až 10 minút ako pri bežnej skúške emisií výfukových plynov. Vzorka plynu sa analyzuje bežným zariadením (odberový vak alebo integračná metóda) a vypočíta sa hmotnosť plynu. |
| --- | --- |

b)

Meranie pomocou clony kritického prietoku sa vykonáva takto: známe množstvo čistého plynu (oxid uhoľnatý alebo propán) sa privedie do systému CVS cez kalibrovanú clonu kritického prietoku. Ak je vstupný tlak dostatočne vysoký, prietok, ktorý sa nastavuje pomocou clony kritického prietoku, je nezávislý od výstupného tlaku clony (kritický prietok). Systém CVS je v činnosti približne 5 až 10 minút ako pri bežnej skúške emisií výfukových plynov. Vzorka plynu sa analyzuje bežným zariadením (odberový vak alebo integračná metóda) a vypočíta sa hmotnosť plynu.

8.1.8.5.3.   Príprava kontroly propánom

Kontrola propánom sa pripraví takto:

| a) | ak sa namiesto referenčného prietoku použije referenčná hmotnosť C3H8, musí byť k dispozícii fľaša naplnená C3H8. Referenčná hmotnosť fľaše s C3H8 sa určí s presnosťou ± 0,5 % množstva C3H8, ktoré sa má použiť; |
| --- | --- |

a)

ak sa namiesto referenčného prietoku použije referenčná hmotnosť C3H8, musí byť k dispozícii fľaša naplnená C3H8. Referenčná hmotnosť fľaše s C3H8 sa určí s presnosťou ± 0,5 % množstva C3H8, ktoré sa má použiť;

| b) | pre CVS a C3H8 sa zvolia vhodné hodnoty prietoku; |
| --- | --- |

b)

pre CVS a C3H8 sa zvolia vhodné hodnoty prietoku;

| c) | v CVS sa zvolí otvor na vstreknutie C3H8. Poloha otvoru sa zvolí čo najbližšie k miestu, kde sa na CVS pripojí výfukový systém z motora. Fľaša s C3H8 sa pripojí k vstrekovaciemu systému; |
| --- | --- |

c)

v CVS sa zvolí otvor na vstreknutie C3H8. Poloha otvoru sa zvolí čo najbližšie k miestu, kde sa na CVS pripojí výfukový systém z motora. Fľaša s C3H8 sa pripojí k vstrekovaciemu systému;

| d) | CVS sa prevádzkuje a stabilizuje; |
| --- | --- |

d)

CVS sa prevádzkuje a stabilizuje;

| e) | každý výmenník tepla v systéme odberu vzoriek sa predhreje alebo predchladí; |
| --- | --- |

e)

každý výmenník tepla v systéme odberu vzoriek sa predhreje alebo predchladí;

| f) | na stabilizáciu pri prevádzkovej teplote sú povolené zahriate alebo ochladené komponenty, napríklad odberové vedenia, filtre, chladiče a čerpadlá; |
| --- | --- |

f)

na stabilizáciu pri prevádzkovej teplote sú povolené zahriate alebo ochladené komponenty, napríklad odberové vedenia, filtre, chladiče a čerpadlá;

| g) | v prípade potreby sa podľa opisu v bode 8.1.8.7 vykoná overenie systému odberu vzoriek HC z hľadiska vedľajšej podtlakovej netesnosti. |
| --- | --- |

g)

v prípade potreby sa podľa opisu v bode 8.1.8.7 vykoná overenie systému odberu vzoriek HC z hľadiska vedľajšej podtlakovej netesnosti.

8.1.8.5.4.   Príprava systému odberu vzoriek HC na kontrolu propánom

Overenie systému odberu vzoriek HC z hľadiska vedľajšej podtlakovej netesnosti sa môže vykonať podľa písmena g) tohto bodu. Ak sa použije tento postup, môže sa použiť postup kontaminácie HC podľa bodu 7.3.1.2. Ak sa overenie systému odberu vzoriek HC z hľadiska vedľajšej podtlakovej netesnosti nevykoná podľa písmena g), systém odberu vzoriek HC sa vynuluje, nastaví sa merací rozsah a overí sa z hľadiska kontaminácie takto:

| a) | zvolí sa najnižší merací rozsah analyzátora HC, ktorý môže odmerať koncentráciu C3H8 očakávanú v prípade prietokov CVS a C3H8; |
| --- | --- |

a)

zvolí sa najnižší merací rozsah analyzátora HC, ktorý môže odmerať koncentráciu C3H8 očakávanú v prípade prietokov CVS a C3H8;

| b) | analyzátor HC sa vynuluje pomocou nulovacieho vzduchu zavedeného do otvoru analyzátora; |
| --- | --- |

b)

analyzátor HC sa vynuluje pomocou nulovacieho vzduchu zavedeného do otvoru analyzátora;

| c) | merací rozsah analyzátora HC sa nastaví pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu C3H8 zavedeného do otvoru analyzátora; |
| --- | --- |

c)

merací rozsah analyzátora HC sa nastaví pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu C3H8 zavedeného do otvoru analyzátora;

| d) | nulovací vzduch sa odvedie do sondy HC alebo do zariadenia medzi sondou HC a prenosovým potrubím; |
| --- | --- |

d)

nulovací vzduch sa odvedie do sondy HC alebo do zariadenia medzi sondou HC a prenosovým potrubím;

| e) | stála koncentrácia HC systému odberu vzoriek HC sa odmeria ako preplňované prietoky nulovacieho vzduchu. Na meranie HC v dávkach sa naplní dávkovací zásobník (napríklad odberový vak) a odmeria sa koncentrácia preplňovaného HC; |
| --- | --- |

e)

stála koncentrácia HC systému odberu vzoriek HC sa odmeria ako preplňované prietoky nulovacieho vzduchu. Na meranie HC v dávkach sa naplní dávkovací zásobník (napríklad odberový vak) a odmeria sa koncentrácia preplňovaného HC;

| f) | ak koncentrácia plnenia HC presiahne 2 μmol/mol, postup nesmie pokračovať, kým sa neodstráni kontaminácia. Určí sa zdroj kontaminácie a prijmú sa nápravné opatrenia, napríklad čistenie systému alebo výmena kontaminovaných častí; |
| --- | --- |

f)

ak koncentrácia plnenia HC presiahne 2 μmol/mol, postup nesmie pokračovať, kým sa neodstráni kontaminácia. Určí sa zdroj kontaminácie a prijmú sa nápravné opatrenia, napríklad čistenie systému alebo výmena kontaminovaných častí;

| g) | keď koncentrácia plnenia HC nie je vyššia než 2 μmol/mol, táto hodnota sa zaznamená ako x
  HCinit a použije sa na korekciu kontaminácie HC, ako je opísané v oddiele 2 prílohy VII (hmotnostný prístup) alebo v oddiele 3 prílohy VII (molárny prístup). |
| --- | --- |

g)

keď koncentrácia plnenia HC nie je vyššia než 2 μmol/mol, táto hodnota sa zaznamená ako x
  HCinit a použije sa na korekciu kontaminácie HC, ako je opísané v oddiele 2 prílohy VII (hmotnostný prístup) alebo v oddiele 3 prílohy VII (molárny prístup).

8.1.8.5.5.   Vykonávanie kontroly propánom

| a) | Kontrola propánom sa vykoná takto:






  i) | v prípade dávkového odberu vzoriek HC sa pripoja čisté skladovacie médiá, napríklad vyprázdnené odberové vaky; |
| --- | --- | --- |

a)

Kontrola propánom sa vykoná takto:

i)

v prípade dávkového odberu vzoriek HC sa pripoja čisté skladovacie médiá, napríklad vyprázdnené odberové vaky;

| ii) | prístroje na meranie HC sa prevádzkujú podľa pokynov výrobcu prístroja; |
| --- | --- |

ii)

prístroje na meranie HC sa prevádzkujú podľa pokynov výrobcu prístroja;

| iii) | ak sa v prípade riediaceho vzduchu predpokladá korekcia koncentrácie pozadia HC, odmeria a zaznamená sa pozadie HC v riediacom vzduchu; |
| --- | --- |

iii)

ak sa v prípade riediaceho vzduchu predpokladá korekcia koncentrácie pozadia HC, odmeria a zaznamená sa pozadie HC v riediacom vzduchu;

| iv) | vynuluje sa každé integrujúce zariadenie; |
| --- | --- |

iv)

vynuluje sa každé integrujúce zariadenie;

| v) | začne sa odber vzoriek a spustia sa všetky integrátory prietoku; |
| --- | --- |

v)

začne sa odber vzoriek a spustia sa všetky integrátory prietoku;

| vi) | C3H8 sa vypustí pri zvolenej rýchlosti. Ak sa použije referenčný prietok C3H8, spustí sa integrácia tohto prietoku; |
| --- | --- |

vi)

C3H8 sa vypustí pri zvolenej rýchlosti. Ak sa použije referenčný prietok C3H8, spustí sa integrácia tohto prietoku;

| vii) | vypúšťanie C3H8 pokračuje, kým sa nevypustí aspoň toľko C3H8, aby bola zabezpečená presná kvantifikácia referenčného C3H8 a meraného C3H8; |
| --- | --- |

vii)

vypúšťanie C3H8 pokračuje, kým sa nevypustí aspoň toľko C3H8, aby bola zabezpečená presná kvantifikácia referenčného C3H8 a meraného C3H8;

| viii) | fľaša s C3H8 sa uzavrie a odber vzoriek pokračuje, kým sa nezohľadnia časové oneskorenia z dôvodu prepravy vzorky a odozvy analyzátora; |
| --- | --- |

viii)

fľaša s C3H8 sa uzavrie a odber vzoriek pokračuje, kým sa nezohľadnia časové oneskorenia z dôvodu prepravy vzorky a odozvy analyzátora;

| ix) | odber vzoriek sa zastaví a zastavia sa všetky integrátory; |
| --- | --- |

ix)

odber vzoriek sa zastaví a zastavia sa všetky integrátory;

| b) | v prípade merania s použitím clony kritického prietoku sa môže na kontrolu propánom ako alternatíva metódy opísanej v bode 8.1.8.5.5 písm. a) použiť tento postup:






  i) | v prípade dávkového odberu vzoriek HC sa pripoja čisté skladovacie médiá, napríklad vyprázdnené odberové vaky; |
| --- | --- | --- |

b)

v prípade merania s použitím clony kritického prietoku sa môže na kontrolu propánom ako alternatíva metódy opísanej v bode 8.1.8.5.5 písm. a) použiť tento postup:

i)

v prípade dávkového odberu vzoriek HC sa pripoja čisté skladovacie médiá, napríklad vyprázdnené odberové vaky;

| ii) | prístroje na meranie HC sa prevádzkujú podľa pokynov výrobcu prístroja; |
| --- | --- |

ii)

prístroje na meranie HC sa prevádzkujú podľa pokynov výrobcu prístroja;

| iii) | ak sa v prípade riediaceho vzduchu predpokladá korekcia koncentrácie pozadia HC, odmeria a zaznamená sa pozadie HC v riediacom vzduchu; |
| --- | --- |

iii)

ak sa v prípade riediaceho vzduchu predpokladá korekcia koncentrácie pozadia HC, odmeria a zaznamená sa pozadie HC v riediacom vzduchu;

| iv) | vynuluje sa každé integrujúce zariadenie; |
| --- | --- |

iv)

vynuluje sa každé integrujúce zariadenie;

| v) | obsah referenčnej fľaše s C3H8 sa vypustí pri zvolenej rýchlosti; |
| --- | --- |

v)

obsah referenčnej fľaše s C3H8 sa vypustí pri zvolenej rýchlosti;

| vi) | začne sa odber vzoriek a po potvrdení, že koncentrácia HC je stabilná, sa spustia všetky integrátory prietoku; |
| --- | --- |

vi)

začne sa odber vzoriek a po potvrdení, že koncentrácia HC je stabilná, sa spustia všetky integrátory prietoku;

| vii) | vypúšťanie obsahu fľaše pokračuje, kým sa nevypustí aspoň toľko C3H8, aby bola zabezpečená presná kvantifikácia referenčného C3H8 a meraného C3H8; |
| --- | --- |

vii)

vypúšťanie obsahu fľaše pokračuje, kým sa nevypustí aspoň toľko C3H8, aby bola zabezpečená presná kvantifikácia referenčného C3H8 a meraného C3H8;

| viii) | zastavia sa všetky integrátory; |
| --- | --- |

viii)

zastavia sa všetky integrátory;

| ix) | referenčná fľaša s C3H8sa uzavrie. |
| --- | --- |

ix)

referenčná fľaša s C3H8sa uzavrie.

8.1.8.5.6.   Hodnotenie kontroly propánom

Postup po skúške sa vykonáva takto:

| a) | ak sa použil odber vzoriek v dávkach, dávkové vzorky sa čo najskôr analyzujú; |
| --- | --- |

a)

ak sa použil odber vzoriek v dávkach, dávkové vzorky sa čo najskôr analyzujú;

| b) | po analýze HC sa skoriguje kontaminácia a pozadie; |
| --- | --- |

b)

po analýze HC sa skoriguje kontaminácia a pozadie;

| c) | na základe údajov CVS a HC sa vypočíta celková hmotnosť C3H8, ako je opísané v prílohe VII, pomocou molárnej hmotnosti C3H8
  M
  C3H8 namiesto efektívnej molárnej hmotnosti HC M
  HC; |
| --- | --- |

c)

na základe údajov CVS a HC sa vypočíta celková hmotnosť C3H8, ako je opísané v prílohe VII, pomocou molárnej hmotnosti C3H8
  M
  C3H8 namiesto efektívnej molárnej hmotnosti HC M
  HC;

| d) | ak sa použije referenčná hmotnosť (gravimetrická metóda), hmotnosť propánu vo fľaši sa určí s presnosťou ± 0,5 % a referenčná hmotnosť C3H8 sa určí odpočítaním hmotnosti prázdnej propánovej fľaše od hmotnosti plnej propánovej fľaše. Ak sa použije clona kritického prietoku (meranie s clonou kritického prietoku), hmotnosť propánu sa určí ako prietok vynásobený časom skúšky; |
| --- | --- |

d)

ak sa použije referenčná hmotnosť (gravimetrická metóda), hmotnosť propánu vo fľaši sa určí s presnosťou ± 0,5 % a referenčná hmotnosť C3H8 sa určí odpočítaním hmotnosti prázdnej propánovej fľaše od hmotnosti plnej propánovej fľaše. Ak sa použije clona kritického prietoku (meranie s clonou kritického prietoku), hmotnosť propánu sa určí ako prietok vynásobený časom skúšky;

| e) | referenčná hmotnosť C3H8 sa odpočíta od vypočítanej hmotnosti. Ak je tento rozdiel v rozmedzí ± 3,0 % referenčnej hmotnosti, CVS úspešne prešlo overením. |
| --- | --- |

e)

referenčná hmotnosť C3H8 sa odpočíta od vypočítanej hmotnosti. Ak je tento rozdiel v rozmedzí ± 3,0 % referenčnej hmotnosti, CVS úspešne prešlo overením.

8.1.8.5.7.   Overenie systému sekundárneho riedenia PM

Keď sa na overenie systému sekundárneho riedenia PM musí opakovať kontrola propánom, na takéto overenie sa použije tento postup podľa písmen a) až d):

| a) | systém odberu vzoriek HC sa usporiada tak, aby sa vzorky odoberali v blízkosti média na ukladanie vzoriek v dávkach (ako je filter PM). Ak je na tomto mieste absolútny tlak príliš nízky na odber vzoriek HC, vzorky HC sa môžu odoberať z výstupu čerpadla zariadenia na odber vzoriek v dávkach. Pri odbere vzoriek z výstupu čerpadla je potrebná opatrnosť, pretože inak prijateľný únik z čerpadla za prietokomerom zariadenia na odber vzoriek v dávkach spôsobí chyby pri kontrole propánom; |
| --- | --- |

a)

systém odberu vzoriek HC sa usporiada tak, aby sa vzorky odoberali v blízkosti média na ukladanie vzoriek v dávkach (ako je filter PM). Ak je na tomto mieste absolútny tlak príliš nízky na odber vzoriek HC, vzorky HC sa môžu odoberať z výstupu čerpadla zariadenia na odber vzoriek v dávkach. Pri odbere vzoriek z výstupu čerpadla je potrebná opatrnosť, pretože inak prijateľný únik z čerpadla za prietokomerom zariadenia na odber vzoriek v dávkach spôsobí chyby pri kontrole propánom;

| b) | kontrola propánom sa opakuje podľa opisu v tomto bode, ale HC sa odoberá zo zariadenia na odber vzoriek v dávkach; |
| --- | --- |

b)

kontrola propánom sa opakuje podľa opisu v tomto bode, ale HC sa odoberá zo zariadenia na odber vzoriek v dávkach;

| c) | hmotnosť C3H8 sa vypočíta s prihliadnutím na akékoľvek sekundárne riedenie v zariadení na odber vzoriek v dávkach; |
| --- | --- |

c)

hmotnosť C3H8 sa vypočíta s prihliadnutím na akékoľvek sekundárne riedenie v zariadení na odber vzoriek v dávkach;

| d) | referenčná hmotnosť C3H8 sa odpočíta od vypočítanej hmotnosti. Ak je tento rozdiel v rozmedzí ± 5 % referenčnej hmotnosti, zariadenie na odber vzoriek v dávkach úspešne prešlo overením. Ak to tak nie je, prijmú sa nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

d)

referenčná hmotnosť C3H8 sa odpočíta od vypočítanej hmotnosti. Ak je tento rozdiel v rozmedzí ± 5 % referenčnej hmotnosti, zariadenie na odber vzoriek v dávkach úspešne prešlo overením. Ak to tak nie je, prijmú sa nápravné opatrenia.

8.1.8.5.8.   Overenie sušiča vzoriek

Ak sa na nepretržité monitorovanie rosného bodu na výstupe zo sušiča vzorky použije snímač vlhkosti, táto kontrola sa nevykoná, pokiaľ nie je zabezpečené, že vlhkosť na výstupe sušiča je pod minimálnymi hodnotami použitými na kontrolu krížovej citlivosti, rušenia a kompenzácie.

| a) | Ak sa na odstránenie vody zo vzorky plynu použije sušič vzorky povolený podľa bodu 9.3.2.3.1, výkonnosť tepelného chladiča sa overuje pri inštalácii a po väčšej údržbe. V prípade sušičov s osmotickou membránou sa výkonnosť overuje pri inštalácii, po väčšej údržbe a do 35 dní pred skúškou. |
| --- | --- |

a)

Ak sa na odstránenie vody zo vzorky plynu použije sušič vzorky povolený podľa bodu 9.3.2.3.1, výkonnosť tepelného chladiča sa overuje pri inštalácii a po väčšej údržbe. V prípade sušičov s osmotickou membránou sa výkonnosť overuje pri inštalácii, po väčšej údržbe a do 35 dní pred skúškou.

| b) | Voda môže analyzátoru brániť v správnom meraní príslušnej zložky výfukových plynov, preto sa niekedy odstráni predtým, ako sa vzorka plynu dostane do analyzátora. Voda môže napríklad negatívne vplývať na odozvu analyzátora CLD na NOx kolíznou krížovou citlivosťou a môže pozitívne vplývať na analyzátor NDIR vyvolaním odozvy podobnej CO. |
| --- | --- |

b)

Voda môže analyzátoru brániť v správnom meraní príslušnej zložky výfukových plynov, preto sa niekedy odstráni predtým, ako sa vzorka plynu dostane do analyzátora. Voda môže napríklad negatívne vplývať na odozvu analyzátora CLD na NOx kolíznou krížovou citlivosťou a môže pozitívne vplývať na analyzátor NDIR vyvolaním odozvy podobnej CO.

| c) | Sušič vzorky musí spĺňať špecifikácie stanovené v bode 9.3.2.3.1 z hľadiska rosného bodu T
  dew a absolútneho tlaku p
  total za sušičom s osmotickou membránou alebo tepelným chladičom. |
| --- | --- |

c)

Sušič vzorky musí spĺňať špecifikácie stanovené v bode 9.3.2.3.1 z hľadiska rosného bodu T
  dew a absolútneho tlaku p
  total za sušičom s osmotickou membránou alebo tepelným chladičom.

| d) | Na určenie výkonnosti sušiča vzorky sa použije nasledujúca metóda overenia alebo sa na vypracovanie iného protokolu použije osvedčený technický úsudok:






  i) | na vytvorenie potrebných spojení sa použije potrubie z polytetrafluóretylénu PTFE alebo nehrdzavejúcej ocele; |
| --- | --- | --- |

d)

Na určenie výkonnosti sušiča vzorky sa použije nasledujúca metóda overenia alebo sa na vypracovanie iného protokolu použije osvedčený technický úsudok:

i)

na vytvorenie potrebných spojení sa použije potrubie z polytetrafluóretylénu PTFE alebo nehrdzavejúcej ocele;

| ii) | N2 alebo čistený vzduch sa zvlhčuje prebublávaním cez destilovanú vodu vo vzduchotesne uzavretej nádobe, kde sa zvlhčuje plyn na najvyšší rosný bod vzorky, ktorý sa odhadne počas odberu vzoriek emisií; |
| --- | --- |

ii)

N2 alebo čistený vzduch sa zvlhčuje prebublávaním cez destilovanú vodu vo vzduchotesne uzavretej nádobe, kde sa zvlhčuje plyn na najvyšší rosný bod vzorky, ktorý sa odhadne počas odberu vzoriek emisií;

| iii) | zvlhčený plyn sa zavedie pred sušič vzorky; |
| --- | --- |

iii)

zvlhčený plyn sa zavedie pred sušič vzorky;

| iv) | teplota zvlhčeného plynu za nádobou sa udržiava na hodnote najmenej 5 °C nad rosným bodom; |
| --- | --- |

iv)

teplota zvlhčeného plynu za nádobou sa udržiava na hodnote najmenej 5 °C nad rosným bodom;

| v) | rosný bod T
  dew a tlak p
  total zvlhčeného plynu sa merajú čo najbližšie k vstupu sušiča vzorky, aby sa overilo, že tento rosný bod je najvyšší z odhadnutých počas odberu vzoriek emisií; |
| --- | --- |

v)

rosný bod T
  dew a tlak p
  total zvlhčeného plynu sa merajú čo najbližšie k vstupu sušiča vzorky, aby sa overilo, že tento rosný bod je najvyšší z odhadnutých počas odberu vzoriek emisií;

| vi) | rosný bod T
  dew a tlak p
  total zvlhčeného plynu sa merajú čo najbližšie k výstupu sušiča vzorky; |
| --- | --- |

vi)

rosný bod T
  dew a tlak p
  total zvlhčeného plynu sa merajú čo najbližšie k výstupu sušiča vzorky;

| vii) | sušič vzorky spĺňa požiadavky overovania, ak je výsledok podľa písmena d) bodu vi) tohto oddielu nižší než rosný bod zodpovedajúci špecifikáciám sušiča vzorky stanoveným v bode 9.3.2.3.1 plus 2 °C alebo ak je molárny podiel podľa písmena d) bodu vi) menší než zodpovedajúce špecifikácie sušiča vzorky plus 0 002 mol/mol alebo 0,2 % objemu. V prípade tohto overovania je rosný bod vzorky vyjadrený absolútnou teplotou v Kelvinoch. |
| --- | --- |

vii)

sušič vzorky spĺňa požiadavky overovania, ak je výsledok podľa písmena d) bodu vi) tohto oddielu nižší než rosný bod zodpovedajúci špecifikáciám sušiča vzorky stanoveným v bode 9.3.2.3.1 plus 2 °C alebo ak je molárny podiel podľa písmena d) bodu vi) menší než zodpovedajúce špecifikácie sušiča vzorky plus 0 002 mol/mol alebo 0,2 % objemu. V prípade tohto overovania je rosný bod vzorky vyjadrený absolútnou teplotou v Kelvinoch.

8.1.8.6.   Pravidelná kalibrácia systému riedenia časti prietoku PM a pridruženého systému merania neriedených výfukových plynov

8.1.8.6.1.   Špecifikácie pre diferenciálne meranie prietoku

V prípade systémov riedenia časti prietoku na získanie proporcionálnej vzorky neriedených výfukových plynov má osobitný význam presnosť prietoku vzorky qm

  p, ak sa nemeria priamo, ale určuje sa diferenciálnym meraním prietoku podľa rovnice 6-20:

| q
  m
  p = q
  m
  dew – q
  m
  dw | 6-20 |
| --- | --- |

q
  m
  p = q
  m
  dew – q
  m
  dw

6-20

keď:

| qm

  p | je hmotnostný prietok vzorky výfukových plynov do systému riedenia časti prietoku |
| --- | --- |
| qm

  dw | je hmotnostný prietok riediaceho vzduchu (v mokrom stave) |
| qm

  dew | je hmotnostný prietok zriedených výfukových plynov v mokrom stave |

qm

  p

je hmotnostný prietok vzorky výfukových plynov do systému riedenia časti prietoku

qm

  dw

je hmotnostný prietok riediaceho vzduchu (v mokrom stave)

qm

  dew

je hmotnostný prietok zriedených výfukových plynov v mokrom stave

V tomto prípade musí byť maximálna chyba rozdielu taká, aby presnosť qm

  p bola v rozmedzí ± 5 %, keď je riediaci pomer menší než 15. Je možné ju vypočítať určením strednej kvadratickej chyby každého prístroja.

Prijateľné presnosti q
  mp je možné dosiahnuť niektorou z týchto metód:

| a) | Absolútne hodnoty presnosti stanovenia qm

  dew a qm

  dw sú ± 0,2 %, čo zaručuje presnosť stanovenia qm

  p ≤ 5 % pri riediacom pomere 15. Väčšie chyby však nastávajú pri vyšších riediacich pomeroch; |
| --- | --- |

a)

Absolútne hodnoty presnosti stanovenia qm

  dew a qm

  dw sú ± 0,2 %, čo zaručuje presnosť stanovenia qm

  p ≤ 5 % pri riediacom pomere 15. Väčšie chyby však nastávajú pri vyšších riediacich pomeroch;

| b) | kalibrácia qm

  dw vo vzťahu k qm

  dew sa vykoná tak, aby sa pre qm

  p dosiahli rovnaké presnosti ako podľa písmena a). Podrobnosti sú uvedené v bode 8.1.8.6.2; |
| --- | --- |

b)

kalibrácia qm

  dw vo vzťahu k qm

  dew sa vykoná tak, aby sa pre qm

  p dosiahli rovnaké presnosti ako podľa písmena a). Podrobnosti sú uvedené v bode 8.1.8.6.2;

| c) | Presnosť q
  mp sa určí nepriamo z presnosti riediaceho pomeru určenej stopovacím plynom, napr. CO2. V prípade q
  mp sa vyžadujú presnosti ekvivalentné metóde uvedenej v písmene a); |
| --- | --- |

c)

Presnosť q
  mp sa určí nepriamo z presnosti riediaceho pomeru určenej stopovacím plynom, napr. CO2. V prípade q
  mp sa vyžadujú presnosti ekvivalentné metóde uvedenej v písmene a);

| d) | absolútna presnosť qm

  dew a qm

  dw je v rozmedzí ± 2 % plnej stupnice, maximálna chyba rozdielu medzi qm

  dew a qm

  dw je v rozmedzí 0,2 % a chyba linearity je v rozmedzí ± 0,2 % najvyššej qm

  dew pozorovanej počas skúšky. |
| --- | --- |

d)

absolútna presnosť qm

  dew a qm

  dw je v rozmedzí ± 2 % plnej stupnice, maximálna chyba rozdielu medzi qm

  dew a qm

  dw je v rozmedzí 0,2 % a chyba linearity je v rozmedzí ± 0,2 % najvyššej qm

  dew pozorovanej počas skúšky.

8.1.8.6.2.   Kalibrácia diferenciálneho merania prietoku

Systém riedenia časti prietoku na získanie proporcionálnej vzorky neriedených výfukových plynov sa musí pravidelne kalibrovať s presnosťou prietokomeru zodpovedajúcou medzinárodným a/alebo vnútroštátnym normám. Prietokomer alebo prístrojové vybavenie na meranie prietoku sa kalibruje jedným z týchto postupov tak, aby prietok sondou qm

  p do tunela spĺňal požiadavky na presnosť uvedené v bode 8.1.8.6.1.

| a) | Prietokomer na meranie qm

  dw sa sériovo pripojí k prietokomeru na meranie qm

  dew, rozdiel medzi oboma prietokomermi sa kalibruje najmenej v 5 bodoch nastavenia hodnotami prietoku s rovnakým rozstupom medzi najnižšou hodnotou qm

  dw použitou počas skúšky a hodnotou qm

  dew použitou počas skúšky. Riediaci tunel je možné obísť. |
| --- | --- |

a)

Prietokomer na meranie qm

  dw sa sériovo pripojí k prietokomeru na meranie qm

  dew, rozdiel medzi oboma prietokomermi sa kalibruje najmenej v 5 bodoch nastavenia hodnotami prietoku s rovnakým rozstupom medzi najnižšou hodnotou qm

  dw použitou počas skúšky a hodnotou qm

  dew použitou počas skúšky. Riediaci tunel je možné obísť.

| b) | Kalibrované prietokové zariadenie sa zapojí do série s prietokomerom na meranie qm

  dew a presnosť sa skontroluje z hľadiska hodnoty použitej na skúšku. Kalibrované prietokové zariadenie sa zapojí do série s prietokomerom na meranie qm

  dw a presnosť sa skontroluje najmenej v 5 bodoch nastavenia zodpovedajúcich riediacemu pomeru 3 až 15 vo vzťahu k hodnote qm

  dew použitej počas skúšky. |
| --- | --- |

b)

Kalibrované prietokové zariadenie sa zapojí do série s prietokomerom na meranie qm

  dew a presnosť sa skontroluje z hľadiska hodnoty použitej na skúšku. Kalibrované prietokové zariadenie sa zapojí do série s prietokomerom na meranie qm

  dw a presnosť sa skontroluje najmenej v 5 bodoch nastavenia zodpovedajúcich riediacemu pomeru 3 až 15 vo vzťahu k hodnote qm

  dew použitej počas skúšky.

| c) | Prenosové potrubie TL (pozri obrázok 6.7) sa odpojí od výfukových plynov a k prenosovému potrubiu sa pripojí kalibrované zariadenie na meranie prietoku s vhodným rozsahom na meranie qm

  p. Potom sa qm

  dew nastaví na hodnotu použitú počas skúšky a qm

  dw sa nastaví postupne najmenej na 5 hodnôt zodpovedajúcich riediacemu pomeru 3 až 15. Alternatívne sa môže zabezpečiť špeciálna kalibračná dráha, v ktorej sa tunel obchádza, ale celkový prúd a prúd riediaceho vzduchu prechádza cez príslušné merače ako pri skutočnej skúške. |
| --- | --- |

c)

Prenosové potrubie TL (pozri obrázok 6.7) sa odpojí od výfukových plynov a k prenosovému potrubiu sa pripojí kalibrované zariadenie na meranie prietoku s vhodným rozsahom na meranie qm

  p. Potom sa qm

  dew nastaví na hodnotu použitú počas skúšky a qm

  dw sa nastaví postupne najmenej na 5 hodnôt zodpovedajúcich riediacemu pomeru 3 až 15. Alternatívne sa môže zabezpečiť špeciálna kalibračná dráha, v ktorej sa tunel obchádza, ale celkový prúd a prúd riediaceho vzduchu prechádza cez príslušné merače ako pri skutočnej skúške.

| d) | Stopovací plyn sa privedie do prenosového potrubia výfukových plynov TL. Tento stopovací plyn môže byť zložkou výfukových plynov, napríklad CO2 alebo NOx. Po zriedení v tuneli sa odmeria zložka stopovacieho plynu. Toto sa vykoná pre 5 riediacich pomerov 3 až 15. Presnosť stanovenia prietoku vzorky sa určí z riediaceho pomeru r
  d rovnicou 6-21:







  q
  m
  p = q
  m
  dew /r
  d | 6-21 |
| --- | --- | --- |

d)

Stopovací plyn sa privedie do prenosového potrubia výfukových plynov TL. Tento stopovací plyn môže byť zložkou výfukových plynov, napríklad CO2 alebo NOx. Po zriedení v tuneli sa odmeria zložka stopovacieho plynu. Toto sa vykoná pre 5 riediacich pomerov 3 až 15. Presnosť stanovenia prietoku vzorky sa určí z riediaceho pomeru r
  d rovnicou 6-21:

q
  m
  p = q
  m
  dew /r
  d

6-21

Na zaručenie presnosti qm

  p sa zohľadní presnosť analyzátorov plynu.

8.1.8.6.3.   Osobitné požiadavky na diferenciálne meranie prietoku

Pri zisťovaní problémov merania a kontroly a pri overovaní správnej činnosti systému riedenia časti prietoku sa dôrazne odporúča kontrola prietoku uhlíka s použitím skutočných výfukových plynov. Kontrola prietoku uhlíka by sa mala vykonať prinajmenšom vždy po namontovaní nového motora, alebo keď sa niečo podstatné zmení v usporiadaní skúšobnej komory.

Motor sa prevádzkuje pri najvyššom krútiacom momente, zaťažení a otáčkach alebo v akomkoľvek inom ustálenom režime, ktorý vyprodukuje 5 % alebo viac CO2. Systém odberu vzoriek z časti prietoku sa prevádzkuje s riediacim faktorom približne 15: 1.

Ak sa vykonáva kontrola prietoku uhlíka, použije sa postup opísaný v doplnku 2 k prílohe VII. Hodnoty prietoku uhlíka sa vypočítajú podľa rovníc uvedených v doplnku 2 k prílohe VII. Všetky hodnoty prietoku uhlíka sa môžu líšiť maximálne o 5 %.

8.1.8.6.3.1.   Kontrola pred skúškou

Kontrola pred skúškou sa vykoná do 2 hodín pred uskutočnením skúšky takto:

Presnosť prietokomerov sa kontroluje rovnakou metódou, aká sa použila na kalibráciu (pozri bod 8.1.8.6.2) najmenej v dvoch bodoch vrátane hodnôt prietoku qm

  dw zodpovedajúcich riediacim pomerom 5 až 15 pre hodnotu qm

  dew použitú počas skúšky.

Ak sa pomocou záznamov o postupe kalibrácie podľa bodu 8.1.8.6.2 dá preukázať, že kalibrácia prietokomeru je stabilná počas dlhšieho časového obdobia, kontrola pred skúškou sa môže vynechať.

8.1.8.6.3.2.   Určovanie času transformácie

Nastavenie systému na hodnotenie času transformácie je rovnaké ako počas merania priebehu skúšky. Čas transformácie, ako je vymedzený v bode 2.4 doplnku 5 k tejto prílohe a na obrázku 6-11, sa určuje touto metódou:

Samostatný referenčný prietokomer s meracím rozsahom vhodným pre prietok sondou sa zaradí do série so sondou a tesne sa k nej pripojí. Tento prietokomer musí mať čas transformácie kratší než 100 ms pre veľkosť stupňa regulácie prietoku použitého pri meraní času odozvy s dostatočne nízkym obmedzením tlaku prietoku, aby podľa osvedčeného technického úsudku neovplyvňoval dynamické charakteristiky systému riedenia časti prietoku. Stupňovitá zmena sa zavedie do prietoku výfukových plynov (alebo do prietoku vzduchu, ak sa vypočítava prietok výfukových plynov) na vstupe systému riedenia časti prietoku od nízkeho prietoku až po najmenej 90 % plného rozsahu stupnice. Spúšťač stupňovitej zmeny je rovnaký ako sa použil na spustenie predpovednej regulácie pri skutočnej skúške. Podnet pre postupný nárast prietoku výfukových plynov a odozva prietokomeru sa zaznamenáva pri frekvencii odberu vzoriek najmenej 10 Hz.

Z týchto údajov sa určí čas transformácie systému riedenia časti prietoku, čiže čas od začiatku postupného nárastu do okamihu, keď odozva prietokomera dosiahne hodnotu 50 %. Podobne sa určia časy transformácie signálu qmp (t. j. prúdu vzorky výfukových plynov do systému riedenia časti prietoku) a signálu qmew,i (t. j. hmotnostného prietoku výfukových plynov v mokrom stave dodávaného prietokomerom výfukových plynov). Tieto signály sa použijú v regresných analýzach vykonávaných po každej skúške (pozri bod 8.2.1.2).

Výpočet sa zopakuje najmenej pre 5 podnetov narastania a poklesu prietoku a výsledky sa spriemerujú. Od tejto hodnoty sa odpočíta vnútorná doba transformácie (< 100 ms) referenčného prietokomeru. Keď sa vyžaduje predpovedná regulácia, v súlade s bodom 8.2.1.2 sa použije predpovedná hodnota systému s riedením časti prietoku.

8.1.8.7.   Overenie nepriepustnosti vo vákuovom segmente

8.1.8.7.1.   Rozsah a frekvencia

Po prvej inštalácii systému odberu vzoriek, po väčšej údržbe, ako je zmena predfiltrov, a v priebehu 8 hodín pred každou postupnosťou pracovného cyklu sa overuje, či nedochádza k úniku z vákuového segmentu, pričom sa použije jedna zo skúšok nepriepustnosti opísaná v tomto oddiele. Toto overenie sa nevzťahuje na časť plného prietoku systému riedenia CVS.

8.1.8.7.2.   Zásady merania

Presakovanie je možné zistiť nameraním malého množstva prietoku, keď by mal byť prietok nulový, zistením zriedenia so známou koncentráciou plynu na nastavenie meracieho rozsahu, keď prúdi cez vákuový segment systému odberu vzoriek, alebo nameraním zvýšenia tlaku vo vyprázdnenom systéme.

8.1.8.7.3.   Skúška nepriepustnosti s malým prietokom

Systém odberu vzoriek sa skúša na nepriepustnosť s malým objemom prietoku takto:

| a) | koniec sondy systému sa zapečatí jedným z týchto krokov:






  i) | koniec odberovej sondy sa uzavrie alebo utesní; |
| --- | --- | --- |

a)

koniec sondy systému sa zapečatí jedným z týchto krokov:

i)

koniec odberovej sondy sa uzavrie alebo utesní;

| ii) | prenosové potrubie sa odpojí pri sonde a uzavrie sa alebo utesní; |
| --- | --- |

ii)

prenosové potrubie sa odpojí pri sonde a uzavrie sa alebo utesní;

| iii) | prepúšťací ventil namontovaný medzi sondou a prenosovým potrubím sa zatvorí; |
| --- | --- |

iii)

prepúšťací ventil namontovaný medzi sondou a prenosovým potrubím sa zatvorí;

| b) | všetky vývevy sú v prevádzke. Po ustálení sa overí, či je prietok cez vákuový segment systému odberu vzoriek menší než 0,5 % prietoku pri bežnom používaní systému. Typický prietok a obtekajúci prietok analyzátorom sa môžu približne odhadnúť z prietoku pri bežnom používaní systému. |
| --- | --- |

b)

všetky vývevy sú v prevádzke. Po ustálení sa overí, či je prietok cez vákuový segment systému odberu vzoriek menší než 0,5 % prietoku pri bežnom používaní systému. Typický prietok a obtekajúci prietok analyzátorom sa môžu približne odhadnúť z prietoku pri bežnom používaní systému.

8.1.8.7.4.   Skúška nepriepustnosti pri riedení plynu na nastavenie meracieho rozsahu

Na túto skúšku sa môže použiť akýkoľvek analyzátor plynu. Ak sa na túto skúšku použije analyzátor FID, každá kontaminácia HC v systéme odberu vzoriek sa koriguje podľa oddielov 2 alebo 3 prílohy VII o určovaní HC. Skresľujúcim výsledkom sa zabráni tak, že sa použijú len analyzátory, ktorých opakovateľnosť je 0,5 % alebo vyššia pri koncentrácii plynu na nastavenie meracieho rozsahu použitého na túto skúšku. Kontrola nepriepustnosti vákuového segmentu sa vykonáva takto:

| a) | analyzátor plynu sa pripraví ako na emisnú skúšku; |
| --- | --- |

a)

analyzátor plynu sa pripraví ako na emisnú skúšku;

| b) | plyn na nastavenie meracieho rozsahu sa privedie do vstupného otvoru analyzátora a overí sa, či sa koncentrácia plynu meria s plánovanou presnosťou a opakovateľnosťou; |
| --- | --- |

b)

plyn na nastavenie meracieho rozsahu sa privedie do vstupného otvoru analyzátora a overí sa, či sa koncentrácia plynu meria s plánovanou presnosťou a opakovateľnosťou;

| c) | preplňovaný plyn na nastavenie meracieho rozsahu sa nasmeruje do týchto miest v systéme odberu vzoriek:






  i) | koniec odberovej sondy; |
| --- | --- | --- |

c)

preplňovaný plyn na nastavenie meracieho rozsahu sa nasmeruje do týchto miest v systéme odberu vzoriek:

i)

koniec odberovej sondy;

| ii) | prenosové potrubie sa odpojí pri sonde a plyn na nastavenie meracieho rozsahu je preplňovaný na otvorenom konci prenosového potrubia; |
| --- | --- |

ii)

prenosové potrubie sa odpojí pri sonde a plyn na nastavenie meracieho rozsahu je preplňovaný na otvorenom konci prenosového potrubia;

| iii) | trojcestný ventil namontovaný medzi sondou a prenosovým potrubím sa zatvorí; |
| --- | --- |

iii)

trojcestný ventil namontovaný medzi sondou a prenosovým potrubím sa zatvorí;

| d) | overí sa, či je nameraná koncentrácia preplňovaného plynu na nastavenie meracieho rozsahu v rozmedzí ± 0,5 % koncentrácie plynu na nastavenie meracieho rozsahu. Nižšia než predpokladaná nameraná hodnota naznačuje netesnosť, ale vyššia než predpokladaná hodnota môže znamenať problém súvisiaci s plynom na nastavenie meracieho rozsahu alebo so samotným analyzátorom. Vyššia nameraná než predpokladá hodnota neznamená netesnosť. |
| --- | --- |

d)

overí sa, či je nameraná koncentrácia preplňovaného plynu na nastavenie meracieho rozsahu v rozmedzí ± 0,5 % koncentrácie plynu na nastavenie meracieho rozsahu. Nižšia než predpokladaná nameraná hodnota naznačuje netesnosť, ale vyššia než predpokladaná hodnota môže znamenať problém súvisiaci s plynom na nastavenie meracieho rozsahu alebo so samotným analyzátorom. Vyššia nameraná než predpokladá hodnota neznamená netesnosť.

8.1.8.7.5.   Skúška nepriepustnosti pri rozpade vákua

Na vykonanie tejto skúšky sa použije objem vákuového segmentu systému odberu vzoriek a pozorovaná miera netesnosti systému sa považuje za rozpad vákua. Na vykonanie tejto skúšky musí byť známy objem vákuového segmentu systému odberu vzoriek v rozmedzí ± 10 % jeho skutočného objemu. Na toto skúšobné meranie sa použijú prístroje, ktoré zodpovedajú špecifikáciám uvedeným v bodoch 8.1 a 9.4.

Skúška nepriepustnosti pri rozpade vákua sa vykonáva takto:

| a) | koniec sondy systému sa zapečatí čo najbližšie k otvoru sondy jedným z týchto krokov:






  i) | koniec odberovej sondy sa uzavrie alebo utesní; |
| --- | --- | --- |

a)

koniec sondy systému sa zapečatí čo najbližšie k otvoru sondy jedným z týchto krokov:

i)

koniec odberovej sondy sa uzavrie alebo utesní;

| ii) | prenosové potrubie sa odpojí pri sonde a uzavrie sa alebo utesní; |
| --- | --- |

ii)

prenosové potrubie sa odpojí pri sonde a uzavrie sa alebo utesní;

| iii) | prepúšťací ventil namontovaný medzi sondou a prenosovým potrubím sa zatvorí; |
| --- | --- |

iii)

prepúšťací ventil namontovaný medzi sondou a prenosovým potrubím sa zatvorí;

| b) | všetky vývevy sú v prevádzke. Musí byť zabezpečené vákuum, ktoré predstavuje normálne prevádzkové podmienky. V prípade odberových vakov sa odporúča, aby sa na minimalizovanie zachytených objemov zopakoval bežný postup odčerpávania z odberového vaku dvakrát; |
| --- | --- |

b)

všetky vývevy sú v prevádzke. Musí byť zabezpečené vákuum, ktoré predstavuje normálne prevádzkové podmienky. V prípade odberových vakov sa odporúča, aby sa na minimalizovanie zachytených objemov zopakoval bežný postup odčerpávania z odberového vaku dvakrát;

| c) | odberové čerpadlá sa vypnú a systém sa zapečatí. Odmeria a zaznamená sa absolútny tlak zachyteného plynu a voliteľne aj absolútna teplota systému. Ponechá sa dostatočný čas na zabezpečenie a realizáciu akýchkoľvek nestálych režimov, ktorých výsledkom by bol únik 0,5 %, aby došlo najmenej k 10-násobnej zmene tlaku v porovnaní s rozlíšením snímača tlaku. Znova sa zaznamená tlak a voliteľne aj teplota; |
| --- | --- |

c)

odberové čerpadlá sa vypnú a systém sa zapečatí. Odmeria a zaznamená sa absolútny tlak zachyteného plynu a voliteľne aj absolútna teplota systému. Ponechá sa dostatočný čas na zabezpečenie a realizáciu akýchkoľvek nestálych režimov, ktorých výsledkom by bol únik 0,5 %, aby došlo najmenej k 10-násobnej zmene tlaku v porovnaní s rozlíšením snímača tlaku. Znova sa zaznamená tlak a voliteľne aj teplota;

| d) | týmto spôsobom sa vypočíta miera priepustnosti prietoku založená na predpokladanej nulovej hodnote objemov odberových vakov a známych hodnotách objemu systému odberu vzoriek, počiatočných a konečných tlakov, voliteľne aj teplôt a času, ktorý uplynul. Overí sa, či je prietok pri presakovaní s rozpadom vákua menší než 0,5 % prietoku systému pri bežnom používaní, a to rovnicou 6-22: | (6-22) |
| --- | --- | --- |

d)

týmto spôsobom sa vypočíta miera priepustnosti prietoku založená na predpokladanej nulovej hodnote objemov odberových vakov a známych hodnotách objemu systému odberu vzoriek, počiatočných a konečných tlakov, voliteľne aj teplôt a času, ktorý uplynul. Overí sa, či je prietok pri presakovaní s rozpadom vákua menší než 0,5 % prietoku systému pri bežnom používaní, a to rovnicou 6-22:

Formula

(6-22)

keď:

| qV

  leak | je prietok pri presakovaní s rozpadom vákua (mol/s) |
| --- | --- |
| V
  vac | je geometrický objem vákuového segmentu systému odberu vzoriek (m3) |
| R | je molárna konštanta plynu [J/(mol · K)] |
| p
  2 | je absolútny tlak vákuového segmentu v čase t
  2 (Pa) |
| T
  2 | je absolútna teplota vákuového segmentu v čase t
  2 (K) |
| p
  1 | je absolútny tlak vákuového segmentu v čase t
  1 (Pa) |
| T
  1 | je absolútna teplota vákuového segmentu v čase t
  1 (K) |
| t
  2 | je čas dokončenia overovacej skúšky pri presakovaní s rozpadom vákua (s) |
| t
  1 | je čas dokončenia overovacej skúšky pri presakovaní s rozpadom vákua (s) |

qV

  leak

je prietok pri presakovaní s rozpadom vákua (mol/s)

V
  vac

je geometrický objem vákuového segmentu systému odberu vzoriek (m3)

R

je molárna konštanta plynu [J/(mol · K)]

p
  2

je absolútny tlak vákuového segmentu v čase t
  2 (Pa)

T
  2

je absolútna teplota vákuového segmentu v čase t
  2 (K)

p
  1

je absolútny tlak vákuového segmentu v čase t
  1 (Pa)

T
  1

je absolútna teplota vákuového segmentu v čase t
  1 (K)

t
  2

je čas dokončenia overovacej skúšky pri presakovaní s rozpadom vákua (s)

t
  1

je čas dokončenia overovacej skúšky pri presakovaní s rozpadom vákua (s)

8.1.9.   Merania CO a CO2

8.1.9.1.   Overenie krížovej citlivosti na H2O v analyzátoroch NDIR pre CO2

8.1.9.1.1.   Rozsah a frekvencia

Ak sa CO2 meria pomocou analyzátora NDIR, stupeň krížovej citlivosti na H2O sa overuje po prvej inštalácii analyzátora a po väčšej údržbe.

8.1.9.1.2.   Zásady merania

H2O môže mať vplyv na odozvu analyzátora NDIR na CO2. Ak analyzátor NDIR používa kompenzačné algoritmy, ktoré využívajú merania iných plynov na to, aby splnili požiadavky na overenie tejto krížovej citlivosti, zároveň sa na odskúšanie algoritmov kompenzácie počas overovania krížovej citlivosti analyzátora musia vykonať ďalšie merania.

8.1.9.1.3.   Požiadavky na systém

Analyzátor NDIR pre CO2 má krížovú citlivosť na H2O v rozmedzí 0,0 ± 0,4 mmol/mol (očakávanej strednej koncentrácie CO2).

8.1.9.1.4.   Postup

Overovanie krížovej citlivosti sa vykonáva takto:

| a) | analyzátor NDIR pre CO2 sa spustí, prevádzkuje, vynuluje a nastaví sa merací rozsah ako pred emisnou skúškou; |
| --- | --- |

a)

analyzátor NDIR pre CO2 sa spustí, prevádzkuje, vynuluje a nastaví sa merací rozsah ako pred emisnou skúškou;

| b) | zvlhčený skúšobný plyn sa tvorí prebublávaním nulovacieho vzduchu, ktorý zodpovedá špecifikáciám uvedeným v bode 9.5.1, cez destilovanú vodu v zapečatenej nádobe. Ak vzorka neprechádza cez sušič, reguluje sa teplota nádoby tak, aby sa zabezpečila prinajmenšom taká vysoká úroveň H2O, ako je maximum predpokladané počas skúšky. Ak vzorka neprechádza počas skúšky cez sušič, reguluje sa teplota nádoby tak, aby sa zabezpečila prinajmenšom taká vysoká úroveň H2O, ako je úroveň stanovená v bode 9.3.2.3.1; |
| --- | --- |

b)

zvlhčený skúšobný plyn sa tvorí prebublávaním nulovacieho vzduchu, ktorý zodpovedá špecifikáciám uvedeným v bode 9.5.1, cez destilovanú vodu v zapečatenej nádobe. Ak vzorka neprechádza cez sušič, reguluje sa teplota nádoby tak, aby sa zabezpečila prinajmenšom taká vysoká úroveň H2O, ako je maximum predpokladané počas skúšky. Ak vzorka neprechádza počas skúšky cez sušič, reguluje sa teplota nádoby tak, aby sa zabezpečila prinajmenšom taká vysoká úroveň H2O, ako je úroveň stanovená v bode 9.3.2.3.1;

| c) | teplota zvlhčeného skúšobného plynu sa udržiava na hodnote najmenej 5 °K nad jeho rosným bodom za nádobou; |
| --- | --- |

c)

teplota zvlhčeného skúšobného plynu sa udržiava na hodnote najmenej 5 °K nad jeho rosným bodom za nádobou;

| d) | do systému odberu vzoriek sa zavedie zvlhčený skúšobný plyn. Zvlhčený skúšobný plyn je možné zaviesť za akýmkoľvek sušičom vzorky, ak sa tento použije počas skúšky; |
| --- | --- |

d)

do systému odberu vzoriek sa zavedie zvlhčený skúšobný plyn. Zvlhčený skúšobný plyn je možné zaviesť za akýmkoľvek sušičom vzorky, ak sa tento použije počas skúšky;

| e) | molárny podiel vody x
  H2O vo zvlhčenom skúšobnom plyne sa odmeria čo najbližšie k vstupu analyzátora. Na výpočet x
  H2O sa napríklad meria rosný bod T
  dew a absolútny tlak p
  total; |
| --- | --- |

e)

molárny podiel vody x
  H2O vo zvlhčenom skúšobnom plyne sa odmeria čo najbližšie k vstupu analyzátora. Na výpočet x
  H2O sa napríklad meria rosný bod T
  dew a absolútny tlak p
  total;

| f) | na zabránenie kondenzácie v prenosových potrubiach, potrubných spojoch alebo ventiloch z bodu merania x
  H2O do analyzátora sa použije osvedčený technický úsudok; |
| --- | --- |

f)

na zabránenie kondenzácie v prenosových potrubiach, potrubných spojoch alebo ventiloch z bodu merania x
  H2O do analyzátora sa použije osvedčený technický úsudok;

| g) | Poskytne sa určitý čas na stabilizáciu odozvy analyzátora. Čas stabilizácie zahŕňa čas na vyčistenie prenosového potrubia a čas odozvy analyzátora; |
| --- | --- |

g)

Poskytne sa určitý čas na stabilizáciu odozvy analyzátora. Čas stabilizácie zahŕňa čas na vyčistenie prenosového potrubia a čas odozvy analyzátora;

| h) | kým analyzátor meria koncentráciu vzorky, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje o vzorke. Vypočíta sa aritmetický priemer týchto údajov. Analyzátor spĺňa požiadavky na overenie krížovej citlivosti, ak je táto hodnota v rozmedzí 0,0 ± 0,4 mmol/mol. |
| --- | --- |

h)

kým analyzátor meria koncentráciu vzorky, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje o vzorke. Vypočíta sa aritmetický priemer týchto údajov. Analyzátor spĺňa požiadavky na overenie krížovej citlivosti, ak je táto hodnota v rozmedzí 0,0 ± 0,4 mmol/mol.

8.1.9.2.   Overenie krížovej citlivosti na H2O a CO2 v analyzátoroch NDIR pre CO

8.1.9.2.1.   Rozsah a frekvencia

Ak sa CO meria pomocou analyzátora NDIR, stupeň krížovej citlivosti na H2O a CO2 sa overuje po prvej inštalácii analyzátora a po väčšej údržbe.

8.1.9.2.2.   Zásady merania

H2O a CO2 môžu pozitívne vplývať na analyzátor NDIR vyvolaním odozvy podobnej CO. Ak analyzátor NDIR používa kompenzačné algoritmy, ktoré využívajú merania iných plynov na to, aby splnili požiadavky na overenie tejto krížovej citlivosti, zároveň sa na odskúšanie algoritmov kompenzácie počas overovania krížovej citlivosti analyzátora musia vykonať ďalšie merania.

8.1.9.2.3.   Požiadavky na systém

Analyzátor NDIR pre CO má kombinovanú krížovú citlivosť na H2O a CO2, ktorá je v rozmedzí ± 2 % predpokladanej strednej koncentrácie CO.

8.1.9.2.4.   Postup

Overovanie krížovej citlivosti sa vykonáva takto:

| a) | analyzátor NDIR pre CO sa spustí, prevádzkuje, vynuluje a nastaví sa merací rozsah ako pred emisnou skúškou; |
| --- | --- |

a)

analyzátor NDIR pre CO sa spustí, prevádzkuje, vynuluje a nastaví sa merací rozsah ako pred emisnou skúškou;

| b) | zvlhčený skúšobný plyn CO2 sa tvorí prebublávaním plynu na nastavenie meracieho rozsahu CO2 cez destilovanú vodu v zapečatenej nádobe. Ak vzorka neprechádza cez sušič, reguluje sa teplota nádoby tak, aby sa zabezpečila prinajmenšom taká vysoká úroveň H2O, ako je maximum predpokladané počas skúšky. Ak vzorka neprechádza počas skúšky cez sušič, reguluje sa teplota nádoby tak, aby sa zabezpečila prinajmenšom taká vysoká úroveň H2O, ako je úroveň stanovená v bode 9.3.2.3.1.1. Použije sa prinajmenšom taká vysoká koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu CO2, ako je maximum predpokladané počas skúšky; |
| --- | --- |

b)

zvlhčený skúšobný plyn CO2 sa tvorí prebublávaním plynu na nastavenie meracieho rozsahu CO2 cez destilovanú vodu v zapečatenej nádobe. Ak vzorka neprechádza cez sušič, reguluje sa teplota nádoby tak, aby sa zabezpečila prinajmenšom taká vysoká úroveň H2O, ako je maximum predpokladané počas skúšky. Ak vzorka neprechádza počas skúšky cez sušič, reguluje sa teplota nádoby tak, aby sa zabezpečila prinajmenšom taká vysoká úroveň H2O, ako je úroveň stanovená v bode 9.3.2.3.1.1. Použije sa prinajmenšom taká vysoká koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu CO2, ako je maximum predpokladané počas skúšky;

| c) | do systému odberu vzoriek sa zavedie zvlhčený skúšobný plyn CO2. Zvlhčený skúšobný plyn CO2 je možné zaviesť za akýmkoľvek sušičom vzorky, ak sa tento použije počas skúšky; |
| --- | --- |

c)

do systému odberu vzoriek sa zavedie zvlhčený skúšobný plyn CO2. Zvlhčený skúšobný plyn CO2 je možné zaviesť za akýmkoľvek sušičom vzorky, ak sa tento použije počas skúšky;

| d) | molárny podiel vody x
  H2O v zvlhčenom skúšobnom plyne sa odmeria čo najbližšie k vstupu analyzátora. Na výpočet x
  H2O sa napríklad meria rosný bod T
  dew a absolútny tlak p
  total; |
| --- | --- |

d)

molárny podiel vody x
  H2O v zvlhčenom skúšobnom plyne sa odmeria čo najbližšie k vstupu analyzátora. Na výpočet x
  H2O sa napríklad meria rosný bod T
  dew a absolútny tlak p
  total;

| e) | na zabránenie kondenzácie v prenosových potrubiach, potrubných spojoch alebo ventiloch z bodu merania x
  H2O do analyzátora sa použije osvedčený technický úsudok; |
| --- | --- |

e)

na zabránenie kondenzácie v prenosových potrubiach, potrubných spojoch alebo ventiloch z bodu merania x
  H2O do analyzátora sa použije osvedčený technický úsudok;

| f) | poskytne sa určitý čas na stabilizáciu odozvy analyzátora; |
| --- | --- |

f)

poskytne sa určitý čas na stabilizáciu odozvy analyzátora;

| g) | kým analyzátor meria koncentráciu vzorky, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje na jeho výstupe. Vypočíta sa aritmetický priemer týchto údajov; |
| --- | --- |

g)

kým analyzátor meria koncentráciu vzorky, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje na jeho výstupe. Vypočíta sa aritmetický priemer týchto údajov;

| h) | analyzátor spĺňa požiadavky na overenie krížovej citlivosti, ak je výsledok podľa písmena g) tohto bodu v rozmedzí tolerancií uvedených v bode 8.1.9.2.3; |
| --- | --- |

h)

analyzátor spĺňa požiadavky na overenie krížovej citlivosti, ak je výsledok podľa písmena g) tohto bodu v rozmedzí tolerancií uvedených v bode 8.1.9.2.3;

| i) | postupy zisťovania krížovej citlivosti na CO2 a H2O môžu prebiehať aj oddelene. Ak sú použité úrovne CO2 a H2O vyššie než maximálne úrovne predpokladané počas skúšky, každá pozorovaná hodnota krížovej citlivosti sa zníži vynásobením pozorovanej hodnoty pomerom maximálnej predpokladanej hodnoty koncentrácie k skutočnej hodnote použitej počas tohto postupu. Oddelené postupy zisťovania krížovej citlivosti koncentrácií na H2O (do 0,025 mol/mol obsahu H2O), ktoré sú nižšie než maximálne úrovne predpokladané počas skúšky, sa môžu vykonávať, ale pozorované hodnoty krížovej citlivosti na H2O sa zvýšia vynásobením pozorovanej hodnoty pomerom maximálnej predpokladanej hodnoty koncentrácie H2O k skutočnej hodnote použitej počas tohto postupu. Súčet dvoch upravených hodnôt krížovej citlivosti musí byť v medziach tolerancie stanovenej v bode 8.1.9.2.3. |
| --- | --- |

i)

postupy zisťovania krížovej citlivosti na CO2 a H2O môžu prebiehať aj oddelene. Ak sú použité úrovne CO2 a H2O vyššie než maximálne úrovne predpokladané počas skúšky, každá pozorovaná hodnota krížovej citlivosti sa zníži vynásobením pozorovanej hodnoty pomerom maximálnej predpokladanej hodnoty koncentrácie k skutočnej hodnote použitej počas tohto postupu. Oddelené postupy zisťovania krížovej citlivosti koncentrácií na H2O (do 0,025 mol/mol obsahu H2O), ktoré sú nižšie než maximálne úrovne predpokladané počas skúšky, sa môžu vykonávať, ale pozorované hodnoty krížovej citlivosti na H2O sa zvýšia vynásobením pozorovanej hodnoty pomerom maximálnej predpokladanej hodnoty koncentrácie H2O k skutočnej hodnote použitej počas tohto postupu. Súčet dvoch upravených hodnôt krížovej citlivosti musí byť v medziach tolerancie stanovenej v bode 8.1.9.2.3.

8.1.10.   Merania uhľovodíkov

8.1.10.1.   Optimalizácia a overovanie analyzátora FID

8.1.10.1.1.   Rozsah a frekvencia

Všetky analyzátory FID sa kalibrujú po prvej inštalácii. Kalibrácia sa opakuje podľa potreby na základe osvedčeného technického úsudku. V prípade analyzátora FID, ktorý meria HC, sa vykonajú tieto kroky:

| a) | odozva analyzátora FID na rôzne uhľovodíky sa optimalizuje po prvej inštalácii analyzátora a po väčšej údržbe. Odozva analyzátora FID na propylén a toluén musí byť 0,9 až 1,1 vo vzťahu k propánu; |
| --- | --- |

a)

odozva analyzátora FID na rôzne uhľovodíky sa optimalizuje po prvej inštalácii analyzátora a po väčšej údržbe. Odozva analyzátora FID na propylén a toluén musí byť 0,9 až 1,1 vo vzťahu k propánu;

| b) | faktor odozvy analyzátora FID na metán (CH4) sa určí po prvej inštalácii analyzátora a po väčšej údržbe, ako je opísané v bode 8.1.10.1.4; |
| --- | --- |

b)

faktor odozvy analyzátora FID na metán (CH4) sa určí po prvej inštalácii analyzátora a po väčšej údržbe, ako je opísané v bode 8.1.10.1.4;

| c) | odozva na metán (CH4) sa overuje do 185 dní pred skúškou. |
| --- | --- |

c)

odozva na metán (CH4) sa overuje do 185 dní pred skúškou.

8.1.10.1.2.   Kalibrácia

Na vypracovanie postupu kalibrácie sa použije osvedčený technický úsudok, napríklad úsudok vychádzajúci z pokynov výrobcu analyzátora FID, a odporúčané frekvencie na kalibráciu analyzátora FID. Analyzátor FID sa kalibruje pomocou kalibračných plynov C3H8, ktoré zodpovedajú špecifikáciám uvedeným v bode 9.5.1. Kalibrácia sa vykoná na základe ekvivalentu uhlíka 1 (C1).

8.1.10.1.3.   Optimalizácia odozvy analyzátora FID na HC

Tento postup sa vzťahuje len na analyzátory FID, ktoré merajú HC.

| a) | Na prvé spustenie prístroja a základné prevádzkové nastavenie používajúce palivo a nulovací plyn analyzátora FID sa uplatnia požiadavky výrobcu prístroja a osvedčený technický úsudok. Zahriaty analyzátor FID musí byť v rámci požadovaných rozsahov prevádzkových teplôt. Odozva analyzátora FID sa optimalizuje tak, aby spĺňala požiadavky faktorov odozvy na uhľovodíky a kontroly krížovej citlivosti na kyslík podľa bodu 8.1.10.1.1 písm. a) a bodu 8.1.10.2 pri najbežnejšom rozsahu analyzátora predpokladanom počas emisnej skúšky. Na presnejšiu optimalizáciu analyzátora FID sa môže podľa odporúčaní výrobcu prístroja a osvedčeného technického úsudku použiť vyšší rozsah analyzátora, ak je bežný rozsah analyzátora nižší než minimálny rozsah špecifikovaný výrobcom prístroja na optimalizáciu. |
| --- | --- |

a)

Na prvé spustenie prístroja a základné prevádzkové nastavenie používajúce palivo a nulovací plyn analyzátora FID sa uplatnia požiadavky výrobcu prístroja a osvedčený technický úsudok. Zahriaty analyzátor FID musí byť v rámci požadovaných rozsahov prevádzkových teplôt. Odozva analyzátora FID sa optimalizuje tak, aby spĺňala požiadavky faktorov odozvy na uhľovodíky a kontroly krížovej citlivosti na kyslík podľa bodu 8.1.10.1.1 písm. a) a bodu 8.1.10.2 pri najbežnejšom rozsahu analyzátora predpokladanom počas emisnej skúšky. Na presnejšiu optimalizáciu analyzátora FID sa môže podľa odporúčaní výrobcu prístroja a osvedčeného technického úsudku použiť vyšší rozsah analyzátora, ak je bežný rozsah analyzátora nižší než minimálny rozsah špecifikovaný výrobcom prístroja na optimalizáciu.

| b) | Zahriaty analyzátor FID musí byť v rámci požadovaných rozsahov prevádzkových teplôt. Odozva analyzátora FID sa optimalizuje pri najbežnejšom rozsahu analyzátora predpokladanom počas emisnej skúšky. S prietokmi paliva a vzduchu nastavenými podľa odporúčaní výrobcu sa do analyzátora zavedie plyn na nastavenie meracieho rozsahu. |
| --- | --- |

b)

Zahriaty analyzátor FID musí byť v rámci požadovaných rozsahov prevádzkových teplôt. Odozva analyzátora FID sa optimalizuje pri najbežnejšom rozsahu analyzátora predpokladanom počas emisnej skúšky. S prietokmi paliva a vzduchu nastavenými podľa odporúčaní výrobcu sa do analyzátora zavedie plyn na nastavenie meracieho rozsahu.

| c) | Na optimalizáciu sa vykonajú nasledujúce kroky i) až iv) alebo postup odporúčaný výrobcom prístroja. Voliteľne sa môžu na optimalizáciu použiť postupy opísané v dokumente SAE č. 770141.






  i) | Odozva pri danom prietoku paliva sa určí z rozdielu medzi odozvou na plyn na nastavenie meracieho rozsahu a odozvou na nulovací plyn. |
| --- | --- | --- |

c)

Na optimalizáciu sa vykonajú nasledujúce kroky i) až iv) alebo postup odporúčaný výrobcom prístroja. Voliteľne sa môžu na optimalizáciu použiť postupy opísané v dokumente SAE č. 770141.

i)

Odozva pri danom prietoku paliva sa určí z rozdielu medzi odozvou na plyn na nastavenie meracieho rozsahu a odozvou na nulovací plyn.

| ii) | Prietok paliva sa postupne nastaví nad a pod hodnotu udanú výrobcom. Pri týchto prietokoch paliva sa zaznamená odozva na plyn na nastavenie meracieho rozsahu a na nulovací plyn. |
| --- | --- |

ii)

Prietok paliva sa postupne nastaví nad a pod hodnotu udanú výrobcom. Pri týchto prietokoch paliva sa zaznamená odozva na plyn na nastavenie meracieho rozsahu a na nulovací plyn.

| iii) | Rozdiel medzi odozvou na plyn na nastavenie meracieho rozsahu a odozvou na nulovací plyn sa zakreslí a prietok paliva sa upraví podľa strany krivky s bohatou zmesou. Toto je prvé nastavenie prietoku, ktoré si môže vyžadovať ďalšiu optimalizáciu v závislosti od výsledkov faktorov odozvy na uhľovodíky a kontroly krížovej citlivosti na kyslík podľa bodu 8.1.10.1.1 písm. a) a bodu 8.1.10.2. |
| --- | --- |

iii)

Rozdiel medzi odozvou na plyn na nastavenie meracieho rozsahu a odozvou na nulovací plyn sa zakreslí a prietok paliva sa upraví podľa strany krivky s bohatou zmesou. Toto je prvé nastavenie prietoku, ktoré si môže vyžadovať ďalšiu optimalizáciu v závislosti od výsledkov faktorov odozvy na uhľovodíky a kontroly krížovej citlivosti na kyslík podľa bodu 8.1.10.1.1 písm. a) a bodu 8.1.10.2.

| iv) | Ak krížová citlivosť na kyslík alebo faktory odozvy na uhľovodíky nespĺňajú nasledujúce špecifikácie, prietok vzduchu sa postupne nastaví nad a pod špecifikácie výrobcu, pričom sa pre každý prietok zopakuje postup uvedený v bode 8.1.10.1.1 písm. a) a bode 8.1.10.2. |
| --- | --- |

iv)

Ak krížová citlivosť na kyslík alebo faktory odozvy na uhľovodíky nespĺňajú nasledujúce špecifikácie, prietok vzduchu sa postupne nastaví nad a pod špecifikácie výrobcu, pričom sa pre každý prietok zopakuje postup uvedený v bode 8.1.10.1.1 písm. a) a bode 8.1.10.2.

| d) | Určia sa optimálne prietoky a/alebo tlaky paliva a vzduchu horáka analyzátora FID a z nich sa odoberú a zaznamenajú vzorky na ďalšie referenčné hodnoty. |
| --- | --- |

d)

Určia sa optimálne prietoky a/alebo tlaky paliva a vzduchu horáka analyzátora FID a z nich sa odoberú a zaznamenajú vzorky na ďalšie referenčné hodnoty.

8.1.10.1.4.   Určovanie faktora odozvy analyzátora FID na meranie HC na CH4

Keďže analyzátory FID majú vo všeobecnosti odlišnú odozvu na CH4 než na C3H8, po optimalizácii analyzátora FID sa určí každý faktor odozvy analyzátora FID HC na CH4
  RF
  CH4[THC-FID]. Pri výpočtoch na určenie HC opísaných v oddiele 2 prílohy VII (hmotnostný prístup) alebo v oddiele 3 prílohy VII (molárny prístup) sa na kompenzáciu odozvy na CH4 použije posledný RF
  CH4[THC-FID] nameraný podľa tohto oddielu. RF
  CH4[THC-FID] sa určuje takto:

| a) | pred emisnou skúškou sa zvolí koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu analyzátora C3H8. Vyberú sa len tie plyny na nastavenie meracieho rozsahu, ktoré spĺňajú špecifikácie uvedené v bode 9.5.1, a zaznamená sa koncentrácia C3H8; |
| --- | --- |

a)

pred emisnou skúškou sa zvolí koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu analyzátora C3H8. Vyberú sa len tie plyny na nastavenie meracieho rozsahu, ktoré spĺňajú špecifikácie uvedené v bode 9.5.1, a zaznamená sa koncentrácia C3H8;

| b) | vyberie sa len ten plyn na nastavenie meracieho rozsahu CH4, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v bode 9.5.1, a zaznamená sa koncentrácia CH4; |
| --- | --- |

b)

vyberie sa len ten plyn na nastavenie meracieho rozsahu CH4, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v bode 9.5.1, a zaznamená sa koncentrácia CH4;

| c) | analyzátor FID sa prevádzkuje podľa pokynov výrobcu; |
| --- | --- |

c)

analyzátor FID sa prevádzkuje podľa pokynov výrobcu;

| d) | potvrdí sa, že analyzátor FID bol kalibrovaný pomocou C3H8. Kalibrácia sa vykoná na základe ekvivalentu uhlíka 1 (C1); |
| --- | --- |

d)

potvrdí sa, že analyzátor FID bol kalibrovaný pomocou C3H8. Kalibrácia sa vykoná na základe ekvivalentu uhlíka 1 (C1);

| e) | analyzátor FID sa vynuluje nulovacím plynom použitým na emisné skúšky; |
| --- | --- |

e)

analyzátor FID sa vynuluje nulovacím plynom použitým na emisné skúšky;

| f) | nastaví sa merací rozsah analyzátora FID s vybraným plynom na nastavenie meracieho rozsahu C3H8; |
| --- | --- |

f)

nastaví sa merací rozsah analyzátora FID s vybraným plynom na nastavenie meracieho rozsahu C3H8;

| g) | plyn na nastavenie meracieho rozsahu CH4 vybraný podľa písm. b) tohto bodu sa zavedie do odberového otvoru analyzátora FID; |
| --- | --- |

g)

plyn na nastavenie meracieho rozsahu CH4 vybraný podľa písm. b) tohto bodu sa zavedie do odberového otvoru analyzátora FID;

| h) | stabilizuje sa odozva analyzátora. Čas stabilizácie môže zahŕňať čas na vyčistenie analyzátora a čas na zohľadnenie jeho odozvy; |
| --- | --- |

h)

stabilizuje sa odozva analyzátora. Čas stabilizácie môže zahŕňať čas na vyčistenie analyzátora a čas na zohľadnenie jeho odozvy;

| i) | kým analyzátor meria koncentráciu CH4, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje o odoberaných vzorkách a vypočíta sa aritmetický priemer týchto hodnôt; |
| --- | --- |

i)

kým analyzátor meria koncentráciu CH4, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje o odoberaných vzorkách a vypočíta sa aritmetický priemer týchto hodnôt;

| j) | stredná nameraná koncentrácia sa vydelí zaznamenanou koncentráciou na nastavenie meracieho rozsahu kalibračného plynu CH4. Výsledkom je faktor odozvy analyzátora FID na CH4
  RF
  CH4[THC-FID]. |
| --- | --- |

j)

stredná nameraná koncentrácia sa vydelí zaznamenanou koncentráciou na nastavenie meracieho rozsahu kalibračného plynu CH4. Výsledkom je faktor odozvy analyzátora FID na CH4
  RF
  CH4[THC-FID].

8.1.10.1.5.   Overenie odozvy analyzátora FID na meranie HC na metán (CH4)

Ak je hodnota RF
  CH4[THC-FID], získaná podľa bodu 8.1.10.1.4, v rozmedzí ± 5,0 % jeho poslednej stanovenej hodnoty, analyzátor FID pre HC úspešne prešiel overením odozvy na metán.

| a) | Najprv sa overí, či sú tlaky a/alebo prietoky paliva, vzduchu horáka a vzorky cez analyzátor FID v rozmedzí ± 0,5 % ich naposledy zaznamenaných hodnôt, ako je opísané v bode 8.1.10.1.3. Ak sa tieto prietoky musia nastaviť, určí sa nová hodnota RF
  CH4[THC-FID] podľa bodu 8.1.10.1.4. Malo by sa overiť, či je určená hodnota RF
  CH4[THC-FID] v rámci tolerancie stanovenej v bode 8.1.10.1.5. |
| --- | --- |

a)

Najprv sa overí, či sú tlaky a/alebo prietoky paliva, vzduchu horáka a vzorky cez analyzátor FID v rozmedzí ± 0,5 % ich naposledy zaznamenaných hodnôt, ako je opísané v bode 8.1.10.1.3. Ak sa tieto prietoky musia nastaviť, určí sa nová hodnota RF
  CH4[THC-FID] podľa bodu 8.1.10.1.4. Malo by sa overiť, či je určená hodnota RF
  CH4[THC-FID] v rámci tolerancie stanovenej v bode 8.1.10.1.5.

| b) | Ak RF
  CH4[THC-FID] nie je v rámci tolerancie stanovenej v bode 8.1.10.1.5, odozva analyzátora FID sa musí znova optimalizovať podľa bodu 8.1.10.1.3. |
| --- | --- |

b)

Ak RF
  CH4[THC-FID] nie je v rámci tolerancie stanovenej v bode 8.1.10.1.5, odozva analyzátora FID sa musí znova optimalizovať podľa bodu 8.1.10.1.3.

| c) | Určí sa nová hodnota RF
  CH4[THC-FID] podľa bodu 8.1.10.1.4. Táto nová hodnota RF
  CH4[THC-FID] sa použije vo výpočtoch na určenie HC opísaných v oddiele 2 prílohy VII (hmotnostný prístup) alebo v oddiele 3 prílohy VII (molárny prístup). |
| --- | --- |

c)

Určí sa nová hodnota RF
  CH4[THC-FID] podľa bodu 8.1.10.1.4. Táto nová hodnota RF
  CH4[THC-FID] sa použije vo výpočtoch na určenie HC opísaných v oddiele 2 prílohy VII (hmotnostný prístup) alebo v oddiele 3 prílohy VII (molárny prístup).

8.1.10.2.   Nestechiometrické overenie krížovej citlivosti analyzátora FID na meranie neriedených výfukových plynov na O2

8.1.10.2.1.   Rozsah a frekvencia

Ak sa na meranie neriedených výfukových plynov používajú analyzátory FID, stupeň krížovej citlivosti analyzátora FID na O2 sa overí po prvej inštalácii analyzátora a po väčšej údržbe.

8.1.10.2.2.   Zásady merania

Zmeny koncentrácie O2 v neriedených výfukových plynoch môžu ovplyvniť odozvu analyzátora FID zmenou teploty plameňa analyzátora FID. Prietok paliva, vzduchu horáka a vzorky cez analyzátor FID sa optimalizuje tak, aby spĺňal požiadavky tohto overenia. Výkonnosť analyzátora FID sa overí algoritmami kompenzácie pre krížovú citlivosť analyzátora FID na O2, ktoré sú činné počas emisnej skúšky.

8.1.10.2.3.   Požiadavky na systém

Každý analyzátor FID použitý počas skúšky musí spĺňať požiadavky na overenie krížovej citlivosti analyzátora FID na O2 podľa postupu uvedeného v tomto oddiele.

8.1.10.2.4.   Postup

Krížová citlivosť analyzátora FID na O2 sa určuje nasledovným postupom, pričom na vytvorenie referenčných koncentrácií plynu, ktoré sa vyžadujú na vykonanie takého overenia, je možné použiť jeden rozdeľovač alebo viac rozdeľovačov plynov.

| a) | Na nastavenie meracieho rozsahu analyzátorov pred emisnou skúškou sa vyberú tri referenčné plyny na nastavenie meracieho rozsahu, ktoré spĺňajú špecifikácie uvedené v bode 9.5.1 a obsahujú koncentráciu C3H8. V prípade analyzátora FID kalibrovaného na CH4 s odlučovačom nemetánových uhľovodíkov sa vyberú referenčné plyny na nastavenie meracieho rozsahu CH4. Tri vyvážené koncentrácie plynu sa zvolia tak, aby koncentrácie O2 a N2 reprezentovali minimálne, maximálne a medziľahlé koncentrácie O2 predpokladané počas skúšky. Požiadavka na použitie priemernej koncentrácie O2 sa môže vynechať, ak je analyzátor FID kalibrovaný plynom na nastavenie meracieho rozsahu, ktorý je v rovnováhe s priemernou predpokladanou koncentráciou kyslíka. |
| --- | --- |

a)

Na nastavenie meracieho rozsahu analyzátorov pred emisnou skúškou sa vyberú tri referenčné plyny na nastavenie meracieho rozsahu, ktoré spĺňajú špecifikácie uvedené v bode 9.5.1 a obsahujú koncentráciu C3H8. V prípade analyzátora FID kalibrovaného na CH4 s odlučovačom nemetánových uhľovodíkov sa vyberú referenčné plyny na nastavenie meracieho rozsahu CH4. Tri vyvážené koncentrácie plynu sa zvolia tak, aby koncentrácie O2 a N2 reprezentovali minimálne, maximálne a medziľahlé koncentrácie O2 predpokladané počas skúšky. Požiadavka na použitie priemernej koncentrácie O2 sa môže vynechať, ak je analyzátor FID kalibrovaný plynom na nastavenie meracieho rozsahu, ktorý je v rovnováhe s priemernou predpokladanou koncentráciou kyslíka.

| b) | Potvrdí sa, že analyzátor FID spĺňa všetky špecifikácie uvedené v bode 8.1.10.1. |
| --- | --- |

b)

Potvrdí sa, že analyzátor FID spĺňa všetky špecifikácie uvedené v bode 8.1.10.1.

| c) | Analyzátor FID sa spustí a prevádzkuje ako pred emisnou skúškou. Bez ohľadu na zdroj vzduchu horáka analyzátora FID počas skúšky, sa na toto overenie použije ako zdroj vzduchu horáka analyzátora FID nulovací plyn. |
| --- | --- |

c)

Analyzátor FID sa spustí a prevádzkuje ako pred emisnou skúškou. Bez ohľadu na zdroj vzduchu horáka analyzátora FID počas skúšky, sa na toto overenie použije ako zdroj vzduchu horáka analyzátora FID nulovací plyn.

| d) | Analyzátor sa nastaví na nulu. |
| --- | --- |

d)

Analyzátor sa nastaví na nulu.

| e) | Merací rozsah analyzátora sa nastaví pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu, ktorý sa použil počas emisnej skúšky. |
| --- | --- |

e)

Merací rozsah analyzátora sa nastaví pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu, ktorý sa použil počas emisnej skúšky.

| f) | Nulová odozva sa skontroluje pomocou nulovacieho plynu, ktorý sa použil počas emisnej skúšky. Ďalší krok sa vykoná v prípade, že stredná nulová odozva pri odbere údajov za 30 sekúnd je v rámci ± 0,5 % referenčnej hodnoty plynu na nastavenie meracieho rozsahu použitej v písmene e) tohto bodu, inak sa postup začne odznovu od písmena d) tohto bodu. |
| --- | --- |

f)

Nulová odozva sa skontroluje pomocou nulovacieho plynu, ktorý sa použil počas emisnej skúšky. Ďalší krok sa vykoná v prípade, že stredná nulová odozva pri odbere údajov za 30 sekúnd je v rámci ± 0,5 % referenčnej hodnoty plynu na nastavenie meracieho rozsahu použitej v písmene e) tohto bodu, inak sa postup začne odznovu od písmena d) tohto bodu.

| g) | Odozva analyzátora sa skontroluje pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu, ktorý má minimálnu koncentráciu O2 predpokladanú počas skúšky. Stredná odozva pri stabilizovanom odbere údajov za 30 sekúnd sa zaznamená ako x
  O2minHC. |
| --- | --- |

g)

Odozva analyzátora sa skontroluje pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu, ktorý má minimálnu koncentráciu O2 predpokladanú počas skúšky. Stredná odozva pri stabilizovanom odbere údajov za 30 sekúnd sa zaznamená ako x
  O2minHC.

| h) | Nulová odozva analyzátora FID sa skontroluje pomocou nulovacieho plynu použitého počas emisnej skúšky. Ďalší krok sa vykoná v prípade, že stredná nulová odozva pri stabilizovanom odbere údajov za 30 sekúnd je v rámci ± 0,5 % referenčnej hodnoty plynu na nastavenie meracieho rozsahu použitej v písmene e) tohto bodu, inak sa postup začne odznova od písmena d) tohto bodu. |
| --- | --- |

h)

Nulová odozva analyzátora FID sa skontroluje pomocou nulovacieho plynu použitého počas emisnej skúšky. Ďalší krok sa vykoná v prípade, že stredná nulová odozva pri stabilizovanom odbere údajov za 30 sekúnd je v rámci ± 0,5 % referenčnej hodnoty plynu na nastavenie meracieho rozsahu použitej v písmene e) tohto bodu, inak sa postup začne odznova od písmena d) tohto bodu.

| i) | Odozva analyzátora sa skontroluje pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu, ktorý má priemernú koncentráciu O2 predpokladanú počas skúšky. Stredná odozva pri stabilizovanom odbere údajov za 30 sekúnd sa zaznamená ako x
  O2avgHC. |
| --- | --- |

i)

Odozva analyzátora sa skontroluje pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu, ktorý má priemernú koncentráciu O2 predpokladanú počas skúšky. Stredná odozva pri stabilizovanom odbere údajov za 30 sekúnd sa zaznamená ako x
  O2avgHC.

| j) | Nulová odozva analyzátora FID sa skontroluje pomocou nulovacieho plynu použitého počas emisnej skúšky. Ďalší krok sa vykoná v prípade, že stredná nulová odozva pri stabilizovanom odbere údajov za 30 sekúnd je v rámci ± 0,5 % referenčnej hodnoty plynu na nastavenie meracieho rozsahu použitej v písmene e) tohto bodu, inak sa postup začne odznova od písmena d) tohto bodu. |
| --- | --- |

j)

Nulová odozva analyzátora FID sa skontroluje pomocou nulovacieho plynu použitého počas emisnej skúšky. Ďalší krok sa vykoná v prípade, že stredná nulová odozva pri stabilizovanom odbere údajov za 30 sekúnd je v rámci ± 0,5 % referenčnej hodnoty plynu na nastavenie meracieho rozsahu použitej v písmene e) tohto bodu, inak sa postup začne odznova od písmena d) tohto bodu.

| k) | Odozva analyzátora sa skontroluje pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu, ktorý má maximálnu koncentráciu O2 predpokladanú počas skúšky. Stredná odozva pri stabilizovanom odbere údajov za 30 sekúnd sa zaznamená ako x
  O2maxHC. |
| --- | --- |

k)

Odozva analyzátora sa skontroluje pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu, ktorý má maximálnu koncentráciu O2 predpokladanú počas skúšky. Stredná odozva pri stabilizovanom odbere údajov za 30 sekúnd sa zaznamená ako x
  O2maxHC.

| l) | Nulová odozva analyzátora FID sa skontroluje pomocou nulovacieho plynu použitého počas emisnej skúšky. Ďalší krok sa vykoná v prípade, že stredná nulová odozva pri stabilizovanom odbere údajov za 30 sekúnd je v rámci ± 0,5 % referenčnej hodnoty plynu na nastavenie meracieho rozsahu použitej v písmene e) tohto bodu, inak sa postup začne odznova od písmena d) tohto bodu. |
| --- | --- |

l)

Nulová odozva analyzátora FID sa skontroluje pomocou nulovacieho plynu použitého počas emisnej skúšky. Ďalší krok sa vykoná v prípade, že stredná nulová odozva pri stabilizovanom odbere údajov za 30 sekúnd je v rámci ± 0,5 % referenčnej hodnoty plynu na nastavenie meracieho rozsahu použitej v písmene e) tohto bodu, inak sa postup začne odznova od písmena d) tohto bodu.

| m) | Vypočíta sa percentuálny rozdiel medzi x
  O2maxHC a koncentráciou jeho referenčného plynu. Vypočíta sa percentuálny rozdiel medzi x
  O2avgHC a koncentráciou jeho referenčného plynu. Vypočíta sa percentuálny rozdiel medzi x
  O2minHC a koncentráciou jeho referenčného plynu. Určí sa maximálny percentuálny rozdiel troch parametrov. To je krížová citlivosť na O2. |
| --- | --- |

m)

Vypočíta sa percentuálny rozdiel medzi x
  O2maxHC a koncentráciou jeho referenčného plynu. Vypočíta sa percentuálny rozdiel medzi x
  O2avgHC a koncentráciou jeho referenčného plynu. Vypočíta sa percentuálny rozdiel medzi x
  O2minHC a koncentráciou jeho referenčného plynu. Určí sa maximálny percentuálny rozdiel troch parametrov. To je krížová citlivosť na O2.

| n) | Ak je krížová citlivosť na O2 v rozmedzí ± 3 %, analyzátor FID sa musí podrobiť overeniu na krížovú citlivosť na O2, inak sa na odstránenie nedostatku použije jedno alebo viaceré z týchto opatrení:






  i) | overovanie sa zopakuje, aby sa zistilo, či počas postupu nedošlo k chybe; |
| --- | --- | --- |

n)

Ak je krížová citlivosť na O2 v rozmedzí ± 3 %, analyzátor FID sa musí podrobiť overeniu na krížovú citlivosť na O2, inak sa na odstránenie nedostatku použije jedno alebo viaceré z týchto opatrení:

i)

overovanie sa zopakuje, aby sa zistilo, či počas postupu nedošlo k chybe;

| ii) | na emisnú skúšku vyberú sa nulovacie plyny a plyny na nastavenie meracieho rozsahu, ktoré obsahujú vyššie alebo nižšie koncentrácie O2, a overovanie sa zopakuje; |
| --- | --- |

ii)

na emisnú skúšku vyberú sa nulovacie plyny a plyny na nastavenie meracieho rozsahu, ktoré obsahujú vyššie alebo nižšie koncentrácie O2, a overovanie sa zopakuje;

| iii) | nastavia sa prietoky vzduchu horáka analyzátora FID, paliva a vzorky. Treba poznamenať, že ak sú tieto prietoky nastavené pre analyzátor FID na THC tak, aby spĺňal požiadavky na overenie krížovej citlivosti na O2, na ďalšie overenie RF
  CH4 sa RF
  CH4 vynuluje. Po nastavení sa overenie krížovej citlivosti na O2 zopakuje a určí sa RF
  CH4; |
| --- | --- |

iii)

nastavia sa prietoky vzduchu horáka analyzátora FID, paliva a vzorky. Treba poznamenať, že ak sú tieto prietoky nastavené pre analyzátor FID na THC tak, aby spĺňal požiadavky na overenie krížovej citlivosti na O2, na ďalšie overenie RF
  CH4 sa RF
  CH4 vynuluje. Po nastavení sa overenie krížovej citlivosti na O2 zopakuje a určí sa RF
  CH4;

| iv) | Analyzátor FID sa opraví alebo vymení a zopakuje sa overenie krížovej citlivosti na O2. |
| --- | --- |

iv)

Analyzátor FID sa opraví alebo vymení a zopakuje sa overenie krížovej citlivosti na O2.

8.1.10.3.   Penetračné podiely odlučovača nemetánových uhľovodíkov (vyhradené)

8.1.11.   Merania NOx

8.1.11.1.   Overovanie krížovej citlivosti analyzátora CLD na CO2 a H2O

8.1.11.1.1.   Rozsah a frekvencia

Ak sa na meranie NOx použije analyzátor CLD, hodnota krížovej citlivosti H2O a CO2 sa overuje po inštalácii analyzátora CLD a po väčšej údržbe.

8.1.11.1.2.   Zásady merania

H2O a CO2 môžu negatívne vplývať na odozvu analyzátora CLD na NOx kolíznou krížovou citlivosťou, ktorá bráni chemiluminiscenčnej reakcii používanej v CLD na zisťovanie NOx. Týmto postupom a výpočtami uvedenými v bode 8.1.11.2.3 sa určí krížová citlivosť a rozsah výsledkov krížovej citlivosti až po maximálny molárny podiel H2O a maximálnu koncentráciu CO2 predpokladanú počas emisnej skúšky. Ak analyzátor CLD používa algoritmy kompenzácie rušivého vplyvu, ktoré využívajú meracie prístroje na H2O a/alebo CO2, krížová citlivosť sa hodnotí týmito aktívnymi prístrojmi a použitými algoritmami kompenzácie.

8.1.11.1.3.   Požiadavky na systém

Pri meraní zriedených plynov nesmie analyzátor CLD prekročiť kombinovanú krížovú citlivosť na H2O a CO2 ± 2 %. Pri meraní neriedených plynov nesmie analyzátor CLD prekročiť kombinovanú krížovú citlivosť na H2O a CO2 ± 2,5 %. Kombinovaná krížová citlivosť je súčtom krížovej citlivosti CO2 stanovenej podľa bodu 8.1.11.1.4 a krížovej citlivosti H2O stanovenej podľa bodu 8.1.11.1.5. Ak tieto požiadavky nie sú splnené, prijmú sa nápravné opatrenia a analyzátor sa opraví alebo vymení. Pred spustením emisných skúšok sa overí, či sa v rámci nápravných opatrení úspešne obnovil analyzátor tak, aby fungoval správne.

8.1.11.1.4.   Postup overovania krížovej citlivosti na CO2

Na zistenie krížovej citlivosti na CO2 sa môže použiť nasledujúca metóda alebo metóda predpísaná výrobcom prístroja s použitím rozdeľovača plynov, ktorý zmiešava binárne plyny na nastavenie meracieho rozsahu s nulovacími plynmi ako riedidlom a ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v bode 9.4.5.6, alebo sa osvedčený technický úsudok použije na vypracovanie iného protokolu:

| a) | na vytvorenie potrebných spojení sa použije potrubie z PTFE alebo nehrdzavejúcej ocele; |
| --- | --- |

a)

na vytvorenie potrebných spojení sa použije potrubie z PTFE alebo nehrdzavejúcej ocele;

| b) | rozdeľovač plynov sa konfiguruje tak, aby sa navzájom zmiešavali približne rovnaké množstvá plynu na nastavenie meracieho rozsahu a riediaceho plynu; |
| --- | --- |

b)

rozdeľovač plynov sa konfiguruje tak, aby sa navzájom zmiešavali približne rovnaké množstvá plynu na nastavenie meracieho rozsahu a riediaceho plynu;

| c) | ak je analyzátor CLD v prevádzkovom režime, v ktorom zisťuje len NO ako protiklad k celkovému NOx, analyzátor CLD sa prevádzkuje len v prevádzkovom režime NO; |
| --- | --- |

c)

ak je analyzátor CLD v prevádzkovom režime, v ktorom zisťuje len NO ako protiklad k celkovému NOx, analyzátor CLD sa prevádzkuje len v prevádzkovom režime NO;

| d) | použije sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu CO2 spĺňajúci špecifikácie uvedené v bode 9.5.1 a koncentráciu, ktorá je približne dvakrát vyššia než maximálna koncentrácia CO2 predpokladaná počas emisnej skúšky; |
| --- | --- |

d)

použije sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu CO2 spĺňajúci špecifikácie uvedené v bode 9.5.1 a koncentráciu, ktorá je približne dvakrát vyššia než maximálna koncentrácia CO2 predpokladaná počas emisnej skúšky;

| e) | použije sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO spĺňajúci špecifikácie uvedené v bode 9.5.1 a koncentráciu, ktorá je približne dvakrát vyššia než maximálna koncentrácia NO predpokladaná počas emisnej skúšky. Podľa odporúčania výrobcu prístroja a na základe osvedčeného technického úsudku sa môže použiť vyššia koncentrácia, aby sa dosiahlo presné overenie, ak je predpokladaná koncentrácia NO nižšia ako minimálny rozsah pre overenie špecifikovaný výrobcom prístroja; |
| --- | --- |

e)

použije sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO spĺňajúci špecifikácie uvedené v bode 9.5.1 a koncentráciu, ktorá je približne dvakrát vyššia než maximálna koncentrácia NO predpokladaná počas emisnej skúšky. Podľa odporúčania výrobcu prístroja a na základe osvedčeného technického úsudku sa môže použiť vyššia koncentrácia, aby sa dosiahlo presné overenie, ak je predpokladaná koncentrácia NO nižšia ako minimálny rozsah pre overenie špecifikovaný výrobcom prístroja;

| f) | analyzátor CLD sa vynuluje a nastaví sa merací rozsah. Merací rozsah analyzátora CLD sa nastaví pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO podľa písmena e) tohto bodu, ktorý prechádza cez rozdeľovač plynov. Plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO sa pripojí k otvoru rozdeľovača plynov pre plyn na nastavenie meracieho rozsahu. Nulovací plyn sa pripojí k otvoru rozdeľovača plynov pre riediaci plyn. Použije sa rovnaký menovitý pomer zmiešavania ako v písmene b) tohto bodu a na nastavenie meracieho rozsahu analyzátora CLD sa použije výstupná koncentrácia NO rozdeľovača plynov. Na zabezpečenie presného rozdelenia plynu sa v prípade potreby použijú korekcie vlastností plynu; |
| --- | --- |

f)

analyzátor CLD sa vynuluje a nastaví sa merací rozsah. Merací rozsah analyzátora CLD sa nastaví pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO podľa písmena e) tohto bodu, ktorý prechádza cez rozdeľovač plynov. Plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO sa pripojí k otvoru rozdeľovača plynov pre plyn na nastavenie meracieho rozsahu. Nulovací plyn sa pripojí k otvoru rozdeľovača plynov pre riediaci plyn. Použije sa rovnaký menovitý pomer zmiešavania ako v písmene b) tohto bodu a na nastavenie meracieho rozsahu analyzátora CLD sa použije výstupná koncentrácia NO rozdeľovača plynov. Na zabezpečenie presného rozdelenia plynu sa v prípade potreby použijú korekcie vlastností plynu;

| g) | plyn na nastavenie meracieho rozsahu CO2 sa pripojí k otvoru rozdeľovača plynov pre plyn na nastavenie meracieho rozsahu; |
| --- | --- |

g)

plyn na nastavenie meracieho rozsahu CO2 sa pripojí k otvoru rozdeľovača plynov pre plyn na nastavenie meracieho rozsahu;

| h) | plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO sa pripojí k otvoru rozdeľovača plynov pre riediace plyny; |
| --- | --- |

h)

plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO sa pripojí k otvoru rozdeľovača plynov pre riediace plyny;

| i) | kým NO a CO2 prúdia cez rozdeľovač plynov, stabilizuje sa výstup z rozdeľovača. Určí sa koncentrácia CO2 z výstupu rozdeľovača plynov, pričom sa použije korekcia vlastností plynu potrebná na zabezpečenie presného rozdelenia plynu. Táto koncentrácia x
  CO2act sa zaznamená a použije sa pri výpočtoch overenia krížovej citlivosti v bode 8.1.11.2.3. Ako alternatíva k použitiu rozdeľovača plynov sa môže použiť iné jednoduché zariadenie na zmiešavanie plynu. V tom prípade sa na zistenie koncentrácie CO2 použije analyzátor. Ak sa analyzátor NDIR použije spolu s jednoduchým zariadením na zmiešavanie plynu, musí spĺňať požiadavky uvedené v tomto oddiele a jeho merací rozsah sa nastaví plynom na nastavenie meracieho rozsahu CO2 podľa písmena d) tohto bodu. Linearita analyzátora NDIR sa musí vopred skontrolovať v celom rozsahu až do dvojnásobku maximálnej koncentrácie CO2 predpokladanej počas skúšky; |
| --- | --- |

i)

kým NO a CO2 prúdia cez rozdeľovač plynov, stabilizuje sa výstup z rozdeľovača. Určí sa koncentrácia CO2 z výstupu rozdeľovača plynov, pričom sa použije korekcia vlastností plynu potrebná na zabezpečenie presného rozdelenia plynu. Táto koncentrácia x
  CO2act sa zaznamená a použije sa pri výpočtoch overenia krížovej citlivosti v bode 8.1.11.2.3. Ako alternatíva k použitiu rozdeľovača plynov sa môže použiť iné jednoduché zariadenie na zmiešavanie plynu. V tom prípade sa na zistenie koncentrácie CO2 použije analyzátor. Ak sa analyzátor NDIR použije spolu s jednoduchým zariadením na zmiešavanie plynu, musí spĺňať požiadavky uvedené v tomto oddiele a jeho merací rozsah sa nastaví plynom na nastavenie meracieho rozsahu CO2 podľa písmena d) tohto bodu. Linearita analyzátora NDIR sa musí vopred skontrolovať v celom rozsahu až do dvojnásobku maximálnej koncentrácie CO2 predpokladanej počas skúšky;

| j) | koncentrácia NO sa meria za rozdeľovačom plynov s analyzátorom CLD. Poskytne sa určitý čas na stabilizáciu odozvy analyzátora. Čas stabilizácie môže zahŕňať čas na vyčistenie prenosového potrubia a čas odozvy analyzátora. Kým analyzátor meria koncentráciu vzorky, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje na výstupe analyzátora. Z týchto údajov sa vypočíta aritmetický priemer koncentrácie x
  NOmeas. Táto koncentrácia x
  NOmeas sa zaznamená a použije sa pri výpočtoch overenia krížovej citlivosti v bode 8.1.11.2.3; |
| --- | --- |

j)

koncentrácia NO sa meria za rozdeľovačom plynov s analyzátorom CLD. Poskytne sa určitý čas na stabilizáciu odozvy analyzátora. Čas stabilizácie môže zahŕňať čas na vyčistenie prenosového potrubia a čas odozvy analyzátora. Kým analyzátor meria koncentráciu vzorky, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje na výstupe analyzátora. Z týchto údajov sa vypočíta aritmetický priemer koncentrácie x
  NOmeas. Táto koncentrácia x
  NOmeas sa zaznamená a použije sa pri výpočtoch overenia krížovej citlivosti v bode 8.1.11.2.3;

| k) | skutočná koncentrácia NO x
  NOact sa vypočíta na výstupe rozdeľovača plynov na základe koncentrácií plynu na nastavenie meracieho rozsahu a x
  CO2act podľa rovnice 6-24. Vypočítaná hodnota sa použije pri výpočtoch overenia krížovej citlivosti v rovnici 6-23; |
| --- | --- |

k)

skutočná koncentrácia NO x
  NOact sa vypočíta na výstupe rozdeľovača plynov na základe koncentrácií plynu na nastavenie meracieho rozsahu a x
  CO2act podľa rovnice 6-24. Vypočítaná hodnota sa použije pri výpočtoch overenia krížovej citlivosti v rovnici 6-23;

| l) | hodnoty zaznamenané podľa bodov 8.1.11.1.4 a 8.1.11.1.5 sa použijú pri výpočtoch overenia krížovej citlivosti v bode 8.1.11.2.3. |
| --- | --- |

l)

hodnoty zaznamenané podľa bodov 8.1.11.1.4 a 8.1.11.1.5 sa použijú pri výpočtoch overenia krížovej citlivosti v bode 8.1.11.2.3.

8.1.11.1.5.   Postup overovania krížovej citlivosti na H2O

Na zistenie krížovej citlivosti na H2O sa môže použiť nasledujúca metóda alebo metóda predpísaná výrobcom prístroja alebo sa osvedčený technický úsudok použije na vypracovanie iného protokolu:

| a) | na vytvorenie potrebných spojení sa použije potrubie z PTFE alebo nehrdzavejúcej ocele; |
| --- | --- |

a)

na vytvorenie potrebných spojení sa použije potrubie z PTFE alebo nehrdzavejúcej ocele;

| b) | ak je analyzátor CLD v prevádzkovom režime, v ktorom zisťuje len NO ako protiklad k celkovému NOx, analyzátor CLD sa prevádzkuje len v prevádzkovom režime NO; |
| --- | --- |

b)

ak je analyzátor CLD v prevádzkovom režime, v ktorom zisťuje len NO ako protiklad k celkovému NOx, analyzátor CLD sa prevádzkuje len v prevádzkovom režime NO;

| c) | použije sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO spĺňajúci špecifikácie uvedené v bode 9.5.1 a v koncentrácii, ktorá sa približuje maximálnej koncentrácii predpokladanej počas emisnej skúšky. Podľa odporúčania výrobcu prístroja a na základe osvedčeného technického úsudku sa môže použiť vyššia koncentrácia, aby sa dosiahlo presné overenie, ak je predpokladaná koncentrácia NO nižšia ako minimálny rozsah pre overenie špecifikovaný výrobcom prístroja; |
| --- | --- |

c)

použije sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO spĺňajúci špecifikácie uvedené v bode 9.5.1 a v koncentrácii, ktorá sa približuje maximálnej koncentrácii predpokladanej počas emisnej skúšky. Podľa odporúčania výrobcu prístroja a na základe osvedčeného technického úsudku sa môže použiť vyššia koncentrácia, aby sa dosiahlo presné overenie, ak je predpokladaná koncentrácia NO nižšia ako minimálny rozsah pre overenie špecifikovaný výrobcom prístroja;

| d) | analyzátor CLD sa vynuluje a nastaví sa merací rozsah. Merací rozsah analyzátora CLD sa nastaví pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO z písmena c) tohto bodu, koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu sa zaznamená ako x
  NOdry a použije sa pri výpočtoch overenia krížovej citlivosti v bode 8.1.11.2.3; |
| --- | --- |

d)

analyzátor CLD sa vynuluje a nastaví sa merací rozsah. Merací rozsah analyzátora CLD sa nastaví pomocou plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO z písmena c) tohto bodu, koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu sa zaznamená ako x
  NOdry a použije sa pri výpočtoch overenia krížovej citlivosti v bode 8.1.11.2.3;

| e) | plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO sa zvlhčuje prebublávaním cez destilovanú vodu v zapečatenej nádobe. Ak zvlhčená vzorka plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO neprechádza v tejto overovacej skúške cez sušič vzorky, teplota nádoby sa reguluje tak, aby sa úroveň H2O rovnala približne maximálnemu molárnemu podielu H2O predpokladanému počas emisnej skúšky. Ak zvlhčená vzorka plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO neprechádza cez sušič vzorky, výpočty overenia krížovej citlivosti v bode 8.1.11.2.3 porovnávajú nameranú krížovú citlivosť na H2O s najvyšším molárnym podielom H2O predpokladaným počas emisnej skúšky. Ak zvlhčená vzorka plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO prechádza v tejto overovacej skúške cez sušič vzorky, teplota nádoby sa reguluje tak, aby sa zabezpečila prinajmenšom taká vysoká úroveň H2O, ako je úroveň stanovená v bode 9.3.2.3.1. V tom prípade sa výpočty na overenie krížovej citlivosti uvedené v bode 8.1.11.2.3 neporovnávajú s nameranou krížovou citlivosťou na H2O; |
| --- | --- |

e)

plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO sa zvlhčuje prebublávaním cez destilovanú vodu v zapečatenej nádobe. Ak zvlhčená vzorka plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO neprechádza v tejto overovacej skúške cez sušič vzorky, teplota nádoby sa reguluje tak, aby sa úroveň H2O rovnala približne maximálnemu molárnemu podielu H2O predpokladanému počas emisnej skúšky. Ak zvlhčená vzorka plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO neprechádza cez sušič vzorky, výpočty overenia krížovej citlivosti v bode 8.1.11.2.3 porovnávajú nameranú krížovú citlivosť na H2O s najvyšším molárnym podielom H2O predpokladaným počas emisnej skúšky. Ak zvlhčená vzorka plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO prechádza v tejto overovacej skúške cez sušič vzorky, teplota nádoby sa reguluje tak, aby sa zabezpečila prinajmenšom taká vysoká úroveň H2O, ako je úroveň stanovená v bode 9.3.2.3.1. V tom prípade sa výpočty na overenie krížovej citlivosti uvedené v bode 8.1.11.2.3 neporovnávajú s nameranou krížovou citlivosťou na H2O;

| f) | do systému odberu vzoriek sa zavedie zvlhčený skúšobný plyn NO. Môže sa zaviesť pred alebo za sušičom vzorky, ktorý sa použije počas emisnej skúšky. V závislosti od miesta zavedenia sa zvolí príslušná metóda výpočtu podľa písmena e) tohto bodu. Treba poznamenať, že sušič vzorky musí spĺňať požiadavky overovacej kontroly sušiča uvedené v bode 8.1.8.5.8; |
| --- | --- |

f)

do systému odberu vzoriek sa zavedie zvlhčený skúšobný plyn NO. Môže sa zaviesť pred alebo za sušičom vzorky, ktorý sa použije počas emisnej skúšky. V závislosti od miesta zavedenia sa zvolí príslušná metóda výpočtu podľa písmena e) tohto bodu. Treba poznamenať, že sušič vzorky musí spĺňať požiadavky overovacej kontroly sušiča uvedené v bode 8.1.8.5.8;

| g) | odmeria sa molárny podiel H2O v zvlhčenom plyne na nastavenie meracieho rozsahu NO. V prípade, že sa použije sušič vzorky, molárny podiel H2O v zvlhčenom plyne na nastavenie meracieho rozsahu NO sa meria za sušičom vzorky x
  H2Omeas; Odporúča sa merať x
  H2Omeas čo najbližšie k vstupu analyzátora CLD. Hodnotu x
  H2Omeas je možné vypočítať z meraní rosného bodu T
  dew a absolútneho tlaku p
  total; |
| --- | --- |

g)

odmeria sa molárny podiel H2O v zvlhčenom plyne na nastavenie meracieho rozsahu NO. V prípade, že sa použije sušič vzorky, molárny podiel H2O v zvlhčenom plyne na nastavenie meracieho rozsahu NO sa meria za sušičom vzorky x
  H2Omeas; Odporúča sa merať x
  H2Omeas čo najbližšie k vstupu analyzátora CLD. Hodnotu x
  H2Omeas je možné vypočítať z meraní rosného bodu T
  dew a absolútneho tlaku p
  total;

| h) | na zabránenie kondenzácie v prenosových potrubiach, potrubných spojoch alebo ventiloch z bodu merania x
  H2Omeas do analyzátora sa použije osvedčený technický úsudok; Odporúča sa, aby bol systém konštruovaný tak, že teploty stien v prenosových potrubiach, potrubných spojoch a ventiloch z bodu merania x
  H2Omeas po analyzátor dosiahnu hodnotu najmenej o 5 K vyššiu ako miestny rosný bod vzorky plynu; |
| --- | --- |

h)

na zabránenie kondenzácie v prenosových potrubiach, potrubných spojoch alebo ventiloch z bodu merania x
  H2Omeas do analyzátora sa použije osvedčený technický úsudok; Odporúča sa, aby bol systém konštruovaný tak, že teploty stien v prenosových potrubiach, potrubných spojoch a ventiloch z bodu merania x
  H2Omeas po analyzátor dosiahnu hodnotu najmenej o 5 K vyššiu ako miestny rosný bod vzorky plynu;

| i) | koncentrácia zvlhčeného plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO sa meria analyzátorom CLD. Poskytne sa určitý čas na stabilizáciu odozvy analyzátora. Čas stabilizácie môže zahŕňať čas na vyčistenie prenosového potrubia a čas odozvy analyzátora. Kým analyzátor meria koncentráciu vzorky, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje na výstupe analyzátora. Z týchto údajov sa vypočíta aritmetický priemer x
  NOwet. Táto koncentrácia x
  NOwet sa zaznamená a použije sa pri výpočtoch overenia krížovej citlivosti v bode 8.1.11.2.3. |
| --- | --- |

i)

koncentrácia zvlhčeného plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO sa meria analyzátorom CLD. Poskytne sa určitý čas na stabilizáciu odozvy analyzátora. Čas stabilizácie môže zahŕňať čas na vyčistenie prenosového potrubia a čas odozvy analyzátora. Kým analyzátor meria koncentráciu vzorky, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje na výstupe analyzátora. Z týchto údajov sa vypočíta aritmetický priemer x
  NOwet. Táto koncentrácia x
  NOwet sa zaznamená a použije sa pri výpočtoch overenia krížovej citlivosti v bode 8.1.11.2.3.

8.1.11.2.   Výpočty na overenie krížovej citlivosti analyzátora CLD

Výpočty na kontrolu krížovej citlivosti analyzátora CLD sa vykonajú podľa opisu uvedeného v tomto bode.

8.1.11.2.1.   Množstvo vody predpokladané počas skúšky

Odhadne sa maximum predpokladaného molárneho podielu vody počas emisnej skúšky x
  H2Oexp. Tento odhad sa vykoná v mieste, kde sa zaviedol zvlhčený plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO podľa bodu 8.1.11.1.5 písm. f). Pri odhade maximálneho predpokladaného molárneho podielu vody sa zohľadní maximálny predpokladaný obsah vody v spaľovacom vzduchu, produktoch spaľovania paliva a riediacom vzduchu (ak sa použije). Ak sa počas overovacej skúšky zvlhčený plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO zavedie do systému odberu vzoriek pred sušičom vzorky, nie je potrebné odhadnúť maximálny predpokladaný molárny podiel vody a hodnota x
  H2Oexp sa nastaví tak, aby sa rovnala hodnote x
  H2Omeas.

8.1.11.2.2.   Množstvo CO2 predpokladané počas skúšky

Odhadne sa maximálna predpokladaná koncentrácia CO2 počas emisnej skúšky x
  CO2exp. Tento odhad sa vykoná v mieste systému odberu vzoriek, kde sa zaviedli zmiešané plyny na nastavenie meracieho rozsahu NO a CO2 podľa bodu 8.1.11.1.4 písm. j). Pri odhade maximálnej predpokladanej koncentrácie CO2 sa zohľadní maximálny predpokladaný obsah CO2 v produktoch spaľovania paliva a riediacom vzduchu.

8.1.11.2.3.   Výpočty kombinovanej krížovej citlivosti na H2O a CO2

Kombinovaná krížová citlivosť na H2O a CO2 sa vypočíta rovnicou 6-23

| | 6-23 |
| --- | --- |

Formula

6-23

keď:

| quench = | hodnota krížovej citlivosti analyzátora CLD |
| --- | --- |
| x
  NOdry | je nameraná koncentrácia NO pred prebublávačom podľa bodu 8.1.11.1.5 písm. d) |
| x
  NOwet | je nameraná koncentrácia NO za prebublávačom podľa bodu 8.1.11.1.5 písm. i) |
| x
  H2Oexp | je maximálny predpokladaný molárny podiel vody počas emisnej skúšky podľa bodu 8.1.11.2.1. |
| x
  H2Omeas | je nameraný molárny podiel vody počas overovania krížovej citlivosti podľa bodu 8.1.11.1.5 písm. g) |
| x
  NOmeas | je nameraná koncentrácia NO, keď sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO zmiešava s plynom na nastavenie meracieho rozsahu CO2 podľa bodu 8.1.11.1.4 písm. j) |
| x
  NOact | je skutočná koncentrácia NO, keď sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO zmiešava s plynom na nastavenie meracieho rozsahu CO2 podľa bodu 8.1.11.1.4 písm. k) a vypočíta sa podľa rovnice 6-24 |
| x
  CO2exp | je maximálna predpokladaná koncentrácia CO2 počas emisnej skúšky podľa bodu 8.1.11.2.2. |
| x
  CO2act | je skutočná koncentrácia CO2, keď sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO zmiešava s plynom na nastavenie meracieho rozsahu CO2 podľa bodu 8.1.11.1.4 písm. i) |

quench =

hodnota krížovej citlivosti analyzátora CLD

x
  NOdry

je nameraná koncentrácia NO pred prebublávačom podľa bodu 8.1.11.1.5 písm. d)

x
  NOwet

je nameraná koncentrácia NO za prebublávačom podľa bodu 8.1.11.1.5 písm. i)

x
  H2Oexp

je maximálny predpokladaný molárny podiel vody počas emisnej skúšky podľa bodu 8.1.11.2.1.

x
  H2Omeas

je nameraný molárny podiel vody počas overovania krížovej citlivosti podľa bodu 8.1.11.1.5 písm. g)

x
  NOmeas

je nameraná koncentrácia NO, keď sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO zmiešava s plynom na nastavenie meracieho rozsahu CO2 podľa bodu 8.1.11.1.4 písm. j)

x
  NOact

je skutočná koncentrácia NO, keď sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO zmiešava s plynom na nastavenie meracieho rozsahu CO2 podľa bodu 8.1.11.1.4 písm. k) a vypočíta sa podľa rovnice 6-24

x
  CO2exp

je maximálna predpokladaná koncentrácia CO2 počas emisnej skúšky podľa bodu 8.1.11.2.2.

x
  CO2act

je skutočná koncentrácia CO2, keď sa plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO zmiešava s plynom na nastavenie meracieho rozsahu CO2 podľa bodu 8.1.11.1.4 písm. i)

| | (6-24) |
| --- | --- |

Formula

(6-24)

keď:

| x
  NOspan | je koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO na vstupe do rozdeľovača plynov podľa bodu 8.1.11.1.4 písm. e) |
| --- | --- |
| x
  CO2span | je koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu CO2 na vstupe do rozdeľovača plynov podľa bodu 8.1.11.1.4 písm. d) |

x
  NOspan

je koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu NO na vstupe do rozdeľovača plynov podľa bodu 8.1.11.1.4 písm. e)

x
  CO2span

je koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu CO2 na vstupe do rozdeľovača plynov podľa bodu 8.1.11.1.4 písm. d)

8.1.11.3.   Overovanie krížovej citlivosti analyzátora NDUV na HC a H2O

8.1.11.3.1.   Rozsah a frekvencia

Ak sa NOx meria pomocou analyzátora NDUV, stupeň krížovej citlivosti na H2O a uhľovodíky sa overuje po prvej inštalácii analyzátora a po väčšej údržbe.

8.1.11.3.2.   Zásady merania

Uhľovodíky a H2O môžu pozitívne vplývať na analyzátor NDUV vyvolaním odozvy podobnej NOx. Ak analyzátor NDUV používa kompenzačné algoritmy, ktoré využívajú merania iných plynov na to, aby splnili požiadavky na overenie tejto krížovej citlivosti, súčasne sa na odskúšanie algoritmov počas overovania krížovej citlivosti analyzátora musia vykonať ďalšie merania.

8.1.11.3.3.   Požiadavky na systém

Analyzátor NDUV pre NOx má kombinovanú krížovú citlivosť na H2O a HC, ktorá je v rozmedzí ± 2 % strednej koncentrácie NOx.

8.1.11.3.4.   Postup

Overovanie krížovej citlivosti sa vykonáva takto:

| a) | analyzátor NDUV pre NOx sa spustí, prevádzkuje, vynuluje a nastaví sa merací rozsah podľa pokynov výrobcu prístroja; |
| --- | --- |

a)

analyzátor NDUV pre NOx sa spustí, prevádzkuje, vynuluje a nastaví sa merací rozsah podľa pokynov výrobcu prístroja;

| b) | na vykonanie tohto overenia sa odporúča vyčerpať výfukové plyny z motora. Použije sa analyzátor CLD, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v bode 9.4, aby sa kvantifikoval NOx vo výfukových plynoch. Odozva analyzátora CLD sa použije ako referenčná hodnota. Aj HC sa meria vo výfukových plynoch analyzátorom FID, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v bode 9.4. Odozva analyzátora FID sa použije ako referenčná hodnota pre uhľovodíky; |
| --- | --- |

b)

na vykonanie tohto overenia sa odporúča vyčerpať výfukové plyny z motora. Použije sa analyzátor CLD, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v bode 9.4, aby sa kvantifikoval NOx vo výfukových plynoch. Odozva analyzátora CLD sa použije ako referenčná hodnota. Aj HC sa meria vo výfukových plynoch analyzátorom FID, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v bode 9.4. Odozva analyzátora FID sa použije ako referenčná hodnota pre uhľovodíky;

| c) | pred každým sušičom vzorky, ak sa použije počas skúšky, sa do analyzátora NDUV zavedú výfukové plyny z motora; |
| --- | --- |

c)

pred každým sušičom vzorky, ak sa použije počas skúšky, sa do analyzátora NDUV zavedú výfukové plyny z motora;

| d) | Poskytne sa určitý čas na stabilizáciu odozvy analyzátora. Čas stabilizácie môže zahŕňať čas na vyčistenie prenosového potrubia a čas odozvy analyzátora; |
| --- | --- |

d)

Poskytne sa určitý čas na stabilizáciu odozvy analyzátora. Čas stabilizácie môže zahŕňať čas na vyčistenie prenosového potrubia a čas odozvy analyzátora;

| e) | kým všetky analyzátory merajú koncentráciu vzorky, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje o odoberaných vzorkách a vypočítajú sa aritmetické priemery troch analyzátorov; |
| --- | --- |

e)

kým všetky analyzátory merajú koncentráciu vzorky, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje o odoberaných vzorkách a vypočítajú sa aritmetické priemery troch analyzátorov;

| f) | stredná hodnota analyzátora CLD sa odpočíta od strednej hodnoty analyzátora NDUV; |
| --- | --- |

f)

stredná hodnota analyzátora CLD sa odpočíta od strednej hodnoty analyzátora NDUV;

| g) | tento rozdiel sa vynásobí pomerom predpokladanej strednej koncentrácie HC a koncentrácie HC nameranej počas overovania. Analyzátor spĺňa požiadavky uvedené v tomto bode na overovanie krížovej citlivosti, ak je výsledok v rozmedzí ± 2 % koncentrácie NOx predpokladanej podľa normy, ako je vyjadrené rovnicou 6-25: |
| --- | --- |

g)

tento rozdiel sa vynásobí pomerom predpokladanej strednej koncentrácie HC a koncentrácie HC nameranej počas overovania. Analyzátor spĺňa požiadavky uvedené v tomto bode na overovanie krížovej citlivosti, ak je výsledok v rozmedzí ± 2 % koncentrácie NOx predpokladanej podľa normy, ako je vyjadrené rovnicou 6-25:

| | 6-25 |
| --- | --- |

Formula

6-25

keď:

| | je stredná koncentrácia NOx nameraná s analyzátorom CLD (μmol/mol alebo ppm) |
| --- | --- |
| | je stredná koncentrácia NOx nameraná s analyzátorom CLD (μmol/mol alebo ppm) |
| | je stredná nameraná koncentrácia HC (μmol/mol alebo ppm) |
| | je stredná koncentrácia HC predpokladaná podľa normy (μmol/mol alebo ppm) |
| | je stredná koncentrácia HC predpokladaná podľa normy (μmol/mol alebo ppm) |

Formula

je stredná koncentrácia NOx nameraná s analyzátorom CLD (μmol/mol alebo ppm)

Formula

je stredná koncentrácia NOx nameraná s analyzátorom CLD (μmol/mol alebo ppm)

Formula

je stredná nameraná koncentrácia HC (μmol/mol alebo ppm)

Formula

je stredná koncentrácia HC predpokladaná podľa normy (μmol/mol alebo ppm)

Formula

je stredná koncentrácia HC predpokladaná podľa normy (μmol/mol alebo ppm)

8.1.11.4.   Prenikanie NO2 do sušiča vzorky

8.1.11.4.1.   Rozsah a frekvencia

Ak sa na sušenie vzorky pred prístrojom na meranie NOx použije sušič vzorky, ale pred sušičom vzorky sa nepoužije konvertor NO2 na NO, toto overenie sa vykoná vzhľadom na prenikanie NO2 do sušiča vzorky. Toto overenie sa vykonáva po prvej inštalácii a po väčšej údržbe.

8.1.11.4.2.   Zásady merania

Sušič vzorky odstraňuje vodu, ktorá môže inak zasahovať do merania NOx. Voda v kvapalnom stave, ktorá ostane v nevhodne konštruovanom chladiacom kúpeli, však môže zo vzorky odstrániť NO2. Ak sa sušič vzorky použije bez konvertora NO2 na NO pred prístrojom, mohol by tak odstrániť NO2 zo vzorky pred meraním NOx.

8.1.11.4.3.   Požiadavky na systém

Sušič vzorky musí umožniť meranie najmenej 95 % celkového NO2 pri maximálnej predpokladanej koncentrácii NO2.

8.1.11.4.4.   Postup

Na overenie výkonnosti sušiča vzorky sa použije tento postup:

| a) | Nastavenie prístroja. Musia sa dodržiavať pokyny výrobcu týkajúce sa nastavenia a prevádzky analyzátora a sušiča vzorky. Analyzátor a sušič vzorky sa nastavia podľa potreby tak, aby sa optimalizovala výkonnosť. |
| --- | --- |

a)

Nastavenie prístroja. Musia sa dodržiavať pokyny výrobcu týkajúce sa nastavenia a prevádzky analyzátora a sušiča vzorky. Analyzátor a sušič vzorky sa nastavia podľa potreby tak, aby sa optimalizovala výkonnosť.

| b) | Nastavenie zariadenia a zber údajov.






  i) | Analyzátor(-y) všetkých plynov NOx sa vynuluje(-ú) a nastaví sa merací rozsah ako pred emisnou skúškou. |
| --- | --- | --- |

b)

Nastavenie zariadenia a zber údajov.

i)

Analyzátor(-y) všetkých plynov NOx sa vynuluje(-ú) a nastaví sa merací rozsah ako pred emisnou skúškou.

| ii) | Vyberie sa kalibračný plyn NO2 (zvyškový plyn v suchom vzduchu), ktorého koncentrácia NO2 sa blíži k maximu predpokladanému počas skúšky. Podľa odporúčania výrobcu prístroja a na základe osvedčeného technického úsudku sa môže použiť vyššia koncentrácia, aby sa dosiahlo presné overenie, ak je predpokladaná koncentrácia NO2 nižšia než je minimálny rozsah pre overenie špecifikovaný výrobcom prístroja. |
| --- | --- |

ii)

Vyberie sa kalibračný plyn NO2 (zvyškový plyn v suchom vzduchu), ktorého koncentrácia NO2 sa blíži k maximu predpokladanému počas skúšky. Podľa odporúčania výrobcu prístroja a na základe osvedčeného technického úsudku sa môže použiť vyššia koncentrácia, aby sa dosiahlo presné overenie, ak je predpokladaná koncentrácia NO2 nižšia než je minimálny rozsah pre overenie špecifikovaný výrobcom prístroja.

| iii) | Tento kalibračný plyn sa odvedie do sondy systému odberu vzoriek alebo do pripojenia systému preplňovania. Na stabilizáciu celkovej odozvy na NOx sa poskytne určitý čas, ktorý zohľadňuje len omeškanie prepravy a odozvu prístroja. |
| --- | --- |

iii)

Tento kalibračný plyn sa odvedie do sondy systému odberu vzoriek alebo do pripojenia systému preplňovania. Na stabilizáciu celkovej odozvy na NOx sa poskytne určitý čas, ktorý zohľadňuje len omeškanie prepravy a odozvu prístroja.

| iv) | Vypočíta sa priemer všetkých zaznamenaných údajov o NOx za 30 sekúnd a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOxref. |
| --- | --- |

iv)

Vypočíta sa priemer všetkých zaznamenaných údajov o NOx za 30 sekúnd a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOxref.

| v) | Zastaví sa prietok kalibračného plynu NO2. |
| --- | --- |

v)

Zastaví sa prietok kalibračného plynu NO2.

| vi) | Potom sa systém odberu vzoriek nasycuje preplňovaním plynov vystupujúcich z generátora pri teplote rosného bodu nastaveného na 323 K (50 °C) pri sonde systému odberu vzoriek alebo pri pripojení systému preplňovania. Vzorky z výstupu generátora pri teplote rosného bodu sa odoberajú cez systém odberu vzoriek a sušič vzorky najmenej 10 minút, až kým sušič vzorky neodstráni konštantné množstvo vody. |
| --- | --- |

vi)

Potom sa systém odberu vzoriek nasycuje preplňovaním plynov vystupujúcich z generátora pri teplote rosného bodu nastaveného na 323 K (50 °C) pri sonde systému odberu vzoriek alebo pri pripojení systému preplňovania. Vzorky z výstupu generátora pri teplote rosného bodu sa odoberajú cez systém odberu vzoriek a sušič vzorky najmenej 10 minút, až kým sušič vzorky neodstráni konštantné množstvo vody.

| vii) | Okamžite sa prepne späť na preplňovaný kalibračný plyn NO2 použitý na určenie x
  NOxref. Umožní sa stabilizácia celkovej odozvy na NOx, pričom sa zohľadňuje len omeškanie prepravy a odozva prístroja. Vypočíta sa priemer všetkých zaznamenaných údajov o NOx za 30 sekúnd a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOxmeas. |
| --- | --- |

vii)

Okamžite sa prepne späť na preplňovaný kalibračný plyn NO2 použitý na určenie x
  NOxref. Umožní sa stabilizácia celkovej odozvy na NOx, pričom sa zohľadňuje len omeškanie prepravy a odozva prístroja. Vypočíta sa priemer všetkých zaznamenaných údajov o NOx za 30 sekúnd a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOxmeas.

| viii) | Hodnota x
  NOxmeas sa skoriguje vzhľadom na x
  NOxdry na základe zvyškových vodných pár prechádzajúcich sušičom vzorky pri teplote a tlaku na výstupe sušiča vzorky. |
| --- | --- |

viii)

Hodnota x
  NOxmeas sa skoriguje vzhľadom na x
  NOxdry na základe zvyškových vodných pár prechádzajúcich sušičom vzorky pri teplote a tlaku na výstupe sušiča vzorky.

| c) | Hodnotenie výkonnosti. Ak je hodnota x
  NOxdry nižšia než 95 % hodnoty x
  NOxref, sušič vzorky sa opraví alebo vymení. |
| --- | --- |

c)

Hodnotenie výkonnosti. Ak je hodnota x
  NOxdry nižšia než 95 % hodnoty x
  NOxref, sušič vzorky sa opraví alebo vymení.

8.1.11.5.   Overenie konverzie konvertora NO2 na NO

8.1.11.5.1.   Rozsah a frekvencia

Ak sa na meranie použije analyzátor, ktorý na určenie NOx meria len NO, pred analyzátorom sa použije konvertor NO2 na NO. Toto overenie sa vykoná po inštalácii konvertora, po väčšej údržbe a do 35 dní pred emisnou skúškou. Toto overenie sa opakuje s uvedenou frekvenciou s cieľom overiť, či sa nezhoršila katalytická činnosť konvertora NO2 na NO.

8.1.11.5.2.   Zásady merania

Konvertor NO2 na NO umožňuje, aby analyzátor, ktorý meria len NO, stanovil celkové NOx konverziou NO2 na NO vo výfukových plynoch.

8.1.11.5.3.   Požiadavky na systém

Konvertor NO2 na NO musí umožniť meranie najmenej 95 % celkového NO2 pri maximálnej predpokladanej koncentrácii NO2.

8.1.11.5.4.   Postup

Na overenie výkonnosti konvertora NO2 na NO sa použije tento postup:

| a) | pri nastavovaní analyzátora a konvertora NO2 na NO sa musia dodržiavať pokyny výrobcu týkajúce sa spustenia a prevádzky. Analyzátor a konvertor sa nastavia podľa potreby tak, aby sa optimalizoval výkon; |
| --- | --- |

a)

pri nastavovaní analyzátora a konvertora NO2 na NO sa musia dodržiavať pokyny výrobcu týkajúce sa spustenia a prevádzky. Analyzátor a konvertor sa nastavia podľa potreby tak, aby sa optimalizoval výkon;

| b) | vstup ozonátora sa pripojí k zdroju nulovacieho plynu alebo kyslíka a výstup sa pripojí k jednému z otvorov trojcestnej spojky v tvare T. K druhému otvoru sa pripojí plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO a k tretiemu otvoru sa pripojí vstup konvertora NO2 na NO; |
| --- | --- |

b)

vstup ozonátora sa pripojí k zdroju nulovacieho plynu alebo kyslíka a výstup sa pripojí k jednému z otvorov trojcestnej spojky v tvare T. K druhému otvoru sa pripojí plyn na nastavenie meracieho rozsahu NO a k tretiemu otvoru sa pripojí vstup konvertora NO2 na NO;

| c) | pri vykonávaní tejto kontroly sa postupuje takto:






  i) | do ozonátora sa vpustí vzduch, vypne sa napájanie ozonátora a konvertor NO2 na NO sa nastaví na obtokový režim (t. j. režim NO). Umožní sa stabilizácia, pričom sa zohľadňuje len omeškanie prepravy a odozva prístroja; |
| --- | --- | --- |

c)

pri vykonávaní tejto kontroly sa postupuje takto:

i)

do ozonátora sa vpustí vzduch, vypne sa napájanie ozonátora a konvertor NO2 na NO sa nastaví na obtokový režim (t. j. režim NO). Umožní sa stabilizácia, pričom sa zohľadňuje len omeškanie prepravy a odozva prístroja;

| ii) | prietoky NO a nulovacieho plynu sa nastavia tak, aby sa koncentrácia NO pri analyzátore blížila celkovej špičkovej koncentrácii NOx predpokladanej počas skúšky. Obsah NO2 v plynnej zmesi musí byť menší než 5 % koncentrácie NO. Zaznamená sa koncentrácia NO vypočítaná ako priemer z údajov odoberaných počas 30 sekúnd z analyzátora a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOref. Podľa odporúčania výrobcu prístroja a na základe osvedčeného technického úsudku sa môže použiť vyššia koncentrácia, aby sa dosiahlo presné overenie, ak je predpokladaná koncentrácia NO nižšia ako minimálny rozsah pre overenie špecifikovaný výrobcom prístroja; |
| --- | --- |

ii)

prietoky NO a nulovacieho plynu sa nastavia tak, aby sa koncentrácia NO pri analyzátore blížila celkovej špičkovej koncentrácii NOx predpokladanej počas skúšky. Obsah NO2 v plynnej zmesi musí byť menší než 5 % koncentrácie NO. Zaznamená sa koncentrácia NO vypočítaná ako priemer z údajov odoberaných počas 30 sekúnd z analyzátora a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOref. Podľa odporúčania výrobcu prístroja a na základe osvedčeného technického úsudku sa môže použiť vyššia koncentrácia, aby sa dosiahlo presné overenie, ak je predpokladaná koncentrácia NO nižšia ako minimálny rozsah pre overenie špecifikovaný výrobcom prístroja;

| iii) | zapne sa napájanie ozonátora O2 a prietok O2 sa nastaví tak, aby bola koncentrácia NO udávaná analyzátorom približne o 10 % nižšia ako hodnota x
  NOref. Zaznamená sa koncentrácia NO vypočítaná ako priemer z údajov odoberaných počas 30 sekúnd z analyzátora a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NO+O2mix; |
| --- | --- |

iii)

zapne sa napájanie ozonátora O2 a prietok O2 sa nastaví tak, aby bola koncentrácia NO udávaná analyzátorom približne o 10 % nižšia ako hodnota x
  NOref. Zaznamená sa koncentrácia NO vypočítaná ako priemer z údajov odoberaných počas 30 sekúnd z analyzátora a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NO+O2mix;

| iv) | zapne sa ozonátor a rýchlosť tvorby ozónu sa nastaví tak, aby hodnota NO nameraná analyzátorom bola približne 20 % x
  NOref, pričom sa zachováva najmenej 10 % NO, ktorý nezreagoval. Zaznamená sa koncentrácia NO vypočítaná ako priemer z údajov odoberaných počas 30 sekúnd z analyzátora a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOmeas; |
| --- | --- |

iv)

zapne sa ozonátor a rýchlosť tvorby ozónu sa nastaví tak, aby hodnota NO nameraná analyzátorom bola približne 20 % x
  NOref, pričom sa zachováva najmenej 10 % NO, ktorý nezreagoval. Zaznamená sa koncentrácia NO vypočítaná ako priemer z údajov odoberaných počas 30 sekúnd z analyzátora a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOmeas;

| v) | analyzátor NOx sa prepne na režim NOx a odmeria sa celková hodnota NOx. Zaznamená sa koncentrácia NOx vypočítaná ako priemer z údajov odoberaných počas 30 sekúnd z analyzátora a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOxmeas; |
| --- | --- |

v)

analyzátor NOx sa prepne na režim NOx a odmeria sa celková hodnota NOx. Zaznamená sa koncentrácia NOx vypočítaná ako priemer z údajov odoberaných počas 30 sekúnd z analyzátora a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOxmeas;

| vi) | ozonátor sa vypne, ale udržiava sa prietok plynu cez systém. Analyzátor NOx udáva hodnotu NOx v zmesi NO + O2. Zaznamená sa koncentrácia NOx vypočítaná ako priemer z údajov odoberaných počas 30 sekúnd z analyzátora a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOx+O2mix; |
| --- | --- |

vi)

ozonátor sa vypne, ale udržiava sa prietok plynu cez systém. Analyzátor NOx udáva hodnotu NOx v zmesi NO + O2. Zaznamená sa koncentrácia NOx vypočítaná ako priemer z údajov odoberaných počas 30 sekúnd z analyzátora a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOx+O2mix;

| vii) | vypne sa prívod O2. Analyzátor NOx udáva hodnotu NOx v pôvodnej zmesi NO v N2. Zaznamená sa koncentrácia NOx vypočítaná ako priemer z údajov odoberaných počas 30 sekúnd z analyzátora a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOxref. Táto hodnota nesmie presahovať hodnotu x
  NOref o viac než 5 %; |
| --- | --- |

vii)

vypne sa prívod O2. Analyzátor NOx udáva hodnotu NOx v pôvodnej zmesi NO v N2. Zaznamená sa koncentrácia NOx vypočítaná ako priemer z údajov odoberaných počas 30 sekúnd z analyzátora a táto hodnota sa zaznamená ako x
  NOxref. Táto hodnota nesmie presahovať hodnotu x
  NOref o viac než 5 %;

| d) | Hodnotenie výkonnosti. výkonnosť konvertora NOx sa vypočíta vložením získaných koncentrácií do rovnice 6-26: | (6-26) |
| --- | --- | --- |

d)

Hodnotenie výkonnosti. výkonnosť konvertora NOx sa vypočíta vložením získaných koncentrácií do rovnice 6-26:

Formula

(6-26)

| e) | ak je výsledok menší než 95 %, konvertor NO2 na NO sa opraví alebo vymení. |
| --- | --- |

e)

ak je výsledok menší než 95 %, konvertor NO2 na NO sa opraví alebo vymení.

8.1.12.   Merania PM

8.1.12.1.   Overovanie váh PM a overovanie procesu váženia

8.1.12.1.1.   Rozsah a frekvencia

V tomto bode sú opísané tri overovania:

| a) | nezávislé overenie fungovania váh PM do 370 dní pred vážením ktoréhokoľvek filtra; |
| --- | --- |

a)

nezávislé overenie fungovania váh PM do 370 dní pred vážením ktoréhokoľvek filtra;

| b) | vynulovanie a nastavenie meracieho rozsahu váh do 12 hodín pred vážením ktoréhokoľvek filtra; |
| --- | --- |

b)

vynulovanie a nastavenie meracieho rozsahu váh do 12 hodín pred vážením ktoréhokoľvek filtra;

| c) | overenie, že hmotnosť referenčných filtrov pred a po procese váženia filtrov je nižšia, než je daná tolerancia. |
| --- | --- |

c)

overenie, že hmotnosť referenčných filtrov pred a po procese váženia filtrov je nižšia, než je daná tolerancia.

8.1.12.1.2.   Nezávislé overenie

Výrobca váh (alebo zástupca schválený výrobcom váh) musí overiť fungovanie váh do 370 dní pred skúškou v súlade s postupmi vnútorného auditu.

8.1.12.1.3.   Vynulovanie a nastavenie meracieho rozsahu

Fungovanie váh sa overí vynulovaním a nastavením meracieho rozsahu s najmenej jedným kalibračným závažím a aby sa toto overenie mohlo vykonať, všetky použité závažia musia spĺňať špecifikácie uvedené v bode 9.5.2. Použije sa manuálny alebo automatický postup:

| a) | manuálny postup si vyžaduje, aby sa použili váhy, ktoré boli vynulované a ktorých merací rozsah bol nastavený aspoň s jedným kalibračným závažím. Ak sa priemerné hodnoty bežne získavajú opakovaným procesom váženia s cieľom zvýšiť presnosť a kvalitu merania PM, rovnaký proces sa použije aj na overenie fungovania váh. |
| --- | --- |

a)

manuálny postup si vyžaduje, aby sa použili váhy, ktoré boli vynulované a ktorých merací rozsah bol nastavený aspoň s jedným kalibračným závažím. Ak sa priemerné hodnoty bežne získavajú opakovaným procesom váženia s cieľom zvýšiť presnosť a kvalitu merania PM, rovnaký proces sa použije aj na overenie fungovania váh.

| b) | automatický postup sa vykoná s internými kalibračnými závažiami, ktoré sa automaticky používajú na overenie fungovania váh. Aby sa overenie mohlo vykonať, interné závažia musia spĺňať špecifikácie uvedené v bode 9.5.2. |
| --- | --- |

b)

automatický postup sa vykoná s internými kalibračnými závažiami, ktoré sa automaticky používajú na overenie fungovania váh. Aby sa overenie mohlo vykonať, interné závažia musia spĺňať špecifikácie uvedené v bode 9.5.2.

8.1.12.1.4.   Váženie referenčnej vzorky

Všetky hmotnosti odčítané počas procesu váženia sa pred procesom váženia a po ňom overia vážením referenčného média na odber vzoriek PM (napr. filtrov). Proces váženia má byť čo najkratší, ale nie dlhší než 80 hodín, a môže zahŕňať odčítanie hodnôt pred procesom váženia a po ňom. Po sebe idúce určenia hmotnosti každého referenčného média na odber vzoriek PM musia poskytnúť tú istú hodnotu s toleranciou ± 10 μg alebo ± 10 % predpokladanej celkovej hmotnosti PM podľa toho, ktorá hodnota je vyššia. Ak by po sebe idúce váženia filtrov na odber vzoriek PM nespĺňali toto kritérium, všetky jednotlivé namerané hmotnosti skúšobných filtrov získané medzi po sebe idúcimi určeniami hmotnosti referenčných filtrov sú neplatné. Tieto filtre sa môžu znova odvážiť v ďalšom procese váženia. Ak by skúšobný filter po skúške nespĺňal toto kritérium, skúšobný interval je neplatný. Toto overenie sa vykonáva takto:

| a) | najmenej dve vzorky nepoužitého média na odber vzoriek PM sa ponechajú v prostredí, v ktorom sa stabilizujú PM. Tie sa potom použijú ako referenčné vzorky. Ako referenčné sa použijú nepoužité filtre z rovnakého materiálu a rovnakej veľkosti; |
| --- | --- |

a)

najmenej dve vzorky nepoužitého média na odber vzoriek PM sa ponechajú v prostredí, v ktorom sa stabilizujú PM. Tie sa potom použijú ako referenčné vzorky. Ako referenčné sa použijú nepoužité filtre z rovnakého materiálu a rovnakej veľkosti;

| b) | referenčné filtre sa stabilizujú v stabilizačnom prostredí PM. Referenčné filtre sa považujú za stabilizované, ak boli v tomto prostredí najmenej 30 minút a toto prostredie spĺňalo špecifikácie uvedené v bode 9.3.4.4 najmenej počas predchádzajúcich 60 minút. |
| --- | --- |

b)

referenčné filtre sa stabilizujú v stabilizačnom prostredí PM. Referenčné filtre sa považujú za stabilizované, ak boli v tomto prostredí najmenej 30 minút a toto prostredie spĺňalo špecifikácie uvedené v bode 9.3.4.4 najmenej počas predchádzajúcich 60 minút.

| c) | Váhy sa niekoľkokrát preskúšajú s referenčnou vzorkou bez toho, aby sa zaznamenali hodnoty. |
| --- | --- |

c)

Váhy sa niekoľkokrát preskúšajú s referenčnou vzorkou bez toho, aby sa zaznamenali hodnoty.

| d) | Váhy sa vynulujú a nastaví sa merací rozsah. Na váhy sa umiestni skúšobná hmotnosť (napr. kalibračné závažie) a potom sa odstráni, pričom sa zabezpečí, aby sa váhy vrátili na prijateľnú nulovú hodnotu počas bežného času stabilizácie. |
| --- | --- |

d)

Váhy sa vynulujú a nastaví sa merací rozsah. Na váhy sa umiestni skúšobná hmotnosť (napr. kalibračné závažie) a potom sa odstráni, pričom sa zabezpečí, aby sa váhy vrátili na prijateľnú nulovú hodnotu počas bežného času stabilizácie.

| e) | Každé z referenčných médií (napr. filtre) sa odváži a hmotnosť sa zaznamená. Ak sa bežné priemerné hodnoty získavajú opakovaním procesu váženia, aby sa zvýšila presnosť a kvalita váženia hmotnosti referenčných médií (napr. filtrov), rovnaký proces sa použije na meranie stredných hodnôt hmotnosti médií na odber vzoriek (napr. filtrov). |
| --- | --- |

e)

Každé z referenčných médií (napr. filtre) sa odváži a hmotnosť sa zaznamená. Ak sa bežné priemerné hodnoty získavajú opakovaním procesu váženia, aby sa zvýšila presnosť a kvalita váženia hmotnosti referenčných médií (napr. filtrov), rovnaký proces sa použije na meranie stredných hodnôt hmotnosti médií na odber vzoriek (napr. filtrov).

| f) | Zaznamená sa rosný bod, teplota okolia a atmosférický tlak v prostredí váh. |
| --- | --- |

f)

Zaznamená sa rosný bod, teplota okolia a atmosférický tlak v prostredí váh.

| g) | Zaznamenané podmienky okolia sa použijú na stanovenie správnych výsledkov vztlaku podľa bodu 8.1.13.2. Zaznamená sa hmotnosť každého referenčného média korigovaná na vztlak. |
| --- | --- |

g)

Zaznamenané podmienky okolia sa použijú na stanovenie správnych výsledkov vztlaku podľa bodu 8.1.13.2. Zaznamená sa hmotnosť každého referenčného média korigovaná na vztlak.

| h) | Hmotnosť každého referenčného média (napr. filtrov) korigovaná na vztlak sa odpočíta od predtým nameranej a zaznamenanej hmotnosti korigovanej na vztlak. |
| --- | --- |

h)

Hmotnosť každého referenčného média (napr. filtrov) korigovaná na vztlak sa odpočíta od predtým nameranej a zaznamenanej hmotnosti korigovanej na vztlak.

| i) | Ak sa ktorákoľvek zo zistených hmotností referenčných filtrov zmení o viac, než je povolené v tomto oddiele, všetky hmotnosti PM zistené od poslednej úspešnej validácie hmotnosti referenčného média (napr. filtra) sú neplatné. Referenčné filtre PM sa môžu vyradiť, ak sa len jedna hodnota hmotnosti filtrov zmenila o viac, než je povolená hodnota, a ak sa zistila osobitná príčina takejto zmeny hmotnosti filtra, ktorá by nemala vplyv na ostatné filtre použité v procese. Validácia sa teda môže považovať za úspešnú. V tomto prípade sa kontaminované referenčné médiá nesmú zahrnúť do posudzovania súladu s písmenom j) tohto bodu, ale príslušný referenčný filter sa vyradí a vymení. |
| --- | --- |

i)

Ak sa ktorákoľvek zo zistených hmotností referenčných filtrov zmení o viac, než je povolené v tomto oddiele, všetky hmotnosti PM zistené od poslednej úspešnej validácie hmotnosti referenčného média (napr. filtra) sú neplatné. Referenčné filtre PM sa môžu vyradiť, ak sa len jedna hodnota hmotnosti filtrov zmenila o viac, než je povolená hodnota, a ak sa zistila osobitná príčina takejto zmeny hmotnosti filtra, ktorá by nemala vplyv na ostatné filtre použité v procese. Validácia sa teda môže považovať za úspešnú. V tomto prípade sa kontaminované referenčné médiá nesmú zahrnúť do posudzovania súladu s písmenom j) tohto bodu, ale príslušný referenčný filter sa vyradí a vymení.

| j) | Ak sa ktorákoľvek z referenčných hmotností zmení viac, než je povolené podľa bodu 8.1.13.1.4, všetky výsledky PM zistené medzi dvoma časmi merania referenčných hmotností sú neplatné. Ak sa podľa písmena i) tohto bodu vyradí referenčné médium na odber vzoriek PM, musí byť k dispozícii aspoň jeden rozdiel referenčnej hmotnosti, ktorý spĺňa kritérium uvedené v bode 8.1.13.1.4. Inak sú všetky výsledky PM zistené medzi dvoma časmi merania hmotností tohto referenčného média (napr. filtrov) neplatné. |
| --- | --- |

j)

Ak sa ktorákoľvek z referenčných hmotností zmení viac, než je povolené podľa bodu 8.1.13.1.4, všetky výsledky PM zistené medzi dvoma časmi merania referenčných hmotností sú neplatné. Ak sa podľa písmena i) tohto bodu vyradí referenčné médium na odber vzoriek PM, musí byť k dispozícii aspoň jeden rozdiel referenčnej hmotnosti, ktorý spĺňa kritérium uvedené v bode 8.1.13.1.4. Inak sú všetky výsledky PM zistené medzi dvoma časmi merania hmotností tohto referenčného média (napr. filtrov) neplatné.

8.1.12.2.   Korekcia hmotnosti filtra na odber vzoriek PM na vztlak

8.1.12.2.1.   Všeobecne

Hmotnosť filtra na odber vzoriek PM sa koriguje na vztlak vzduchu. Korekcia hmotnosti na vztlak závisí od hustoty média na odber vzoriek, hustoty vzduchu a hustoty kalibračného závažia použitého na kalibráciu váh. Pri korekcia hmotnosti na vztlak sa nepočíta so vztlakom samotných PM, pretože hmotnosť PM zvyčajne predstavuje len 0,01 až 0,1 % celkovej hmotnosti. Korekcia tohto malého podielu hmotnosti by bola najviac len 0,01 %. Hodnoty hmotnosti korigované o vztlak sú čistými hmotnosťami vzoriek PM. Tieto hodnoty hmotnosti filtrov korigované o vztlak pred skúškou sa následne odčítajú od hodnôt hmotnosti korigovaných o vztlak zistených vážením príslušných filtrov po skúške, aby sa určila hmotnosť PM emitovaných počas skúšky.

8.1.12.2.2.   Hustota filtra na odber vzoriek PM

Rôzne filtre na odber vzoriek PM majú rôznu hustotu. Použije sa známa hustota média na odber vzoriek alebo jedna z hustôt spoločného média na odber vzoriek takto:

| a) | v prípade borokremičitého skla potiahnutého PTFE sa použije hustota média na odber vzoriek 2 300 kg/m3; |
| --- | --- |

a)

v prípade borokremičitého skla potiahnutého PTFE sa použije hustota média na odber vzoriek 2 300 kg/m3;

| b) | v prípade membránového (blanového) média z PTFE so zabudovaným oporným krúžkom z polymetylpenténu, ktorý tvorí 95 % hmotnosti média, sa použije hustota média na odber vzoriek 920 kg/m3; |
| --- | --- |

b)

v prípade membránového (blanového) média z PTFE so zabudovaným oporným krúžkom z polymetylpenténu, ktorý tvorí 95 % hmotnosti média, sa použije hustota média na odber vzoriek 920 kg/m3;

| c) | v prípade membránového (blanového) média z PTFE so zabudovaným oporným krúžkom z PTFE sa použije hustota média na odber vzoriek 2 144 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

v prípade membránového (blanového) média z PTFE so zabudovaným oporným krúžkom z PTFE sa použije hustota média na odber vzoriek 2 144 kg/m3.

8.1.12.2.3.   Hustota vzduchu

Keďže prostredie váh na PM sa prísne kontroluje z hľadiska teploty okolia 295 ± 1 K (22 ± 1 °C) a rosného bodu 282,5 ± 1 K (9,5 ± 1 °C), hustota vzduchu je primárnou funkciou atmosférického tlaku. Preto je korekcia hmotnosti na vztlak špecifikovaná len ako funkcia atmosférického tlaku.

8.1.12.2.4.   Hustota kalibračného závažia

Použije sa stanovená hustota materiálu kovového kalibračného závažia.

8.1.12.2.5.   Výpočet korekcie

Filter na odber vzoriek PM sa koriguje o vztlak podľa rovnice 6-27:

| | (6-27) |
| --- | --- |

Formula

(6-27)

keď:

| m
  cor | je hmotnosť filtra na odber vzoriek PM korigovaná o vztlak |
| --- | --- |
| m
  uncor | je hmotnosť filtra na odber vzoriek PM nekorigovaná o vztlak |
| ρ
  air | je hustota vzduchu v prostredí váh |
| ρ
  weight | je hustota kalibračného závažia použitá na nastavenie meracieho rozsahu váh |
| ρ
  media | je hustota filtra na odber vzoriek PM |

m
  cor

je hmotnosť filtra na odber vzoriek PM korigovaná o vztlak

m
  uncor

je hmotnosť filtra na odber vzoriek PM nekorigovaná o vztlak

ρ
  air

je hustota vzduchu v prostredí váh

ρ
  weight

je hustota kalibračného závažia použitá na nastavenie meracieho rozsahu váh

ρ
  media

je hustota filtra na odber vzoriek PM

s

| | 6-28 |
| --- | --- |

Formula

6-28

keď:

| p
  abs | je absolútny tlak v prostredí váh |
| --- | --- |
| M
  mix | je molárna hmotnosť vzduchu v prostredí váh |
| R | je molárna konštanta plynu |
| T
  amb | je absolútna teplota okolia v prostredí váh |

p
  abs

je absolútny tlak v prostredí váh

M
  mix

je molárna hmotnosť vzduchu v prostredí váh

R

je molárna konštanta plynu

T
  amb

je absolútna teplota okolia v prostredí váh

8.2.   Validácia prístrojov na skúšku

8.2.1.   Validácia ovládača proporcionálneho prietoku pre odber vzoriek v dávkach a minimálny riediaci pomer pre odber vzoriek PM v dávkach

8.2.1.1.   Kritériá proporcionality CVS

8.2.1.1.1.   Proporcionálne prietoky

V prípade akejkoľvek dvojice prietokomerov sa použijú zaznamenané prietoky vzorky a celkové prietoky alebo ich stredné hodnoty pri frekvencii 1 Hz spolu so štatistickými výpočtami uvedenými v doplnku 3 k prílohe VII. Určí sa štandardná chyba odhadovanej hodnoty (SEE) prietoku vzorky v závislosti od celkového prietoku. Za každý skúšobný interval sa musí preukázať, že chyba SEE bola menšia alebo rovná 3,5 % stredného prietoku vzorky.

8.2.1.1.2.   Konštantné prietoky

V prípade akejkoľvek dvojice prietokomerov sa použijú zaznamenané prietoky vzorky a celkové prietoky alebo ich stredné hodnoty pri frekvencii 1 Hz, aby sa preukázalo, že každý prietok bol konštantný v rozmedzí ± 2,5 % svojho príslušného stredného alebo cieľového prietoku. Namiesto zaznamenávania príslušných prietokov každého typu merača sa môžu použiť tieto možnosti:

| a) | variant Venturiho trubice s kritickým prietokom. V prípade Venturiho trubice s kritickým prietokom sa použijú zaznamenané podmienky na vstupe Venturiho trubice alebo ich stredné hodnoty pri frekvencii 1 Hz. Musí sa preukázať, že hustota prietoku na vstupe Venturiho trubice bola konštantná v rozmedzí ± 2,5 % strednej alebo cieľovej hustoty počas každého skúšobného intervalu. V prípade Venturiho trubice s kritickým prietokom sa to môže preukázať zistením, že absolútna teplota na vstupe Venturiho trubice bola konštantná v rozmedzí ± 4 % strednej alebo cieľovej absolútnej teploty počas každého skúšobného intervalu; |
| --- | --- |

a)

variant Venturiho trubice s kritickým prietokom. V prípade Venturiho trubice s kritickým prietokom sa použijú zaznamenané podmienky na vstupe Venturiho trubice alebo ich stredné hodnoty pri frekvencii 1 Hz. Musí sa preukázať, že hustota prietoku na vstupe Venturiho trubice bola konštantná v rozmedzí ± 2,5 % strednej alebo cieľovej hustoty počas každého skúšobného intervalu. V prípade Venturiho trubice s kritickým prietokom sa to môže preukázať zistením, že absolútna teplota na vstupe Venturiho trubice bola konštantná v rozmedzí ± 4 % strednej alebo cieľovej absolútnej teploty počas každého skúšobného intervalu;

| b) | variant objemového čerpadla. Použijú sa podmienky zaznamenané na vstupe objemového čerpadla alebo ich stredné hodnoty pri frekvencii 1 Hz. Musí sa preukázať, že hustota prietoku na vstupe objemového čerpadla bola konštantná v rozmedzí ± 2,5 % strednej alebo cieľovej hustoty počas každého skúšobného intervalu. V prípade objemového čerpadla sa to môže preukázať zistením, že absolútna teplota na vstupe objemového čerpadla bola konštantná v rozmedzí ± 2 % strednej alebo cieľovej absolútnej teploty počas každého skúšobného intervalu. |
| --- | --- |

b)

variant objemového čerpadla. Použijú sa podmienky zaznamenané na vstupe objemového čerpadla alebo ich stredné hodnoty pri frekvencii 1 Hz. Musí sa preukázať, že hustota prietoku na vstupe objemového čerpadla bola konštantná v rozmedzí ± 2,5 % strednej alebo cieľovej hustoty počas každého skúšobného intervalu. V prípade objemového čerpadla sa to môže preukázať zistením, že absolútna teplota na vstupe objemového čerpadla bola konštantná v rozmedzí ± 2 % strednej alebo cieľovej absolútnej teploty počas každého skúšobného intervalu.

8.2.1.1.3.   Preukázanie proporcionálneho odberu vzoriek

V prípade každého proporcionálneho odberu vzoriek v dávkach, napríklad do odberového vaku alebo na filter PM, sa musí preukázať, že proporcionálny odber vzoriek sa udržiaval pomocou jedného z nasledujúcich prostriedkov, pričom treba poznamenať, že sa môže vynechať až 5 % celkového počtu údajových bodov ako extrémne hodnoty.

Pomocou osvedčeného technického úsudku sa musí technickou analýzou preukázať, že samotný systém regulácie proporcionálneho prietoku zabezpečuje proporcionálny odber vzoriek za všetkých okolností predpokladaných počas skúšania. Na prietok vzoriek a celkový prietok sa napríklad môžu použiť Venturiho trubice s kritickým prietokom (CFV), ak sa preukáže, že majú vždy rovnaké vstupné tlaky a teploty a že vždy pracujú za podmienok kritického prietoku.

Namerané alebo vypočítané prietoky a/alebo koncentrácie stopovacieho plynu (napr. CO2) sa použijú na stanovenie minimálneho pomeru riedenia pre odber vzoriek PM v dávkach počas skúšobného intervalu.

8.2.1.2.   Validácia systému riedenia časti prietoku

Na reguláciu systému riedenia časti prietoku s cieľom získať proporcionálnu vzorku neriedených výfukových plynov sa vyžaduje systém rýchlej odozvy. Ten charakterizuje operatívnosť systému riedenia časti prietoku. Čas transformácie systému sa stanoví postupom uvedeným v bode 8.1.8.6.3.2 Skutočná regulácia systému riedenia časti prietoku musí vychádzať z aktuálnych podmienok merania. Ak je celkový čas transformácie merania prietoku výfukových plynov a systému riedenia časti prietoku ≤ 0,3 sekundy, použije sa on-line regulácia. Ak je čas transformácie dlhší ako 0,3 sekundy, použije sa predpovedná regulácia založená na vopred zaznamenaných parametroch skúšky. V takom prípade je celkový čas nábehu ≤ 1 s a celkový čas oneskorenia ≤ 10 s. Systém celkovej odozvy musí byť skonštruovaný tak, aby zabezpečoval reprezentatívnu vzorku tuhých častíc qm

  p,i (prietok vzorky výfukových plynov do systému riedenia časti prietoku), proporcionálnu hmotnostnému prietoku výfukových plynov. Na stanovenie proporcionality sa vykoná regresná analýza qm

  p,i vo vzťahu k qm

  ew,i (hmotnostný prietok výfukových plynov v mokrom stave) s minimálnou frekvenciou získavania údajov 5 Hz a musia byť splnené tieto kritériá:

| a) | koeficient korelácie r
  2 lineárnej regresie medzi qm

  p,i a qm

  ew,i nesmie byť menší než 0,95; |
| --- | --- |

a)

koeficient korelácie r
  2 lineárnej regresie medzi qm

  p,i a qm

  ew,i nesmie byť menší než 0,95;

| b) | štandardná chyba odhadovanej hodnoty qm

  p,i ako funkcie qm

  ew,i nesmie presiahnuť 5 % maxima qm

  p; |
| --- | --- |

b)

štandardná chyba odhadovanej hodnoty qm

  p,i ako funkcie qm

  ew,i nesmie presiahnuť 5 % maxima qm

  p;

| c) | úsek regresnej línie qm

  p neprekročí ± 2 % maxima qm

  p. |
| --- | --- |

c)

úsek regresnej línie qm

  p neprekročí ± 2 % maxima qm

  p.

Predpovedná regulácia sa vyžaduje, ak sú celkové časy transformácie systému odberu tuhých častíc t
  50,P a signálu hmotnostného prietoku výfukových plynov t
  50,F > 0,3 sekundy. V tom prípade prebehne predbežná skúška a na reguláciu prietoku vzorky do systému odberu tuhých častíc sa použije signál hmotnostného prietoku výfukových plynov predbežnej skúšky. Správna regulácia systému riedenia časti prietoku sa dosiahne vtedy, keď sa časová stopa qm

  ew,pre predbežnej skúšky, ktorá reguluje qm

  p, posunie o „predpovedný“ čas t
  50,P + t
  50,F.

Na určenie korelácie medzi qm

  p,i a qm

  ew,i sa použijú údaje zaznamenané počas skutočnej skúšky, pričom sa čas qm

  ew,i synchronizuje podľa t
  50,F vo vzťahu ku qm

  p,i (bez príspevku t
  50,P k časovej synchronizácii). Časový posun medzi qm

  ew a qm

  p je rozdiel medzi ich časmi transformácie, ktoré boli stanovené v bode 8.1.8.6.3.2.

8.2.2.   Validácia rozsahu analyzátora plynu, validácia posunu a korekcia posunu

8.2.2.1.   Validácia rozsahu

Ak analyzátor kedykoľvek počas skúšky pracuje nad 100 % svojho rozsahu, vykonajú sa tieto kroky:

8.2.2.1.1.   Odber vzoriek v dávkach

V prípade odberu v dávkach sa vzorka opäť analyzuje s použitím najnižšieho rozsahu analyzátora, čoho výsledkom je maximálna odozva prístroja nižšia než 100 %. Výsledok sa odčíta z najnižšieho rozsahu, v ktorom analyzátor pracuje na úrovni nižšej ako 100 % svojho rozsahu počas celej skúšky.

8.2.2.1.2.   Nepretržitý odber vzoriek

V prípade nepretržitého odberu vzoriek sa celá skúška zopakuje s použitím najbližšieho vyššieho rozsahu analyzátora. Ak analyzátor znovu pracuje na úrovni vyššej než 100 % svojho rozsahu, skúška sa zopakuje s použitím najbližšieho vyššieho rozsahu. Skúška sa opakuje dovtedy, kým analyzátor počas celej skúšky nepracuje na úrovni nižšej než 100 % svojho rozsahu.

8.2.2.2.   Validácia posunu a korekcia posunu

Ak je posun v rozmedzí ± 1 %, údaje sa buď uznajú bez akejkoľvek korekcie, alebo sa uznajú po korekcii. Ak posun presahuje rozmedzie ± 1 %, pre každú znečisťujúcu látku, na ktorú sa vzťahuje limitná hodnota špecifická pre brzdenie, a pre CO2 sa vypočítajú dva súbory výsledkov emisií špecifických pre brzdenie, inak je skúška neplatná. Jeden súbor sa vypočíta pomocou údajov pred korekciou posunu a druhý súbor pomocou údajov vypočítaných po korekcii všetkých údajov týkajúcich sa posunu podľa bodu 2.6 prílohy VII a doplnku 1 k prílohe VII. Výsledkom porovnania je percento nekorigovaných výsledkov. Rozdiel medzi nekorigovanými a korigovanými hodnotami emisií špecifických pre brzdenie musí byť v rozmedzí ± 4 % hodnôt nekorigovaných emisií špecifických pre brzdenie alebo v rozmedzí ± 4 % príslušnej limitnej hodnoty emisií podľa toho, ktorá hodnota je väčšia. V opačnom prípade je skúška neplatná.

8.2.3.   Predkoncionovanie médií na odber vzoriek PM (napr. filtrov) a váženie hmotnosti obalu

Aby sa filtrovacie médium a zariadenie na odber vzoriek PM pripravilo na meranie, pred emisnou skúškou sa vykonajú tieto kroky:

8.2.3.1.   Periodické overenia

Treba sa uistiť, že prostredie váh a stabilizácie PM spĺňa požiadavky periodického overovania uvedené v bode 8.1.12. Referenčný filter sa váži tesne pred vážením skúšobných filtrov, aby sa určil vhodný referenčný bod (podrobnosti postupu sú uvedené v bode 8.1.12.1). Overenie stability referenčných filtrov sa vykoná po stabilizačnej perióde po skúške bezprostredne pred vážením po skúške.

8.2.3.2.   Vizuálna kontrola

Nepoužité filtrovacie médiá na odber vzoriek sa vizuálne skontrolujú a chybné filtre sa vyradia.

8.2.3.3.   Uzemnenie

Na manipuláciu s filtrami vzoriek PM sa používajú elektricky uzemnené pinzety alebo pásy podľa opisu v bode 9.3.4.

8.2.3.4.   Nepoužité médiá na odber vzoriek

Nepoužité médiá na odber vzoriek sa umiestnia do jedného zásobníka alebo viacerých zásobníkov, ktoré nie sú izolované od prostredia stabilizácie PM. Ak sú filtre použité, môžu sa umiestniť v dolnej polovici kazety filtra.

8.2.3.5.   Stabilizácia

Médiá na odber vzoriek sa stabilizujú v prostredí na stabilizáciu PM. Nepoužité médiá na odber vzoriek sa môžu považovať za stabilizované, pokiaľ boli v prostredí na stabilizáciu PM minimálne 30 minút, počas ktorých prostredie na stabilizáciu PM spĺňalo špecifikácie uvedené v bode 9.3.4. Ak je však predpokladaná hmotnosť 400 μg alebo vyššia, médiá na odber vzoriek sa stabilizujú najmenej 60 minút.

8.2.3.6.   Váženie

Médiá na odber vzoriek sa vážia automaticky alebo ručne takto:

| a) | v prípade automatického váženia sa pri príprave vzoriek na váženie musia dodržiavať pokyny výrobcu automatického systému, ktoré sa môžu týkať aj umiestnenia vzoriek v osobitnom zásobníku; |
| --- | --- |

a)

v prípade automatického váženia sa pri príprave vzoriek na váženie musia dodržiavať pokyny výrobcu automatického systému, ktoré sa môžu týkať aj umiestnenia vzoriek v osobitnom zásobníku;

| b) | v prípade ručného váženia sa použije osvedčený technický úsudok; |
| --- | --- |

b)

v prípade ručného váženia sa použije osvedčený technický úsudok;

| c) | voliteľne je povolená metóda substitučného váženia (pozri bod 8.2.3.10); |
| --- | --- |

c)

voliteľne je povolená metóda substitučného váženia (pozri bod 8.2.3.10);

| d) | po odvážení sa filter vráti na Petriho misku a prikryje sa. |
| --- | --- |

d)

po odvážení sa filter vráti na Petriho misku a prikryje sa.

8.2.3.7.   Korekcia na vztlak

Odmerané závažie sa koriguje na vztlak podľa bodu 8.1.13.2.

8.2.3.8.   Opakovanie

Merania hmotnosti filtra sa môžu opakovať s cieľom stanoviť priemernú hmotnosť filtra pomocou osvedčeného technického úsudku a vylúčiť z výpočtu priemeru extrémne hodnoty.

8.2.3.9.   Váženie hmotnosti obalu

Nepoužité filtre, u ktorých sa odvážila hmotnosť obalu, sa vložia do čistých kaziet filtrov a naplnené kazety sa umiestnia do zakrytého alebo zapečateného zásobníka predtým, ako sa prenesú do skúšobnej komory na odber vzoriek.

8.2.3.10.   Substitučné váženie

Substitučné váženie je možnosť, ktorá, ak sa využije, zahŕňa meranie referenčného závažia pred každým vážením a po každom vážení média na odber vzoriek PM (napr. filtra). Hoci si substitučné váženie si vyžaduje viac meraní, koriguje sa na posun nuly váh a na linearitu váh sa spolieha len v malom rozsahu. To je najvhodnejšie pri kvantifikácii celkových hmotností PM, ktoré sú menšie než 0,1 % hmotnosti média na odber vzoriek. Nemusí byť však vhodné v prípade, že celková hmotnosť PM presahuje 1 % hmotnosti média na odber vzoriek. Ak sa použije substitučné váženie, musí sa použiť pri vážení pred skúškou aj po nej. Pri vážení pred skúškou aj po nej sa musí použiť to isté substitučné závažie. Hmotnosť substitučného závažia sa koriguje na vztlak, ak je hustota substitučného závažia menšia než 2,0 g/cm3. Príkladom substitučného váženia sú tieto kroky:

| a) | použijú sa elektricky uzemnené pinzety alebo pásy, ako je opísané v bode 9.3.4.6; |
| --- | --- |

a)

použijú sa elektricky uzemnené pinzety alebo pásy, ako je opísané v bode 9.3.4.6;

| b) | na minimalizáciu statického elektrického výboja akéhokoľvek predmetu pred jeho umiestnením na misku váh sa použije statický neutralizátor opísaný v bode 9.3.4.6; |
| --- | --- |

b)

na minimalizáciu statického elektrického výboja akéhokoľvek predmetu pred jeho umiestnením na misku váh sa použije statický neutralizátor opísaný v bode 9.3.4.6;

| c) | vyberie sa substitučné závažie, ktoré spĺňa špecifikácie pre kalibračné závažia uvedené v bode 9.5.2. Substitučné závažie musí mať rovnakú hustotu ako závažie, ktoré sa používa na nastavenie meracieho rozsahu mikrováh, a podobnú hmotnosť ako nepoužité médium na odber vzoriek (napr. filter). Ak sa použijú filtre, hmotnosť závažia v prípade typických filtrov s priemerom 47 mm by mala byť približne 80 až 100 mg; |
| --- | --- |

c)

vyberie sa substitučné závažie, ktoré spĺňa špecifikácie pre kalibračné závažia uvedené v bode 9.5.2. Substitučné závažie musí mať rovnakú hustotu ako závažie, ktoré sa používa na nastavenie meracieho rozsahu mikrováh, a podobnú hmotnosť ako nepoužité médium na odber vzoriek (napr. filter). Ak sa použijú filtre, hmotnosť závažia v prípade typických filtrov s priemerom 47 mm by mala byť približne 80 až 100 mg;

| d) | zaznamenajú sa ustálené odčítané hodnoty z váh a potom sa kalibračné závažie odstráni; |
| --- | --- |

d)

zaznamenajú sa ustálené odčítané hodnoty z váh a potom sa kalibračné závažie odstráni;

| e) | nepoužité médium na odber vzoriek (napr. nový filter) sa odváži, zaznamenajú sa ustálené odčítané hodnoty z váh a rosný bod, teplota okolia a atmosférický tlak v prostredí váh; |
| --- | --- |

e)

nepoužité médium na odber vzoriek (napr. nový filter) sa odváži, zaznamenajú sa ustálené odčítané hodnoty z váh a rosný bod, teplota okolia a atmosférický tlak v prostredí váh;

| f) | kalibračné závažie sa znovu odváži a zaznamenajú sa ustálené odčítané hodnoty z váh; |
| --- | --- |

f)

kalibračné závažie sa znovu odváži a zaznamenajú sa ustálené odčítané hodnoty z váh;

| g) | vypočíta sa aritmetický priemer dvoch odčítaných údajov kalibračného závažia, ktoré boli zaznamenané bezprostredne pred vážením a po vážení nepoužitej vzorky. Táto priemerná hodnota sa odpočíta od hodnoty nepoužitej vzorky a potom sa pripočíta skutočná hmotnosť kalibračného závažia uvedená na osvedčení kalibračného závažia. Tento výsledok sa zaznamená. To je hmotnosť obalu nepoužitej vzorky bez korekcie na vztlak; |
| --- | --- |

g)

vypočíta sa aritmetický priemer dvoch odčítaných údajov kalibračného závažia, ktoré boli zaznamenané bezprostredne pred vážením a po vážení nepoužitej vzorky. Táto priemerná hodnota sa odpočíta od hodnoty nepoužitej vzorky a potom sa pripočíta skutočná hmotnosť kalibračného závažia uvedená na osvedčení kalibračného závažia. Tento výsledok sa zaznamená. To je hmotnosť obalu nepoužitej vzorky bez korekcie na vztlak;

| h) | tieto kroky substitučného váženia sa zopakujú v prípade ostatných nepoužitých médií na odber vzoriek; |
| --- | --- |

h)

tieto kroky substitučného váženia sa zopakujú v prípade ostatných nepoužitých médií na odber vzoriek;

| i) | po dokončení váženia sa musia dodržať pokyny uvedené v bodoch 8.2.3.7 až 8.2.3.9. |
| --- | --- |

i)

po dokončení váženia sa musia dodržať pokyny uvedené v bodoch 8.2.3.7 až 8.2.3.9.

8.2.4.   Kondicionovanie a váženie tuhých častíc (PM) po skúške

Použité filtre tuhých častíc sa umiestnia do zakrytých alebo hermeticky uzavretých nádob alebo sa držiaky filtrov zakryjú, aby sa odberové filtre chránili pred okolitým znečistením. Takto chránené filtre sa vrátia do komory alebo miestnosti, v ktorej prebieha kondicionovanie filtra PM. Potom sa filtre na odber vzoriek PM zodpovedajúcim spôsobom kondicionujú a vážia.

8.2.4.1.   Periodické overovanie

Treba zabezpečiť, aby prostredie váženia a stabilizácie PM spĺňalo požiadavky periodického overovania uvedené v bode 8.1.13.1. Po dokončení skúšky sa filtre vrátia do prostredia váženia a stabilizácie PM. Prostredie váženia a stabilizácie PM musí spĺňať požiadavky na podmienky prostredia uvedené v bode 9.3.4.4, inak sa skúšobné filtre nechajú zakryté, až kým nie sa nedosiahnu vhodné podmienky.

8.2.4.2.   Vyberanie zo zapečatených zásobníkov

V prostredí stabilizácie PM sa vzorky PM vyberú zo zapečatených zásobníkov. Filtre je možné vybrať z kaziet pred stabilizáciou ani po stabilizácii. Keď sa filter vyberie z kazety, horná polovica kazety sa oddelí od spodnej polovice pomocou separátora skonštruovaného na tento účel.

8.2.4.3.   Elektrické uzemnenie

Na manipuláciu so vzorkami PM sa používajú elektricky uzemnené pinzety alebo pásy, ako je opísané v bode 9.3.4.5.

8.2.4.4.   Vizuálna kontrola

Zachytené vzorky PM a príslušné filtrovacie médiá sa vizuálne skontrolujú. Ak sa zdá, že podmienky filtra alebo zachytených vzoriek PM neboli splnené, alebo ak sa tuhé častice dotknú akéhokoľvek iného povrchu než filtra, vzorka sa nesmie použiť na určenie emisií tuhých častíc. V prípade kontaktu s iným povrchom sa príslušný povrch pred ďalším postupom musí očistiť.

8.2.4.5.   Stabilizácia vzoriek PM

Na stabilizáciu sa vzorky PM umiestnia do jedného zásobníka alebo viacerých zásobníkov, ktoré nie sú izolované od prostredia stabilizácie PM opísaného v bode 9.3.4.3. Vzorka PM je stabilizovaná, pokiaľ bola v prostredí stabilizácie PM počas jedného z týchto časových úsekov, keď prostredie stabilizácie spĺňalo špecifikácie uvedené v bode 9.3.4.3:

| a) | ak sa predpokladá, že koncentrácia PM na celom povrchu filtra bude väčšia než 0,353 μg/mm2, pričom sa predpokladá zaťaženie 400 μg na 38 mm priemeru činnej plochy filtra, filter sa pred vážením vystaví stabilizačnému prostrediu najmenej na 60 minút; |
| --- | --- |

a)

ak sa predpokladá, že koncentrácia PM na celom povrchu filtra bude väčšia než 0,353 μg/mm2, pričom sa predpokladá zaťaženie 400 μg na 38 mm priemeru činnej plochy filtra, filter sa pred vážením vystaví stabilizačnému prostrediu najmenej na 60 minút;

| b) | ak sa predpokladá, že koncentrácia PM na celom povrchu filtra bude menšia než 0 353 μg/mm2, filter sa pred vážením vystaví stabilizačnému prostrediu najmenej na 30 minút; |
| --- | --- |

b)

ak sa predpokladá, že koncentrácia PM na celom povrchu filtra bude menšia než 0 353 μg/mm2, filter sa pred vážením vystaví stabilizačnému prostrediu najmenej na 30 minút;

| c) | ak sa predpokladá, že koncentrácia PM na celom povrchu filtra bude neznáma, filter sa pred vážením vystaví stabilizačnému prostrediu najmenej na 60 minút. |
| --- | --- |

c)

ak sa predpokladá, že koncentrácia PM na celom povrchu filtra bude neznáma, filter sa pred vážením vystaví stabilizačnému prostrediu najmenej na 60 minút.

8.2.4.6.   Určovanie hmotnosti filtra po skúške

Na určenie hmotnosti filtra po skúške sa zopakujú sa postupy uvedené v bode 8.2.3 (body 8.2.3.6 až 8.2.3.9).

8.2.4.7.   Celková hmotnosť

Každá hmotnosť obalu filtra korigovaná na vztlak sa odpočíta od príslušnej hmotnosti filtra korigovanej na vztlak po skúške. Výsledkom je celková hmotnosť m
  total, ktorá sa použije vo výpočtoch emisií v prílohe VII.

9.   Meracie zariadenie

9.1.   Špecifikácia motorového dynamometra

9.1.1.   Práca hriadeľa

Použije sa motorový dynamometer, ktorý má primerané charakteristiky na vykonanie príslušného pracovného cyklu vrátane schopnosti splniť vhodné kritériá validácie cyklu. Môžu sa použiť tieto dynamometre:

| a) | dynamometre na vírivý prúd alebo s hydraulickými brzdami; |
| --- | --- |

a)

dynamometre na vírivý prúd alebo s hydraulickými brzdami;

| b) | motorové dynamometre na striedavý alebo jednosmerný prúd; |
| --- | --- |

b)

motorové dynamometre na striedavý alebo jednosmerný prúd;

| c) | jeden alebo viac dynamometrov. |
| --- | --- |

c)

jeden alebo viac dynamometrov.

9.1.2.   Nestále skúšobné cykly (NRTC a LSI-NRTC)

Na meranie krútiaceho momentu sa môže použiť silomer alebo radový merač krútiaceho momentu.

Keď sa použije silomer, signál krútiaceho momentu sa prenáša na os motora a zohľadní sa zotrvačná hmotnosť dynamometra. Skutočný krútiaci moment motora je krútiaci moment odčítaný na silomeri, ku ktorému sa pripočíta zotrvačná hmotnosť brzdy vynásobená uhlovým zrýchlením. Riadiaci systém musí tento výpočet vykonať v reálnom čase.

9.1.3.   Príslušenstvo motora

Zohľadňuje sa práca príslušenstva motora potrebná na dodávku paliva, mazanie alebo zahriatie motora, na obeh chladiacej kvapaliny alebo prevádzku systémov dodatočnej úpravy výfukových plynov, pričom príslušenstvo sa inštaluje v súlade s bodom 6.3.

9.1.4.   Uchytenie motora a systém hriadeľov na prenos energie (kategória NRSh)

Ak je to potrebné na riadne skúšanie motora kategórie NRSh, použije sa výrobcom špecifikované uchytenie motora na skúšobnom zariadení a systém hriadeľov na prenos energie na otočný systém dynamometra.

9.2.   Postup riedenia (ak sa používa)

9.2.1.   Podmienky riedidla a koncentrácie pozadia

Plynné zložky sa môžu merať v neriedenom alebo zriedenom stave, pričom meranie PM si zvyčajne vyžaduje riedenie. Riedenie sa môže vykonávať systémom riedenia plného prietoku alebo časti prietoku. Keď sa použije riedenie, výfukové plyny sa môžu riediť okolitým vzduchom, syntetickým vzduchom alebo dusíkom. V prípade merania plynných emisií musí mať riedidlo teplotu najmenej 288 K (15 °C). V prípade odberu vzoriek PM je teplota riedidla uvedená v bode 9.2.2 pre systém CVS a v bode 9.2.3 pre systém PFD s premenlivým pomerom riedenia. Prietoková kapacita riediaceho systému musí byť dostatočne veľká, aby sa úplne zabránilo kondenzácii vody v systéme riedenia a odberu vzoriek. Odvlhčenie riediaceho vzduchu pred vstupom do systému riedenia je povolené v prípade, že je vlhkosť vzduchu vysoká. V snahe zabrániť kondenzácii zložiek obsahujúcich vodu z plynnej fázy na kvapalnú fázu (kondenzácia vody) môžu byť steny riediaceho tunela ohrievané alebo izolované rovnako ako potrubie za tunelom.

Riedidlo sa môže pred zmiešaním s výfukovými plynmi predkondicionovať zvýšením alebo znížením teploty alebo vlhkosti. S cieľom znížiť koncentráciu pozadia sa z riedidla môžu odstrániť určité zložky. Na odstránenie zložiek alebo zohľadnenie koncentrácie pozadia sa vzťahujú tieto ustanovenia:

| a) | koncentráciu zložiek v riedidle sa môžu merať a kompenzovať z hľadiska vplyvov pozadia na výsledky skúšky. Výpočty, ktoré kompenzujú koncentráciu pozadia, sú uvedené v prílohe VII; |
| --- | --- |

a)

koncentráciu zložiek v riedidle sa môžu merať a kompenzovať z hľadiska vplyvov pozadia na výsledky skúšky. Výpočty, ktoré kompenzujú koncentráciu pozadia, sú uvedené v prílohe VII;

| b) | Pri meraní plynných alebo pevných znečisťujúcich látok pozadia sa povoľujú tieto zmeny požiadaviek oddielov 7.2, 9.3 a 9.4:






  i) | nevyžaduje sa využitie proporcionálneho odberu vzoriek; |
| --- | --- | --- |

b)

Pri meraní plynných alebo pevných znečisťujúcich látok pozadia sa povoľujú tieto zmeny požiadaviek oddielov 7.2, 9.3 a 9.4:

i)

nevyžaduje sa využitie proporcionálneho odberu vzoriek;

| ii) | môžu sa použiť nezohriate systémy odberu vzoriek; |
| --- | --- |

ii)

môžu sa použiť nezohriate systémy odberu vzoriek;

| iii) | môže sa použiť nepretržitý odber vzoriek bez ohľadu na použitie odberu vzoriek v dávkach v prípade zriedených emisií; |
| --- | --- |

iii)

môže sa použiť nepretržitý odber vzoriek bez ohľadu na použitie odberu vzoriek v dávkach v prípade zriedených emisií;

| iv) | môže sa použiť odber vzoriek v dávkach bez ohľadu na použitie nepretržitého odberu vzoriek v prípade zriedených emisií. |
| --- | --- |

iv)

môže sa použiť odber vzoriek v dávkach bez ohľadu na použitie nepretržitého odberu vzoriek v prípade zriedených emisií.

| c) | Na zohľadnenie PM pozadia sú k dispozícii tieto možnosti:






  i) | na odstránenie PM z pozadia sa riedidlo filtruje vysoko účinnými filtrami vzduchových častíc (HEPA), ktoré majú počiatočnú minimálnu účinnosť zachytávania 99,97 % (postupy týkajúce sa účinnosti filtrov HEPA sú uvedené v článku 2 ods. 19); |
| --- | --- | --- |

c)

Na zohľadnenie PM pozadia sú k dispozícii tieto možnosti:

i)

na odstránenie PM z pozadia sa riedidlo filtruje vysoko účinnými filtrami vzduchových častíc (HEPA), ktoré majú počiatočnú minimálnu účinnosť zachytávania 99,97 % (postupy týkajúce sa účinnosti filtrov HEPA sú uvedené v článku 2 ods. 19);

| ii) | na korekciu PM v pozadí bez filtrácie filtrom HEPA nesmú PM pozadia prispievať k čistým PM zachytených na filtri na odber vzoriek viac než 50 %; |
| --- | --- |

ii)

na korekciu PM v pozadí bez filtrácie filtrom HEPA nesmú PM pozadia prispievať k čistým PM zachytených na filtri na odber vzoriek viac než 50 %;

| iii) | korekcia pozadia čistých PM s filtráciou HEPA je povolená bez obmedzenia. |
| --- | --- |

iii)

korekcia pozadia čistých PM s filtráciou HEPA je povolená bez obmedzenia.

9.2.2.   Systém riedenia plného prietoku

Riedenie plného prietoku, systém odberu vzoriek pri konštantnom objeme (CVS). Plný prietok neriedených výfukových plynov sa riedi v riediacom tuneli. Konštantný prietok je možné zachovať udržiavaním teploty a tlaku pri prietokomeri v rámci limitov. V prípade premenlivého prietoku sa prietok meria priamo, aby sa mohli odoberať proporcionálne vzorky. Systém musí byť konštruovaný takto (pozri obrázok 6.6):

| a) | Použije sa tunel s vnútornými plochami z nehrdzavejúcej ocele. Celý riediaci tunel musí byť elektricky uzemnený. V prípade motorov tých kategórií, ktorých sa netýkajú limity PM ani PN, sa alternatívne môžu použiť nevodivé materiály. |
| --- | --- |

a)

Použije sa tunel s vnútornými plochami z nehrdzavejúcej ocele. Celý riediaci tunel musí byť elektricky uzemnený. V prípade motorov tých kategórií, ktorých sa netýkajú limity PM ani PN, sa alternatívne môžu použiť nevodivé materiály.

| b) | Protitlak výfukového systému sa nesmie umelo znižovať systémom prívodu riediaceho vzduchu. Statický tlak v mieste, kde sa do tunela zavádzajú neriedené výfukové plyny, sa udržiava v rozmedzí ± 1,2 kPa atmosférického tlaku. |
| --- | --- |

b)

Protitlak výfukového systému sa nesmie umelo znižovať systémom prívodu riediaceho vzduchu. Statický tlak v mieste, kde sa do tunela zavádzajú neriedené výfukové plyny, sa udržiava v rozmedzí ± 1,2 kPa atmosférického tlaku.

| c) | Na podporu zmiešavania sa neriedené výfukové plyny zavedú do tunela tak, že sa nasmerujú k východu z tunela pozdĺž osi tunela. Časť riediaceho vzduchu sa môže zaviesť radiálne od vnútorného povrchu tunela, aby sa minimalizovalo vzájomné pôsobenie výfukových plynov a stien tunela. |
| --- | --- |

c)

Na podporu zmiešavania sa neriedené výfukové plyny zavedú do tunela tak, že sa nasmerujú k východu z tunela pozdĺž osi tunela. Časť riediaceho vzduchu sa môže zaviesť radiálne od vnútorného povrchu tunela, aby sa minimalizovalo vzájomné pôsobenie výfukových plynov a stien tunela.

| d) | Riedidlo. Na odber vzoriek PM sa teplota riedidla (okolitý vzduch, syntetický vzduch alebo dusík, ako je uvedené v bode 9.2.1) v tesnej blízkosti vstupu do riediaceho tunela udržiava v rozmedzí 293 až 325 K (20 až 52 °C). |
| --- | --- |

d)

Riedidlo. Na odber vzoriek PM sa teplota riedidla (okolitý vzduch, syntetický vzduch alebo dusík, ako je uvedené v bode 9.2.1) v tesnej blízkosti vstupu do riediaceho tunela udržiava v rozmedzí 293 až 325 K (20 až 52 °C).

| e) | Reynoldsovo číslo Re musí pre prúd zriedených výfukových plynov dosahovať hodnotu najmenej 4 000, pričom číslo Re je založené na vnútornom priemere riediaceho tunela. Číslo Re je vymedzené v prílohe VII. Overovanie primeraného zmiešavania sa vykonáva, keď odberová sonda križuje priemer tunela vertikálne aj horizontálne. Ak odozva analyzátora naznačuje akúkoľvek odchýlku väčšiu než ± 2 % strednej nameranej koncentrácie, systém CVS musí pracovať pri vyššom prietoku alebo sa na zlepšenie zmiešavania nainštaluje zmiešavacia lamela alebo dýza. |
| --- | --- |

e)

Reynoldsovo číslo Re musí pre prúd zriedených výfukových plynov dosahovať hodnotu najmenej 4 000, pričom číslo Re je založené na vnútornom priemere riediaceho tunela. Číslo Re je vymedzené v prílohe VII. Overovanie primeraného zmiešavania sa vykonáva, keď odberová sonda križuje priemer tunela vertikálne aj horizontálne. Ak odozva analyzátora naznačuje akúkoľvek odchýlku väčšiu než ± 2 % strednej nameranej koncentrácie, systém CVS musí pracovať pri vyššom prietoku alebo sa na zlepšenie zmiešavania nainštaluje zmiešavacia lamela alebo dýza.

| f) | Predkondicionovanie merania prietoku. Zriedené výfukové plyny sa môžu kondicionovať pred meraním ich prietoku, pokiaľ sa toto kondicionovanie uskutoční za sondami na odber ohrievaných vzoriek HC alebo PM, a to takto:






  i) | je možné použiť usmerňovače prúdu, tlmiče pulzácie, alebo oboje; |
| --- | --- | --- |

f)

Predkondicionovanie merania prietoku. Zriedené výfukové plyny sa môžu kondicionovať pred meraním ich prietoku, pokiaľ sa toto kondicionovanie uskutoční za sondami na odber ohrievaných vzoriek HC alebo PM, a to takto:

i)

je možné použiť usmerňovače prúdu, tlmiče pulzácie, alebo oboje;

| ii) | je možné použiť filter; |
| --- | --- |

ii)

je možné použiť filter;

| iii) | na reguláciu teploty pred každým prietokomerom je možné použiť výmenník tepla, ale treba prijať opatrenia na zabránenie kondenzácii vody. |
| --- | --- |

iii)

na reguláciu teploty pred každým prietokomerom je možné použiť výmenník tepla, ale treba prijať opatrenia na zabránenie kondenzácii vody.

| g) | Kondenzácia vody. Kondenzácia vody je funkciou vlhkosti, tlaku, teploty a koncentrácie ostatných zložiek, ako je kyselina sírová. Tieto parametre sa menia vplyvom vlhkosti vzduchu nasávaného motorom, vlhkosti riediaceho vzduchu, pomeru vzduchu a paliva motora a vplyvom zloženia paliva vrátane množstva vodíka a síry v palive.
  S cieľom zabezpečiť meranie toku, ktorý zodpovedá nameranej koncentrácii, sa musí buď zabrániť kondenzácii vody medzi miestom odberovej sondy a vstupom prietokomera v riediacom tuneli, alebo sa kondenzácia vody umožní a meria sa vlhkosť na vstupe prietokomera. Na zabránenie kondenzácii vody sa môžu zahrievať alebo izolovať steny riediaceho tunela alebo potrubie, ktorým prechádza prúd za tunelom. Kondenzácii vody je potrebné zabrániť v celej dĺžke riediaceho tunela. Prítomnosť vlhkosti môže niektoré zložky výfukových plynov zriediť alebo zničiť.
  Na odber vzoriek PM sa teraz už proporcionálny tok prichádzajúci zo systému CVS podrobí sekundárnemu riedeniu (jednému alebo viacerým) s cieľom dosiahnuť požadovaný celkový riediaci pomer znázornený na obrázku 9.2 a uvedený v bode 9.2.3.2. |
| --- | --- |

g)

Kondenzácia vody. Kondenzácia vody je funkciou vlhkosti, tlaku, teploty a koncentrácie ostatných zložiek, ako je kyselina sírová. Tieto parametre sa menia vplyvom vlhkosti vzduchu nasávaného motorom, vlhkosti riediaceho vzduchu, pomeru vzduchu a paliva motora a vplyvom zloženia paliva vrátane množstva vodíka a síry v palive.

S cieľom zabezpečiť meranie toku, ktorý zodpovedá nameranej koncentrácii, sa musí buď zabrániť kondenzácii vody medzi miestom odberovej sondy a vstupom prietokomera v riediacom tuneli, alebo sa kondenzácia vody umožní a meria sa vlhkosť na vstupe prietokomera. Na zabránenie kondenzácii vody sa môžu zahrievať alebo izolovať steny riediaceho tunela alebo potrubie, ktorým prechádza prúd za tunelom. Kondenzácii vody je potrebné zabrániť v celej dĺžke riediaceho tunela. Prítomnosť vlhkosti môže niektoré zložky výfukových plynov zriediť alebo zničiť.

Na odber vzoriek PM sa teraz už proporcionálny tok prichádzajúci zo systému CVS podrobí sekundárnemu riedeniu (jednému alebo viacerým) s cieľom dosiahnuť požadovaný celkový riediaci pomer znázornený na obrázku 9.2 a uvedený v bode 9.2.3.2.

| h) | Minimálny celkový riediaci pomer musí byť v rozmedzí 5: 1 až 7: 1 a v etape primárneho riedenia najmenej 2: 1 na základe maximálneho prietoku výfukových plynov motora počas skúšobného cyklu alebo skúšobného intervalu. |
| --- | --- |

h)

Minimálny celkový riediaci pomer musí byť v rozmedzí 5: 1 až 7: 1 a v etape primárneho riedenia najmenej 2: 1 na základe maximálneho prietoku výfukových plynov motora počas skúšobného cyklu alebo skúšobného intervalu.

| i) | Celkový čas zotrvania v systéme je 0,5 sekundy až 5 sekúnd, pričom sa meria v mieste zavedenia riedidla do držiaka(-ov) filtra. |
| --- | --- |

i)

Celkový čas zotrvania v systéme je 0,5 sekundy až 5 sekúnd, pričom sa meria v mieste zavedenia riedidla do držiaka(-ov) filtra.

| j) | Čas zotrvania v systéme sekundárneho riedenia, ak je k dispozícii, je najmenej 0,5 sekundy, pričom sa meria v mieste zavedenia sekundárneho riedidla do držiaka(-ov) filtra. |
| --- | --- |

j)

Čas zotrvania v systéme sekundárneho riedenia, ak je k dispozícii, je najmenej 0,5 sekundy, pričom sa meria v mieste zavedenia sekundárneho riedidla do držiaka(-ov) filtra.

Na určenie hmotnosti tuhých častíc je potrebný systém odberu vzoriek tuhých častíc, filter na odber vzoriek tuhých častíc, gravimetrické váhy a vážiaca komora s regulovanou teplotou a vlhkosťou.

Obrázok 6.6.

Príklady konfigurácií systémov odberu vzoriek s riedením plného prietoku

Image 20

9.2.3.   Systém riedenia časti prietoku (PFD)

9.2.3.1.   Opis systému riedenia časti prietoku

Na obrázku 6.7 je znázornená schéma systému PFD. Ide o všeobecnú schému znázorňujúcu princípy získavania vzorky, riedenia a odberu vzoriek PM. Neznamená to, že pri iných systémoch odberu vzoriek, ktoré spĺňajú zámer odberu, sú potrebné všetky komponenty opísané na obrázku. Iné konfigurácie, ktoré nezodpovedajú tejto schéme, sú povolené pod podmienkou, že slúžia na rovnaký účel zberu vzoriek, riedenia a odberu vzoriek PM. Vyhovovať musia iným kritériám, napríklad kritériám uvedeným v bode 8.1.8.6 (periodická kalibrácia) a 8.2.1.2 (validácia) v prípade premenlivého riedenia systému PFD a v bode 8.1.4.5, ako aj v tabuľke 8.2 (overovanie linearity) a bode 8.1.8.5.7 (overovanie) v prípade konštantného riedenia systému PFD.

Ako je znázornené na obrázku 6.7, neriedené výfukové plyny alebo primárne riedený tok sa prenáša z výfukovej trubice EP alebo prípadne zo systému CVS do riediaceho tunela DT cez odberovú sondu SP a prenosové vedenie TL. Celkový prietok tunelom sa nastavuje pomocou regulátora prietoku a odberového čerpadla P systému odberu vzoriek tuhých častíc (PSS). V prípade proporcionálneho odberu vzoriek neriedených výfukových plynov sa prúd riediaceho vzduchu reguluje regulátorom prietoku FC1, ktorý môže ako príkazové signály pre požadované delenie výfukových plynov používať qm

  ew (hmotnostný prietok výfukových plynov v mokrom stave) alebo qm

  aw (hmotnostný prietok nasávaného vzduchu v mokrom stave) a qm

  f (hmotnostný prietok paliva). Prietok vzorky do riediaceho tunela DT je rozdielom celkového prietoku a prietoku riediaceho vzduchu. Prietok riediaceho vzduchu sa meria prístrojom na meranie prietoku FM1, celkový prietok prístrojom na meranie prietoku systému odberu vzoriek tuhých častíc. Riediaci pomer sa vypočíta z týchto dvoch prietokov. V prípade odberu vzoriek s konštantným riediacim pomerom neriedených alebo zriedených výfukových plynov vo vzťahu k prietoku výfukových plynov (napr. sekundárne riedenie pre odber vzoriek PM) je prietok riediaceho vzduchu zvyčajne konštantný a regulovaný regulátorom prietoku FC1 alebo čerpadlom riediaceho vzduchu.

Riediaci vzduch (okolitý vzduch, syntetický vzduch alebo dusík) sa filtruje vysoko účinným vzdušným filtrom PM (HEPA).

Obrázok 6.7

Schéma systému riedenia časti prietoku (typ odberu celej vzorky)

Image 21

| a | = | výfukové plyny motora alebo primárne riedený prietok |
| --- | --- | --- |
| b | = | voliteľný |
| c | = | odber vzoriek PM |

a

=

výfukové plyny motora alebo primárne riedený prietok

b

=

voliteľný

c

=

odber vzoriek PM

Komponenty znázornené na obrázku 6.7:

| DAF | : | filter riediaceho vzduchu |
| --- | --- | --- |
| DT | : | riediaci tunel alebo systém sekundárneho riedenia |
| EP | : | výfuková trubica alebo systém primárneho riedenia |
| FC1 | : | regulátor prietoku |
| FH | : | Držiak filtra |
| FM1 | : | prístroj na meranie prietoku, ktorým sa meria prietok riediaceho vzduchu |
| P | : | odberové čerpadlo |
| PSS | : | systém odberu vzoriek PM |
| PTL | : | prenosové vedenie PM |
| SP | : | Sonda na odber vzoriek neriedených alebo zriedených výfukových plynov |
| TL | : | prenosové vedenie |

DAF

:

filter riediaceho vzduchu

DT

:

riediaci tunel alebo systém sekundárneho riedenia

EP

:

výfuková trubica alebo systém primárneho riedenia

FC1

:

regulátor prietoku

FH

:

Držiak filtra

FM1

:

prístroj na meranie prietoku, ktorým sa meria prietok riediaceho vzduchu

P

:

odberové čerpadlo

PSS

:

systém odberu vzoriek PM

PTL

:

prenosové vedenie PM

SP

:

Sonda na odber vzoriek neriedených alebo zriedených výfukových plynov

TL

:

prenosové vedenie

Hmotnostné prietoky použiteľné len na proporcionálny odber vzoriek výfukového plynu PFD

| qm

  ew | je hmotnostný prietok výfukových plynov v mokrom stave |
| --- | --- |
| qm

  aw | je hmotnostný prietok nasávaného vzduchu v mokrom stave |
| qm

  f | je hmotnostný prietok paliva |

qm

  ew

je hmotnostný prietok výfukových plynov v mokrom stave

qm

  aw

je hmotnostný prietok nasávaného vzduchu v mokrom stave

qm

  f

je hmotnostný prietok paliva

9.2.3.2.   Riedenie

Teplota riedidla (okolitý vzduch, syntetický vzduch alebo dusík, ako je uvedené v bode 9.2.1) v tesnej blízkosti vstupu do riediaceho tunela sa udržiava v rozmedzí 293 až 325 K (20 až 52 °C).

Povolené je odvlhčenie riediaceho vzduchu pred vstupom do systému riedenia. Systém riedenia časti prietoku musí byť skonštruovaný tak, aby extrahoval proporcionálnu vzorku neriedených výfukových plynov z prúdu výfukových plynov motora, a tak reagoval na odchýlky v prietoku prúdu výfukových plynov, a aby do tejto vzorky zavádzal riediaci vzduch, aby sa pri skúšobnom filtri dosiahla teplotu predpísaná v bode 9.3.3.4.3. Preto je dôležité, aby sa riediaci pomer určil tak, že budú splnené požiadavky na presnosť uvedené v bode 8.1.8.6.1.

S cieľom zabezpečiť meranie toku, ktorý zodpovedá nameranej koncentrácii, sa musí buď zabrániť kondenzácii vody medzi miestom odberovej sondy a vstupom prietokomera v riediacom tuneli, alebo sa kondenzácia vody umožní a meria sa vlhkosť na vstupe prietokomera. Na zabránenie kondenzácii vody sa systém PFD môže zahrievať alebo izolovať. Kondenzácii vody je potrebné zabrániť v celej dĺžke riediaceho tunela.

Minimálny riediaci pomer musí byť v rozmedzí 5: 1 až 7: 1 na základe maximálneho prietoku výfukových plynov motora počas skúšobného cyklu alebo skúšobného intervalu.

Čas zotrvania v systéme je 0,5 sekundy až 5 sekúnd, pričom sa meria v mieste zavedenia riedidla do držiaka(-ov) filtra.

Na určenie hmotnosti tuhých častíc je potrebný systém odberu vzoriek tuhých častíc, filter na odber vzoriek tuhých častíc, gravimetrické váhy a vážiaca komora s regulovanou teplotou a vlhkosťou.

9.2.3.3.   Použiteľnosť

Systém PFD sa môže používať na extrahovanie proporcionálnej vzorky neriedených výfukových plynov z každej dávky alebo za pri nepretržitom odbere vzoriek PM a plynných emisií počas akéhokoľvek nestáleho pracovného cyklu (NRTC a LSI-NRTC), akéhokoľvek pracovného cyklu NRSC v nespojitom režime alebo akéhokoľvek pracovného cyklu RMC.

Systém sa môže použiť aj na vopred zriedené výfukové plyny, pričom pomocou konštantného riediaceho pomeru sa riedi už proporcionálny prietok (pozri obrázok 9.2). Toto je spôsob vykonávania sekundárneho riedenia z tunela systému CVS s cieľom dosiahnuť potrebný celkový riediaci pomer na odber vzoriek PM.

9.2.3.4.   Kalibrácia

Kalibrácia systému PFD na oddelenie proporcionálnej vzorky neriedených výfukových plynov sa posudzuje v bode 8.1.8.6.

9.3.   Postupy odberu vzoriek

9.3.1.   Všeobecné požiadavky na odber vzoriek

9.3.1.1.   Projektovanie a konštrukcia sondy

Sonda je prvým prvkom v systéme odberu vzoriek. Zasahuje do prúdu zriedených alebo neriedených výfukových plynov a extrahuje vzorku tak, že jej vnútorné a vonkajšie plochy sú v kontakte s výfukovými plynmi. Vzorka sa zo sondy prepravuje do prenosového vedenia.

Odberové sondy sú vyrobené s vnútornými plochami z nehrdzavejúcej ocele alebo v prípade odberu vzoriek neriedených výfukových plynov z akéhokoľvek nereagujúceho materiálu schopného odolať teplotám neriedených výfukových plynov. Odberové sondy sa umiestnia tam, kde sa zložky zmiešavajú tak, aby sa dosiahla stredná koncentrácia vzorky, a kde je minimálna možnosť vzájomného rušenia s inými sondami. Odporúča sa udržiavať všetky sondy mimo vplyvu hraničných vrstiev, vírov a vírivých prúdov – najmä v blízkosti výstupu potrubia merača neriedených výfukových plynov, kde by mohlo dôjsť k neúmyselnému riedeniu. Čistenie alebo preplachovanie sondy nesmie počas skúšky ovplyvniť inú sondu. Na extrahovanie viac než jednej zložky je možné použiť jednu sondu, pokiaľ táto sonda spĺňa všetky špecifikácie pre každú zložku.

9.3.1.1.1.   Zmiešavacia komora (kategória NRSh)

Pri skúšaní motorov kategórie NRSh sa môže použiť zmiešavacia komora, ak to povoľuje výrobca. Zmiešavacia komora je voliteľný komponent systému odberu vzoriek neriedených plynov a je umiestnená vo výfukovom systéme medzi tlmičom a odberovou sondou. Tvar a rozmery zmiešavacej komory a potrubia pred ňou a za ňou musia byť také, aby na mieste odberovej sondy vznikala dobre zmiešaná homogénna vzorka a aby nedochádzalo k silným pulzáciám alebo rezonanciám komory, ktoré by ovplyvňovali výsledky emisií.

9.3.1.2.   Prenosové vedenie

Prenosové vedenie, ktoré prepravuje odobratú vzorku zo sondy do analyzátora, skladovacieho média alebo systému riedenia, musí byť čo najkratšie, čo sa dosahuje umiestnením analyzátorov, skladovacích médií a systémov riedenia čo najbližšie k sonde. Počet ohybov prenosového vedenia musí byť čo najmenší a polomer každého nevyhnutného ohybu musí byť čo najväčší.

9.3.1.3.   Metódy odberu vzoriek

Pri nepretržitom odbere vzoriek a odbere vzoriek v dávkach, ktoré sú uvedené v bode 7.2, platia tieto podmienky:

| a) | keď sa odber vykonáva pri konštantnom prietoku, aj vzorka sa prenáša pri konštantnom prietoku; |
| --- | --- |

a)

keď sa odber vykonáva pri konštantnom prietoku, aj vzorka sa prenáša pri konštantnom prietoku;

| b) | keď sa odber vykonáva pri premenlivom prietoku, prietok vzorky sa mení úmerne s premenlivým prietokom; |
| --- | --- |

b)

keď sa odber vykonáva pri premenlivom prietoku, prietok vzorky sa mení úmerne s premenlivým prietokom;

| c) | proporcionálny odber vzoriek sa potvrdzuje spôsobom opísaným v bode 8.2.1. |
| --- | --- |

c)

proporcionálny odber vzoriek sa potvrdzuje spôsobom opísaným v bode 8.2.1.

9.3.2.   Odber vzoriek plynu

9.3.2.1.   Odberové sondy

Na odber vzoriek plynných emisií sa používajú odberové sondy s jedným otvorom alebo s viacerými otvormi. Sondy môžu byť orientované v ktoromkoľvek smere vo vzťahu k prúdu neriedených alebo zriedených výfukových plynov. V prípade niektorých sond sa teploty vzoriek regulujú takto:

| a) | v prípade sond, ktoré odberajú NOx zo zriedených výfukových plynov, sa teplota stien sondy reguluje tak, aby sa zabránilo kondenzácii vody; |
| --- | --- |

a)

v prípade sond, ktoré odberajú NOx zo zriedených výfukových plynov, sa teplota stien sondy reguluje tak, aby sa zabránilo kondenzácii vody;

| b) | v prípade sond, ktoré zo zriedených výfukových plynov odberajú uhľovodíky, sa odporúča, aby sa z dôvodu minimalizácie kontaminácie teplota stien sondy regulovala približne na 191 °C. |
| --- | --- |

b)

v prípade sond, ktoré zo zriedených výfukových plynov odberajú uhľovodíky, sa odporúča, aby sa z dôvodu minimalizácie kontaminácie teplota stien sondy regulovala približne na 191 °C.

9.3.2.1.1.   Zmiešavacia komora (kategória NRSh)

Ak sa zmiešavacia komora používa v súlade s bodom 9.3.1.1.1, jej vnútorný objem nesmie byť menší než desaťnásobok zdvihového objemu valca skúšaného motora. Zmiešavacia komora musí byť čo najtesnejšie pripojená k tlmiču motora a musí mať teplotu vnútorného povrchu minimálne 452 K (179 °C). Výrobca môže špecifikovať konštrukciu zmiešavacej komory.

9.3.2.2.   Prenosové vedenie

Používa sa prenosové vedenie s vnútornými plochami z nehrdzavejúcej ocele, PTFE, VitonTM alebo z akéhokoľvek iného materiálu, ktorý má z hľadiska odberu vzoriek emisií lepšie vlastnosti. Používa sa nereagujúci materiál schopný odolať teplotám výfukových plynov. Môžu sa použiť radové filtre, ak filter a jeho puzdro spĺňajú rovnaké požiadavky na teplotu ako prenosové vedenie:

| a) | v prípade vedenia na prenos NOx umiestneného buď pred konvertorom NO2 na NO, ktorý zodpovedá špecifikáciám uvedeným v bode 8.1.11.5, alebo pred chladičom, ktorý zodpovedá špecifikáciám uvedeným v bode 8.1.11.4, sa udržiava teplota vzorky, ktorá zabraňuje kondenzácii vody; |
| --- | --- |

a)

v prípade vedenia na prenos NOx umiestneného buď pred konvertorom NO2 na NO, ktorý zodpovedá špecifikáciám uvedeným v bode 8.1.11.5, alebo pred chladičom, ktorý zodpovedá špecifikáciám uvedeným v bode 8.1.11.4, sa udržiava teplota vzorky, ktorá zabraňuje kondenzácii vody;

| b) | v prípade vedenia na prenos THC sa udržiava teplota steny v rámci tolerancie 191 ± 11 °C pozdĺž celého vedenia. Ak sa vzorky odoberajú z neriedených výfukových plynov, nezahrievané, izolované prenosové vedenie sa môže pripojiť priamo k sonde. Dĺžka a izolácia prenosového vedenia musia byť navrhnuté tak, aby sa predpokladaná najvyššia teplota neriedených výfukových plynov meraná na výstupe prenosového vedenia ochladzovala na hodnotu najmenej 191 °C. V prípade odberu zriedenej vzorky je povolený prechodový úsek medzi sondou a prenosovým vedením v dĺžke do 0,92 m, aby bola zaručená teplota steny 191 ± 11 °C. |
| --- | --- |

b)

v prípade vedenia na prenos THC sa udržiava teplota steny v rámci tolerancie 191 ± 11 °C pozdĺž celého vedenia. Ak sa vzorky odoberajú z neriedených výfukových plynov, nezahrievané, izolované prenosové vedenie sa môže pripojiť priamo k sonde. Dĺžka a izolácia prenosového vedenia musia byť navrhnuté tak, aby sa predpokladaná najvyššia teplota neriedených výfukových plynov meraná na výstupe prenosového vedenia ochladzovala na hodnotu najmenej 191 °C. V prípade odberu zriedenej vzorky je povolený prechodový úsek medzi sondou a prenosovým vedením v dĺžke do 0,92 m, aby bola zaručená teplota steny 191 ± 11 °C.

9.3.2.3.   Komponenty kondicionovania vzorky

9.3.2.3.1.   Sušiče vzoriek

9.3.2.3.1.1.   Požiadavky

Sušiče vzoriek sa môžu používať na odstraňovanie vlhkosti zo vzorky s cieľom znížiť vplyv vody na meranie plynných emisií. Sušiče vzoriek musia spĺňať požiadavky uvedené v bodoch 9.3.2.3.1.1 a 9.3.2.3.1.2. V rovnici 7-13 sa používa obsah vlhkosti 0,8 objemového percenta.

Pri najvyššej predpokladanej koncentrácii vodných pár H
  m musia techniky odstraňovania vody udržiavať vlhkosť na hodnote ≤ 5 g vody/kg suchého vzduchu (alebo približne 0,8 objemového percenta H2O), čo je 100 % relatívnej vlhkosti pri teplote 277,1 K (3,9 °C) a tlaku 101,3 kPa. Táto špecifikácia vlhkosti je rovnocenná približne 25 % relatívnej vlhkosti pri teplote 298 K (25 °C) a tlaku 101,3 kPa. Preukázať sa to môže:

| a) | meraním teploty na výstupe sušiča vzoriek; |
| --- | --- |

a)

meraním teploty na výstupe sušiča vzoriek;

| b) | meraním vlhkosti v bode tesne pred analyzátorom CLD; |
| --- | --- |

b)

meraním vlhkosti v bode tesne pred analyzátorom CLD;

vykonaním postupu overovania uvedeného v bode 8.1.8.5.8.

9.3.2.3.1.2.   Povolený typ sušiča vzoriek a postup odhadu obsahu vlhkosti za sušičom

Použiť sa môže ktorýkoľvek typ sušiča vzoriek opísaný v tomto bode.

| a) | Ak sa pred každým analyzátorom plynu alebo skladovacím médiom použije sušič s osmotickou membránou, tento sušič musí spĺňať tepelné špecifikácie uvedené v bode 9.3.2.2. Rosný bod T
  dew a absolútny tlak p
  total sa monitoruje za sušičom s osmotickou membránou. Množstvo vody sa vypočíta podľa prílohy VII z nepretržite zaznamenávaných hodnôt T
  dew a p
  total alebo z ich maximálnych hodnôt pozorovaných počas skúšky, alebo z ich medzných nastavovacích bodov. Ak sa nevykonáva priame meranie, menovitá hodnota p
  total je daná najnižším absolútnym tlakom sušiča predpokladaným počas skúšky. |
| --- | --- |

a)

Ak sa pred každým analyzátorom plynu alebo skladovacím médiom použije sušič s osmotickou membránou, tento sušič musí spĺňať tepelné špecifikácie uvedené v bode 9.3.2.2. Rosný bod T
  dew a absolútny tlak p
  total sa monitoruje za sušičom s osmotickou membránou. Množstvo vody sa vypočíta podľa prílohy VII z nepretržite zaznamenávaných hodnôt T
  dew a p
  total alebo z ich maximálnych hodnôt pozorovaných počas skúšky, alebo z ich medzných nastavovacích bodov. Ak sa nevykonáva priame meranie, menovitá hodnota p
  total je daná najnižším absolútnym tlakom sušiča predpokladaným počas skúšky.

| b) | Pred systémom merania THC pre vznetové motory sa nesmie použiť chladič. Ak sa pred konvertorom NO2 na NO alebo v systéme odberu vzoriek bez konvertora NO2 na NO použije chladič, musí spĺňať požiadavky kontroly zníženia účinnosti na NO2 uvedené v bode 8.1.11.4. Rosný bod T
  dew a absolútny tlak p
  total sa monitorujú za chladičom. Množstvo vody sa vypočíta podľa prílohy VII z nepretržite zaznamenávaných hodnôt T
  dew a p
  total alebo z ich maximálnych hodnôt pozorovaných počas skúšky, alebo z ich medzných nastavovacích bodov. Ak sa nevykonáva priame meranie, menovitá hodnota p
  total je daná najnižším absolútnym tlakom chladiča predpokladaným počas skúšky. Ak je možné určiť predpokladaný stupeň nasýtenia v chladiči, je možné vypočítať T
  dew na základe známej účinnosti chladiča a nepretržitého monitorovania teploty chladiča T
  chiller. Ak sa hodnoty T
  chiller nezaznamenávajú nepretržite, na určenie konštantného množstva vody podľa prílohy VII je možné použiť ako konštantnú hodnotu ich maximálne hodnoty pozorované počas skúšky alebo ich medzné nastavovacie body. Ak je dôvod predpokladať, že teplota T
  chiller je rovná teplote T
  dew, podľa prílohy VII sa hodnota T
  chiller môže použiť namiesto T
  dew. Ak je dôvod predpokladať, že medzi konštantnou teplotou T
  chiller a T
  dew existuje posun spôsobený zahrievaním známeho a stáleho množstva vzorky medzi výstupom chladiča a miestom merania teploty, táto predpokladaná hodnota posunu teploty sa vo forme súčiniteľa môže zahrnúť do výpočtov emisií. Platnosť akéhokoľvek predpokladu uvedeného v tomto bode sa preukáže technickou analýzou alebo na základe údajov. |
| --- | --- |

b)

Pred systémom merania THC pre vznetové motory sa nesmie použiť chladič. Ak sa pred konvertorom NO2 na NO alebo v systéme odberu vzoriek bez konvertora NO2 na NO použije chladič, musí spĺňať požiadavky kontroly zníženia účinnosti na NO2 uvedené v bode 8.1.11.4. Rosný bod T
  dew a absolútny tlak p
  total sa monitorujú za chladičom. Množstvo vody sa vypočíta podľa prílohy VII z nepretržite zaznamenávaných hodnôt T
  dew a p
  total alebo z ich maximálnych hodnôt pozorovaných počas skúšky, alebo z ich medzných nastavovacích bodov. Ak sa nevykonáva priame meranie, menovitá hodnota p
  total je daná najnižším absolútnym tlakom chladiča predpokladaným počas skúšky. Ak je možné určiť predpokladaný stupeň nasýtenia v chladiči, je možné vypočítať T
  dew na základe známej účinnosti chladiča a nepretržitého monitorovania teploty chladiča T
  chiller. Ak sa hodnoty T
  chiller nezaznamenávajú nepretržite, na určenie konštantného množstva vody podľa prílohy VII je možné použiť ako konštantnú hodnotu ich maximálne hodnoty pozorované počas skúšky alebo ich medzné nastavovacie body. Ak je dôvod predpokladať, že teplota T
  chiller je rovná teplote T
  dew, podľa prílohy VII sa hodnota T
  chiller môže použiť namiesto T
  dew. Ak je dôvod predpokladať, že medzi konštantnou teplotou T
  chiller a T
  dew existuje posun spôsobený zahrievaním známeho a stáleho množstva vzorky medzi výstupom chladiča a miestom merania teploty, táto predpokladaná hodnota posunu teploty sa vo forme súčiniteľa môže zahrnúť do výpočtov emisií. Platnosť akéhokoľvek predpokladu uvedeného v tomto bode sa preukáže technickou analýzou alebo na základe údajov.

9.3.2.3.2.   Odberové čerpadlá

Odberové čerpadlá pred analyzátorom alebo skladovacím médiom sa používajú v prípade akéhokoľvek plynu. Používajú sa odberové čerpadlá s vnútornými povrchmi z nehrdzavejúcej ocele, PTFE alebo akéhokoľvek iného materiálu, ktorý má z hľadiska odberu vzoriek emisií lepšie vlastnosti. V prípade niektorých odberových čerpadiel sa teplota reguluje takto:

| a) | ak sa použije odberové čerpadlo NOx umiestnené buď pred konvertorom NO2 na NO, ktorý spĺňa požiadavky uvedené v bode 8.1.11.5, alebo pred chladičom, ktorý spĺňa požiadavky uvedené v bode 8.1.11.4, bude sa zahrievať, aby sa zabránilo kondenzácii vody; |
| --- | --- |

a)

ak sa použije odberové čerpadlo NOx umiestnené buď pred konvertorom NO2 na NO, ktorý spĺňa požiadavky uvedené v bode 8.1.11.5, alebo pred chladičom, ktorý spĺňa požiadavky uvedené v bode 8.1.11.4, bude sa zahrievať, aby sa zabránilo kondenzácii vody;

| b) | ak sa použije odberové čerpadlo THC umiestnené pred analyzátorom THC alebo skladovacím médiom, jeho vnútorný povrch sa ohreje na hodnotu s toleranciou 464 ± 11 K (191 ± 11 °C). |
| --- | --- |

b)

ak sa použije odberové čerpadlo THC umiestnené pred analyzátorom THC alebo skladovacím médiom, jeho vnútorný povrch sa ohreje na hodnotu s toleranciou 464 ± 11 K (191 ± 11 °C).

9.3.2.3.3.   Zachytávače amoniaku

Zachytávače amoniaku sa môžu používať pri všetkých systémoch odberu vzoriek plynov s cieľom zabrániť rušivému vplyvu NH3, znečisteniu konvertora NO2 na NO a vzniku usadenín v systéme odberu vzoriek alebo v analyzátoroch. Pri inštalácii zachytávača amoniaku je potrebné riadiť sa odporúčaniami výrobcu.

9.3.2.4.   Médiá na skladovanie vzoriek

V prípade odberu vzoriek do odberového vaku sa objemy plynu ukladajú do dostatočne čistých zásobníkov, ktoré minimálne prepúšťajú plyn alebo sú plynotesné. Na určenie prijateľných prahov čistoty a nepriepustnosti skladovacieho média sa použije osvedčený technický úsudok. Aby sa zásobník vyčistil, môže sa opakovane preplachovať alebo vyprázdniť a môže sa zahrievať. V prostredí s regulovanou teplotou sa používa pružný zásobník (napríklad odberový vak) alebo pevný zásobník s regulovanou teplotou, ktorý sa najprv vyprázdni, alebo sa jeho obsah môže odstrániť, napríklad súpravou piestu a valca. Používajú sa zásobníky, ktoré spĺňajú špecifikácie uvedené v nasledujúcej tabuľke 6.6.

Tabuľka 6.6.

Materiály zásobníka na odber vzoriek plynov v dávkach

| CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
   (2) | polyvinylfluorid (PVF) (3), napr. TedlarTM, polyvinylidénfluorid (3), napr. KynarTM, polytetrafluoretylén (4), napr. TeflonTM, alebo nehrdzavejúca oceľ (4) |
| --- | --- |
| HC | polytetrafluóretylén (5) alebo nehrdzavejúca oceľ (5) |

CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
   (2)

polyvinylfluorid (PVF) (3), napr. TedlarTM, polyvinylidénfluorid (3), napr. KynarTM, polytetrafluoretylén (4), napr. TeflonTM, alebo nehrdzavejúca oceľ (4)

HC

polytetrafluóretylén (5) alebo nehrdzavejúca oceľ (5)

9.3.3.   Odber vzoriek PM

9.3.3.1.   Odberové sondy

Používajú sa sondy PM s jedným otvorom na konci. Sondy PM musia byť orientované priamo proti prúdu.

Sondy PM môžu by chránené kužeľom, ktorý zodpovedá požiadavkám na obrázku 6.8. V tomto prípade sa nepoužíva predtriedič opísaný v bode 9.3.3.3.

Obrázok 6.8.

Schéma odberovej sondy s predtriedičom v tvare kužeľa

Prierez

9.3.3.2.   Prenosové vedenie

Na minimalizáciu teplotných rozdielov medzi prenosovými vedeniami a zložkami výfukových plynov sa odporúčajú izolované alebo zahrievané prenosové vedenia alebo vyhrievané kryty. Používa sa prenosové vedenie, ktoré nereaguje s PM a je elektricky vodivé na vnútorných povrchoch. Odporúča sa používať prenosové vedenie PM z nehrdzavejúcej ocele. Každý iný materiál musí pri odoberaní vzoriek spĺňať rovnaké výkonnostné požiadavky ako nehrdzavejúca oceľ. Vnútorný povrch prenosového vedenia PM musí byť elektricky uzemnený.

9.3.3.3.   Predtriedič

Na odstránenie tuhých častíc s veľkým priemerom je povolené použiť predtriedič PM, ktorý sa inštaluje v systéme riedenia priamo pred držiakom filtra. Povolený je len jeden predtriedič. Ak sa použije sonda kužeľovitého tvaru (pozri obrázok 6.8), použitie predtriediča je zakázané.

Predtriedičom PM môže byť buď inertný prachový filter, alebo cyklónový separátor. Musí byť vyrobený z nehrdzavejúcej ocele. Predtriedič musí byť skonštruovaný tak, aby odstraňoval najmenej 50 % PM pri aerodynamickom priemere 10 μm a najviac 1 % PM pri aerodynamickom priemere 1 μm v celom rozsahu prietokov, pri ktorých sa používa. Výstup predtriediča sa konfiguruje pomocou obtoku každého filtra na odber vzoriek PM tak, aby sa prietok predtriediča mohol stabilizovať pred začiatkom skúšky. Filter na odber vzoriek PM sa umiestni do 75 cm za výstupom predtriediča.

9.3.3.4.   Filter na odber vzoriek

Vzorky zriedených výfukových plynov sa odoberajú pomocou filtra, ktorý v priebehu skúšky musí spĺňať požiadavky uvedené v bodoch 9.3.3.4.1 až 9.3.3.4.4.

9.3.3.4.1.   Špecifikácia filtra

Všetky typy filtrov musia mať účinnosť zachytávania najmenej 99,7 %. Na preukázanie splnenia tejto požiadavky je možné použiť merania výrobcu filtra na odber vzoriek, ktoré sa odrážajú v hodnoteniach výrobku. Materiálom filtra je buď:

| a) | sklené vlákno potiahnuté fluórokarbónom (PTFE); alebo |
| --- | --- |

a)

sklené vlákno potiahnuté fluórokarbónom (PTFE); alebo

| b) | fluórokarbónová (PTFE) membrána. |
| --- | --- |

b)

fluórokarbónová (PTFE) membrána.

Ak predpokladaná čistá hmotnosť PM na filtri presahuje 400 μg, môže sa použiť filter s minimálnou počiatočnou účinnosťou zachytávania 98 %.

9.3.3.4.2.   Veľkosť filtra

Menovitá veľkosť priemeru filtra je 46,5 mm ± 0,6 mm (priemer činnej plochy najmenej 37 mm). Filtre s väčším priemerom sa môžu používať s predchádzajúcim súhlasom schvaľovacieho úradu. Odporúča sa zachovať proporcionalitu medzi filtrom a činnou plochou.

9.3.3.4.3.   Regulácia riedenia a teploty vzoriek PM

Vzorky PM sa riedia najmenej raz pred prenosovými vedeniami v prípade systému CVS a za prenosovými vedeniami v prípade systému PFD (pozri bod 9.3.3.2 týkajúci sa prenosových vedení). Teplota vzorky sa musí regulovať s toleranciou 320 ± 5 K (47 ± 5 °C), pričom sa meria kdekoľvek do 200 mm pred skladovacím médiom PM alebo 200 mm za ním. Vzorka PM sa má zahrievať alebo ochladzovať predovšetkým v podmienkach riedenia, ako sa uvádza v bode 9.2.1 písm. a).

9.3.3.4.4.   Rýchlosť prechodu cez čelo filtra

Rýchlosť prechodu cez čelo filtra musí byť v rozmedzí 0,9 až 1,0 m/s, pričom tento rozsah môže presahovať menej než 5 % zaznamenaných hodnôt prietoku. Ak celková hmotnosť PM presahuje 400 μg, rýchlosť prechodu cez čelo filtra je možné znížiť. Rýchlosť prechodu cez čelo sa meria ako objemový prietok vzorky pri tlaku pred filtrom a teplote čela filtra vydelený činnou plochou filtra. Ak je pokles tlaku od prístroja na odber vzoriek PM po filter menší než 2 kPa, ako tlak pred filtrom sa použije tlak na výstupe potrubia výfukového systému alebo tlak tunela CVS.

9.3.3.4.5.   Držiak filtra

S cieľom minimalizovať turbulentné usadzovanie a dosiahnuť rovnomerné usadzovanie PM na filtri sa na prechod z vnútorného priemeru prenosového vedenia na exponovaný priemer čela filtra používa kužeľ s uhlom rozbiehavosti 12,5° (od stredu). Na tento prechod sa používa nehrdzavejúca oceľ.

9.3.4.   Prostredie stabilizácie a váženia PM na gravimetrickú analýzu

9.3.4.1.   Prostredie na gravimetrickú analýzu

V tomto oddiele sú opísané dve prostredia potrebné na stabilizáciu a váženie PM na gravimetrickú analýzu: prostredie stabilizácie PM, v ktorom sú filtre uskladnené pred vážením, a prostredie váženia, v ktorom sú umiestnené váhy. Tieto dve prostredia môžu mať spoločný priestor.

Obidve prostredia, teda prostredie stabilizácie a prostredie váženia, sa musia udržiavať bez nečistôt okolia, ako je prach, aerosóly alebo poloprchavý materiál, ktoré by mohli znečistiť vzorky PM.

9.3.4.2.   Čistota

Čistota prostredia stabilizácie PM sa overuje pomocou referenčných filtrov, ako sa uvádza v bode 8.1.12.1.4.

9.3.4.3.   Teplota komory

Teplota komory (alebo miestnosti), v ktorej sa kondicionujú a vážia filtre tuhých častíc, sa v priebehu celého kondicionovania a váženia filtrov udržiava v rozmedzí 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C). Vlhkosť sa udržiava na rosnom bode 282,5 ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C) a relatívnej vlhkosti 45 % ± 8 %. Ak sú prostredia stabilizácie a váženia oddelené, prostredie stabilizácie sa udržiava na teplote s toleranciou 295 ± 3 K (22 °C ± 3 °C).

9.3.4.4.   Overovanie podmienok okolia

Pri použití meracích prístrojov, ktoré spĺňajú špecifikácie uvedené v bode 9.4, sa overujú tieto podmienky okolia:

| a) | Zaznamenáva sa rosný bod a teplota okolia. Tieto hodnoty sa používajú na zisťovanie, či sa prostredie stabilizácie a váženia udržiavalo v toleranciách uvedených v bode 9.3.4.3 najmenej 60 minút pred vážením filtrov. |
| --- | --- |

a)

Zaznamenáva sa rosný bod a teplota okolia. Tieto hodnoty sa používajú na zisťovanie, či sa prostredie stabilizácie a váženia udržiavalo v toleranciách uvedených v bode 9.3.4.3 najmenej 60 minút pred vážením filtrov.

| b) | Nepretržite sa zaznamenáva atmosférický tlak v prostredí váženia. Prijateľnou alternatívou je použitie barometra, ktorý meria atmosférický tlak mimo prostredia váženia, pokiaľ je možné zabezpečiť, že atmosférický tlak je vždy v rozmedzí ± 100 Pa celkového atmosférického tlaku. Pri vážení každej vzorky PM sa zabezpečia prostriedky na zaznamenávanie najnovšej hodnoty atmosférického tlaku. Táto hodnota sa použije na výpočet korekcie PM na vztlak podľa bodu 8.1.12.2. |
| --- | --- |

b)

Nepretržite sa zaznamenáva atmosférický tlak v prostredí váženia. Prijateľnou alternatívou je použitie barometra, ktorý meria atmosférický tlak mimo prostredia váženia, pokiaľ je možné zabezpečiť, že atmosférický tlak je vždy v rozmedzí ± 100 Pa celkového atmosférického tlaku. Pri vážení každej vzorky PM sa zabezpečia prostriedky na zaznamenávanie najnovšej hodnoty atmosférického tlaku. Táto hodnota sa použije na výpočet korekcie PM na vztlak podľa bodu 8.1.12.2.

9.3.4.5.   Inštalácia váh

Váhy sa inštalujú takto:

| a) | inštalujú sa na plošine izolovanej od vibrácií, aby sa izoloval vonkajší hluk a vibrácie; |
| --- | --- |

a)

inštalujú sa na plošine izolovanej od vibrácií, aby sa izoloval vonkajší hluk a vibrácie;

| b) | sú tienené proti konvekčnému prúdeniu vzduchu elektricky uzemneným krytom, ktorý odvádza statickú elektrinu. |
| --- | --- |

b)

sú tienené proti konvekčnému prúdeniu vzduchu elektricky uzemneným krytom, ktorý odvádza statickú elektrinu.

9.3.4.6.   Výboj statickej elektriny

Výboj statickej elektriny sa musí v prostredí váh minimalizovať takto:

| a) | váhy sa elektricky uzemnia; |
| --- | --- |

a)

váhy sa elektricky uzemnia;

| b) | ak sa so vzorkami PM manipuluje ručne, používajú sa pinzety z nehrdzavejúcej ocele; |
| --- | --- |

b)

ak sa so vzorkami PM manipuluje ručne, používajú sa pinzety z nehrdzavejúcej ocele;

| c) | pinzety sú uzemnené uzemňovacím pásom alebo prevádzkovateľ používa uzemňovací pás tak, aby bol uzemnený spoločne s váhami; |
| --- | --- |

c)

pinzety sú uzemnené uzemňovacím pásom alebo prevádzkovateľ používa uzemňovací pás tak, aby bol uzemnený spoločne s váhami;

| d) | používa sa neutralizátor statickej elektriny, ktorý je elektricky uzemnený spoločne s váhami, aby sa zo vzoriek PM odstránil elektrostatický výboj. |
| --- | --- |

d)

používa sa neutralizátor statickej elektriny, ktorý je elektricky uzemnený spoločne s váhami, aby sa zo vzoriek PM odstránil elektrostatický výboj.

9.4.   Meracie prístroje

9.4.1.   Úvod

9.4.1.1.   Rozsah pôsobnosti

V tomto bode sú špecifikované meracie prístroje a príslušné systémové požiadavky týkajúce sa skúšania emisií. Zahŕňa to laboratórne prístroje na meranie parametrov motora, podmienok okolia, parametrov týkajúcich sa prietoku a koncentrácie emisií (neriedených alebo zriedených).

9.4.1.2.   Druhy prístrojov

Každý prístroj uvedený v tomto nariadení sa používa tak, ako je opísané v samotnom nariadení (meranie množstiev zabezpečované týmito prístrojmi je zhrnuté v tabuľke 6.5). Vždy, keď sa prístroj uvedený v tomto nariadení použije nešpecifikovaným spôsobom, alebo sa namiesto neho použije iný prístroj, uplatňujú sa požiadavky na zabezpečenie rovnocennosti podľa bodu 5.1.1. Keď je na konkrétne meranie špecifikovaných viac prístrojov, jeden z nich bude na požiadanie identifikovaný v typovom schválení alebo schvaľovacím orgánom ako referenčný, aby sa preukázalo, že alternatívny postup je rovnocenný špecifikovanému postupu.

9.4.1.3.   Rezervné systémy

Na základe typového schválenia alebo s predchádzajúcim súhlasom schvaľovacieho orgánu pre všetky meracie prístroje opísané v tomto bode platí, že na výpočet výsledkov jednej skúšky sa môžu použiť údaje z viacerých prístrojov. Výsledky všetkých meraní sa zaznamenávajú a uchovávajú sa neupravené údaje. Táto požiadavka platí bez ohľadu na to, či sa merania skutočne vo výpočtoch použijú.

9.4.2.   Zaznamenávanie a kontrola údajov

Skúšobný systém musí byť schopný aktualizovať údaje, zaznamenávať údaje a regulovať systémy podľa požiadaviek obsluhy, t. j. dynamometer, zariadenia na odber vzoriek a meracie prístroje. Používajú sa také systémy získavania a kontroly údajov, ktoré môžu zaznamenávať údaje pri špecifikovaných minimálnych frekvenciách, uvedených v tabuľke 6.7. (táto tabuľka sa nevzťahuje na skúšanie s cyklom NRSC v nespojitom režime).

Tabuľka 6.7.

Minimálne frekvencie zaznamenávania a kontroly údajov

| Príslušný bod skúšobného protokolu | Merané hodnoty | Minimálna frekvencia príkazov a kontroly | Minimálna frekvencia zaznamenávania |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.6 | Otáčky a krútiaci moment počas postupného mapovania motora | 1 Hz | 1 priemerná hodnota na krok |
| 7.6 | Otáčky a krútiaci moment počas mapovania motora pri zvyšovaní otáčok | 5 Hz | 1 Hz v priemere |
| 7.8.3 | Referenčné a spätnoväzbové otáčky a krútiace momenty v nestálych pracovných cykloch (NRTC a LSI-NRTC) | 5 Hz | 1 Hz v priemere |
| 7.8.2 | Referenčné a spätnoväzbové otáčky a krútiace momenty v pracovnom cykle NRSC v nespojitom režime a cykle RMC | 1 Hz | 1 Hz |
| 7.3 | Nepretržité koncentrácie v analyzátore neriedených plynov | neuv. | 1 Hz |
| 7.3 | Nepretržité koncentrácie v analyzátore zriedených plynov | neuv. | 1 Hz |
| 7.3 | Koncentrácie neriedených alebo zriedených plynov odoberaných v dávkach v analyzátoroch | neuv. | 1 priemerná hodnota na skúšobný interval |
| 7.6.
  8.2.1. | Prietok zriedených výfukových plynov z CVS s výmenníkom tepla pred prietokomerom | neuv. | 1 Hz |
| 7.6.
  8.2.1. | Prietok zriedených výfukových plynov z CVS bez výmenníka tepla pred prietokomerom | 5 Hz | 1 Hz v priemere |
| 7.6.
  8.2.1. | Prietok nasávaného vzduchu alebo výfukových plynov (pri meraní neriedených plynov v nestálom cykle) | neuv. | 1 Hz v priemere |
| 7.6.
  8.2.1. | Riediaci vzduch, ak je aktívne regulovaný | 5 Hz | 1 Hz v priemere |
| 7.6.
  8.2.1. | Prietok vzorky z CVS s výmenníkom tepla | 1 Hz | 1 Hz |
| 7.6.
  8.2.1. | Prietok vzorky z CVS bez výmenníka tepla | 5 Hz | 1 Hz v priemere |

Príslušný bod skúšobného protokolu

Merané hodnoty

Minimálna frekvencia príkazov a kontroly

Minimálna frekvencia zaznamenávania

7.6

Otáčky a krútiaci moment počas postupného mapovania motora

1 Hz

1 priemerná hodnota na krok

7.6

Otáčky a krútiaci moment počas mapovania motora pri zvyšovaní otáčok

5 Hz

1 Hz v priemere

7.8.3

Referenčné a spätnoväzbové otáčky a krútiace momenty v nestálych pracovných cykloch (NRTC a LSI-NRTC)

5 Hz

1 Hz v priemere

7.8.2

Referenčné a spätnoväzbové otáčky a krútiace momenty v pracovnom cykle NRSC v nespojitom režime a cykle RMC

1 Hz

1 Hz

7.3

Nepretržité koncentrácie v analyzátore neriedených plynov

neuv.

1 Hz

7.3

Nepretržité koncentrácie v analyzátore zriedených plynov

neuv.

1 Hz

7.3

Koncentrácie neriedených alebo zriedených plynov odoberaných v dávkach v analyzátoroch

neuv.

1 priemerná hodnota na skúšobný interval

7.6.

8.2.1.

Prietok zriedených výfukových plynov z CVS s výmenníkom tepla pred prietokomerom

neuv.

1 Hz

7.6.

8.2.1.

Prietok zriedených výfukových plynov z CVS bez výmenníka tepla pred prietokomerom

5 Hz

1 Hz v priemere

7.6.

8.2.1.

Prietok nasávaného vzduchu alebo výfukových plynov (pri meraní neriedených plynov v nestálom cykle)

neuv.

1 Hz v priemere

7.6.

8.2.1.

Riediaci vzduch, ak je aktívne regulovaný

5 Hz

1 Hz v priemere

7.6.

8.2.1.

Prietok vzorky z CVS s výmenníkom tepla

1 Hz

1 Hz

7.6.

8.2.1.

Prietok vzorky z CVS bez výmenníka tepla

5 Hz

1 Hz v priemere

9.4.3.   Špecifikácie výkonnosti meracích prístrojov

9.4.3.1.   Prehľad

Skúšobný systém ako celok musí spĺňať všetky príslušné kritériá kalibrácie, overovania a hodnovernosti skúšok uvedené v bode 8.1 vrátane požiadaviek na kontrolu linearity uvedených v bodoch 8.1.4 a 8.2. Prístroje musia zodpovedať špecifikáciám uvedeným v tabuľke 6.7 pre všetky rozsahy, ktoré sa majú použiť pri skúšaní. Okrem toho sa uchováva celá dokumentácia od výrobcov prístrojov, ktorá preukazuje, že prístroj spĺňa špecifikácie uvedené v tabuľke 6.7.

9.4.3.2.   Požiadavky na komponenty

V tabuľke 6.8 sú uvedené špecifikácie meničov krútiaceho momentu, otáčok a tlaku, snímačov teploty a rosného bodu a ďalších prístrojov. Celý systém merania daného fyzikálneho a/alebo chemického množstva musí spĺňať požiadavky na overenie linearity uvedené v bode 8.1.4. Na meranie plynných emisií pri konkrétnej skúške motora sa môžu použiť analyzátory s kompenzačnými algoritmami, ktoré sú funkciami iných meraných plynných zložiek a vlastností paliva. Každý kompenzačný algoritmus zabezpečuje iba kompenzáciu posunu bez vplyvu na zvýšenie (t. j. bez skreslenia).

Tabuľka 6.8.

Odporúčané výkonnostné špecifikácie meracích prístrojov

| Merací prístroj | Symbol meraného množstva | Čas nábehu
  celého systému | Frekvencia aktualizácie záznamov | Presnosť (3) | Opakovateľnosť (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Menič otáčok motora | n | 1 s | 1 Hz v priemere | 2,0 % pt. alebo
  0,5 % max | 1,0 % pt. alebo
  0,25 % max |
| Menič krútiaceho momentu motora | T | 1 s | 1 Hz v priemere | 2,0 % pt. alebo
  1,0 % max | 1,0 % pt. alebo
  0,5 % max |
| Merač prietoku paliva
  (merač celkového prietoku paliva) | | 5 s
  neuv. | 1 Hz
  neuv. | 2,0 % pt. alebo
  1,5 % max | 1,0 % pt. alebo
  0,75 % max |
| Merač celkového množstva zriedených výfukových plynov (CVS)
  (s výmenníkom tepla pred meračom) | | 1 s
  (5 s) | 1 Hz v priemere
  (1 Hz) | 2,0 % pt. alebo
  1,5 % max | 1,0 % pt. alebo
  0,75 % max |
| Merač riediaceho vzduchu, nasávaného vzduchu, výfukových plynov a prietoku vzorky | | 1 s | 1 Hz v priemere, s frekvenciou odberu vzoriek 5 Hz | 2,5 % pt. alebo
  1,5 % max | 1,25 % pt. alebo
  0,75 % max |
| Nepretržite pracujúci analyzátor neriedeného plynu | x | 5 s | 2 Hz | 2,0 % pt. alebo
  2,0 % meas. | 1,0 % pt. alebo
  1,0 % meas. |
| Nepretržite pracujúci analyzátor zriedeného plynu | x | 5 s | 1 Hz | 2,0 % pt. alebo
  2,0 % meas. | 1,0 % pt. alebo
  1,0 % meas. |
| Nepretržite pracujúci analyzátor plynu | x | 5 s | 1 Hz | 2,0 % pt. alebo
  2,0 % meas. | 1,0 % pt. alebo
  1,0 % meas. |
| Analyzátor plynu odoberaného v dávkach | x | neuv. | neuv. | 2,0 % pt. alebo
  2,0 % meas. | 1,0 % pt. alebo
  1,0 % meas. |
| Gravimetrické váhy PM | m
  PM | neuv. | neuv. | Pozri bod 9.4.11. | 0,5 μg |
| Zotrvačníkové váhy PM | m
  PM | 5 s | 1 Hz | 2,0 % pt. alebo
  2,0 % meas. | 1,0 % pt. alebo
  1,0 % meas. |

Merací prístroj

Symbol meraného množstva

Čas nábehu

celého systému

Frekvencia aktualizácie záznamov

Presnosť (3)

Opakovateľnosť (3)

Menič otáčok motora

n

1 s

1 Hz v priemere

2,0 % pt. alebo

0,5 % max

1,0 % pt. alebo

0,25 % max

Menič krútiaceho momentu motora

T

1 s

1 Hz v priemere

2,0 % pt. alebo

1,0 % max

1,0 % pt. alebo

0,5 % max

Merač prietoku paliva

(merač celkového prietoku paliva)

5 s

neuv.

1 Hz

neuv.

2,0 % pt. alebo

1,5 % max

1,0 % pt. alebo

0,75 % max

Merač celkového množstva zriedených výfukových plynov (CVS)

(s výmenníkom tepla pred meračom)

1 s

(5 s)

1 Hz v priemere

(1 Hz)

2,0 % pt. alebo

1,5 % max

1,0 % pt. alebo

0,75 % max

Merač riediaceho vzduchu, nasávaného vzduchu, výfukových plynov a prietoku vzorky

1 s

1 Hz v priemere, s frekvenciou odberu vzoriek 5 Hz

2,5 % pt. alebo

1,5 % max

1,25 % pt. alebo

0,75 % max

Nepretržite pracujúci analyzátor neriedeného plynu

x

5 s

2 Hz

2,0 % pt. alebo

2,0 % meas.

1,0 % pt. alebo

1,0 % meas.

Nepretržite pracujúci analyzátor zriedeného plynu

x

5 s

1 Hz

2,0 % pt. alebo

2,0 % meas.

1,0 % pt. alebo

1,0 % meas.

Nepretržite pracujúci analyzátor plynu

x

5 s

1 Hz

2,0 % pt. alebo

2,0 % meas.

1,0 % pt. alebo

1,0 % meas.

Analyzátor plynu odoberaného v dávkach

x

neuv.

neuv.

2,0 % pt. alebo

2,0 % meas.

1,0 % pt. alebo

1,0 % meas.

Gravimetrické váhy PM

m
  PM

neuv.

neuv.

Pozri bod 9.4.11.

0,5 μg

Zotrvačníkové váhy PM

m
  PM

5 s

1 Hz

2,0 % pt. alebo

2,0 % meas.

1,0 % pt. alebo

1,0 % meas.

9.4.4.   Meranie parametrov motora a podmienok okolia

9.4.4.1.   Snímače otáčok a krútiaceho momentu

9.4.4.1.1.   Použitie

Prístroje na meranie pracovných vstupov a výstupov počas prevádzky motora musia spĺňať špecifikácie uvedené v tomto bode. Odporúčajú sa snímače, meniče a merače spĺňajúce špecifikácie uvedené v tabuľke 6.8. Celkové systémy merania pracovných vstupov a výstupov musia spĺňať požiadavky na overovanie linearity uvedené v bode 8.1.4.

9.4.4.1.2.   Práca hriadeľa

Práca a výkon sa vypočítavajú z výstupných hodnôt meničov otáčok a krútiaceho momentu podľa bodu 9.4.4.1. Všeobecné systémy na meranie otáčok a krútiaceho momentu musia spĺňať požiadavky na kalibráciu a overovanie uvedené v bodoch 8.1.7 a 8.1.4.

Na základe osvedčeného technického úsudku sa podľa potreby kompenzuje krútiaci moment spôsobený zotrvačnosťou zrýchľujúcich a spomaľujúcich komponentov pripojených k zotrvačníku, ako je hnací hriadeľ a rotor dynamometra.

9.4.4.2.   Meniče tlaku, snímače teploty a rosného bodu

Všeobecné systémy na meranie tlaku, teploty a rosného bodu musia spĺňať požiadavky na kalibráciu uvedené v bode 8.1.7.

Meniče tlaku sú umiestnené v tepelne regulovanom prostredí alebo sa zmeny teploty kompenzujú v ich predpokladanom prevádzkovom rozsahu. Materiál meničov musí byť kompatibilný s meranou kvapalinou.

9.4.5.   Merania týkajúce sa prietoku

V prípade každého typu prietokomera (paliva, nasávaného vzduchu, neriedených výfukových plynov, zriedených výfukových plynov, vzorky) sa prúd kondicionuje tak, ako je potrebné na zabránenie vplyvu vírov, vírivých prúdov, cirkulácie alebo pulzácie prúdenia na presnosť alebo opakovateľnosť merača. V niektorých meračoch sa to dá splniť použitím dostatočnej dĺžky vodorovného potrubia (ako je napríklad dĺžka rovná najmenej 10 priemerom potrubia) alebo použitím osobitne navrhnutých ohybov potrubia, vyrovnávacích lamiel, štrbinových dosiek (alebo tlmičov pneumatických impulzov v prípade meračov prietoku paliva) s cieľom zabezpečiť stály a predvídateľný rýchlostný profil prúdu pred meračom.

9.4.5.1.   Merač prietoku paliva

Všeobecný systém na meranie prietoku paliva musí spĺňať požiadavky na kalibráciu uvedené v bode 8.1.8.1. Pri každom meraní prietoku paliva sa musí zohľadňovať palivo obtekajúce motor alebo vracajúce sa z motora do palivovej nádrže.

9.4.5.2.   Merač prietoku nasávaného vzduchu

Všeobecný systém na meranie prietoku nasávaného vzduchu musí spĺňať požiadavky na kalibráciu uvedené v bode 8.1.8.2.

9.4.5.3.   Merač prietoku neriedených výfukových plynov

9.4.5.3.1.   Požiadavky na komponenty

Všeobecný systém na meranie prietoku neriedených výfukových plynov musí spĺňať požiadavky na linearitu uvedené v bode 8.1.4. Každý merač prietoku neriedených výfukových plynov musí byť konštruovaný tak, aby primerane kompenzoval zmeny v termodynamike, prúdení a podmienkach zloženia neriedených výfukových plynov.

9.4.5.3.2.   Čas odozvy prietokomeru

Na účely regulácie systému riedenia časti prietoku s cieľom získať proporcionálnu vzorku neriedených výfukových plynov musí byť čas odozvy prietokomeru kratší, než je uvedené v tabuľke 9.3. V prípade systémov riedenia časti prietoku s on-line reguláciou musí čas odozvy prietokomeru spĺňať špecifikácie uvedené v bode 8.2.1.2.

9.4.5.3.3.   Chladenie výfukových plynov

Tento bod sa netýka chladenia výfukových plynov konštrukciou motora vrátane, ale nie výlučne, vodou chladených výfukových potrubí alebo turbodúchadiel.

Chladenie výfukových plynov pred prietokomerom je povolené s týmito obmedzeniami:

| a) | vzorky PM sa nesmú odoberať za chladičom; |
| --- | --- |

a)

vzorky PM sa nesmú odoberať za chladičom;

| b) | ak chladenie spôsobuje, že teploty výfukových plynov vyššie než 475 K (202 °C) klesnú pod 453 K (180 °C), vzorky HC sa nesmú odoberať za chladičom; |
| --- | --- |

b)

ak chladenie spôsobuje, že teploty výfukových plynov vyššie než 475 K (202 °C) klesnú pod 453 K (180 °C), vzorky HC sa nesmú odoberať za chladičom;

| c) | ak chladenie spôsobuje kondenzáciu vody, vzorky NOx sa nesmú odoberať za chladičom, pokiaľ chladič nespĺňa požiadavky na overovanie výkonnosti uvedené v bode 8.1.11.4; |
| --- | --- |

c)

ak chladenie spôsobuje kondenzáciu vody, vzorky NOx sa nesmú odoberať za chladičom, pokiaľ chladič nespĺňa požiadavky na overovanie výkonnosti uvedené v bode 8.1.11.4;

| d) | ak chladenie spôsobuje kondenzáciu vody predtým, ako prúd dosiahne prietokomer, rosný bod T
  dew a tlak p
  total sa merajú na vstupe prietokomera. Tieto hodnoty sa použijú na výpočty emisií podľa prílohy VII. |
| --- | --- |

d)

ak chladenie spôsobuje kondenzáciu vody predtým, ako prúd dosiahne prietokomer, rosný bod T
  dew a tlak p
  total sa merajú na vstupe prietokomera. Tieto hodnoty sa použijú na výpočty emisií podľa prílohy VII.

9.4.5.4.   Merač prietoku riediaceho vzduchu a zriedených výfukových plynov

9.4.5.4.1.   Použitie

Okamžité prietoky zriedených výfukových plynov alebo celkový prietok zriedených výfukových plynov počas skúšobného intervalu sa určuje pomocou merača prietoku zriedených výfukových plynov. Prietoky neriedených výfukových plynov alebo celkový prietok neriedených výfukových plynov počas skúšobného intervalu je možné vypočítať z rozdielu medzi údajmi merača prietoku zriedených výfukových plynov a merača prietoku riediaceho vzduchu.

9.4.5.4.2.   Požiadavky na komponenty

Všeobecný systém merania prietoku zriedených výfukových plynov musí spĺňať požiadavky na kalibráciu a overovanie uvedené v bodoch 8.1.8.4 a 8.1.8.5. Môžu sa použiť tieto merače:

| a) | v prípade odberu vzoriek celkového prietoku zriedených výfukových plynov pri konštantnom objeme (CVS) je možné použiť Venturiho trubicu s kritickým prietokom (CFV) alebo viacero Venturiho trubíc s kritickým prietokom usporiadaných paralelne, objemové čerpadlo (PDP), podzvukovú Venturiho trubicu (SSV) alebo ultrazvukový prietokomer (UFM). V kombinácii s výmenníkom tepla pred prístrojom bude trubica CFV alebo čerpadlo PDP fungovať aj ako pasívny regulátor prietoku, pretože udržiava konštantnú teplotu zriedených výfukových plynov v systéme CVS; |
| --- | --- |

a)

v prípade odberu vzoriek celkového prietoku zriedených výfukových plynov pri konštantnom objeme (CVS) je možné použiť Venturiho trubicu s kritickým prietokom (CFV) alebo viacero Venturiho trubíc s kritickým prietokom usporiadaných paralelne, objemové čerpadlo (PDP), podzvukovú Venturiho trubicu (SSV) alebo ultrazvukový prietokomer (UFM). V kombinácii s výmenníkom tepla pred prístrojom bude trubica CFV alebo čerpadlo PDP fungovať aj ako pasívny regulátor prietoku, pretože udržiava konštantnú teplotu zriedených výfukových plynov v systéme CVS;

| b) | v prípade systému riedenia časti prietoku (PFD) je možné použiť kombináciu akéhokoľvek prietokomera s akýmkoľvek aktívnym systémom regulácie prietoku, aby sa zachoval proporcionálny odber vzoriek zložiek výfukových plynov. Na zachovanie proporcionálneho odberu vzoriek je možné použiť reguláciu celkového prietoku zriedených výfukových plynov, alebo prietoku jednej vzorky prípadne viacerých vzoriek, alebo kombináciu týchto regulácií prietoku. |
| --- | --- |

b)

v prípade systému riedenia časti prietoku (PFD) je možné použiť kombináciu akéhokoľvek prietokomera s akýmkoľvek aktívnym systémom regulácie prietoku, aby sa zachoval proporcionálny odber vzoriek zložiek výfukových plynov. Na zachovanie proporcionálneho odberu vzoriek je možné použiť reguláciu celkového prietoku zriedených výfukových plynov, alebo prietoku jednej vzorky prípadne viacerých vzoriek, alebo kombináciu týchto regulácií prietoku.

V prípade akéhokoľvek iného systému riedenia je možné použiť prvok laminárneho prúdenia, podzvukový prietokomer, podzvukovú Venturiho trubicu, Venturiho trubicu s kritickým prietokom alebo viacero Venturiho trubíc s kritickým prietokom usporiadaných paralelne, objemový merač, merač množstva tepla, homogénnu Pitotovu trubicu alebo drôtený anemometer.

9.4.5.4.3.   Chladenie výfukových plynov

Zriedené výfukové plyny pred meračom zriedeného prietoku sa môžu chladiť, pokiaľ sa dodržiavajú všetky tieto ustanovenia:

| a) | vzorky PM sa nesmú odoberať za chladičom; |
| --- | --- |

a)

vzorky PM sa nesmú odoberať za chladičom;

| b) | ak chladenie spôsobuje, že teploty výfukových plynov vyššie než 475 K (202 °C) klesnú pod 453 K (180 °C), vzorky HC sa nesmú odoberať za chladičom; |
| --- | --- |

b)

ak chladenie spôsobuje, že teploty výfukových plynov vyššie než 475 K (202 °C) klesnú pod 453 K (180 °C), vzorky HC sa nesmú odoberať za chladičom;

| c) | ak chladenie spôsobuje kondenzáciu vody, vzorky NOx sa nesmú odoberať za chladičom, pokiaľ chladič nespĺňa požiadavky na overovanie výkonnosti uvedené v bode 8.1.11.4; |
| --- | --- |

c)

ak chladenie spôsobuje kondenzáciu vody, vzorky NOx sa nesmú odoberať za chladičom, pokiaľ chladič nespĺňa požiadavky na overovanie výkonnosti uvedené v bode 8.1.11.4;

| d) | ak chladenie spôsobuje kondenzáciu vody predtým, ako prúd dosiahne prietokomer, rosný bod T
  dew a tlak p
  total sa merajú na vstupe prietokomera. Tieto hodnoty sa použijú na výpočty emisií podľa prílohy VII. |
| --- | --- |

d)

ak chladenie spôsobuje kondenzáciu vody predtým, ako prúd dosiahne prietokomer, rosný bod T
  dew a tlak p
  total sa merajú na vstupe prietokomera. Tieto hodnoty sa použijú na výpočty emisií podľa prílohy VII.

9.4.5.5.   Merač prietoku vzorky v prípade odberu vzoriek v dávkach

Na určenie prietoku vzorky alebo celkového prietoku, z ktorého sa počas skúšobného intervalu odoberajú vzorky do systému vzorkovača dávok, sa môže použiť merač prietoku vzorky. Rozdiel medzi údajmi dvoch prietokomerov je možné použiť na výpočet prietoku vzorky do riediaceho tunela, napríklad na meranie riedenia časti prietoku PM a meranie sekundárne zriedeného prietoku PM. Špecifikácie diferenciálneho merania prietoku na získanie proporcionálnej vzorky neriedených výfukových plynov sú uvedené v bode 8.1.8.6.1 a kalibrácia diferenciálneho merania prietoku je uvedená v bode 8.1.8.6.2.

Všeobecný systém merača prietoku vzorky musí spĺňať požiadavky na kalibráciu uvedené v bode 8.1.8.

9.4.5.6.   Rozdeľovač plynu

Rozdeľovač plynu je možné použiť na zmiešavanie kalibračných plynov.

Používa sa rozdeľovač plynu, ktorý zmiešava plyny podľa špecifikácií uvedených v bode 9.5.1 a koncentrácií predpokladaných počas skúšania. Je možné použiť rozdeľovače plynu s kritickým prietokom, rozdeľovače plynu s kapilárnou trubicou alebo rozdeľovače plynu s meračom množstva tepla. V prípade potreby sa na zabezpečenie správneho rozdelenia plynu používajú korekcie viskozity (ak to nerobí vnútorný softvér rozdeľovača plynu). Systém rozdeľovača plynu musí spĺňať požiadavky na overovanie linearity uvedené v bode 8.1.4.5. Zmiešavacie zariadenie môže byť voliteľne kontrolované prístrojom, ktorý je svojou podstatou lineárny, napríklad ak používa plynný NO s analyzátorom CLD. Hodnota meracieho rozsahu prístroja sa nastavuje plynom na nastavenie meracieho rozsahu priamo pripojeným k prístroju. Rozdeľovač plynu sa kontroluje pri používaných nastaveniach a menovitá hodnota sa porovnáva s koncentráciou nameranou pomocou prístroja.

9.4.6.   Merania CO a CO2

Na meranie koncentrácií CO a CO2 v neriedených alebo zriedených výfukových plynoch pri odbere v dávkach alebo nepretržitom odbere sa používa nedisperzný infračervený analyzátor (NDIR).

Systém založený na analyzátore NDIR musí spĺňať požiadavky na kalibráciu a overovanie uvedené v bode 8.1.8.1.

9.4.7.   Merania uhľovodíkov

9.4.7.1.   Plameňový ionizačný detektor

9.4.7.1.1.   Použitie

Na meranie koncentrácií uhľovodíkov v neriedených alebo zriedených výfukových plynoch pri odbere v dávkach alebo nepretržitom odbere sa používa ohrievaný plameňový ionizačný detektor (HFID). Koncentrácie uhľovodíkov sa určujú na základe ekvivalentu uhlíka 1 C1. Ohrievané analyzátory FID musia na všetkých povrchoch, ktoré sú vystavené emisiám, udržiavať teplotu 464 ± 11 K (191 ± 11 °C). V prípade motorov na zemný plyn a skvapalnený ropný vplyv a zážihových motorov môže byť voliteľne analyzátor uhľovodíkov typu neohrievaného plameňového ionizačného detektora (FID).

9.4.7.1.2.   Požiadavky na komponenty

Systém založený na analyzátore FID na meranie THC musí spĺňať všetky požiadavky na overovanie merania uhľovodíkov uvedené v bode 8.1.10.

9.4.7.1.3.   Palivo a vzduch horáka analyzátora FID

Palivo a vzduch horáka analyzátora FID musia spĺňať špecifikácie uvedené v bode 9.5.1. Palivo a vzduch horáka analyzátora FID sa nesmú zmiešať pred vstupom do analyzátora FID, aby sa zabezpečilo, že analyzátor FID pracuje v podmienkach difúzneho horenia, a nie v podmienkach horenia vopred pripravenej zmesi.

9.4.7.1.4.   Vyhradené

9.4.7.1.5.   Vyhradené

9.4.7.2.   Vyhradené

9.4.8.   Merania NOx

Na meranie NOx sú určené dva meracie prístroje a každý z nich je možné použiť za predpokladu, že spĺňa kritériá špecifikované v bode 9.4.8.1 alebo v bode 9.4.8.2 v uvedenom poradí. Ako referenčný postup na porovnanie s akýmkoľvek navrhovaným alternatívnym postupom merania podľa bodu 5.1.1 sa použije chemiluminiscenčný detektor.

9.4.8.1.   Chemiluminiscenčný detektor

9.4.8.1.1.   Použitie

Chemiluminiscenčný detektor (CLD) spojený s konvertorom NO2 na NO sa používa na meranie koncentrácie NOx v neriedených alebo zriedených výfukových plynoch pri odbere vzoriek v dávkach alebo nepretržitom odbere vzoriek.

9.4.8.1.2.   Požiadavky na komponenty

Systém založený na detektore CLD musí spĺňať požiadavky na overovanie krížovej citlivosti uvedené v bode 8.1.11.1. Môže sa použiť zahrievaný alebo nezahrievaný detektor CLD a detektor CLD, ktorý pracuje pri atmosférickom tlaku alebo vo vákuu.

9.4.8.1.3.   Konvertor NO2 na NO

Vnútorný alebo vonkajší konvertor NO2 na NO, ktorý spĺňa požiadavky na overovanie uvedené v bode 8.1.11.5, sa umiestni pred detektor CLD, pričom konvertor sa nakonfiguruje s obtokom, aby sa uľahčilo toto overovanie.

9.4.8.1.4.   Vplyvy vlhkosti

S cieľom zabrániť kondenzácii vody sa zachovávajú všetky teploty detektora CLD. Na odstránenie vlhkosti zo vzorky pred detektorom CLD sa používa jedna z týchto konfigurácií:

| a) | detektor CLD je zapojený za akýmkoľvek sušičom alebo chladičom, ktorý je umiestnený za konvertorom NO2 na NO spĺňajúcim požiadavky na overovanie uvedené v bode 8.1.11.5; |
| --- | --- |

a)

detektor CLD je zapojený za akýmkoľvek sušičom alebo chladičom, ktorý je umiestnený za konvertorom NO2 na NO spĺňajúcim požiadavky na overovanie uvedené v bode 8.1.11.5;

| b) | detektor CLD je zapojený za akýmkoľvek sušičom alebo tepelným chladičom, ktorý spĺňa požiadavky na overovanie uvedené v bode 8.1.11.4. |
| --- | --- |

b)

detektor CLD je zapojený za akýmkoľvek sušičom alebo tepelným chladičom, ktorý spĺňa požiadavky na overovanie uvedené v bode 8.1.11.4.

9.4.8.1.5.   Čas odozvy

Na zlepšenie času odozvy detektora CLD sa môže použiť zahrievaný detektor CLD.

9.4.8.2.   Nedisperzný ultrafialový analyzátor

9.4.8.2.1.   Použitie

Nedisperzný ultrafialový analyzátor (NDUV) sa používa na meranie koncentrácie NOx v neriedených alebo zriedených výfukových plynoch pri odbere vzoriek v dávkach alebo nepretržitom odbere vzoriek.

9.4.8.2.2.   Požiadavky na komponenty

Systém založený na analyzátore NDUV musí spĺňať požiadavky na overovanie uvedené v bode 8.1.11.3.

9.4.8.2.3.   Konvertor NO2 na NO

Ak analyzátor NDUV meria len NO, vnútorný alebo vonkajší konvertor NO2 na NO, ktorý spĺňa požiadavky na overovanie uvedené v bode 8.1.11.5, sa umiestni pred analyzátor NDUV. Konvertor sa nakonfiguruje s obtokom, aby sa uľahčilo toto overovanie.

9.4.8.2.4.   Vplyvy vlhkosti

S cieľom zabrániť kondenzácii vody sa udržiava teplota analyzátora NDUV, pokiaľ sa nepoužíva jedna z týchto konfigurácií:

| a) | analyzátor NDUV je zapojený za akýmkoľvek sušičom alebo tepelným chladičom, ktorý je za konvertorom NO2 na NO spĺňajúcim požiadavky na overovanie uvedené v bode 8.1.11.5; |
| --- | --- |

a)

analyzátor NDUV je zapojený za akýmkoľvek sušičom alebo tepelným chladičom, ktorý je za konvertorom NO2 na NO spĺňajúcim požiadavky na overovanie uvedené v bode 8.1.11.5;

| b) | analyzátor NDUV je zapojený za akýmkoľvek sušičom alebo tepelným chladičom, ktorý spĺňa požiadavky na overovanie uvedené v bode 8.1.11.4. |
| --- | --- |

b)

analyzátor NDUV je zapojený za akýmkoľvek sušičom alebo tepelným chladičom, ktorý spĺňa požiadavky na overovanie uvedené v bode 8.1.11.4.

9.4.9.   Merania O2

Na meranie koncentrácie O2 v neriedených alebo zriedených výfukových plynoch pri odbere vzoriek v dávkach alebo nepretržitom odbere vzoriek sa používa analyzátor paramagnetickej detekcie (PMD) alebo magneticko-pneumatickej detekcie (MPD).

9.4.10.   Merania pomeru vzduchu a paliva

Na meranie pomeru vzduchu a paliva v neriedených výfukových plynoch pri nepretržitom odbere sa môže použiť zirkóniový analyzátor (ZrO2). Merania O2 v nasávanom vzduchu alebo merania prietoku paliva je možné použiť na výpočet prietoku výfukových plynov podľa prílohy VII.

9.4.11.   Merania PM gravimetrickými váhami

Na meranie čistej hmotnosti tuhých častíc (PM) zachytených na filtrovacom médiu vzorky sa používajú váhy.

Minimálnou požiadavkou na rozlišovaciu schopnosť váh je opakovateľnosť na úrovni maximálne 0,5 mikrogramu odporúčaná v tabuľke 6.8. Ak váhy na obyčajné nastavenie meracieho rozsahu a overenie linearity používajú vnútorné kalibračné závažia, tieto závažia musia spĺňať špecifikácie uvedené v bode 9.5.2.

Váhy sa nastavia na optimálny čas a stabilitu v mieste, kde sa nachádzajú.

9.4.12.   Merania amoniaku (NH3)

Analyzátor FTIR (využívajúci Fourierovu transformáciu infračerveného spektra), analyzátor NDUV alebo laserový infračervený analyzátor sa môžu používať podľa pokynov dodávateľa prístroja.

9.5.   Analytické plyny a normy hmotnosti

9.5.1.   Analytické plyny

Analytické plyny musia spĺňať špecifikácie týkajúce sa presnosti a čistoty uvedené v tomto oddiele.

9.5.1.1.   Špecifikácie plynov

Posudzujú sa tieto špecifikácie plynov:

| a) | Na nastavenie meracích prístrojov tak, aby sa dosiahla odozva na nulu na nulový štandard kalibrácie, a na zmiešavanie s kalibračnými plynmi sa použijú čistené plyny. Použijú sa plyny so znečistením, ktoré nie je vyššie, než sú najvyššie z nasledujúcich hodnôt v plynovej fľaši alebo na výstupe generátora nulovacieho plynu:






  i) | 2 % znečistenie merané vo vzťahu k priemernej predpokladanej normovanej koncentrácii. Ak sa napríklad očakáva koncentrácia CO 100,0 μmol/mol, potom je povolené použiť nulovací plyn so znečistením CO najviac 2,000 μmol/mol; |
| --- | --- | --- |

a)

Na nastavenie meracích prístrojov tak, aby sa dosiahla odozva na nulu na nulový štandard kalibrácie, a na zmiešavanie s kalibračnými plynmi sa použijú čistené plyny. Použijú sa plyny so znečistením, ktoré nie je vyššie, než sú najvyššie z nasledujúcich hodnôt v plynovej fľaši alebo na výstupe generátora nulovacieho plynu:

i)

2 % znečistenie merané vo vzťahu k priemernej predpokladanej normovanej koncentrácii. Ak sa napríklad očakáva koncentrácia CO 100,0 μmol/mol, potom je povolené použiť nulovací plyn so znečistením CO najviac 2,000 μmol/mol;

| ii) | znečistenie uvedené v tabuľke 6.9 vzťahujúce sa na meranie neriedeného alebo zriedeného plynu; |
| --- | --- |

ii)

znečistenie uvedené v tabuľke 6.9 vzťahujúce sa na meranie neriedeného alebo zriedeného plynu;

| iii) | znečistenie uvedené v tabuľke 6.10 vzťahujúce sa na meranie neriedeného plynu. |
| --- | --- |

iii)

znečistenie uvedené v tabuľke 6.10 vzťahujúce sa na meranie neriedeného plynu.

Tabuľka 6.9.

Limity znečistenia vzťahujúce sa na merania neriedeného alebo zriedeného plynu [μmol/mol= ppm]

| Zložka | Čistený syntetický vzduch
   (4) | Čistený N
  2
   (4) |
| --- | --- | --- |
| THC (ekvivalent C1) | ≤ 0,05 μmol/mol | ≤ 0,05 μmol/mol |
| CO | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO2 | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 10 μmol/mol |
| O2 | 0,205 až 0,215 mol/mol | ≤ 2 μmol/mol |
| NOx | ≤ 0,02 μmol/mol | ≤ 0,02 μmol/mol |

Zložka

Čistený syntetický vzduch
   (4)

Čistený N
  2
   (4)

THC (ekvivalent C1)

≤ 0,05 μmol/mol

≤ 0,05 μmol/mol

CO

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO2

≤ 1 μmol/mol

≤ 10 μmol/mol

O2

0,205 až 0,215 mol/mol

≤ 2 μmol/mol

NOx

≤ 0,02 μmol/mol

≤ 0,02 μmol/mol

Tabuľka 6.10.

Limity znečistenia vzťahujúce sa na meranie neriedeného plynu [μmol/mol = ppm]

| Zložka | Čistený syntetický vzduch
   (5) | Čistený N
  2
   (5) |
| --- | --- | --- |
| THC (ekvivalent C1) | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO | ≤ 1 μmol/mol` | ≤ 1 μmol/mol |
| CO2 | ≤ 400 μmol/mol | ≤ 400 μmol/mol |
| O2 | 0,18 až 0,21 mol/mol | — |
| NOx | ≤ 0,1 μmol/mol | ≤ 0,1 μmol/mol |

Zložka

Čistený syntetický vzduch
   (5)

Čistený N
  2
   (5)

THC (ekvivalent C1)

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO

≤ 1 μmol/mol`

≤ 1 μmol/mol

CO2

≤ 400 μmol/mol

≤ 400 μmol/mol

O2

0,18 až 0,21 mol/mol

—

NOx

≤ 0,1 μmol/mol

≤ 0,1 μmol/mol

| b) | S analyzátorom FID sa používajú tieto plyny:






  i) | používa sa palivo FID s koncentráciou H2 0,39 až 0,41 mol/mol, bilančné He alebo N2. Zmes nesmie obsahovať viac než 0,05 μmol/mol THC; |
| --- | --- | --- |

b)

S analyzátorom FID sa používajú tieto plyny:

i)

používa sa palivo FID s koncentráciou H2 0,39 až 0,41 mol/mol, bilančné He alebo N2. Zmes nesmie obsahovať viac než 0,05 μmol/mol THC;

| ii) | v horáku FID sa použije vzduch, ktorý spĺňa špecifikácie pre čistený vzduch uvedené v písmene a) tohto bodu; |
| --- | --- |

ii)

v horáku FID sa použije vzduch, ktorý spĺňa špecifikácie pre čistený vzduch uvedené v písmene a) tohto bodu;

| iii) | nulovací plyn FID. Plameňový ionizačný detektor sa vynuluje čisteným vzduchom, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v písmene a) tohto bodu s výnimkou, že koncentrácia O2 v čistenom vzduchu môže mať akúkoľvek hodnotu; |
| --- | --- |

iii)

nulovací plyn FID. Plameňový ionizačný detektor sa vynuluje čisteným vzduchom, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v písmene a) tohto bodu s výnimkou, že koncentrácia O2 v čistenom vzduchu môže mať akúkoľvek hodnotu;

| iv) | propán, plyn na nastavenie meracieho rozsahu FID. Merací rozsah detektora FID pre THC sa nastaví a kalibruje pomocou koncentrácií na nastavenie meracieho rozsahu propánu C3H8. Kalibrácia sa vykoná na základe ekvivalentu uhlíka 1 (C1); |
| --- | --- |

iv)

propán, plyn na nastavenie meracieho rozsahu FID. Merací rozsah detektora FID pre THC sa nastaví a kalibruje pomocou koncentrácií na nastavenie meracieho rozsahu propánu C3H8. Kalibrácia sa vykoná na základe ekvivalentu uhlíka 1 (C1);

| v) | Vyhradené |
| --- | --- |

v)

Vyhradené

| c) | Používajú sa tieto zmesi plynov s plynmi zodpovedajúcimi medzinárodným a/alebo vnútroštátnym uznávaným normám alebo iným normám týkajúcim sa plynov, ktoré sú schválené, s toleranciou ± 1,0 % skutočných hodnôt:






  i) | Vyhradené |
| --- | --- | --- |

c)

Používajú sa tieto zmesi plynov s plynmi zodpovedajúcimi medzinárodným a/alebo vnútroštátnym uznávaným normám alebo iným normám týkajúcim sa plynov, ktoré sú schválené, s toleranciou ± 1,0 % skutočných hodnôt:

i)

Vyhradené

| ii) | Vyhradené |
| --- | --- |

ii)

Vyhradené

| iii) | C3H8, čistený syntetický vzduch a/alebo N2 (podľa potreby); |
| --- | --- |

iii)

C3H8, čistený syntetický vzduch a/alebo N2 (podľa potreby);

| iv) | CO, čistený N2; |
| --- | --- |

iv)

CO, čistený N2;

| v) | CO2, čistený N2; |
| --- | --- |

v)

CO2, čistený N2;

| vi) | NO, čistený N2; |
| --- | --- |

vi)

NO, čistený N2;

| vii) | NO2, čistený syntetický vzduch; |
| --- | --- |

vii)

NO2, čistený syntetický vzduch;

| viii) | O2, čistený N2; |
| --- | --- |

viii)

O2, čistený N2;

| ix) | C3H8, CO, CO2, NO, čistený N2; |
| --- | --- |

ix)

C3H8, CO, CO2, NO, čistený N2;

| x) | C3H8, CH4, CO, CO2, NO, čistený N2. |
| --- | --- |

x)

C3H8, CH4, CO, CO2, NO, čistený N2.

| d) | Môžu sa používať plyny iných zlúčenín než tie, ktoré sú uvedené v písmene c) tohto bodu (napríklad metanol vo vzduchu, ktorý sa môže používať na určenie faktorov odozvy), pokiaľ s toleranciou ± 3,0 % zodpovedajú skutočným hodnotám medzinárodných a/alebo vnútroštátnych uznávaných noriem a spĺňajú požiadavky na stabilitu uvedené v bode 9.5.1.2. |
| --- | --- |

d)

Môžu sa používať plyny iných zlúčenín než tie, ktoré sú uvedené v písmene c) tohto bodu (napríklad metanol vo vzduchu, ktorý sa môže používať na určenie faktorov odozvy), pokiaľ s toleranciou ± 3,0 % zodpovedajú skutočným hodnotám medzinárodných a/alebo vnútroštátnych uznávaných noriem a spĺňajú požiadavky na stabilitu uvedené v bode 9.5.1.2.

| e) | Na riedenie plynov čisteným N2 alebo čisteným syntetickým vzduchom je možné generovať vlastné kalibračné plyny pomocou presného zmiešavacieho zariadenia, ako je rozdeľovač plynu. Ak rozdeľovače plynu spĺňajú špecifikácie uvedené v bode 9.4.5.6 a zmiešavané plyny spĺňajú požiadavky uvedené v písmenách a) a c) tohto bodu, výsledné zmesi sa považujú za zmesi spĺňajúce požiadavky uvedené v tomto bode 9.5.1.1. |
| --- | --- |

e)

Na riedenie plynov čisteným N2 alebo čisteným syntetickým vzduchom je možné generovať vlastné kalibračné plyny pomocou presného zmiešavacieho zariadenia, ako je rozdeľovač plynu. Ak rozdeľovače plynu spĺňajú špecifikácie uvedené v bode 9.4.5.6 a zmiešavané plyny spĺňajú požiadavky uvedené v písmenách a) a c) tohto bodu, výsledné zmesi sa považujú za zmesi spĺňajúce požiadavky uvedené v tomto bode 9.5.1.1.

9.5.1.2.   Koncentrácia a lehoty použiteľnosti

Zaznamenáva sa koncentrácia každého štandardného kalibračného plynu a jeho lehota použiteľnosti stanovená dodávateľom plynu.

| a) | Nesmie sa použiť žiadny kalibračný plyn, ktorého lehota použiteľnosti uplynula, s výnimkou ustanovenia uvedeného v písmene b) tohto bodu. |
| --- | --- |

a)

Nesmie sa použiť žiadny kalibračný plyn, ktorého lehota použiteľnosti uplynula, s výnimkou ustanovenia uvedeného v písmene b) tohto bodu.

| b) | Po uplynutí lehoty použiteľnosti je možné kalibračné plyny preštítkovať a používať na základe typového schválenia alebo s predchádzajúcim súhlasom schvaľovacieho orgánu. |
| --- | --- |

b)

Po uplynutí lehoty použiteľnosti je možné kalibračné plyny preštítkovať a používať na základe typového schválenia alebo s predchádzajúcim súhlasom schvaľovacieho orgánu.

9.5.1.3.   Prenos plynu

Plyny sa prepravujú z ich zdroja do analyzátorov pomocou komponentov, ktoré sú určené len na reguláciu a prenos týchto plynov.

Musia sa dodržiavať lehoty trvanlivosti všetkých kalibračných plynov. Zaznamená sa lehota použiteľnosti kalibračných plynov stanovená výrobcom.

9.5.2.   Normy hmotnosti

Používajú sa kalibračné závažia váh PM, ktoré sú certifikované podľa medzinárodných a/alebo vnútroštátnych uznávaných noriem v rámci neistoty 0,1 %. Kalibračné závažia môže osvedčiť každé kalibračné laboratórium, ktoré dodržiava medzinárodné a/alebo vnútroštátne uznávané normy. Je potrebné sa uistiť, že najmenšie kalibračné závažie nie je väčšie než desaťnásobok hmotnosti nepoužitého média na odber vzoriek PM. Kalibračný protokol musí obsahovať aj hustotu závaží.

---

(1)  Kalibrácie a overovanie sa vykonávajú častejšie podľa pokynov výrobcu systému merania a osvedčeného technického úsudku.

(2)  Overenie CVS sa nevyžaduje v prípade systémov, ktoré s toleranciou ± 2 % spĺňajú požiadavky pokiaľ ide o chemickú rovnováhu uhlíka alebo kyslíka v nasávanom vzduchu, palive a zriedených výfukových plynoch.

(1)  Ako pojem predstavujúci „množstvo“ sa môže namiesto štandardnej objemovej prietokovej rýchlosti použiť molárna prietoková rýchlosť. V tomto prípade sa maximálna molárna prietoková rýchlosť môže použiť namiesto štandardnej objemovej prietokovej rýchlosti v rámci príslušných kritérií linearity.

(2)  Pokiaľ sa zabráni kondenzácii vody v zásobníku.

(3)  Do teploty 313 K (40 °C).

(4)  Do teploty 475 K (202 °C).

(5)  Pri teplote 464 ± 11 K (191 ± 11 °C).

(3)  Presnosť a opakovateľnosť sa určuje pomocou rovnakých zaznamenaných údajov, ako je opísané v bode 9.4.3, a je založená na absolútnych hodnotách. „pt.“ sa vzťahuje na celkovú priemernú predpokladanú pri emisnom limite; „max.“ sa vzťahuje na maximálnu hodnotu predpokladanú pri emisnom limite počas pracovného cyklu, nie na maximálny merací rozsah prístroja; „meas.“ sa vzťahuje na skutočnú hodnotu nameranú počas pracovného cyklu.

(4)  Nevyžaduje sa, aby tieto úrovne čistoty zodpovedali medzinárodným a/alebo vnútroštátnym uznávaným normám.

(5)  Nevyžaduje sa, aby tieto úrovne čistoty zodpovedali medzinárodným a/alebo vnútroštátnym uznávaným normám.

Doplnok 1

Zariadenie na meranie množstva emisií tuhých častíc

1.   Skúšobný postup na meranie

1.1.   Odber vzoriek

Množstvo emisií tuhých častíc sa meria prostredníctvom nepretržitého odoberania vzoriek zo systému riedenia časti prietoku, ako je opísané v bode 9.2.3 tejto prílohy, alebo zo systému riedenia plného prietoku, ako je opísané v bode 9.2.2 tejto prílohy.

1.1.1.   Filtrácia riedidla

Riedidlo, ktoré sa používa na primárne a v prípade potreby aj na sekundárne riedenie výfukových plynov v systéme riedenia, prechádza cez filtre spĺňajúce požiadavky na vysokoúčinné filtre vzduchových častíc (HEPA) uvedené v článku 1 ods. 19. Predtým, ako riedidlo prejde do filtra HEPA, môže sa voliteľne prepierať cez aktívne uhlie, aby sa znížili a stabilizovali koncentrácie uhľovodíkov v riedidle. Ak sa používa práčka obsahujúca aktívne uhlie, odporúča sa medzi túto práčku a filter HEPA umiestniť dodatočný filter na hrubšie častice.

1.2.   Kompenzácia počtu častíc v prietoku vzorky – systémy riedenia plného prietoku

Na to, aby sa kompenzoval hmotnostný prietok extrahovaný zo systému riedenia na účely stanovenia počtu častíc v odobratej vzorke, extrahovaný hmotnostný prietok (filtrovaný) sa vráti do systému riedenia. Alternatívne sa môže celkový hmotnostný prietok v systéme riedenia matematicky korigovať o počet častíc v extrahovanom prietoku vzorky. Ak je celkový hmotnostný prietok extrahovaný zo systému riedenia na účely stanovenia počtu častíc a stanovenia hmotnosti tuhých častíc v odobratej vzorke menší než 0,5 % celkového prietoku zriedených výfukových plynov v riediacom tuneli (med), táto korekcia alebo spätné vedenie prietoku sa môže považovať za zanedbateľné.

1.3.   Kompenzácia počtu častíc v prietoku vzorky – systémy riedenia časti prietoku

1.3.1.   V prípade systémov riedenia časti prietoku sa hmotnostný prietok extrahovaný zo systému riedenia na účely stanovenia počtu častíc v odobratej vzorke zohľadňuje pri regulácii proporcionálnosti odberu vzoriek. Dosiahne sa to privedením prietoku vzorky odobratej na účely stanovenia počtu častíc späť do systému riedenia v smere proti zariadeniu na meranie prietoku alebo matematickou korekciou uvedenou v bode 1.3.2. V prípade systémov riedenia časti prietoku s odberom celkovej vzorky sa hmotnostný prietok extrahovaný na účely odberu vzoriek na stanovenie počtu častíc tiež koriguje vo výpočte hmotnosti častíc, ako sa uvádza v bode 1.3.3.

1.3.2.   Okamžitý prietok výfukových plynov do systému riedenia (qmp) použitý na regulovanie proporcionálnosti odberu vzoriek sa koriguje podľa jednej z týchto metód:

| a) | Ak sa prietok vzorky extrahovaný na účely stanovenia počtu častíc vyradí, rovnica 6-20 v bode 8.1.8.6.1 tejto prílohy sa nahradí rovnicou 6-29:







  qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex | 6-29 |
| --- | --- | --- |

a)

Ak sa prietok vzorky extrahovaný na účely stanovenia počtu častíc vyradí, rovnica 6-20 v bode 8.1.8.6.1 tejto prílohy sa nahradí rovnicou 6-29:

qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex

6-29

keď:

| qmdew | je hmotnostný prietok zriedených výfukových plynov (kg/s) |
| --- | --- |
| qmdw | je hmotnostný prietok riediaceho vzduchu (kg/s) |
| qex | je hmotnostný prietok vzorky odobratej na stanovenie počtu častíc (kg/s) |

qmdew

je hmotnostný prietok zriedených výfukových plynov (kg/s)

qmdw

je hmotnostný prietok riediaceho vzduchu (kg/s)

qex

je hmotnostný prietok vzorky odobratej na stanovenie počtu častíc (kg/s)

Signál qex
  prenášaný do regulátora systému riedenia časti prietoku sa vždy vysiela s presnosťou do ±0,1 % qmdew
  a mal by sa vysielať s frekvenciou najmenej 1 Hz.

| b) | Ak sa prietok vzorky extrahovaný na účely stanovenia počtu častíc úplne alebo čiastočne vyradí, ale do systému riedenia sa privádza ekvivalentný prietok v smere proti zariadeniu na meranie prietoku, rovnica 6-20 v bode 8.1.8.6.1 tejto prílohy sa nahradí rovnicou 6-30:







  qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex
  – qsw | (6-30) |
| --- | --- | --- |

b)

Ak sa prietok vzorky extrahovaný na účely stanovenia počtu častíc úplne alebo čiastočne vyradí, ale do systému riedenia sa privádza ekvivalentný prietok v smere proti zariadeniu na meranie prietoku, rovnica 6-20 v bode 8.1.8.6.1 tejto prílohy sa nahradí rovnicou 6-30:

qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex
  – qsw

(6-30)

keď:

| qmdew | je hmotnostný prietok zriedených výfukových plynov (kg/s) |
| --- | --- |
| qmdw | je hmotnostný prietok riediaceho vzduchu (kg/s) |
| qex | je hmotnostný prietok vzorky odobratej na stanovenie počtu častíc (kg/s) |
| qsw | je hmotnostný prietok privádzaný späť do riediaceho tunela na kompenzáciu odobratej vzorky na meranie počtu tuhých častíc (kg/s) |

qmdew

je hmotnostný prietok zriedených výfukových plynov (kg/s)

qmdw

je hmotnostný prietok riediaceho vzduchu (kg/s)

qex

je hmotnostný prietok vzorky odobratej na stanovenie počtu častíc (kg/s)

qsw

je hmotnostný prietok privádzaný späť do riediaceho tunela na kompenzáciu odobratej vzorky na meranie počtu tuhých častíc (kg/s)

Rozdiel medzi qex
  a qsw
  prenášaný do regulátora systému riedenia časti prietoku sa vždy vysiela s presnosťou do 0,1 % qmdew
  . Signál (alebo signály) by sa mal (mali) vysielať s frekvenciou najmenej 1 Hz.

1.3.3.   Korekcia merania PM

Ak sa prietok vzorky odobratej na účely stanovenia počtu častíc extrahuje zo systému riedenia časti prietoku s odberom celkovej vzorky, hmotnosť tuhých častíc (m
  PM) vypočítaná v bode 2.3.1.1 prílohy VII sa koriguje nasledujúcim spôsobom, aby sa zohľadnila hodnota extrahovaného prietoku. Táto korekcia sa vyžaduje dokonca aj v prípade, keď sa filtrovaný extrahovaný prúd vráti do systémov riedenia časti prietoku, ako je vyjadrené v rovnici 6-31.

| | 6-31 |
| --- | --- |

Formula

6-31

keď:

| mPM | je hmotnosť tuhých častí určená podľa bodu 2.3.1.1 prílohy VII (g/skúška) |
| --- | --- |
| msed | je celková hmotnosť zriedených výfukových plynov prechádzajúcich cez riediaci tunel (kg) |
| mex | je celková hmotnosť zriedených výfukových plynov odobratých z riediaceho tunela na účely odberu vzoriek na meranie počtu tuhých častíc (kg) |

mPM

je hmotnosť tuhých častí určená podľa bodu 2.3.1.1 prílohy VII (g/skúška)

msed

je celková hmotnosť zriedených výfukových plynov prechádzajúcich cez riediaci tunel (kg)

mex

je celková hmotnosť zriedených výfukových plynov odobratých z riediaceho tunela na účely odberu vzoriek na meranie počtu tuhých častíc (kg)

1.3.4.   Proporcionálnosť odberu vzoriek pri riedení časti prietoku

Pokiaľ ide o meranie počtu častíc, hmotnostný prietok výfukových plynov stanovený podľa ktorejkoľvek z metód opísaných v bodoch 8.4.1.3 až 8.4.1.7 tejto prílohy sa používa na reguláciu systému riedenia časti prietoku s cieľom odobrať vzorku proporcionálnu hmotnostnému prietoku výfukových plynov. Proporcionálnosť sa overuje uplatnením regresnej analýzy medzi vzorkou a prietokom výfukových plynov v súlade s bodom 8.2.1.2 tejto prílohy.

1.3.5.   Výpočet počtu častíc

Stanovenie a výpočet počtu častíc (PN) sú opísané v doplnku 5 k prílohe VII.

2.   Meracie zariadenie

2.1.   Špecifikácia

2.1.1.   Prehľad systému

2.1.1.1.   Systém na odber vzoriek častíc pozostáva zo sondy alebo bodu odberu vzorky, kde sa vzorky odoberajú z homogénne zmiešaného prietoku v systéme riedenia, ako je opísané v bode 9.2.2 alebo 9.2.3 tejto prílohy, zo systému na odstraňovanie prchavých častíc (VPR) umiestneného pred počítadlom častíc (PNC) a z vhodného prenosového potrubia.

2.1.1.2.   Odporúča sa pred vstup do systému VPR umiestniť predtriedič veľkosti častíc (napr. cyklón, prachový filter atď.). Prijateľnou alternatívou použitia predtriediča veľkosti častíc je odberová sonda pôsobiaca ako vhodné zariadenie na triedenie podľa veľkosti, ako je znázornené na obrázku 6.8. V prípade systémov riedenia časti prietoku je prípustné použiť rovnaký predtriedič na odber vzoriek na stanovenie hmotnosti tuhých častíc a na stanovenie počtu častíc, pričom vzorka na stanovenie počtu častíc sa odoberá zo systému riedenia umiestneného za predtriedičom. Ako alternatíva sa môžu použiť samostatné predtriediče, pričom vzorka na stanovenie počtu častíc sa odoberá zo systému riedenia umiestneného pred predtriedičom hmotnosti tuhých častíc.

2.2.1.   Všeobecné požiadavky

2.1.2.1.   Miesto odberu vzoriek častíc sa nachádza v systéme riedenia.

Hrot odberovej sondy alebo miesto odberu vzoriek častíc a prenosová trubica častíc (PTT) spolu tvoria systém prenosu častíc (PTS). Systém PTS vedie vzorky z riediaceho tunela do vstupu VPR. Systém PTS musí spĺňať tieto podmienky:

V prípade systémov riedenia plného prietoku a systémov riedenia časti prietoku s odberom čiastkovej vzorky (ako je opísané v bode 9.2.3 tejto prílohy) sa odberová sonda inštaluje v blízkosti stredovej osi tunela, vo vzdialenosti 10 až 20 priemerov tunela za prívodom plynov, v smere proti prietoku plynov z tunela, pričom jej os na hrote je súbežná s osou riediaceho tunela. Odberová sonda sa umiestni v riediacom trakte tak, aby bola vzorka odoberaná z homogénnej zmesi riedidla a výfukových plynov.

V prípade systémov riedenia časti prietoku s odberom celkovej vzorky (ako je opísané v bode 9.2.3 tejto prílohy) sa miesto odberu vzorky častíc alebo odberová sonda nachádza v prenosovej trubici tuhých častíc, pred držiakom filtra tuhých častíc, zariadením na meranie prietoku a miestom obtoku. Miesto odberu vzorky alebo odberová sonda sa umiestni tak, aby bola vzorka odoberaná z homogénnej zmesi riedidla a výfukových plynov. Rozmery odberovej sondy častíc by mali byť také, aby to nenarušovalo prevádzku systému riedenia časti prietoku.

Vzorka plynov odobratá prostredníctvom systému PTS musí spĺňať tieto podmienky:

| a) | V prípade systémov riedenia plného prietoku musí mať Reynoldsovo číslo prúdenia (Re) < 1 700; |
| --- | --- |

a)

V prípade systémov riedenia plného prietoku musí mať Reynoldsovo číslo prúdenia (Re) < 1 700;

| b) | v prípade systémov riedenia časti prietoku musí mať Reynoldsovo číslo prúdenia (Re) < 1 700 v trubici PTT, to znamená za odberovou sondou alebo miestom odberu; |
| --- | --- |

b)

v prípade systémov riedenia časti prietoku musí mať Reynoldsovo číslo prúdenia (Re) < 1 700 v trubici PTT, to znamená za odberovou sondou alebo miestom odberu;

| c) | čas zotrvania v systéme PTS musí byť ≤3 sekundy. |
| --- | --- |

c)

čas zotrvania v systéme PTS musí byť ≤3 sekundy.

| d) | Akákoľvek iná konfigurácia odberu vzoriek pre systém PTS, v prípade ktorej je možné preukázať rovnaký prienik častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 30 nm, sa bude považovať za prijateľnú. |
| --- | --- |

d)

Akákoľvek iná konfigurácia odberu vzoriek pre systém PTS, v prípade ktorej je možné preukázať rovnaký prienik častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 30 nm, sa bude považovať za prijateľnú.

| e) | Výstupná trubica (OT) vedúca zriedenú vzorku zo systému VPR do vstupu počítadla PNC musí mať tieto vlastnosti: |
| --- | --- |

e)

Výstupná trubica (OT) vedúca zriedenú vzorku zo systému VPR do vstupu počítadla PNC musí mať tieto vlastnosti:

| f) | vnútorný priemer je ≥ 4 mm; |
| --- | --- |

f)

vnútorný priemer je ≥ 4 mm;

| g) | prietok vzorky plynu cez trubicu OT musí mať čas zotrvania ≤ 0,8 sekundy. |
| --- | --- |

g)

prietok vzorky plynu cez trubicu OT musí mať čas zotrvania ≤ 0,8 sekundy.

| h) | Akákoľvek iná konfigurácia odberu vzoriek pre trubicu OT, v prípade ktorej je možné preukázať rovnaký prienik častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 30 nm, sa bude považovať za prijateľnú. |
| --- | --- |

h)

Akákoľvek iná konfigurácia odberu vzoriek pre trubicu OT, v prípade ktorej je možné preukázať rovnaký prienik častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 30 nm, sa bude považovať za prijateľnú.

2.1.2.2.   Systém VPR zahŕňa zariadenia na riedenie vzoriek a na odstraňovanie prchavých častíc.

2.1.2.3.   Všetky časti systému riedenia a systému odberu vzoriek z výfukovej trubice až po počítadlo PNC, ktoré sú v styku s neriedenými a zriedenými výfukovými plynmi, musia byť skonštruované tak, aby sa minimalizovalo usadzovanie častíc. Aby sa zabránilo elektrostatickým účinkom, všetky časti musia byť vyrobené z elektricky vodivých materiálov, ktoré nereagujú so zložkami výfukových plynov, a musia byť elektricky uzemnené.

2.1.2.4.   Systém odberu vzoriek častíc zahŕňa osvedčený postup odberu vzoriek aerosólu, ktorého súčasťou je vyhýbanie sa ostrým ohybom a náhlym zmenám v priečnom reze, používanie hladkých vnútorných povrchov a minimalizácia dĺžky odberového potrubia. Postupné zmeny prierezu sú prípustné.

2.1.3.   Špecifické požiadavky

2.1.3.1.   Vzorka častíc nesmie pred prechodom cez počítadlo PNC prejsť cez čerpadlo.

2.1.3.2.   Odporúča sa použiť predtriedič vzoriek.

2.1.3.3.   Jednotka na predkondicionovanie vzoriek musí:

| 2.1.3.3.1. | umožňovať riedenie vzorky v jednom alebo vo viacerých krokoch, aby sa na vstupe do počítadla PNC dosiahla nižšia koncentrácia počtu častíc, než je horný prah režimu odpočítavania jednotlivých častíc počítadla PNC, a teplota plynu nižšia než 308 K (35 oC); |
| --- | --- |

2.1.3.3.1.

umožňovať riedenie vzorky v jednom alebo vo viacerých krokoch, aby sa na vstupe do počítadla PNC dosiahla nižšia koncentrácia počtu častíc, než je horný prah režimu odpočítavania jednotlivých častíc počítadla PNC, a teplota plynu nižšia než 308 K (35 oC);

| 2.1.3.3.2. | zahŕňať štádium riedenia s počiatočným zahrievaním, ktoré produkuje vzorku pri teplote ≥ 423 K (150 oC) a ≤ 673 K (400 oC) a riedi faktorom najmenej 10; |
| --- | --- |

2.1.3.3.2.

zahŕňať štádium riedenia s počiatočným zahrievaním, ktoré produkuje vzorku pri teplote ≥ 423 K (150 oC) a ≤ 673 K (400 oC) a riedi faktorom najmenej 10;

| 2.1.3.3.3. | regulovať štádiá zahrievania na konštantné nominálne prevádzkové teploty v rozpätí stanovenom v bode 2.1.4.3.2 s toleranciou ±10 oC. Indikovať, či majú štádiá zahrievania správnu prevádzkovú teplotu; |
| --- | --- |

2.1.3.3.3.

regulovať štádiá zahrievania na konštantné nominálne prevádzkové teploty v rozpätí stanovenom v bode 2.1.4.3.2 s toleranciou ±10 oC. Indikovať, či majú štádiá zahrievania správnu prevádzkovú teplotu;

| 2.1.3.3.4. | dosiahnuť faktor zníženia koncentrácie častíc fr
  (di
  ) vymedzený v bode 2.2.2.2 v prípade častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 30 nm a 50 nm, ktorý v prvom prípade nie je o viac ako 30 percent a v druhom prípade o viac ako 20 percent vyšší a o nie viac ako 5 percent nižší než v prípade častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 100 nm pre systém VPR ako celok; |
| --- | --- |

2.1.3.3.4.

dosiahnuť faktor zníženia koncentrácie častíc fr
  (di
  ) vymedzený v bode 2.2.2.2 v prípade častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 30 nm a 50 nm, ktorý v prvom prípade nie je o viac ako 30 percent a v druhom prípade o viac ako 20 percent vyšší a o nie viac ako 5 percent nižší než v prípade častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 100 nm pre systém VPR ako celok;

| 2.1.3.3.5. | dosiahnuť tiež > 99,0 % odparenie 30 nm častíc tetrakontánu (CH3(CH2)38CH3) so vstupnou koncentráciou ≥ 10 000 cm–3 prostredníctvom zahrievania a zníženia čiastkových tlakov tetrakontánu. |
| --- | --- |

2.1.3.3.5.

dosiahnuť tiež > 99,0 % odparenie 30 nm častíc tetrakontánu (CH3(CH2)38CH3) so vstupnou koncentráciou ≥ 10 000 cm–3 prostredníctvom zahrievania a zníženia čiastkových tlakov tetrakontánu.

2.1.3.4.   Počítadlo častíc PNC musí:

| 2.1.3.4.1. | pracovať v prevádzkových podmienkach plného prietoku; |
| --- | --- |

2.1.3.4.1.

pracovať v prevádzkových podmienkach plného prietoku;

| 2.1.3.4.2. | mať presnosť počítania ±10 percent v rozsahu 1 cm– 3 po horný prah režimu počítania jednotlivých častíc počítadla PNC v porovnaní so zodpovedajúcou normou. Pri koncentráciách pod 100 cm– 3 sa môžu vyžadovať merania, ktorých priemer by sa získal z predĺžených periód odberu vzorky, aby sa preukázala presnosť počítadla PNC s vysokým stupňom štatistickej spoľahlivosti; |
| --- | --- |

2.1.3.4.2.

mať presnosť počítania ±10 percent v rozsahu 1 cm– 3 po horný prah režimu počítania jednotlivých častíc počítadla PNC v porovnaní so zodpovedajúcou normou. Pri koncentráciách pod 100 cm– 3 sa môžu vyžadovať merania, ktorých priemer by sa získal z predĺžených periód odberu vzorky, aby sa preukázala presnosť počítadla PNC s vysokým stupňom štatistickej spoľahlivosti;

| 2.1.3.4.3. | mať schopnosť zaznamenávania najmenej 0,1 častice na cm– 3 pri koncentráciách nižších než 100 cm– 3; |
| --- | --- |

2.1.3.4.3.

mať schopnosť zaznamenávania najmenej 0,1 častice na cm– 3 pri koncentráciách nižších než 100 cm– 3;

| 2.1.3.4.4. | mať lineárnu odozvu na koncentrácie častíc presahujúce úplný rozsah merania v režime počítania jednotlivých častíc; |
| --- | --- |

2.1.3.4.4.

mať lineárnu odozvu na koncentrácie častíc presahujúce úplný rozsah merania v režime počítania jednotlivých častíc;

| 2.1.3.4.5. | mať frekvenciu vysielania údajov najmenej 0,5 Hz; |
| --- | --- |

2.1.3.4.5.

mať frekvenciu vysielania údajov najmenej 0,5 Hz;

| 2.1.3.4.6. | mať čas odozvy v rámci meraného rozpätia koncentrácií kratší ako 5 s; |
| --- | --- |

2.1.3.4.6.

mať čas odozvy v rámci meraného rozpätia koncentrácií kratší ako 5 s;

| 2.1.3.4.7. | zahŕňať funkciu korekcie zhody do hodnoty korekcie najviac 10 % a mať možnosť využívať interný kalibračný faktor stanovený v bode 2.2.1.3, ale nevyužívať žiadny iný algoritmus na korekciu alebo definovanie účinnosti počítania; |
| --- | --- |

2.1.3.4.7.

zahŕňať funkciu korekcie zhody do hodnoty korekcie najviac 10 % a mať možnosť využívať interný kalibračný faktor stanovený v bode 2.2.1.3, ale nevyužívať žiadny iný algoritmus na korekciu alebo definovanie účinnosti počítania;

| 2.1.3.4.8. | dosahovať účinnosť počítania pri veľkostiach častíc 23 nm (±1 nm) a 41 nm (±1 nm), s priemerom elektrickej pohyblivosti v prvom prípade 50 % (±12 %) a v druhom prípade > 90 %. Túto účinnosť počítania je možné dosiahnuť internými prostriedkami (napríklad kontrolou konštrukcie nástroja) alebo externými prostriedkami (napríklad predtriedením podľa veľkosti); |
| --- | --- |

2.1.3.4.8.

dosahovať účinnosť počítania pri veľkostiach častíc 23 nm (±1 nm) a 41 nm (±1 nm), s priemerom elektrickej pohyblivosti v prvom prípade 50 % (±12 %) a v druhom prípade > 90 %. Túto účinnosť počítania je možné dosiahnuť internými prostriedkami (napríklad kontrolou konštrukcie nástroja) alebo externými prostriedkami (napríklad predtriedením podľa veľkosti);

| 2.1.3.4.9. | ak počítadlo PNC používa pracovnú kvapalinu, tá sa musí vymieňať v intervaloch stanovených výrobcom prístroja. |
| --- | --- |

2.1.3.4.9.

ak počítadlo PNC používa pracovnú kvapalinu, tá sa musí vymieňať v intervaloch stanovených výrobcom prístroja.

2.1.3.5.   Pokiaľ sa v mieste, v ktorom sa reguluje prietok počítadla PNC, tlak a/alebo teplota neudržiavajú na známej konštantnej úrovni, tieto hodnoty sa na vstupe do počítadla PNC merajú a vykazujú na účely korekcie meraní koncentrácie častíc na štandardné podmienky.

2.1.3.6.   Súčet časov zotrvania PTS, VPR a OT plus času odozvy PNC nesmie byť dlhší než 20 s.

2.1.3.7.   Čas transformácie celého systému odberu vzoriek na stanovenie počtu častíc (PTS, VPR, OT a PNC) sa určí prepnutím na aerosól priamo na vstupe systému PTS. Prepnutie na aerosól sa uskutoční za menej ako 0,1 s. Aerosól používaný pri skúške vyvolá zmenu koncentrácie o najmenej 60 % plnej stupnice (FS).

Zaznamená sa krivka koncentrácie. Na účely časovej synchronizácie signálov koncentrácie počtu častíc a prietoku výfukových plynov sa čas transformácie definuje ako čas od zmeny (t0) po takú odozvu, ktorá zodpovedá 50 % konečnej udávanej hodnoty (t50).

2.1.4.   Opis odporúčaného systému

Tento bod obsahuje odporúčaný postup merania počtu častíc. Prijateľný je však každý systém, ktorý vyhovuje výkonnostným špecifikáciám uvedeným v bodoch 2.1.2 a 2.1.3.

Obrázok 6.9 je schematickým nákresom odporúčanej konfigurácie systému odberu vzoriek častíc v prípade systému riedenia časti prietoku a obrázok 6.10 v prípade systému riedenia plného prietoku.

Obrázok 6.9.

Schéma odporúčaného systému odberu vzoriek častíc – Odber vzoriek z časti prietoku

upravený vzduch*

nadbytočný vzduch

*Alternatívne môže riadiaci softvér zohľadniť tok odstránený systémom PN

filtrovaný vzduch

z výfuku motora

cyklón

filtrovaný vzduch

Obrázok 6.10.

Schéma odporúčaného systému odberu vzoriek častíc – Odber vzoriek z celého prietoku

nadbytočný vzduch

z výfuku motora

smer prúdenia

akt. uhlík

cyklón

filtrovaný vzduch

2.1.4.1.   Opis systému odberu vzoriek

Systém odberu vzoriek častíc pozostáva z hrotu odberovej sondy alebo miesta odberu vzorky v systéme riedenia, prenosovej trubice častíc (PTT), predtriediča častíc (PCF) a odstraňovača prchavých častíc (VPR) pred jednotkou na meranie koncentrácie počtu častíc (PNC). Odstraňovač VPR zahŕňa zariadenia na riedenie vzoriek (zariadenia na riedenie počtu častíc: PND1 a PND2) a na odparovanie častíc (odparovacia trubica ET). Odberová sonda alebo miesto odberu vzoriek toku skúšaného plynu sa umiestni v riediacom trakte tak, aby bola reprezentatívna vzorka toku plynov odoberaná z homogénnej zmesi riedidla a výfukových plynov. Súčet časov zotrvania systému plus času odozvy PNC nesmie byť väčší než 20 s.

2.1.4.2.   Systém prenosu častíc

Hrot odberovej sondy alebo miesto odberu vzoriek a prenosová trubica častíc (PTT) spolu tvoria systém prenosu častíc (PTS). PTS privádza vzorku z riediaceho tunela k vstupu do prvého riediča počtu častíc. Systém PTS musí spĺňať tieto podmienky:

| | V prípade systémov riedenia plného prietoku a systémov riedenia časti prietoku s odberom čiastkovej vzorky (ako je opísané v bode 9.2.3 tejto prílohy) sa odberová sonda inštaluje v blízkosti stredovej osi tunela, vo vzdialenosti 10 až 20 priemerov tunela za prívodom plynov, v smere proti prietoku plynov z tunela, pričom jej os na hrote je súbežná s osou riediaceho tunela. Odberová sonda sa umiestni v riediacom trakte tak, aby bola vzorka odoberaná z homogénnej zmesi riedidla a výfukových plynov. |
| --- | --- |

V prípade systémov riedenia plného prietoku a systémov riedenia časti prietoku s odberom čiastkovej vzorky (ako je opísané v bode 9.2.3 tejto prílohy) sa odberová sonda inštaluje v blízkosti stredovej osi tunela, vo vzdialenosti 10 až 20 priemerov tunela za prívodom plynov, v smere proti prietoku plynov z tunela, pričom jej os na hrote je súbežná s osou riediaceho tunela. Odberová sonda sa umiestni v riediacom trakte tak, aby bola vzorka odoberaná z homogénnej zmesi riedidla a výfukových plynov.

| | V prípade systémov riedenia časti prietoku s odberom celkovej vzorky (ako je opísané v bode 9.2.3 tejto prílohy) sa miesto odberu vzorky častíc nachádza v prenosovej trubici tuhých častíc, pred držiakom filtra tuhých častíc, zariadením na meranie prietoku a miestom obtoku. Miesto odberu vzorky alebo odberová sonda sa umiestni tak, aby bola vzorka odoberaná z homogénnej zmesi riedidla a výfukových plynov. |
| --- | --- |

V prípade systémov riedenia časti prietoku s odberom celkovej vzorky (ako je opísané v bode 9.2.3 tejto prílohy) sa miesto odberu vzorky častíc nachádza v prenosovej trubici tuhých častíc, pred držiakom filtra tuhých častíc, zariadením na meranie prietoku a miestom obtoku. Miesto odberu vzorky alebo odberová sonda sa umiestni tak, aby bola vzorka odoberaná z homogénnej zmesi riedidla a výfukových plynov.

Vzorka plynov odobratá prostredníctvom systému PTS musí spĺňať tieto podmienky:

| | musí mať Reynoldsovo číslo prúdenia (Re) < 1 700, |
| --- | --- |

musí mať Reynoldsovo číslo prúdenia (Re) < 1 700,

| | čas zotrvania v systéme PTS musí byť ≤ 3 sekundy. |
| --- | --- |

čas zotrvania v systéme PTS musí byť ≤ 3 sekundy.

Akákoľvek iná konfigurácia odberu vzoriek pre systém PTS, v prípade ktorej je možné preukázať rovnaký prienik častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 30 nm, sa bude považovať za prijateľnú.

Výstupná trubica (OT) vedúca zriedenú vzorku zo systému VPR do vstupu počítadla PNC musí mať tieto vlastnosti:

| | vnútorný priemer je ≥ 4 mm; |
| --- | --- |

vnútorný priemer je ≥ 4 mm;

| | prietok vzorky plynu cez trubicu POT musí mať čas zotrvania ≤ 0,8 sekundy. |
| --- | --- |

prietok vzorky plynu cez trubicu POT musí mať čas zotrvania ≤ 0,8 sekundy.

Akákoľvek iná konfigurácia odberu vzoriek pre trubicu OT, v prípade ktorej je možné preukázať rovnaký prienik častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 30 nm, sa bude považovať za prijateľnú.

2.1.4.3.   Predtriedič častíc

Odporúčaný predtriedič častíc sa umiestňuje pred odstraňovač prchavých častíc (VPR). Pravdepodobnosť zachytenia častíc s veľkosťou v rozmedzí 2,5 μm a 10 μm v predtriediči je 50 % pri objemovom prietoku zvolenom pre odber vzoriek emisií na stanovenie počtu častíc. Predtriedič musí umožniť, aby najmenej 99 % hmotnostnej koncentrácie častíc s priemerom 1 μm vstupujúcich do predtriediča prešlo výstupom predtriediča pri objemovom prietoku zvolenom pre odber vzoriek emisií na stanovenie počtu častíc. V prípade systémov riedenia časti prietoku je prípustné použiť ten istý predtriedič na odber vzoriek na stanovenie hmotnosti tuhých častíc a na stanovenie počtu častíc, pričom vzorka pre stanovenie počtu častíc sa odoberá zo systému riedenia umiestneného za predtriedičom. Ako alternatíva sa môžu použiť samostatné predtriediče, pričom vzorka na stanovenie počtu častíc sa odoberá zo systému riedenia umiestneného pred predtriedičom hmotnosti tuhých častíc.

2.1.4.4.   Odstraňovač prchavých častíc (VPR)

VPR pozostáva z jedného zariadenia na riedenie počtu častíc (PND1), odparovacej trubice a z druhého zariadenia na riedenie počtu častíc (PND2), ktoré sú zapojené sériovo. Táto zrieďovacia funkcia má znížiť koncentráciu počtu častíc vzorky vstupujúcej do jednotky merania koncentrácie častíc na hodnotu menšiu, než je horný prah režimu počítania jednotlivých častíc počítača PNC, a potlačiť tvorbu kryštálov vo vzorke. Odstraňovač VPR poskytuje údaje o tom, či majú zariadenie PND1 a odparovacia trubica svoje správne prevádzkové teploty.

Odstraňovač VPR musí dosiahnuť > 99,0 % odparenie častíc tetrakontánu (CH3(CH2)38CH3) s priemerom 30 nm pri vstupnej koncentrácii ≥ 10 000 cm– 3 prostredníctvom zahrievania a znižovania čiastkových tlakov tetrakontánu. Musí tiež dosiahnuť faktor zníženia koncentrácie častíc (f
  r) v prípade častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 30 nm a 50 nm, ktorý v prvom prípade nie je o viac ako 30 percent a v druhom prípade o viac ako 20 percent vyšší a o nie viac ako 5 percent nižší než v prípade častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 100 nm pre systém VPR ako celok.

2.1.4.4.1.   Prvé zariadenie na riedenie počtu častíc (PND1)

Prvé zariadenie na riedenie počtu častíc musí byť osobitne konštruované na riedenie koncentrácií počtu častíc a prevádzkované pri teplote (steny) 423 K až 673 K (150 oC až 400 oC). Nastavená hodnota teploty steny by sa mala udržiavať na konštantnej menovitej prevádzkovej teplote v rámci tohto rozpätia s toleranciou ±10 oC a nemala by presiahnuť teplotu steny trubice ET (bod 2.1.4.4.2). Riedič by mal byť zásobovaný riediacim vzduchom filtrovaným cez filter HEPA a jeho riediaci faktor by mal byť 10 až 200.

2.1.4.4.2.   Odparovacia trubica (ET)

Celá dĺžka trubice ET sa musí regulovať na teplotu steny vyššiu alebo rovnú teplote prvého zariadenia na riedenie počtu častíc a teplota steny sa musí udržiavať na konštantnej menovitej prevádzkovej teplote 300 oC až 400 oC s toleranciou ±10 oC.

2.1.4.4.3.   Druhé zariadenie na riedenie počtu častíc (PND2)

Zariadenie PND2 musí byť osobitne konštruované na riedenie koncentrácií počtu tuhých častíc. Riedič by mal byť zásobovaný riediacim vzduchom filtrovaným cez filter HEPA a jeho riediaci faktor by sa mal udržiavať na hodnote 10 až 30. Faktor riedenia riediča PND2 sa zvolí v rozpätí 10 až 15 tak, aby bola koncentrácia počtu častíc za druhým riedičom nižšia než horný prah režimu počítania jednotlivých častíc počítadla PNC a aby bola teplota plynu pred vstupom do počítadla PNC < 35 oC.

2.1.4.5.   Počítadlo častíc (PNC)

Počítadlo PNC musí spĺňať požiadavky uvedené v bode 2.1.3.4.

2.2.   Kalibrácia/validácia systému na odber vzoriek častíc (1)

2.2.1.   Kalibrácia počítadla počtu tuhých častíc

2.2.1.1.   Technická služba zabezpečí osvedčenie o kalibrácii počítadla PNC, ktorým sa preukazuje súlad s príslušnou normou, v priebehu obdobia 12 mesiacov pred emisnou skúškou.

2.2.1.2.   Počítadlo PNC sa musí prekalibrovať a nové osvedčenie o kalibrácii vydať aj po každej väčšej údržbe.

2.2.1.3.   Kalibrácia musí byť identifikovateľná podľa štandardnej kalibračnej metódy:

| a) | porovnaním odozvy kalibrovaného počítadla PNC s odozvou kalibrovaného aerosólového elektromera pri simultánnom odbere vzoriek elektrostaticky triedených kalibračných častíc alebo |
| --- | --- |

a)

porovnaním odozvy kalibrovaného počítadla PNC s odozvou kalibrovaného aerosólového elektromera pri simultánnom odbere vzoriek elektrostaticky triedených kalibračných častíc alebo

| b) | porovnaním odozvy kalibrovaného počítadla PNC s odozvou druhého počítadla PNC, ktoré bolo priamo kalibrované uvedenou metódou. |
| --- | --- |

b)

porovnaním odozvy kalibrovaného počítadla PNC s odozvou druhého počítadla PNC, ktoré bolo priamo kalibrované uvedenou metódou.

V prípade elektromeru sa kalibrácia vykoná pomocou najmenej šiestich štandardných koncentrácií, čo najrovnomernejšie rozmiestnených v rámci meracieho rozsahu počítadla PNC. Tieto body budú zahŕňať bod menovitej nulovej koncentrácie vytvorený pripojením filtrov HEPA prinajmenšom triedy H13 podľa normy EN 1822:2008 alebo ekvivalentnej výkonnosti na vstup každého prístroja. Ak sa na kalibrované počítadlo PNC neuplatňuje žiadny kalibračný faktor, merané koncentrácie sa pohybujú v rozpätí ±10 % štandardnej koncentrácie pre každú použitú koncentráciu s výnimkou nulového bodu, inak sa kalibrované počítadlo PNC zamietne. Vypočíta a zaznamená sa gradient lineárnej regresie dvoch súborov údajov. Na kalibrované počítadlo PNC sa uplatňuje kalibračný faktor, ktorý sa rovná recipročnej hodnote gradientu. Lineárnosť odozvy sa vypočíta ako druhá mocnina Pearsonovho korelačného koeficientu súčinu momentov (R2) dvoch súborov údajov a jej hodnota musí byť najmenej 0,97. Pri výpočte gradientu a hodnoty R2 musí lineárna regresia prechádzať začiatkom (čo zodpovedá nulovej koncentrácii na oboch prístrojoch).

V prípade referenčného počítadla PNC sa kalibrácia vykoná pomocou najmenej šiestich štandardných koncentrácií v celom meracom rozsahu počítadla PNC. V najmenej troch bodoch musí byť koncentrácia pod 1 000 cm-3, zostávajúce koncentrácie musia byť lineárne rozmiestnené medzi hodnotou 1 000 cm-3 a maximom rozsahu počítadla PNC v jednotlivom režime počítania častíc. Tieto body budú zahŕňať bod menovitej nulovej koncentrácie vytvorený pripojením filtrov HEPA prinajmenšom triedy H13 podľa normy EN 1822:2008 alebo ekvivalentnej výkonnosti na vstup každého prístroja. Ak sa na kalibrované počítadlo PNC neuplatňuje žiadny kalibračný faktor, merané koncentrácie sa pohybujú v rozpätí ±10 % štandardnej koncentrácie pre každú koncentráciu s výnimkou nulového bodu, inak sa kalibrované počítadlo PNC zamietne. Vypočíta a zaznamená sa gradient lineárnej regresie dvoch súborov údajov. Na kalibrované počítadlo PNC sa uplatňuje kalibračný faktor, ktorý sa rovná recipročnej hodnote gradientu. Lineárnosť odozvy sa vypočíta ako druhá mocnina Pearsonovho korelačného koeficientu súčinu momentov (R2) dvoch súborov údajov a jej hodnota musí byť najmenej 0,97. Pri výpočte gradientu a hodnoty R2 musí lineárna regresia prechádzať začiatkom (čo zodpovedá nulovej koncentrácii na oboch prístrojoch).

2.2.1.4.   Kalibrácia musí zahŕňať aj kontrolu účinnosti detekcie počítadla PNC pre častice s priemerom elektrickej pohyblivosti 23 nm podľa požiadaviek uvedených v bode 2.1.3.4.8. Kontrola účinnosti počítania častíc s priemerom elektrickej mobility 41 nm sa nevyžaduje.

2.2.2.   Kalibrácia/validácia odstraňovača prchavých častíc

2.2.2.1.   Kalibrácia faktorov zníženia koncentrácie častíc odstraňovača VPR v plnom rozsahu nastavenia riedenia pri pevne stanovených menovitých prevádzkových teplotách prístroja sa vyžaduje v prípade, že ide o novú jednotku a po každej väčšej údržbe. Požiadavka na pravidelnú validáciu, pokiaľ ide o faktor zníženia koncentrácie častíc odstraňovača VPR, je obmedzená na kontrolu pri jedinom nastavení charakteristickom pre nastavenie, ktoré sa používa na meranie v necestných pojazdných strojoch s dieselovým motorom vybaveným filtrom tuhých častíc. Technická služba zabezpečí osvedčenie o kalibrácii alebo validácii odstraňovača prchavých častíc v priebehu obdobia 6 mesiacov pred emisnou skúškou. Ak odstraňovač prchavých častíc obsahuje poplachové zariadenia na monitorovanie teploty, je prípustný časový interval validácie 12 mesiacov.

Odstraňovač VPR je dimenzovaný pre faktor zníženia koncentrácie častíc u tuhých častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 30 nm, 50 nm a 100 nm. Faktor zníženia koncentrácie častíc fr
  (d) v prípade častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 30 nm a 50 nm nesmie byť v prvom prípade o viac ako 30 percent a v druhom prípade o viac ako 20 percent vyšší a o nie viac ako 5 percent nižší než v prípade častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 100 nm. Na účely validácie musí byť priemerný faktor zníženia koncentrácie častíc v rozpätí ±10 % priemerného faktora zníženia koncentrácie častíc (
  Formula
  ) stanoveného počas primárnej kalibrácie odstraňovača VPR.

2.2.2.2.   Skúšobný aerosól na účely týchto meraní musí pozostávať z tuhých častíc s priemerom elektrickej pohyblivosti 30, 50 a 100 nm a minimálnou koncentráciou 5 000 častíc na cm-3 na vstupe do odstraňovača VPR. Koncentrácie častíc sa merajú pred a za komponentmi.

Faktor zníženia koncentrácie častíc pri každej veľkosti častíc fr
  (di
  ) sa vypočíta rovnicou 6-32:

| | 6-32 |
| --- | --- |

Formula

6-32

keď:

| Nin
  (di
  ) | je koncentrácia počtu častíc v hornej časti prietoku pre častice s priemerom di |
| --- | --- |
| Nout
  (di
  ) | je koncentrácia počtu častíc v dolnej časti prietoku pre častice s priemerom di |
| di | je priemer elektrickej pohyblivosti častíc (30, 50 alebo 100 nm) |

Nin
  (di
  )

je koncentrácia počtu častíc v hornej časti prietoku pre častice s priemerom di

Nout
  (di
  )

je koncentrácia počtu častíc v dolnej časti prietoku pre častice s priemerom di

di

je priemer elektrickej pohyblivosti častíc (30, 50 alebo 100 nm)

Hodnoty Nin
  (di
  ) a Nout
  (di
  ) sa korigujú na rovnaké podmienky.

Priemerné zníženie koncentrácie častíc (
  Formula
  ) pri danom nastavení zriedenia sa vypočíta rovnicou 6-33:

| | 6-33 |
| --- | --- |

Formula

6-33

Odporúča sa kalibrovať a validovať odstraňovač VPR ako celok.

2.2.2.3.   Technická služba zabezpečí osvedčenie o validácii odstraňovača VPR s preukázaním účinnosti odstraňovania prchavých častíc v priebehu obdobia 6 mesiacov pred emisnou skúškou. Ak odstraňovač prchavých častíc obsahuje poplachové zariadenia na monitorovanie teploty, je prípustný časový interval validácie 12 mesiacov. Odstraňovač VPR musí preukázať väčšie než 99,0 % odstránenie častíc tetrakontánu (CH3(CH2)38CH3) s priemerom elektrickej pohyblivosti najmenej 30 nm so vstupnou koncentráciou ≥ 10 000 cm– 3 pri prevádzke na svojom minimálnom nastavení riedenia a prevádzkovej teplote odporúčanej výrobcom.

2.2.3.   Postupy kontroly systému merania počtu častíc

2.2.3.1.   Pred každou skúškou musí počítadlo častíc vykázať namerané hodnoty koncentrácie menšie než 0,5 častice na cm– 3, keď sa k vstupu do celého systému odberu vzoriek (VPR a PNC) pripojí filter HEPA prinajmenšom triedy H13 podľa normy EN 1822:2008 alebo ekvivalentnej výkonnosti.

2.2.3.2.   Mesačne musí prietok do počítadla častíc pri kontrole kalibrovaným prietokomerom vykazovať nameranú hodnotu v rozmedzí 5 % hodnoty menovitého prietoku počítadla tuhých častíc.

2.2.3.3.   Každý deň po použití filtra HEPA prinajmenšom triedy H13 podľa normy EN 1822:2008 alebo ekvivalentnej výkonnosti na vstupe do počítadla častíc musí počítadlo častíc vykazovať koncentráciu ≤ 0,2 cm– 3. Po odstránení tohto filtra musí počítadlo častíc vykazovať zvýšenie nameranej koncentrácie najmenej na 100 častíc na cm– 3 pri zmiešaní s okolitým vzduchom a návrat na hodnotu ≤0,2 cm– 3 pri výmene filtra HEPA.

2.2.3.4.   Pred začiatkom každej skúšky sa musí potvrdiť, že merací systém indikuje, či odparovacia trubica, ak je súčasťou systému, dosiahla svoju správnu prevádzkovú teplotu.

2.2.3.5.   Pred začiatkom každej skúšky sa musí potvrdiť, že merací systém indikuje, či riedič PND1 dosiahol svoju správnu prevádzkovú teplotu.

---

(1)  Príklady kalibračných/validačných metód sú dostupné na adrese: www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp

Doplnok 2

Požiadavky na montáž vybavenia a pomocných zariadení

| Počet | Vybavenie a pomocné zariadenia | Namontované na emisnú skúšku |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sací systém | |
| | Sacie potrubie | Áno |
| | Systém regulácie emisií kľukovej skrine | Áno |
| | Prietokomer vzduchu | Áno |
| | Vzduchový filter | Áno (1) |
| | Tlmič sania | Áno (1) |
| 2 | Výfukový systém | |
| | Systém dodatočnej úpravy výfukových plynov | Áno |
| | Výfukové potrubie | Áno |
| | Prípojné potrubie | Áno (2) |
| | Tlmič | Áno (2) |
| | Výfuková trubica | Áno (2) |
| | Výfuková brzda | Nie (3) |
| | Zariadenie na preplňovanie | Áno |
| 3 | Palivové čerpadlo | Áno (4) |
| 4 | Zariadenie na vstrekovanie paliva | |
| | Predfilter | Áno |
| | Filter | Áno |
| | Čerpadlo | Áno |
| 5 | Vysokotlakové potrubie | Áno |
| | Vstrekovač | Áno |
| | Elektronická riadiaca jednotka, snímače atď. | Áno |
| | Systém regulácie/kontroly | Áno |
| | Automatický obmedzovač regulačnej tyče pri plnom zaťažení v závislosti od atmosférických podmienok | Áno |
| 6 | Zariadenie na chladenie kvapalín | |
| | Chladič | Nie |
| | Ventilátor | Nie |
| | Kryt ventilátora | Nie |
| | Vodné čerpadlo | Áno (5) |
| | Termostat | Áno (6) |
| 7 | Vzduchové chladenie | |
| | Kryt | Nie (7) |
| | Ventilátor alebo dúchadlo | Nie (7) |
| | Zariadenie na reguláciu teploty | Nie |
| 8 | Preplňovač | |
| | Kompresor poháňaný priamo motorom a/alebo výfukovým systémom | Áno |
| | Chladič preplňovaného vzduchu | Áno (7)
   (8) |
| | Chladiace čerpadlo alebo ventilátor (poháňaný motorom) | Nie (7) |
| | Zariadenie na reguláciu prietoku chladiaceho média | Áno |
| 9 | Pomocný ventilátor skúšobného zariadenia | Áno, ak je potrebný |
| 10 | Zariadenie proti znečisťujúcim látkam | Áno |
| 11 | Štartovacie zariadenie | Áno alebo vybavenie skúšobného zariadenia (9) |
| 12 | Čerpadlo mazacieho oleja | Áno |
| 13 | Niektoré pomocné zariadenia, ktorých činnosť je spojená s prevádzkou necestného pojazdného stroja a ktoré sa môžu namontovať na motor, sa musia pri skúške odstrániť.
  Ako príklad sa uvádza tento neúplný zoznam:






  i) | vzduchový kompresor pre brzdy; |

Počet

Vybavenie a pomocné zariadenia

Namontované na emisnú skúšku

1

Sací systém

Sacie potrubie

Áno

Systém regulácie emisií kľukovej skrine

Áno

Prietokomer vzduchu

Áno

Vzduchový filter

Áno (1)

Tlmič sania

Áno (1)

2

Výfukový systém

Systém dodatočnej úpravy výfukových plynov

Áno

Výfukové potrubie

Áno

Prípojné potrubie

Áno (2)

Tlmič

Áno (2)

Výfuková trubica

Áno (2)

Výfuková brzda

Nie (3)

Zariadenie na preplňovanie

Áno

3

Palivové čerpadlo

Áno (4)

4

Zariadenie na vstrekovanie paliva

Predfilter

Áno

Filter

Áno

Čerpadlo

Áno

5

Vysokotlakové potrubie

Áno

Vstrekovač

Áno

Elektronická riadiaca jednotka, snímače atď.

Áno

Systém regulácie/kontroly

Áno

Automatický obmedzovač regulačnej tyče pri plnom zaťažení v závislosti od atmosférických podmienok

Áno

6

Zariadenie na chladenie kvapalín

Chladič

Nie

Ventilátor

Nie

Kryt ventilátora

Nie

Vodné čerpadlo

Áno (5)

Termostat

Áno (6)

7

Vzduchové chladenie

Kryt

Nie (7)

Ventilátor alebo dúchadlo

Nie (7)

Zariadenie na reguláciu teploty

Nie

8

Preplňovač

Kompresor poháňaný priamo motorom a/alebo výfukovým systémom

Áno

Chladič preplňovaného vzduchu

Áno (7)
   (8)

Chladiace čerpadlo alebo ventilátor (poháňaný motorom)

Nie (7)

Zariadenie na reguláciu prietoku chladiaceho média

Áno

9

Pomocný ventilátor skúšobného zariadenia

Áno, ak je potrebný

10

Zariadenie proti znečisťujúcim látkam

Áno

11

Štartovacie zariadenie

Áno alebo vybavenie skúšobného zariadenia (9)

12

Čerpadlo mazacieho oleja

Áno

13

Niektoré pomocné zariadenia, ktorých činnosť je spojená s prevádzkou necestného pojazdného stroja a ktoré sa môžu namontovať na motor, sa musia pri skúške odstrániť.

Ako príklad sa uvádza tento neúplný zoznam:

i)

vzduchový kompresor pre brzdy;

| ii) | kompresor servoriadenia; |
| --- | --- |

ii)

kompresor servoriadenia;

| iii) | kompresor zavesenia; |
| --- | --- |

iii)

kompresor zavesenia;

| iv) | klimatizačný systém. |
| --- | --- |

iv)

klimatizačný systém.

Nie

---

(1)  Kompletný sací systém, predpokladaný na dané použitie, sa namontuje v prípade, že:

| i) | existuje riziko značného vplyvu na výkon motora; |
| --- | --- |

i)

existuje riziko značného vplyvu na výkon motora;

| ii) | o to požiada výrobca. |
| --- | --- |

ii)

o to požiada výrobca.

V ostatných prípadoch sa môže použiť rovnocenný systém a malo by sa skontrolovať, či sa sací tlak nelíši od horného limitu stanoveného výrobcom pre čistý vzduchový filter o viac než 100 Pa.

(2)  Kompletný výfukový systém, predpokladaný pre dané použitie, sa namontuje v prípade, že:

| i) | existuje riziko značného vplyvu na výkon motora; |
| --- | --- |

i)

existuje riziko značného vplyvu na výkon motora;

| ii) | o to požiada výrobca. |
| --- | --- |

ii)

o to požiada výrobca.

V ostatných prípadoch sa môže namontovať rovnocenný systém za predpokladu, že sa meraný tlak nelíši od horného limitu stanoveného výrobcom o viac než 1 000 Pa.

(3)  Ak je brzda výfukového systému zabudovaná v motore, škrtiaci ventil sa nastaví do úplne otvorenej polohy.

(4)  Tlak dodávky paliva sa môže nastaviť v prípade potreby tak, aby reprodukoval tlak pri konkrétnom použití motora (najmä v prípade, keď sa použije systém „vratného vedenia paliva“).

(5)  Obeh chladiacej kvapaliny zabezpečuje len vodné čerpadlo motora. Chladenie kvapaliny môže byť zabezpečené vonkajším obvodom tak, aby strata tlaku v tomto obvode a tlak na vstupe čerpadla ostali v podstate rovnaké ako tie, ktoré sú v systéme chladenia motora.

(6)  Termostat sa môže nastaviť do úplne otvorenej polohy.

(7)  Keď sa na skúšku namontuje ventilátor alebo dúchadlo, absorbovaný výkon sa pripočíta k výsledkom, a to s výnimkou chladiacich ventilátorov vzduchom chladených motorov, ktoré sú namontované priamo na kľukovom hriadeli. Výkon ventilátora alebo dúchadla sa určuje pri otáčkach používaných pri skúške buď výpočtom zo štandardných charakteristík, alebo praktickými skúškami.

(8)  Motory chladené plniacim vzduchom sa skúšajú s chladičom plniaceho vzduchu používajúcim kvapalinu alebo vzduch, no ak výrobca chce, môže skúšobné zariadenie nahradiť vzduchovým chladičom. V obidvoch prípadoch sa meranie výkonu pri každých otáčkach vykonáva s maximálnym poklesom tlaku a minimálnym poklesom teploty vzduchu motora prechádzajúceho cez chladič preplňovaného vzduchu na skúšobnom zariadení podľa špecifikácií výrobcu.

(9)  Napájanie elektrických alebo iných štartovacích systémov je zabezpečené zo skúšobného zariadenia.

Doplnok 3

Overovanie vysielania signálu krútiaceho momentu elektronickou riadiacou jednotkou

1.   Úvod

Účelom tohto doplnku je stanoviť požiadavky na overovanie v prípade, že výrobca má v úmysle počas prevádzkových monitorovacích skúšok podľa delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/655 použiť vysielanie signálu krútiaceho momentu elektronickou riadiacou jednotkou (ECU) v prípade motorov, ktoré sú ňou vybavené.

Základom čistého krútiaceho momentu je nekorigovaný čistý krútiaci moment poskytovaný motorom vrátane vybavenia a pomocných zariadení, ktoré sa majú zahrnúť do emisnej skúšky podľa doplnku 2 k tejto prílohe.

2.   Signál krútiaceho momentu vysielaný ECU

Keď je motor inštalovaný na skúšobnom zariadení s cieľom vykonať postup jeho mapovania, musia sa zabezpečiť prostriedky na zachytávanie signálu krútiaceho momentu vysielaného elektronickou riadiacou jednotkou podľa požiadaviek uvedených v doplnku 6 k prílohe I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/655.

3.   Postup overovania

Pri vykonávaní postupu mapovania podľa oddielu 7.6.2 tejto prílohy prebieha súbežne odčítavanie hodnôt krútiaceho momentu meraného dynamometrom a krútiaceho momentu vysielaného elektronickou riadiacou jednotkou ECU, a to najmenej v troch bodoch na krivke krútiaceho momentu. Prinajmenšom jedno odčítanie sa vykoná v bode krivky, kde hodnota krútiaceho momentu predstavuje najmenej 98 % maximálnej hodnoty.

Vysielanie krútiaceho momentu jednotkou ECU sa uznáva bez korekcie, ak v každom bode, v ktorom sa vykonávalo meranie, faktor vypočítaný ako podiel hodnoty krútiaceho momentu z dynamometra a hodnoty krútiaceho momentu z jednotky ECU nie je nižší než 0,93 (t. j. rozdiel 7 %). V tom prípade sa v osvedčení o typovom schválení zaznamená, že vysielanie krútiaceho momentu jednotkou ECU bolo overené bez korekcie. Ak je uvedený faktor v najmenej jednom bode nižší než 0,93, zo všetkých bodov, v ktorom sa vykonalo odčítanie, sa stanoví priemerný korekčný faktor a zaznamená sa do osvedčenia o typovom schválení. Ak je tento faktor zaznamenaný v osvedčení o typovom schválení, uplatňuje sa na vysielanie krútiaceho momentu jednotkou ECU pri vykonávaní prevádzkových monitorovacích skúšok podľa delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/655.

Doplnok 4

Postup na meranie amoniaku

1.   V tejto prílohe sa opisuje postup na meranie amoniaku (NH3). V prípade nelineárnych analyzátorov je povolené používať linearizujúce obvody.

2.   Pre meranie NH3 sú špecifikované tri zásady merania a každá z nich sa môže použiť za predpokladu, že spĺňa kritériá uvedené v bodoch 2.1, 2.2 alebo 2.3. Na meranie NH3 nie sú povolené sušičky plynu.

2.1.   Analyzátor využívajúci Fourierovu transformáciu infračerveného spektra (ďalej len „FTIR“)

2.1.1.   Princíp merania

Analyzátor FTIR využíva princíp spektroskopie širokého vlnového infračerveného pásma. Umožňuje súbežné meranie súčastí výfukového plynu, ktorých štandardizované spektrá prístroj obsahuje. Absorpčné spektrum (intenzita/vlnová dĺžka) sa vypočíta z nameraného interferogramu (intenzita/čas) pomocou Fourierovej transformačnej metódy.

2.1.2.   Inštalácia a odber vzoriek

Analyzátor FTIR sa nainštaluje podľa pokynov výrobcu prístroja. Na vyhodnotenie sa zvolí vlnová dĺžka NH3. Trasa vzorky (potrubie na odber vzoriek, predradený filter/predradené filtre a ventily) musí byť zhotovená z nehrdzavejúcej ocele alebo z PTFE a zahriata na nastavovacie body 383 K (110 °C) až 464 K (191 °C), aby sa minimalizovali straty NH3 a artefakty odberu vzoriek. Okrem toho musí byť potrubie na odber vzoriek čo najkratšie.

2.1.3.   Krížová interferencia

Spektrálne rozlíšenie vlnovej dĺžky NH3 musí byť v rozmedzí 0,5 cm-1 s cieľom minimalizovať krížovú interferenciu iných plynov prítomných vo výfukových plynoch.

2.2.   Nedisperzný ultrafialový analyzátor (ďalej len „NDUV“)

2.2.1.   Princíp merania

Analyzátor NDUV je založený na čisto fyzikálnom princípe a nie sú potrebné žiadne pomocné plyny ani zariadenia. Základným prvkom fotometra je bezelektródová výbojka. Vydáva ostro štruktúrované žiarenie v ultrafialovej oblasti, čo umožňuje meranie viacerých komponentov, napríklad NH3.

Fotometrický systém má konštrukciu dvoch lúčov v čase, aby produkoval lúč na meranie a referenčný lúč na základe techniky korelácie filtrov.

S cieľom dosiahnuť vysokú stabilitu meracieho signálu sa konštrukcia dvoch lúčov v čase kombinuje s konštrukciou dvoch lúčov v priestore. Spracovanie signálov detektora podporuje takmer zanedbateľnú mieru posunu nulového bodu.

V režime kalibrácie analyzátora sa zatavená kremenná kyveta sklopí do dráhy lúča s cieľom získať presnú kalibračnú hodnotu, keďže akékoľvek straty v dôsledku odrazu alebo absorpcie v oknách kyvety sa kompenzujú. Keďže plynová náplň kyvety je veľmi stabilná, táto metóda kalibrácie vedie k veľmi vysokej, dlhodobej stabilite fotometra.

2.2.2.   Inštalácia

Analyzátor sa inštaluje vnútri skrinky analyzátora s využitím extrakčného odberu vzoriek podľa pokynov výrobcu prístroja. Analyzátor sa musí umiestniť tak, aby udržal hmotnosť špecifikovanú výrobcom.

Trasa vzorky (potrubie na odber vzoriek, predradený filter/predradené filtre a ventily) musí byť zhotovená z nehrdzavejúcej ocele alebo z PTFE a zahriata na nastavovacie body 383 K (110 °C) až 464 K (191 °C).

Okrem toho musí byť odberové potrubie čo najkratšie. Musí sa minimalizovať vplyv teploty a tlaku výfukových plynov, prostredia inštalácie a vibrácií na meranie.

Plynový analyzátor sa musí chrániť pred chladom, horúčavou, zmenami teploty a silným prúdením vzduchu, pred usadzovaním prachu, korozívnou atmosférou a vibráciami. Aby sa predišlo prehrievaniu, je potrebné zabezpečiť primeranú cirkuláciu vzduchu. Na rozptýlenie tepelných strát sa využíva celý povrch.

2.2.3.   Krížová citlivosť

Aby sa minimalizovala krížová interferencia sprievodných plynov, je potrebné zvoliť vhodný spektrálny rozsah. Typické zložky, ktoré spôsobujú krížovú citlivosť pri meraní NH3 sú SO2, NO2 a NO.

Na zníženie krížovej citlivosti sa okrem toho môžu použiť aj ďalšie metódy:

| a) | použitie interferenčných filtrov; |
| --- | --- |

a)

použitie interferenčných filtrov;

| b) | kompenzácia krížovej citlivosti meraním zložiek krížovej citlivosti a použitím meracieho signálu na kompenzáciu. |
| --- | --- |

b)

kompenzácia krížovej citlivosti meraním zložiek krížovej citlivosti a použitím meracieho signálu na kompenzáciu.

2.3.   Laserový infračervený analyzátor

2.3.1.   Princíp merania

Infračervený laser, ako je laditeľný diódový laser (TDL) alebo kvantový kaskádový laser (QCL), môže emitovať koherentné svetlo v blízkej infračervenej oblasti, respektíve v strednej infračervenej oblasti, kde dusíkové zložky vrátane NH3 majú silnú absorpciu. Táto laserová optika môže v impulznom režime vysielať úzkopásmové signály s vysokým rozlíšením a so spektrom v blízkej alebo strednej infračervenej oblasti. Preto môžu laserové infračervené analyzátory znížiť interferenciu spôsobenú spektrálnym prekrývaním spoločne existujúcich zložiek výfukových plynov motora.

2.3.2.   Inštalácia

Analyzátor sa inštaluje buď priamo do výfukového potrubia (na mieste), alebo vnútri skrinky analyzátora s využitím extrakčného odberu vzoriek podľa pokynov výrobcu prístroja. V prípade inštalácie vnútri skrinky musí byť trasa vzorky (potrubie na odber vzoriek, predradený filter/predradené filtre a ventily) zhotovená z nehrdzavejúcej ocele alebo z PTFE a zahriata na nastavovacie body 383 K (110 °C) až 464 K (191 °C), aby sa minimalizovali straty NH3 a artefakty odberu vzoriek. Okrem toho musí byť potrubie na odber vzoriek čo najkratšie.

Musí sa minimalizovať vplyv teploty a tlaku výfukových plynov, prostredia inštalácie a vibrácií na meranie alebo sa musia použiť kompenzačné techniky.

Prípadný vzduchový plášť používaný v spojení s meraním na mieste na ochranu prístroja nesmie ovplyvniť koncentráciu žiadnej zložky výfukových plynov meranú za prístrojom alebo sa odber vzoriek ostatných zložiek výfukových plynov vykoná pred prístrojom.

2.3.3.   Overovanie krížovej citlivosti pre laserové infračervené analyzátory NH3 (krížová interferencia)

2.3.3.1.   Rozsah a frekvencia

Ak sa NH3 meria pomocou laserového infračerveného analyzátora, stupeň krížovej citlivosti sa overuje po prvej inštalácii analyzátora a po väčšej údržbe.

2.3.3.2.   Zásady merania pre overovanie krížovej citlivosti

Interferenčné plyny môžu pozitívne ovplyvniť niektorý laserový infračervený analyzátor tým, že spôsobia odozvu podobnú NH3. Ak analyzátor používa kompenzačné algoritmy, ktoré využívajú merania iných plynov na to, aby splnili požiadavky na overenie tejto krížovej citlivosti, súčasne sa na odskúšanie algoritmov kompenzácie počas overovania krížovej citlivosti analyzátora musia vykonať ďalšie merania.

Na určenie interferenčných plynov pre laserový infračervený analyzátor sa použije osvedčený technický úsudok. Treba poznamenať, že interferenčné druhy látok s výnimkou H2O sú závislé od infračerveného absorpčného pásma NH3 vybraného výrobcom prístroja. Infračervené absorpčné pásmo NH3 sa určí pre každý analyzátor. Pre každé infračervené absorpčné pásmo NH3 sa na základe osvedčeného technického úsudku určia interferenčné plyny, ktoré sa použijú na overovanie.

3.   Postup emisnej skúšky

3.1.   Kontrola analyzátorov

Pred emisnou skúškou sa zvolí rozsah analyzátora. Analyzátory emisií s automatickým alebo ručným prepínaním medzi rozsahmi sú povolené. Počas skúšobného cyklu sa nesmie prepínať rozsah emisií analyzátora.

Odozva na nulovací plyn a odozva na plyn na nastavenie meracieho rozsahu sa stanoví, ak sa na prístroj nevzťahujú ustanovenia bodu 3.4.2. Na určenie odozvy na plyn na nastavenie meracieho rozsahu sa použije plyn NH3, ktorý vyhovuje špecifikáciám uvedeným v bode 4.2.7. Na nastavenie meracieho rozsahu je povolené použitie referenčných komôr obsahujúcich plyn NH3.

3.2.   Zhromažďovanie príslušných údajov týkajúcich sa emisií

Na začiatku postupu skúšky sa súčasne spustí zber údajov o NH3. Koncentrácia NH3 sa musí merať nepretržite a ukladať do počítačového systému s frekvenciou najmenej 1 Hz.

3.3.   Úkony po skúške

Po dokončení skúšky odber vzoriek pokračuje až do uplynutia časových intervalov odozvy systému. Stanovenie posunu analyzátora podľa bodu 3.4.1 sa vyžaduje len v prípade, že nie sú k dispozícii informácie uvedené v bode 3.4.2.

3.4.   Posun analyzátora

3.4.1.   Čo najskôr, ale najneskôr 30 minút po dokončení skúšobného cyklu alebo počas fázy úpravy teploty sa musia stanoviť rozsahy odoziev na nulovací plyn a na plyn na nastavenie meracieho rozsahu analyzátora. Rozdiel medzi výsledkami pred skúškou a po skúške musí byť menší než 2 % celej stupnice.

3.4.2.   Určenie posunu analyzátora sa nevyžaduje v týchto situáciách:

| a) | ak posun nuly a rozsahu stanovený výrobcom prístroja v bodoch 4.2.3 a 4.2.4 spĺňa požiadavky uvedené v bode 3.4.1; |
| --- | --- |

a)

ak posun nuly a rozsahu stanovený výrobcom prístroja v bodoch 4.2.3 a 4.2.4 spĺňa požiadavky uvedené v bode 3.4.1;

| b) | časový interval pre posun nuly a rozsahu stanovený výrobcom prístroja v bodoch 4.2.3 a 4.2.4 presahuje trvanie skúšky. |
| --- | --- |

b)

časový interval pre posun nuly a rozsahu stanovený výrobcom prístroja v bodoch 4.2.3 a 4.2.4 presahuje trvanie skúšky.

4.   Špecifikácia a overenie analyzátora

4.1.   Požiadavky na linearitu

Analyzátor musí spĺňať požiadavky na linearitu špecifikované v tabuľke 6.5 tejto prílohy. Overenie linearity sa musí v súlade s bodom 8.1.4 tejto prílohy vykonávať prinajmenšom s minimálnou frekvenciou uvedenou v tabuľke 6.4 tejto prílohy. S predchádzajúcim súhlasom schvaľovacieho úradu je povolených menej ako 10 referenčných bodov, ak je možné preukázať rovnocennú presnosť.

Na overenie linearity sa použije plyn NH3, ktorý vyhovuje špecifikáciám uvedeným v bode 4.2.7. Na nastavenie meracieho rozsahu sa povolí použitie referenčných komôr obsahujúcich plyn NH3.

Prístroje, ktorých signály sa používajú pre kompenzačné algoritmy, musia spĺňať požiadavky na linearitu špecifikované v tabuľke 6.5 tejto prílohy. Overenie linearity sa musí vykonať podľa požiadaviek postupov interného auditu, výrobcu prístroja alebo v súlade s požiadavkami normy ISO 9000.

4.2.   Špecifikácie analyzátora

Analyzátor musí mať merací rozsah a čas odozvy zodpovedajúci presnosti požadovanej na meranie koncentrácie NH3 v nestálych aj v ustálených podmienkach.

4.2.1.   Minimálny limit detekcie

Analyzátor musí mať pri všetkých skúšobných podmienkach minimálny limit detekcie < 2 ppm.

4.2.2.   Presnosť

Presnosť vymedzená ako odchýlka odčítaného údaja analyzátora od referenčnej hodnoty nesmie prekročiť ± 3 % odčítanej hodnoty alebo ± 2 ppm podľa toho, ktorá hodnota je väčšia.

4.2.3.   Posun nuly

Posun odozvy na nulu a súvisiaci časový interval špecifikuje výrobca prístroja.

4.2.4.   Posun rozsahu

Posun odozvy na plyn na nastavenie meracieho rozsahu a súvisiaci časový interval špecifikuje výrobca prístroja.

4.2.5.   Čas odozvy systému

Čas odozvy systému musí byť ≤ 20 s.

4.2.6.   Čas nábehu

Čas nábehu analyzátora musí byť ≤ 5 s.

4.2.7.   Kalibračný plyn NH3

Musí byť k dispozícii zmes plynov s nasledujúcim chemickým zložením.

NH3 a čistený dusík.

Skutočná koncentrácia kalibračného plynu musí byť v rozmedzí ± 3 percent menovitej hodnoty. Koncentrácia NH3 sa uvádza na základe objemu (objemové percentá alebo objemové ppm).

Zaznamená sa lehota použiteľnosti kalibračných plynov stanovená výrobcom.

4.2.8.   Postup overovania krížovej citlivosti

Overovanie krížovej citlivosti sa vykonáva takto:

| a) | analyzátor NH3 sa spustí, prevádzkuje, vynuluje a nastaví sa merací rozsah ako pred emisnou skúškou; |
| --- | --- |

a)

analyzátor NH3 sa spustí, prevádzkuje, vynuluje a nastaví sa merací rozsah ako pred emisnou skúškou;

| b) | zvlhčený interferenčný skúšobný plyn sa tvorí prebublávaním viaczložkového plynu na nastavenie meracieho rozsahu cez destilovanú vodu v zapečatenej nádobe. Ak vzorka neprechádza cez sušič, teplota nádoby sa reguluje tak, aby sa zabezpečila prinajmenšom taká vysoká úroveň H2O, ako je maximum predpokladané počas emisnej skúšky. Použije sa koncentrácia interferenčného plynu na nastavenie meracieho rozsahu prinajmenšom taká vysoká, ako je maximum predpokladané počas skúšky; |
| --- | --- |

b)

zvlhčený interferenčný skúšobný plyn sa tvorí prebublávaním viaczložkového plynu na nastavenie meracieho rozsahu cez destilovanú vodu v zapečatenej nádobe. Ak vzorka neprechádza cez sušič, teplota nádoby sa reguluje tak, aby sa zabezpečila prinajmenšom taká vysoká úroveň H2O, ako je maximum predpokladané počas emisnej skúšky. Použije sa koncentrácia interferenčného plynu na nastavenie meracieho rozsahu prinajmenšom taká vysoká, ako je maximum predpokladané počas skúšky;

| c) | do odberového systému sa zavedie zvlhčený interferenčný skúšobný plyn; |
| --- | --- |

c)

do odberového systému sa zavedie zvlhčený interferenčný skúšobný plyn;

| d) | molárny podiel vody x
  H2O v zvlhčenom interferenčnom skúšobnom plyne sa odmeria čo najbližšie k vstupu analyzátora. Na výpočet x
  H2O sa napríklad meria rosný bod T
  dew a absolútny tlak p
  total; |
| --- | --- |

d)

molárny podiel vody x
  H2O v zvlhčenom interferenčnom skúšobnom plyne sa odmeria čo najbližšie k vstupu analyzátora. Na výpočet x
  H2O sa napríklad meria rosný bod T
  dew a absolútny tlak p
  total;

| e) | na zabránenie kondenzácie v prenosových potrubiach, potrubných spojoch alebo ventiloch z bodu merania x
  H2O do analyzátora sa použije osvedčený technický úsudok; |
| --- | --- |

e)

na zabránenie kondenzácie v prenosových potrubiach, potrubných spojoch alebo ventiloch z bodu merania x
  H2O do analyzátora sa použije osvedčený technický úsudok;

| f) | poskytne sa určitý čas na stabilizáciu odozvy analyzátora; |
| --- | --- |

f)

poskytne sa určitý čas na stabilizáciu odozvy analyzátora;

| g) | kým analyzátor meria koncentráciu vzorky, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje na jeho výstupe. Vypočíta sa aritmetický priemer týchto údajov; |
| --- | --- |

g)

kým analyzátor meria koncentráciu vzorky, 30 sekúnd sa zaznamenávajú údaje na jeho výstupe. Vypočíta sa aritmetický priemer týchto údajov;

| h) | analyzátor spĺňa požiadavky na overenie krížovej citlivosti, ak je výsledok podľa písmena g) tohto bodu v rozmedzí tolerancií uvedených v tomto oddiele; |
| --- | --- |

h)

analyzátor spĺňa požiadavky na overenie krížovej citlivosti, ak je výsledok podľa písmena g) tohto bodu v rozmedzí tolerancií uvedených v tomto oddiele;

| i) | interferenčné postupy pre jednotlivé interferenčné plyny môžu prebiehať aj oddelene. Ak sú použité úrovne interferenčných plynov vyššie než maximálne úrovne predpokladané počas skúšky, každá pozorovaná hodnota krížovej citlivosti sa zníži vynásobením pozorovanej hodnoty pomerom maximálnej predpokladanej hodnoty koncentrácie k skutočnej hodnote použitej počas tohto postupu. Oddelené zisťovanie krížovej citlivosti koncentrácií H2O (do 0,025 mol/mol obsahu H2O), ktoré sú nižšie než maximálne úrovne predpokladané počas skúšky, sa môže vykonávať, ale pozorované hodnoty krížovej citlivosti na H2O sa zvýšia vynásobením pozorovanej hodnoty pomerom maximálnej predpokladanej hodnoty koncentrácie H2O k skutočnej hodnote použitej počas tohto postupu. Súčet takto upravených hodnôt krížovej citlivosti musí spĺňať požiadavky na toleranciu pre kombinovanú krížovú citlivosť špecifikované v písmene j) tohto bodu. |
| --- | --- |

i)

interferenčné postupy pre jednotlivé interferenčné plyny môžu prebiehať aj oddelene. Ak sú použité úrovne interferenčných plynov vyššie než maximálne úrovne predpokladané počas skúšky, každá pozorovaná hodnota krížovej citlivosti sa zníži vynásobením pozorovanej hodnoty pomerom maximálnej predpokladanej hodnoty koncentrácie k skutočnej hodnote použitej počas tohto postupu. Oddelené zisťovanie krížovej citlivosti koncentrácií H2O (do 0,025 mol/mol obsahu H2O), ktoré sú nižšie než maximálne úrovne predpokladané počas skúšky, sa môže vykonávať, ale pozorované hodnoty krížovej citlivosti na H2O sa zvýšia vynásobením pozorovanej hodnoty pomerom maximálnej predpokladanej hodnoty koncentrácie H2O k skutočnej hodnote použitej počas tohto postupu. Súčet takto upravených hodnôt krížovej citlivosti musí spĺňať požiadavky na toleranciu pre kombinovanú krížovú citlivosť špecifikované v písmene j) tohto bodu.

| j) | Analyzátor musí mať kombinovanú krížovú citlivosť v rozpätí ± 2 % priemernej váženej koncentrácie NH3 predpokladanej pri emisnom limite. |
| --- | --- |

j)

Analyzátor musí mať kombinovanú krížovú citlivosť v rozpätí ± 2 % priemernej váženej koncentrácie NH3 predpokladanej pri emisnom limite.

5.   Alternatívne systémy

Schvaľovací úrad môže schváliť iné systémy alebo analyzátory, ak sa zistí, že poskytujú rovnocenné výsledky v súlade s bodom 5.1.1 tejto prílohy. V tom prípade sa pojem „výsledky“ v danom bode vzťahuje na priemernú koncentráciu NH3 vypočítanú pre príslušný cyklus.

Doplnok 5

Opis odoziev systému

1.   V tomto doplnku sa opisujú časové intervaly používané na vyjadrenie odozvy analytických systémov a iných meracích systémov na vstupný signál.

2.   Uplatňujú sa tieto časové intervaly zobrazené na obrázku 6-11:

| 2.1. | Čas oneskorenia je časový úsek medzi zmenou zložky, ktorá sa má merať v referenčnom bode, a odozvou systému v rozsahu 10 % konečného odčítaného údaja (t
  10) s odberovou sondou definovanou ako referenčný bod. |
| --- | --- |

2.1.

Čas oneskorenia je časový úsek medzi zmenou zložky, ktorá sa má merať v referenčnom bode, a odozvou systému v rozsahu 10 % konečného odčítaného údaja (t
  10) s odberovou sondou definovanou ako referenčný bod.

| 2.2. | Čas oneskorenia je časový úsek medzi zmenou zložky, ktorá sa má merať v referenčnom bode, a odozvou systému v rozsahu 90 % konečného odčítaného údaja (t
  90) s odberovou sondou definovanou ako referenčný bod. |
| --- | --- |

2.2.

Čas oneskorenia je časový úsek medzi zmenou zložky, ktorá sa má merať v referenčnom bode, a odozvou systému v rozsahu 90 % konečného odčítaného údaja (t
  90) s odberovou sondou definovanou ako referenčný bod.

| 2.3. | Čas nábehu je časový rozdiel medzi odozvou konečného odčítaného údaja (t
  90 – t
  10) v rozsahu 10 % a 90 %. |
| --- | --- |

2.3.

Čas nábehu je časový rozdiel medzi odozvou konečného odčítaného údaja (t
  90 – t
  10) v rozsahu 10 % a 90 %.

| 2.4. | Čas transformácie je časový úsek medzi zmenou zložky, ktorá sa má merať v referenčnom bode, a odozvou systému v rozsahu 50 % konečného odčítaného údaja (t
  50) s odberovou sondou definovanou ako referenčný bod. |
| --- | --- |

2.4.

Čas transformácie je časový úsek medzi zmenou zložky, ktorá sa má merať v referenčnom bode, a odozvou systému v rozsahu 50 % konečného odčítaného údaja (t
  50) s odberovou sondou definovanou ako referenčný bod.

Obrázok 6.11.

t10

t90

t90

Čas

čas nábehu

čas oneskorenia

čas odozvy

čas transformácie

Čas vstupného kroku

Odozva

---

PRÍLOHA VII

Metóda hodnotenia údajov a výpočtov

1.   Všeobecné požiadavky

Výpočty emisií sa vykonávajú podľa bodu 2 (výpočty založené na hmotnosti) alebo bodu 3 (výpočty na molárnom základe). Kombinovanie týchto dvoch metód nie je povolené. Nevyžaduje sa vykonávanie výpočtov podľa bodu 2 aj bodu 3.

Špecifické požiadavky na meranie počtu častíc (PN) v relevantných prípadoch sú uvedené v doplnku 5.

1.1.   Všeobecné symboly

| Bod 2 | Bod 3 | Jednotka | Veličina |
| --- | --- | --- | --- |
| | A | m2 | plocha |
| | At | m2 | plocha prierezu hrdla Venturiho trubice |
| b, D
  0 | a
  0 | t.b.d. (3) | priesečník regresnej priamky s osou y |
| A/F
  st | | — | stechiometrický pomer vzduchu a paliva |
| | C | — | koeficient |
| C
  d | C
  d | — | výtokový koeficient |
| | C
  f | — | koeficient prietoku |
| c | x | ppm, % obj. | koncentrácia/molárny zlomok (μmol/mol = ppm) |
| c
  d | (1) | ppm, % obj. | koncentrácia v suchom stave |
| c
  w | (1) | ppm, % obj. | koncentrácia vo vlhkom stave |
| cb | (1) | ppm, % obj. | koncentrácia pozadia |
| D | x
  dil | — | faktor riedenia (2) |
| D
  0 | | m3/ot | priesečník kalibračnej krivky PDP |
| d | d | m | priemer |
| d
  V | | m | priemer hrdla Venturiho trubice |
| e | e | g/kWh | základ špecifický pre brzdenie |
| e
  gas | e
  gas | g/kWh | špecifické emisie plynných zložiek |
| e
  PM | e
  PM | g/kWh | špecifické emisie tuhých častíc |
| E | 1 – PF | % | účinnosť konverzie (PF = penetračný zlomok) |
| F
  s | | — | stechiometrický faktor |
| | f | Hz | frekvencia |
| f
  c | | — | uhlíkový faktor |
| | γ | — | pomer špecifických tepiel |
| H | | g/kg | absolútna vlhkosť |
| | K | — | korekčný faktor |
| K
  V | | | kalibračná funkcia CFV |
| k
  f | | m3/kg paliva | špecifický faktor paliva |
| k
  h | | — | korekčný faktor vlhkosti pre NOx pri dieselových motoroch |
| k
  Dr | k
  Dr | — | zostupný korekčný faktor |
| k
  r | k
  r | — | multiplikatívny regeneračný faktor |
| k
  Ur | k
  Ur | — | vzostupný korekčný faktor |
| k
  w,a | | — | korekčný faktor prevodu nasávaného vzduchu zo suchého na vlhký stav |
| k
  w,d | | — | korekčný faktor prevodu riediaceho vzduchu zo suchého na vlhký stav |
| k
  w,e | | — | korekčný faktor prevodu zriedeného výfukového plynu zo suchého na vlhký stav |
| k
  w,r | | — | korekčný faktor prevodu neupraveného výfukového plynu zo suchého na vlhký stav |
| μ | μ | kg/(m·s) | dynamická viskozita |
| M | M | g/mol | molárna hmotnosť (3) |
| M
  a | (1) | g/mol | molárna hmotnosť nasávaného vzduchu |
| M
  e | v | g/mol | molárna hmotnosť výfukového plynu |
| M
  gas | M
  gas | g/mol | molárna hmotnosť plynných zložiek |
| m | m | kg | hmotnosť |
| m | a
  1 | t.b.d. (3) | sklon regresnej čiary |
| | ν | m2/s | kinematická viskozita |
| m
  d | v | kg | hmotnosť vzorky riediaceho vzduchu, ktorá prešla cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc |
| m
  ed | (1) | kg | celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus |
| m
  edf | (1) | kg | hmotnosť ekvivalentného zriedeného výfukového plynu za skúšobný cyklus |
| m
  ew | (1) | kg | celková hmotnosť výfukového plynu za cyklus |
| m
  f | (1) | mg | hmotnosť odobratej vzorky tuhých častíc |
| m
  f,d | (1) | mg | hmotnosť tuhých častíc zachytených v riediacom vzduchu |
| m
  gas | m
  gas | g | hmotnosť plynných emisií za skúšobný cyklus |
| m
  PM | m
  PM | g | hmotnosť emisií tuhých častíc za skúšobný cyklus |
| m
  se | (1) | kg | hmotnosť vzorky výfukového plynu za skúšobný cyklus |
| m
  sed | (1) | kg | hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez riediaci tunel |
| m
  sep | (1) | kg | hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc |
| m
  ssd | | kg | hmotnosť sekundárneho riediaceho vzduchu |
| | N | — | celkový počet v sérii |
| | n | mol | množstvo hmoty |
| | ṅ | mol/s | hmotnostný prietok |
| n | fn | min-1 | otáčky motora |
| n
  p | | ot/s | otáčky čerpadla PDP |
| P | P | kW | výkon |
| p | p | kPa | tlak |
| p
  a | | kPa | atmosférický tlak suchého vzduchu |
| p
  b | | kPa | celkový atmosférický tlak |
| p
  d | | kPa | tlak nasýtených pár riediaceho vzduchu |
| p
  p | p
  abs | kPa | absolútny tlak |
| p
  r | p
  H2O | kPa | tlak vodnej pary |
| p
  s | | kPa | atmosférický tlak suchého vzduchu |
| 1 – E | PF | % | penetračný zlomok |
| qm | ṁ | kg/s | hmotnostný prietok |
| qm

  ad | ṁ
   (1) | kg/s | hmotnostný prietok nasávaného vzduchu v suchom stave |
| qm

  aw | (1) | kg/s | hmotnostný prietok nasávaného vzduchu vo vlhkom stave |
| qm

  Ce | (1) | kg/s | hmotnostný prietok uhlíka v neupravenom výfukovom plyne |
| qm

  Cf | (1) | kg/s | hmotnostný prietok uhlíka do motora |
| qm

  Cp | (1) | kg/s | hmotnostný prietok uhlíka v systéme riedenia časti prietoku |
| qm

  dew | (1) | kg/s | hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave |
| qm

  dw | (1) | kg/s | hmotnostný prietok riediaceho vzduchu vo vlhkom stave |
| qm

  edf | (1) | kg/s | ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave |
| qm

  ew | (1) | kg/s | hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave |
| qm

  ex | (1) | kg/s | hmotnostný prietok vzorky odobratej z riediaceho tunela |
| qm

  f | (1) | kg/s | hmotnostný prietok paliva |
| qm

  p | (1) | kg/s | prietok vzorky výfukového plynu do systému riedenia časti prietoku |
| qV | ̇ | m3/s | objemový prietok |
| qV

  t | (1) | m3/s | objemový prietok CVS |
| qV

  s | (1) | dm3/min | systémový prietok analyzátora výfukového plynu |
| qV

  t | (1) | cm3/min | prietok stopovacieho plynu |
| ρ | ρ | kg/m3 | hustota |
| ρ
  e | | kg/m3 | hustota výfukového plynu |
| | r | — | pomer tlakov |
| r
  d | DR | — | pomer riedenia2 |
| | Ra | μm | priemerná drsnosť povrchu |
| RH | | % | relatívna vlhkosť |
| r
  D | β | m/m | pomer priemerov (systémy CVS) |
| r
  p | | — | pomer tlakov SSV |
| Re | Re
  # | — | Reynoldsovo číslo |
| | S | K | Sutherlandova konštanta |
| σ | σ | — | štandardná odchýlka |
| T | T | °C | teplota |
| | T | Nm | krútiaci moment motora |
| T
  a | | K | absolútna teplota |
| t | t | s | čas |
| Δt | Δt | s | časový interval |
| u | | - | pomer medzi hustotou plynnej zložky a hustotou výfukového plynu |
| V | V | m3 | objem |
| qV | ̇ | m3/s | objemový prietok |
| V
  0 | | m3/r | objem plynu prečerpaný PDP za jednu otáčku |
| W | W | kWh | práca |
| W
  act | W
  act | kWh | skutočná práca za skúšobný cyklus |
| WF | WF | — | váhový koeficient |
| w | w | g/g | hmotnostný zlomok |
| | | mol/mol | priemerná koncentrácia vážená prietokom |
| X
  0 | K
  s | s/ot | kalibračná funkcia PDP |
| | y | — | generická premenná |
| | | | aritmetický priemer |
| | Z | — | faktor stlačiteľnosti |

Bod 2

Bod 3

Jednotka

Veličina

A

m2

plocha

At

m2

plocha prierezu hrdla Venturiho trubice

b, D
  0

a
  0

t.b.d. (3)

priesečník regresnej priamky s osou y

A/F
  st

—

stechiometrický pomer vzduchu a paliva

C

—

koeficient

C
  d

C
  d

—

výtokový koeficient

C
  f

—

koeficient prietoku

c

x

ppm, % obj.

koncentrácia/molárny zlomok (μmol/mol = ppm)

c
  d

(1)

ppm, % obj.

koncentrácia v suchom stave

c
  w

(1)

ppm, % obj.

koncentrácia vo vlhkom stave

cb

(1)

ppm, % obj.

koncentrácia pozadia

D

x
  dil

—

faktor riedenia (2)

D
  0

m3/ot

priesečník kalibračnej krivky PDP

d

d

m

priemer

d
  V

m

priemer hrdla Venturiho trubice

e

e

g/kWh

základ špecifický pre brzdenie

e
  gas

e
  gas

g/kWh

špecifické emisie plynných zložiek

e
  PM

e
  PM

g/kWh

špecifické emisie tuhých častíc

E

1 – PF

%

účinnosť konverzie (PF = penetračný zlomok)

F
  s

—

stechiometrický faktor

f

Hz

frekvencia

f
  c

—

uhlíkový faktor

γ

—

pomer špecifických tepiel

H

g/kg

absolútna vlhkosť

K

—

korekčný faktor

K
  V

Formula

kalibračná funkcia CFV

k
  f

m3/kg paliva

špecifický faktor paliva

k
  h

—

korekčný faktor vlhkosti pre NOx pri dieselových motoroch

k
  Dr

k
  Dr

—

zostupný korekčný faktor

k
  r

k
  r

—

multiplikatívny regeneračný faktor

k
  Ur

k
  Ur

—

vzostupný korekčný faktor

k
  w,a

—

korekčný faktor prevodu nasávaného vzduchu zo suchého na vlhký stav

k
  w,d

—

korekčný faktor prevodu riediaceho vzduchu zo suchého na vlhký stav

k
  w,e

—

korekčný faktor prevodu zriedeného výfukového plynu zo suchého na vlhký stav

k
  w,r

—

korekčný faktor prevodu neupraveného výfukového plynu zo suchého na vlhký stav

μ

μ

kg/(m·s)

dynamická viskozita

M

M

g/mol

molárna hmotnosť (3)

M
  a

(1)

g/mol

molárna hmotnosť nasávaného vzduchu

M
  e

v

g/mol

molárna hmotnosť výfukového plynu

M
  gas

M
  gas

g/mol

molárna hmotnosť plynných zložiek

m

m

kg

hmotnosť

m

a
  1

t.b.d. (3)

sklon regresnej čiary

ν

m2/s

kinematická viskozita

m
  d

v

kg

hmotnosť vzorky riediaceho vzduchu, ktorá prešla cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc

m
  ed

(1)

kg

celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus

m
  edf

(1)

kg

hmotnosť ekvivalentného zriedeného výfukového plynu za skúšobný cyklus

m
  ew

(1)

kg

celková hmotnosť výfukového plynu za cyklus

m
  f

(1)

mg

hmotnosť odobratej vzorky tuhých častíc

m
  f,d

(1)

mg

hmotnosť tuhých častíc zachytených v riediacom vzduchu

m
  gas

m
  gas

g

hmotnosť plynných emisií za skúšobný cyklus

m
  PM

m
  PM

g

hmotnosť emisií tuhých častíc za skúšobný cyklus

m
  se

(1)

kg

hmotnosť vzorky výfukového plynu za skúšobný cyklus

m
  sed

(1)

kg

hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez riediaci tunel

m
  sep

(1)

kg

hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc

m
  ssd

kg

hmotnosť sekundárneho riediaceho vzduchu

N

—

celkový počet v sérii

n

mol

množstvo hmoty

ṅ

mol/s

hmotnostný prietok

n

fn

min-1

otáčky motora

n
  p

ot/s

otáčky čerpadla PDP

P

P

kW

výkon

p

p

kPa

tlak

p
  a

kPa

atmosférický tlak suchého vzduchu

p
  b

kPa

celkový atmosférický tlak

p
  d

kPa

tlak nasýtených pár riediaceho vzduchu

p
  p

p
  abs

kPa

absolútny tlak

p
  r

p
  H2O

kPa

tlak vodnej pary

p
  s

kPa

atmosférický tlak suchého vzduchu

1 – E

PF

%

penetračný zlomok

qm

ṁ

kg/s

hmotnostný prietok

qm

  ad

ṁ
   (1)

kg/s

hmotnostný prietok nasávaného vzduchu v suchom stave

qm

  aw

(1)

kg/s

hmotnostný prietok nasávaného vzduchu vo vlhkom stave

qm

  Ce

(1)

kg/s

hmotnostný prietok uhlíka v neupravenom výfukovom plyne

qm

  Cf

(1)

kg/s

hmotnostný prietok uhlíka do motora

qm

  Cp

(1)

kg/s

hmotnostný prietok uhlíka v systéme riedenia časti prietoku

qm

  dew

(1)

kg/s

hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave

qm

  dw

(1)

kg/s

hmotnostný prietok riediaceho vzduchu vo vlhkom stave

qm

  edf

(1)

kg/s

ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave

qm

  ew

(1)

kg/s

hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave

qm

  ex

(1)

kg/s

hmotnostný prietok vzorky odobratej z riediaceho tunela

qm

  f

(1)

kg/s

hmotnostný prietok paliva

qm

  p

(1)

kg/s

prietok vzorky výfukového plynu do systému riedenia časti prietoku

qV

̇

m3/s

objemový prietok

qV

  t

(1)

m3/s

objemový prietok CVS

qV

  s

(1)

dm3/min

systémový prietok analyzátora výfukového plynu

qV

  t

(1)

cm3/min

prietok stopovacieho plynu

ρ

ρ

kg/m3

hustota

ρ
  e

kg/m3

hustota výfukového plynu

r

—

pomer tlakov

r
  d

DR

—

pomer riedenia2

Ra

μm

priemerná drsnosť povrchu

RH

%

relatívna vlhkosť

r
  D

β

m/m

pomer priemerov (systémy CVS)

r
  p

—

pomer tlakov SSV

Re

Re
  #

—

Reynoldsovo číslo

S

K

Sutherlandova konštanta

σ

σ

—

štandardná odchýlka

T

T

°C

teplota

T

Nm

krútiaci moment motora

T
  a

K

absolútna teplota

t

t

s

čas

Δt

Δt

s

časový interval

u

-

pomer medzi hustotou plynnej zložky a hustotou výfukového plynu

V

V

m3

objem

qV

̇

m3/s

objemový prietok

V
  0

m3/r

objem plynu prečerpaný PDP za jednu otáčku

W

W

kWh

práca

W
  act

W
  act

kWh

skutočná práca za skúšobný cyklus

WF

WF

—

váhový koeficient

w

w

g/g

hmotnostný zlomok

Formula

mol/mol

priemerná koncentrácia vážená prietokom

X
  0

K
  s

s/ot

kalibračná funkcia PDP

y

—

generická premenná

Formula

Formula

aritmetický priemer

Z

—

faktor stlačiteľnosti

1.2.   Dolné indexy

| Bod 2 (4) | Bod 3 | Veličina |
| --- | --- | --- |
| act | act | skutočná veličina |
| i | | okamžité meranie (napr. 1 Hz |
| | i | jednotlivá veličina série |

Bod 2 (4)

Bod 3

Veličina

act

act

skutočná veličina

i

okamžité meranie (napr. 1 Hz

i

jednotlivá veličina série

1.3.   Značky a skratky pre chemické zložky (použité aj ako dolný index)

| Bod 2 | Bod 3 | veličina |
| --- | --- | --- |
| Ar | Ar | argón |
| C1 | C1 | uhľovodík ekvivalentný uhlíku 1 |
| CH4 | CH4 | metán |
| C2H6 | C2H6 | etán |
| C3H8 | C3H8 | propán |
| CO | CO | oxid uhoľnatý |
| CO2 | CO2 | oxid uhličitý |
| | H | atómový vodík |
| | H2 | molekulový vodík |
| HC | HC | uhľovodík |
| H2O | H2O | voda |
| | He | hélium |
| | N | atómový dusík |
| | N2 | molekulový dusík |
| NOx | NOx | oxidy dusíka |
| NO | NO | oxid dusnatý |
| NO2 | NO2 | oxid dusičitý |
| | O | atómový kyslík |
| PM | PM | tuhé častice |
| S | S | síra |

Bod 2

Bod 3

veličina

Ar

Ar

argón

C1

C1

uhľovodík ekvivalentný uhlíku 1

CH4

CH4

metán

C2H6

C2H6

etán

C3H8

C3H8

propán

CO

CO

oxid uhoľnatý

CO2

CO2

oxid uhličitý

H

atómový vodík

H2

molekulový vodík

HC

HC

uhľovodík

H2O

H2O

voda

He

hélium

N

atómový dusík

N2

molekulový dusík

NOx

NOx

oxidy dusíka

NO

NO

oxid dusnatý

NO2

NO2

oxid dusičitý

O

atómový kyslík

PM

PM

tuhé častice

S

S

síra

1.4.   Značky a skratky pre zloženie paliva

| Bod 2 (5) | Bod 3 (6) | Veličina |
| --- | --- | --- |
| w
  C
   (8) | w
  C
   (8) | Obsah uhlíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [% hmotnosti] |
| w
  H | w
  H | Obsah vodíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [% hmotnosti] |
| w
  N | w
  N | Obsah dusíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [% hmotnosti] |
| w
  O | w
  O | Obsah kyslíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [% hmotnosti] |
| w
  S | w
  S | Obsah síry v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [% hmotnosti] |
| α | α | atómový pomer vodíka k uhlíku (H/C) |
| ε | β | atómový pomer kyslíka k uhlíku (O/C) (7) |
| γ | γ | atómový pomer síry k uhlíku (S/C) |
| δ | δ | atómový pomer dusíka k uhlíku (N/C) |

Bod 2 (5)

Bod 3 (6)

Veličina

w
  C
   (8)

w
  C
   (8)

Obsah uhlíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [% hmotnosti]

w
  H

w
  H

Obsah vodíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [% hmotnosti]

w
  N

w
  N

Obsah dusíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [% hmotnosti]

w
  O

w
  O

Obsah kyslíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [% hmotnosti]

w
  S

w
  S

Obsah síry v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [% hmotnosti]

α

α

atómový pomer vodíka k uhlíku (H/C)

ε

β

atómový pomer kyslíka k uhlíku (O/C) (7)

γ

γ

atómový pomer síry k uhlíku (S/C)

δ

δ

atómový pomer dusíka k uhlíku (N/C)

2.   Výpočet emisií založený na hmotnosti

2.1.   Neupravené plynné emisie

2.1.1.   Skúšky NRSC v nespojitom režime

Prietok plynných emisií qm

  gas,

  i
  [g/h] pre každý režim i skúšky v ustálenom stave sa vypočíta vynásobením koncentrácie plynných emisií ich príslušným prietokom:

| | (7-1) |
| --- | --- |

Formula

(7-1)

kde:

| k | = | 1 pre cgasr,w,i v [ppm] a k = 10 000 pre cgasr,w,i v [% obj.] |
| --- | --- | --- |
| k
  h | = | korekčný faktor NOx [-], pre výpočet emisií NOx (pozri bod 2.1.4) |
| u
  gas | = | faktor špecifický pre zložku alebo pomer medzi hustotou plynnej zložky a hustotou výfukového plynu [-] |
| qm

  ew,

  i | = | hmotnostný prietok výfukového plynu v režime i vo vlhkom stave [kg/s] |
| c
  gas,

  i | = | koncentrácia emisií v neupravenom výfukovom plyne v režime i vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.] |

k

=

1 pre cgasr,w,i v [ppm] a k = 10 000 pre cgasr,w,i v [% obj.]

k
  h

=

korekčný faktor NOx [-], pre výpočet emisií NOx (pozri bod 2.1.4)

u
  gas

=

faktor špecifický pre zložku alebo pomer medzi hustotou plynnej zložky a hustotou výfukového plynu [-]

qm

  ew,

  i

=

hmotnostný prietok výfukového plynu v režime i vo vlhkom stave [kg/s]

c
  gas,

  i

=

koncentrácia emisií v neupravenom výfukovom plyne v režime i vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.]

2.1.2.   Nestále skúšobné cykly (NRTC a LSI-NRTC) a skúšky RMC

Celková hmotnosť plynných emisií na skúšku m
  gas [g/skúška] sa vypočíta vynásobením času priradeného k okamžitým koncentráciám a prietokom výfukového plynu a integráciou za celý cyklus podľa tejto rovnice (7-2):

| | (7-2) |
| --- | --- |

Formula

(7-2)

kde:

| ƒ | = | frekvencia odberu údajov [Hz] |
| --- | --- | --- |
| k
  h | = | korekčný faktor NOx [-], platí len pre výpočet emisií NOx |
| k | = | 1 pre cgasr,w,i v [ppm] a k = 10 000 pre cgasr,w,

  i
  v [% obj.] |
| u
  gas | = | faktor špecifický pre zložku [–] (pozri bod 2.1.5) |
| N | = | počet meraní [-] |
| qm

  ew,

  i | = | okamžitý hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s] |
| c
  gas,

  i | = | okamžitá koncentrácia emisií v neupravenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.] |

ƒ

=

frekvencia odberu údajov [Hz]

k
  h

=

korekčný faktor NOx [-], platí len pre výpočet emisií NOx

k

=

1 pre cgasr,w,i v [ppm] a k = 10 000 pre cgasr,w,

  i
  v [% obj.]

u
  gas

=

faktor špecifický pre zložku [–] (pozri bod 2.1.5)

N

=

počet meraní [-]

qm

  ew,

  i

=

okamžitý hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s]

c
  gas,

  i

=

okamžitá koncentrácia emisií v neupravenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.]

2.1.3.   Konverzia koncentrácie v suchom stave na koncentráciu vo vlhkom stave

Ak sa emisie merajú v suchom stave, nameraná koncentrácia c
  d v suchom stave sa prevedie na koncentráciu c
  w vo vlhkom stave podľa rovnice (7-3):

| | (7-3) |
| --- | --- |

Formula

(7-3)

kde:

| k
  w | = | faktor konverzie zo suchého na vlhký stav [–] |
| --- | --- | --- |
| c
  d | = | koncentrácia emisií v suchom stave [ppm] alebo [% obj.] |

k
  w

=

faktor konverzie zo suchého na vlhký stav [–]

c
  d

=

koncentrácia emisií v suchom stave [ppm] alebo [% obj.]

V prípade úplného spaľovania sa faktor prevodu zo suchého stavu na vlhký stav pre neupravený výfukový plyn označuje ako k
  w,a [-] a vypočíta sa na základe rovnice (7-4):

| | (7-4) |
| --- | --- |

Formula

(7-4)

kde:

| H
  a | = | vlhkosť nasávaného vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu] |
| --- | --- | --- |
| qm

  f,

  i | = | okamžitý prietok paliva [kg/s] |
| qm

  ad,

  i | = | okamžitý prietok suchého nasávaného vzduchu [kg/s] |
| p
  r | = | tlak vody za chladičom [kPa] |
| p
  b | = | celkový barometrický tlak [kPa] |
| w
  H | = | obsah vodíka v palive, [hmotn. %] |
| k
  f | = | dodatočný objem spaľovania [m3/kg paliva] |

H
  a

=

vlhkosť nasávaného vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu]

qm

  f,

  i

=

okamžitý prietok paliva [kg/s]

qm

  ad,

  i

=

okamžitý prietok suchého nasávaného vzduchu [kg/s]

p
  r

=

tlak vody za chladičom [kPa]

p
  b

=

celkový barometrický tlak [kPa]

w
  H

=

obsah vodíka v palive, [hmotn. %]

k
  f

=

dodatočný objem spaľovania [m3/kg paliva]

s:

| | (7-5) |
| --- | --- |

Formula

(7-5)

kde:

| w
  H | = | obsah vodíka v palive, [hmotn. %] |
| --- | --- | --- |
| w
  N | = | obsah dusíka v palive, [hmotn. %] |
| w
  O | = | obsah kyslíka v palive, [hmotn. %] |

w
  H

=

obsah vodíka v palive, [hmotn. %]

w
  N

=

obsah dusíka v palive, [hmotn. %]

w
  O

=

obsah kyslíka v palive, [hmotn. %]

V rovnici (7-4) je možné predpokladať pomer p
  r/p
  b:

| | (7-6) |
| --- | --- |

Formula

(7-6)

V prípade neúplného spaľovania (bohaté zmesi paliva a vzduchu), ako aj v prípade emisných skúšok bez priameho merania prietoku vzduchu sa uprednostňuje druhá metóda výpočtu k
  w,a:

| | (7-7) |
| --- | --- |

Formula

(7-7)

kde:

| c
  CO2 | = | koncentrácia CO2 v neupravenom výfukovom plyne v suchom stave [% obj.] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO | = | koncentrácia CO v neupravenom výfukovom plyne v suchom stave [ppm] |
| p
  r | = | tlak vody za chladičom [kPa] |
| p
  b | = | celkový barometrický tlak [kPa] |
| α | = | molárny pomer uhlíka a vodíka [–] |
| k
  w1 | = | vlhkosť nasávaného vzduchu [–] |

c
  CO2

=

koncentrácia CO2 v neupravenom výfukovom plyne v suchom stave [% obj.]

c
  CO

=

koncentrácia CO v neupravenom výfukovom plyne v suchom stave [ppm]

p
  r

=

tlak vody za chladičom [kPa]

p
  b

=

celkový barometrický tlak [kPa]

α

=

molárny pomer uhlíka a vodíka [–]

k
  w1

=

vlhkosť nasávaného vzduchu [–]

| | (7-8) |
| --- | --- |

Formula

(7-8)

2.1.4.   Korekcia NOx o vlhkosť a teplotu

Keďže emisie NOx závisia od podmienok okolitého vzduchu, hodnota koncentrácie NOx sa koriguje o teplotu a vlhkosť okolitého vzduchu pomocou faktorov kh,D alebo kh,G [-] uvedených v rovniciach (7-9) a (7-10). Tieto faktory platia pre rozsah vlhkosti od 0 do 25 g H2O/kg suchého vzduchu.

| a) | pre vznetové motory | (7-9) |
| --- | --- | --- |

a)

pre vznetové motory

Formula

(7-9)

| b) | pre zážihové motory






  kh.G = 0,6272 + 44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 × Ha
  2 | (7-10) |
| --- | --- | --- |

b)

pre zážihové motory

kh.G = 0,6272 + 44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 × Ha
  2

(7-10)

kde:

| H
  a | = | vlhkosť nasávaného vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu] |
| --- | --- | --- |

H
  a

=

vlhkosť nasávaného vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu]

2.1.5.   Faktor u špecifický pre zložku

V bode 2.1.5.1 a 2.1.5.2 sú opísané dva postupy výpočtov. Postup opísaný v bode 2.1.5.1 je jednoduchší, pretože používa tabuľkové hodnoty u pre pomer medzi hustotou zložky a výfukového plynu. Postup opísaný v bode 2.1.5.2 je presnejší pre palivo s vlastnosťami, ktoré sa líšia od špecifikácií uvedených v prílohe VIII, ale vyžaduje elementárnu analýzu zloženia paliva.

2.1.5.1.   Tabuľkové hodnoty

Pri použití niektorých zjednodušení (predpoklad hodnoty λ a podmienok pre nasávaný vzduch uvedených v tabuľke 7.1) na rovnice uvedené v bode 2.1.5.2 sú výsledkom hodnoty u
  gas uvedené v tabuľke 7.1.

Tabuľka 7.1.

Hodnoty u neupraveného výfukového plynu u a hustoty zložiek (pre koncentráciu emisií vyjadrenú v ppm)

| Palivo | re | | | Plyn | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | rgas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas
   (2) | | | |
| nafta (palivo pre necestné pojazdné stroje) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| etanol pre osobitné vznetové motory
  (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| zemný plyn / biometán (3) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (4) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propán | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bután | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (5) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| benzín (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| etanol
  (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Palivo

re

Plyn

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

rgas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (2)

nafta (palivo pre necestné pojazdné stroje)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

etanol pre osobitné vznetové motory

(ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

zemný plyn / biometán (3)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (4)

0,001551

0,001128

0,000565

Propán

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Bután

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (5)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

benzín (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

etanol

(E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

2.1.5.2.   Vypočítané hodnoty

Faktor špecifický pre zložku u
  gas,imožno vypočítať z pomeru hustoty zložky a výfukového plynu alebo alternatívne zo zodpovedajúceho pomeru molárnych hmotností [rovnice (7-11) alebo (7-12)]:

| | (7-11) |
| --- | --- |

Formula

(7-11)

alebo

| | (7-12) |
| --- | --- |

Formula

(7-12)

kde:

| M
  gas | = | molárna hmotnosť zložky plynu [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| M
  e,

  i | = | okamžitá molárna hmotnosť neupraveného výfukového plynu vo vlhkom stave g/mol] |
| ρ
  gas | = | hustota zložky plynu [kg/m3] |
| ρ
  e,i | = | okamžitá hustota neupraveného výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/m3] |

M
  gas

=

molárna hmotnosť zložky plynu [g/mol]

M
  e,

  i

=

okamžitá molárna hmotnosť neupraveného výfukového plynu vo vlhkom stave g/mol]

ρ
  gas

=

hustota zložky plynu [kg/m3]

ρ
  e,i

=

okamžitá hustota neupraveného výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/m3]

Molárna hmotnosť výfukového plynu M
  e,i sa odvodí od všeobecného zloženia paliva CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  za predpokladu úplného spaľovania a vypočíta sa pomocou rovnice (7-13):

Formula

(7-13)

kde:

| qm

  f,

  i | = | okamžitý hmotnostný prietok paliva vo vlhkom stave [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  aw,

  i | = | okamžitý hmotnostný prietok nasávaného vzduchu vo vlhkom stave [kg/s] |
| α | = | molárny pomer vodíka k uhlíku [–] |
| δ | = | molárny pomer dusíka k uhlíku [–] |
| ε | = | molárny pomer kyslíka k uhlíku [–] |
| γ | = | atómový pomer síry k uhlíku [–] |
| H
  a | = | vlhkosť nasávaného vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu] |
| M
  a | = | molekulárna hmotnosť suchého nasávaného vzduchu = 28,965 g/mol |

qm

  f,

  i

=

okamžitý hmotnostný prietok paliva vo vlhkom stave [kg/s]

qm

  aw,

  i

=

okamžitý hmotnostný prietok nasávaného vzduchu vo vlhkom stave [kg/s]

α

=

molárny pomer vodíka k uhlíku [–]

δ

=

molárny pomer dusíka k uhlíku [–]

ε

=

molárny pomer kyslíka k uhlíku [–]

γ

=

atómový pomer síry k uhlíku [–]

H
  a

=

vlhkosť nasávaného vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu]

M
  a

=

molekulárna hmotnosť suchého nasávaného vzduchu = 28,965 g/mol

Okamžitá hustota neupraveného výfukového plynu ρ
  e,

  i
  [kg/m3] sa vypočíta pomocou rovnice (7-14):

| | (7-14) |
| --- | --- |

Formula

(7-14)

kde:

| qm

  f,

  i | = | okamžitý hmotnostný prietok paliva [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  ad,

  i | = | okamžitý hmotnostný prietok suchého nasávaného vzduchu [kg/s] |
| H
  a | = | vlhkosť nasávaného vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu] |
| k
  f | = | dodatočný objem spaľovania [m3/kg paliva] [pozri rovnicu (7-5)] |

qm

  f,

  i

=

okamžitý hmotnostný prietok paliva [kg/s]

qm

  ad,

  i

=

okamžitý hmotnostný prietok suchého nasávaného vzduchu [kg/s]

H
  a

=

vlhkosť nasávaného vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu]

k
  f

=

dodatočný objem spaľovania [m3/kg paliva] [pozri rovnicu (7-5)]

2.1.6.   Hmotnostný prietok výfukového plynu

2.1.6.1.   Metóda merania prietoku vzduchu a paliva

Táto metóda zahŕňa meranie prietoku vzduchu a paliva vhodnými prietokomermi. Okamžitý prietok výfukového plynu qm

  ew,

  i
  [kg/s] sa vypočíta pomocou rovnice (7-15):

| qm

  ew,

  i
  = qm

  aw,

  i
  - qm

  f,

  i | (7-15) |
| --- | --- |

qm

  ew,

  i
  = qm

  aw,

  i
  - qm

  f,

  i

(7-15)

kde:

| qm

  aw,

  i | = | okamžitý hmotnostný prietok nasávaného vzduchu [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  f,

  i | = | okamžitý hmotnostný prietok paliva [kg/s] |

qm

  aw,

  i

=

okamžitý hmotnostný prietok nasávaného vzduchu [kg/s]

qm

  f,

  i

=

okamžitý hmotnostný prietok paliva [kg/s]

2.1.6.2.   Metóda merania pomocou stopovacieho plynu

Táto metóda zahŕňa meranie koncentrácie stopovacieho plynu vo výfukovom plyne. Okamžitý prietok výfukového plynu q
  mew,i [kg/s] sa vypočíta pomocou rovnice (7-16):

| | (7-16) |
| --- | --- |

Formula

(7-16)

kde:

| qV

  t | = | prietok stopovacieho plynu [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| c
  mix,

  i | = | okamžitá koncentrácia stopovacieho plynu po zmiešaní [ppm] |
| ρ
  e | = | hustota neupraveného výfukového plynu [kg/m3] |
| c
  b | = | koncentrácia pozadia stopovacieho plynu v nasávanom vzduchu [ppm] |

qV

  t

=

prietok stopovacieho plynu [m3/s]

c
  mix,

  i

=

okamžitá koncentrácia stopovacieho plynu po zmiešaní [ppm]

ρ
  e

=

hustota neupraveného výfukového plynu [kg/m3]

c
  b

=

koncentrácia pozadia stopovacieho plynu v nasávanom vzduchu [ppm]

Koncentrácia pozadia stopovacieho plynu c
  b sa môže určiť spriemerovaním koncentrácie pozadia nameranej bezprostredne pred skúškou a po skúške. Keď je koncentrácia pozadia nižšia ako 1 % koncentrácie stopovacieho plynu po zmiešaní c
  mix,

  i
  pri maximálnom prietoku výfukového plynu, môže sa koncentrácia pozadia zanedbať.

2.1.6.3.   Metóda merania prietoku vzduchu a pomeru vzduchu a paliva

Zahŕňa výpočet hmotnosti výfukového plynu z prietoku vzduchu a pomeru vzduchu a paliva. Okamžitý prietok výfukového plynu q
  mew,

  i
  [kg/s] sa vypočíta pomocou rovnice (7-17):

| | (7-17) |
| --- | --- |

Formula

(7-17)

s:

| | (7-18) |
| --- | --- |
| | (7-19) |

Formula

(7-18)

Formula

(7-19)

kde:

| qm

  aw,

  i | = | hmotnostný prietok vlhkého nasávaného vzduchu [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | = | stechiometrický pomer vzduchu a paliva [–] |
| λi | = | okamžitý pomer prebytočného vzduchu [–] |
| c
  COd | = | koncentrácia CO v neupravenom výfukovom plyne v suchom stave [ppm] |
| c
  CO2d | = | koncentrácia CO2 v neupravenom výfukovom plyne v suchom stave [%] |
| c
  HCw | = | koncentrácia HC v neupravenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm C1] |
| α | = | molárny pomer vodíka k uhlíku [–] |
| δ | = | molárny pomer dusíka k uhlíku [–] |
| ε | = | molárny pomer kyslíka k uhlíku [–] |
| γ | = | atómový pomer síry k uhlíku [–] |

qm

  aw,

  i

=

hmotnostný prietok vlhkého nasávaného vzduchu [kg/s]

A/F
  st

=

stechiometrický pomer vzduchu a paliva [–]

λi

=

okamžitý pomer prebytočného vzduchu [–]

c
  COd

=

koncentrácia CO v neupravenom výfukovom plyne v suchom stave [ppm]

c
  CO2d

=

koncentrácia CO2 v neupravenom výfukovom plyne v suchom stave [%]

c
  HCw

=

koncentrácia HC v neupravenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm C1]

α

=

molárny pomer vodíka k uhlíku [–]

δ

=

molárny pomer dusíka k uhlíku [–]

ε

=

molárny pomer kyslíka k uhlíku [–]

γ

=

atómový pomer síry k uhlíku [–]

2.1.6.4.   Metóda bilancie uhlíka, jednokrokový postup

Tento jednokrokový vzorec uvedený v rovnici (7-20) sa môže použiť na výpočet hmotnostného prietoku výfukového plynu vo vlhkom stave qm

  ew,

  i
  [kg/s]:

| | (7-20) |
| --- | --- |

Formula

(7-20)

s uhlíkovým faktorom f
  c [–] daným:

| | (7-21) |
| --- | --- |

Formula

(7-21)

kde:

| qm

  f,

  i | = | okamžitý hmotnostný prietok paliva [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| w
  C | = | obsah uhlíka v palive, [hmotn. %] |
| H
  a | = | vlhkosť nasávaného vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu] |
| k
  fd | = | dodatočný objem spaľovania v suchom stave [m3/kg paliva] |
| c
  CO2d | = | koncentrácia CO2 v suchom stave v neupravenom výfukovom plyne [%] |
| c
  CO2d,a | = | koncentrácia CO2 v suchom stave v okolitom vzduchu [%] |
| c
  COd | = | koncentrácia CO v suchom stave v neupravenom výfukovom plyne [ppm] |
| c
  HCw | = | koncentrácia HC v neupravenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm] |

qm

  f,

  i

=

okamžitý hmotnostný prietok paliva [kg/s]

w
  C

=

obsah uhlíka v palive, [hmotn. %]

H
  a

=

vlhkosť nasávaného vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu]

k
  fd

=

dodatočný objem spaľovania v suchom stave [m3/kg paliva]

c
  CO2d

=

koncentrácia CO2 v suchom stave v neupravenom výfukovom plyne [%]

c
  CO2d,a

=

koncentrácia CO2 v suchom stave v okolitom vzduchu [%]

c
  COd

=

koncentrácia CO v suchom stave v neupravenom výfukovom plyne [ppm]

c
  HCw

=

koncentrácia HC v neupravenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm]

a faktor k
  fd [m3/kg paliva], ktorý sa vypočíta pomocou rovnice (7-22) v suchom stave odčítaním vody vytvorenej spaľovaním od k
  f:

| k
  fd = k
  f – 0,11118 · w
  H | (7-22) |
| --- | --- |

k
  fd = k
  f – 0,11118 · w
  H

(7-22)

kde:

| k
  f | = | špecifický faktor paliva z rovnice (7-5) [m3/kg paliva] |
| --- | --- | --- |
| w
  H | = | obsah vodíka v palive, [hmotn. %] |

k
  f

=

špecifický faktor paliva z rovnice (7-5) [m3/kg paliva]

w
  H

=

obsah vodíka v palive, [hmotn. %]

2.2.   Zriedené plynné emisie

2.2.1.   Hmotnosť plynných emisií

Hmotnostný prietok výfukového plynu sa meria systémom odberu vzoriek pri konštantnom objeme (CVS), ktorý môže používať objemové čerpadlo (PDP), Venturiho trubicu s kritickým prietokom (CFV) alebo podzvukovú Venturiho trubicu (SSV).

V prípade systémov s konštantným hmotnostným prietokom (t. j. s výmenníkom tepla) sa hmotnosť znečisťujúcich látok m
  gas [g/skúška] stanovuje pomocou rovnice (7-23):

| m
  gas = k
  h · k · u
  gas · c
  gas · m
  ed | (7-23) |
| --- | --- |

m
  gas = k
  h · k · u
  gas · c
  gas · m
  ed

(7-23)

kde:

| | u
  gas je pomer medzi hustotou zložky výfukového plynu a hustotou vzduchu podľa tabuľky 7.2 alebo vypočítaný pomocou rovnice (7-34) [–] |
| --- | --- |

u
  gas je pomer medzi hustotou zložky výfukového plynu a hustotou vzduchu podľa tabuľky 7.2 alebo vypočítaný pomocou rovnice (7-34) [–]

| | c
  gas = priemerná koncentrácia korigovaná o pozadie zložky plynu vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.] |
| --- | --- |

c
  gas = priemerná koncentrácia korigovaná o pozadie zložky plynu vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.]

| | k
  h = korekčný faktor NOx [-], platí len pre výpočet emisií NOx |
| --- | --- |

k
  h = korekčný faktor NOx [-], platí len pre výpočet emisií NOx

| | k = 1 pre c
  gasr,w,

  i
  v [ppm], k = 10 000 pre c
  gasr,w,

  i
  v [% obj.] |
| --- | --- |

k = 1 pre c
  gasr,w,

  i
  v [ppm], k = 10 000 pre c
  gasr,w,

  i
  v [% obj.]

| | m
  ed = celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus [kg/skúška] |
| --- | --- |

m
  ed = celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus [kg/skúška]

V prípade systémov s kompenzáciou prietoku (bez výmenníka tepla) sa hmotnosť znečisťujúcich látok m
  gas [g/skúška] určuje výpočtom okamžitých hmotnostných emisií, integráciou a korekciou o pozadie podľa rovnice (7-24):

| | (7-24) |
| --- | --- |

Formula

(7-24)

kde:

| c
  e | = | koncentrácia emisií v zriedenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.] |
| --- | --- | --- |
| c
  d | = | koncentrácia emisií v riediacom vzduchu vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.] |
| m
  ed,

  i | = | hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus i [kg] |
| m
  ed | = | celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus [kg] |
| u
  gas | = | tabuľková hodnota z tabuľky 7.2 [-] |
| D | = | faktor riedenia [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-] |
| k
  h | = | korekčný faktor NOx [-], platí len pre výpočet emisií NOx |
| k | = | 1 pre c v [ppm], k = 10 000 pre c v [% obj.] |

c
  e

=

koncentrácia emisií v zriedenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.]

c
  d

=

koncentrácia emisií v riediacom vzduchu vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.]

m
  ed,

  i

=

hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus i [kg]

m
  ed

=

celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus [kg]

u
  gas

=

tabuľková hodnota z tabuľky 7.2 [-]

D

=

faktor riedenia [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-]

k
  h

=

korekčný faktor NOx [-], platí len pre výpočet emisií NOx

k

=

1 pre c v [ppm], k = 10 000 pre c v [% obj.]

Koncentrácie c
  gas, c
  e a c
  d môžu byť buď hodnoty namerané pri odbere vzoriek v dávkach (vak, ale nie je povolený pre NOx a HC), alebo spriemerované integráciou z nepretržitých meraní. Aj m
  ed,

  i
  sa musí spriemerovať integráciou za skúšobný cyklus.

Tieto rovnice ukazujú spôsob výpočtu potrebných množstiev (c
  e, u
  gas and m
  ed).

2.2.2.   Konverzia koncentrácie v suchom stave na koncentráciu vo vlhkom stave

Všetky koncentrácie stanovené v bode 2.2.1 merané v suchom stave sa konvertujú na vlhký stav pomocou rovnice (7-3).

2.2.2.1.   Zriedený výfukový plyn

Koncentrácie v suchom stave sa konvertujú na koncentrácie vo vlhkom stave pomocou jednej z týchto dvoch rovníc [(7-25) alebo (7-26)] použitých na rovnicu:

| | (7-25) |
| --- | --- |

Formula

(7-25)

alebo

| | (7-26) |
| --- | --- |

Formula

(7-26)

kde:

| α | = | molárny pomer vodíka a uhlíka v palive [-] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2w | = | koncentrácia CO2 v zriedenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [% obj.] |
| c
  CO2d | = | koncentrácia CO2 v riedenom výfukovom plyne v suchom stave [% obj.] |

α

=

molárny pomer vodíka a uhlíka v palive [-]

c
  CO2w

=

koncentrácia CO2 v zriedenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [% obj.]

c
  CO2d

=

koncentrácia CO2 v riedenom výfukovom plyne v suchom stave [% obj.]

Korekčný faktor prevodu zo suchého stavu na vlhký stav k
  w2 zohľadňuje obsah vody v nasávanom aj riediacom vzduchu a vypočíta sa pomocou rovnice (7-27):

| | (7-27) |
| --- | --- |

Formula

(7-27)

kde:

| H
  a | = | vlhkosť nasávaného vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu] |
| --- | --- | --- |
| H
  d | = | vlhkosť riediaceho vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu] |
| D | = | faktor riedenia [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-] |

H
  a

=

vlhkosť nasávaného vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu]

H
  d

=

vlhkosť riediaceho vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu]

D

=

faktor riedenia [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-]

2.2.2.2.   Faktor riedenia

Faktor riedenia D [–] (ktorý je potrebný na korekciu o pozadie a výpočet k
  w2) sa vypočíta pomocou rovnice (7-28):

| | (7-28) |
| --- | --- |

Formula

(7-28)

kde:

| F
  s | = | stechiometrický faktor [–] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,e | = | koncentrácia CO2 v zriedenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [% obj.] |
| c
  HC,e | = | koncentrácia HC v zriedenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm C1] |
| c
  CO,e | = | koncentrácia CO v zriedenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm] |

F
  s

=

stechiometrický faktor [–]

c
  CO2,e

=

koncentrácia CO2 v zriedenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [% obj.]

c
  HC,e

=

koncentrácia HC v zriedenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm C1]

c
  CO,e

=

koncentrácia CO v zriedenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm]

Stechiometrický faktor sa vypočíta pomocou rovnice (7 – 29):

| | (7-29) |
| --- | --- |

Formula

(7-29)

kde:

| α | = | molárny pomer vodíka a uhlíka v palive [-] |
| --- | --- | --- |

α

=

molárny pomer vodíka a uhlíka v palive [-]

Alternatívne, ak nie je známe zloženie paliva, môžu sa použiť tieto stechiometrické faktory:

| | F
  S (nafta) = 13,4 |
| --- | --- |

F
  S (nafta) = 13,4

| | FS
  (LPG) = 11,6 |
| --- | --- |

FS
  (LPG) = 11,6

| | FS
  (NG) = 9,5 |
| --- | --- |

FS
  (NG) = 9,5

| | FS
  (E10) = 13,3 |
| --- | --- |

FS
  (E10) = 13,3

| | FS
  (E85) = 11,5 |
| --- | --- |

FS
  (E85) = 11,5

Ak sa vykonáva priame meranie prietoku výfukového plynu, faktor riedenia D [–] sa vypočíta pomocou rovnice (7-30):

| | (7-30) |
| --- | --- |

Formula

(7-30)

kde:

| | qV

  CVS je objemový prietok zriedeného výfukového plynu [m3/s] |
| --- | --- |

qV

  CVS je objemový prietok zriedeného výfukového plynu [m3/s]

| | qV

  ew = objemový prietok neupraveného výfukového plynu [m3/s] |
| --- | --- |

qV

  ew = objemový prietok neupraveného výfukového plynu [m3/s]

2.2.2.3.   Riediaci vzduch

| k
  w,d = (1 – k
  w3) · 1,008 | (7-31) |
| --- | --- |

k
  w,d = (1 – k
  w3) · 1,008

(7-31)

pričom

| | (7-32) |
| --- | --- |

Formula

(7-32)

kde:

| H
  d | = | vlhkosť riediaceho vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu] |
| --- | --- | --- |

H
  d

=

vlhkosť riediaceho vzduchu [g H2O/kg suchého vzduchu]

2.2.2.4.   Určovanie koncentrácie korigovanej o pozadie

Na získanie čistých koncentrácií znečisťujúcich látok sa od nameraných koncentrácií odpočíta priemerná koncentrácia pozadia plynných znečisťujúcich látok v riediacom vzduchu. Priemerné hodnoty koncentrácií pozadia sa môžu určiť metódou odberu vzoriek do vaku alebo nepretržitým meraním s integráciou. Použije sa rovnica (7-33):

| | (7-33) |
| --- | --- |

Formula

(7-33)

kde:

| c
  gas | = | čistá koncentrácia plynných znečisťujúcej látky [ppm] alebo [% obj.] |
| --- | --- | --- |
| c
  gas,e | = | koncentrácia emisií v zriedenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.] |
| c
  d | = | koncentrácia emisií v riediacom vzduchu vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.] |
| D | = | faktor riedenia [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-] |

c
  gas

=

čistá koncentrácia plynných znečisťujúcej látky [ppm] alebo [% obj.]

c
  gas,e

=

koncentrácia emisií v zriedenom výfukovom plyne vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.]

c
  d

=

koncentrácia emisií v riediacom vzduchu vo vlhkom stave [ppm] alebo [% obj.]

D

=

faktor riedenia [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-]

2.2.3.   Faktor u špecifický pre zložku

Faktor u
  gas špecifický pre zložku zriedeného plynu možno vypočítať buď podľa rovnice (7-34), alebo prevziať z tabuľky 7.2; v tabuľke 7.2 sa predpokladá, že hustota zriedeného výfukového plynu sa rovná hustote vzduchu.

| | (7-34) |
| --- | --- |

Formula

(7-34)

kde:

| M
  gas | = | molárna hmotnosť zložky plynu [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| M
  d,w | = | molárna hmotnosť zriedeného výfukového plynu [g/mol] |
| M
  da,w | = | molárna hmotnosť riediaceho vzduchu [g/mol] |
| M
  r,w | = | molárna hmotnosť neupraveného výfukového plynu [g/mol] |
| D | = | faktor riedenia [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-] |

M
  gas

=

molárna hmotnosť zložky plynu [g/mol]

M
  d,w

=

molárna hmotnosť zriedeného výfukového plynu [g/mol]

M
  da,w

=

molárna hmotnosť riediaceho vzduchu [g/mol]

M
  r,w

=

molárna hmotnosť neupraveného výfukového plynu [g/mol]

D

=

faktor riedenia [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-]

Tabuľka 7.2.

Hodnoty u riedeného výfukového plynu a hustoty zložiek (pre koncentráciu emisií vyjadrenú v ppm)

| Palivo | re | | | Plyn | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | rgas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (9) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas
   (10) | | | |
| nafta (palivo pre necestné pojazdné stroje) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| etanol pre osobitné vznetové motory (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| zemný plyn / biometán (11) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (12) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| propán | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| bután | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (13) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| benzín (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| etanol (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Palivo

re

Plyn

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

rgas [kg/m3]

2,053

1,250

(9)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (10)

nafta (palivo pre necestné pojazdné stroje)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

etanol pre osobitné vznetové motory (ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

zemný plyn / biometán (11)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (12)

0,001551

0,001128

0,000565

propán

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

bután

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (13)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

benzín (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

etanol (E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

2.2.4.   Výpočet hmotnostného prietoku výfukového plynu

2.2.4.1.   Systém PDP-CVS

Hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus [kg/skúška] sa vypočíta pomocou rovnice (7-35), ak sa teplota zriedeného výfukového plynu m
  ed udržiava za cyklus v rozmedzí ± 6 K pomocou výmenníka tepla:

| | (7-35) |
| --- | --- |

Formula

(7-35)

kde:

| V
  0 | = | objem plynu prečerpaného za otáčku v podmienkach skúšky [m3/ot] |
| --- | --- | --- |
| n
  p | = | celkový počet otáčok čerpadla za skúšku [ot/skúška] |
| p
  p | = | absolútny tlak na vstupe čerpadla [kPa] |
| | = | priemerná teplota zriedeného výfukového plynu na vstupe čerpadla [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | hustota vzduchu pri teplote 273,15 K a tlaku 101,325 kPa |

V
  0

=

objem plynu prečerpaného za otáčku v podmienkach skúšky [m3/ot]

n
  p

=

celkový počet otáčok čerpadla za skúšku [ot/skúška]

p
  p

=

absolútny tlak na vstupe čerpadla [kPa]

Formula

=

priemerná teplota zriedeného výfukového plynu na vstupe čerpadla [K]

1,293 kg/m3

=

hustota vzduchu pri teplote 273,15 K a tlaku 101,325 kPa

Ak sa použije systém s kompenzáciou prietoku (t. j. bez výmenníka tepla), hmotnosť zriedeného výfukového plynu m
  ed,

  i
  [kg] v priebehu časového intervalu sa vypočíta pomocou rovnice (7-36):

| | (7-36) |
| --- | --- |

Formula

(7-36)

kde:

| V
  0 | = | objem plynu prečerpaného za otáčku v podmienkach skúšky [m3/ot] |
| --- | --- | --- |
| p
  p | = | absolútny tlak na vstupe čerpadla [kPa] |
| n
  P,

  i | = | celkové otáčky čerpadla za časový interval i [rev/Δt] |
| | = | priemerná teplota zriedeného výfukového plynu na vstupe čerpadla [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | hustota vzduchu pri teplote 273,15 K a tlaku 101,325 kPa |

V
  0

=

objem plynu prečerpaného za otáčku v podmienkach skúšky [m3/ot]

p
  p

=

absolútny tlak na vstupe čerpadla [kPa]

n
  P,

  i

=

celkové otáčky čerpadla za časový interval i [rev/Δt]

Formula

=

priemerná teplota zriedeného výfukového plynu na vstupe čerpadla [K]

1,293 kg/m3

=

hustota vzduchu pri teplote 273,15 K a tlaku 101,325 kPa

2.2.4.2.   Systém CFV-CVS

Hmotnostný prietok za cyklus m
  ed [g/skúška] sa vypočíta pomocou rovnice (7-37), ak sa teplota zriedeného výfukového plynu udržiava za cyklus v rozmedzí ± 11 K pomocou výmenníka tepla:

| | (7-37) |
| --- | --- |

Formula

(7-37)

kde:

| t | = | čas cyklu [s] |
| --- | --- | --- |
| K
  V | = | kalibračný koeficient Venturiho trubice s kritickým prietokom pre štandardné podmienky |
| p
  p | = | absolútny tlak na vstupe do Venturiho trubice [kPa] |
| T | = | absolútna teplota na vstupe do Venturiho trubice [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | hustota vzduchu pri teplote 273,15 K a tlaku 101,325 kPa |

t

=

čas cyklu [s]

K
  V

=

kalibračný koeficient Venturiho trubice s kritickým prietokom pre štandardné podmienky
  Formula

p
  p

=

absolútny tlak na vstupe do Venturiho trubice [kPa]

T

=

absolútna teplota na vstupe do Venturiho trubice [K]

1,293 kg/m3

=

hustota vzduchu pri teplote 273,15 K a tlaku 101,325 kPa

Ak sa použije systém s kompenzáciou prietoku (t. j. bez výmenníka tepla), hmotnosť zriedeného výfukového plynu m
  ed,

  i
  [kg] v priebehu časového intervalu sa vypočíta pomocou rovnice (7-38):

| | (7-38) |
| --- | --- |

Formula

(7-38)

kde:

| Δti | = | časový interval skúšky [s] |
| --- | --- | --- |
| K
  V | = | kalibračný koeficient Venturiho trubice s kritickým prietokom pre štandardné podmienky |
| p
  p | = | absolútny tlak na vstupe do Venturiho trubice [kPa] |
| T | = | absolútna teplota na vstupe do Venturiho trubice [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | hustota vzduchu pri teplote 273,15 K a tlaku 101,325 kPa |

Δti

=

časový interval skúšky [s]

K
  V

=

kalibračný koeficient Venturiho trubice s kritickým prietokom pre štandardné podmienky
  Formula

p
  p

=

absolútny tlak na vstupe do Venturiho trubice [kPa]

T

=

absolútna teplota na vstupe do Venturiho trubice [K]

1,293 kg/m3

=

hustota vzduchu pri teplote 273,15 K a tlaku 101,325 kPa

2.2.4.3.   Systém SSV-CVS

Hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus m
  ed [g/skúška] sa vypočíta pomocou rovnice (7-39), ak sa teplota zriedeného výfukového plynu udržiava za cyklus v rozmedzí ± 11 K pomocou výmenníka tepla:

| m
  ed = 1,293 · q

  V

  SSV · Δt | (7-39) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 · q

  V

  SSV · Δt

(7-39)

kde:

| 1,293 kg/m3 | = | hustota vzduchu pri teplote 273,15 K a tlaku 101,325 kPa |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | čas cyklu [s] |
| qV

  SSV | = | prietok vzduchu v štandardných podmienkach (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |

1,293 kg/m3

=

hustota vzduchu pri teplote 273,15 K a tlaku 101,325 kPa

Δt

=

čas cyklu [s]

qV

  SSV

=

prietok vzduchu v štandardných podmienkach (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

s

| | (7-40) |
| --- | --- |

Formula

(7-40)

kde:

| A
  0 | = | sústava konštánt a prevodov jednotiek = 0,0056940 |
| --- | --- | --- |
| d
  V | = | priemer hrdla SSV [mm] |
| C
  d | = | výtokový koeficient SSV [–] |
| p
  p | = | absolútny tlak na vstupe do Venturiho trubice [kPa] |
| T
  in | = | teplota na vstupe do Venturiho trubice [K] |
| r
  p | = | pomer hrdla SSV a vstupného absolútneho statického tlaku

  [–] |
| r
  D | = | pomer priemeru hrdla SSV a vnútorného priemeru vstupnej trubice

  [-] |

A
  0

=

sústava konštánt a prevodov jednotiek = 0,0056940
  Formula

d
  V

=

priemer hrdla SSV [mm]

C
  d

=

výtokový koeficient SSV [–]

p
  p

=

absolútny tlak na vstupe do Venturiho trubice [kPa]

T
  in

=

teplota na vstupe do Venturiho trubice [K]

r
  p

=

pomer hrdla SSV a vstupného absolútneho statického tlaku
  Formula
  [–]

r
  D

=

pomer priemeru hrdla SSV a vnútorného priemeru vstupnej trubice
  Formula
  [-]

Ak sa použije systém s kompenzáciou prietoku (t. j. bez výmenníka tepla), hmotnosť zriedeného výfukového plynu m
  ed,

  i
  [kg] v priebehu časového intervalu sa vypočíta pomocou rovnice (7-41):

| m
  ed,

  i
  = 1,293 · q

  V

  SSV · Δt
  i | (7-41) |
| --- | --- |

m
  ed,

  i
  = 1,293 · q

  V

  SSV · Δt
  i

(7-41)

kde:

| 1,293 kg/m3 | = | hustota vzduchu pri teplote 273,15 K a tlaku 101,325 kPa |
| --- | --- | --- |
| Δti | = | časový interval [s] |
| qV

  SSV | = | objemový prietok SSV [m3/s] |

1,293 kg/m3

=

hustota vzduchu pri teplote 273,15 K a tlaku 101,325 kPa

Δti

=

časový interval [s]

qV

  SSV

=

objemový prietok SSV [m3/s]

2.3.   Výpočet emisií tuhých častíc

2.3.1.   Nestále skúšobné cykly (NRTC a LSI-NRTC) a RMC

Hmotnosť tuhých častíc sa vypočíta po korekcii hmotnosti vzorky tuhých častíc o vztlak podľa bodu 8.1.12.2.5.

2.3.1.1.   Systém riedenia časti prietoku

2.3.1.1.1.   Výpočet založený na pomere vzoriek

Emisie tuhých častíc za cyklus m
  PM [g] sa vypočítajú pomocou rovnice (7-42):

| | (7-42) |
| --- | --- |

Formula

(7-42)

kde:

| m
  f | = | hmotnosť vzoriek tuhých častíc odobratých za cyklus [mg] |
| --- | --- | --- |
| r
  s | = | priemerný pomer odberu vzoriek za skúšobný cyklus [-] |

m
  f

=

hmotnosť vzoriek tuhých častíc odobratých za cyklus [mg]

r
  s

=

priemerný pomer odberu vzoriek za skúšobný cyklus [-]

s:

| | (7-43) |
| --- | --- |

Formula

(7-43)

kde:

| m
  se | = | hmotnosť vzorky neupraveného výfukového plynu za cyklus [kg] |
| --- | --- | --- |
| m
  ew | = | celková hmotnosť neupraveného výfukového plynu za cyklus [kg] |
| m
  sep | = | hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg] |
| m
  sed | = | hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez riediaci tunel [kg] |

m
  se

=

hmotnosť vzorky neupraveného výfukového plynu za cyklus [kg]

m
  ew

=

celková hmotnosť neupraveného výfukového plynu za cyklus [kg]

m
  sep

=

hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg]

m
  sed

=

hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez riediaci tunel [kg]

V prípade systému odberu celkovej vzorky sú m
  sep a m
  sed totožné.

2.3.1.1.2.   Výpočet založený na pomere riedenia

Emisie tuhých častíc za cyklus m
  PM [g] sa vypočítajú pomocou rovnice (7-44):

| | (7-44) |
| --- | --- |

Formula

(7-44)

kde:

| m
  f | = | hmotnosť vzoriek tuhých častíc odobratých za cyklus [mg] |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg] |
| m
  edf | = | hmotnosť ekvivalentného zriedeného výfukového plynu za cyklus [kg] |

m
  f

=

hmotnosť vzoriek tuhých častíc odobratých za cyklus [mg]

m
  sep

=

hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg]

m
  edf

=

hmotnosť ekvivalentného zriedeného výfukového plynu za cyklus [kg]

Celková hmotnosť ekvivalentného zriedeného výfukového plynu za cyklus m
  edf [kg] sa stanoví pomocou rovnice (7-45):

| | (7-45) |
| --- | --- |

Formula

(7-45)

s:

| | (7-46) |
| --- | --- |
| | (7-47) |

Formula

(7-46)

Formula

(7-47)

kde:

| qm

  edf,

  i | = | okamžitý ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  ew,

  i | = | okamžitý hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s] |
| r
  d,

  i | = | okamžitý pomer riedenia [–] |
| qm

  dew,

  i | = | ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s] |
| qm

  dw,i | = | okamžitý hmotnostný prietok riediaceho vzduchu [kg/s] |
| ƒ | = | frekvencia odberu údajov [Hz] |
| N | = | počet meraní [-] |

qm

  edf,

  i

=

okamžitý ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu [kg/s]

qm

  ew,

  i

=

okamžitý hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s]

r
  d,

  i

=

okamžitý pomer riedenia [–]

qm

  dew,

  i

=

ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s]

qm

  dw,i

=

okamžitý hmotnostný prietok riediaceho vzduchu [kg/s]

ƒ

=

frekvencia odberu údajov [Hz]

N

=

počet meraní [-]

2.3.1.2.   Systém riedenia plného prietoku

Hmotnostné emisie sa vypočítajú pomocou rovnice (7-48):

| | (7-48) |
| --- | --- |

Formula

(7-48)

kde:

| m
  f | = | je hmotnosť častíc odobratých za cyklus [mg] |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | je hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg] |
| m
  ed | = | je hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus [kg] |

m
  f

=

je hmotnosť častíc odobratých za cyklus [mg]

m
  sep

=

je hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg]

m
  ed

=

je hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus [kg]

s

| m
  sep = m
  set – m
  ssd | (7-49) |
| --- | --- |

m
  sep = m
  set – m
  ssd

(7-49)

kde:

| m
  set | = | hmotnosť dvakrát zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho filtrom tuhých častíc [kg] |
| --- | --- | --- |
| m
  ssd | = | hmotnosť sekundárneho riediaceho vzduchu [kg] |

m
  set

=

hmotnosť dvakrát zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho filtrom tuhých častíc [kg]

m
  ssd

=

hmotnosť sekundárneho riediaceho vzduchu [kg]

2.3.1.2.1.   korekcia o pozadie

hmotnosť tuhých častíc m
  PM,c [g] je možné korigovať na pozadie pomocou rovnice (7-50):

| | (7-50) |
| --- | --- |

Formula

(7-50)

kde:

| m
  f | = | hmotnosť vzoriek tuhých častíc odobratých za cyklus [mg] |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg] |
| m
  sd | = | hmotnosť vzorky riediaceho vzduchu odobratej vzorkovačom tuhých častíc pozadia [kg] |
| m
  b | = | hmotnosť zachytených tuhých častíc pozadia v riediacom vzduchu [mg] |
| m
  ed | = | hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus [kg] |
| D | = | faktor riedenia [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-] |

m
  f

=

hmotnosť vzoriek tuhých častíc odobratých za cyklus [mg]

m
  sep

=

hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg]

m
  sd

=

hmotnosť vzorky riediaceho vzduchu odobratej vzorkovačom tuhých častíc pozadia [kg]

m
  b

=

hmotnosť zachytených tuhých častíc pozadia v riediacom vzduchu [mg]

m
  ed

=

hmotnosť zriedeného výfukového plynu za cyklus [kg]

D

=

faktor riedenia [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-]

2.3.2.   Výpočet NRSC v nespojitom režime

2.3.2.1.   Systém riedenia

Všetky výpočty sa zakladajú na priemerných hodnotách jednotlivých režimov i počas odberu vzoriek.

| a) | V prípade riedenia časti prietoku sa ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu určuje pomocou rovnice (7-51) a systému s meraním prietoku podľa obrázku 9.2: | (7-51) |
| --- | --- | --- |
| | (7-52) |

a)

V prípade riedenia časti prietoku sa ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu určuje pomocou rovnice (7-51) a systému s meraním prietoku podľa obrázku 9.2:

Formula

(7-51)

Formula

(7-52)

kde:

| qm

  edf | = | ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  ew | = | hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s] |
| r
  d | = | pomer riedenia [–] |
| qm

  dew | = | hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s] |
| qm

  dw | = | hmotnostný prietok riediaceho vzduchu [kg/s] |

qm

  edf

=

ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu [kg/s]

qm

  ew

=

hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s]

r
  d

=

pomer riedenia [–]

qm

  dew

=

hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s]

qm

  dw

=

hmotnostný prietok riediaceho vzduchu [kg/s]

| b) | pri systémoch s riedením plného toku sa qm

  dew použije ako qm

  edf. |
| --- | --- |

b)

pri systémoch s riedením plného toku sa qm

  dew použije ako qm

  edf.

2.3.2.2.   Výpočet hmotnostného prietoku tuhých častíc

Prietok emisií tuhých častíc za cyklus q
  mPM [g/h] sa vypočítajú pomocou rovníc (7-53), (7-56), (7-57) alebo(7-58):

| a) | jednofiltrová metóda | (7-53) |
| --- | --- | --- |
| | (7-54) |
| | (7-55) |

a)

jednofiltrová metóda

Formula

(7-53)

Formula

(7-54)

Formula

(7-55)

kde:

| qm

  PM | = | hmotnostný prietok tuhých častíc [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f | = | hmotnosť vzoriek tuhých častíc odobratých za cyklus [mg] |
| | = | priemerný ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s] |
| qm

  edf

  i | = | ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave v režime i [kg/s] |
| WFi | = | váhový koeficient pre režim i [–] |
| m
  sep | = | hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg] |
| m
  sep

  i | = | hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez prechádzajúceho cez filter na odber vzoriek tuhých častíc v režime i [kg] |
| N | = | počet meraní [-] |

qm

  PM

=

hmotnostný prietok tuhých častíc [g/h]

m
  f

=

hmotnosť vzoriek tuhých častíc odobratých za cyklus [mg]

Formula

=

priemerný ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s]

qm

  edf

  i

=

ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave v režime i [kg/s]

WFi

=

váhový koeficient pre režim i [–]

m
  sep

=

hmotnosť zriedeného výfukového plynu prechádzajúceho cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg]

m
  sep

  i

=

hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez prechádzajúceho cez filter na odber vzoriek tuhých častíc v režime i [kg]

N

=

počet meraní [-]

| b) | viacfiltrová metóda | (7-56) |
| --- | --- | --- |

b)

viacfiltrová metóda

Formula

(7-56)

kde:

| qm

  PM

  i | = | hmotnostný prietok tuhých častíc v režime i [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f

  i | = | hmotnosť tuhých častíc zachytených v režime i [mg] |
| qm

  edf

  i | = | ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave v režime i [kg/s] |
| m
  sep

  i | = | hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filter na odber vzoriek tuhých častíc v režime i [kg] |

qm

  PM

  i

=

hmotnostný prietok tuhých častíc v režime i [g/h]

m
  f

  i

=

hmotnosť tuhých častíc zachytených v režime i [mg]

qm

  edf

  i

=

ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave v režime i [kg/s]

m
  sep

  i

=

hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filter na odber vzoriek tuhých častíc v režime i [kg]

Hmotnosť PM sa určuje za skúšobný cyklus sčítaním priemerných hodnôt jednotlivých režimov i počas obdobia odberu vzoriek.

Hmotnostný prietok tuhých častíc qm

  PM [g/h] alebo qm

  PM

  i
  [g/h] možno korigovať na pozadie takto:

| c) | jednofiltrová metóda | (7-57) |
| --- | --- | --- |

c)

jednofiltrová metóda

Formula

(7-57)

kde:

| qm

  PM | = | hmotnostný prietok tuhých častíc [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f | = | hmotnosť zachytenej vzorky tuhých častíc [mg] |
| m
  sep | = | hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filter na odber vzoriek tuhých častíc [kg] |
| m
  f,d | = | hmotnosť vzorky tuhých častíc v zachytenom riediacom vzduchu [mg] |
| m
  d | = | hmotnosť vzorky riediaceho vzduchu, ktorý prešiel cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg] |
| D | = | faktor riedenia v režime i [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-] |
| WFi | = | váhový koeficient pre režim i [–] |
| | = | priemerný ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s] |

qm

  PM

=

hmotnostný prietok tuhých častíc [g/h]

m
  f

=

hmotnosť zachytenej vzorky tuhých častíc [mg]

m
  sep

=

hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filter na odber vzoriek tuhých častíc [kg]

m
  f,d

=

hmotnosť vzorky tuhých častíc v zachytenom riediacom vzduchu [mg]

m
  d

=

hmotnosť vzorky riediaceho vzduchu, ktorý prešiel cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg]

D

=

faktor riedenia v režime i [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-]

WFi

=

váhový koeficient pre režim i [–]

Formula

=

priemerný ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s]

| d) | viacfiltrová metóda | (7-58) |
| --- | --- | --- |

d)

viacfiltrová metóda

Formula

(7-58)

kde:

| qm

  PM

  i | = | hmotnostný prietok tuhých častíc v režime i [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f

  i | = | hmotnosť tuhých častíc zachytených v režime i [mg] |
| m
  sep

  i | = | hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filter na odber vzoriek tuhých častíc v režime i [kg] |
| m
  f,d | = | hmotnosť vzorky tuhých častíc v zachytenom riediacom vzduchu [mg] |
| m
  d | = | hmotnosť vzorky riediaceho vzduchu, ktorý prešiel cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg] |
| D | = | faktor riedenia [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-] |
| q
  medf

  i | = | ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave v režime i [kg/s] |

qm

  PM

  i

=

hmotnostný prietok tuhých častíc v režime i [g/h]

m
  f

  i

=

hmotnosť tuhých častíc zachytených v režime i [mg]

m
  sep

  i

=

hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filter na odber vzoriek tuhých častíc v režime i [kg]

m
  f,d

=

hmotnosť vzorky tuhých častíc v zachytenom riediacom vzduchu [mg]

m
  d

=

hmotnosť vzorky riediaceho vzduchu, ktorý prešiel cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg]

D

=

faktor riedenia [pozri rovnicu (7-28) v bode 2.2.2.2] [-]

q
  medf

  i

=

ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave v režime i [kg/s]

Ak sa vykonáva viac než jedno meranie, m
  f,d/m
  d sa nahradí
  Formula
  .

2.4.   Práca za cyklus a špecifické emisie

2.4.1.   Plynné emisie

2.4.1.1.   Nestále skúšobné cykly (NRTC a LSI-NRTC) a RMC

V prípade neupraveného a zriedeného výfukového plynu sa odkazuje na body 2.1 a 2.2. Výsledné hodnoty výkonu P [kW] sa integrujú počas skúšobného intervalu. Celková práca W
  act [kWh] sa vypočíta pomocou rovnice (7-59):

| | (7-59) |
| --- | --- |

Formula

(7-59)

kde:

| Pi | = | okamžitý výkon motora [kW] |
| --- | --- | --- |
| ni | = | okamžité otáčky motora [ot/min] |
| Ti | = | okamžitý krútiaci moment motora [Nm] |
| W
  act | = | skutočná práca za cyklus [kWh] |
| ƒ | = | frekvencia odberu údajov [Hz] |
| N | = | počet meraní [-] |

Pi

=

okamžitý výkon motora [kW]

ni

=

okamžité otáčky motora [ot/min]

Ti

=

okamžitý krútiaci moment motora [Nm]

W
  act

=

skutočná práca za cyklus [kWh]

ƒ

=

frekvencia odberu údajov [Hz]

N

=

počet meraní [-]

Ak boli namontované pomocné zariadenia v súlade s doplnkom 2 k prílohe VI, nevykonáva sa v rovnici (7-59) korekcia na okamžitý krútiaci moment motora. Ak podľa bodu 6.3.2 alebo 6.3.3 prílohy VI k tomuto nariadeniu nie sú inštalované nevyhnutné pomocné zariadenia, ktoré mali byť inštalované na účely skúšky, alebo sú inštalované pomocné zariadenia, ktoré mali byť odstránené na účely skúšky, hodnota Ti
  použitá v rovnici (7-59) sa upraví pomocou rovnice (7-60):

| T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX | (7-60) |
| --- | --- |

T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX

(7-60)

kde:

| Ti

  ,meas | = | nameraná hodnota okamžitého krútiaceho momentu motora |
| --- | --- | --- |
| Ti,

  AUX | = | zodpovedajúca hodnota krútiaceho momentu potrebného na pohon pomocných zariadení zistená podľa bodu 7.7.2.3.2. prílohy VI k tomuto nariadeniu. |

Ti

  ,meas

=

nameraná hodnota okamžitého krútiaceho momentu motora

Ti,

  AUX

=

zodpovedajúca hodnota krútiaceho momentu potrebného na pohon pomocných zariadení zistená podľa bodu 7.7.2.3.2. prílohy VI k tomuto nariadeniu.

Špecifické emisie e
  gas [g/kWh] sa vypočítajú uvedenými spôsobmi v závislosti od typu skúšobného cyklu.

| | (7-61) |
| --- | --- |

Formula

(7-61)

kde:

| m
  gas | = | celková hmotnosť emisií [g/test] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | práca za cyklus [kWh] |

m
  gas

=

celková hmotnosť emisií [g/test]

W
  act

=

práca za cyklus [kWh]

V prípade NRTC je pre plynné emisie iné ako CO2 konečným výsledkom skúšky e
  gas [g/kWh] vážený priemer skúšky so studeným štartom a skúšky s teplým štartom vypočítaný pomocou rovnice (7-62):

| | (7-62) |
| --- | --- |

Formula

(7-62)

kde:

| | m
  cold sú hmotnostné emisie plynu za NRTC so studeným štartom [g] |
| --- | --- |

m
  cold sú hmotnostné emisie plynu za NRTC so studeným štartom [g]

| | W
  act, cold je skutočná práca za NRTC so studeným štartom [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, cold je skutočná práca za NRTC so studeným štartom [kWh]

| | m
  hot sú hmotnostné emisie plynu za NRTC s teplým štartom [g] |
| --- | --- |

m
  hot sú hmotnostné emisie plynu za NRTC s teplým štartom [g]

| | W
  act, hot je skutočná práca za NRTC s teplým štartom [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, hot je skutočná práca za NRTC s teplým štartom [kWh]

V prípade NRTC sa pre CO2 konečný výsledok skúšky e
  gas [g/kWh] vypočíta z NRTC s teplým štartom pomocou rovnice (7-63):

| | (7-63) |
| --- | --- |

Formula

(7-63)

kde:

| | m
  CO2, hot sú hmotnostné emisie CO2 za NRTC s teplým štartom [g] |
| --- | --- |

m
  CO2, hot sú hmotnostné emisie CO2 za NRTC s teplým štartom [g]

| | W
  act, hot je skutočná práca za NRTC s teplým štartom [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, hot je skutočná práca za NRTC s teplým štartom [kWh]

2.4.1.2.   NRSC v nespojitom režime

Špecifické emisie e
  gas [g/kWh] sa vypočítajú pomocou rovnice (7-64):

| | (7-64) |
| --- | --- |

Formula

(7-64)

kde:

| qm

  gas,

  i | = | priemerný hmotnostný prietok emisií v režime i [g/h] |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3 prílohy VI) |
| WFi | = | váhový koeficient pre režim i [–] |

qm

  gas,

  i

=

priemerný hmotnostný prietok emisií v režime i [g/h]

Pi

=

výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3 prílohy VI)

WFi

=

váhový koeficient pre režim i [–]

2.4.2.   Emisie tuhých častíc

2.4.2.1.   Nestále skúšobné cykly (NRTC a LSI-NRTC) a RMC

Špecifické emisie tuhých častíc sa vypočítajú pomocou rovnice (7-61), kde e
  gas [g/kWh] a m
  gas [g/skúška] sú nahradené e
  PM [g/kWh] a m
  PM [g/skúška]:

| | (7-65) |
| --- | --- |

Formula

(7-65)

kde:

| m
  PM | = | celková hmotnosť emisií tuhých častíc v súlade s bodom 2.3.1.1 alebo 2.3.1.2. [g/skúška] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | práca za cyklus [kWh] |

m
  PM

=

celková hmotnosť emisií tuhých častíc v súlade s bodom 2.3.1.1 alebo 2.3.1.2. [g/skúška]

W
  act

=

práca za cyklus [kWh]

Emisie v nestálom zmiešanom cykle (t. j. NRTC so studeným štartom a NRTC s teplým štartom) sa vypočítajú podľa bodu 2.4.1.1.

2.4.2.2.   NRSC v nespojitom režime

Špecifické emisie tuhých častíc e
  PM [g/kWh] sa vypočítajú pomocou rovnice (7-66) alebo (7-67):

| a) | jednofiltrová metóda | (7-66) |
| --- | --- | --- |

a)

jednofiltrová metóda

Formula

(7-66)

kde:

| Pi | = | výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3 prílohy VI) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | váhový koeficient pre režim i [–] |
| qm

  PM | = | hmotnostný prietok tuhých častíc [g/h] |

Pi

=

výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3 prílohy VI)

WFi

=

váhový koeficient pre režim i [–]

qm

  PM

=

hmotnostný prietok tuhých častíc [g/h]

| b) | viacfiltrová metóda | (7-67) |
| --- | --- | --- |

b)

viacfiltrová metóda

Formula

(7-67)

kde:

| Pi | = | výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | váhový koeficient pre režim i [–] |
| qm

  PM

  i | = | hmotnostný prietok tuhých častíc v režime i [g/h] |

Pi

=

výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3)

WFi

=

váhový koeficient pre režim i [–]

qm

  PM

  i

=

hmotnostný prietok tuhých častíc v režime i [g/h]

V prípade jednofiltrovej metódy sa efektívny váhový koeficient WF
  e

  i
  pre každý režim vypočíta pomocou rovnice (7-68):

| | (7-68) |
| --- | --- |

Formula

(7-68)

kde:

| m
  sep

  i | = | hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc v režime i [kg] |
| --- | --- | --- |
| | = | priemerný ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu [kg/s] |
| qm

  edf

  i | = | ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu v režime i [kg/s] |
| m
  sep | = | hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg] |

m
  sep

  i

=

hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc v režime i [kg]

Formula

=

priemerný ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu [kg/s]

qm

  edf

  i

=

ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu v režime i [kg/s]

m
  sep

=

hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg]

Hodnota efektívnych váhových koeficientov je v rozmedzí 0,005 (absolútna hodnota) hodnoty váhových koeficientov uvedených v doplnku 1 k prílohe XVII.

2.4.3.   Korekcia pre reguláciu emisií so zriedkavou (periodickou) regeneráciou

V prípade motorov iných ako kategórie RLL vybavených systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, ktoré sa regenerujú zriedkavo (periodicky) (pozri bod 6.6.2 prílohy VI), sa špecifické emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok vypočítané podľa bodu 2.4.1 a 2.4.2 korigujú buď príslušným multiplikačným korekčným faktorom alebo príslušným aditívnym korekčným faktorom. V prípade, že sa zriedkavá regenerácia neuskutočnila počas skúšky, použije sa korekčný faktor nahor (k
  ru,m alebo k
  ru,a). V prípade, že sa zriedkavá regenerácia uskutočnila počas skúšky, použije sa korekčný faktor nadol (k
  rd,m alebo k
  rd,a). V prípade NRSC v nespojitom režime, v ktorom boli korekčné faktory určené pre každý režim, použijú sa pri výpočte váženého výsledku emisií tieto korekčné faktory na každý režim.

2.4.4.   Korekcia na faktor zhoršenia

Špecifické emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok vypočítané podľa bodu 2.4.1 a 2.4.2, prípadne vrátane korekčného faktora o zriedkavú regeneráciu podľa bodu 2.4.3, sa korigujú aj multiplikačným alebo aditívnym faktorom zhoršenia stanoveným podľa požiadaviek prílohy III.

2.5.   Kalibrácia prietoku zriedeného výfukového plynu (CVS) a súvisiace výpočty

Systém CVS musí byť kalibrovaný s použitím presného prietokomeru a zariadenia obmedzujúceho prietok. Prietok systémom sa meria pri rôznych nastaveniach regulátora a regulačné parametre systému sa merajú a vzťahujú sa na prietok.

Môžu sa použiť rôzne typy prietokomerov, napr. kalibrovaná Venturiho trubica, kalibrovaný laminárny prietokomer, kalibrovaný turbínový prietokomer.

2.5.1.   Objemové čerpadlo (PDP)

Všetky parametre čerpadla sa merajú súčasne s parametrami vzťahujúcimi sa na kalibračnú Venturiho trubicu, ktorá je zapojená v sérii s čerpadlom. Zakreslí sa krivka vypočítaného prietoku (v m3/s) na vstupe čerpadla vo vzťahu ku korelačnej funkcii, ktorá je hodnotou špecifickej kombinácie parametrov čerpadla. Určí sa lineárna rovnica, ktorá vyjadruje vzťah medzi prietokom čerpadla a korelačnou funkciou. Ak má systém CVS pohon s viacerými režimami otáčok, kalibrácia sa vykonáva pre každý použitý rozsah.

Počas kalibrácie sa udržiava stabilná teplota.

Presakovanie vo všetkých spojoch a potrubiach medzi kalibračnou Venturiho trubicou a čerpadlom CVS sa musí udržiavať na úrovni nižšej než 0,3 % najnižšej hodnoty prietoku (pri najvyššej regulácii prietoku a najnižších otáčkach PDP).

Metódou predpísanou výrobcom sa z údajov prietokomera vypočíta prietok vzduchu (qV

  CVS) pri každom nastavení regulátora (minimálne 6 hodnôt nastavenia) v štandardných jednotkách m3/s. Prietok vzduchu sa následne prepočíta na prietok čerpadla (V
  0) v m3/ot pri absolútnej teplote a tlaku na vstupe čerpadla pomocou rovnice (7-69):

| | (7-69) |
| --- | --- |

Formula

(7-69)

kde:

| qV

  t | = | prietok vzduchu v štandardných podmienkach (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| T | = | teplota na vstupe čerpadla [K] |
| p
  p | = | absolútny tlak na vstupe čerpadla [kPa] |
| n | = | otáčky čerpadla [ot/s] |

qV

  t

=

prietok vzduchu v štandardných podmienkach (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

T

=

teplota na vstupe čerpadla [K]

p
  p

=

absolútny tlak na vstupe čerpadla [kPa]

n

=

otáčky čerpadla [ot/s]

Aby sa zohľadnilo vzájomné pôsobenie zmien tlaku čerpadla a miery sklzu čerpadla, vypočíta sa korelačná funkcia (X
  0) [s/ot] medzi otáčkami čerpadla, rozdielmi tlakov medzi vstupom a výstupom čerpadla a absolútnym tlakom na výstupe čerpadla pomocou rovnice (7-70):

| | (7-70) |
| --- | --- |

Formula

(7-70)

kde:

| Δp
  p | = | rozdiel tlakov medzi vstupom a výstupom čerpadla [kPa] |
| --- | --- | --- |
| p
  p | = | absolútny tlak na výstupe čerpadla [kPa] |
| n | = | otáčky čerpadla [ot/s] |

Δp
  p

=

rozdiel tlakov medzi vstupom a výstupom čerpadla [kPa]

p
  p

=

absolútny tlak na výstupe čerpadla [kPa]

n

=

otáčky čerpadla [ot/s]

Na zostavenie nasledujúcej kalibračnej rovnice sa vykoná lineárne nastavenie metódou najmenších štvorcov pomocou rovnice (7-71):

| V
  0 = D
  0 –m · X
  0 | (7-71) |
| --- | --- |

V
  0 = D
  0 –m · X
  0

(7-71)

kde D
  0 [m3/ot] je priesečník na osi a m [m3/s] sklon, ktoré opisujú regresnú priamku.

V prípade systému CVS s viacerými režimami otáčok sú kalibračné krivky vytvorené pre rôzne rozsahy prietoku čerpadla približne rovnobežné a hodnoty priesečníkov na osi (D
  0) sa zvyšujú s poklesom rozsahu prietoku čerpadla.

Hodnoty vypočítané z tejto rovnice musia byť v rozmedzí ± 0,5 % nameranej hodnoty V
  0. Hodnoty m sa budú meniť v závislosti od konkrétneho čerpadla. Príliv tuhých častíc počas určitého časového intervalu spôsobuje znižovanie sklzu čerpadla, čo sa prejaví nižšími hodnotami m. Preto sa pri spustení čerpadla po väčšej údržbe a ak všeobecné overenie systému naznačuje zmenu miery sklzu, vykoná sa kalibrácia.

2.5.2.   Venturiho trubica s kritickým prietokom (CFV)

Kalibrácia CFV je založená na prietokovej rovnici pre Venturiho trubicu s kritickým prietokom. Prietok plynu je funkciou tlaku a teploty na vstupe Venturiho trubice.

Na určenie rozsahu kritického prietoku sa K
  V zakreslí ako funkcia tlaku na vstupe do Venturiho trubice. V prípade kritického (škrteného) prietoku bude mať K
  V relatívne konštantnú hodnotu. So znižovaním tlaku (a zvyšovaním vákua) sa škrtenie Venturiho trubice zastaví a K
  V klesá, čo naznačuje, že CFV pracuje mimo prípustného rozsahu.

Metódou predpísanou výrobcom sa z údajov prietokomera vypočíta prietok vzduchu (qV

  CVS) pri každom nastavení regulátora (minimálne 8 hodnôt nastavenia) v štandardných jednotkách m3/s. Kalibračný koeficient K
  V

  Formula
  sa vypočíta z kalibračných údajov pre každé nastavenie pomocou rovnice (7-72):

| | (7-72) |
| --- | --- |

Formula

(7-72)

kde:

| qV

  SSV | = | prietok vzduchu v štandardných podmienkach (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| T | = | teplota na vstupe do Venturiho trubice [K] |
| p
  p | = | absolútny tlak na vstupe do Venturiho trubice [kPa] |

qV

  SSV

=

prietok vzduchu v štandardných podmienkach (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

T

=

teplota na vstupe do Venturiho trubice [K]

p
  p

=

absolútny tlak na vstupe do Venturiho trubice [kPa]

Vypočíta sa priemerná hodnota K
  V a štandardná odchýlka. Štandardná odchýlka nesmie prekročiť ± 0,3 % priemernej hodnoty K
  V.

2.5.3.   Podzvuková Venturiho trubica (SSV)

Kalibrácia SSV vychádza z prietokovej rovnice pre podzvukovú Venturiho trubicu. Prietok plynu je funkciou tlaku a teploty na vstupe a poklesu tlaku medzi vstupom a hrdlom SSV, ako sa uvádza v rovnici (7-40).

Metódou predpísanou výrobcom sa z údajov prietokomera vypočíta prietok vzduchu (qV

  SSV) pri každom nastavení regulátora (minimálne 16 hodnôt nastavenia) v štandardných jednotkách m3/s. Výtokový koeficient sa vypočíta z kalibračných údajov pre každé nastavenie pomocou rovnice (7-73):

| | (7-73) |
| --- | --- |

Formula

(7-73)

kde:

| A
  0 | = | sústava konštánt a prevodov jednotiek |
| --- | --- | --- |
| qV

  SSV | = | prietok vzduchu v štandardných podmienkach (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| T
  in,V | = | teplota na vstupe do Venturiho trubice [K] |
| d
  V | = | priemer hrdla SSV [mm] |
| r
  p | = | pomer hrdla SSV a vstupného absolútneho statického tlaku = 1 – Δp/p
  p [-] |
| r
  D | = | pomer priemeru hrdla SSV d
  V a vnútorného priemeru vstupnej trubice D [-] |

A
  0

=

sústava konštánt a prevodov jednotiek
  Formula

qV

  SSV

=

prietok vzduchu v štandardných podmienkach (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

T
  in,V

=

teplota na vstupe do Venturiho trubice [K]

d
  V

=

priemer hrdla SSV [mm]

r
  p

=

pomer hrdla SSV a vstupného absolútneho statického tlaku = 1 – Δp/p
  p [-]

r
  D

=

pomer priemeru hrdla SSV d
  V a vnútorného priemeru vstupnej trubice D [-]

Na určenie rozsahu podzvukového prietoku sa C
  d zakreslí ako funkcia Reynoldsovho čísla RE pri hrdle SSV. RE pri hrdle SSV sa vypočíta pomocou rovnice (7-74):

| | (7-74) |
| --- | --- |

Formula

(7-74)

s

| | (7-75) |
| --- | --- |

Formula

(7-75)

kde:

| A1 | = | sústava konštánt a prevodov jednotiek = 27,43831 |
| --- | --- | --- |
| qV

  SSV | = | prietok vzduchu v štandardných podmienkach (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| d
  V | = | priemer hrdla SSV [mm] |
| μ | = | absolútna alebo dynamická viskozita plynu [kg/(m · s)] |
| b | = | 1,458 × 106 (empirická konštanta) [kg/(m · s · K0,5)] |
| S | = | 110,4 (empirická konštanta) [K] |

A1

=

sústava konštánt a prevodov jednotiek = 27,43831
  Formula

qV

  SSV

=

prietok vzduchu v štandardných podmienkach (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

d
  V

=

priemer hrdla SSV [mm]

μ

=

absolútna alebo dynamická viskozita plynu [kg/(m · s)]

b

=

1,458 × 106 (empirická konštanta) [kg/(m · s · K0,5)]

S

=

110,4 (empirická konštanta) [K]

Keďže qV

  SSV je vstupná veličina vo vzorci pre Re, musia sa výpočty začať počiatočným odhadom hodnoty pre qV

  SSV alebo C
  d kalibračnej Venturiho trubice a opakujú sa tak dlho, kým qV

  SSV nekonverguje. Metóda konvergencie musí byť presná na 0,1 % bodu alebo presnejšia.

Hodnoty C
  d vypočítané na základe výslednej rovnice prispôsobenia kalibračnej krivky musia byť najmenej pre šestnásť bodov v oblasti podzvukového prietoku v medziach ± 0,5 % zmeranej hodnoty C
  d pre každý kalibračný bod.

2.6.   Korekcia o posun

2.6.1.   Všeobecný postup

Výpočty uvedené v tomto doplnku 2 sa vykonávajú s cieľom zistiť, či posun analyzátora plynu neovplyvňuje platnosť výsledkov skúšobného intervalu. Ak posun nemá vplyv na platnosť výsledkov skúšobného intervalu, odozvy analyzátora plynu v danom skúšobnom intervale sa korigujú o posun v súlade s bodom 2.6.2. Odozvy analyzátora plynu korigované na posun sa použijú vo všetkých následných výpočtoch emisií. Prijateľný prah posunu analyzátora plynu za skúšobný interval je stanovený v bode 8.2.2.2 prílohy VI.

Všeobecný skúšobný postup sa riadi ustanoveniami doplnku 1, pričom koncentrácie xi
  alebo
  Formula
  sa nahradia koncentráciami ci
  alebo
  Formula
  .

2.6.2.   Postup výpočtu

Korekcia o posun sa vypočíta pomocou rovnice (7-76):

| | (7-76) |
| --- | --- |

Formula

(7-76)

kde:

| ci

  driftcor | = | koncentrácia korigovaná o posun [ppm] |
| --- | --- | --- |
| c
  refzero | = | referenčná koncentrácia nulovacieho plynu, ktorá je zvyčajne nulová, pokiaľ nie je známa iná hodnota [ppm] |
| c
  refspan | = | referenčná koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu [ppm] |
| c
  prespan | = | odozva analyzátora plynu na koncentráciu plynu na nastavenie meracieho rozsahu pred skúšobným intervalom [ppm] |
| c
  postspan | = | odozva analyzátora plynu na koncentráciu plynu na nastavenie meracieho rozsahu po skúšobnom intervale [ppm] |
| ci
  alebo | = | zaznamenaná koncentrácia, t. j. nameraná počas skúšky pred korekciou o posun [ppm] |
| c
  prezero | = | odozva analyzátora plynu na koncentráciu nulovacieho plynu pred skúšobným intervalom [ppm] |
| c
  postzero | = | odozva analyzátora plynu na koncentráciu nulovacieho plynu po skúšobnom intervale [ppm] |

ci

  driftcor

=

koncentrácia korigovaná o posun [ppm]

c
  refzero

=

referenčná koncentrácia nulovacieho plynu, ktorá je zvyčajne nulová, pokiaľ nie je známa iná hodnota [ppm]

c
  refspan

=

referenčná koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu [ppm]

c
  prespan

=

odozva analyzátora plynu na koncentráciu plynu na nastavenie meracieho rozsahu pred skúšobným intervalom [ppm]

c
  postspan

=

odozva analyzátora plynu na koncentráciu plynu na nastavenie meracieho rozsahu po skúšobnom intervale [ppm]

Formula

=

zaznamenaná koncentrácia, t. j. nameraná počas skúšky pred korekciou o posun [ppm]

c
  prezero

=

odozva analyzátora plynu na koncentráciu nulovacieho plynu pred skúšobným intervalom [ppm]

c
  postzero

=

odozva analyzátora plynu na koncentráciu nulovacieho plynu po skúšobnom intervale [ppm]

3.   Molárny výpočet emisií

3.1.   Dolné indexy

| | Veličina |
| --- | --- |
| abs | absolútna veličina |
| act | skutočná veličina |
| air | vzduch, suchý |
| atmos | atmosférický |
| bkgnd | pozadie |
| C | uhlík |
| cal | kalibračná veličina |
| CFV | Venturiho trubica s kritickým prietokom |
| cor | korigovaná veličina |
| dil | riediaci vzduch |
| dexh | zriedený výfukový plyn |
| dry | veličina v suchom stave |
| exh | neupravený výfukový plyn |
| exp | očakávaná veličina |
| eq | ekvivalentná veličina |
| fuel | palivo |
| | okamžité meranie (napr. 1 Hz |
| i | jednotlivá veličina série |
| idle | stav pri voľnobehu |
| in | veličina vstupu |
| init | počiatočná veličina, zvyčajne pred emisnou skúškou |
| max | maximálna (t. j. špičková) hodnota |
| meas | nameraná veličina |
| min | minimálna hodnota |
| mix | molárna hmotnosť vzduchu |
| out | veličina výstupu |
| part | čiastková veličina |
| PDP | objemové čerpadlo |
| raw | neupravený výfukový plyn |
| ref | referenčné množstvo |
| rev | otáčky |
| sat | nasýtený stav |
| slip | sklz PDP |
| smpl | odber vzoriek |
| span | veličina na nastavenie meracieho rozsahu |
| SSV | podzvuková Venturiho trubica |
| std | standardná veličina |
| test | skúšobná veličina |
| total | celková veličina |
| uncor | nekorigovaná veličina |
| vac | veličina podtlaku |
| weight | kalibračné závažie |
| wet | veličina vo vlhkom stave |
| zero | nulová veličina |

Veličina

abs

absolútna veličina

act

skutočná veličina

air

vzduch, suchý

atmos

atmosférický

bkgnd

pozadie

C

uhlík

cal

kalibračná veličina

CFV

Venturiho trubica s kritickým prietokom

cor

korigovaná veličina

dil

riediaci vzduch

dexh

zriedený výfukový plyn

dry

veličina v suchom stave

exh

neupravený výfukový plyn

exp

očakávaná veličina

eq

ekvivalentná veličina

fuel

palivo

okamžité meranie (napr. 1 Hz

i

jednotlivá veličina série

idle

stav pri voľnobehu

in

veličina vstupu

init

počiatočná veličina, zvyčajne pred emisnou skúškou

max

maximálna (t. j. špičková) hodnota

meas

nameraná veličina

min

minimálna hodnota

mix

molárna hmotnosť vzduchu

out

veličina výstupu

part

čiastková veličina

PDP

objemové čerpadlo

raw

neupravený výfukový plyn

ref

referenčné množstvo

rev

otáčky

sat

nasýtený stav

slip

sklz PDP

smpl

odber vzoriek

span

veličina na nastavenie meracieho rozsahu

SSV

podzvuková Venturiho trubica

std

standardná veličina

test

skúšobná veličina

total

celková veličina

uncor

nekorigovaná veličina

vac

veličina podtlaku

weight

kalibračné závažie

wet

veličina vo vlhkom stave

zero

nulová veličina

3.2.   Značky chemickej bilancie

x
  dil/exh
  = množstvo riediaceho plynu alebo prebytok vzduchu na mól výfukového plynu

x
  H2Oexh
  = množstvo vody vo výfukovom plyne na mól výfukového plynu

x
  Ccombdry
  = množstvo uhlíka z paliva vo výfukovom plyne na mól suchého výfukového plynu

x
  H2Oexhdry
  = množstvo vody vo výfukovom plyne na suchý mól suchého výfukového plynu

x
  prod/intdry
  = množstvo suchých stechiometrických produktov na suchý mól nasávaného vzduchu

x
  dil/exhdry
  = množstvo riediaceho plynu alebo prebytok vzduchu na mól suchého výfukového plynu

x
  int/exhdry
  = množstvo nasávaného vzduchu potrebné na vytvorenie skutočných produktov spaľovania na mól suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu

x
  raw/exhdry
  = množstvo neriedeného výfukového plynu, bez prebytku vzduchu, na mól suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu

x
  O2intdry
  = množstvo O2 v nasávanom vzduchu na mól suchého nasávaného vzduchu

x
  CO2intdry
  = množstvo CO2 v nasávanom vzduchu na mól suchého nasávaného vzduchu

x
  H2Ointdry
  = množstvo CO2 v nasávanom vzduchu na mól suchého nasávaného vzduchu

x
  CO2int
  = množstvo CO2 v nasávanom vzduchu na mól suchého nasávaného vzduchu

x
  CO2dil
  = množstvo CO2 v riediacom plyne na mól riediaceho plynu

x
  CO2dildry
  = množstvo CO2 v riediacom plyne na mól suchého riediaceho plynu

x
  H2Odildry
  = množstvo H2O v riediacom plyne na mól suchého riediaceho plynu

x
  H2Odil
  = množstvo H2O v riediacom plyne na mól suchého riediaceho plynu

x
  [emission]meas
  = množstvo nameraných emisií vo vzorke podľa príslušného analyzátora plynov

x
  [emission]dry
  = Množstvo emisií na suchú molekulu suchej vzorky

x
  H2O[emission]meas
  = Množstvo vody vo vzorke na mieste zisťovania emisií

x
  H2Oint
  = Množstvo vody v nasávanom vzduchu stanovené na základe merania vlhkosti nasávaného vzduchu

3.3.   Základné parametre a vzťahy

3.3.1.   Suchý vzduch a chemické zlúčeniny

V tomto bode sa pre zloženie suchého vzduchu používajú tieto hodnoty:

| | x
  O2airdry = 0,209445 mol/mol |
| --- | --- |

x
  O2airdry = 0,209445 mol/mol

| | x
  Arairdry = 0,00934 mol/mol |
| --- | --- |

x
  Arairdry = 0,00934 mol/mol

| | x
  N2airdry = 0,78084 mol/mol |
| --- | --- |

x
  N2airdry = 0,78084 mol/mol

| | x
  CO2airdry = 375 μmol/mol |
| --- | --- |

x
  CO2airdry = 375 μmol/mol

V tejto prílohe sa používajú tieto molárne hmotnosti alebo efektívne molárne hmotnosti chemických zlúčenín:

M
  air
  = 28,96559 g/mól (suchý vzduch)

M
  Ar
  = 39,948 g/mól (argón)

M
  C
  = 12,0107 g/mól (uhlík)

M
  CO
  = 28,0101 g/mol (oxid uhoľnatý)

M
  CO2
  = 44,0095 g/mól (oxid uhličitý)

M
  H
  = 1,00794 g/mól (atómový vodík)

M
  H2
  = 2,01588 g/mól (molekulárny vodík)

M
  H2O
  = 18,01528 g/mól (voda)

M
  He
  = 4,002602 g/mól (hélium)

M
  N
  = 14,0067 g/mól (atómový dusík)

M
  N2
  = 28,0134 g/mól (molekulárny dusík)

M
  Nox
  = 46,0055 g/mól [oxidy dusíka (*)]

M
  O
  = 15,9994 g/mól (atómový kyslík)

M
  O2
  = 31,9988 g/mól (molekulárny kyslík)

M
  C3H8
  = 44,09562 g/mól (propán)

M
  S
  = 32,065 g/mól (síra)

M
  HC
  = 13,875389 g/mól [celkové uhľovodíky (**)]

| (**) | Efektívna molárna hmotnosť HC je definovaná atómovým pomerom vodíka k uhlíku α, ktorý sa rovná 1,85. |
| --- | --- |

(**)

| (*) | Efektívna molárna hmotnosť NOx je definovaná molárnou hmotnosťou oxidu dusičitého NO2. |
| --- | --- |

(*)

V tomto bode sa používa táto molárna plynová konštanta R pre ideálne plyny:

R = 8,314472J (mol · K)

V tomto bode sa používajú tieto konštanty špecifických tepiel γ [J/(kg · K)]/[J/(kg · K)] pre riediaci vzduch a zriedený výfukový plyn:

γ
  air
  = 1,399 (pomer špecifických tepiel pre nasávaný vzduch alebo zriedený vzduch)

γ
  dil
  = 1,399 (pomer špecifických tepiel pre zriedený výfukový plyn)

γ
  exh
  = 1,385 (pomer špecifických tepiel pre neupravený výfukový plyn)

3.3.2.   Vlhký vzduch

V tomto oddiele je opísaný spôsob určovania množstva vody v ideálnom plyne:

3.3.2.1.   Tlak vodnej pary

Tlak vodnej pary p
  H2O [kPa] pre daný stav teploty nasýtenia T
  sat [K] sa vypočíta pomocou rovnice (7-77) alebo (7-78):

| a) | v prípade meraní vlhkosti vykonávaných pri teplote okolia od 0 do 100 °C alebo meraní vlhkosti vykonávaných nad prechladenou vodou pri teplote okolia od – 50 do 0 °C: | (7-77) |
| --- | --- | --- |

a)

v prípade meraní vlhkosti vykonávaných pri teplote okolia od 0 do 100 °C alebo meraní vlhkosti vykonávaných nad prechladenou vodou pri teplote okolia od – 50 do 0 °C:

Formula

(7-77)

kde:

p
  H2O
  = tlak vodnej pary v stave teploty nasýtenia [kPa]

T
  sat
  = teplota nasýtenia vody v nameranom stave [K]

| b) | v prípade merania vlhkosti vykonávaného nad ľadom pri teplote okolia od (- 100 do 0)°C: | (7-78) |
| --- | --- | --- |

b)

v prípade merania vlhkosti vykonávaného nad ľadom pri teplote okolia od (- 100 do 0)°C:

Formula

(7-78)

kde:

T
  sat
  = teplota nasýtenia vody v nameranom stave [K]

3.3.2.2.   Rosný bod

Ak sa vlhkosť meria ako rosný bod, množstvo vody v ideálnom plyne x
  H2O [mol/mol] sa vypočíta pomocou rovnice (7-79):

| | (7-79) |
| --- | --- |

Formula

(7-79)

kde:

x
  H2O
  = množstvo vody v ideálnom plyne [mol/mol]

p
  H2O
  = tlak vodnej pary pri nameranom rosnom bode T
  sat=T
  dew [kPa]

p
  abs
  = statický absolútny tlak vo vlhkom stave v mieste merania rosného bodu [kPa]

3.3.2.3.   Relatívna vlhkosť

Ak sa vlhkosť meria ako relatívna vlhkosť RH %, množstvo vody v ideálnom plyne x
  H2O [mol/mol] sa vypočíta pomocou rovnice (7-80):

| | (7-80) |
| --- | --- |

Formula

(7-80)

kde:

RH %= relatívna vlhkosť [%]

p
  H2O
  = tlak vodnej pary pri 100 % relatívnej vlhkosti v mieste merania relatívnej vlhkosti T
  sat=T
  amb [kPa]

p
  abs
  = statický absolútny tlak vo vlhkom stave v mieste merania relatívnej vlhkosti [kPa]

3.3.2.4.   Stanovenie rosného bodu z relatívnej vlhkosti a teploty meranej suchým teplomerom

Ak sa vlhkosť meria ako relatívna vlhkosť RH %, určí sa rosný bod T
  dew z RH % a teploty meranej suchým teplomerom pomocou rovnice (7-81):

Formula

(7-81)

kde

p
  H2O
  = tlak vodnej pary vyjadrený v relatívnej vlhkosti v mieste merania relatívnej vlhkosti T
  sat=T
  amb

T
  dew
  = rosný bod stanovený z relatívnej vlhkosti a teploty meranej suchým teplomerom

3.3.3.   Vlastnosti paliva

Všeobecný chemický vzorec paliva je CH
  α
  O
  β
  S
  γ
  N
  δ
  , kde α je atómový pomer vodíka k uhlíku (H/C), β atómovým pomerom kyslíka k uhlíku (O/C), γ atómovým pomerom síry k uhlíku (S/C) a δ atómovým pomerom dusíka k uhlíku (N/C). Podľa tohto vzorca možno vypočítať hmotnostný zlomok uhlíka v palive w
  C. V prípade naftového paliva možno použiť jednoduchý vzorec CH
  α
  O
  β
  . Štandardné hodnoty pre zloženie paliva je možné odvodiť z tabuľky 7.3:

Tabuľka 7.3.

Štandardné hodnoty atómového pomeru vodíka k uhlíku, α, atómového pomeru kyslíka k uhlíku, β, atómového pomeru síry k uhlíku, γ, atómového pomeru dusíka k uhlíku, δ, a hmotnostný zlomok uhlíka v palive w
  C pre referenčné palivá

| palivo | Atómové pomery vodíka, kyslíka, síry a dusíka k uhlíku
  CHαOβSγNδ | Hmotnostná koncentrácia uhlíka w
  C

  [g/g] |
| --- | --- | --- |
| nafta (palivo pre necestné pojazdné stroje) | CH1,80O0S0N0 | 0,869 |
| Etanol pre osobitné vznetové motory (ED95) | CH2,92O0,46S0N0 | 0,538 |
| benzín (E10) | CH1,92O0,03S0N0 | 0,833 |
| benzín (E0) | CH1,85O0S0N0 | 0,866 |
| etanol (E85) | CH2,73O0,36S0N0 | 0,576 |
| LPG | CH2,64O0S0N0 | 0,819 |
| zemný plyn/biometán | CH3,78O0 016S0N0 | 0,747 |

palivo

Atómové pomery vodíka, kyslíka, síry a dusíka k uhlíku

CHαOβSγNδ

Hmotnostná koncentrácia uhlíka w
  C

[g/g]

nafta (palivo pre necestné pojazdné stroje)

CH1,80O0S0N0

0,869

Etanol pre osobitné vznetové motory (ED95)

CH2,92O0,46S0N0

0,538

benzín (E10)

CH1,92O0,03S0N0

0,833

benzín (E0)

CH1,85O0S0N0

0,866

etanol (E85)

CH2,73O0,36S0N0

0,576

LPG

CH2,64O0S0N0

0,819

zemný plyn/biometán

CH3,78O0 016S0N0

0,747

3.3.3.1.   Výpočet hmotnostnej koncentrácie uhlíka wC

Ako alternatíva k základným hodnotám uvedeným v tabuľke 7.3 alebo ak nie sú uvedené základné hodnoty pre používané referenčné palivo, možno hmotnostnú koncentráciu uhlíka w
  C vypočítať z nameraných vlastností paliva pomocou rovnice (7-82). Urči sa hodnoty pre α a β paliva, ktoré sa vo všetkých prípadoch dosadia do rovnice, za hodnoty γ a δ je prípadne možné dosadiť 0, ak je táto hodnota 0 uvedená aj v príslušnom riadku v tabuľke 7.3:

| | (7-82) |
| --- | --- |

Formula

(7-82)

kde:

M
  C
  = molárna hmotnosť uhlíka

α
  = atómový pomer vodíka k uhlíku v spaľovanej palivovej zmesi, vážený na základe molárnej spotreby

M
  H
  = molárna hmotnosť vodíka

β
  = atómový pomer kyslíka k uhlíku v spaľovanej palivovej zmesi, vážený na základe molárnej spotreby

M
  O
  = molárna hmotnosť kyslíka

γ
  = atómový pomer síry k uhlíku v spaľovanej palivovej zmesi, vážený na základe molárnej spotreby

M
  S
  = molárna hmotnosť síry

δ
  = atómový pomer dusíka k uhlíku v spaľovanej palivovej zmesi, vážený na základe molárnej spotreby

M
  N
  = molárna hmotnosť dusíka

3.3.4.   Korekcia koncentrácie všetkých uhľovodíkov (THC) o počiatočnú kontamináciu

Pri meraní uhľovodíkov sa x
  THC[THC-FID] vypočíta s použitím koncentrácie THC pri počiatočnej kontaminácii x
  THC[THC-FID]init z bodu 7.3.1.2 prílohy VI pomocou rovnice (7-83):

| | (7-83) |
| --- | --- |

Formula

(7-83)

kde:

x
  THC[THC-FID]cor
  = koncentrácia THC korigovaná o kontamináciu [mol/mol]

x
  THC[THC-FID]uncorr
  = nekorigovaná koncentrácia THC [mol/mol]

x
  THC[THC-FID]init
  = koncentrácia THC pri počiatočnej kontaminácii [mol/mol]

3.3.5.   Priemerná koncentrácia vážená prietokom

V niektorých bodoch tejto prílohy môže byť potrebné vypočítať priemernú koncentráciu vážená prietokom s cieľom zistiť uplatniteľnosť niektorých ustanovení. Priemer vážený prietokom je priemerné množstvo po jeho pomernom odvážení k zodpovedajúcemu prietoku. Ak sa napríklad, koncentrácia plynu meria nepretržite z neupraveného výfukového plynu motora, jeho priemerná koncentrácia vážená prietokom je súčet súčinov každej zaznamenanej koncentrácie a príslušného molárneho prietoku výfukového plynu, vydelený súčtom zaznamenaných hodnôt prietoku. Ďalší príklad: koncentrácia vo vaku systému CVS je rovnaká ako priemerná koncentrácia vážená prietokom, pretože váženie koncentrácie prietoku vo vaku zabezpečuje samotný systém CVS. Určitá priemerná koncentrácia vážená prietokom emisií sa dá očakávať už na základe predchádzajúcich skúšok podobných motorov alebo s podobným vybavením a prístrojmi.

3.4.   Chemické bilancie paliva, nasávaného vzduchu a výfukového plynu

3.4.1.   Všeobecné súvislosti

Chemické bilancie paliva, nasávaného vzduchu a výfukového plynu možno použiť na výpočty prietokov, množstva vody v ich prietokoch a koncentrácie vo vlhkom stave prvkov v ich prietokoch. Keď je známy jeden prietok – či už prietok paliva, nasávaného vzduchu alebo výfukového plynu – možno chemickú bilanciu použiť na určenie ostatných dvoch prietokov. Napríklad chemickú bilanciu spolu s prietokom nasávaného vzduchu alebo paliva možno použiť na určenie prietoku neupraveného výfukového plynu.

3.4.2.   Postupy, ktoré si vyžadujú chemické bilancie

Chemické bilancie sú potrebné na určenie:

| a) | množstva vody v prietoku neupraveného alebo zriedeného výfukového plynu x
  H2Oexh, keď sa nemeria množstvo vody potrebné na korigovanie množstva vody odstránenej systémom odberu vzoriek; |
| --- | --- |

a)

množstva vody v prietoku neupraveného alebo zriedeného výfukového plynu x
  H2Oexh, keď sa nemeria množstvo vody potrebné na korigovanie množstva vody odstránenej systémom odberu vzoriek;

| b) | priemerného zlomku riediaceho vzduchu váženého prietokom v zriedenom výfukovom plyne x
  dil/exh,, keď sa nemeria prietok riediaceho vzduchu na účely korekcie o emisie pozadia. Treba poznamenať, že ak sa na tento účel použije chemická bilancia, predpokladá sa, že výfukový plyn je stechiometrický dokonca aj vtedy, keď nie je. |
| --- | --- |

b)

priemerného zlomku riediaceho vzduchu váženého prietokom v zriedenom výfukovom plyne x
  dil/exh,, keď sa nemeria prietok riediaceho vzduchu na účely korekcie o emisie pozadia. Treba poznamenať, že ak sa na tento účel použije chemická bilancia, predpokladá sa, že výfukový plyn je stechiometrický dokonca aj vtedy, keď nie je.

3.4.3.   Postup určovania chemickej bilancie

Výpočty chemickej bilancie zahŕňajú systém rovníc, ktoré si vyžadujú iteráciu. Odhadujú sa počiatočné hodnoty až troch množstiev: množstvo vody v meranom prietoku, x
  H2Oexh, zlomok riediaceho vzduchu v zriedenom výfukovom plyne (alebo prebytok vzduchu v neupravenom výfukovom plyne), x
  dil/exh, a množstvo produktov na základe uhlíka C1 na suchý mól suchého meraného prietoku, x
  Ccombdry. V chemickej bilancii je možné použiť časovo vážené priemerné hodnoty vlhkosti spaľovacieho vzduchu a riediaceho vzduchu, pokiaľ vlhkosť spaľovaného vzduchu a riediaceho vzduchu zostáva v priebehu skúšobného intervalu v rámci tolerancie ± 0,0025 mol/mol ich príslušných stredných hodnôt. Pre každú koncentráciu emisií, x, a množstvo vody x
  H2Oexh, sa určujú ich úplne suché koncentrácie, x
  dry a x
  H2Oexhdry. Použije sa aj atómový pomer vodíka a uhlíka v palive, α, pomer kyslíka k uhlíku, β a hmotnostný zlomok uhlíka v palive w
  C. Pre skúšobné palivo možno použiť hodnoty α a β alebo štandardné hodnoty uvedené v tabuľke 7.3.

Na dokončenie určovania chemickej bilancie sa použijú tieto kroky:

| a) | namerané koncentrácie, ako napr. x
  CO2meas, x
  NOmeas, a x
  H2Oint sa prevedú na suché koncentrácie ich vydelením 1 mínus množstvo vody prítomnej počas príslušných meraní; napríklad: x
  H2OxCO2meas, x
  H2OxNOmeas, a x
  H2Oint. Ak je množstvo vody prítomnej počas „vlhkého“ merania rovnaké ako neznáme množstvo vody v prúde výfukového plynu x
  H2Oexh musí sa vypočítať iteratívne pre danú hodnotu v systéme rovníc. Ak sa meria len celkový NOx, a nie NO a NO2 samostatne, na odhad koncentrácie NO a NO2 v celkovej koncentrácii NOx sa na účely chemickej bilancie použije správny technický úsudok. Možno predpokladať, že molárna koncentrácia NOx, x
  NOx je 75 % NO a 25 % NO2. Možno predpokladať, že pre systémy dodatočnej úpravy x
  NOx je 25 % NO a 75 % NO2. Na výpočet hmotnosti emisií NOx sa pre efektívnu molárnu hmotnosť všetkých zlúčenín NOx použije molárna hmotnosť NO2 bez ohľadu na skutočný zlomok NO2 v NOx; |
| --- | --- |

a)

namerané koncentrácie, ako napr. x
  CO2meas, x
  NOmeas, a x
  H2Oint sa prevedú na suché koncentrácie ich vydelením 1 mínus množstvo vody prítomnej počas príslušných meraní; napríklad: x
  H2OxCO2meas, x
  H2OxNOmeas, a x
  H2Oint. Ak je množstvo vody prítomnej počas „vlhkého“ merania rovnaké ako neznáme množstvo vody v prúde výfukového plynu x
  H2Oexh musí sa vypočítať iteratívne pre danú hodnotu v systéme rovníc. Ak sa meria len celkový NOx, a nie NO a NO2 samostatne, na odhad koncentrácie NO a NO2 v celkovej koncentrácii NOx sa na účely chemickej bilancie použije správny technický úsudok. Možno predpokladať, že molárna koncentrácia NOx, x
  NOx je 75 % NO a 25 % NO2. Možno predpokladať, že pre systémy dodatočnej úpravy x
  NOx je 25 % NO a 75 % NO2. Na výpočet hmotnosti emisií NOx sa pre efektívnu molárnu hmotnosť všetkých zlúčenín NOx použije molárna hmotnosť NO2 bez ohľadu na skutočný zlomok NO2 v NOx;

| b) | Rovnice (7-82) až (7-99) uvedené v písmene d) tohto bodu sa musia vložiť do počítačového programu na iteratívne riešenie x
  H2Oexh, x
  Ccombdry a x
  dil/exh. Na odhad počiatočných hodnôt x
  H2Oexh, x
  Ccombdry, a x
  dil/exh sa použije správny technický úsudok. Odporúča sa predpokladať, že počiatočné množstvo vody je asi dvojnásobkom množstva vody v nasávanom alebo riediacom vzduchu. Odporúča sa predpokladať, že počiatočná hodnota x
  Ccombdry je súčtom nameraných hodnôt CO2, CO a THC. Odporúča sa tiež predpokladať, že počiatočná hodnota x
  dil je od 0,75 do 0,95, napríklad 0,8. Hodnoty v systéme rovníc sa iterujú až dovtedy, kým sa všetky najnovšie aktualizované odhady nenachádzajú v rozmedzí ± 1 % ich príslušných najnovších vypočítaných hodnôt; |
| --- | --- |

b)

Rovnice (7-82) až (7-99) uvedené v písmene d) tohto bodu sa musia vložiť do počítačového programu na iteratívne riešenie x
  H2Oexh, x
  Ccombdry a x
  dil/exh. Na odhad počiatočných hodnôt x
  H2Oexh, x
  Ccombdry, a x
  dil/exh sa použije správny technický úsudok. Odporúča sa predpokladať, že počiatočné množstvo vody je asi dvojnásobkom množstva vody v nasávanom alebo riediacom vzduchu. Odporúča sa predpokladať, že počiatočná hodnota x
  Ccombdry je súčtom nameraných hodnôt CO2, CO a THC. Odporúča sa tiež predpokladať, že počiatočná hodnota x
  dil je od 0,75 do 0,95, napríklad 0,8. Hodnoty v systéme rovníc sa iterujú až dovtedy, kým sa všetky najnovšie aktualizované odhady nenachádzajú v rozmedzí ± 1 % ich príslušných najnovších vypočítaných hodnôt;

| c) | v systéme rovníc uvedených v písmene d) tohto bodu sa používajú tieto značky a skratky, pričom jednotkou x je mol/mol:






  Značka | Popis |
| --- | --- | --- |
| x
  dil/exh | množstvo riediaceho plynu alebo prebytok vzduchu na mól výfukového plynu |
| x
  H2Oexh | množstvo H2O vo výfukovom plyne na mól výfukového plynu |
| x
  Ccombdry | množstvo uhlíka z paliva vo výfukovom plyne na mól suchého výfukového plynu |
| x
  H2Oexhdry | množstvo vody vo výfukovom plyne na suchý mól suchého výfukového plynu |
| x
  prod/intdry | množstvo suchých stechiometrických produktov na suchý mól nasávaného vzduchu |
| x
  dil/exhdry | množstvo riediaceho plynu a/alebo prebytok vzduchu na mól suchého výfukového plynu |
| x
  int/exhdry | množstvo nasávaného vzduchu potrebné na vytvorenie skutočných produktov spaľovania na mól suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu |
| x
  raw/exhdry | množstvo neriedeného výfukového plynu, bez prebytku vzduchu, na mól suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu |
| x
  O2intdry | množstvo O2 v nasávanom vzduchu na mól suchého nasávaného vzduchu; možno predpokladať, že x
  O2intdry = 0,209445 mol/mol |
| x
  CO2intdry | množstvo CO2 v nasávanom vzduchu na mól suchého nasávaného vzduchu; môže sa použiť x
  CO2intdry = 375 μmol/mol, ale odporúča sa odmerať skutočnú koncentráciu v nasávanom vzduchu |
| x
  H2Ointdry | množstvo H2O v nasávanom vzduchu na mól suchého nasávaného vzduchu |
| x
  CO2int | množstvo CO2 v nasávanom vzduchu na mól nasávaného vzduchu; |
| x
  CO2dil | množstvo CO2 v riediacom plyne na mól riediaceho plynu |
| x
  CO2dildry | množstvo CO2 v riediacom plyne na mól suchého riediaceho plynu. Ak sa ako riediaca látka použije vzduch, môže sa použiť x
  CO2dildry = 375 μ, ale odporúča sa odmerať skutočnú koncentráciu v nasávanom vzduchu |
| x
  H2Odildry | množstvo H2O v riediacom plyne na mól suchého riediaceho plynu |
| x
  H2Odil | množstvo H2O v riediacom plyne na mól riediaceho plynu |
| x
  [emission]meas | množstvo emisií vo vzorke nameraných na príslušnom analyzátore plynov |
| x
  [emission]dry | množstvo emisií na suchý mól suchej vzorky |
| x
  H2O[emission]meas | množstvo vody vo vzorke v mieste zisťovania emisií. Tieto hodnoty sa merajú alebo odhadujú podľa bodu 9.3.2.3.1. |
| x
  H2Oint | množstvo vody v nasávanom vzduchu stanovené na základe merania vlhkosti nasávaného vzduchu |
| K
  H2Ogas | koeficient reakčnej rovnováhy voda-plyn, 3,5 alebo na základe správneho technického úsudku možno vypočítať inú hodnotu. |
| α | atómový pomer vodíka k uhlíku v spaľovanej palivovej zmesi (CHαOβ), vážený na základe molárnej spotreby |
| β | atómový pomer kyslíka k uhlíku v spaľovanej palivovej zmesi (CHαOβ), vážený na základe molárnej spotreby |

c)

v systéme rovníc uvedených v písmene d) tohto bodu sa používajú tieto značky a skratky, pričom jednotkou x je mol/mol:

Značka

Popis

x
  dil/exh

množstvo riediaceho plynu alebo prebytok vzduchu na mól výfukového plynu

x
  H2Oexh

množstvo H2O vo výfukovom plyne na mól výfukového plynu

x
  Ccombdry

množstvo uhlíka z paliva vo výfukovom plyne na mól suchého výfukového plynu

x
  H2Oexhdry

množstvo vody vo výfukovom plyne na suchý mól suchého výfukového plynu

x
  prod/intdry

množstvo suchých stechiometrických produktov na suchý mól nasávaného vzduchu

x
  dil/exhdry

množstvo riediaceho plynu a/alebo prebytok vzduchu na mól suchého výfukového plynu

x
  int/exhdry

množstvo nasávaného vzduchu potrebné na vytvorenie skutočných produktov spaľovania na mól suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu

x
  raw/exhdry

množstvo neriedeného výfukového plynu, bez prebytku vzduchu, na mól suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu

x
  O2intdry

množstvo O2 v nasávanom vzduchu na mól suchého nasávaného vzduchu; možno predpokladať, že x
  O2intdry = 0,209445 mol/mol

x
  CO2intdry

množstvo CO2 v nasávanom vzduchu na mól suchého nasávaného vzduchu; môže sa použiť x
  CO2intdry = 375 μmol/mol, ale odporúča sa odmerať skutočnú koncentráciu v nasávanom vzduchu

x
  H2Ointdry

množstvo H2O v nasávanom vzduchu na mól suchého nasávaného vzduchu

x
  CO2int

množstvo CO2 v nasávanom vzduchu na mól nasávaného vzduchu;

x
  CO2dil

množstvo CO2 v riediacom plyne na mól riediaceho plynu

x
  CO2dildry

množstvo CO2 v riediacom plyne na mól suchého riediaceho plynu. Ak sa ako riediaca látka použije vzduch, môže sa použiť x
  CO2dildry = 375 μ, ale odporúča sa odmerať skutočnú koncentráciu v nasávanom vzduchu

x
  H2Odildry

množstvo H2O v riediacom plyne na mól suchého riediaceho plynu

x
  H2Odil

množstvo H2O v riediacom plyne na mól riediaceho plynu

x
  [emission]meas

množstvo emisií vo vzorke nameraných na príslušnom analyzátore plynov

x
  [emission]dry

množstvo emisií na suchý mól suchej vzorky

x
  H2O[emission]meas

množstvo vody vo vzorke v mieste zisťovania emisií. Tieto hodnoty sa merajú alebo odhadujú podľa bodu 9.3.2.3.1.

x
  H2Oint

množstvo vody v nasávanom vzduchu stanovené na základe merania vlhkosti nasávaného vzduchu

K
  H2Ogas

koeficient reakčnej rovnováhy voda-plyn, 3,5 alebo na základe správneho technického úsudku možno vypočítať inú hodnotu.

α

atómový pomer vodíka k uhlíku v spaľovanej palivovej zmesi (CHαOβ), vážený na základe molárnej spotreby

β

atómový pomer kyslíka k uhlíku v spaľovanej palivovej zmesi (CHαOβ), vážený na základe molárnej spotreby

| d) | na iteratívne riešenie x
  dil/exh, x
  H2Oexh a x
  Ccombdry sa použijú tieto rovnice [(7-84) to (7-101)]: | (7-84) |
| --- | --- | --- |
| | (7-85) |
| | (7-86) |
| | (7-87) |
| | (7-88) |
| | (7-89) |
| | (7-90) |
| | (7-91) |
| | (7-92) |
| | (7-93) |
| | (7-94) |
| | (7-95) |
| | (7-96) |
| | (7-97) |
| | (7-98) |
| | (7-99) |
| | (7-100) |
| | (7-101) |

d)

na iteratívne riešenie x
  dil/exh, x
  H2Oexh a x
  Ccombdry sa použijú tieto rovnice [(7-84) to (7-101)]:

Formula

(7-84)

Formula

(7-85)

Formula

(7-86)

Formula

(7-87)

Formula

(7-88)

Formula

(7-89)

Formula

(7-90)

Formula

(7-91)

Formula

(7-92)

Formula

(7-93)

Formula

(7-94)

Formula

(7-95)

Formula

(7-96)

Formula

(7-97)

Formula

(7-98)

Formula

(7-99)

Formula

(7-100)

Formula

(7-101)

Na konci chemickej bilancie sa molárny prietok vypočíta podľa bodov 3.5.3 a 3.6.3.

3.4.4.   Korekcia NOx o vlhkosť

Všetky koncentrácie NOx vrátane koncentrácie pozadia riediaceho vzduchu sa korigujú o vlhkosť nasávaného vzduchu pomocou rovnice (7-102) alebo (7-103):

| (a) | pre vznetové motory:







  x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (9,953 · x
  H2O + 0,832) | (7-102) |
| --- | --- | --- |

(a)

pre vznetové motory:

x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (9,953 · x
  H2O + 0,832)

(7-102)

| (b) | pre zážihové motory:







  x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (18,840 · x
  H2O + 0,68094) | (7-103) |
| --- | --- | --- |

(b)

pre zážihové motory:

x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (18,840 · x
  H2O + 0,68094)

(7-103)

kde:

| x
  NOxuncor | = | nekorigovaná molárna koncentrácia NOx vo výfukovom plyne [μmol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  H2O | = | množstvo vody v nasávanom vzduchu [mol/mol] |

x
  NOxuncor

=

nekorigovaná molárna koncentrácia NOx vo výfukovom plyne [μmol/mol]

x
  H2O

=

množstvo vody v nasávanom vzduchu [mol/mol]

3.5.   Neupravené plynné emisie

3.5.1.   Hmotnosť plynných emisií

Pri výpočte celkovej hmotnosti plynných emisií na skúšku m
  gas [g/skúška] sa ich molárna koncentrácia vynásobí ich príslušným molárnym prietokom a molárnou hmotnosťou výfukového plynu; potom sa vykoná integrácia celého skúšobného cyklu [rovnica (7-104)]:

| | (7-104) |
| --- | --- |

Formula

(7-104)

kde:

| M
  gas | = | molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh | = | okamžitý molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s] |
| x
  gas | = | okamžitá molárna koncentrácia generického plynu vo vlhkom stave [mol/mol] |
| t | = | čas [s] |

M
  gas

=

molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol]

ṅ
  exh

=

okamžitý molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s]

x
  gas

=

okamžitá molárna koncentrácia generického plynu vo vlhkom stave [mol/mol]

t

=

čas [s]

Keďže sa rovnica (7-104) musí riešiť numerickou integráciou, transformuje sa na (7-105):

| ⇒ | (7-105) |
| --- | --- |

Formula

Formula

(7-105)

kde:

| M
  gas | = | molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | okamžitý molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s] |
| x
  gas

  i | = | okamžitá molárna koncentrácia generického plynu vo vlhkom stave [mol/mol] |
| ƒ | = | frekvencia odberu údajov [Hz] |
| N | = | počet meraní [-] |

M
  gas

=

molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

okamžitý molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s]

x
  gas

  i

=

okamžitá molárna koncentrácia generického plynu vo vlhkom stave [mol/mol]

ƒ

=

frekvencia odberu údajov [Hz]

N

=

počet meraní [-]

Všeobecná rovnica sa môže upraviť podľa toho, aký systém merania sa použije, či ide o odber v dávkach alebo o nepretržitý odber vzoriek, a či sa vzorky odoberajú z variabilného alebo konštatntného prietoku.

| a) | ak ide o nepretržitý odber vzoriek, vo všeobecnom prípade variabilného prietoku sa hmotnosť plynných emisií m
  gas [g/skúška] vypočíta pomocou rovnice (7-106): | (7-106) |
| --- | --- | --- |

a)

ak ide o nepretržitý odber vzoriek, vo všeobecnom prípade variabilného prietoku sa hmotnosť plynných emisií m
  gas [g/skúška] vypočíta pomocou rovnice (7-106):

Formula

(7-106)

kde:

| M
  gas | = | molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | okamžitý molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s] |
| x
  gas

  i | = | okamžitý molárny zlomok generického plynu vo vlhkom stave [mol/mol] |
| ƒ | = | frekvencia odberu údajov [Hz] |
| N | = | počet meraní [-] |

M
  gas

=

molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

okamžitý molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s]

x
  gas

  i

=

okamžitý molárny zlomok generického plynu vo vlhkom stave [mol/mol]

ƒ

=

frekvencia odberu údajov [Hz]

N

=

počet meraní [-]

| b) | ak ide o nepretržitý odber vzoriek, ale v osobitnom prípade konštantného prietoku sa hmotnosť plynných emisií m
  gas [g/skúška] vypočíta pomocou rovnice (7-107): | (7-107) |
| --- | --- | --- |

b)

ak ide o nepretržitý odber vzoriek, ale v osobitnom prípade konštantného prietoku sa hmotnosť plynných emisií m
  gas [g/skúška] vypočíta pomocou rovnice (7-107):

Formula

(7-107)

kde:

| M
  gas | = | molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh | = | molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s] |
| | = | priemerný molárny zlomok zložky generického plynu vo vlhkom stave [mol/mol] |
| Δt | = | čas trvania skúšobného intervalu |

M
  gas

=

molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol]

ṅ
  exh

=

molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s]

Formula

=

priemerný molárny zlomok zložky generického plynu vo vlhkom stave [mol/mol]

Δt

=

čas trvania skúšobného intervalu

| c) | ak ide o odber vzoriek v dávkach, bez ohľadu na to, či ide o variabilný alebo o konštantný prietok, sa rovnica (7-104) môže zjednodušiť pomocou rovnice (7-108): | (7-108) |
| --- | --- | --- |

c)

ak ide o odber vzoriek v dávkach, bez ohľadu na to, či ide o variabilný alebo o konštantný prietok, sa rovnica (7-104) môže zjednodušiť pomocou rovnice (7-108):

Formula

(7-108)

kde:

| M
  gas | = | molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | okamžitý molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s] |
| | = | priemerný molárny zlomok plynných emisií vo vlhkom stave [mol/mol] |
| ƒ | = | frekvencia odberu údajov [Hz] |
| N | = | počet meraní [-] |

M
  gas

=

molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

okamžitý molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s]

Formula

=

priemerný molárny zlomok plynných emisií vo vlhkom stave [mol/mol]

ƒ

=

frekvencia odberu údajov [Hz]

N

=

počet meraní [-]

3.5.2.   Konverzia koncentrácie v suchom stave na koncentráciu vo vlhkom stave

Parametre tohto bodu sa získajú z výsledkov chemickej bilancie vypočítanej v bode 3.4.3. Medzi molárnymi koncentráciami v meranom prietoku x
  gasdry a x
  gas [mol/mol], vyjadrenými v suchom a vlhkom stave, je tento vzťah [rovnice (7-109) a (7-110)]:

| | (7-109) |
| --- | --- |
| | (7-110) |

Formula

(7-109)

Formula

(7-110)

kde:

| x
  H2O | = | molárny zlomok vody v meranom prietoku vo vlhkom stave [mol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  H2Odry | = | molárny zlomok vody v meranom prietoku v suchom stave [mol/mol] |

x
  H2O

=

molárny zlomok vody v meranom prietoku vo vlhkom stave [mol/mol]

x
  H2Odry

=

molárny zlomok vody v meranom prietoku v suchom stave [mol/mol]

V prípade plynných emisií sa na účely generickej koncentrácie x [mol/mol] vykoná korekcia o odstránenú vodu pomocou rovnice (7-111):

| | (7-111) |
| --- | --- |

Formula

(7-111)

kde:

| x
  [emission]meas | = | molárny zlomok emisií v meranom prietoku v mieste merania [mol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  H2O[emission]meas | = | množstvo vody v meranom prietoku pri meraní koncentrácie [mol/mol] |
| x
  H2Oexh | = | množstvo vody v prietokomeri [mol/mol] |

x
  [emission]meas

=

molárny zlomok emisií v meranom prietoku v mieste merania [mol/mol]

x
  H2O[emission]meas

=

množstvo vody v meranom prietoku pri meraní koncentrácie [mol/mol]

x
  H2Oexh

=

množstvo vody v prietokomeri [mol/mol]

3.5.3.   Molárny prietok výfukového plynu

Molárny prietok neupraveného výfukového plynu sa môže priamo merať alebo vypočítať na základe chemickej bilancie v bode 3.4.3. Výpočet molárneho prietoku neupraveného výfukového plynu sa vykoná z nameraného molárneho prietoku nasávaného vzduchu alebo z hmotnostného prietoku paliva. Molárny prietok neupraveného výfukového plynu možno vypočítať z odobratých vzoriek emisií ṅexh
  , na základe nameraného molárneho prietoku nasávaného vzduchu ṅint
  alebo nameraného hmotnostného prietoku paliva ṁfuel
  , a hodnôt vypočítaných s použitím chemickej bilancie v bode 3.4.3. Pri chemickej bilancii v bode 3.4.3 sa rieši s rovnakou frekvenciou, s ktorou sa aktualizujú a zaznamenávajú hodnoty ṅint
  alebo ṁfuel
  .

| a) | Prietok emisií kľukovej skrine. Prietok neupraveného výfukového plynu sa môže vypočítať na základe ṅint
  alebo ṁfuel
  len vtedy, ak prietok emisií kľukovej skrine zodpovedá aspoň jednej z týchto podmienok:






  i) | skúšobný motor má od výroby systém regulácie emisií s uzavretou kľukovou skriňou, ktorý nasmeruje prietok kľukovej skrine späť do nasávaného vzduchu za prietokomerom nasávaného vzduchu; |
| --- | --- | --- |

a)

Prietok emisií kľukovej skrine. Prietok neupraveného výfukového plynu sa môže vypočítať na základe ṅint
  alebo ṁfuel
  len vtedy, ak prietok emisií kľukovej skrine zodpovedá aspoň jednej z týchto podmienok:

i)

skúšobný motor má od výroby systém regulácie emisií s uzavretou kľukovou skriňou, ktorý nasmeruje prietok kľukovej skrine späť do nasávaného vzduchu za prietokomerom nasávaného vzduchu;

| ii) | počas emisnej skúšky sa prietok v prípade otvorenej kľukovej skrine nasmeruje do výfukového plynu podľa bodu 6.10 prílohy VI; |
| --- | --- |

ii)

počas emisnej skúšky sa prietok v prípade otvorenej kľukovej skrine nasmeruje do výfukového plynu podľa bodu 6.10 prílohy VI;

| iii) | merajú sa emisie a prietok otvorenej kľukovej skrine a pridávajú sa do výpočtov emisií špecifických pre brzdenie; |
| --- | --- |

iii)

merajú sa emisie a prietok otvorenej kľukovej skrine a pridávajú sa do výpočtov emisií špecifických pre brzdenie;

| iv) | pomocou údajov o emisiách alebo technickej analýzy je možné preukázať, že tým, že sa nezohľadňuje prietok emisií z kľukovej skrine, nie je nepriaznivo ovplyvnené dodržiavanie príslušných noriem. |
| --- | --- |

iv)

pomocou údajov o emisiách alebo technickej analýzy je možné preukázať, že tým, že sa nezohľadňuje prietok emisií z kľukovej skrine, nie je nepriaznivo ovplyvnené dodržiavanie príslušných noriem.

| b) | Výpočet molárneho prietoku na základe nasávaného vzduchu
  Na základe ṅint
  sa molárny prietok výfukového plynu ṅexh
  [mol/s] vypočíta pomocou rovnice (7-112): | (7-112) |
| --- | --- | --- |

b)

Výpočet molárneho prietoku na základe nasávaného vzduchu

Na základe ṅint
  sa molárny prietok výfukového plynu ṅexh
  [mol/s] vypočíta pomocou rovnice (7-112):

Formula

(7-112)

kde:

| ṅ
  exh | = | molárny prietok neupraveného výfukového plynu, z ktorého sa merajú emisie [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  ind | = | molárny prietok nasávaného vzduchu vrátane vlhkosti v nasávanom vzduchu [mol/s] |
| x
  int/exhdry | = | množstvo nasávaného vzduchu potrebné na vytvorenie skutočných produktov spaľovania na mól suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu [mol/mol] |
| x
  raw/exhdry | = | množstvo neriedeného výfukového plynu, bez prebytku vzduchu, na molekulu suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu [mol/mol] |
| x
  H2Oexhdry | = | množstvo vody vo výfukovom plyne na mól suchého výfukového plynu [mol/mol] |

ṅ
  exh

=

molárny prietok neupraveného výfukového plynu, z ktorého sa merajú emisie [mol/s]

ṅ
  ind

=

molárny prietok nasávaného vzduchu vrátane vlhkosti v nasávanom vzduchu [mol/s]

x
  int/exhdry

=

množstvo nasávaného vzduchu potrebné na vytvorenie skutočných produktov spaľovania na mól suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu [mol/mol]

x
  raw/exhdry

=

množstvo neriedeného výfukového plynu, bez prebytku vzduchu, na molekulu suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu [mol/mol]

x
  H2Oexhdry

=

množstvo vody vo výfukovom plyne na mól suchého výfukového plynu [mol/mol]

| c) | výpočet molárneho prietoku na základe hmotnostného prietoku paliva
  Na základe ṁfuel
  , sa hodnota ṅexh
  [mol/s] vypočíta takto:
  Pri laboratórnych skúškach sa môže tento výpočet použiť len pre NRSC v nespojitom režime a RMC [rovnica (7-113)]: | (7-113) |
| --- | --- | --- |

c)

výpočet molárneho prietoku na základe hmotnostného prietoku paliva

Na základe ṁfuel
  , sa hodnota ṅexh
  [mol/s] vypočíta takto:

Pri laboratórnych skúškach sa môže tento výpočet použiť len pre NRSC v nespojitom režime a RMC [rovnica (7-113)]:

Formula

(7-113)

kde:

| ṅ
  exh | = | molárny prietok neupraveného výfukového plynu, z ktorého sa merajú emisie |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  fuel | = | prietok paliva vrátane vlhkosti v nasávanom vzduchu [g/s] |
| w
  C | = | hmotnostný zlomok uhlíka v danom palive [g/g] |
| x
  H2Oexhdry | = | množstvo H2O na suchý mól meraného prietoku [mol/mol] |
| M
  C | = | molekulárna hmotnosť uhlíka 12,0107 g/mol |
| x
  Ccombdry | = | množstvo uhlíka z paliva vo výfukovom plyne na mól suchého výfukového plynu [mol/mol] |

ṅ
  exh

=

molárny prietok neupraveného výfukového plynu, z ktorého sa merajú emisie

ṁ
  fuel

=

prietok paliva vrátane vlhkosti v nasávanom vzduchu [g/s]

w
  C

=

hmotnostný zlomok uhlíka v danom palive [g/g]

x
  H2Oexhdry

=

množstvo H2O na suchý mól meraného prietoku [mol/mol]

M
  C

=

molekulárna hmotnosť uhlíka 12,0107 g/mol

x
  Ccombdry

=

množstvo uhlíka z paliva vo výfukovom plyne na mól suchého výfukového plynu [mol/mol]

| d) | Výpočet molárneho prietoku výfukového plynu na základe nameraného molárneho prietoku nasávaného vzduchu, molárneho prietoku zriedeného výfukového plynu a chemickej bilancie zriedeného výfukového plynu
  Molárny prietok výfukového plynu ṅ
  exh [mol/s] možno vypočítať na základe nameraného molárneho prietoku nasávaného vzduchu ṅ
  int, nameraného molárneho prietoku zriedeného výfukového plynu ṅ
  dexh a hodnôt vypočítaných s použitím chemickej bilancie v bode 3.4.3. Chemická bilancia musí byť založená na koncentráciách zriedeného výfukového plynu. Pri výpočtoch nepretržitého prietoku sa chemická bilancia podľa bodu 3.4.3 rieši s rovnakou frekvenciou, s ktorou sa aktualizujú a zaznamenávajú hodnoty ṅ
  int alebo ṅ
  dexh. Táto vypočítaná hodnota ṅ
  dexh sa môže použiť na overenie pomeru riedenia PM, výpočet molárneho prietoku zrieďovacieho vzduchu pri korekcii o pozadie v bode 3.6.1 a výpočte hmotnosti emisií v bode 3.5.1 pre látky merané v neupravenom výfukovom plyne.
  Na základe zriedeného výfukového plynu a molárneho prietoku nasávaného vzduchu sa molárny prietok výfukového plynu ṅ
  exh [mol/s] vypočíta takto: | (7-114) |
| --- | --- | --- |

d)

Výpočet molárneho prietoku výfukového plynu na základe nameraného molárneho prietoku nasávaného vzduchu, molárneho prietoku zriedeného výfukového plynu a chemickej bilancie zriedeného výfukového plynu

Molárny prietok výfukového plynu ṅ
  exh [mol/s] možno vypočítať na základe nameraného molárneho prietoku nasávaného vzduchu ṅ
  int, nameraného molárneho prietoku zriedeného výfukového plynu ṅ
  dexh a hodnôt vypočítaných s použitím chemickej bilancie v bode 3.4.3. Chemická bilancia musí byť založená na koncentráciách zriedeného výfukového plynu. Pri výpočtoch nepretržitého prietoku sa chemická bilancia podľa bodu 3.4.3 rieši s rovnakou frekvenciou, s ktorou sa aktualizujú a zaznamenávajú hodnoty ṅ
  int alebo ṅ
  dexh. Táto vypočítaná hodnota ṅ
  dexh sa môže použiť na overenie pomeru riedenia PM, výpočet molárneho prietoku zrieďovacieho vzduchu pri korekcii o pozadie v bode 3.6.1 a výpočte hmotnosti emisií v bode 3.5.1 pre látky merané v neupravenom výfukovom plyne.

Na základe zriedeného výfukového plynu a molárneho prietoku nasávaného vzduchu sa molárny prietok výfukového plynu ṅ
  exh [mol/s] vypočíta takto:

Formula

(7-114)

kde

| ṅ
  exh | = | molárny prietok neupraveného výfukového plynu, z ktorého sa merajú emisie [mol/s]; |
| --- | --- | --- |
| x
  int/exhdry | = | množstvo nasávaného vzduchu potrebné na vytvorenie skutočných produktov spaľovania na mól suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu [mol/mol]; |
| x
  raw/exhdry | = | množstvo neriedeného výfukového plynu, bez prebytku vzduchu, na mól suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu [mol/mol] |
| x
  H2Oexh | = | množstvo vody vo výfukovom plyne na mól výfukového plynu [mol/mol]; |
| ṅ
  dexh | = | molárny prietok zriedeného výfukového plynu, z ktorého sa merajú emisie [mol/s]; |
| ṅ
  int | = | molárny prietok nasávaného vzduchu vrátane vlhkosti v nasávanom vzduchu [mol/s] |

ṅ
  exh

=

molárny prietok neupraveného výfukového plynu, z ktorého sa merajú emisie [mol/s];

x
  int/exhdry

=

množstvo nasávaného vzduchu potrebné na vytvorenie skutočných produktov spaľovania na mól suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu [mol/mol];

x
  raw/exhdry

=

množstvo neriedeného výfukového plynu, bez prebytku vzduchu, na mól suchého (neupraveného alebo zriedeného) výfukového plynu [mol/mol]

x
  H2Oexh

=

množstvo vody vo výfukovom plyne na mól výfukového plynu [mol/mol];

ṅ
  dexh

=

molárny prietok zriedeného výfukového plynu, z ktorého sa merajú emisie [mol/s];

ṅ
  int

=

molárny prietok nasávaného vzduchu vrátane vlhkosti v nasávanom vzduchu [mol/s]

3.6.   Zriedené plynné emisie

3.6.1.   Výpočet hmotnosti emisií a korekcia o pozadie

Hmotnosť plynných emisií m
  gas [g/skúška] ako funkcia molárneho prietoku emisií sa vypočíta takto:

| a) | pri nepretržitom odbere vzoriek a variabilnom prietoku sa hmotnosť plynných emisií vypočíta pomocou rovnice (7-106): | [pozri rovnicu (7-106)] |
| --- | --- | --- |

a)

pri nepretržitom odbere vzoriek a variabilnom prietoku sa hmotnosť plynných emisií vypočíta pomocou rovnice (7-106):

Formula

[pozri rovnicu (7-106)]

kde:

| Mgas | = | molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | okamžitý molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s] |
| x
  gas

  i | = | okamžitá molárna koncentrácia generického plynu vo vlhkom stave [mol/mol] |
| ƒ | = | frekvencia odberu údajov [Hz] |
| N | = | počet meraní [-] |

Mgas

=

molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

okamžitý molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s]

x
  gas

  i

=

okamžitá molárna koncentrácia generického plynu vo vlhkom stave [mol/mol]

ƒ

=

frekvencia odberu údajov [Hz]

N

=

počet meraní [-]

Pri nepretržitom odbere vzoriek a konštantnom prietoku sa hmotnosť plynných emisií vypočíta pomocou rovnice (7-107):

| | [pozri rovnicu (7-107)] |
| --- | --- |

Formula

[pozri rovnicu (7-107)]

kde:

| Mgas | = | molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh | = | molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s] |
| | = | priemerný molárny zlomok plynných emisií vo vlhkom stave [mol/mol] |
| Δt | = | čas trvania skúšobného intervalu |

Mgas

=

molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol]

ṅ
  exh

=

molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s]

Formula

=

priemerný molárny zlomok plynných emisií vo vlhkom stave [mol/mol]

Δt

=

čas trvania skúšobného intervalu

| b) | pri odbere vzoriek v dávkach, bez ohľadu na to, či ide o variabilný alebo o konštantný prietok, sa hmotnosť plynných emisií vypočíta pomocou rovnice (7-108): | [pozri rovnicu (7-108)] |
| --- | --- | --- |

b)

pri odbere vzoriek v dávkach, bez ohľadu na to, či ide o variabilný alebo o konštantný prietok, sa hmotnosť plynných emisií vypočíta pomocou rovnice (7-108):

Formula

[pozri rovnicu (7-108)]

kde:

| Mgas | = | molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | okamžitý molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s] |
| | = | priemerný molárny zlomok plynných emisií vo vlhkom stave [mol/mol] |
| ƒ | = | frekvencia odberu údajov [Hz] |
| N | = | počet meraní [-] |

Mgas

=

molárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

okamžitý molárny prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [mol/s]

Formula

=

priemerný molárny zlomok plynných emisií vo vlhkom stave [mol/mol]

ƒ

=

frekvencia odberu údajov [Hz]

N

=

počet meraní [-]

| c) | v prípade zriedeného výfukového plynu sa vypočítané hodnoty hmotností znečisťujúcich látok korigujú tak, že sa odpočíta hmotnosť emisií, aby sa zohľadnil riediaci vzduch:






  i) | Najprv sa určí molárny prietok riediaceho vzduchu ṅ
  airdil [mol/s] za skúšobný interval. Môže sa použiť namerané množstvo alebo množstvo vypočítané z prietoku zriedeného výfukového plynu a priemerného zlomku riediaceho vzduchu váženého prietokom v zriedenom výfukovom plyne



  ; |
| --- | --- | --- |

c)

v prípade zriedeného výfukového plynu sa vypočítané hodnoty hmotností znečisťujúcich látok korigujú tak, že sa odpočíta hmotnosť emisií, aby sa zohľadnil riediaci vzduch:

i)

Formula

| ii) | celkový prietok riediaceho vzduchu n
  airdil [mol] sa vynásobí priemernou koncentráciou emisií pozadia. Môže to byť časovo vážený priemer alebo priemer vážený prietokom (napr. proporcionálne odoberané vzorky pozadia). Súčin n
  airdil a priemernej koncentrácie emisií pozadia predstavuje celkové množstvo emisií pozadia; |
| --- | --- |

ii)

celkový prietok riediaceho vzduchu n
  airdil [mol] sa vynásobí priemernou koncentráciou emisií pozadia. Môže to byť časovo vážený priemer alebo priemer vážený prietokom (napr. proporcionálne odoberané vzorky pozadia). Súčin n
  airdil a priemernej koncentrácie emisií pozadia predstavuje celkové množstvo emisií pozadia;

| iii) | ak je výsledkom molárne množstvo, konvertuje sa na hmotnosť emisií pozadia m
  bkgnd [g] vynásobením molárnou hmotnosťou emisií M
  gas [g/mol]; |
| --- | --- |

iii)

ak je výsledkom molárne množstvo, konvertuje sa na hmotnosť emisií pozadia m
  bkgnd [g] vynásobením molárnou hmotnosťou emisií M
  gas [g/mol];

| iv) | celková hmotnosť pozadia sa odpočíta od celkovej hmotnosti na účely vykonania korekcie o emisie; |
| --- | --- |

iv)

celková hmotnosť pozadia sa odpočíta od celkovej hmotnosti na účely vykonania korekcie o emisie;

| v) | celkový prietok riediaceho vzduchu sa môže určiť priamym meraním prietoku. V tom prípade sa celková hmotnosť pozadia vypočíta pomocou prietoku riediaceho vzduchu n
  airdil. Hmotnosť pozadia sa odpočíta od celkovej hmotnosti. Výsledok sa použije pri výpočte emisií špecifických pre brzdenie; |
| --- | --- |

v)

celkový prietok riediaceho vzduchu sa môže určiť priamym meraním prietoku. V tom prípade sa celková hmotnosť pozadia vypočíta pomocou prietoku riediaceho vzduchu n
  airdil. Hmotnosť pozadia sa odpočíta od celkovej hmotnosti. Výsledok sa použije pri výpočte emisií špecifických pre brzdenie;

| vi) | celkový prietok riediaceho vzduchu možno určiť z celkového prietoku zriedeného výfukového plynu a chemickej bilancie paliva, nasávaného vzduchu a výfukového plynu podľa bodu 3.4. V tom prípade sa celková hmotnosť pozadia vypočíta pomocou celkového prietoku zriedeného výfukového plynu n
  dexh. Tento výsledok sa potom vynásobí priemerným zlomkom riediaceho vzduchu váženým prietokom v zriedenom výfukovom plyne



  . |
| --- | --- |

vi)

Formula

So zreteľom na dva prípady uvedené v bodoch v) a vi) sa používajú rovnice (7-115) a (7-116):

| alebo | (7-115) |
| --- | --- |
| | (7-116) |

Formula

Formula

(7-115)

Formula

(7-116)

kde:

| m
  gas | = | celková hmotnosť plynných emisií [g] |
| --- | --- | --- |
| m
  bkgnd | = | celková hmotnosť pozadia [g] |
| m
  gascor | = | hmotnosť plynu korigovaná o emisie pozadia [g] |
| M
  gas | = | molekulárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol] |
| x
  gasdil | = | koncentrácia plynných emisií v riediacom vzduchu [mol/mol] |
| n
  airdil | = | molárny prietok riediaceho vzduchu [mol] |
| | = | priemerný zlomok riediaceho vzduchu vážený prietokom v zriedenom výfukovom plyne [mol/mol] |
| | = | zlomok plynu v pozadí [mol/mol] |
| n
  dexh | = | celkový prietok zriedeného výfukového plynu [mol] |

m
  gas

=

celková hmotnosť plynných emisií [g]

m
  bkgnd

=

celková hmotnosť pozadia [g]

m
  gascor

=

hmotnosť plynu korigovaná o emisie pozadia [g]

M
  gas

=

molekulárna hmotnosť generických plynných emisií [g/mol]

x
  gasdil

=

koncentrácia plynných emisií v riediacom vzduchu [mol/mol]

n
  airdil

=

molárny prietok riediaceho vzduchu [mol]

Formula

=

priemerný zlomok riediaceho vzduchu vážený prietokom v zriedenom výfukovom plyne [mol/mol]

Formula

=

zlomok plynu v pozadí [mol/mol]

n
  dexh

=

celkový prietok zriedeného výfukového plynu [mol]

3.6.2.   Konverzia koncentrácie v suchom stave na koncentráciu vo vlhkom stave

Na konverziu koncentrácie v suchom stave na koncentráciu vo vlhkom stave pri zriedených vzorkách sa použijú rovnaké vzťahy ako pre neupravené plyny (bod 3.5.2). Pre riediaci vzduch sa zmeria vlhkosť na účely výpočtu jeho zlomku vodnej pary x
  H2Odildry [mol/mol] pomocou rovnice (7-96):

| | [(pozri rovnicu (7-96)] |
| --- | --- |

Formula

[(pozri rovnicu (7-96)]

kde:

| x
  H2Odil | = | molárny zlomok vody v prietoku riediaceho vzduchu [mol/mol] |
| --- | --- | --- |

x
  H2Odil

=

molárny zlomok vody v prietoku riediaceho vzduchu [mol/mol]

3.6.3.   Molárny prietok výfukového plynu

| a) | Výpočet pomocou chemickej bilancie
  Molárny prietok ṅ
  exh [mol/s] možno vypočítať z hmotnostného prietoku paliva ṁ
  fuel pomocou rovnice (7-113): | [pozri rovnicu (7-113)] |
| --- | --- | --- |

a)

Výpočet pomocou chemickej bilancie

Molárny prietok ṅ
  exh [mol/s] možno vypočítať z hmotnostného prietoku paliva ṁ
  fuel pomocou rovnice (7-113):

Formula

[pozri rovnicu (7-113)]

kde:

| ṅ
  exh | = | molárny prietok neupraveného výfukového plynu, z ktorého sa merajú emisie |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  fuel | = | prietok paliva vrátane vlhkosti v nasávanom vzduchu [g/s] |
| w
  C | = | hmotnostný zlomok uhlíka v danom palive [g/g] |
| x
  H2Oexhdry | = | množstvo H2O na suchý mól meraného prietoku [mol/mol] |
| M
  C | = | molekulárna hmotnosť uhlíka 12,0107 g/mol |
| x
  Ccombdry | = | množstvo uhlíka z paliva vo výfukovom plyne na mól suchého výfukového plynu [mol/mol] |

ṅ
  exh

=

molárny prietok neupraveného výfukového plynu, z ktorého sa merajú emisie

ṁ
  fuel

=

prietok paliva vrátane vlhkosti v nasávanom vzduchu [g/s]

w
  C

=

hmotnostný zlomok uhlíka v danom palive [g/g]

x
  H2Oexhdry

=

množstvo H2O na suchý mól meraného prietoku [mol/mol]

M
  C

=

molekulárna hmotnosť uhlíka 12,0107 g/mol

x
  Ccombdry

=

množstvo uhlíka z paliva vo výfukovom plyne na mól suchého výfukového plynu [mol/mol]

| b) | Meranie
  Molárny prietok výfukového plynu sa môže merať pomocou troch systémov:






  i) | Molárny prietok PDP. Na základe otáčok, pri ktorých objemové čerpadlo (PDP) pracuje počas skúšobného intervalu sa zodpovedajúci sklon a
  1 a priesečník s osou a
  0 [–], vypočítané kalibračným postupom uvedeným v doplnku 1, použijú na výpočet molárneho prietoku ṅ [mol/s] pomocou rovnice (7-117): | (7-117) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Meranie

Molárny prietok výfukového plynu sa môže merať pomocou troch systémov:

i)

Molárny prietok PDP. Na základe otáčok, pri ktorých objemové čerpadlo (PDP) pracuje počas skúšobného intervalu sa zodpovedajúci sklon a
  1 a priesečník s osou a
  0 [–], vypočítané kalibračným postupom uvedeným v doplnku 1, použijú na výpočet molárneho prietoku ṅ [mol/s] pomocou rovnice (7-117):

Formula

(7-117)

s:

| | (7-118) |
| --- | --- |

Formula

(7-118)

kde:

| a
  1 | = | kalibračný koeficient [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| a
  0 | = | kalibračný koeficient [m3/ot] |
| p
  in, p
  out | = | tlak na vstupe/výstupe [Pa] |
| R | = | molárna plynová konštanta [J/(mol · K)] |
| T
  in | = | teplota na vstupe [K] |
| V
  rev | = | objem čerpaný PDP [m3/ot] |
| f
  n.,PDP | = | otáčky PDP [ot/s] |

a
  1

=

kalibračný koeficient [m3/s]

a
  0

=

kalibračný koeficient [m3/ot]

p
  in, p
  out

=

tlak na vstupe/výstupe [Pa]

R

=

molárna plynová konštanta [J/(mol · K)]

T
  in

=

teplota na vstupe [K]

V
  rev

=

objem čerpaný PDP [m3/ot]

f
  n.,PDP

=

otáčky PDP [ot/s]

| ii) | Molárny prietok SSV. Na základe rovnice C
  d vo vzťahu k Re
  #, určenej podľa doplnku 1, sa molárny prietok podzvukovou Venturiho trubicou (SSV) počas emisnej skúšky ṅ [mol/s] vypočíta pomocou rovnice (7-119): | (7-119) |
| --- | --- | --- |

ii)

Molárny prietok SSV. Na základe rovnice C
  d vo vzťahu k Re
  #, určenej podľa doplnku 1, sa molárny prietok podzvukovou Venturiho trubicou (SSV) počas emisnej skúšky ṅ [mol/s] vypočíta pomocou rovnice (7-119):

Formula

(7-119)

kde:

| p
  in | = | tlak na vstupe [Pa] |
| --- | --- | --- |
| A
  t | = | plocha prierezu hrdla Venturiho trubice [m2] |
| R | = | molárna plynová konštanta [J/(mol · K)] |
| T
  in | = | teplota na vstupe [K] |
| Z | = | faktor stlačiteľnosti |
| M
  mix | = | molárna hmotnosť zriedeného výfukového plynu [kg/mol] |
| C
  d | = | výtokový koeficient SSV [–] |
| C
  f | = | koeficient prietoku SSV [–] |

p
  in

=

tlak na vstupe [Pa]

A
  t

=

plocha prierezu hrdla Venturiho trubice [m2]

R

=

molárna plynová konštanta [J/(mol · K)]

T
  in

=

teplota na vstupe [K]

Z

=

faktor stlačiteľnosti

M
  mix

=

molárna hmotnosť zriedeného výfukového plynu [kg/mol]

C
  d

=

výtokový koeficient SSV [–]

C
  f

=

koeficient prietoku SSV [–]

| iii) | Molárny prietok CFV. Na výpočet molárneho prietoku cez Venturiho trubicu alebo kombináciu Venturiho trubíc sa použije príslušný priemerný koeficient C
  d a iné konštanty stanovené v súlade s doplnkom 1. Molárny prietok ṅ [mol/s] počas emisnej skúšky sa vypočíta pomocou rovnice (7-120): | (7-120) |
| --- | --- | --- |

iii)

Molárny prietok CFV. Na výpočet molárneho prietoku cez Venturiho trubicu alebo kombináciu Venturiho trubíc sa použije príslušný priemerný koeficient C
  d a iné konštanty stanovené v súlade s doplnkom 1. Molárny prietok ṅ [mol/s] počas emisnej skúšky sa vypočíta pomocou rovnice (7-120):

Formula

(7-120)

kde:

| p
  in | = | tlak na vstupe [Pa] |
| --- | --- | --- |
| A
  t | = | plocha prierezu hrdla Venturiho trubice [m2] |
| R | = | molárna plynová konštanta [J/(mol · K)] |
| T
  in | = | teplota na vstupe [K] |
| Z | = | faktor stlačiteľnosti |
| M
  mix | = | molárna hmotnosť zriedeného výfukového plynu [kg/mol] |
| C
  d | = | výtokový koeficient CFV [–] |
| C
  f | = | koeficient prietoku CFV [–] |

p
  in

=

tlak na vstupe [Pa]

A
  t

=

plocha prierezu hrdla Venturiho trubice [m2]

R

=

molárna plynová konštanta [J/(mol · K)]

T
  in

=

teplota na vstupe [K]

Z

=

faktor stlačiteľnosti

M
  mix

=

molárna hmotnosť zriedeného výfukového plynu [kg/mol]

C
  d

=

výtokový koeficient CFV [–]

C
  f

=

koeficient prietoku CFV [–]

3.7.   Stanovenie tuhých častíc

3.7.1.   Odber vzoriek

| a) | Odber vzoriek z variabilného prietoku
  Ak sa vzorka z meniaceho sa prietoku výfukového plynu odoberá v dávkach, odoberie sa vzorka proporcionálna meniacemu sa prietoku výfukového plynu. Na určenie celkového prietoku sa prietok integruje v priebehu časového intervalu. Priemerná koncentrácia PM

  (ktorá je už v jednotkách hmotnosti na mól vzorky) sa vynásobí celkovým prietokom, aby sa získala celková hmotnosť PM m
  PM [g] pomocou rovnice (7-121): | (7-121) |
| --- | --- | --- |

a)

Odber vzoriek z variabilného prietoku

Ak sa vzorka z meniaceho sa prietoku výfukového plynu odoberá v dávkach, odoberie sa vzorka proporcionálna meniacemu sa prietoku výfukového plynu. Na určenie celkového prietoku sa prietok integruje v priebehu časového intervalu. Priemerná koncentrácia PM
  Formula
  (ktorá je už v jednotkách hmotnosti na mól vzorky) sa vynásobí celkovým prietokom, aby sa získala celková hmotnosť PM m
  PM [g] pomocou rovnice (7-121):

Formula

(7-121)

kde:

| ṅi | = | okamžitý molárny prietok výfukového plynu [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | priemerná koncentrácia PM [g/mol] |
| Δti | = | interval odberu vzoriek [s] |

ṅi

=

okamžitý molárny prietok výfukového plynu [mol/s]

Formula

=

priemerná koncentrácia PM [g/mol]

Δti

=

interval odberu vzoriek [s]

| b) | Odber vzoriek z konštantného prietoku
  Ak sa vzorka z konštantného prietoku výfukového plynu odoberá v dávkach, určí sa priemerný molárny prietok, z ktorého sa odoberá vzorka. Priemerná koncentrácia PM sa vynásobí celkovým prietokom, aby sa získala celková hmotnosť PM m
  PM[g] pomocou rovnice (7-122): | (7-122) |
| --- | --- | --- |

b)

Odber vzoriek z konštantného prietoku

Ak sa vzorka z konštantného prietoku výfukového plynu odoberá v dávkach, určí sa priemerný molárny prietok, z ktorého sa odoberá vzorka. Priemerná koncentrácia PM sa vynásobí celkovým prietokom, aby sa získala celková hmotnosť PM m
  PM[g] pomocou rovnice (7-122):

Formula

(7-122)

kde:

| ṅ | = | molárny prietok výfukového plynu [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | priemerná koncentrácia PM [g/mol] |
| Δt | = | čas trvania skúšobného intervalu [s] |

ṅ

=

molárny prietok výfukového plynu [mol/s]

Formula

=

priemerná koncentrácia PM [g/mol]

Δt

=

čas trvania skúšobného intervalu [s]

Pre odber vzoriek s konštantným pomerom riedenia (DR) sa m
  PM [g] vypočíta pomocou rovnice (7-123):

| | (7-123) |
| --- | --- |

Formula

(7-123)

kde:

| m
  PMdil | = | hmotnosť PM v riediacom vzduchu [g] |
| --- | --- | --- |
| DR | = | pomer riedenia [–] definovaný ako pomer medzi hmotnosťou emisií m a hmotnosťou zriedeného výfukového plynu m
  dil/exh (DR = m/m
  dil/exh). |

m
  PMdil

=

hmotnosť PM v riediacom vzduchu [g]

DR

=

pomer riedenia [–] definovaný ako pomer medzi hmotnosťou emisií m a hmotnosťou zriedeného výfukového plynu m
  dil/exh (DR = m/m
  dil/exh).

pomer riedenia DR môže byť vyjadrený ako funkcia x
  dil/exh [rovnica (7-124)]:

| | (7-124) |
| --- | --- |

Formula

(7-124)

3.7.2.   Korekcia o pozadie

Na korekciu hmotnosti PM na pozadie sa používa rovnaký postup ako v bode 3.6.1. Vynásobením
  Formula
  celkovým prietokom riediaceho vzduchu sa získa celková hmotnosť PM pozadia (m
  PMbkgnd [g]). Hmotnosť tuhých častíc korigovaná na pozadie m
  PMcor [g] sa získa odčítaním hmotnosti tuhých častíc na pozadí od celkovej hmotnosti tuhých častíc [rovnica (7-125)]:

| | (7-125) |
| --- | --- |

Formula

(7-125)

kde:

| m
  PMuncor | = | nekorigovaná hmotnosť PM [g] |
| --- | --- | --- |
| | = | priemerná koncentrácia PM v riediacom vzduchu [g/mol] |
| n
  airdil | = | molárny prietok riediaceho vzduchu [mol] |

m
  PMuncor

=

nekorigovaná hmotnosť PM [g]

Formula

=

priemerná koncentrácia PM v riediacom vzduchu [g/mol]

n
  airdil

=

molárny prietok riediaceho vzduchu [mol]

3.8.   Práca za cyklus a špecifické emisie

3.8.1.   Plynné emisie

3.8.1.1.   Nestále skúšobné cykly (NRTC a LSI-NRTC) a RMC

V prípade neupraveného a zriedeného výfukového plynu sa odkazuje na body 3.5.1 a 3.6.1. Výsledné hodnoty výkonu Pi
  [kW] sa integrujú za skúšobný interval. Celková práca W
  act [kWh] sa vypočíta pomocou rovnice (7-126):

| | (7-126) |
| --- | --- |

Formula

(7-126)

kde:

| Pi | = | okamžitý výkon motora [kW] |
| --- | --- | --- |
| ni | = | okamžité otáčky motora [ot/min] |
| Ti | = | okamžitý krútiaci moment motora [N·m] |
| W
  act | = | skutočná práca za cyklus [kWh] |
| ƒ | = | frekvencia odberu údajov [Hz] |
| N | = | počet meraní [-] |

Pi

=

okamžitý výkon motora [kW]

ni

=

okamžité otáčky motora [ot/min]

Ti

=

okamžitý krútiaci moment motora [N·m]

W
  act

=

skutočná práca za cyklus [kWh]

ƒ

=

frekvencia odberu údajov [Hz]

N

=

počet meraní [-]

Ak boli namontované pomocné zariadenia v súlade s doplnkom 2 k prílohe VI, nevykonáva sa v rovnici (7-126) žiadna korekcia okamžitého krútiaceho momentu motora. Ak podľa bodu 6.3.2 alebo 6.3.3 prílohy VI k tomuto nariadeniu nie sú inštalované nevyhnutné pomocné zariadenia, ktoré mali byť inštalované na účely skúšky, alebo sú inštalované pomocné zariadenia, ktoré mali byť odstránené na účely skúšky, hodnota Ti
  použitá v rovnici (7-126) sa upraví pomocou rovnice (7-127):

| T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX | (7-127) |
| --- | --- |

T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX

(7-127)

kde:

| Ti

  ,meas | = | nameraná hodnota okamžitého krútiaceho momentu motora |
| --- | --- | --- |
| Ti,

  AUX | = | zodpovedajúca hodnota krútiaceho momentu potrebného na pohon pomocných zariadení zistená podľa bodu 7.7.2.3.2 prílohy VI k tomuto nariadeniu. |

Ti

  ,meas

=

nameraná hodnota okamžitého krútiaceho momentu motora

Ti,

  AUX

=

zodpovedajúca hodnota krútiaceho momentu potrebného na pohon pomocných zariadení zistená podľa bodu 7.7.2.3.2 prílohy VI k tomuto nariadeniu.

Špecifické emisie e
  gas [g/kWh] sa vypočítajú uvedenými spôsobmi v závislosti od typu skúšobného cyklu.

| | (7-128) |
| --- | --- |

Formula

(7-128)

kde:

| m
  gas | = | celková hmotnosť emisií [g/test] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | práca za cyklus [kWh] |

m
  gas

=

celková hmotnosť emisií [g/test]

W
  act

=

práca za cyklus [kWh]

V prípade NRTC je pre plynné emisie iné ako CO2 konečným výsledkom skúšky e
  gas [g/kWh] vážený priemer skúšky so studeným štartom a skúšky s teplým štartom vypočítaný pomocou rovnice (7-129):

| | (7-129) |
| --- | --- |

Formula

(7-129)

kde:

| | m
  cold sú hmotnostné emisie plynu za NRTC so studeným štartom [g] |
| --- | --- |

m
  cold sú hmotnostné emisie plynu za NRTC so studeným štartom [g]

| | W
  act, cold je skutočná práca za NRTC so studeným štartom [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, cold je skutočná práca za NRTC so studeným štartom [kWh]

| | m
  hot sú hmotnostné emisie plynu za NRTC s teplým štartom [g] |
| --- | --- |

m
  hot sú hmotnostné emisie plynu za NRTC s teplým štartom [g]

| | W
  act, hot je skutočná práca za NRTC s teplým štartom [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, hot je skutočná práca za NRTC s teplým štartom [kWh]

V prípade NRTC sa pre CO2 konečný výsledok skúšky e
  gas [g/kWh] vypočíta z NRTC s teplým štartom pomocou rovnice (7-130):

| | (7-130) |
| --- | --- |

Formula

(7-130)

kde:

| | m
  CO2, hot sú hmotnostné emisie CO2 za NRTC s teplým štartom [g] |
| --- | --- |

m
  CO2, hot sú hmotnostné emisie CO2 za NRTC s teplým štartom [g]

| | W
  act, hot je skutočná práca za NRTC s teplým štartom [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, hot je skutočná práca za NRTC s teplým štartom [kWh]

3.8.1.2.   NRSC v nespojitom režime

Špecifické emisie e
  gas [g/kWh] sa vypočítajú pomocou rovnice (7-131):

| | (7-131) |
| --- | --- |

Formula

(7-131)

kde:

| ṁ
  gas,

  i | = | priemerný hmotnostný prietok emisií v režime i [g/h] |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = P
  mi + P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3 prílohy VI) |
| WFi | = | váhový koeficient pre režim i [–] |

ṁ
  gas,

  i

=

priemerný hmotnostný prietok emisií v režime i [g/h]

Pi

=

výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = P
  mi + P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3 prílohy VI)

WFi

=

váhový koeficient pre režim i [–]

3.8.2.   Emisie tuhých častíc

3.8.2.1.   Nestále skúšobné cykly (NRTC a LSI-NRTC) a RMC

Špecifické emisie tuhých častíc sa vypočítajú úpravou rovnice (7-128) na rovnicu (7-132), kde e
  gas [g/kWh] a m
  gas [g/skúška] sú nahradené e
  PM [g/kWh] a m
  PM [g/skúška]:

| | (7-132) |
| --- | --- |

Formula

(7-132)

kde:

| m
  PM | = | celková hmotnosť emisií tuhých častíc v súlade s bodom 3.7.1 [g/skúška] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | práca za cyklus [kWh] |

m
  PM

=

celková hmotnosť emisií tuhých častíc v súlade s bodom 3.7.1 [g/skúška]

W
  act

=

práca za cyklus [kWh]

Emisie v nestálom zmiešanom cykle (t. j. NRTC so studeným štartom a NRTC s teplým štartom) sa vypočítajú podľa bodu 3.8.1.1.

3.8.2.2.   NRSC v nespojitom režime

Emisie tuhých častíc e
  PM [g/kWh] sa vypočítajú týmto spôsobom:

3.8.2.2.1.   V prípade jednofiltrovej metódy pomocou rovnice (7-133):

| | (7-133) |
| --- | --- |

Formula

(7-133)

kde:

| Pi | = | výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = P
  mi + P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3 prílohy VI) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | váhový koeficient pre režim i [–] |
| ṁ
  PM | = | hmotnostný prietok tuhých častíc [g/h] |

Pi

=

výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = P
  mi + P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3 prílohy VI)

WFi

=

váhový koeficient pre režim i [–]

ṁ
  PM

=

hmotnostný prietok tuhých častíc [g/h]

3.8.2.2.2.   V prípade jednofiltrovej metódy pomocou rovnice (7-134):

| | (7-134) |
| --- | --- |

Formula

(7-134)

kde:

| Pi | = | výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = P
  mi + P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3 prílohy VI) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | váhový koeficient pre režim i [–] |
| ṁ
  PM

  i | = | hmotnostný prietok tuhých častíc v režime i [g/h] |

Pi

=

výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = P
  mi + P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3 prílohy VI)

WFi

=

váhový koeficient pre režim i [–]

ṁ
  PM

  i

=

hmotnostný prietok tuhých častíc v režime i [g/h]

V prípade jednofiltrovej metódy sa efektívny váhový koeficient WF
  eff

  i
  pre každý režim vypočíta pomocou rovnice (7-135):

| | (7-135) |
| --- | --- |

Formula

(7-135)

kde:

| m
  smpldexh

  i | = | hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc v režime i [kg] |
| --- | --- | --- |
| m
  smpldexh | = | hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg] |
| ṁ
  eqdexhwet

  i | = | ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu v režime i [kg/s] |
| | = | priemerný ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu [kg/s] |

m
  smpldexh

  i

=

hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc v režime i [kg]

m
  smpldexh

=

hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez filtre na odber vzoriek tuhých častíc [kg]

ṁ
  eqdexhwet

  i

=

ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu v režime i [kg/s]

Formula

=

priemerný ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu [kg/s]

Hodnota efektívnych váhových koeficientov je v rozmedzí 0,005 (absolútna hodnota) hodnoty váhových koeficientov uvedených v doplnku 1 k prílohe XVII.

3.8.3.   Korekcia pre reguláciu emisií so zriedkavou (periodickou) regeneráciou

V prípade motorov iných ako kategórie RLL vybavených systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, ktoré sa regenerujú zriedkavo (periodicky), (pozri bod 6.6.2 prílohy VI) sa špecifické emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok vypočítané podľa bodu 3.8.1 a 3.8.2 korigujú buď príslušným multiplikačným korekčným faktorom alebo príslušným aditívnym korekčným faktorom. V prípade, že sa zriedkavá regenerácia neuskutočnila počas skúšky, použije sa korekčný faktor nahor (k
  ru,m alebo k
  ru,a). V prípade, že sa zriedkavá regenerácia uskutočnila počas skúšky, použije sa korekčný faktor nadol (k
  rd,m alebo k
  rd,a). V prípade NRSC v nespojitom režime, v ktorom boli korekčné faktory určené pre každý režim, použijú sa pri výpočte váženého výsledku emisií tieto korekčné faktory na každý režim.

3.8.4.   Korekcia na faktor zhoršenia

Špecifické emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok vypočítané podľa bodu 3.8.1 a 3.8.2, prípadne vrátane korekčného faktora na zriedkavú regeneráciu podľa bodu 3.8.3, sa korigujú aj multiplikačným alebo aditívnym faktorom zhoršenia stanoveným podľa požiadaviek prílohy III.

3.9.   Kalibrácia prietoku zriedeného výfukového plynu (CVS) a súvisiace výpočty

V tomto bode sa opisujú výpočty na kalibráciu rôznych prietokomerov. V bode 3.9.1 je najprv opísaný spôsob prevodu výstupov referenčných prietokomerov na použitie v kalibračných rovniciach, ktoré sú uvedené na molárnom základe. V ostatných bodoch sú opísané kalibračné výpočty, ktoré sú špecifické pre určité typy prietokomerov.

3.9.1.   Prevod údajov z referenčných prietokomerov

V kalibračných rovniciach v tomto oddiele sa ako referenčné množstvo používa molárny prietok ṅ
  ref. Ak schválený referenčný prietokomer ukazuje prietok v rôznych kvantitatívnych hodnotách, ako napr. štandardný objemový prietok ̇
  stdref, skutočný objemový prietok ̇
  actdref alebo hmotnostný prietok ṁ
  ref, výstup referenčného prietokomeru sa prevedie na molárny prietok pomocou rovníc (7-136), (7-137) a (7-138), pričom treba poznamenať, že hoci sa hodnoty objemového prietoku, hmotnostného prietoku, tlaku, teploty a molárnej hmotnosti môžu počas emisnej skúšky meniť, mali by sa pre každý jednotlivý stanovený bod počas kalibrácie prietokomera udržiavať čo najviac konštantné:

| | (7-136) |
| --- | --- |

Formula

(7-136)

kde:

| ṅ
  ref | = | referenčný molárny prietok [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| ̇
  stdref | = | referenčný objemový prietok korigovaný na štandardný tlak a štandardnú teplotu [m3/s] |
| ̇
  actref | = | referenčný objemový prietok pri skutočnom tlaku a teplote [m3/s] |
| ṁ
  ref | = | referenčný hmotnostný prietok [g/s] |
| p
  std | = | štandardný lak [Pa] |
| p
  act | = | skutočný tlak plynu [Pa] |
| T
  std | = | štandardná teplota [K] |
| T
  act | = | skutočná teplota plynu [K] |
| R | = | molárna plynová konštanta [J/(mol · K)] |
| M
  mix | = | molárna hmotnosť plynu [g/mol] |

ṅ
  ref

=

referenčný molárny prietok [mol/s]

̇
  stdref

=

referenčný objemový prietok korigovaný na štandardný tlak a štandardnú teplotu [m3/s]

̇
  actref

=

referenčný objemový prietok pri skutočnom tlaku a teplote [m3/s]

ṁ
  ref

=

referenčný hmotnostný prietok [g/s]

p
  std

=

štandardný lak [Pa]

p
  act

=

skutočný tlak plynu [Pa]

T
  std

=

štandardná teplota [K]

T
  act

=

skutočná teplota plynu [K]

R

=

molárna plynová konštanta [J/(mol · K)]

M
  mix

=

molárna hmotnosť plynu [g/mol]

3.9.2.   Kalibračné výpočty PDP

Pre každú polohu regulátora sa z priemerných hodnôt stanovených v bode 8.1.8.4 prílohy VI vypočítajú nasledujúce hodnoty takto:

| a) | objem PDP prečerpaný za otáčku V
  rev (m3/ot): | (7-137) |
| --- | --- | --- |

a)

objem PDP prečerpaný za otáčku V
  rev (m3/ot):

Formula

(7-137)

kde:

| | = | priemerná hodnota referenčného molárneho prietoku [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| R | = | molárna plynová konštanta [J/(mol · K)] |
| | = | priemerná teplota na vstupe [K] |
| | = | priemerný tlak na vstupe [Pa] |
| | = | priemerné otáčky [ot/s] |

Formula

=

priemerná hodnota referenčného molárneho prietoku [mol/s]

R

=

molárna plynová konštanta [J/(mol · K)]

Formula

=

priemerná teplota na vstupe [K]

Formula

=

priemerný tlak na vstupe [Pa]

Formula

=

priemerné otáčky [ot/s]

| b) | korekčný faktor sklzu PDP K
  s [s/ot.]: | (7-138) |
| --- | --- | --- |

b)

korekčný faktor sklzu PDP K
  s [s/ot.]:

Formula

(7-138)

kde:

| | = | priemerný referenčný molárny prietok [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | priemerná teplota na vstupe [K] |
| | = | priemerný tlak na vstupe [Pa] |
| | = | priemerný tlak na výstupe [Pa] |
| | = | priemerné otáčky PDP [ot/s] |
| R | = | molárna plynová konštanta [J/(mol · K)] |

Formula

=

priemerný referenčný molárny prietok [mol/s]

Formula

=

priemerná teplota na vstupe [K]

Formula

=

priemerný tlak na vstupe [Pa]

Formula

=

priemerný tlak na výstupe [Pa]

Formula

=

priemerné otáčky PDP [ot/s]

R

=

molárna plynová konštanta [J/(mol · K)]

| c) | výpočet objemu prečerpaného PDP za otáčku V
  rev so zreteľom na korekčný faktor sklzu PDP K
  s sa vykonáva pomocou výpočtu sklonu a
  1 a priesečníku a
  0 podľa opisu v doplnku 4 metódou najmenších štvorcov; |
| --- | --- |

c)

výpočet objemu prečerpaného PDP za otáčku V
  rev so zreteľom na korekčný faktor sklzu PDP K
  s sa vykonáva pomocou výpočtu sklonu a
  1 a priesečníku a
  0 podľa opisu v doplnku 4 metódou najmenších štvorcov;

| d) | postup uvedený v písmenách a) až c) tohto bodu sa zopakuje pre každé otáčky, pri ktorých PDP pracuje; |
| --- | --- |

d)

postup uvedený v písmenách a) až c) tohto bodu sa zopakuje pre každé otáčky, pri ktorých PDP pracuje;

| e) | tabuľka 7.4 znázorňuje tieto výpočty pre rôzne hodnoty



  :
  Tabuľka 7.4.


  Príklad kalibračných údajov PDP














  [ot/min] | [ot/s] | a
  1 [m3/min] | a
  1 [m3/s] | a
  0 [m3/ot] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 755,0 | 12,58 | 50,43 | 0,8405 | 0,056 |
| 987,6 | 16,46 | 49,86 | 0,831 | - 0,013 |
| 1254,5 | 20,9 | 48,54 | 0,809 | 0,028 |
| 1401,3 | 23,355 | 47,30 | 0,7883 | - 0,061 |

e)

Formula

Tabuľka 7.4.

Príklad kalibračných údajov PDP

Formula

Formula

a
  1 [m3/min]

a
  1 [m3/s]

a
  0 [m3/ot]

755,0

12,58

50,43

0,8405

0,056

987,6

16,46

49,86

0,831

- 0,013

1254,5

20,9

48,54

0,809

0,028

1401,3

23,355

47,30

0,7883

- 0,061

| f) | pre každé otáčky, pri ktorých pracuje PDP, sa na výpočet prietoku počas emisnej skúšky podľa bodu 3.6.3 písm. b) použije zodpovedajúci sklon a
  1 a priesečník a
  0. |
| --- | --- |

f)

pre každé otáčky, pri ktorých pracuje PDP, sa na výpočet prietoku počas emisnej skúšky podľa bodu 3.6.3 písm. b) použije zodpovedajúci sklon a
  1 a priesečník a
  0.

3.9.3.   Rovnice platné pre Venturiho trubicu a prípustné predpoklady

V tomto bode sú opísané rovnice a prípustné predpoklady pre kalibráciu Venturiho trubice a výpočty prietoku pomocou Venturiho trubice. Keďže podzvuková Venturiho trubica (SSV) a Venturiho trubica s kritickým prietokom (CFV) pracujú podobne, rovnice, ktoré pre ne platia, sú takmer rovnaké s výnimkou rovnice opisujúcej ich pomer tlakov, r (t. j. r
  SSV oproti r
  CFV). V týchto rovniciach sa predpokladá jednorozmerný, izoentropický, neviskózny, stlačiteľný prúd ideálneho plynu. Ostatné prípadné predpoklady sú opísané v bode 3.9.3 písm. d). Ak pre meraný prietok nie je prijateľný predpoklad ideálneho plynu, rovnice musia zahŕňať korekciu prvého rádu o správanie skutočného plynu; konkrétne faktor stlačiteľnosti Z. Ak sa na základe správneho technického úsudku odporúča použiť inú hodnotu než Z = 1, na určenie hodnôt Z ako funkcie nameraných tlakov a teplôt sa môže použiť vhodná stavová rovnica alebo sa na základe správneho technického úsudku môžu zostaviť špecifické kalibračné rovnice. Treba poznamenať, že rovnica pre koeficient prietoku C
  f vychádza z predpokladu ideálneho plynu, ktorého izoentropický exponent γ je rovný pomeru špecifických tepiel cp
  /c
  V
  . Ak sa na základe správneho technického úsudku má použiť izoentropický exponent skutočného plynu, môže sa zostaviť vhodná stavová rovnica na určenie hodnôt γ ako funkcie nameraných tlakov a teplôt, alebo špecifické kalibračné rovnice. Molárny prietok výfukového plynu ṅ [mol/s] sa vypočíta pomocou rovnice (7-139):

| | (7-139) |
| --- | --- |

Formula

(7-139)

kde:

| C
  d | = | výtokový koeficient stanovený v bode 3.9.3 písm. a) [–] |
| --- | --- | --- |
| C
  f | = | koeficient prietoku stanovený podľa bodu 3.9.3 písm. b) [–] |
| A
  t | = | plocha prierezu hrdla Venturiho trubice [m2] |
| p
  in | = | absolútny statický tlak na vstupe do Venturiho trubice [Pa] |
| Z | = | faktor stlačiteľnosti [–] |
| M
  mix | = | molárna hmotnosť plynnej zmesi [kg/mol] |
| R | = | molárna plynová konštanta [J/(mol · K)] |
| T
  in | = | absolútna statická teplota na vstupe do Venturiho trubice[K] |

C
  d

=

výtokový koeficient stanovený v bode 3.9.3 písm. a) [–]

C
  f

=

koeficient prietoku stanovený podľa bodu 3.9.3 písm. b) [–]

A
  t

=

plocha prierezu hrdla Venturiho trubice [m2]

p
  in

=

absolútny statický tlak na vstupe do Venturiho trubice [Pa]

Z

=

faktor stlačiteľnosti [–]

M
  mix

=

molárna hmotnosť plynnej zmesi [kg/mol]

R

=

molárna plynová konštanta [J/(mol · K)]

T
  in

=

absolútna statická teplota na vstupe do Venturiho trubice[K]

| a) | Hodnota C
  d sa vypočíta na základe údajov získaných podľa bodu 8.1.8.4 prílohy VI pomocou rovnice (7-140): | (7-140) |
| --- | --- | --- |

a)

Hodnota C
  d sa vypočíta na základe údajov získaných podľa bodu 8.1.8.4 prílohy VI pomocou rovnice (7-140):

Formula

(7-140)

kde:

| ṅ
  ref | = | referenčný molárny prietok [mol/s] |
| --- | --- | --- |

ṅ
  ref

=

referenčný molárny prietok [mol/s]

Ostatné značky zodpovedajú symbolom rovnice (7-139).

| b) | C
  f sa určuje s použitím jednej z týchto metód:






  i) | len pre prietokomery CFV sa C
  fCFV odvodí z tabuľky 7.5 na základe hodnôt β (pomer hrdla Venturiho trubice k vstupným priemerom) a γ (pomer špecifických tepiel plynnej zmesi) s použitím lineárnej interpolácie na zistenie medzihodnôt:

  Tabuľka 7.5.



  C
  fCFV vo vzťahu k β a γ pre prietokomery CFV









  C
  fCFV |
| --- | --- | --- |
| β | γ
  exh = 1,385 | γ
  dexh = γ
  air = 1,399 |
| 0,000 | 0,6822 | 0,6846 |
| 0,400 | 0,6857 | 0,6881 |
| 0,500 | 0,6910 | 0,6934 |
| 0,550 | 0,6953 | 0,6977 |
| 0,600 | 0,7011 | 0,7036 |
| 0,625 | 0,7047 | 0,7072 |
| 0,650 | 0,7089 | 0,7114 |
| 0,675 | 0,7137 | 0,7163 |
| 0,700 | 0,7193 | 0,7219 |
| 0,720 | 0,7245 | 0,7271 |
| 0,740 | 0,7303 | 0,7329 |
| 0,760 | 0,7368 | 0,7395 |
| 0,770 | 0,7404 | 0,7431 |
| 0,780 | 0,7442 | 0,7470 |
| 0,790 | 0,7483 | 0,7511 |
| 0,800 | 0,7527 | 0,7555 |
| 0,810 | 0,7573 | 0,7602 |
| 0,820 | 0,7624 | 0,7652 |
| 0,830 | 0,7677 | 0,7707 |
| 0,840 | 0,7735 | 0,7765 |
| 0,850 | 0,7798 | 0,7828 |

b)

C
  f sa určuje s použitím jednej z týchto metód:

i)

len pre prietokomery CFV sa C
  fCFV odvodí z tabuľky 7.5 na základe hodnôt β (pomer hrdla Venturiho trubice k vstupným priemerom) a γ (pomer špecifických tepiel plynnej zmesi) s použitím lineárnej interpolácie na zistenie medzihodnôt:

Tabuľka 7.5.

C
  fCFV vo vzťahu k β a γ pre prietokomery CFV

C
  fCFV

β

γ
  exh = 1,385

γ
  dexh = γ
  air = 1,399

0,000

0,6822

0,6846

0,400

0,6857

0,6881

0,500

0,6910

0,6934

0,550

0,6953

0,6977

0,600

0,7011

0,7036

0,625

0,7047

0,7072

0,650

0,7089

0,7114

0,675

0,7137

0,7163

0,700

0,7193

0,7219

0,720

0,7245

0,7271

0,740

0,7303

0,7329

0,760

0,7368

0,7395

0,770

0,7404

0,7431

0,780

0,7442

0,7470

0,790

0,7483

0,7511

0,800

0,7527

0,7555

0,810

0,7573

0,7602

0,820

0,7624

0,7652

0,830

0,7677

0,7707

0,840

0,7735

0,7765

0,850

0,7798

0,7828

| ii) | na výpočet C
  f sa pre každý prietokomer CFV alebo SSV môže použiť rovnica (7-141): | (7-141) |
| --- | --- | --- |

ii)

na výpočet C
  f sa pre každý prietokomer CFV alebo SSV môže použiť rovnica (7-141):

Formula

(7-141)

kde:

| γ | = | izoentropický exponent [–]. Pre ideálny plyn je to pomer špecifických tepiel plynnej zmesi cp
  /c
  V |
| --- | --- | --- |
| r | = | pomer tlakov stanovený v bode 3) ods. c) tohto bodu |
| β | = | pomer hrdla Venturiho trubice k vstupným priemerom |

γ

=

izoentropický exponent [–]. Pre ideálny plyn je to pomer špecifických tepiel plynnej zmesi cp
  /c
  V

r

=

pomer tlakov stanovený v bode 3) ods. c) tohto bodu

β

=

pomer hrdla Venturiho trubice k vstupným priemerom

| c) | pomer tlakov r sa vypočíta takto:






  i) | len pre systémy SSV sa r
  SSV vypočíta pomocou rovnice (7-142): | (7-142) |
| --- | --- | --- | --- |

c)

pomer tlakov r sa vypočíta takto:

i)

len pre systémy SSV sa r
  SSV vypočíta pomocou rovnice (7-142):

Formula

(7-142)

kde:

| Δp
  ssv | = | diferenciálny statický tlak; rozdiel statických tlakov na vstupe do Venturiho trubice a v hrdle Venturiho trubice [Pa] |
| --- | --- | --- |

Δp
  ssv

=

diferenciálny statický tlak; rozdiel statických tlakov na vstupe do Venturiho trubice a v hrdle Venturiho trubice [Pa]

| ii) | len pre systémy CFV sa r
  CFV vypočíta iteratívne pomocou rovnice (7-143): | (7-143) |
| --- | --- | --- |

ii)

len pre systémy CFV sa r
  CFV vypočíta iteratívne pomocou rovnice (7-143):

Formula

(7-143)

| d) | na získanie vhodnejších hodnôt na skúšanie možno použiť ktorýkoľvek z týchto zjednodušujúcich predpokladov pre rovnice alebo správny technický úsudok:






  i) | na skúšanie emisií v celom rozsahu neupraveného výfukového plynu, zriedeného výfukového plynu a riediaceho vzduchu možno predpokladať, že sa plynná zmes správa ako ideálny plyn: Z = 1; |
| --- | --- | --- |

d)

na získanie vhodnejších hodnôt na skúšanie možno použiť ktorýkoľvek z týchto zjednodušujúcich predpokladov pre rovnice alebo správny technický úsudok:

i)

na skúšanie emisií v celom rozsahu neupraveného výfukového plynu, zriedeného výfukového plynu a riediaceho vzduchu možno predpokladať, že sa plynná zmes správa ako ideálny plyn: Z = 1;

| ii) | pre celý rozsah neupraveného výfukového plynu možno predpokladať, že konštantný pomer špecifických tepiel = 1,385; |
| --- | --- |

ii)

pre celý rozsah neupraveného výfukového plynu možno predpokladať, že konštantný pomer špecifických tepiel = 1,385;

| iii) | pre celý rozsah zriedeného výfukového plynu a vzduchu (napr. kalibračného alebo riediaceho vzduchu) možno predpokladať, že konštantný pomer špecifických tepiel = 1,399; |
| --- | --- |

iii)

pre celý rozsah zriedeného výfukového plynu a vzduchu (napr. kalibračného alebo riediaceho vzduchu) možno predpokladať, že konštantný pomer špecifických tepiel = 1,399;

| iv) | pre celý rozsah zriedeného výfukového plynu a vzduchu sa molárna hmotnosť zmesi M
  mix [g/mol] môže považovať len za funkciu množstva vody v riediacom vzduchu alebo kalibračnom vzduchu x
  H2O, určenú podľa opisu v bode 3.3.2 a vypočíta sa pomocou rovnice (7-144):







  M
  mix=M
  air· (1 –x
  H2O) +M
  H2O· (x
  H2O) | (7-144) |
| --- | --- | --- |

iv)

pre celý rozsah zriedeného výfukového plynu a vzduchu sa molárna hmotnosť zmesi M
  mix [g/mol] môže považovať len za funkciu množstva vody v riediacom vzduchu alebo kalibračnom vzduchu x
  H2O, určenú podľa opisu v bode 3.3.2 a vypočíta sa pomocou rovnice (7-144):

M
  mix=M
  air· (1 –x
  H2O) +M
  H2O· (x
  H2O)

(7-144)

kde:

| M
  air | = | 28,96559 g/mól |
| --- | --- | --- |
| M
  H2O | = | 18,01528 g/mól |
| x
  H2O | = | množstvo vody v riediacom alebo kalibračnom vzduchu [mól/mól] |

M
  air

=

28,96559 g/mól

M
  H2O

=

18,01528 g/mól

x
  H2O

=

množstvo vody v riediacom alebo kalibračnom vzduchu [mól/mól]

| v) | pre celý rozsah zriedeného výfukového plynu a vzduchu možno na účely celej kalibrácie a všetkých skúšok predpokladať konštantnú molárnu hmotnosť zmesi M
  mix, pokiaľ sa predpokladaná molárna hmotnosť nelíši od odhadovanej minimálnej a maximálnej molárnej hmotnosti počas kalibrácie a skúšania o viac než ± 1 %. Tento predpoklad je možné použiť, ak sa zabezpečí dostatočná regulácia množstva vody v kalibračnom vzduchu a v riediacom vzduchu alebo ak sa z kalibračného vzduchu aj riediaceho vzduchu odstráni dostatok vody. V tabuľke 7.6 sú uvedené príklady povolených rozsahov rosného bodu riediaceho vzduchu vo vzťahu k rosnému bodu kalibračného vzduchu.

  Tabuľka 7.6.


  Príklady rosných bodov riediaceho a kalibračného vzduchu, pri ktorých možnopredpokladať konštantnú M
  mix









  Ak je kalibračný T
  dew (°C) je... | predpokladá sa táto konštantná M
  mix (g/mol) | pre tieto rozsahy T
  dew (°C) počas emisných skúšok (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| suchý | 28,96559 | suchý až 18 |
| 0 | 28,89263 | suchý až 21 |
| 5 | 28,86148 | suchý až 22 |
| 10 | 28,81911 | suchý až 24 |
| 15 | 28,76224 | suchý až 26 |
| 20 | 28,68685 | – 8 až 28 |
| 25 | 28,58806 | 12 až 31 |
| 30 | 28,46005 | 23 až 34 |

v)

pre celý rozsah zriedeného výfukového plynu a vzduchu možno na účely celej kalibrácie a všetkých skúšok predpokladať konštantnú molárnu hmotnosť zmesi M
  mix, pokiaľ sa predpokladaná molárna hmotnosť nelíši od odhadovanej minimálnej a maximálnej molárnej hmotnosti počas kalibrácie a skúšania o viac než ± 1 %. Tento predpoklad je možné použiť, ak sa zabezpečí dostatočná regulácia množstva vody v kalibračnom vzduchu a v riediacom vzduchu alebo ak sa z kalibračného vzduchu aj riediaceho vzduchu odstráni dostatok vody. V tabuľke 7.6 sú uvedené príklady povolených rozsahov rosného bodu riediaceho vzduchu vo vzťahu k rosnému bodu kalibračného vzduchu.

Tabuľka 7.6.

Príklady rosných bodov riediaceho a kalibračného vzduchu, pri ktorých možnopredpokladať konštantnú M
  mix

Ak je kalibračný T
  dew (°C) je...

predpokladá sa táto konštantná M
  mix (g/mol)

pre tieto rozsahy T
  dew (°C) počas emisných skúšok (6)

suchý

28,96559

suchý až 18

0

28,89263

suchý až 21

5

28,86148

suchý až 22

10

28,81911

suchý až 24

15

28,76224

suchý až 26

20

28,68685

– 8 až 28

25

28,58806

12 až 31

30

28,46005

23 až 34

3.9.4.   Kalibrácia SSV

a)   Molárny prístup. Na kalibráciu prietokomeru SSV sa vykonajú tieto kroky:

| i) | Pre každý referenčný molárny prietok sa vypočíta Reynoldsovo číslo Re
  # pomocou priemeru hrdla Venturiho trubice d
  t [rovnica (7-145)]. Keďže na výpočet Re#
  je potrebná dynamická viskozita μ, na určenie μ pre kalibračný plyn (zvyčajne vzduch) sa na základe správneho technického úsudku môže použiť špecifický model viskozity [rovnica (7-146)]. Alternatívne je na približnú hodnotu μ možné použiť trojkoeficientový Sutherlandov model viskozity (pozri tabuľku 7.7): | (7-145) |
| --- | --- | --- |

i)

Pre každý referenčný molárny prietok sa vypočíta Reynoldsovo číslo Re
  # pomocou priemeru hrdla Venturiho trubice d
  t [rovnica (7-145)]. Keďže na výpočet Re#
  je potrebná dynamická viskozita μ, na určenie μ pre kalibračný plyn (zvyčajne vzduch) sa na základe správneho technického úsudku môže použiť špecifický model viskozity [rovnica (7-146)]. Alternatívne je na približnú hodnotu μ možné použiť trojkoeficientový Sutherlandov model viskozity (pozri tabuľku 7.7):

Formula

(7-145)

kde:

| d
  t | = | priemer hrdla SSV [m] |
| --- | --- | --- |
| M
  mix | = | molárna hmotnosť plynnej zmesi [kg/mol] |
| ṅ
  ref | = | referenčný molárny prietok [mol/s] |

d
  t

=

priemer hrdla SSV [m]

M
  mix

=

molárna hmotnosť plynnej zmesi [kg/mol]

ṅ
  ref

=

referenčný molárny prietok [mol/s]

a pomocou trojkoeficientového Sutherlandovho modelu viskozity:

| | (7-146) |
| --- | --- |

Formula

(7-146)

kde:

| μ | = | dynamická viskozita kalibračného plynu [kg/(m · s)] |
| --- | --- | --- |
| μ
  0 | = | Sutherlandova referenčná viskozita [kg/(m · s)] |
| S | = | Sutherlandova konštanta [K] |
| T
  0 | = | Sutherlandova referenčná teplota [K] |
| T
  in | = | absolútna teplota na vstupe do Venturiho trubice [K] |

μ

=

dynamická viskozita kalibračného plynu [kg/(m · s)]

μ
  0

=

Sutherlandova referenčná viskozita [kg/(m · s)]

S

=

Sutherlandova konštanta [K]

T
  0

=

Sutherlandova referenčná teplota [K]

T
  in

=

absolútna teplota na vstupe do Venturiho trubice [K]

Tabuľka 7.7.

Parametre Sutherlandovho trojkoeficientového modelu viskozity

| Plyn (7) | μ
  0 | T0 | S | Teplotný rozsah s odchýlkou ± 2 % | Tlakový limit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kg /(m·s) | K | K | K | kPa |
| vzduch | 1,716 × 10-5 | 273 | 111 | 170 až 1 900 | ≤ 1 800 |
| CO2 | 1 370 × 10– 5 | 273 | 222 | 190 až 1 700 | ≤ 3 600 |
| H2O | 1,12 × 10– 5 | 350 | 1,064 | 360 až 1 500 | ≤ 10 000 |
| O2 | 1 919 × 10– 5 | 273 | 139 | 190 až 2 000 | ≤ 2 500 |
| N2 | 1 663 × 10– 5 | 273 | 107 | 100 až 1 500 | ≤ 1 600 |

Plyn (7)

μ
  0

T0

S

Teplotný rozsah s odchýlkou ± 2 %

Tlakový limit

kg /(m·s)

K

K

K

kPa

vzduch

1,716 × 10-5

273

111

170 až 1 900

≤ 1 800

CO2

1 370 × 10– 5

273

222

190 až 1 700

≤ 3 600

H2O

1,12 × 10– 5

350

1,064

360 až 1 500

≤ 10 000

O2

1 919 × 10– 5

273

139

190 až 2 000

≤ 2 500

N2

1 663 × 10– 5

273

107

100 až 1 500

≤ 1 600

| ii) | Zostaví sa rovnica pre C
  d vo vzťahu k Re# s použitím párových hodnôt (Re#
  , C
  d). C
  d sa vypočíta podľa rovnice (7-140) s C
  f získaným z rovnice (7-141) alebo je možné použiť akékoľvek matematické vyjadrenie vrátane mnohočlenov alebo mocninových radov. Rovnica (7-147) je príkladom bežne používaného matematického vyjadrenia vzťahu C
  d a Re#
  ; | (7-147) |
| --- | --- | --- |

ii)

Zostaví sa rovnica pre C
  d vo vzťahu k Re# s použitím párových hodnôt (Re#
  , C
  d). C
  d sa vypočíta podľa rovnice (7-140) s C
  f získaným z rovnice (7-141) alebo je možné použiť akékoľvek matematické vyjadrenie vrátane mnohočlenov alebo mocninových radov. Rovnica (7-147) je príkladom bežne používaného matematického vyjadrenia vzťahu C
  d a Re#
  ;

Formula

(7-147)

| iii) | Aby sa určili najprijateľnejšie koeficienty pre rovnice, vykoná sa analýza metódou najmenších štvorcov a podľa doplnku 3 sa vypočíta regresná štatistika rovnice, štandardná chyba odhadu SEE a koeficient determinácie r
  2. |
| --- | --- |

iii)

Aby sa určili najprijateľnejšie koeficienty pre rovnice, vykoná sa analýza metódou najmenších štvorcov a podľa doplnku 3 sa vypočíta regresná štatistika rovnice, štandardná chyba odhadu SEE a koeficient determinácie r
  2.

| iv) | Ak rovnica spĺňa kritériá SEE < 0,5 % n
  ref max (alebo ṁ) a r
  2 ≥ 0 995, rovnica sa môže použiť na určenie C
  d pre emisné skúšky podľa opisu v bode 3.6.3 písm. b). |
| --- | --- |

iv)

Ak rovnica spĺňa kritériá SEE < 0,5 % n
  ref max (alebo ṁ) a r
  2 ≥ 0 995, rovnica sa môže použiť na určenie C
  d pre emisné skúšky podľa opisu v bode 3.6.3 písm. b).

| v) | Ak nie sú splnené kritériá SEE a r
  2, na vyradenie bodov kalibračných údajov na zabezpečenie regresnej štatistiky je možné použiť správny technický úsudok. Na splnenie kritérií sa použije aspoň sedem kalibračných bodov. |
| --- | --- |

v)

Ak nie sú splnené kritériá SEE a r
  2, na vyradenie bodov kalibračných údajov na zabezpečenie regresnej štatistiky je možné použiť správny technický úsudok. Na splnenie kritérií sa použije aspoň sedem kalibračných bodov.

| vi) | Ak sa vyradením bodov nevyriešia odľahlé hodnoty, vykoná sa korekcia. Napríklad sa zvolí iné matematické vyjadrenie rovnice pre vzťah C
  d k Re
  #, skontrolujú sa úniky alebo sa zopakuje kalibračný postup. V prípade opakovania postupu sa na merania použijú prísnejšie tolerancie a viac času sa poskytne na stabilizáciu prietoku. |
| --- | --- |

vi)

Ak sa vyradením bodov nevyriešia odľahlé hodnoty, vykoná sa korekcia. Napríklad sa zvolí iné matematické vyjadrenie rovnice pre vzťah C
  d k Re
  #, skontrolujú sa úniky alebo sa zopakuje kalibračný postup. V prípade opakovania postupu sa na merania použijú prísnejšie tolerancie a viac času sa poskytne na stabilizáciu prietoku.

| vii) | Keď rovnica spĺňa regresné kritériá, môže sa použiť len na určovanie prietokov, ktoré sú v rozsahu referenčných prietokov použitých na splnenie regresných kritérií pre rovnicu vzťahu C
  d k Re#
  . |
| --- | --- |

vii)

Keď rovnica spĺňa regresné kritériá, môže sa použiť len na určovanie prietokov, ktoré sú v rozsahu referenčných prietokov použitých na splnenie regresných kritérií pre rovnicu vzťahu C
  d k Re#
  .

3.9.5.   Kalibrácia CFV

a)   Niektoré prietokomery CFV pozostávajú z jednej Venturiho trubice a niektoré z niekoľkých Venturiho trubíc, kde sa na meranie rôznych prietokov používajú rôzne kombinácie Venturiho trubíc. V prípade prietokomerov CFV, ktoré pozostávajú z niekoľkých Venturiho trubíc, sa buď nezávisle vykoná kalibrácia každej Venturiho trubice, aby sa určil samostatný výtokový koeficient C
  d pre každú Venturiho trubicu, alebo sa kalibrácia každej kombinácie Venturiho trubíc môže vykonať ako kalibrácia jednej trubice. V prípade, že sa kalibruje kombinácia Venturiho trubíc, použije sa súčet aktívnej plochy hrdla Venturiho trubice ako A
  t, druhá odmocnina súčtu mocnín priemerov aktívnych plôch hrdiel Venturiho trubíc ako d
  t a pomer hrdla Venturiho trubice k priemerom vstupného otvoru ako pomer hrdla Venturiho trubice k priemerom vstupného otvoru ako pomer druhej odmocniny súčtu aktívnych priemerov hrdiel Venturiho trubíc (d
  t) k priemeru spoločného vstupu do všetkých Venturiho trubíc (D). Na určenie C
  d pre jednu Venturiho trubicu alebo jednu kombináciu Venturiho trubíc sa vykonajú tieto kroky:

| i) | pomocou údajov zozbieraných v každom stanovenom kalibračnom bode sa podľa rovnice (7-140) vypočíta jednotlivý C
  d pre každý bod; |
| --- | --- |

i)

pomocou údajov zozbieraných v každom stanovenom kalibračnom bode sa podľa rovnice (7-140) vypočíta jednotlivý C
  d pre každý bod;

| ii) | priemerná a štandardná odchýlka všetkých hodnôt C
  d sa vypočíta podľa rovníc (7-155) a (7-156); |
| --- | --- |

ii)

priemerná a štandardná odchýlka všetkých hodnôt C
  d sa vypočíta podľa rovníc (7-155) a (7-156);

| iii) | ak je štandardná odchýlka všetkých hodnôt C
  d rovná alebo menšia ako 0,3 % priemerného C
  d, potom sa priemerný C
  d použije v rovnici (7-120) a CFV sa použije len po najmenší r nameraný počas kalibrácie;







  r= 1 – (Δp/pin
  ) | (7-148) |
| --- | --- | --- |

iii)

ak je štandardná odchýlka všetkých hodnôt C
  d rovná alebo menšia ako 0,3 % priemerného C
  d, potom sa priemerný C
  d použije v rovnici (7-120) a CFV sa použije len po najmenší r nameraný počas kalibrácie;

r= 1 – (Δp/pin
  )

(7-148)

| iv) | ak je štandardná odchýlka všetkých hodnôt C
  d väčšia ako 0,3 % priemerného C
  d, hodnoty C
  d zodpovedajúce údajovému bodu pri najnižšom r nameranom počas kalibrácie sa vypustia; |
| --- | --- |

iv)

ak je štandardná odchýlka všetkých hodnôt C
  d väčšia ako 0,3 % priemerného C
  d, hodnoty C
  d zodpovedajúce údajovému bodu pri najnižšom r nameranom počas kalibrácie sa vypustia;

| v) | ak je počet zostávajúcich údajových bodov menší než sedem, vykoná sa opravná akcia tým, že sa skontrolujú kalibračné údaje alebo sa zopakuje kalibračný postup. Ak sa kalibračný postup opakuje, odporúča sa skontrolovať úniky, použiť na merania prísnejšie tolerancie a poskytnúť viac času na stabilizáciu prietoku; |
| --- | --- |

v)

ak je počet zostávajúcich údajových bodov menší než sedem, vykoná sa opravná akcia tým, že sa skontrolujú kalibračné údaje alebo sa zopakuje kalibračný postup. Ak sa kalibračný postup opakuje, odporúča sa skontrolovať úniky, použiť na merania prísnejšie tolerancie a poskytnúť viac času na stabilizáciu prietoku;

| vi) | ak je počet zostávajúcich hodnôt C
  d sedem alebo viac, prepočíta sa stredná a štandardná odchýlka zostávajúcich hodnôt C
  d; |
| --- | --- |

vi)

ak je počet zostávajúcich hodnôt C
  d sedem alebo viac, prepočíta sa stredná a štandardná odchýlka zostávajúcich hodnôt C
  d;

| vii) | ak je štandardná odchýlka zostávajúcich hodnôt C
  d rovná alebo menšia ako 0,3 % priemeru zostávajúcich C
  d, v rovnici (7-120) sa použije tento priemer C
  d a hodnoty CFV len po najnižší r pridružený k zostávajúcim C
  d; |
| --- | --- |

vii)

ak je štandardná odchýlka zostávajúcich hodnôt C
  d rovná alebo menšia ako 0,3 % priemeru zostávajúcich C
  d, v rovnici (7-120) sa použije tento priemer C
  d a hodnoty CFV len po najnižší r pridružený k zostávajúcim C
  d;

| viii) | ak je štandardná odchýlka zostávajúcich C
  d stále väčšia ako 0,3 % priemeru zostávajúcich hodnôt C
  d, zopakujú sa kroky v písmene e) podbodoch 4) až 8) tohto bodu. |
| --- | --- |

viii)

ak je štandardná odchýlka zostávajúcich C
  d stále väčšia ako 0,3 % priemeru zostávajúcich hodnôt C
  d, zopakujú sa kroky v písmene e) podbodoch 4) až 8) tohto bodu.

---

(1)  Pozri dolné indexy, napr.: ṁ
  air pre hmotnostný prietok suchého vzduchu, ṁ
  fuel pre hmotnostnýprietok paliva atď.

(2)  Pomer riedenia r
  d v bode 2 a DR v bode 3: rôzne značky, ale rovnaký význam a rovnakérovnice. faktor riedenia D v bode 2 a x
  dil v bode 3: rôzne značky, ale rovnaký fyzikálnyvýznam, rovnica (7-124) vyjadruje vzťah medzi x
  dil a DR.

(3)  t.b.d. = treba definovať.

(4)  V bode 2 určuje význam dolného indexu pridružená veličina; napríklad dolný index „d“môže označovať suchý stav v „
  c
  d = koncentrácia v suchom stave“, riediaci vzduch v „
  p
  d = tlaknasýtenej pary riediaceho vzduchu“ alebo v „
  k
  w,d = korekčný faktor prevodu zo suchého navlhký stav riediaceho vzduchu“, pomer riedenia ako v „
  r
  d
  “.

(5)  Odkazuje na palivo s chemickým vzorcom CHαOεNδSγ

(6)  Odkazuje na palivo s chemickým vzorcom CHαOβSγNδ

(7)  Pozornosť treba venovať rôznym významom značky β v dvoch bodoch venovaných výpočtuemisií: v bode 2 značka označuje palivo s chemickým vzorcom CHαSγNδOε (t. j. vzorecCβHαSγNδOε kde β = 1, čo znamená jeden atóm uhlíka v molekule), kým v bode 3 označujepomer kyslíka k uhlíku pri palive CHαOβSγNδ. Potom β v bode 3 zodpovedá ε v bode 2.

(8)  Hmotnostný zlomok w sprevádzaný značkou chemickej zložky vo forme dolného indexu.

(1)  v závislosti od paliva

(2)  pri λ= 2, suchý vzduch, 273 K, 101,3 kPa

(3)  hodnota u s presnosťou v rozmedzí 0,2 % pre hmotnostné zloženie: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

(4)  NMHC na základe CH2,93 (pre celkové HC sa použije koeficient CH4)

(5)  hodnota u s presnosťou v rozmedzí 0,2 % pre hmotnostné zloženie: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

(9)  v závislosti od paliva

(10)  pri λ= 2, suchý vzduch, 273 K, 101,3 kPa

(11)  hodnota u s presnosťou v rozmedzí 0,2 % pre hmotnostné zloženie: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

(12)  NMHC na základe CH2,93 (pre celkové HC sa použije koeficient CH4)

(13)  hodnota u s presnosťou v rozmedzí 0,2 % pre hmotnostné zloženie: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

(6)  Rozsah platný pre všetky kalibračné a emisné skúšky pri rozsahu atmosférického tlaku (80,000 až 103,325) kPa.

(7)  Parametre uvedené v tabuľke sa používajú len pre uvedené čisté plyny. Parametre na výpočet viskozít plynných zmesí sa nesmú kombinovať.

Doplnok 1

Korekcia o posun

1.   Rozsah pôsobnosti a frekvencia

Výpočty uvedené v tomto doplnku sa vykonávajú s cieľom zistiť, či posun analyzátora plynu zneplatňuje výsledky skúšobného intervalu. Ak posun nemá vplyv na platnosť výsledkov skúšobného intervalu, odozvy analyzátora plynu v danom skúšobnom intervale sa korigujú o posun podľa tohto doplnku. Odozvy analyzátora plynu korigované na posun sa použijú vo všetkých následných výpočtoch emisií. Prijateľný prah posunu analyzátora plynu za skúšobný interval je stanovený v bode 8.2.2.2 prílohy VI.

2.   Princípy korekcie

Výpočty v tomto doplnku využívajú odozvy analyzátora plynu na nulové a kalibračné koncentrácie analytických plynov určené určitý čas pred skúšobným intervalom a po ňom. Výpočty korigujú odozvy analyzátora plynu zaznamenávané počas skúšobného intervalu. Korekcia je založená na priemerných odozvách analyzátora plynu na nulovací plyn a plyn na nastavenie meracieho rozsahu a na referenčných koncentráciách samotného nulovacieho plynu a plynu na nastavenie meracieho rozsahu. Validácia a korekcia o posun sa vykonáva takto:

3.   Validácia posunu

Po vykonaní všetkých korekcií – okrem korekcie o posun – všetkých signálov analyzátora sa emisie špecifické pre brzdenie vypočítajú v súlade s bodom 3.8. Potom sa všetky odozvy analyzátora plynu korigujú o posun podľa tohto doplnku. Emisie špecifické pre brzdenie sa prepočítajú pomocou všetkých signálov analyzátora plynu korigovaných na posun. Výsledky emisií špecifických pre brzdenie sa potvrdia a zaznamenjú pred korekciou o posun a po nej podľa bodu 8.2.2.2 prílohy VI.

4.   Korekcia o posun

Všetky signály analyzátora plynu sa korigujú takto:

| a) | každá zaznamenaná koncentrácia xi
  sa koriguje o nepretržitý odber vzoriek alebo pre odber vzoriek v dávkach



  ; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | korekcia o posun sa vypočíta pomocou rovnice (7-149): | (7-149) |
| --- | --- | --- |

b)

korekcia o posun sa vypočíta pomocou rovnice (7-149):

Formula

(7-149)

kde:

| xi

  driftcor | = | koncentrácia korigovaná o posun [μmol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  refzero | = | referenčná koncentrácia nulovacieho plynu je zvyčajne nulová, pokiaľ nie je známa iná hodnota [μmol/mol] |
| x
  refspan | = | referenčná koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu [μmol/mol] |
| x
  prespan | = | odozva analyzátora plynu na koncentráciu plynu na nastavenie meracieho rozsahu pred skúšobným intervalom [μmol/mol] |
| x
  postspan | = | odozva analyzátora plynu na koncentráciu plynu na nastavenie meracieho rozsahu po skúšobnom intervale [μmol/mol] |
| xi
  alebo | = | zaznamenaná koncentrácia, t. j. nameraná počas skúšky pred korekciou o posunu [μmol/mol] |
| x
  prezero | = | odozva analyzátora plynu na koncentráciu nulovacieho plynu pred skúšobným intervalom [μmol/mol] |
| x
  postzero | = | odozva analyzátora plynu na koncentráciu nulovacieho plynu po skúšobnom intervale [μmol/mol] |

xi

  driftcor

=

koncentrácia korigovaná o posun [μmol/mol]

x
  refzero

=

referenčná koncentrácia nulovacieho plynu je zvyčajne nulová, pokiaľ nie je známa iná hodnota [μmol/mol]

x
  refspan

=

referenčná koncentrácia plynu na nastavenie meracieho rozsahu [μmol/mol]

x
  prespan

=

odozva analyzátora plynu na koncentráciu plynu na nastavenie meracieho rozsahu pred skúšobným intervalom [μmol/mol]

x
  postspan

=

odozva analyzátora plynu na koncentráciu plynu na nastavenie meracieho rozsahu po skúšobnom intervale [μmol/mol]

Formula

=

zaznamenaná koncentrácia, t. j. nameraná počas skúšky pred korekciou o posunu [μmol/mol]

x
  prezero

=

odozva analyzátora plynu na koncentráciu nulovacieho plynu pred skúšobným intervalom [μmol/mol]

x
  postzero

=

odozva analyzátora plynu na koncentráciu nulovacieho plynu po skúšobnom intervale [μmol/mol]

| c) | Pre každú koncentráciu pred skúšobným intervalom sa použijú koncentrácie, ktoré boli určené čo najbezprostrednejšie pred skúšobným intervalom. V prípade niektorých skúšobných intervalov môže nastať situácia, že najnovšie koncentrácie nulovacieho plynu alebo plynu na nastavenie meracieho rozsahu boli určené pred jedným alebo viacerými predchádzajúcimi skúšobnými intervalmi; |
| --- | --- |

c)

Pre každú koncentráciu pred skúšobným intervalom sa použijú koncentrácie, ktoré boli určené čo najbezprostrednejšie pred skúšobným intervalom. V prípade niektorých skúšobných intervalov môže nastať situácia, že najnovšie koncentrácie nulovacieho plynu alebo plynu na nastavenie meracieho rozsahu boli určené pred jedným alebo viacerými predchádzajúcimi skúšobnými intervalmi;

| d) | pre každú koncentráciu po skúšobnom intervale sa použijú koncentrácie, ktoré boli určené čo najbezprostrednejšie po skúšobnom intervale. V prípade niektorých skúšobných intervalov môže nastať situácia, že najnovšie koncentrácie nulovacieho plynu alebo plynu na nastavenie meracieho rozsahu boli určené po jednom alebo viacerých nasledujúcich skúšobných intervaloch; |
| --- | --- |

d)

pre každú koncentráciu po skúšobnom intervale sa použijú koncentrácie, ktoré boli určené čo najbezprostrednejšie po skúšobnom intervale. V prípade niektorých skúšobných intervalov môže nastať situácia, že najnovšie koncentrácie nulovacieho plynu alebo plynu na nastavenie meracieho rozsahu boli určené po jednom alebo viacerých nasledujúcich skúšobných intervaloch;

| e) | ak akákoľvek odozva analyzátora plynu pred skúšobným intervalom na koncentráciu plynu na nastavenie meracieho rozsahu x
  prespan nie je zaznamenaná, hodnota x
  prespan sa stanoví ako rovná referenčnej koncentrácii plynu na nastavenie meracieho rozsahu: x
  prespan = x
  refspan; |
| --- | --- |

e)

ak akákoľvek odozva analyzátora plynu pred skúšobným intervalom na koncentráciu plynu na nastavenie meracieho rozsahu x
  prespan nie je zaznamenaná, hodnota x
  prespan sa stanoví ako rovná referenčnej koncentrácii plynu na nastavenie meracieho rozsahu: x
  prespan = x
  refspan;

| f) | ak akákoľvek odozva analyzátora plynu pred skúšobným intervalom na koncentráciu nulovacieho plynu x
  prezero nie je zaznamenaná, hodnota x
  prezero sa stanoví ako rovná referenčnej koncentrácii nulovacieho plynu: x
  prezero = x
  refzero; |
| --- | --- |

f)

ak akákoľvek odozva analyzátora plynu pred skúšobným intervalom na koncentráciu nulovacieho plynu x
  prezero nie je zaznamenaná, hodnota x
  prezero sa stanoví ako rovná referenčnej koncentrácii nulovacieho plynu: x
  prezero = x
  refzero;

| g) | referenčná koncentrácia nulovacieho plynu xrefzero je zvyčajne nulová: xrefzero = 0 μmol/mol. V niektorých prípadoch by však mohlo byť známe, že xrefzero nemá nulovú koncentráciu. Ak je napríklad analyzátor CO2 vynulovaný pomocou okolitého vzduchu, možno použiť základnú koncentráciu CO2 v okolitom vzduchu, ktorá je 375 μmol/mol. V tom prípade xrefzero = 375 μmol/mol. Keď sa analyzátor vynuluje pomocou nenulového xrefzero, analyzátor sa nastaví na výstupnú skutočnú koncentráciu xrefzero. Napríklad, ak xrefzero = 375 μmol/mol, analyzátor sa nastaví na výstupnú hodnotu 375 μmol/mol, keď do analyzátora prúdi nulovací plyn. |
| --- | --- |

g)

referenčná koncentrácia nulovacieho plynu xrefzero je zvyčajne nulová: xrefzero = 0 μmol/mol. V niektorých prípadoch by však mohlo byť známe, že xrefzero nemá nulovú koncentráciu. Ak je napríklad analyzátor CO2 vynulovaný pomocou okolitého vzduchu, možno použiť základnú koncentráciu CO2 v okolitom vzduchu, ktorá je 375 μmol/mol. V tom prípade xrefzero = 375 μmol/mol. Keď sa analyzátor vynuluje pomocou nenulového xrefzero, analyzátor sa nastaví na výstupnú skutočnú koncentráciu xrefzero. Napríklad, ak xrefzero = 375 μmol/mol, analyzátor sa nastaví na výstupnú hodnotu 375 μmol/mol, keď do analyzátora prúdi nulovací plyn.

Doplnok 2

Kontrola prietoku uhlíka

1.   Úvod

S výnimkou zanedbateľného množstva pochádza všetok uhlík prítomný vo výfukovom plyne z paliva a takmer všetok tento uhlík sa prejavuje vo výfukovom plyne ako CO2. Toto je základ overovacej kontroly systému na základe meraní CO2. Pre zážihové motory bez regulácie pomeru prebytočného vzduchu λ alebo zážihové motory pôsobiacich mimo rozsahu 0,97 ≤ λ ≤ 1,03 zahŕňa postup navyše meranie HC a CO.

Prietok uhlíka do systému merania výfukového plynu sa určí z prietoku paliva. Prietok uhlíka v rôznych bodoch odberu vzoriek v systémoch odberu vzoriek emisií a tuhých častíc sa určuje z koncentrácií CO2 (alebo CO2, HC a CO) a hodnôt prietoku plynu v týchto bodoch.

V tomto zmysle motor poskytuje známy zdroj prietoku uhlíka a pozorovaním toho istého prietoku uhlíka vo výfukovej trubici a vo výstupe zo systému odberu vzoriek tuhých častíc s riedením časti prietoku sa overuje tesnosť a presnosť merania prietoku. Výhoda tejto kontroly spočíva v tom, že komponenty pracujú v rámci skutočných podmienok teploty a prietoku počas skúšky motora.

Obrázok 7.1 znázorňuje body odberu vzorky, v ktorých sa kontroluje prietok uhlíka. Ďalej sa uvádzajú špecifické rovnice pre prietok uhlíka v každom bode odberu vzorky.

Obrázok 7.1.

Meracie body na kontrolu prietoku uhlíka

location 3

Raw exhaust CO2

Diluted exhaust CO2

Partial Flow System

ENGINE

Fuel

Air

location 2

location 1

2.   Prietok uhlíka do motora (miesto 1)

Hmotnostný prietok uhlíka do motora qm

  Cf [kg/s] pre palivo sa vypočíta pomocou rovnice (7-150):

| | (7-150) |
| --- | --- |

Formula

(7-150)

kde:

| qm

  f | = | hmotnostný prietok paliva [kg/s] |
| --- | --- | --- |

qm

  f

=

hmotnostný prietok paliva [kg/s]

3.   Prietok uhlíka v neupravenom výfukovom plyne (miesto 2)

3.1.   Na základe CO2

Hmotnostný prietok uhlíka do výfukovej trubice motora qm

  Ce[kg/s] sa určuje z koncentrácie neupraveného CO2 a hmotnostného prietoku výfukového plynu pomocou rovnice (7-151):

| | (7-151) |
| --- | --- |

Formula

(7-151)

kde:

| c
  CO2,r | = | koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v neupravenom výfukovom plyne [%] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v okolitom vzduchu [%] |
| qm

  ew | = | hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s] |
| M
  e | = | molárna hmotnosť výfukového plynu [g/mol] |

c
  CO2,r

=

koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v neupravenom výfukovom plyne [%]

c
  CO2,a

=

koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v okolitom vzduchu [%]

qm

  ew

=

hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s]

M
  e

=

molárna hmotnosť výfukového plynu [g/mol]

Ak sa CO2 meria v suchom stave, konvertuje sa na vlhký stav v súlade s bodom 2.1.3 alebo 3.5.2.

3.2.   Na základe CO2, HC a CO

Alternatívne k výpočtu len na základe CO2 podľa bodu 3.1 je možné hmotnostný prietok uhlíka do výfukovej trubice motora qm

  Ce[kg/s] určiť z koncentrácie neupraveného CO2, HC a CO a hmotnostného prietoku výfukového plynu pomocou rovnice (7-152):

| | (7-152) |
| --- | --- |

Formula

(7-152)

kde:

| c
  CO2,r | = | koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v neupravenom výfukovom plyne [%] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v okolitom vzduchu [%] |
| c
  THC(C1),r | = | koncentrácia THC(C1) v neupravenom výfukovom plyne [%] |
| c
  THC(C1),a | = | koncentrácia THC(C1) v okolitom vzduchu [%] |
| c
  CO,r | = | koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v neupravenom výfukovom plyne [%] |
| c
  CO,a | = | koncentrácia CO vo vlhkom stave v okolitom vzduchu [%] |
| qm

  ew | = | hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s] |
| M
  e | = | molárna hmotnosť výfukového plynu [g/mol] |

c
  CO2,r

=

koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v neupravenom výfukovom plyne [%]

c
  CO2,a

=

koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v okolitom vzduchu [%]

c
  THC(C1),r

=

koncentrácia THC(C1) v neupravenom výfukovom plyne [%]

c
  THC(C1),a

=

koncentrácia THC(C1) v okolitom vzduchu [%]

c
  CO,r

=

koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v neupravenom výfukovom plyne [%]

c
  CO,a

=

koncentrácia CO vo vlhkom stave v okolitom vzduchu [%]

qm

  ew

=

hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s]

M
  e

=

molárna hmotnosť výfukového plynu [g/mol]

Ak sa CO2 alebo CO merajú v suchom stave, konvertujú sa na vlhký stav v súlade s bodom 2.1.3 alebo 3.5.2.

4.   Prietok uhlíka v systéme riedenia (miesto 3)

4.1.   Na základe CO2

Pri systéme riedenia časti prietoku sa musí zohľadniť aj deliaci pomer. Prietok uhlíka v ekvivalentnom systéme riedenia qm

  Cp [kg/s] (ekvivalentný znamená ekvivalentný so systémom riedenia plného prietoku, v ktorom sa riedi celkový prietok) sa určuje z koncentrácie zriedeného CO2, hmotnostného prietoku výfukového plynu a prietoku vzorky; nová rovnica (7-153) je totožná s rovnicou (7-151), doplnil sa len faktor riedenia qm

  dew/qm

  p.

| | (7-153) |
| --- | --- |

Formula

(7-153)

kde:

| c
  CO2,d | = | koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v zriedenom výfukovom plyne na výstupe z riediaceho tunela [%] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v okolitom vzduchu [%] |
| qm

  dew | = | prietok zriedenej vzorky v systéme riedenia časti prietoku [kg/s] |
| qm

  ew | = | hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s] |
| qm

  p | = | prietok vzorky výfukového plynu do systému riedenia časti prietoku [kg/s] |
| M
  e | = | molárna hmotnosť výfukového plynu [g/mol] |

c
  CO2,d

=

koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v zriedenom výfukovom plyne na výstupe z riediaceho tunela [%]

c
  CO2,a

=

koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v okolitom vzduchu [%]

qm

  dew

=

prietok zriedenej vzorky v systéme riedenia časti prietoku [kg/s]

qm

  ew

=

hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s]

qm

  p

=

prietok vzorky výfukového plynu do systému riedenia časti prietoku [kg/s]

M
  e

=

molárna hmotnosť výfukového plynu [g/mol]

Ak sa CO2 meria v suchom stave, konvertuje sa na vlhký stav v súlade s bodom 2.1.3 alebo 3.5.2.

4.2.   Na základe CO2, HC a CO

Pri systéme riedenia časti prietoku sa musí zohľadniť aj deliaci pomer. Alternatívne k výpočtu len na základe CO2 podľa bodu 4.1 sa prietok uhlíka v ekvivalentnom systéme riedenia qm

  Cp [kg/s] (ekvivalentný znamená ekvivalentný so systémom riedenia plného prietoku, v ktorom sa riedi celkový prietok) sa určuje z koncentrácie zriedeného CO2, HC a CO, hmotnostného prietoku výfukového plynu a prietoku vzorky; nová rovnica (7-154) je totožná s rovnicou (7-152), doplnil sa len faktor riedenia qm

  dew/qm

  p.

| | (7-154) |
| --- | --- |

Formula

(7-154)

kde:

| c
  CO2,d | = | koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v zriedenom výfukovom plyne na výstupe z riediaceho tunela [%] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v okolitom vzduchu [%] |
| c
  THC(C1),d | = | koncentrácia THC(C1) v zriedenom výfukovom plyne na výstupe z riediaceho tunela [%] |
| c
  THC(C1),a | = | koncentrácia THC(C1) v okolitom vzduchu [%] |
| c
  CO,d | = | koncentrácia CO vo vlhkom stave v zriedenom výfukovom plyne na výstupe z riediaceho tunela [%] |
| c
  CO,a | = | koncentrácia CO vo vlhkom stave v okolitom vzduchu [%] |
| qm

  dew | = | prietok zriedenej vzorky v systéme riedenia časti prietoku [kg/s] |
| qm

  ew | = | hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s] |
| qm

  p | = | prietok vzorky výfukového plynu do systému riedenia časti prietoku [kg/s] |
| M
  e | = | molárna hmotnosť výfukového plynu [g/mol] |

c
  CO2,d

=

koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v zriedenom výfukovom plyne na výstupe z riediaceho tunela [%]

c
  CO2,a

=

koncentrácia CO2 vo vlhkom stave v okolitom vzduchu [%]

c
  THC(C1),d

=

koncentrácia THC(C1) v zriedenom výfukovom plyne na výstupe z riediaceho tunela [%]

c
  THC(C1),a

=

koncentrácia THC(C1) v okolitom vzduchu [%]

c
  CO,d

=

koncentrácia CO vo vlhkom stave v zriedenom výfukovom plyne na výstupe z riediaceho tunela [%]

c
  CO,a

=

koncentrácia CO vo vlhkom stave v okolitom vzduchu [%]

qm

  dew

=

prietok zriedenej vzorky v systéme riedenia časti prietoku [kg/s]

qm

  ew

=

hmotnostný prietok výfukového plynu vo vlhkom stave [kg/s]

qm

  p

=

prietok vzorky výfukového plynu do systému riedenia časti prietoku [kg/s]

M
  e

=

molárna hmotnosť výfukového plynu [g/mol]

Ak sa CO2 alebo CO merajú v suchom stave, konvertujú sa na vlhký stav v súlade s bodom 2.1.3 alebo 3.5.2 tejto prílohy.

5.   Výpočet molárnej hmotnosti výfukového plynu

Molárna hmotnosť výfukového plynu sa vypočíta podľa rovnice (7-13) (pozri bod 2.1.5.2 tejto prílohy).

Alternatívne sa môžu použiť tieto molárne hmotnosti výfukového plynu:

M
  e (nafta)= 28,9 g/mól

M
  e (LPG)= 28,6 g/mól

M
  e (zemný plyn/biometán)= 28,3 g/mól

M
  e (benzín)= 29,0 g/mól

Doplnok 3

Štatistika

1.   Aritmetický priemer

Aritmetický priemer
  Formula
  sa vypočíta pomocou rovnice (7-155):

| | (7-155) |
| --- | --- |

Formula

(7-155)

2.   Štandardná odchýlka

Štandardná odchýlka neskreslenej vzorky (napr., N–1) σ sa vypočíta pomocou rovnice (7-156):

| | (7-156) |
| --- | --- |

Formula

(7-156)

3.   Kvadratický priemer

Kvadratický priemer rmsy
  sa vypočíta pomocou rovnice (7-157):

| | (7-157) |
| --- | --- |

Formula

(7-157)

4.   Studentov t-test

Pomocou nasledujúcich rovníc a tabuľky 7.8 sa určí, či údaje vyhovujú Studentovmu t-testu:

| a) | v prípade nepárového Studentovho t-testu sa štatistika t a počet stupňov voľnosti v, vypočíta pomocou rovnice (7-158) a (7-159): | (7-158) |
| --- | --- | --- |
| | (7-159) |

a)

v prípade nepárového Studentovho t-testu sa štatistika t a počet stupňov voľnosti v, vypočíta pomocou rovnice (7-158) a (7-159):

Formula

(7-158)

Formula

(7-159)

| b) | v prípade párového Studentovho t-testu sa štatistika t a počet stupňov voľnosti v,vypočíta pomocou rovnice(7-160), pričom treba poznamenať, že ε
  i
  sú chyby (napr. rozdiely) medzi jednotlivými pármi y
  ref

  i
  a yi
  : | v= N – 1 | (7-160) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

v prípade párového Studentovho t-testu sa štatistika t a počet stupňov voľnosti v,vypočíta pomocou rovnice(7-160), pričom treba poznamenať, že ε
  i
  sú chyby (napr. rozdiely) medzi jednotlivými pármi y
  ref

  i
  a yi
  :

Formula

v= N – 1

(7-160)

| c) | tabuľka 7.8 sa použije na porovnanie t s hodnotami t
  crit usporiadanými v tabuľke vo vzťahu k počtu stupňov voľnosti. Ak je hodnota t menšia ako t
  crit, potom t úspešne prešla Studentovým t-testom.

  Tabuľka 7.8.


  Kritické hodnoty t vo vzťahu k počtu stupňov voľnosti v










  v | Spoľahlivosť |
| --- | --- | --- |
| | 90 % | 95 % |
| 1 | 6,314 | 12,706 |
| 2 | 2,920 | 4,303 |
| 3 | 2,353 | 3,182 |
| 4 | 2,132 | 2,776 |
| 5 | 2,015 | 2,571 |
| 6 | 1,943 | 2,447 |
| 7 | 1,895 | 2,365 |
| 8 | 1,860 | 2,306 |
| 9 | 1,833 | 2,262 |
| 10 | 1,812 | 2,228 |
| 11 | 1,796 | 2,201 |
| 12 | 1,782 | 2,179 |
| 13 | 1,771 | 2,160 |
| 14 | 1,761 | 2,145 |
| 15 | 1,753 | 2,131 |
| 16 | 1,746 | 2,120 |
| 18 | 1,734 | 2,101 |
| 20 | 1,725 | 2,086 |
| 22 | 1,717 | 2,074 |
| 24 | 1,711 | 2,064 |
| 26 | 1,706 | 2,056 |
| 28 | 1,701 | 2,048 |
| 30 | 1,697 | 2,042 |
| 35 | 1,690 | 2,030 |
| 40 | 1,684 | 2,021 |
| 50 | 1,676 | 2,009 |
| 70 | 1,667 | 1,994 |
| 100 | 1,660 | 1,984 |
| 1 000 + | 1,645 | 1,960 |

c)

tabuľka 7.8 sa použije na porovnanie t s hodnotami t
  crit usporiadanými v tabuľke vo vzťahu k počtu stupňov voľnosti. Ak je hodnota t menšia ako t
  crit, potom t úspešne prešla Studentovým t-testom.

Tabuľka 7.8.

Kritické hodnoty t vo vzťahu k počtu stupňov voľnosti v

v

Spoľahlivosť

90 %

95 %

1

6,314

12,706

2

2,920

4,303

3

2,353

3,182

4

2,132

2,776

5

2,015

2,571

6

1,943

2,447

7

1,895

2,365

8

1,860

2,306

9

1,833

2,262

10

1,812

2,228

11

1,796

2,201

12

1,782

2,179

13

1,771

2,160

14

1,761

2,145

15

1,753

2,131

16

1,746

2,120

18

1,734

2,101

20

1,725

2,086

22

1,717

2,074

24

1,711

2,064

26

1,706

2,056

28

1,701

2,048

30

1,697

2,042

35

1,690

2,030

40

1,684

2,021

50

1,676

2,009

70

1,667

1,994

100

1,660

1,984

1 000 +

1,645

1,960

Na stanovenie hodnôt neuvedených v tabuľke sa používa lineárna interpolácia.

5.   F-test

Štatistické kritérium F sa vypočíta pomocou rovnice (7-161):

| | (7-161) |
| --- | --- |

Formula

(7-161)

| a) | pri F-teste so spoľahlivosťou 90 % sa použije tabuľka 7.9 na porovnanie hodnôt F s hodnotami F
  crit90usporiadanými v tabuľke vo vzťahu k hodnotám (N – 1) a (N
  ref – 1). Ak je hodnota F menšia ako F
  crit90, potom hodnota F úspešne prešla F-testom so spoľahlivosťou 90 %; |
| --- | --- |

a)

pri F-teste so spoľahlivosťou 90 % sa použije tabuľka 7.9 na porovnanie hodnôt F s hodnotami F
  crit90usporiadanými v tabuľke vo vzťahu k hodnotám (N – 1) a (N
  ref – 1). Ak je hodnota F menšia ako F
  crit90, potom hodnota F úspešne prešla F-testom so spoľahlivosťou 90 %;

| b) | pri F-teste so spoľahlivosťou 95 % sa použije tabuľka 7.10 na porovnanie hodnôt F s hodnotami F
  crit95 usporiadanými v tabuľke vo vzťahu k hodnotám (N – 1) a (N
  ref – 1). Ak je hodnota F menšia ako F
  crit95, potom hodnota F úspešne prešla F-testom so spoľahlivosťou 95 %. |
| --- | --- |

b)

pri F-teste so spoľahlivosťou 95 % sa použije tabuľka 7.10 na porovnanie hodnôt F s hodnotami F
  crit95 usporiadanými v tabuľke vo vzťahu k hodnotám (N – 1) a (N
  ref – 1). Ak je hodnota F menšia ako F
  crit95, potom hodnota F úspešne prešla F-testom so spoľahlivosťou 95 %.

6.   Sklon

Sklon regresnej priamky a
  1y sa vypočíta pomocou rovnice (7-162):

| | (7-162) |
| --- | --- |

Formula

(7-162)

7.   Priesečník

Priesečník regresnej priamky pri metóde najmenších štvorcov a
  0y sa vypočíta pomocou rovnice (7-163):

| | (7-163) |
| --- | --- |

Formula

(7-163)

8.   Štandardná chyba odhadu

Štandardná chyba odhadu SEE sa vypočíta pomocou rovnice (7-164):

| | (7-164) |
| --- | --- |

Formula

(7-164)

9.   Koeficient determinácie

Koeficient determinácie r
  2 sa vypočíta pomocou rovnice (7-165):

| | (7-165) |
| --- | --- |

Formula

(7-165)

Doplnok 4

MEDZINÁRODNÝ VZOREC GRAVITÁCIE Z ROKU 1980

Gravitačné zrýchlenie zeme a
  g sa mení v závislosti od miesta a a
  g sa pre príslušnú zemepisnú šírku vypočíta pomocou rovnice (7-166):

| ag
  = 9,7803267715 [1 + 5,2790414 × 10– 3 sin2
  θ+ 2,32718 × 10– 5 sin4
  θ+ 1,262 × 10– 7 sin6
  θ+ 7 × 10– 10 sin8
  θ] | (7-166) |
| --- | --- |

ag
  = 9,7803267715 [1 + 5,2790414 × 10– 3 sin2
  θ+ 2,32718 × 10– 5 sin4
  θ+ 1,262 × 10– 7 sin6
  θ+ 7 × 10– 10 sin8
  θ]

(7-166)

kde:

| θ | = | stupne severnej alebo južnej zemepisnej šírky |
| --- | --- | --- |

θ

=

stupne severnej alebo južnej zemepisnej šírky

Doplnok 5

Výpočet počtu častíc

1.   Stanovenie počtu častíc

1.1.   Časová synchronizácia

V prípade systémov riedenia časti prietoku sa čas zotrvania v systéme na odber vzoriek a meranie počtu častíc zohľadní v rámci časovej synchronizácie signálu počtu častíc so skúšobným cyklom a hmotnostným prietokom výfukového plynu podľa postupu v bode 8.2.1.2 prílohy VI. Čas transformácie systému odberu vzoriek a merania počtu častíc sa stanoví v súlade s bodom 2.1.3.7 dodatku 1 k prílohe VI.

1.2.   Stanovenie počtu častíc pri nestálych skúšobných cykloch (NRTC a LSI-NRTC) a RMC so systémom riedenia časti prietoku

Ak sa odoberajú vzorky na účely stanovenia počtu častíc s použitím systému riedenia časti prietoku podľa špecifikácií stanovených v bode 9.2.3 prílohy VI, počet častíc emitovaných v priebehu skúšobného cyklu sa vypočíta pomocou rovnice (7-167):

| | (7-167) |
| --- | --- |

Formula

(7-167)

kde:

| N | počet častíc emitovaných počas skúšobného cyklu [počet/skúška], |
| --- | --- |
| medf | je hmotnosť ekvivalentného zriedeného výfukového plynu počas cyklu, vypočítaná pomocou rovnice (7-45) (bod 2.3.1.1.2), [kg/skúška], |
| k | je kalibračný faktor na korigovanie meraní počítadla častíc na úroveň referenčného prístroja, ak sa neuplatňuje interne v rámci počítadla častíc. Ak sa kalibračný faktor uplatňuje interne v rámci počítadla častíc, v rovnici (7-167) sa pre k použije hodnota 1, |
| | je priemerná koncentrácia častíc zo zriedeného výfukového plynu korigovaná na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický, |
| | je redukčný faktor priemernej koncentrácie častíc odstraňovača prchavých častíc špecifický pre nastavenie riedenia použité na skúšku, |

N

počet častíc emitovaných počas skúšobného cyklu [počet/skúška],

medf

je hmotnosť ekvivalentného zriedeného výfukového plynu počas cyklu, vypočítaná pomocou rovnice (7-45) (bod 2.3.1.1.2), [kg/skúška],

k

je kalibračný faktor na korigovanie meraní počítadla častíc na úroveň referenčného prístroja, ak sa neuplatňuje interne v rámci počítadla častíc. Ak sa kalibračný faktor uplatňuje interne v rámci počítadla častíc, v rovnici (7-167) sa pre k použije hodnota 1,

Formula

je priemerná koncentrácia častíc zo zriedeného výfukového plynu korigovaná na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický,

Formula

je redukčný faktor priemernej koncentrácie častíc odstraňovača prchavých častíc špecifický pre nastavenie riedenia použité na skúšku,

pričom

| | (7-168) |
| --- | --- |

Formula

(7-168)

kde:

| cs,I | je nespojité meranie koncentrácie častíc v zriedenom výfukovom plyne z počítadla častíc, korigované o zhodu a na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický, |
| --- | --- |
| n | je počet meraní koncentrácie tuhých častíc vykonaný počas trvania skúšky. |

cs,I

je nespojité meranie koncentrácie častíc v zriedenom výfukovom plyne z počítadla častíc, korigované o zhodu a na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický,

n

je počet meraní koncentrácie tuhých častíc vykonaný počas trvania skúšky.

1.3.   Stanovenie počtu častíc pri nestálych skúšobných cykloch (NRTC a LSI-NRTC) a RMC so systémom riedenia plného prietoku

Ak sa odoberajú vzorky na účely stanovenia počtu častíc s použitím systému riedenia plného prietoku podľa špecifikácií stanovených v bode 9.2.2 prílohy VI, počet častíc emitovaných v priebehu skúšobného cyklu sa vypočíta pomocou rovnice (7-169):

| | (7-169) |
| --- | --- |

Formula

(7-169)

kde:

| N | počet častíc emitovaných počas skúšobného cyklu [počet/skúška], |
| --- | --- |
| med | je celkový prietok zriedeného výfukového plynu za celý cyklus podľa ktorejkoľvek z metód opísaných v bode 2.2.4.1 až 2.2.4.3 prílohy VII [kg/skúška] |
| k | je kalibračný faktor na korigovanie meraní počítadla častíc na úroveň referenčného prístroja, ak sa neuplatňuje interne v rámci počítadla častíc. Ak sa kalibračný faktor uplatňuje interne v rámci počítadla častíc, v rovnici (7-169) sa pre k použije hodnota 1, |
| | je priemerná koncentrácia častíc zo zriedeného výfukového plynu korigovaná na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický, |
| | je redukčný faktor priemernej koncentrácie častíc odstraňovača prchavých častíc špecifický pre nastavenie riedenia použité na skúšku, |

N

počet častíc emitovaných počas skúšobného cyklu [počet/skúška],

med

je celkový prietok zriedeného výfukového plynu za celý cyklus podľa ktorejkoľvek z metód opísaných v bode 2.2.4.1 až 2.2.4.3 prílohy VII [kg/skúška]

k

je kalibračný faktor na korigovanie meraní počítadla častíc na úroveň referenčného prístroja, ak sa neuplatňuje interne v rámci počítadla častíc. Ak sa kalibračný faktor uplatňuje interne v rámci počítadla častíc, v rovnici (7-169) sa pre k použije hodnota 1,

Formula

je priemerná koncentrácia častíc zo zriedeného výfukového plynu korigovaná na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický,

Formula

je redukčný faktor priemernej koncentrácie častíc odstraňovača prchavých častíc špecifický pre nastavenie riedenia použité na skúšku,

pričom

| | (7-170) |
| --- | --- |

Formula

(7-170)

kde:

| cs,I | je nespojité meranie koncentrácie častíc v zriedenom výfukovom plyne z počítadla častíc, korigované o zhodu a na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický, |
| --- | --- |
| n | je počet meraní koncentrácie tuhých častíc vykonaných počas trvania skúšky |

cs,I

je nespojité meranie koncentrácie častíc v zriedenom výfukovom plyne z počítadla častíc, korigované o zhodu a na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický,

n

je počet meraní koncentrácie tuhých častíc vykonaných počas trvania skúšky

1.4.   Stanovenie počtu častíc pre NRSC v nespojitom režime v systéme riedenia časti prietoku

Ak sa odoberajú vzorky na účely stanovenia počtu častíc s použitím systému riedenia časti prietoku podľa špecifikácií stanovených v bode 9.2.3 prílohy VI, miera emitovania častíc v priebehu každého jednotlivého nespojitého režimu sa vypočíta pomocou rovnice (7-171) s použitím priemerných hodnôt pre režim:

| | (7-171) |
| --- | --- |

Formula

(7-171)

kde:

| Ṅ | je miera emitovania častí počas jednotlivého nespojitého režimu [počet/h], |
| --- | --- |
| qmedf | je ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave počas jednotlivého nespojitého režimu, stanovený v súlade s rovnicou (7-51) (bod 2.3.2.1) [kg/s], |
| k | je kalibračný faktor na korigovanie meraní počítadla častíc na úroveň referenčného prístroja, ak sa neuplatňuje interne v rámci počítadla častíc. Ak sa kalibračný faktor uplatňuje interne v rámci počítadla častíc, v rovnici (1-171) sa pre k použije hodnota 1, |
| | je priemerná koncentrácia častíc zo zriedeného výfukového plynu počas jednotlivého nespojitého režimu korigovaná na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický, |
| | je redukčný faktor priemernej koncentrácie častíc odstraňovača prchavých častíc špecifický pre nastavenie riedenia použité na skúšku, |

Ṅ

je miera emitovania častí počas jednotlivého nespojitého režimu [počet/h],

qmedf

je ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave počas jednotlivého nespojitého režimu, stanovený v súlade s rovnicou (7-51) (bod 2.3.2.1) [kg/s],

k

je kalibračný faktor na korigovanie meraní počítadla častíc na úroveň referenčného prístroja, ak sa neuplatňuje interne v rámci počítadla častíc. Ak sa kalibračný faktor uplatňuje interne v rámci počítadla častíc, v rovnici (1-171) sa pre k použije hodnota 1,

Formula

je priemerná koncentrácia častíc zo zriedeného výfukového plynu počas jednotlivého nespojitého režimu korigovaná na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický,

Formula

je redukčný faktor priemernej koncentrácie častíc odstraňovača prchavých častíc špecifický pre nastavenie riedenia použité na skúšku,

pričom

| | (7-172) |
| --- | --- |

Formula

(7-172)

kde:

| cs,I | je nespojité meranie koncentrácie častíc v zriedenom výfukovom plyne z počítadla častíc, korigované o zhodu a na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický, |
| --- | --- |
| n | je počet meraní koncentrácie tuhých častíc vykonaný počas trvania odberu vzoriek v jednotlivom nespojitom režime |

cs,I

je nespojité meranie koncentrácie častíc v zriedenom výfukovom plyne z počítadla častíc, korigované o zhodu a na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický,

n

je počet meraní koncentrácie tuhých častíc vykonaný počas trvania odberu vzoriek v jednotlivom nespojitom režime

1.5.   Stanovenie počtu častíc pre cykly v nespojitom režime v systéme riedenia plného prietoku

Ak sa odoberajú vzorky na účely stanovenia počtu častíc s použitím systému riedenia plného prietoku podľa špecifikácií stanovených v bode 9.2.2 prílohy VI, miera emitovania častíc v priebehu každého jednotlivého nespojitého režimu sa vypočíta pomocou rovnice (7-173) s použitím priemerných hodnôt pre režim:

| | (7-173) |
| --- | --- |

Formula

(7-173)

kde:

| Ṅ | je miera emitovania častí počas jednotlivého nespojitého režimu [počet/h], |
| --- | --- |
| qmdew | celkový hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave počas jednotlivého nespojitého režimu [kg/s] |
| k | je kalibračný faktor na korigovanie meraní počítadla častíc na úroveň referenčného prístroja, ak sa neuplatňuje interne v rámci počítadla častíc. Ak sa kalibračný faktor uplatňuje interne v rámci počítadla častíc, v rovnici (7-173) sa pre k použije hodnota 1, |
| | je priemerná koncentrácia častíc zo zriedeného výfukového plynu počas jednotlivého nespojitého režimu korigovaná na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický, |
| | je redukčný faktor priemernej koncentrácie častíc odstraňovača prchavých častíc špecifický pre nastavenie riedenia použité na skúšku, |

Ṅ

je miera emitovania častí počas jednotlivého nespojitého režimu [počet/h],

qmdew

celkový hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu vo vlhkom stave počas jednotlivého nespojitého režimu [kg/s]

k

je kalibračný faktor na korigovanie meraní počítadla častíc na úroveň referenčného prístroja, ak sa neuplatňuje interne v rámci počítadla častíc. Ak sa kalibračný faktor uplatňuje interne v rámci počítadla častíc, v rovnici (7-173) sa pre k použije hodnota 1,

Formula

je priemerná koncentrácia častíc zo zriedeného výfukového plynu počas jednotlivého nespojitého režimu korigovaná na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický,

Formula

je redukčný faktor priemernej koncentrácie častíc odstraňovača prchavých častíc špecifický pre nastavenie riedenia použité na skúšku,

pričom

| | (7-174) |
| --- | --- |

Formula

(7-174)

kde:

| cs,I | je nespojité meranie koncentrácie častíc v zriedenom výfukovom plyne z počítadla častíc, korigované o zhodu a na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický, |
| --- | --- |
| n | počet meraní koncentrácie tuhých častíc vykonaný počas trvania odberu vzoriek v jednotlivom nespojitom režime |

cs,I

je nespojité meranie koncentrácie častíc v zriedenom výfukovom plyne z počítadla častíc, korigované o zhodu a na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), počet častíc na centimeter kubický,

n

počet meraní koncentrácie tuhých častíc vykonaný počas trvania odberu vzoriek v jednotlivom nespojitom režime

2.   Výsledok skúšky

2.1.   Výpočet špecifických emisií pri nestálych skúšobných cykloch (NRTC a LSI-NRTC) a RMC

Pre každý príslušný jednotlivý RMC, NRTC s teplým štartom a NRTC so studeným štartom sa vypočítajú špecifické emisie vyjadrené počtom častí/kWh pomocou rovnice (7-175):

| | (7-175) |
| --- | --- |

Formula

(7-175)

kde:

| N | je počet častíc emitovaných počas príslušného RMC, NRTC s teplým štartom alebo NRTC so studeným štartom |
| --- | --- |
| Wact | je skutočná práca za cyklus podľa bodu 7.8.3.4 prílohy VI [kWh]. |

N

je počet častíc emitovaných počas príslušného RMC, NRTC s teplým štartom alebo NRTC so studeným štartom

Wact

je skutočná práca za cyklus podľa bodu 7.8.3.4 prílohy VI [kWh].

Pre RMC v prípade motora so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov so zriedkavou (periodickou) regeneráciou (pozri bod 6.6.2 prílohy VI) sa špecifické emisie korigujú buď príslušným multiplikatívnym korekčným faktorom alebo príslušným aditívnym korekčným faktorom. V prípade, že sa zriedkavá regenerácia neuskutočnila počas skúšky, použije sa korekčný faktor nahor (k
  ru,m alebo k
  ru,a). V prípade, že sa zriedkavá regenerácia uskutočnila počas skúšky, použije sa korekčný faktor nadol (k
  rd,m alebo k
  rd,a).

Pre RMC sa konečný výsledok koriguje aj multiplikatívnym alebo aditívnym faktorom zhoršenia stanoveným podľa požiadaviek prílohy III.

2.1.1.   Vážený priemer výsledkov skúšky NRTC

Pre NRTC je konečným výsledok skúšky vážený priemer skúšky so studeným štartom a skúšky s teplým štartom (prípadne vrátane zriedkavej regenerácie) vypočítaný pomocou rovnice (7-176) alebo (7-177):

| a) | v prípade multiplikatívnej korekcie na regeneráciu alebo pri motoroch bez systému dodatočnej úpravy výfukových plynov so zriedkavou regeneráciou | (7-176) |
| --- | --- | --- |

a)

v prípade multiplikatívnej korekcie na regeneráciu alebo pri motoroch bez systému dodatočnej úpravy výfukových plynov so zriedkavou regeneráciou

Formula

(7-176)

v prípade aditívnej korekcie regenerácie

| | (7-177) |
| --- | --- |

Formula

(7-177)

kde:

| Ncold | je celkový počet častíc emitovaných za NRTC so studeným štartom |
| --- | --- |
| Nhot | je celkový počet tuhých častíc emitovaných za NRTC s teplým štartom |
| Wact,cold | je skutočná práca za NRTC so studeným štartom v súlade s bodom 7.8.3.4 prílohy VI [kWh] |
| Wact, hot | je skutočná práca za NRTC s teplým štartom v súlade s bodom 7.8.3.4 prílohy VI [kWh] |
| kr | je korekcia na regeneráciu podľa bodu 6.6.2 prílohy VI alebo pri motoroch bez systému dodatočnej úpravy výfukových plynov so zriedkavou regeneráciou kr
  = 1 |

Ncold

je celkový počet častíc emitovaných za NRTC so studeným štartom

Nhot

je celkový počet tuhých častíc emitovaných za NRTC s teplým štartom

Wact,cold

je skutočná práca za NRTC so studeným štartom v súlade s bodom 7.8.3.4 prílohy VI [kWh]

Wact, hot

je skutočná práca za NRTC s teplým štartom v súlade s bodom 7.8.3.4 prílohy VI [kWh]

kr

je korekcia na regeneráciu podľa bodu 6.6.2 prílohy VI alebo pri motoroch bez systému dodatočnej úpravy výfukových plynov so zriedkavou regeneráciou kr
  = 1

V prípade, že sa zriedkavá regenerácia neuskutočnila počas skúšky, použije sa korekčný faktor nahor (k
  ru,m alebo k
  ru,a). V prípade, že sa zriedkavá regenerácia uskutočnila počas skúšky, použije sa korekčný faktor nadol (k
  rd,m alebo k
  rd,a).

Výsledok, prípadne vrátane korekčného faktora z dôvodu zriedkavej regenerácie sa koriguje aj multiplikatívnym alebo aditívnym faktorom zhoršenia stanoveným podľa požiadaviek prílohy III.

2.2.   Výpočet špecifických emisií pre skúšky NRSC v nespojitom režime

Špecifické emisie egas [počet/kWh] sa vypočítajú pomocou rovnice (7-178):

| | (7-178) |
| --- | --- |

Formula

(7-178)

kde:

| Pi | je výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = Pm,i
  - P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3 prílohy VI) |
| --- | --- |
| WFi | je váhový koeficient pre režim i [–] |
| Ṅi | je priemerný hmotnostný prietok emisií v režime i [počet/h] z rovnice (7-171) alebo (7-173) v závislosti od zrieďovacej metódy |

Pi

je výkon motora v režime i [kW] s Pi
  = Pm,i
  - P
  aux

  i
  (pozri body 6.3 a 7.7.1.3 prílohy VI)

WFi

je váhový koeficient pre režim i [–]

Ṅi

je priemerný hmotnostný prietok emisií v režime i [počet/h] z rovnice (7-171) alebo (7-173) v závislosti od zrieďovacej metódy

V prípade motora so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov so zriedkavou (periodickou) regeneráciou (pozri bod 6.6.2 prílohy VI) sa špecifické emisie korigujú buď príslušným multiplikatívnym korekčným faktorom alebo príslušným aditívnym korekčným faktorom. V prípade, že sa zriedkavá regenerácia neuskutočnila počas skúšky, použije sa korekčný faktor nahor (k
  ru,m alebo k
  ru,a). V prípade, že sa zriedkavá regenerácia uskutočnila počas skúšky, použije sa korekčný faktor nadol (k
  rd,m alebo k
  rd,a). Ak boli korekčné faktory určené pre každý režim, použijú sa pri výpočte váženého výsledku emisií v rovnici (7-178) tieto korekčné faktory na každý režim.

Výsledok, prípadne vrátane korekčného faktora z dôvodu zriedkavej regenerácie, sa koriguje aj multiplikatívnym alebo aditívnym faktorom zhoršenia stanoveným podľa požiadaviek prílohy III.

2.3.   Zaokrúhľovanie konečných výsledkov

Konečné výsledky skúšky NRTC a vážený priemer skúšky NRTC sa v jednom kroku zaokrúhlia na tri významné čísla v súlade s normou ASTM E 29–06B. Nie je povolené zaokrúhľovanie medzihodnôt, na ktorých sú založené konečné výsledné hodnoty emisií špecifických pre brzdenie.

2.4.   Stanovenie počtu častíc pozadia

2.4.1.   Na žiadosť výrobcu motorov sa pred skúškou alebo po skúške môžu odoberať vzorky na účely stanovenia koncentrácie častíc pozadia zrieďovacieho tunela z miesta za filtrami častíc a uhľovodíkov v smere do systému merania množstva častíc s cieľom stanoviť koncentrácie častíc pozadia tunela.

2.4.2.   Odpočítanie koncentrácií častíc na pozadí tunela na účely typového schvaľovania nie je povolené, ale na žiadosť výrobcu a na základe predchádzajúceho súhlasu schvaľovacieho úradu sa môže použiť na skúšku zhody produkcie, ak sa preukáže, že prínos pozadia tunela je významný, v takom prípade sa tieto koncentrácie môžu odpočítať od hodnôt nameraných v zriedenom výfukovom plyne.

Doplnok 6

Výpočet emisií amoniaku

1.   Výpočet priemernej koncentrácie pri nestálych skúšobných cykloch (NRTC a LSI-NRTC) a RMC

Priemerná koncentrácia NH3 vo výfukovom plyne za skúšobný cyklus cNH3 [ppm] sa stanoví integrovaním okamžitých hodnôt za celý cyklus. Použije sa rovnica (7-179):

| | (7-179) |
| --- | --- |

Formula

(7-179)

kde:

| cNH3,i | je okamžitá koncentrácia NH3 vo výfukovom plyne [ppm] |
| --- | --- |
| n | je počet meraní. |

cNH3,i

je okamžitá koncentrácia NH3 vo výfukovom plyne [ppm]

n

je počet meraní.

Pre NRTC sa konečný výsledok skúšky vypočíta pomocou rovnice (7-180):

| cNH3= (0,1 × cNH3,cold) + (0,9 × cNH3,hot) | (7-180) |
| --- | --- |

cNH3= (0,1 × cNH3,cold) + (0,9 × cNH3,hot)

(7-180)

kde:

| cNH3,cold | je priemerná koncentrácia NH3 pri NRTC so studeným štartom [ppm] |
| --- | --- |
| cNH3,hot | je priemerná koncentrácia NH3 pri NRTC s teplým štartom [ppm] |

cNH3,cold

je priemerná koncentrácia NH3 pri NRTC so studeným štartom [ppm]

cNH3,hot

je priemerná koncentrácia NH3 pri NRTC s teplým štartom [ppm]

2.   Výpočet priemernej koncentrácie pre NRSC v nespojitom režime

Priemerná koncentrácia NH3 vo výfukovom plyne za skúšobný cyklus cNH3 [ppm] sa určí meraním priemernej koncentrácie pre každý režim a vážením výsledku v súlade s príslušnými váhovými koeficientmi pre skúšobný cyklus. Použije sa rovnica (7-181):

| | (7-181) |
| --- | --- |

Formula

(7-181)

kde:

| | je priemerná koncentrácia NH3 vo výfukovom plyne v režime i [ppm] |
| --- | --- |
| Nmode | je počet režimov v skúšobnom cykle, |
| WFi | je váhový koeficient pre režim i [–] |

Formula

je priemerná koncentrácia NH3 vo výfukovom plyne v režime i [ppm]

Nmode

je počet režimov v skúšobnom cykle,

WFi

je váhový koeficient pre režim i [–]

---

PRÍLOHA VIII

Požiadavky na výkonnosť a skúšobné postupy pre dvojpalivové motory

1.   Rozsah pôsobnosti

Táto príloha sa vzťahuje na dvojpalivové motory vymedzené v článku 3 ods. 18 nariadenia (EÚ) 2016/1628, keď sa na ich prevádzku využíva súčasne kvapalné aj plynné palivo (dvojpalivový režim).

Táto príloha sa nevzťahuje na skúšobné motory vrátane dvojpalivových motorov, keď sa na ich prevádzku využívajú výhradne kvapalné alebo výhradne plynné palivá (t. j. ak je GER buď 1, alebo 0 podľa druhu paliva). V takom prípade sú požiadavky rovnaké ako pri akomkoľvek jednopalivovom motore.

Typové schválenie motorov, na ktorých prevádzku sa využíva kombinácia najmenej dvoch kvapalných palív a jedného plynného paliva alebo jedného kvapalného paliva a najmenej dvoch plynných palív, sa bude riadiť postupom pre nové technológie alebo nové koncepcie uvedené v článku 33 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

2.   Vymedzenie pojmov a skratky

Na účely tejto prílohy sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 2.1. | význam pojmu „GER (pomer plynu voči energii)“ je vymedzený v článku 3 ods. 20 nariadenia (EÚ) 2016/1628 na základe dolnej hodnoty zahrievania; |
| --- | --- |

2.1.

význam pojmu „GER (pomer plynu voči energii)“ je vymedzený v článku 3 ods. 20 nariadenia (EÚ) 2016/1628 na základe dolnej hodnoty zahrievania;

| 2.2. | „GERcycle“ je priemerná hodnota GER pri používaní motora počas príslušného skúšobného cyklu motora; |
| --- | --- |

2.2.

„GERcycle“ je priemerná hodnota GER pri používaní motora počas príslušného skúšobného cyklu motora;

| 2.3. | „dvojpalivový motor typu 1A“ je buď:






  a) | dvojpalivový motor podkategórie NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), ktorý na voľnobeh nevyužíva výhradne kvapalné palivo a ktorý nemá režim kvapalného paliva, alebo; |
| --- | --- | --- |

2.3.

„dvojpalivový motor typu 1A“ je buď:

a)

dvojpalivový motor podkategórie NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), ktorý na voľnobeh nevyužíva výhradne kvapalné palivo a ktorý nemá režim kvapalného paliva, alebo;

| b) | dvojpalivový motor (pod)kategórie inej ako NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), ktorý na voľnobeh nevyužíva výhradne kvapalné palivo a nemá režim kvapalného paliva; |
| --- | --- |

b)

dvojpalivový motor (pod)kategórie inej ako NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), ktorý na voľnobeh nevyužíva výhradne kvapalné palivo a nemá režim kvapalného paliva;

| 2.4. | „dvojpalivový motor typu 1B“ je buď:






  a) | dvojpalivový motor podkategórie NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), ktorý na voľnobeh nevyužíva výhradne kvapalné palivo v dvojpalivovom režime a má režim kvapalného paliva, alebo; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„dvojpalivový motor typu 1B“ je buď:

a)

dvojpalivový motor podkategórie NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), ktorý na voľnobeh nevyužíva výhradne kvapalné palivo v dvojpalivovom režime a má režim kvapalného paliva, alebo;

| b) | dvojpalivový motor (pod)kategórie inej ako podkategória NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), ktorý na voľnobeh nevyužíva výhradne kvapalné palivo v dvojpalivovom režime a má režim kvapalného paliva; |
| --- | --- |

b)

dvojpalivový motor (pod)kategórie inej ako podkategória NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), ktorý na voľnobeh nevyužíva výhradne kvapalné palivo v dvojpalivovom režime a má režim kvapalného paliva;

| 2.5. | „dvojpalivový motor typu 2A“ je buď:






  a) | dvojpalivový motor podkategórie NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii viac ako 10 % a menej ako 90 % (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), ktorý nemá režim kvapalného paliva alebo ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), ktorý však na voľnobeh využíva výhradne kvapalné palivo a nemá režim kvapalného paliva, alebo; |
| --- | --- | --- |

2.5.

„dvojpalivový motor typu 2A“ je buď:

a)

dvojpalivový motor podkategórie NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii viac ako 10 % a menej ako 90 % (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), ktorý nemá režim kvapalného paliva alebo ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), ktorý však na voľnobeh využíva výhradne kvapalné palivo a nemá režim kvapalného paliva, alebo;

| b) | dvojpalivový motor (pod)kategórie inej ako je podkategória NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom plynu voči energii viac ako 10 % a menej ako 90 % (0,1 < GERNRSC < 0,9), ktorý nemá režim kvapalného paliva alebo ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom energie voči plynu najmenej 90 % (GERNRS ≥ 0,9), ktorý však na voľnobeh využíva výhradne kvapalné palivo a nemá režim kvapalného paliva; |
| --- | --- |

b)

dvojpalivový motor (pod)kategórie inej ako je podkategória NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom plynu voči energii viac ako 10 % a menej ako 90 % (0,1 < GERNRSC < 0,9), ktorý nemá režim kvapalného paliva alebo ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom energie voči plynu najmenej 90 % (GERNRS ≥ 0,9), ktorý však na voľnobeh využíva výhradne kvapalné palivo a nemá režim kvapalného paliva;

| 2.6. | „dvojpalivový motor typu 2B“ je buď:






  a) | dvojpalivový motor podkategórie NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii viac ako 10 % a menej ako 90 % (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), ktorý má režim kvapalného paliva alebo ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), ktorý má režim kvapalného paliva, ale môže na voľnobeh využívať výhradne kvapalné palivo v dvojpalivovom režime, alebo; |
| --- | --- | --- |

2.6.

„dvojpalivový motor typu 2B“ je buď:

a)

dvojpalivový motor podkategórie NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii viac ako 10 % a menej ako 90 % (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), ktorý má režim kvapalného paliva alebo ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), ktorý má režim kvapalného paliva, ale môže na voľnobeh využívať výhradne kvapalné palivo v dvojpalivovom režime, alebo;

| b) | dvojpalivový motor (pod)kategórie inej ako je podkategória NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom plynu voči energii viac ako 10 % a menej ako 90 % (0,1 < GERNRSC < 0,9), ktorý nemá režim kvapalného paliva alebo ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRS ≥ 0,9), ktorý má režim kvapalného paliva, ale môže na voľnobeh využívať výhradne kvapalné palivo v dvojpalivovom režime; |
| --- | --- |

b)

dvojpalivový motor (pod)kategórie inej ako je podkategória NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom plynu voči energii viac ako 10 % a menej ako 90 % (0,1 < GERNRSC < 0,9), ktorý nemá režim kvapalného paliva alebo ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GERNRS ≥ 0,9), ktorý má režim kvapalného paliva, ale môže na voľnobeh využívať výhradne kvapalné palivo v dvojpalivovom režime;

| 2.7. | „dvojpalivový motor typu 3B“ je buď:






  a) | dvojpalivový motor podkategórie NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii najviac 10 % (GERNRTC, hot ≤ 0,1) a má režim kvapalného paliva, alebo; |
| --- | --- | --- |

2.7.

„dvojpalivový motor typu 3B“ je buď:

a)

dvojpalivový motor podkategórie NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas skúšobného cyklu NRTC s teplým štartom s priemerným pomerom plynu voči energii najviac 10 % (GERNRTC, hot ≤ 0,1) a má režim kvapalného paliva, alebo;

| b) | dvojpalivový motor akejkoľvek (pod)kategórie inej ako podkategória NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom plynu voči energii najviac 10 % (GERNRSC ≤ 0,1) a má režim kvapalného paliva; |
| --- | --- |

b)

dvojpalivový motor akejkoľvek (pod)kategórie inej ako podkategória NRE 19 ≤ kW ≤ 560, ktorý pracuje počas cyklu NRSC s priemerným pomerom plynu voči energii najviac 10 % (GERNRSC ≤ 0,1) a má režim kvapalného paliva;

3.   Špecifické dodatočné požiadavky na schvaľovanie dvojpalivových motorov

3.1.   Motory s cyklom GERcycle s ovládaním, ktoré môže nastavovať obsluha.

V prípade daného typu motora sa môže hodnota cyklu GERcycle znížiť z maximálnej hodnoty pomocou ovládača nastaviteľného obsluhou, minimálna hodnota cyklu GERcycle sa neobmedzí, ale motor musí byť schopný dosiahnuť limitné hodnoty emisií pri akejkoľvek hodnote cyklu GERcycle, ktorá je povolená výrobcom.

4.   Všeobecné požiadavky

4.1.   Prevádzkové režimy dvojpalivových motorov

4.1.1.   Podmienky prevádzky dvojpalivového motora v režime kvapalného paliva

Dvojpalivový motor môže pracovať v režime kvapalného paliva iba vtedy, ak bol na prevádzku v režime kvapalného paliva osvedčený na základe splnenia všetkých požiadaviek tohto nariadenia týkajúcich sa chodu motora výhradne na špecifikované kvapalné palivo.

Ak je dvojpalivový motor vyvinutý už z certifikovaného motora na kvapalné palivo, je pre režim kvapalného paliva potrebné vykonať novú certifikáciu typového schválenia EÚ.

4.1.2.   Podmienky voľnobežného chodu dvojpalivového motora s využitím výlučne kvapalného paliva

4.1.2.1.   Dvojpalivové motory typu 1A nesmú na voľnobeh využívať iba kvapalné palivo, s výnimkou podmienok, ktoré sú vymedzené v oddiele 4.1.3 pre zahrievanie a štart motora.

4.1.2.2.   Dvojpalivové motory typu 1B nesmú na voľnobeh v dvojpalivovom režime využívať výlučne kvapalné palivo.

4.1.2.3.   Dvojpalivové motory typov 2A, 2B a 3B môžu na voľnobeh využívať výlučne kvapalné palivo.

4.1.3.   Podmienky zahrievania alebo štartovania dvojpalivového motora s využitím výlučne kvapalného paliva

4.1.3.1.   Dvojpalivový motor typu 1B, typu 2B alebo typu 3B môže na zahrievanie alebo štartovanie využívať výlučne kvapalné palivo. V prípade, že je stratégia regulácie emisií počas zahrievania alebo štartovania motora v dvojpalivovom režime rovnaká ako zodpovedajúca stratégia regulácie emisií v režime kvapalného paliva, motor sa môže pri zahrievaní alebo štartovaní používať v dvojpalivovom režime. Ak táto podmienka nie je splnená, motor môže na zahrievanie alebo štartovanie v režime kvapalného paliva využívať výlučne kvapalné palivo.

4.1.3.2.   Dvojpalivový motor typu 1A alebo typu 2A môže na zahrievanie alebo štartovanie využívať výlučne kvapalné palivo. V takomto prípade sa však deklaruje stratégia ako AECS a musia byť splnené tieto dodatočné požiadavky:

4.1.3.2.1.   Stratégia prestane byť aktívna, keď teplota chladiaceho média dosiahne 343 K (70 oC) alebo do 15 minút po jej aktivácii podľa toho, čo nastane skôr; a

4.1.3.2.2.   Počas aktívneho stavu stratégie sa aktivuje servisný režim.

4.2   Servisný režim

4.2.1.   Podmienky prevádzky dvojpalivových motorov v servisnom režime

Keď motor pracuje v servisnom režime, podlieha prevádzkovému obmedzeniu a dočasne nemusí spĺňať požiadavky súvisiace s emisiami výfukových plynov a NOx, ktoré sú opísané v tomto predpise.

4.2.2.   Prevádzkové obmedzenia v servisnom režime

4.2.2.1.   Požiadavky pre kategórie motorov iných ako IWP, IWA, RLL a RLR

Prevádzkové obmedzenia, ktoré sa vzťahujú na necestné pojazdné stroje vybavené dvojpalivovým motorom v kategórii motorov inej ako IWP, IWA, RLL a RLR, ktoré sa používajú v servisnom režime, sa aktivujú „systémom dôrazného upozornenia“ špecifikovaným v bode 5.4 doplnku 1 k prílohe IV.

S cieľom zohľadniť obavy týkajúce sa bezpečnosti a umožniť samoopravnú diagnostiku sa povoľuje použitie funkcie zablokovania upozornenia z dôvodu uvoľnenia plného výkonu motora v zmysle bodu 5.5 doplnku 1 k prílohe IV.

Prevádzkové obmedzenie sa nesmie deaktivovať ani aktiváciou, ani deaktiváciou systémov varovania a upozornenia uvedených v prílohe IV.

Aktivácia a deaktivácia servisného režimu nesmie aktivovať ani deaktivovať systémy varovania a upozornenia uvedené v prílohe IV.

4.2.2.2.   Požiadavky na kategórie motorov IWP, IWA, RLL a RLR

Pri motoroch IWP, IWA, RLL a RLR sa z bezpečnostných dôvodov povoľuje prevádzka v servisnom režime bez obmedzenia krútiaceho momentu alebo otáčok motora. V takomto prípade vždy, keď by bolo aktívne prevádzkové obmedzenie podľa bodu 4.2.2.3, do príslušného logu uloženého v energeticky nezávislej pamäti palubného počítača sa zapíšu všetky prípady prevádzky motora v aktivovanom servisnom režime tak, aby sa zabezpečilo, že tieto informácie nebude možné úmyselne vymazať.

Musí sa zabezpečiť možnosť, aby tieto záznamy mohli prečítať národné inšpekčné úrady skenovacím zariadením.

4.2.2.3.   Aktivácia prevádzkového obmedzenia

Prevádzkové obmedzenie sa automaticky aktivuje, keď sa aktivuje servisný režim.

V prípade, keď je servisný režim aktivovaný v zmysle bodu 4.2.3 z dôvodu poruchy systému dodávania plynu, sa prevádzkové obmedzenie aktivuje do 30 minút prevádzkového času po aktivovaní servisného režimu.

V prípade, keď sa servisný režim aktivuje v dôsledku prázdnej nádrže plynného paliva, sa prevádzkové obmedzenie aktivuje bezprostredne po aktivácii servisného režimu.

4.2.2.4.   Deaktivácia prevádzkového obmedzenia

Po ukončení servisného režimu prevádzky motora sa systém prevádzkového obmedzenia deaktivuje.

4.2.3.   Nedostupnosť plynného paliva pri prevádzke v dvojpalivovom režime

Aby sa umožnilo bezpečné presunutie necestného pojazdného stroja na bezpečné miesto na základe detekcie prázdnej nádrže plynného paliva, prípadne poruchy systému plynného paliva:

| a) | pri dvojpalivových motoroch typu 1A a typu 2A sa aktivuje servisný režim; |
| --- | --- |

a)

pri dvojpalivových motoroch typu 1A a typu 2A sa aktivuje servisný režim;

| b) | dvojpalivové motory typu 1B, 2B a 3B pracujú v režime kvapalného paliva. |
| --- | --- |

b)

dvojpalivové motory typu 1B, 2B a 3B pracujú v režime kvapalného paliva.

4.2.3.1.   Nedostupnosť plynného paliva – prázdna nádrž plynného paliva

V prípade prázdnej nádrže plynného paliva sa aktivuje servisný režim, resp. v prípade potreby, podľa bodu 4.2.3 režim kvapalného paliva, a to hneď ako systém motora deteguje prázdnu nádrž paliva.

Keď objem plynného paliva v nádrži opäť dosiahne úroveň, ktorá aktivuje systém varovania pri prázdnej nádrži podľa bodu 4.3.2, servisný režim sa môže deaktivovať, alebo, ak je to vhodné, môže sa opätovne aktivovať dvojpalivový režim.

4.2.3.2.   Nedostupnosť plynného paliva – funkčná porucha dodávky plynu

V prípade poruchy systému plynného paliva, ktorá zapríčiní nedostupnosť plynného paliva, sa aktivuje servisný režim, alebo, ak je to vhodné podľa bodu 4.2.3, režim kvapalného paliva za predpokladu, že systém dodávania plynného paliva nie je dostupný.

Bezprostredne po zaistení dostupnosti dodávky plynného paliva možno servisný režim deaktivovať, prípadne opätovne aktivovať dvojpalivový režim.

4.3.   Indikátory dvojpalivového režimu

4.3.1.   Indikátor dvojpalivového prevádzkového režimu

Necestné pojazdné stroje poskytujú obsluhe vizuálnu indikáciu režimu, v ktorom motor práve pracuje (dvojpalivový režim, režim kvapalného paliva alebo servisný režim).

Vlastnosti a umiestnenie tohto indikátora sa nechávajú na rozhodnutie výrobcu pôvodného zariadenia (OEM) a môžu tvoriť súčasť už existujúceho systému vizuálnej indikácie.

Tento indikátor sa môže doplniť o zobrazovanie správ. Systém používaný na zobrazenie správ uvedených v tomto bode môže byť ten istý ako systém používaný na účely diagnostiky pri kontrole NOx alebo iné účely údržby.

Vizuálny prvok indikátora dvojpalivového prevádzkového režimu nesmie byť identický s vizuálnym prvkom použitým na účely diagnostiky pri kontrole NOx alebo na iné účely údržby motora.

Bezpečnostné upozornenia majú vždy pri zobrazovaní prednosť pred indikáciou prevádzkového režimu.

4.3.1.1.   Indikátor dvojpalivového režimu sa nastaví na servisný režim, hneď ako sa aktivuje servisný režim (t. j. pred tým, než sa stane skutočne aktívnym) a táto indikácia zotrvá aktívna tak dlho, ako je aktívny servisný režim.

4.3.1.2.   Indikátor dvojpalivového režimu sa nastaví na minimálne jednu minútu pri dvojpalivovom režime alebo režime kvapalného paliva, a to od okamihu, keď sa prevádzkový režim zmení z režimu kvapalného paliva na dvojpalivový režim alebo opačne. Táto indikácia sa vyžaduje aj v dĺžke najmenej jednej minúty po otočení kľúča do polohy zapnuté, prípadne podľa požiadavky výrobcu pri pokuse o naštartovanie motora. Táto indikácia sa musí zobrazovať aj na základe požiadavky obsluhy stroja.

4.3.2.   Systém varovania pri prázdnej nádrži plynného paliva (dvojpalivový systém varovania)

Necestný pojazdný stroj, ktorý je vybavený dvojpalivovým motorom, musí byť vybavený dvojpalivovým systémom varovania, ktorý upozorní obsluhu stroja, že nádrž plynného paliva sa čoskoro vyprázdni.

Dvojpalivový systém varovania musí ostať aktívny až dovtedy, kým sa nádrž nedoplní nad úroveň, pri ktorej sa systém varovania aktivuje.

Dvojpalivový systém varovania môže byť dočasne prerušený iným výstražným signálom poskytujúcim dôležité správy týkajúce sa bezpečnosti.

Nesmie byť možné vypnúť dvojpalivový systém varovania pomocou snímacieho nástroja, pokiaľ nebola odstránená príčina aktivácie systému varovania.

4.3.2.1.   Charakteristické znaky dvojpalivového systému varovania

Dvojpalivový systém varovania musí pozostávať zo systému vizuálneho upozornenia (ikona, piktogram, atď.), ktorého podobu volí výrobca.

Ak sa výrobca tak rozhodne, môže zahŕňať akustický komponent. V takomto prípade je povolené, aby obsluha mala možnosť vypnúť tento komponent.

Vizuálny prvok indikátora dvojpalivového systému varovania nesmie byť identický s vizuálnym prvkom použitým na účely diagnostiky pri kontrole NOx alebo na iné účely údržby motora.

Okrem toho, dvojpalivový systém varovania môže zobrazovať krátke správy vrátane správ s jasným udaním zostávajúcej vzdialenosti alebo času pred tým, ako sa aktivuje prevádzkové obmedzenie.

Systém používaný na zobrazovanie varovných správ uvedených v tomto bode môže byť ten istý ako systém, ktorý sa používa na zobrazovanie varovných hlásení alebo správ súvisiacich s diagnostikou riadenia NOx alebo varovných hlásení alebo správ súvisiacich s inou údržbou.

Na necestných pojazdných strojoch používaných záchrannými jednotkami alebo na necestných pojazdných strojoch navrhnutých a skonštruovaných na použitie ozbrojenými zložkami, zložkami civilnej obrany, požiarnymi jednotkami a zložkami zodpovednými za udržiavanie verejného poriadku môže byť k dispozícii možnosť povoliť obsluhe stlmiť vizuálne výstrahy poskytované systémom varovania.

4.4.   Komunikovaný krútiaci moment

4.4.1.   Komunikovaný krútiaci moment, keď dvojpalivový motor pracuje v dvojpalivovom režime

Keď dvojpalivový motor funguje v dvojpalivovom režime:

| a) | počas porovnávacej skúšky motora v dvojpalivovom režime je potrebné získať krivku referenčného krútiaceho momentu; |
| --- | --- |

a)

počas porovnávacej skúšky motora v dvojpalivovom režime je potrebné získať krivku referenčného krútiaceho momentu;

| b) | zaznamenané skutočné krútiace momenty (indikovaný krútiaci moment a trecí krútiaci moment) musia byť výsledkom dvojpalivového spaľovania, a nie výsledkom získaným za prevádzky výlučne na kvapalné palivo. |
| --- | --- |

b)

zaznamenané skutočné krútiace momenty (indikovaný krútiaci moment a trecí krútiaci moment) musia byť výsledkom dvojpalivového spaľovania, a nie výsledkom získaným za prevádzky výlučne na kvapalné palivo.

4.4.2.   Komunikovaný krútiaci moment, keď dvojpalivový motor pracuje v režime kvapalného paliva

Keď dvojpalivový motor pracuje v režime kvapalného paliva, je počas porovnávacej skúšky motora v režime kvapalného paliva potrebné získať krivku referenčného krútiaceho momentu.

4.5.   Dodatočné požiadavky

4.5.1.   V súvislosti s dvojpalivovým motorom je nevyhnutné, aby adaptívne stratégie okrem splnenia požiadaviek uvedených v prílohe IV. spĺňali aj nasledujúce požiadavky:

| a) | motor vždy zostane v type dvojpalivového motora (t. j. typ 1A, typ 2B atď.), ktorý bol deklarovaný pri typovom schvaľovaní EÚ, a |
| --- | --- |

a)

motor vždy zostane v type dvojpalivového motora (t. j. typ 1A, typ 2B atď.), ktorý bol deklarovaný pri typovom schvaľovaní EÚ, a

| b) | v prípade motora typu 2 nikdy nesmie výsledný rozdiel medzi najvyššou a najnižšou hodnotou GERcycle v rámci radu presiahnuť percentuálny podiel uvedený v bode 3.1.1, s výnimkou prípadu opísaného v bode 3.2.1. |
| --- | --- |

b)

v prípade motora typu 2 nikdy nesmie výsledný rozdiel medzi najvyššou a najnižšou hodnotou GERcycle v rámci radu presiahnuť percentuálny podiel uvedený v bode 3.1.1, s výnimkou prípadu opísaného v bode 3.2.1.

4.6   Typové schválenie musí byť podmienené predložením návodu na inštaláciu a obsluhu dvojpalivového motora vrátane servisného režimu, ktorý je uvedený v bode 4.2, a systému indikátora dvojpalivového režimu, ktorý je uvedený v bode 4.3, výrobcovi pôvodného zariadenia (OEM) a koncovým používateľom stroja, a to v súlade s prílohami XIV a XV.

5.   Požiadavky na výkonnosť

5.1.   Požiadavky na výkonnosť vrátane limitných hodnôt emisií a požiadaviek na typové schválenie EÚ v súvislosti s dvojpalivovými motormi sú identické s požiadavkami akýchkoľvek iných motorov v príslušnej kategórii motorov tak, ako je uvedené v tomto nariadení a v nariadení (EÚ) 2016/1628, s výnimkou, ktorá je uvedená v tejto prílohe.

5.2   Limit uhľovodíkov (HC) na prevádzku v dvojpalivovom režime musí byť určený pomocou priemerného pomeru plynu voči energii (GER) počas špecifikovaného skúšobného cyklu tak, ako je uvedené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628.

5.3   Technické požiadavky súvisiace so stratégiami regulácie emisií vrátane dokumentácie potrebnej na preukazovanie týchto stratégií, technických opatrení na zaistenie ochrany pred neoprávnenou manipuláciou a ochrany pred použitím blokovacích zariadení sú identické ako požiadavky na ktorýkoľvek iný motor v príslušnej kategórii motorov tak, ako je uvedené v prílohe IV.

5.4   Podrobné technické požiadavky na oblasť súvisiacu s príslušným cyklom NRSC, v rámci ktorého je zabezpečená kontrola množstva, o ktoré môžu emisie prekročiť limitné hodnoty uvedené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628, sú identické s technickými požiadavkami na akýkoľvek iný motor z príslušnej kategórie motorov tak, ako je uvedené v prílohe IV.

6.   Požiadavky na preukazovanie

6.1.   Požiadavky na preukazovanie, ktoré sa vzťahujú na dvojpalivové motory, sú identické s akýmkoľvek iným motorom v príslušnej kategórii motorov tak, ako je uvedené v tomto nariadení a v nariadení (EÚ) 2016/1628, s výnimkou ustanovení uvedených v oddiele 6.

6.2.   Zhoda s príslušnými limitnými hodnotami sa preukáže v dvojpalivovom režime.

6.3.   Zhoda dvojpalivových typov motorov s režimom kvapalného paliva (t. j. typy 1B, 2B, 3B) s príslušnými limitnými hodnotami sa preukáže dodatočne v režime kvapalného paliva.

6.4.   Požiadavky na dodatočné preukázanie v prípade motoru typu 2

6.4.1   Výrobca predloží schvaľovaciemu úradu dôkaz o tom, že GERcycle na nastavenie meracieho rozsahu všetkých členov radu dvojpalivových motorov zostáva v % špecifikovaných v bode 3.1.1, alebo v prípade motorov s GERcycle, ktorý môže obsluha nastavovať, spĺňa požiadavky uvedené v bode 6.5 (napr. prostredníctvom algoritmov, funkčných analýz, výpočtov, simulácií, výsledkov predchádzajúcich skúšok atď.).

6.5   Požiadavky na dodatočné preukázanie v prípade motora s GERcycle, ktorý môže obsluha nastavovať

6.5.1   Zhoda s príslušnými limitnými hodnotami musí byť preukázaná na minimálnej a maximálnej hodnote GERcycle povolenej výrobcom.

6.6.   Požiadavky na preukazovanie životnosti dvojpalivového motora

6.6.1   Platia ustanovenia uvedené v prílohe III.

6.7.   Preukazovanie dvojpalivových indikátorov, varovania a prevádzkového obmedzenia

6.7.1   V rámci žiadosti o typové schválenie EÚ podľa tohto nariadenia výrobca preukáže funkčnosť indikátorov dvojpalivového režimu, varovania a prevádzkového obmedzenia v súlade s ustanoveniami v doplnku 1.

7.   Požiadavky na zabezpečenie správneho uplatňovania opatrení na reguláciu NOx

7.1.   Príloha IV (technické požiadavky na kontrolné merania NOx) sa vzťahuje na dvojpalivové motory bez ohľadu na to, či pracujú v dvojpalivovom režime alebo v režime kvapalného paliva.

7.2.   Dodatočné požiadavky na kontrolu NOx v prípade dvojpalivových motorov typu 1B, typu 2B a typu 3B

7.2.1.   Krútiaci moment, ktorý sa má uplatniť pri dôraznom upozornení podľa bodu 5.4 doplnku 1 k prílohe IV, má byť najnižším krútiacim momentom získaným v režime kvapalného paliva a v dvojpalivovom režime.

7.2.2   Možný vplyv prevádzkového režimu na detekciu funkčných porúch sa nesmie použiť na predĺženie času, kým sa systém upozornenia neaktivuje.

7.2.3.   V prípade funkčných porúch, ktorých detekcia nezávisí od prevádzkového režimu motora, nesmú mechanizmy uvedené v doplnku1 k prílohe IV, ktoré súvisia so stavom DTC, závisieť od prevádzkového režimu motora (napr. ak DTC dosiahol v dvojpalivovom režime stav „možný“, stav „potvrdený a aktívny“ dosiahne pri najbližšej ďalšej detekcii poruchy, a to aj v režime kvapalného paliva).

7.2.4.   V prípade funkčných porúch, keď detekcia závisí od prevádzkového režimu motora, DTC nesmú dostať predtým aktívny stav v odlišnom režime, než je ten, v ktorom dosiahli stav „potvrdený a aktívny“.

7.2.5.   Zmena prevádzkového režimu (dvojpalivový na kvapalný alebo naopak) nesmie ani zastaviť ani vynulovať mechanizmy zavedené s cieľom splniť požiadavky stanovené v prílohe IV (napr. počítadlá). V prípade, že jeden z týchto mechanizmov (napr. diagnostický systém) závisí od aktuálneho prevádzkového režimu, sa však počítadlo súvisiace s týmto mechanizmom môže na žiadosť výrobcu a so súhlasom schvaľovacieho úradu:

| a) | zastaviť a v prípade potreby si udržať svoju aktuálnu hodnotu, keď sa zmení prevádzkový režim; |
| --- | --- |

a)

zastaviť a v prípade potreby si udržať svoju aktuálnu hodnotu, keď sa zmení prevádzkový režim;

| b) | opätovne naštartovať a v prípade potreby pokračovať v počítaní od hodnoty, ktorú si udržali, keď došlo k zmene prevádzkového režimu späť na druhý prevádzkový režim. |
| --- | --- |

b)

opätovne naštartovať a v prípade potreby pokračovať v počítaní od hodnoty, ktorú si udržali, keď došlo k zmene prevádzkového režimu späť na druhý prevádzkový režim.

Doplnok 1

Dvojpalivový indikátor dvojpalivového motora, systém varovania, prevádzkové obmedzenie – požiadavky na preukazovanie

1.   Indikátory dvojpalivového režimu

1.1.   Indikátor dvojpalivového režimu

Pri typovom schvaľovaní EÚ sa preukáže schopnosť systému motora vydať povel na aktiváciu indikátora dvojpalivového režimu, keď je používaný v dvojpalivovom režime.

1.2.   Indikátor režimu kvapalného paliva

V prípade dvojpalivového motora typu 1B, typu 2B alebo typu 3B sa pri typovom schvaľovaní EÚ preukáže schopnosť systému motora vydať povel na aktiváciu indikátora režimu kvapalného paliva, keď je používaný v režime kvapalného paliva.

1.3.   Indikátor servisného režimu

Pri typovom schvaľovaní EÚ sa preukáže schopnosť systému motora vydať povel na aktiváciu indikátora servisného režimu, keď je používaný v servisnom režime.

1.3.1.   Keď je motor takto vybavený, postačí, keď sa vykoná preukázanie súvisiace s indikátorom servisného režimu, a to aktiváciou spínača aktivácie servisného režimu, a keď sa schvaľovaciemu úradu predložia dôkazy preukazujúce, že k aktivácii dôjde, keď samotný systém motora vydá povel na servisný režim (napr. prostredníctvom algoritmov, simulácií, výsledkov interných skúšok atď.).

2.   Systém varovania

Pri typovom schvaľovaní EÚ sa preukáže schopnosť systému motora vydať povel na aktiváciu systému varovania v prípade, že množstvo plynného paliva v nádrži je pod úrovňou na varovanie. Na tento účel môže byť simulované aktuálne množstvo plynného paliva.

3.   Prevádzkové obmedzenie

V prípade dvojpalivového motora typu 1A alebo typu 2A sa pri typovom schvaľovaní EÚ preukáže schopnosť systému motora vydať povel na aktiváciu prevádzkového obmedzenia pri zistení prázdnej nádrže s plynným palivom a funkčnej poruchy systému dodávky plynu. Na tieto účely možno simulovať prázdnu nádrž s plynným palivom a poruchu systému dodávky plynu.

3.1.   Preukazovanie stačí vykonať v typickom prípade použitia vybratom so súhlasom schvaľovacieho úradu, pričom tomuto úradu sa predložia dôkazy preukazujúce, že k prevádzkovému obmedzeniu dochádza aj v ostatných možných prípadoch použitia (napr. prostredníctvom algoritmov, simulácií, výsledkov interných skúšok atď.).

Doplnok 2

Požiadavky na postupy emisných skúšok pre dvojpalivové motory

1.   Všeobecne

V tomto bode sú vymedzené dodatočné požiadavky a výnimky z tejto prílohy s cieľom umožniť emisné skúšky dvojpalivových motorov bez ohľadu na to, či sú tieto emisie len emisie výfukových plynov alebo aj emisie kľukovej skrine pridané do výfukových emisií podľa bodu 6.10 prílohy 4. V prípade, že nie sú uvedené žiadne ďalšie požiadavky alebo výnimky, požiadavky tohto nariadenia sa vzťahujú na dvojpalivové motory rovnako, ako sa vzťahujú na iné schválené typy alebo rady motorov v súlade s nariadením (EÚ) 2016/1628.

Emisné skúšky dvojpalivových motorov sú komplikované vzhľadom na skutočnosť, že palivo používané motorom ako zdroj zapaľovania sa môže líšiť od čisto kvapalného paliva až po kombináciu hlavne plynného paliva iba s malým množstvom kvapalného paliva. Pomer medzi palivami používanými v dvojpalivových motoroch sa môže dynamicky meniť v závislosti od prevádzkových podmienok motora. V dôsledku toho sú nevyhnutné osobitné preventívne opatrenia a obmedzenia, aby sa umožnilo skúšanie emisií týchto motorov.

2.   Skúšobné podmienky

Uplatňuje sa oddiel 6 prílohy VI.

3.   Skúšobné postupy

Uplatňuje sa oddiel 7 prílohy VI.

4.   Postupy merania

Uplatňuje sa oddiel 8 prílohy VI, s výnimkou uvedenou v tomto doplnku.

Postup merania riedenia plného prietoku pre dvojpalivové motory je znázornený na obrázku 6.6 v prílohe VI (CVS systém).

Týmto postupom merania sa zaistí, aby sa variáciou zloženia paliva počas skúšky ovplyvnili najmä výsledky meraní uhľovodíkov. To sa vykompenzuje jednou z metód opísaných v bode 5.1.

Meranie neriedených plynov/časti prietoku, ktoré je znázornené na obrázku 6.7 v prílohe VI, sa môže použiť s určitými preventívnymi opatreniami, pokiaľ ide o stanovenie hmotnostného prietoku výfukových plynov a metódy výpočtu.

5.   Meracie prístroje

Uplatňuje sa oddiel 9 prílohy VI.

6.   Meranie množstva emisií tuhých častíc

Uplatňuje sa doplnok 1 k prílohe VI.

7.   Výpočet emisií

Emisie sa vypočítajú podľa prílohy VII, s výnimkou uvedenou v tomto oddiele. Dodatočné požiadavky uvedené v bode 7.1 sa vzťahujú na výpočty založené na hmotnosti a dodatočné požiadavky uvedené v bode 7.2 sa vzťahujú na molárne výpočty.

Výpočet emisií vyžaduje znalosť zloženia použitých palív. Ak je plynné palivo dodané spolu s certifikátom, ktorý potvrdzuje vlastnosti paliva (napríklad plyn z plynových fliaš), je prípustné použitie zloženia uvedeného výrobcom plynu. Ak nie je zloženie plynu dostupné (napr. plyn dodávaný potrubím), zloženie plynného paliva je potrebné analyzovať najmenej pred vykonaním a po vykonaní skúšania emisií. Na výpočet sa častejšie používa analýza a jej výsledky.

Ak sa použije pomer plynu voči energii (GER), je v súlade s vymedzením v článku 3 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1628 a osobitnými ustanoveniami o celkových limitoch pre uhľovodíky v motoroch výlučne alebo čiastočne spaľujúcich plynné palivo uvedenými v prílohe II k danému nariadeniu. Priemerná hodnota GER na jeden cyklus sa vypočíta niektorou z týchto metód:

| a) | v prípade cyklu NRTC s teplým štartom a skúšky RMC NRSC vydelením súčtu GER na každom bode merania počtom bodov merania; |
| --- | --- |

a)

v prípade cyklu NRTC s teplým štartom a skúšky RMC NRSC vydelením súčtu GER na každom bode merania počtom bodov merania;

| b) | v prípade nespojitého režimu NRSC vynásobením priemernej hodnoty GER za každý skúšobný režim zodpovedajúcim váhovým koeficientom pre daný režim a sčítaním údajov za všetky režimy. Pre príslušný cyklus sa použijú váhové koeficienty z doplnku 1 k prílohe XVII. |
| --- | --- |

b)

v prípade nespojitého režimu NRSC vynásobením priemernej hodnoty GER za každý skúšobný režim zodpovedajúcim váhovým koeficientom pre daný režim a sčítaním údajov za všetky režimy. Pre príslušný cyklus sa použijú váhové koeficienty z doplnku 1 k prílohe XVII.

7.1.   Výpočet emisií na základe hmotnosti

Uplatňuje sa oddiel 2 prílohy VII, s výnimkou uvedenou v tejto časti.

7.1.1.   Korekcia suchého/mokrého stavu

7.1.1.1.   Neriedený výfukový plyn

Na výpočet korekcie suchého/vlhkého stavu sa použijú rovnice (7-3) a (7-4) v prílohe VII.

Parametre špecifické pre konkrétne palivo sa určia v súlade s bodom 7.1.5.

7.1.1.2.   Zriedený výfukový plyn

Na výpočet korekcie suchého/vlhkého stavu sa použije rovnica (7-3) spoločne s rovnicou (7-25) alebo (7-26) v prílohe VII.

Na korekciu suchého/mokrého stavu sa použije molárny pomer vodíka α kombinácie daných dvoch palív. Tento molárny pomer vodíka sa vypočíta z nameraných hodnôt spotreby paliva oboch palív v súlade s bodom 7.1.5.

7.1.2.   Korekcia NOx podľa vlhkosti

Pri vznetových motoroch sa uplatní korekcia NOx podľa vlhkosti tak, ako je špecifikované v rovnici (7-9) v prílohe VII.

7.1.3.   Riedenie časti prietoku (PFS) a meranie neriedených výfukových plynov

7.1.3.1.   Určenie hmotnostného prietoku výfukových plynov

Hmotnostný prietok výfukových plynov sa určí prietokomerom neriedených výfukových plynov podľa opisu v bode 9.4.5.3 prílohy VI.

Alternatívne sa môže použiť aj metóda merania prietoku vzduchu a pomeru vzduchu k palivu podľa rovníc (7-17) až (7-19) v prílohe VII, a to iba vtedy, ak sa hodnoty α, γ, δ a ε stanovujú podľa bodu 7.1.5.3. Používanie snímača typu zirkónium na stanovenie pomeru vzduchu k palivu nie je dovolené.

V prípade skúšobných motorov, na ktoré sa uplatňujú ustálené skúšobné cykly, sa môže na základe metódy merania vzduchu a paliva v súlade s rovnicou (7-15) v prílohe VII určiť iba hmotnostný prietok výfukových plynov.

7.1.3.2.   Určovanie plynných zložiek

Uplatňuje sa bod 2.1 prílohy VII, s výnimkou uvedenou v tejto časti.

Možné variácie zloženia paliva ovplyvnia všetky koeficienty ugas
  a molárne pomery zložiek použitých pri výpočte emisií. Na určenie koeficientov ugas
  a molárnych pomerov zložiek môže byť použitý jeden z nasledujúcich postupov podľa výberu výrobcu.

| a) | Na výpočet okamžitých hodnôt ugas
  sa použijú presné rovnice uvedené v bodoch 2.1.5.2 alebo 2.2.3 prílohy VII s použitím okamžitých pomerov kvapalného a plynného paliva (hodnoty určené z okamžitej spotreby paliva alebo hodnoty získané výpočtom) a okamžitých hodnôt molárnych pomerov zložiek, ktoré sa určujú v súlade s bodom 7.1.5, alebo |
| --- | --- |

a)

Na výpočet okamžitých hodnôt ugas
  sa použijú presné rovnice uvedené v bodoch 2.1.5.2 alebo 2.2.3 prílohy VII s použitím okamžitých pomerov kvapalného a plynného paliva (hodnoty určené z okamžitej spotreby paliva alebo hodnoty získané výpočtom) a okamžitých hodnôt molárnych pomerov zložiek, ktoré sa určujú v súlade s bodom 7.1.5, alebo

| b) | Ak sa v špecifickom prípade dvojpalivového motora pracujúceho na plynné a dieselové palivo použije výpočet založený na hmotnosti uvedený v oddiele 2 prílohy VII, tabuľkové hodnoty sa môžu použiť ako hodnoty molárnych pomerov zložiek a hodnoty ugas
  . Tieto tabuľkové hodnoty sa použijú takto:






  i) | Pre motory používané v príslušných skúšobných cykloch s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GER ≥ 0,9), požadované hodnoty budú tie, ktoré sú uvedené ako hodnoty pre plynné palivo v tabuľkách 7.1 alebo 7.2 v prílohe VII. |
| --- | --- | --- |

b)

Ak sa v špecifickom prípade dvojpalivového motora pracujúceho na plynné a dieselové palivo použije výpočet založený na hmotnosti uvedený v oddiele 2 prílohy VII, tabuľkové hodnoty sa môžu použiť ako hodnoty molárnych pomerov zložiek a hodnoty ugas
  . Tieto tabuľkové hodnoty sa použijú takto:

i)

Pre motory používané v príslušných skúšobných cykloch s priemerným pomerom plynu voči energii najmenej 90 % (GER ≥ 0,9), požadované hodnoty budú tie, ktoré sú uvedené ako hodnoty pre plynné palivo v tabuľkách 7.1 alebo 7.2 v prílohe VII.

| ii) | Pre motory používané v príslušných skúšobných cykloch s priemerným pomerom plynu voči energii viac ako 10 % a menej ako 90 % (0,1 < GER < 0,9), požadované hodnoty budú považované za hodnoty, ktoré sú reprezentované hodnotami platnými pre zmes 50 % plynného paliva a 50 % dieselového paliva, ktoré sú uvedené v tabuľkách 8.1 a 8.2. |
| --- | --- |

ii)

Pre motory používané v príslušných skúšobných cykloch s priemerným pomerom plynu voči energii viac ako 10 % a menej ako 90 % (0,1 < GER < 0,9), požadované hodnoty budú považované za hodnoty, ktoré sú reprezentované hodnotami platnými pre zmes 50 % plynného paliva a 50 % dieselového paliva, ktoré sú uvedené v tabuľkách 8.1 a 8.2.

| iii) | Pre motory používané v príslušných skúšobných cykloch s priemerným pomerom plynu voči energii nižším ako 10 % (GER ≤ 0,1), požadované hodnoty budú hodnoty pre dieselové palivo, ktoré sú uvedené v tabuľke 7.1 alebo tabuľke 7.2 v prílohe VII. |
| --- | --- |

iii)

Pre motory používané v príslušných skúšobných cykloch s priemerným pomerom plynu voči energii nižším ako 10 % (GER ≤ 0,1), požadované hodnoty budú hodnoty pre dieselové palivo, ktoré sú uvedené v tabuľke 7.1 alebo tabuľke 7.2 v prílohe VII.

| iv) | Na výpočet emisií HC sa vo všetkých prípadoch bez ohľadu na priemerný pomer plynu voči energii (GER) použije hodnota ugas
  plynného paliva. |
| --- | --- |

iv)

Na výpočet emisií HC sa vo všetkých prípadoch bez ohľadu na priemerný pomer plynu voči energii (GER) použije hodnota ugas
  plynného paliva.

Tabuľka 8.1.

Molárne pomery zložiek pre zmes 50 % plynného paliva a 50 % dieselového paliva (hmotnostné %)

| Plynné palivo | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propán | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Bután | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Skvapalnený ropný plyn (LPG) | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG palivo A | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG palivo B | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Plynné palivo

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propán

2,2633

0

0

0,0039

Bután

2,1837

0

0

0,0038

Skvapalnený ropný plyn (LPG)

2,1957

0

0

0,0038

LPG palivo A

2,1740

0

0

0,0038

LPG palivo B

2,2402

0

0

0,0039

7.1.3.2.1.   Hmotnosť plynných emisií na skúšku

Ak sa tie isté rovnice použijú na výpočet okamžitých hodnôt u
  gas v súlade s odsekom 7.1.3.2.1 písm. a), potom sa u
  gas pri výpočte hmotnosti plynných emisií na skúšku v prípade nestálych skúšobných cyklov (NRTC a LSI-NRTC) a cyklu RMC zahrnie do súčtu v rovnici (7-2) v bode 2.1.2 prílohy VII pomocou rovnice (8-1):

| | (8-1) |
| --- | --- |

Formula

(8-1)

Keď:

| u
  gas,

  i | je okamžitá hodnota ugas. |
| --- | --- |

u
  gas,

  i

je okamžitá hodnota ugas.

Zostávajúce údaje rovnice sú uvedené v bode 2.1.2 prílohy VII.

Tabuľka 8.2.

Hodnoty ugas neupravených výfukových plynov a hustoty komponentov pre zmes 50 % plynného paliva a 50 % dieselového paliva (hmotnostné %)

| Plynné palivo | Plyn |
| --- | --- |
| r
  e | NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | r
  plyn [kg/m
  3
  ] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  plyn
   (2) | | | |
| CNG/LNG (3) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528 (4) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propán | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Bután | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| LPG (5) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Plynné palivo

Plyn

r
  e

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

r
  plyn [kg/m
  3
  ]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

u
  plyn
   (2)

CNG/LNG (3)

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528 (4)

0,001536

0,001117

0,000560

Propán

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Bután

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

LPG (5)

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

7.1.3.3.   Určovanie tuhých častíc

Na účely stanovenia emisií tuhých častíc metódou merania riedenia časti prietoku sa výpočet vykoná podľa rovníc v bode 2.3 prílohy VII.

Požiadavky v bode 8.2.1.2 prílohy VI sa vzťahujú na kontrolu riediaceho pomeru. Najmä, ak je kombinovaný čas transformácie merania prietoku výfukových plynov a systému čiastočného prietoku dlhší ako 0 sekúnd, použije sa dopredná regulácia založená na vopred zaznamenaných parametroch skúšky. V takom prípade musí byť kombinovaný čas nábehu ≤ 1 s a kombinovaný čas oneskorenia ≤ 10 s. Okrem prípadu priameho merania hmotnostného prietoku výfukových plynov sa pri určovaní hmotnostného prietoku výfukových plynov použijú hodnoty α, γ, δ a ε stanovené podľa bodu 7.1.5.3.

Kontrola kvality podľa bodu 8.2.1.2 prílohy VI sa vykonáva pre každé meranie.

7.1.3.4.   Dodatočné požiadavky týkajúce sa hmotnostného prietokomeru výfukových plynov

Prietokomer uvedený v bodoch 9.4.1.6.3 a 9.4.1.6.3.3 v prílohe VI nesmie byť citlivý na zmeny zloženia a hustoty výfukových plynov. Malé chyby, ako napr. Pitotova trubica alebo clonové meranie (ekvivalentné druhej odmocnine hustoty výfukových plynov), sa môžu považovať za zanedbateľné.

7.1.4.   Meranie riedenia plného prietoku (CVS)

Uplatňuje sa bod 2.2 prílohy VII, s výnimkou uvedenou v tejto časti.

Možná variácia zloženia paliva môže ovplyvniť najmä tabuľkové hodnoty uhľovodíkov ugas
  . Tie isté rovnice sa uplatnia pri výpočte emisií uhľovodíkov pomocou molárnych pomerov zložiek stanovených z meraní zloženia paliva oboch palív podľa bodu 7.1.5.

7.1.4.1.   Určenie koncentrácií korigovaných na pozadie (bod 5.2.5)

S cieľom určiť stechiometrický koeficient sa molárny pomer vodíka α v palive vypočíta ako priemerný molárny pomer vodíka zmesi paliva počas skúšky podľa bodu 7.1.5.3.

Alternatívne sa môže použiť hodnota Fs plynného paliva v rovnici (7-28) v prílohe VII.

7.1.5.   Stanovenie molárnych pomerov zložiek

7.1.5.1.   Všeobecne

Tento oddiel slúži na stanovenie molárnych pomerov zložiek v prípadoch, keď je zmes paliva známa (presná metóda).

7.1.5.2.   Výpočet komponentov palivovej zmesi

Rovnice (8-2) až (8-7) sa použijú na výpočet elementárneho zloženia zmesi palív:

| qmf
  = qmf1 + qmf2 | (8-2) |
| --- | --- |
| | (8-3) |
| | (8-4) |
| | (8-5) |
| | (8-6) |
| | (8-7) |

qmf
  = qmf1 + qmf2

(8-2)

Formula

(8-3)

Formula

(8-4)

Formula

(8-5)

Formula

(8-6)

Formula

(8-7)

keď:

| qm

  f1 | je hmotnostný prietok paliva 1, v kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f2 | je hmotnostný prietok paliva 2, v kg/s |
| w
  H | je obsah vodíka v palive, v hm. % |
| w
  H | je obsah uhlíka v palive, v hm. % |
| w
  S | je obsah síry v palive, v hm. % |
| w
  N | je obsah dusíka v palive,v hm. % |
| w
  O | je obsah kyslíka v palive, v hm. % |

qm

  f1

je hmotnostný prietok paliva 1, v kg/s

qm

  f2

je hmotnostný prietok paliva 2, v kg/s

w
  H

je obsah vodíka v palive, v hm. %

w
  H

je obsah uhlíka v palive, v hm. %

w
  S

je obsah síry v palive, v hm. %

w
  N

je obsah dusíka v palive,v hm. %

w
  O

je obsah kyslíka v palive, v hm. %

Výpočet molárnych pomerov H, C, S, N a O súvisiacich s C pre palivovú zmes

Výpočet atómového pomeru (hlavne H/C-pomeru α) je uvedený v prílohe VII pomocou rovníc (8-8) až (8-11):

| | (8-8) |
| --- | --- |
| | (8-9) |
| | (8-10) |
| | (8-11) |

Formula

(8-8)

Formula

(8-9)

Formula

(8-10)

Formula

(8-11)

keď:

| w
  H | je obsah vodíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [hmotnostné %] |
| --- | --- |
| w
  C | je obsah uhlíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [hmotnostné %] |
| w
  S | je obsah síry v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [hmotnostné %] |
| w
  N | je obsah dusíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [hmotnostné %] |
| w
  O | je obsah kyslíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [hmotnostné %] |
| a | je molárny pomer vodíka (H/C) |
| γ | je molárny pomer síry (S/C) |
| δ | je molárny pomer dusíka (N/C) |
| ε | je molárny pomer kyslíka (O/C)
  vzťahuje sa na palivo CHαOεNδSγ |

w
  H

je obsah vodíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [hmotnostné %]

w
  C

je obsah uhlíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [hmotnostné %]

w
  S

je obsah síry v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [hmotnostné %]

w
  N

je obsah dusíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [hmotnostné %]

w
  O

je obsah kyslíka v palive, hmotnostný zlomok [g/g] alebo [hmotnostné %]

a

je molárny pomer vodíka (H/C)

γ

je molárny pomer síry (S/C)

δ

je molárny pomer dusíka (N/C)

ε

je molárny pomer kyslíka (O/C)

vzťahuje sa na palivo CHαOεNδSγ

7.2.   Molárny výpočet emisií

Uplatňuje sa príloha VII, oddiel 3, s výnimkou uvedenou v tejto časti.

7.2.1.   Korekcia NOx podľa vlhkosti

Uplatňuje sa rovnica (7-102) v prílohe VII (korekcia pre vznetové motory).

7.2.2.   Určovanie hmotnostného prietoku výfukových plynov v prípade, keď nie je použitý prietokomer neriedených výfukových plynov

Uplatňuje sa rovnica (7-112) v prílohe VII (výpočet molárneho prietoku na základe nasávaného vzduchu). Rovnica (7-113) v prílohe VII (výpočet molárneho prietoku na základe hmotnostného prietoku paliva) môže byť použitá ako alternatívny spôsob výpočtu iba pri vykonávaní skúšky NRSC.

7.2.3.   Molárne pomery zložiek na určenie plynných zložiek

Použije sa presný postup na určenie molárneho pomeru zložiek pomocou okamžitých pomerov kvapalného a plynného paliva, ktorých hodnoty sú stanovené meraním alebo výpočtom okamžitej spotreby paliva. Na určenie trvalej chemickej rovnováhy sa do rovníc (7-91), (7-89) a (7-94) v prílohe VII doplní okamžitá hodnota molárneho pomeru zložiek.

Pomery sa určia podľa bodu 7.2.3.1 alebo 7.1.5.3.

Plynné palivá, zmiešané alebo pochádzajúce z pozemného vedenia, môžu obsahovať významný podiel inertných zložiek, napríklad CO2 a N2. Výrobca buď tieto zložky zahrnie do výpočtov atómového pomeru, ktorý je opísaný v bode 7.2.3.1, prípadne v bode 7.1.5.3, alebo výrobca vylúči inertné zložky z atómových pomerov a priradí ich zodpovedajúcim parametrom chemickej rovnováhy na nasávaní vzduchu x
  O2int, x
  CO2int a x
  H2Oint v bode 3.4.3 v prílohe VII.

7.2.3.1.   Stanovenie molárnych pomerov zložiek

Okamžité molárne pomery zložiek počtu atómov vodíka, kyslíka, síry a dusíka k atómom uhlíka v zmiešanom palive pre dvojpalivové motory možno vypočítať pomocou rovníc (8-12) až (8-15):

| | (8-12) |
| --- | --- |
| | (8-13) |
| | (8-14) |
| | (8-15) |

Formula

(8-12)

Formula

(8-13)

Formula

(8-14)

Formula

(8-15)

Keď:

| w
  i,

  fuel | = | hmotnostný zlomok príslušného prvku, C, H, O, S, alebo N, kvapalného alebo plynného paliva; |
| --- | --- | --- |
| ṁliquid
  (t) | = | rýchlosť okamžitého hmotnostného prietoku kvapalného paliva za čas t, [kg/hod.]; |
| ṁgas
  (t) | = | rýchlosť okamžitého hmotnostného prietoku plynného paliva za čas t, [kg/hod.]; |

w
  i,

  fuel

=

hmotnostný zlomok príslušného prvku, C, H, O, S, alebo N, kvapalného alebo plynného paliva;

ṁliquid
  (t)

=

rýchlosť okamžitého hmotnostného prietoku kvapalného paliva za čas t, [kg/hod.];

ṁgas
  (t)

=

rýchlosť okamžitého hmotnostného prietoku plynného paliva za čas t, [kg/hod.];

V prípadoch, keď je hmotnostný prietok výfukových plynov počítaný na základe rýchlosti zmiešaného paliva, sa v rovnici (7-111) v prílohe VII vypočíta pomocou rovnice (8-16):

| | (8-16) |
| --- | --- |

Formula

(8-16)

Keď:

| w
  C | = | hmotnostný podiel uhlíka v naftovom alebo plynnom palive; |
| --- | --- | --- |
| ṁliquid | = | rýchlosť hmotnostného prietoku kvapalného paliva, [kg/hod.]; |
| ṁgas | = | rýchlosť hmotnostného prietoku plynného paliva, [kg/hod.]. |

w
  C

=

hmotnostný podiel uhlíka v naftovom alebo plynnom palive;

ṁliquid

=

rýchlosť hmotnostného prietoku kvapalného paliva, [kg/hod.];

ṁgas

=

rýchlosť hmotnostného prietoku plynného paliva, [kg/hod.].

7.3.   Určovanie CO2

Uplatňuje sa príloha VII s výnimkou situácie, keď sa motor skúša nestálymi skúšobnými cyklami (NRTC a LSI-NRTC) alebo RMC pomocou odberu vzoriek neriedeného plynu.

7.3.1.   určovanie CO2 pri skúšaní nestálymi skúšobnými cyklami (NRTC a LSI-NRTC) alebo RMC pomocou odberu vzoriek neriedeného plynu.

Výpočet emisií CO2 z merania CO2 vo výfukových plynoch v súlade s prílohou VII sa neuplatňuje. Namiesto toho sa uplatňujú tieto ustanovenia:

Nameraná spotreba paliva spriemerovaná za skúšku sa určuje zo súčtu okamžitých hodnôt za celý cyklus a použije sa ako základ na výpočet emisií CO2 spriemerovaných za skúšku.

Hmotnosť každého spotrebovaného paliva sa použije na určenie molárneho pomeru vodíka a hmotnostných zlomkov zmesi paliva v skúške podľa oddielu 7.1.5.

Celková korigovaná hmotnosť oboch palív m
  fuel,corr [g/skúšku] a hmotnostné emisie CO2 pochádzajúce z paliva m
  CO2, fuel [g/skúšku] sa určujú pomocou rovníc (8-17) a (8-18).

| | (8-17) |
| --- | --- |
| | (8-18) |

Formula

(8-17)

Formula

(8-18)

Keď:

| m
  fuel | = | celková hmotnosť oboch palív, [g/skúšku] |
| --- | --- | --- |
| m
  THC | = | hmotnosť celkových emisií uhľovodíkov vo výfukovom plyne, [g/skúšku] |
| m
  CO | = | hmotnosť emisií oxidu uhoľnatého vo výfukovom plyne, [g/skúšku] |
| w
  GAM | = | obsah síry v palive, [hmotnostné %] |
| w
  DEL | = | obsah dusíka v palive, [hmotnostné %] |
| w
  EPS | = | obsah kyslíka v palive, [hmotnostné %] |
| α | = | molárny pomer vodíka v palive (H/C) [-] |
| A
  C | = | atómová hmotnosť uhlíka: 12,011 [g/mol] |
| A
  H | = | atómová hmotnosť vodíka: 1,0079 [g/mol] |
| M
  CO | = | molekulová hmotnosť oxidu uhoľnatého: 28,011 [g/mol] |
| M
  CO2 | = | molekulová hmotnosť oxidu uhličitého: 44,01 [g/mol] |

m
  fuel

=

celková hmotnosť oboch palív, [g/skúšku]

m
  THC

=

hmotnosť celkových emisií uhľovodíkov vo výfukovom plyne, [g/skúšku]

m
  CO

=

hmotnosť emisií oxidu uhoľnatého vo výfukovom plyne, [g/skúšku]

w
  GAM

=

obsah síry v palive, [hmotnostné %]

w
  DEL

=

obsah dusíka v palive, [hmotnostné %]

w
  EPS

=

obsah kyslíka v palive, [hmotnostné %]

α

=

molárny pomer vodíka v palive (H/C) [-]

A
  C

=

atómová hmotnosť uhlíka: 12,011 [g/mol]

A
  H

=

atómová hmotnosť vodíka: 1,0079 [g/mol]

M
  CO

=

molekulová hmotnosť oxidu uhoľnatého: 28,011 [g/mol]

M
  CO2

=

molekulová hmotnosť oxidu uhličitého: 44,01 [g/mol]

Emisie CO2 pochádzajúce z močoviny m
  CO2,urea [g/skúšku] sa vypočítajú pomocou rovnice (8-19):

| | (8-19) |
| --- | --- |

Formula

(8-19)

Keď:

| c
  urea | = | koncentrácia močoviny [ %] |
| --- | --- | --- |
| m
  urea | = | celková hmotnostná spotreba močoviny [g/skúšku] |
| M
  CO(NH2)2 | = | molekulová hmotnosť močoviny: 60,056 [g/mol] |

c
  urea

=

koncentrácia močoviny [ %]

m
  urea

=

celková hmotnostná spotreba močoviny [g/skúšku]

M
  CO(NH2)2

=

molekulová hmotnosť močoviny: 60,056 [g/mol]

Celkové emisie CO2
  m
  CO2 [g/skúšku] sa vypočítajú pomocou rovnice (8-20):

| m
  CO2 = m
  CO2,fuel + m
  CO2,urea | (8-20) |
| --- | --- |

m
  CO2 = m
  CO2,fuel + m
  CO2,urea

(8-20)

Celkové emisie CO2 vypočítané pomocou rovnice (8-20) sa použijú na výpočet emisií CO2 špecifických pre brzdenie, eCO2 [g/kWh] v oddiele 2.4.1.1 alebo 3.8.1.1 prílohy VII. V prípade potreby sa korekcia CO2 vo výfukových plynoch vyplývajúca z CO2 v plynnom palive vykoná v súlade s dodatkom 3 k prílohe IX.

---

(1)  V závislosti od paliva.

(2)  Pri λ = 2, suchý vzduch, 273 K, 101,3 kPa.

(3)  Hodnota u s presnosťou v rozmedzí 0,2 % pre hmotnostné zloženie: C = 58 – 76 %; H = 19 – 25 %; N = 0 – 14 % (CH4, G20, G23 a G25).

(4)  NMHC na základe CH2,93 (pre celkové HC sa použije koeficient u
  gas CH4)

(5)  Hodnota u s presnosťou v rozmedzí 0,2 % pre hmotnostné zloženie: C3 = 27 – 90 %; C4 = 10 – 73 % (LPG palivá A a B).

Doplnok 3

Typy dvojpalivových motorov pracujúcich na zemnom plyne/biometáne alebo LPG a kvapalnom palive – znázornenie definícií a hlavných požiadaviek

| Dvojpalivový typ | GERcycle | Voľnobeh pri kvapalnom palive | Zahrievanie pri kvapalnom palive | Prevádzka výhradne na kvapalné palivo | Prevádzka bez prítomnosti plynu | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A | GERNRTC, hot ≥ 0,9 alebo
  GERNRSC, ≥ 0,9 | NIE JE povolené | Povolené iba v servisnom režime | Povolené iba v servisnom režime | Servisný režim | |
| 1B | GERNRTC, hot ≥ 0,9
  alebo
  GERNRSC ≥ 0,9 | Povolené len pri režime kvapalného paliva | Povolené len pri režime kvapalného paliva | Povolené len pri režime kvapalného paliva a servisnom režime | Režim kvapalného paliva | |
| 2A | 0,1 < GERNRTC, hot < 0,9
  alebo 0,1 < GERNRSC < 0,9 | Povolené | Povolené iba v servisnom režime | Povolené iba v servisnom režime | Servisný režim | GERNRTC, hot ≥ 0,9
  alebo
  GERNRSC ≥ 0,9
  Povolené |
| 2B | 0,1 < GERNRTC, hot < 0,9
  alebo 0,1 < GERNRSC < 0,9 | Povolené | Povolené | Povolené | Režim kvapalného paliva | GERNRTC, hot ≥ 0,9
  alebo
  GERNRSC ≥ 0,9
  Povolené |
| 3A | Nevymedzené ani nepovolené |
| 3B | GERNRTC, hot ≤ 0,1
  alebo
  GERNRSC ≤ 0,1 | Povolené | Povolené | Povolené | Režim kvapalného paliva | |

Dvojpalivový typ

GERcycle

Voľnobeh pri kvapalnom palive

Zahrievanie pri kvapalnom palive

Prevádzka výhradne na kvapalné palivo

Prevádzka bez prítomnosti plynu

Poznámky

1A

GERNRTC, hot ≥ 0,9 alebo

GERNRSC, ≥ 0,9

NIE JE povolené

Povolené iba v servisnom režime

Povolené iba v servisnom režime

Servisný režim

1B

GERNRTC, hot ≥ 0,9

alebo

GERNRSC ≥ 0,9

Povolené len pri režime kvapalného paliva

Povolené len pri režime kvapalného paliva

Povolené len pri režime kvapalného paliva a servisnom režime

Režim kvapalného paliva

2A

0,1 < GERNRTC, hot < 0,9

alebo 0,1 < GERNRSC < 0,9

Povolené

Povolené iba v servisnom režime

Povolené iba v servisnom režime

Servisný režim

GERNRTC, hot ≥ 0,9

alebo

GERNRSC ≥ 0,9

Povolené

2B

0,1 < GERNRTC, hot < 0,9

alebo 0,1 < GERNRSC < 0,9

Povolené

Povolené

Povolené

Režim kvapalného paliva

GERNRTC, hot ≥ 0,9

alebo

GERNRSC ≥ 0,9

Povolené

3A

Nevymedzené ani nepovolené

3B

GERNRTC, hot ≤ 0,1

alebo

GERNRSC ≤ 0,1

Povolené

Povolené

Povolené

Režim kvapalného paliva

---

PRÍLOHA IX

Referenčné palivá

1.   Technické údaje o palivách pre skúšky vznetových motorov

1.1.   Typ: Nafta (necestný plynový olej)

| Ukazovateľ | Jednotka | Limitné hodnoty (1) | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- | --- |
| minimálne | maximálne |
| Cetánové číslo (2) | | 45 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Hustota pri 15 °C | kg/m (3) | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Destilácia: | | | | |
| 50 % bod | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 % bod | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — | – Konečný bod varu |

Ukazovateľ

Jednotka

Limitné hodnoty (1)

Skúšobná metóda

minimálne

maximálne

Cetánové číslo (2)

45

56,0

EN-ISO 5165

Hustota pri 15 °C

kg/m (3)

833

865

EN-ISO 3675

Destilácia:

50 % bod

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 % bod

°C

345

350

EN-ISO 3405

—

– Konečný bod varu

°C

—

370

EN-ISO 3405

Teplota vzplanutia

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

– 5

EN 116

Viskozita pri 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polycyklické aromatické uhľovodíky

% m/m

2,0

6,0

IP 391

Obsah síry (3)

mg /kg

—

10

ASTM D 5453

Korózia medi

—

Trieda 1

EN-ISO 2160

Conradsonov uhlíkový zvyšok (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Obsah popola

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Celková kontaminácia

mg /kg

—

24

EN 12662

Obsah vody

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralizačné číslo (silná kyselina)

mg KOH/g

—

0,10

ASTM D 974

Oxidačná stabilita (3)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Mazivosť (snímaný priemer opotrebenia HFRR pri 60 °C)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Oxidačná stabilita pri 110 °C (3)

H

20,0

—

EN 15751

FAME (metylestery mastných kyselín)

% v/v

—

7,0

EN 14078

1.2.   Typ: Etanol pre osobitné vznetové motory (ED95) (1)

| Ukazovateľ | Jednotka | Limitné hodnoty (4) | Skúšobná metóda (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maximum |
| Celkový alkohol (etanol vrátane obsahu vyšších nasýtených alkoholov) | % m/m | 92,4 | | EN 15721 |
| Ostatné vyššie nasýtené monoalkoholy (C3 – C5) | % m/m | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanol | % m/m | | 0,3 | EN 15721 |
| Hustota pri 15 °C | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Kyslosť, počítaná ako kyselina octová | % m/m | | 0,0025 | EN 15491 |
| Vzhľad | | Svetlý a priezračný | |
| Teplota vzplanutia | °C | 10 | | EN 3679 |
| Suché rezíduum | mg /kg | | 15 | EN 15691 |
| Obsah vody | % m/m | | 6,5 | EN 15489 (6)

  EN-ISO 12937
  EN15692 |
| Aldehydy počítané ako acetaldehyd | % m/m | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Estery počítané ako etylacetát | % m/m | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Obsah síry | mg /kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sírany | mg /kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Kontaminácia tuhými časticami | mg /kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosfor | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Anorganický chlorid | mg /kg | | 1,0 | EN 15484 alebo EN 15492 |
| Meď | mg /kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Elektrická vodivosť | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 alebo prEN 15938 |
| (1) | Prísady, ako napr. prostriedok na zlepšenie cetánového čísla podľa špecifikácií výrobcu motora, sa môžu do etanolového paliva pridávať len vtedy, ak nie sú známe žiadne negatívne vedľajšie účinky. Ak sú splnené tieto podmienky, maximálna povolená hodnota je 10 % m/m. |

Ukazovateľ

Jednotka

Limitné hodnoty (4)

Skúšobná metóda (5)

Minimum

Maximum

Celkový alkohol (etanol vrátane obsahu vyšších nasýtených alkoholov)

% m/m

92,4

EN 15721

Ostatné vyššie nasýtené monoalkoholy (C3 – C5)

% m/m

2,0

EN 15721

Metanol

% m/m

0,3

EN 15721

Hustota pri 15 °C

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Kyslosť, počítaná ako kyselina octová

% m/m

0,0025

EN 15491

Vzhľad

Svetlý a priezračný

Teplota vzplanutia

°C

10

EN 3679

Suché rezíduum

mg /kg

15

EN 15691

Obsah vody

% m/m

6,5

EN 15489 (6)

EN-ISO 12937

EN15692

Aldehydy počítané ako acetaldehyd

% m/m

0,0050

ISO 1388-4

Estery počítané ako etylacetát

% m/m

0,1

ASTM D1617

Obsah síry

mg /kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sírany

mg /kg

4,0

EN 15492

Kontaminácia tuhými časticami

mg /kg

24

EN 12662

Fosfor

mg/l

0,20

EN 15487

Anorganický chlorid

mg /kg

1,0

EN 15484 alebo EN 15492

Meď

mg /kg

0,100

EN 15488

Elektrická vodivosť

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 alebo prEN 15938

(1)

Prísady, ako napr. prostriedok na zlepšenie cetánového čísla podľa špecifikácií výrobcu motora, sa môžu do etanolového paliva pridávať len vtedy, ak nie sú známe žiadne negatívne vedľajšie účinky. Ak sú splnené tieto podmienky, maximálna povolená hodnota je 10 % m/m.

2.   Technické údaje o palivách pre skúšky zážihových motorov

2.1.   Typ: Benzín (E10)

| Ukazovateľ | Jednotka | Limitné hodnoty (7) | Skúšobná metóda (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maximum |
| Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou, RON | | 91,0 | 98,0 | EN ISO 5164:2005 (9) |
| Oktánové číslo stanovené motorovou metódou, MON | | 83,0 | 89,0 | EN ISO 5163:2005 (9) |
| Hustota pri 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Tlak pár | kPa | 45,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Obsah vody | | | Max 0,05 % v/v
  Vzhľad pri – 7 °C: priezračný a svetlý | EN 12937 |
| Destilácia: | | | | |
| — | – odparené pri 70 °C |

Ukazovateľ

Jednotka

Limitné hodnoty (7)

Skúšobná metóda (8)

Minimum

Maximum

Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou, RON

91,0

98,0

EN ISO 5164:2005 (9)

Oktánové číslo stanovené motorovou metódou, MON

83,0

89,0

EN ISO 5163:2005 (9)

Hustota pri 15 °C

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Tlak pár

kPa

45,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Obsah vody

Max 0,05 % v/v

Vzhľad pri – 7 °C: priezračný a svetlý

EN 12937

Destilácia:

—

– odparené pri 70 °C

% v/v

18,0

46,0

EN-ISO 3405

| — | – odparené pri 100 °C |
| --- | --- |

—

– odparené pri 100 °C

% v/v

46,0

62,0

EN-ISO 3405

| — | – odparené pri 150 °C |
| --- | --- |

—

– odparené pri 150 °C

% v/v

75,0

94,0

EN-ISO 3405

| — | – konečný bod varu |
| --- | --- |

—

– konečný bod varu

°C

170

210

EN-ISO 3405

Rezíduum

% v/v

—

2,0

EN-ISO 3405

Analýza uhľovodíkov:

| — | – olefíny |
| --- | --- |

—

– olefíny

% v/v

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | – aromatické uhľovodíky |
| --- | --- |

—

– aromatické uhľovodíky

% v/v

19,5

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | – benzén |
| --- | --- |

—

– benzén

% v/v

—

1,0

EN 12177

EN 238, EN 14517

| — | – nasýtené uhľovodíky |
| --- | --- |

—

– nasýtené uhľovodíky

% v/v

Správa

EN 14517

EN 15553

Pomer uhlík/vodík

Správa

Pomer uhlík/kyslík

Správa

Doba indukcie (10)

minúty

480

EN-ISO 7536

Obsah kyslíka (11)

% m/m

3,3 (14)

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Živičné látky

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Obsah síry (12)

mg /kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Korózia medi (3h pri 50 °C)

odstupňovanie

—

Trieda 1

EN-ISO 2160

Obsah olova

mg/l

—

5

EN 237

Obsah síry (13)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanol (10)

% v/v

9,0 (14)

10,2 (14)

EN 22854

2.2.   Typ: Etanol (E85)

| Ukazovateľ | Jednotka | Limitné hodnoty (15) | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maximum |
| Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou, RON | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Oktánové číslo stanovené motorovou metódou, MON | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Hustota pri teplote 15°C | kg/m3 | Správa | ISO 3675 |
| Tlak pár | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Obsah síry (16) | mg /kg | — | 10 | EN 15485 alebo EN 15486 |
| Oxidačná stabilita | minúty | 360 | | EN ISO 7536 |
| Obsah živičných látok (rozpúšťadlo odplavené) | mg/100ml | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Vzhľad
  Určuje sa pri teplote okolia alebo pri 15 °C, podľa toho, ktorá hodnota je vyššia | | Priezračný a svetlý, viditeľne bez suspendovaných alebo vyzrážaných prímesí | Vizuálna kontrola |
| Etanol a vyššie alkoholy (17) | % v/v | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Vyššie alkoholy (C3 – C8) | % v/v | — | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanol | % v/v | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Benzín (18) | % v/v | Zostatok | EN 228 |
| Fosfor | mg/l | 0,20 (19) | EN 15487 |
| Obsah vody | % v/v | | 0,300 | EN 15489 alebo EN 15692 |
| Obsah anorganických chloridov | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Korózia medených prúžkov (3 hod. pri 50°C) | Hodnotenie | Trieda 1 | | EN ISO 2160 |
| Acidita (ako kyselina octová CH3COOH) | % m/m
  (mg/l) | — | 0,0050
  (40) | EN 15491 |
| Elektrická vodivosť | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 alebo prEN 15938 |
| Pomer uhlík/vodík | | Správa | |
| Pomer uhlík/kyslík | | Správa | |

Ukazovateľ

Jednotka

Limitné hodnoty (15)

Skúšobná metóda

Minimum

Maximum

Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou, RON

95,0

—

EN ISO 5164

Oktánové číslo stanovené motorovou metódou, MON

85,0

—

EN ISO 5163

Hustota pri teplote 15°C

kg/m3

Správa

ISO 3675

Tlak pár

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Obsah síry (16)

mg /kg

—

10

EN 15485 alebo EN 15486

Oxidačná stabilita

minúty

360

EN ISO 7536

Obsah živičných látok (rozpúšťadlo odplavené)

mg/100ml

—

5

EN-ISO 6246

Vzhľad

Určuje sa pri teplote okolia alebo pri 15 °C, podľa toho, ktorá hodnota je vyššia

Priezračný a svetlý, viditeľne bez suspendovaných alebo vyzrážaných prímesí

Vizuálna kontrola

Etanol a vyššie alkoholy (17)

% v/v

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Vyššie alkoholy (C3 – C8)

% v/v

—

2,0

E DIN 51627-3

Metanol

% v/v

1,00

E DIN 51627-3

Benzín (18)

% v/v

Zostatok

EN 228

Fosfor

mg/l

0,20 (19)

EN 15487

Obsah vody

% v/v

0,300

EN 15489 alebo EN 15692

Obsah anorganických chloridov

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Korózia medených prúžkov (3 hod. pri 50°C)

Hodnotenie

Trieda 1

EN ISO 2160

Acidita (ako kyselina octová CH3COOH)

% m/m

(mg/l)

—

0,0050

(40)

EN 15491

Elektrická vodivosť

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 alebo prEN 15938

Pomer uhlík/vodík

Správa

Pomer uhlík/kyslík

Správa

3.   Technické údaje o plynných palivách pre jednopalivové a dvojpalivové motory

3.1.   Typ: Skvapalnený ropný plyn (LPG)

| Ukazovateľ | Jednotka | Palivo A | Palivo B | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zloženie: | | | | EN 27941 |
| Obsah C3 | % v/v | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| Obsah C4 | % v/v | Zvyšok (20) | Zvyšok (20) | |
| < C3, > C4 | % v/v | Maximum 2 | Maximum 2 | |
| Olefíny | % v/v | Maximum 12 | Maximum 15 | |
| Zvyšok po odparení | mg /kg | Maximum 50 | Maximum 50 | EN 15470 |
| Voda pri 0 °C | | žiadna | žiadna | EN 15469 |
| Celkový obsah síry vrátane odorantu | mg /kg | Maximum 10 | Maximum 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Sírovodík | | Žiadny | Žiadny | EN ISO 8819 |
| Korózia pásika medi (1h pri 40 °C) | Hodnotenie | Trieda 1 | Trieda 1 | ISO 6251 (21) |
| Zápach | | Charakteristický | Charakteristický | |
| Oktánové číslo motora (22) | | Minimálne 89,0 | Minimálne 89,0 | EN 589 príloha B |

Ukazovateľ

Jednotka

Palivo A

Palivo B

Skúšobná metóda

Zloženie:

EN 27941

Obsah C3

% v/v

30 ± 2

85 ± 2

Obsah C4

% v/v

Zvyšok (20)

Zvyšok (20)

< C3, > C4

% v/v

Maximum 2

Maximum 2

Olefíny

% v/v

Maximum 12

Maximum 15

Zvyšok po odparení

mg /kg

Maximum 50

Maximum 50

EN 15470

Voda pri 0 °C

žiadna

žiadna

EN 15469

Celkový obsah síry vrátane odorantu

mg /kg

Maximum 10

Maximum 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Sírovodík

Žiadny

Žiadny

EN ISO 8819

Korózia pásika medi (1h pri 40 °C)

Hodnotenie

Trieda 1

Trieda 1

ISO 6251 (21)

Zápach

Charakteristický

Charakteristický

Oktánové číslo motora (22)

Minimálne 89,0

Minimálne 89,0

EN 589 príloha B

3.2.   Typ: Zemný plyn/biometán

3.2.1.   Špecifikácie pre referenčné palivá dodané so stabilnými vlastnosťami (napr. z uzavretej nádoby)

Namiesto referenčných palív uvedených v tomto bode sa môžu použiť ekvivalentné palivá uvedené v bode 3.2.2.

| Vlastnosti | Jednotky | Základ | Limity | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| minimálne | maximálne |
| Referenčné palivo GR |
| Zloženie: | | | | | |
| Metán | | 87 | 84 | 89 | |
| Etán | | 13 | 11 | 15 | |
| Zvyšok 1 | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Obsah síry | mg/m3
  2 | — | | 10 | ISO 6326-5 |
| Poznámky:








  1 | Inertné plyny + C2+ |

Vlastnosti

Jednotky

Základ

Limity

Skúšobná metóda

minimálne

maximálne

Referenčné palivo GR

Zloženie:

Metán

87

84

89

Etán

13

11

15

Zvyšok 1

% mol

—

—

1

ISO 6974

Obsah síry

mg/m3
  2

—

10

ISO 6326-5

Poznámky:

1

Inertné plyny + C2+

| 2 | Hodnota, ktorá sa určí za štandardných podmienok 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Hodnota, ktorá sa určí za štandardných podmienok 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa.

Referenčné palivo G23

Zloženie:

Metán

92,5

91,5

93,5

Zvyšok 1

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

7,5

6,5

8,5

Obsah síry

mg/m3
  2

—

—

10

ISO 6326-5

Poznámky:

| 1 | Inertné plyny (iné ako N2) + C2 + C2+. |
| --- | --- |

1

Inertné plyny (iné ako N2) + C2 + C2+.

| 2 | Hodnota sa stanoví pri 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Hodnota sa stanoví pri 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa.

Referenčné palivo G25

Zloženie:

Metán

% mol

86

84

88

Zvyšok 1

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

14

12

16

Obsah síry

mg/m3
  2

—

—

10

ISO 6326-5

Poznámky:

| 1 | Inertné plyny (iné ako N2) + C2 + C2+. |
| --- | --- |

1

Inertné plyny (iné ako N2) + C2 + C2+.

| 2 | Hodnota sa stanoví pri 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Hodnota sa stanoví pri 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa.

Referenčné palivo G20

Zloženie:

Metán

% mol

100

99

100

ISO 6974

Zostatok (23)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

ISO 6974

Obsah síry

mg/m3
   (24)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobbov index (netto)

MJ/m3
   (25)

48,2

47,2

49,2

3.2.2.   Špecifikácie pre referenčné palivo dodávané z potrubia s prímesou iných plynov s vlastnosťami plynu stanovenými meraniami na mieste

Namiesto referenčných palív uvedených v tomto bode sa môžu použiť ekvivalentné referenčné palivá uvedené v bode 3.2.1.

3.2.2.1.   Základom každého potrubného referenčného paliva (GR, G20 atď.) je plyn odobraný z verejnej distribučnej siete úžitkového plynu, ktorý sa v prípade potreby zmieša tak, aby spĺňal príslušnú špecifikáciu posunu lambda (Sλ) uvedenú v tabuľke 9.1, s prímesou jedného alebo viacerých z týchto komerčne (26) dostupných plynov:

| a) | oxid uhličitý; |
| --- | --- |

a)

oxid uhličitý;

| b) | etán; |
| --- | --- |

b)

etán;

| c) | metán; |
| --- | --- |

c)

metán;

| d) | dusík; |
| --- | --- |

d)

dusík;

| e) | propán. |
| --- | --- |

e)

propán.

3.2.2.2.   Hodnota Sλ výslednej zmesi potrubného plynu a prímesi plynu musí byť v rozsahu uvedenom v tabuľke 9.1 pre špecifikované referenčné palivo.

Tabuľka 9.1.

Požadovaný rozsah posunu Sλ pre každé referenčné palivo

| Referenčné palivo | Minimálna hodnota Sλ | Maximálna hodnota Sλ |
| --- | --- | --- |
| GR
   (27) | 0,87 | 0,95 |
| G20 | 0,97 | 1,03 |
| G23 | 1,05 | 1,10 |
| G25 | 1,12 | 1,20 |

Referenčné palivo

Minimálna hodnota Sλ

Maximálna hodnota Sλ

GR
   (27)

0,87

0,95

G20

0,97

1,03

G23

1,05

1,10

G25

1,12

1,20

3.2.2.3.   Správa o skúšaní motora pre každú skúšku musí obsahovať tieto informácie:

| a) | prímesi plynu vybrané zo zoznamu uvedeného v bode 3.2.2.1; |
| --- | --- |

a)

prímesi plynu vybrané zo zoznamu uvedeného v bode 3.2.2.1;

| b) | hodnota Sλ pre výslednú palivovú zmes; |
| --- | --- |

b)

hodnota Sλ pre výslednú palivovú zmes;

| c) | metánové číslo (MN) výslednej palivovej zmesi. |
| --- | --- |

c)

metánové číslo (MN) výslednej palivovej zmesi.

3.2.2.4.   Požiadavky uvedené v dodatkoch 1 a 2 sa musia splniť v súvislosti so stanovením vlastností potrubného plynu a prímesí plynov, stanovením posunu Sλ a MN pre výslednú zmes plynu a potvrdením, že zmes sa v priebehu skúšky zachovala.

3.2.2.5.   V prípade, že jeden alebo viac prúdov plynu (potrubného plynu alebo prímesí plynov) obsahuje CO2 vo väčšom pomere ako de-minimus, výpočet konkrétnych emisií CO2 v prílohe VII sa musí opraviť podľa doplnku 3.

---

(1)  Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri stanovení ich limitných hodnôt boli použité ustanovenia ISO 4259 Ropné produkty – stanovenie a používanie presných údajov vo vzťahu ku skúšobným metódam a pri stanovení minimálnej hodnoty sa bral do úvahy minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = opakovateľnosť).

Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je nutné zo štatistických dôvodov, výrobca pohonnej látky by sa mal napriek tomu usilovať o nulovú hodnotu, pri ktorej je stanovená maximálna hodnota 2R a o strednú hodnotu v prípade údajov týkajúcich sa maximálnych a minimálnych limitov. Ak je potrebné rozhodnúť, či palivo spĺňa požiadavky týchto špecifikácií, mali by sa uplatňovať podmienky normy ISO 4259.

(2)  Rozsah pre cetánové číslo nie je v súlade s požiadavkami minimálneho rozsahu 4R. V prípade sporov medzi dodávateľom a používateľom paliva sa však na ich vyriešenie môžu použiť podmienky uvedené v norme ISO 4259 za predpokladu, že namiesto jednotlivých určovaní sa uskutočnia opakované merania v dostatočnom počte tak, aby sa dosiahla potrebná presnosť.

(3)  Hoci je oxidačná stabilita regulovaná, skladovateľnosť bude pravdepodobne obmedzená. Je potrebné vyžiadať si od dodávateľa informácie o podmienkach skladovania a o životnosti.

(4)  Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri stanovení ich limitných hodnôt boli použité ustanovenia ISO 4259 Ropné produkty – stanovenie a používanie presných údajov vo vzťahu ku skúšobným metódam a pri stanovení minimálnej hodnoty sa bral do úvahy minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = opakovateľnosť). Napriek tomuto opatreniu, ktoré je nevyhnutné z technických dôvodov, by sa mal výrobca palív usilovať dosiahnuť nulovú hodnotu, ak je stanovená maximálna hodnota 2R, a strednú hodnotu, ak je udávaná maximálna a minimálna limitná hodnota. Ak je potrebné objasniť otázku, či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia normy ISO 4259.

(5)  Rovnocenné metódy EN/ISO budú prijaté, keď budú vydané pre vlastnosti uvedené vyššie.

(6)  Ak je potrebné objasniť otázku, či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia EN 15489.

(7)  Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri stanovení ich limitných hodnôt boli použité ustanovenia ISO 4259 Ropné produkty – stanovenie a používanie presných údajov vo vzťahu ku skúšobným metódam a pri stanovení minimálnej hodnoty sa bral do úvahy minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = opakovateľnosť). Napriek tomuto opatreniu, ktoré je nevyhnutné z technických dôvodov, by sa mal výrobca palív usilovať dosiahnuť nulovú hodnotu, ak je stanovená maximálna hodnota 2R, a strednú hodnotu, ak je udávaná maximálna a minimálna limitná hodnota. Ak je potrebné objasniť otázku, či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia normy ISO 4259.

(8)  Rovnocenné metódy EN/ISO budú prijaté, keď budú vydané pre vlastnosti uvedené vyššie.

(9)  Na výpočet konečného výsledku bude v súlade s EN 228:2008 odpočítaný korekčný faktor 0,2 pre MON a RON

(10)  Palivo môže obsahovať inhibítory oxidácie a kovové deaktivátory bežne používané na stabilizáciu tokov benzínu v rafinériách, ale nesmú sa pridávať detergentné/disperzné prísady a olejové rozpúšťadlá.

(11)  Etanol, ktorý spĺňa špecifikácie normy EN 15376, je jediná látka obsahujúca kyslík, ktorá sa vedome pridáva do referenčného paliva.

(12)  V správe sa uvádza skutočný obsah síry v palive použitom pre skúšku typu 1.

(13)  Do referenčného paliva sa nesmú zámerne pridávať žiadne zlúčeniny obsahujúce fosfor, železo, mangán ani olovo.

(14)  Obsah etanolu a zodpovedajúci obsah kyslíka môže byť nulový v prípade motorov kategórie SMB na základe voľby výrobcu. V tomto prípade musia byť všetky skúšky radu motorov alebo typu motorov, v prípade ktorých neexistuje rad, vykonávané pomocou paliva s nulovým obsahom etanolu.

(15)  Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri stanovení ich limitných hodnôt boli použité ustanovenia ISO 4259 Ropné produkty – stanovenie a používanie presných údajov vo vzťahu ku skúšobným metódam a pri stanovení minimálnej hodnoty sa bral do úvahy minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = opakovateľnosť). Napriek tomuto opatreniu, ktoré je nevyhnutné z technických dôvodov, by sa mal výrobca palív usilovať dosiahnuť nulovú hodnotu, ak je stanovená maximálna hodnota 2R, a strednú hodnotu, ak je udávaná maximálna a minimálna limitná hodnota. Ak je potrebné objasniť otázku, či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia normy ISO 4259.

(16)  Do protokolu sa musí zaznamenať skutočný obsah síry v palive použitom na emisné skúšky.

(17)  Etanol, ktorý spĺňa špecifikácie normy EN 15376, je jediná látka obsahujúca kyslík, ktorá sa zámerne pridáva do referenčného paliva.

(18)  Obsah bezolovnatého benzínu sa môže určiť ako 100 mínus súčet percentuálneho obsahu vody, alkoholov MTBE a ETBE.

(19)  Do referenčného paliva sa nesmú zámerne pridávať žiadne zlúčeniny obsahujúce fosfor, železo, mangán ani olovo.

(20)  Zvyšok sa chápe takto: zvyšok = 100 – C3 – < C3 – > C4.

(21)  Touto metódou nemožno presne určiť prítomnosť koróznych materiálov, ak vzorka obsahuje inhibítory korózie alebo iné chemikálie, ktoré znižujú korozívne pôsobenie vzorky na prúžok medi. Pridávanie takýchto zlúčenín len na účely ovplyvnenia výsledkov skúšky je preto zakázané.

(22)  Na žiadosť výrobcu motora by sa na vykonanie skúšky typového schválenia mohlo použiť vyššie číslo MON.

(23)  Inertné plyny (iné ako N2) + C2 + C2+.

(24)  Hodnota sa stanoví pri 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa.

(25)  Hodnota sa stanoví pri 273,2 K (0 °C) a 101,3 kPa.

(26)  Použitie kalibračného plynu na tento účel sa nevyžaduje.

(27)  Nie je povinné skúšať motor s plynovou zmesou s metánovým číslom (MN) nižším ako 70. V prípade, že výsledok MN pre požadovaný rozsah posunu Sλ pre GR bude nižší ako 70, hodnota Sλ pre GR sa môže upraviť podľa potreby, až kým sa nedosiahne hodnota MN najmenej 70.

Doplnok 1

Dodatočné požiadavky na skúšku emisií pomocou plynných referenčných palív, ktoré obsahujú potrubný plyn s prímesou iných plynov

1.   Metóda analýzy plynu a merania prietoku plynu

1.1.   Na účely tohto doplnku sa zloženie plynu podľa potreby stanoví analýzou plynu pomocou plynovej chromatografie podľa normy EN ISO 6974 alebo alternatívnou metódou, pomocou ktorej možno dosiahnuť prinajmenšom takú istú úroveň presnosti a opakovateľnosti.

1.2.   Na účely tohto doplnku sa meranie prietoku plynu podľa potreby vykoná pomocou prietokomeru na hmotnostnej báze.

2.   Analýza a rýchlosť prietoku privádzaného úžitkového plynu

2.1.   Zloženie dodávaného úžitkového plynu sa bude analyzovať pred systémom miešania prímesí.

2.2.   Bude sa merať rýchlosť prietoku úžitkového plynu vstupujúceho do systému miešania prímesí.

3.   Analýza a rýchlosť prietoku prímesi

3.1.   Ak je pre prímes k dispozícii platné osvedčenie o analýze (napríklad vystavené dodávateľom plynu), možno ho použiť ako zdroj zloženia prímesi. V tomto prípade bude analýza zloženia tejto prímesi vykonávaná na mieste povolená, nebude však povinná.

3.2.   V prípade, že pre prímes nie je k dispozícii platné osvedčenie o analýze, vykoná sa analýza zloženia tejto prímesi.

3.3.   Bude sa merať rýchlosť prietoku každej prímesi, ktorá vstupuje do systému miešania prímesí.

4.   Analýza zmiešaného plynu

4.1.   Analýzy zloženia plynu dodávaného do motora po opustení systému miešania prímesí je povolená ako doplnková metóda alebo alternatíva analýzy požadovanej v bodoch 2.1 a 3.1, nie je však povinná.

5.   Výpočet Sλ a MN zmiešaného plynu

5.1.   Výsledky analýzy plynu podľa bodu 2.1, bodu 3.1 alebo 3.2 a prípadne podľa bodu 4.1, v kombinácii s rýchlosťou hmotnostného prietoku plynu meraného podľa bodov 2.2 a 3.3 sa použijú na výpočet hodnoty MN podľa normy EN 16726:2015. Rovnaký súbor údajov sa použije na výpočet hodnoty Sλ v súlade s postupom uvedeným v doplnku 2.

6.   Kontrola a overenie plynovej zmesi v priebehu skúšky

6.1   Kontrola a overenie plynovej zmesi v priebehu skúšky sa vykonáva buď pomocou kontrolného systému s otvorenou slučkou, alebo zatvorenou slučkou.

6.2   Kontrolný systém zmesi s otvorenou slučkou

6.2.1   V tomto prípade sa analýza plynu, merania prietoku a výpočty uvedené v bodoch 1, 2, 3 a 4 vykonajú pred skúškou emisií.

6.2.2   Pomer úžitkového plynu a prímesi (prímesí) sa stanoví tak, aby zabezpečil, že hodnota Sλ bude v rámci povoleného rozsahu pre príslušné referenčné palivo v tabuľke 9.1.

6.2.3   Ak sa stanovili relatívne pomery, musia sa zachovať počas celej skúšky emisií. Úpravy jednotlivých rýchlostí prietoku na účely zachovania relatívnych pomerov sú povolené.

6.2.4   Po vykonaní emisnej skúšky sa zopakuje analýza zloženia plynu, merania prietoku a výpočty uvedené v bodoch 2, 3, 4 a 5. Na to, aby sa skúška mohla považovať za platnú, zostane hodnota Sλ v rozsahu špecifikovanom pre príslušné referenčné palivo, ktorý je uvedený v tabuľke 9.1.

6.3   Kontrolný systém zmesi s uzavretou slučkou

6.3.1   V tomto prípade sa analýza zloženia plynu, merania prietoku a výpočty uvedené v bodoch 2, 3, 4 a 5. vykonajú v intervaloch počas skúšky emisií. Intervaly sa zvolia s ohľadom na frekvenčnú kapacitu plynového chromatografu a zodpovedajúci systém výpočtu.

6.3.2   Výsledky z pravidelných meraní a výpočtov sa použijú na úpravu relatívnych pomerov úžitkového plynu a prímesí na účely zachovania hodnoty Sλ v rozsahu uvedenom v tabuľke 9.1 pre príslušné referenčné palivo. Frekvencia úpravy nesmie prekročiť frekvenciu merania.

6.3.3   Na to, aby sa skúška mohla považovať za platnú, musí byť hodnota Sλ v rozsahu uvedenom v tabuľke 9.1 pre príslušné referenčné palivo, a to v najmenej v 90 % meracích bodov.

Doplnok 2

Výpočet faktora posunu λ (Sλ)

1.   Výpočet

Faktor posunu λ (Sλ) (1) sa vypočíta pomocou rovnice (9-1):

| | (9-1) |
| --- | --- |

Formula

(9-1)

Keď:

| Sλ | = | faktor posunu λ; |
| --- | --- | --- |
| inert % | = | % objemu inertných plynov v palive (t. j. N2, CO2, He atď.); |
| | = | % objemu pôvodného kyslíka v palive; |
| n a m | = | vzťahujú sa na priemerné hodnoty CnHm, ktoré predstavujú množstvo uhľovodíkov v palive, t. j.: |

Sλ

=

faktor posunu λ;

inert %

=

% objemu inertných plynov v palive (t. j. N2, CO2, He atď.);

Formula

=

% objemu pôvodného kyslíka v palive;

n a m

=

vzťahujú sa na priemerné hodnoty CnHm, ktoré predstavujú množstvo uhľovodíkov v palive, t. j.:

| | (9-2) |
| --- | --- |
| | (9-3) |

Formula

(9-2)

Formula

(9-3)

Keď:

| CH4 | = | % objemu metánu v palive; |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | % objemu všetkých uhľovodíkov C2 (napr.: C2H6, C2H4 atď.) v palive; |
| C3 | = | % objemu všetkých uhľovodíkov C3 (napr.: C3H8, C3H6 atď.) v palive; |
| C4 | = | % objemu všetkých uhľovodíkov C4 (napr.: C4H10, C4H8 atď.) v palive; |
| C5 | = | % objemu všetkých uhľovodíkov C5 (napr.: C5H12, C5H10 atď.) v palive; |
| diluent | = | % objemu inertných plynov v palive (t. j. O2*, N2 CO2, He atď.). |

CH4

=

% objemu metánu v palive;

C2

=

% objemu všetkých uhľovodíkov C2 (napr.: C2H6, C2H4 atď.) v palive;

C3

=

% objemu všetkých uhľovodíkov C3 (napr.: C3H8, C3H6 atď.) v palive;

C4

=

% objemu všetkých uhľovodíkov C4 (napr.: C4H10, C4H8 atď.) v palive;

C5

=

% objemu všetkých uhľovodíkov C5 (napr.: C5H12, C5H10 atď.) v palive;

diluent

=

% objemu inertných plynov v palive (t. j. O2*, N2 CO2, He atď.).

2.   Príklady výpočtu faktora posunu λ Sλ:

Príklad 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (objemových)

Formula

Formula

Formula

Príklad 2: GR CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (objemových)

Formula

Formula

Formula

Príklad 3: USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Formula

Formula

Formula

Ako alternatíva k vyššie uvedenej rovnici, sa môže hodnota Sλ vypočítať z pomeru stechiometrickej spotreby vzduchu z čistého metánu na stechiometrickú spotrebu vzduchu zo zmesi paliva dodávaného do motora, ako je uvedené nižšie.

Faktor posunu hodnoty lambda (Sλ) vyjadruje spotrebu kyslíka akejkoľvek palivovej zmesi vo vzťahu k spotrebe kyslíka čistého metánu. Spotreba kyslíka znamená množstvo kyslíka potrebného na oxidáciu metánu v stechiometrickom zložení reakčných partnerov na produkty dokonalého spaľovania (t. j. na oxid uhličitý a vodu).

Reakcia na spaľovanie čistého metánu sa uvádza v rovnici (9-4):

| 1 · CH
  4 + 2 · O
  2 → 1 · CO
  2 + 2 · H
  2
  O | (9-4) |
| --- | --- |

1 · CH
  4 + 2 · O
  2 → 1 · CO
  2 + 2 · H
  2
  O

(9-4)

V tomto prípade je pomer molekúl v stechiometrickom zložení reakčných partnerov presne 2:

Formula

Keď:

| nO
  2 | = | počet molekúl kyslíka |
| --- | --- | --- |
| nCH
  4 | = | počet molekúl metánu |

nO
  2

=

počet molekúl kyslíka

nCH
  4

=

počet molekúl metánu

Z tohto dôvodu je spotreba kyslíka pre čistý metán:

| nO
  2 | = | 2 ·nCH

  4 s referenčnou hodnotou [nCH4
  ]= 1kmol |
| --- | --- | --- |

nO
  2

=

2 ·nCH

  4 s referenčnou hodnotou [nCH4
  ]= 1kmol

Hodnota Sλ sa môže určiť z pomeru stechiometrického zloženia kyslíka a metánu k pomeru stechiometrického zloženia kyslíka a palivovej zmesi dodávanej do motora, ako je to uvedené v rovnici (9-5):

| | (9-5) |
| --- | --- |

Formula

(9-5)

Keď:

| nblend | = | počet molekúl palivovej zmesi |
| --- | --- | --- |
| (nO
  2)blend | = | pomer molekúl v stechiometrickom zložení kyslíka a palivovej zmesi dodávanej do motora |

nblend

=

počet molekúl palivovej zmesi

(nO
  2)blend

=

pomer molekúl v stechiometrickom zložení kyslíka a palivovej zmesi dodávanej do motora

Keďže vzduch obsahuje 21 % kyslíka, stechiometrická spotreba vzduchu Lst
  akéhokoľvek paliva sa vypočíta pomocou rovnice (9-6):

| | (9-6) |
| --- | --- |

Formula

(9-6)

Keď:

| Lst,fuel | = | stechiometrická spotreba vzduchu pre palivo |
| --- | --- | --- |
| nO

  2

  fuel | = | stechiometrická spotreba kyslíka pre palivo |

Lst,fuel

=

stechiometrická spotreba vzduchu pre palivo

nO

  2

  fuel

=

stechiometrická spotreba kyslíka pre palivo

V dôsledku toho sa môže hodnota Sλ určiť aj z pomeru stechiometrického zloženia vzduchu a metánu k pomeru stechiometrického zloženia vzduchu a palivovej zmesi dodávanej do motora; t. j. pomer stechiometrickej spotreby vzduchu metánu voči stechiometrickej spotrebe vzduchu palivovej zmesi dodávanej do motora, ako je to uvedené v rovnici (9-7):

| | (9-7) |
| --- | --- |

Formula

(9-7)

Preto sa môže akýkoľvek výpočet, ktorý špecifikuje stechiometrickú spotrebu vzduchu, použiť na vyjadrenie faktoru posunu hodnoty lambda.

---

(1)  Stechiometrické pomery vzduch/palivo pre automobilové palivá – SAE J1829, jún 1987. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals (Základy motorov s vnútorným spaľovaním), McGraw-Hill, 1988, kapitola 3.4 Combustion stoichiometry (Stechiometria spaľovania) (s. 68 až 72).

Doplnok 3

Korekcia CO2 vo výfukových plynoch vyplývajúca z CO2 v plynnom palive

1.   Rýchlosť okamžitého hmotnostného prietoku CO2 v prúde plynného paliva

1.1.   Zloženie plynu a prietok plynu sa určí podľa požiadaviek uvedených v odsekoch 1 až 4 doplnku 1.

1.2   Rýchlosť okamžitého hmotnostného prietoku CO2 v prúde plynu dodávaného do motora sa vypočíta podľa rovnice (9-8).

| ṁ
  CO2i = (M
  CO2/M
  stream) · x
  CO2i · ṁ
  streami | (9-8) |
| --- | --- |

ṁ
  CO2i = (M
  CO2/M
  stream) · x
  CO2i · ṁ
  streami

(9-8)

Keď:

| ṁ
  CO2i | = | Rýchlosť okamžitého hmotnostného prietoku CO2 z prúdu plynu [g/s] |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  streami, | = | Rýchlosť okamžitého hmotnostného prietoku prúdu plynu [g/s] |
| x
  CO2i | = | Molárna koncentrácia zložky CO2 v prúde plynu [-] |
| M
  CO2 | = | Molárna hmotnosť CO2 [g/mol] |
| M
  stream | = | Molárna hmotnosť prúdu plynu [g/mol] |

ṁ
  CO2i

=

Rýchlosť okamžitého hmotnostného prietoku CO2 z prúdu plynu [g/s]

ṁ
  streami,

=

Rýchlosť okamžitého hmotnostného prietoku prúdu plynu [g/s]

x
  CO2i

=

Molárna koncentrácia zložky CO2 v prúde plynu [-]

M
  CO2

=

Molárna hmotnosť CO2 [g/mol]

M
  stream

=

Molárna hmotnosť prúdu plynu [g/mol]

M
  stream sa vypočíta zo všetkých meraných zložiek (1, 2, ..., n) pomocou rovnice (9-9).

| M
  stream = x
  1 · M
  1 + x
  2 · M
  2 + ... + x
  n · M
  n | (9-9) |
| --- | --- |

M
  stream = x
  1 · M
  1 + x
  2 · M
  2 + ... + x
  n · M
  n

(9-9)

Keď:

| X
  1, 2,
  ...
  n | = | Molárna koncentrácia každej meranej zložky v prúde plynu (CH4, CO2, ...) [-] |
| --- | --- | --- |
| M
  1, 2,
  ...
  n | = | Molárna hmotnosť každej meranej zložky v prúde plynu [g/mol] |

X
  1, 2,
  ...
  n

=

Molárna koncentrácia každej meranej zložky v prúde plynu (CH4, CO2, ...) [-]

M
  1, 2,
  ...
  n

=

Molárna hmotnosť každej meranej zložky v prúde plynu [g/mol]

1.3.   Na určenie rýchlosti celkového hmotnostného prietoku CO2 v plynnom palive vstupujúcom do motora sa musí výpočet v rovnici (9-8) vykonať pre každý jednotlivý prúd plynu obsahujúci CO2, ktorý vstupuje do systému zmiešavania plynu, pričom výsledky všetkých prúdov plynu sa následne spočítajú, alebo sa vykoná pomocou rovnice (9-10) pre zmiešaný plyn, ktorý vychádza zo systému zmiešavania a vstupuje do motora.

| ṁ
  CO2i, fuel = ṁ
  CO2i, a + ṁ
  CO2i, b + ... + ṁ
  CO2i, n | (9-10) |
| --- | --- |

ṁ
  CO2i, fuel = ṁ
  CO2i, a + ṁ
  CO2i, b + ... + ṁ
  CO2i, n

(9-10)

Keď:

| ṁ
  CO2i, fuel | = | Rýchlosť okamžitého kombinovaného hmotnostného prietoku CO2 vyplývajúca z CO2 v plynnom palive vstupujúcom do motora [g/s] |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  CO2i, a, b, ..., n | = | rýchlosť okamžitého hmotnostného prietoku CO2 vyplývajúca z CO2 v každom jednotlivom prúde plynu a, b, ..., n [g/s] |

ṁ
  CO2i, fuel

=

Rýchlosť okamžitého kombinovaného hmotnostného prietoku CO2 vyplývajúca z CO2 v plynnom palive vstupujúcom do motora [g/s]

ṁ
  CO2i, a, b, ..., n

=

rýchlosť okamžitého hmotnostného prietoku CO2 vyplývajúca z CO2 v každom jednotlivom prúde plynu a, b, ..., n [g/s]

2.   Výpočet špecifických emisií CO2 pre nestále skúšobné cykly (NRTC a LSI-NRTC) a cyklus RMC

2.1   Celková hmotnosť v skúške emisií CO2 z CO2 v palive m
  CO2, fuel [g/skúšku] sa vypočíta ako súčet okamžitej rýchlosti prietoku CO2 v plynnom palive privádzanom do motora ṁ
  CO2i, fuel [g/s] pri skúšobnom cykle pomocou rovnice (9-11):

| | (9-11) |
| --- | --- |

Formula

(9-11)

Keď:

| f | = | rýchlosť odberu vzoriek údajov [Hz] |
| --- | --- | --- |
| N | = | počet meraní [-] |

f

=

rýchlosť odberu vzoriek údajov [Hz]

N

=

počet meraní [-]

2.2   Celková hmotnosť emisií CO2,
  m
  CO2 [g/skúšku], použitá v rovnici (7-61), (7-63), (7-128) alebo (7-130) v prílohe VII na výpočet špecifického výsledku emisií e
  CO2 [g/kWh] sa v týchto rovniciach nahradí korigovanou hodnotou m
  CO2, corr. [g/skúšku] vypočítanou pomocou rovnice (9-12).

| m
  CO2, corr = m
  CO2 – m
  CO2, fuel | (9-12) |
| --- | --- |

m
  CO2, corr = m
  CO2 – m
  CO2, fuel

(9-12)

3.   Výpočet špecifických emisií CO2 pre nespojité režimy NRSC

3.1   Stredná hodnota hmotnostného prietoku emisií CO2 z CO2 v palive za hodinu qm

  CO2, fuel alebo ṁ
  CO2 fuel [g/h] sa vypočíta pre každý jednotlivý skúšobný režim z meraní okamžitej rýchlosti hmotnostného prietoku CO2
  ṁ
  CO2i, fuel [g/s], ktorý je daný rovnicou (9-10) odvodenou počas vzorkovania v príslušnom skúšobnom režime pomocou rovnice (9-13):

| | (9-13) |
| --- | --- |

Formula

(9-13)

Keď:

| N | = | počet meraní vykonaných v skúšobnom režime [-] |
| --- | --- | --- |

N

=

počet meraní vykonaných v skúšobnom režime [-]

3.2   Stredná rýchlosť hmotnostného prietoku emisií CO2
  qm

  CO2 alebo ṁ
  CO2 [g/h] pre jednotlivé skúšobné režimy použité v rovnici (7-64) alebo (7-131) v prílohe VII na výpočet špecifických výsledkov emisií e
  CO2 [g/kWh] sa v týchto rovniciach nahradí korigovanou hodnotou qm

  CO2, corr alebo ṁ
  CO2, corr [g/h] pre jednotlivé skúšobné režimy vypočítané pomocou rovnice (9-14) alebo (9-15).

| q

  m

  CO2, corr = q

  m

  CO2 – q

  m

  CO2, fuel | (9-14) |
| --- | --- |
| ṁ
  CO2, corr = ṁ
  CO2– ṁ
  CO2, fuel | (9-15) |

q

  m

  CO2, corr = q

  m

  CO2 – q

  m

  CO2, fuel

(9-14)

ṁ
  CO2, corr = ṁ
  CO2– ṁ
  CO2, fuel

(9-15)

---

PRÍLOHA X

Podrobné technické špecifikácie a podmienky dodania motora samostatne, bez systému dodatočnej úpravy výfukových plynov

1.   Samostatné dodanie, uvedené v článku 34 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1628, sa uskutočňuje, keď sú výrobca a výrobca pôvodného zariadenia (OEM) vykonávajúci inštaláciu motora, rôzne právne subjekty a motor dodáva výrobca z jedného miesta samostatne, bez systému dodatočnej úpravy výfukových plynov, a systém dodatočnej úpravy výfukových plynov sa dodáva z iného miesta a/alebo v inom čase.

2.   V takom prípade výrobca:

2.1.   Nesie zodpovednosť za uvádzanie motora na trh a za to, že motor je v súlade so schváleným typom motora.

2.2.   Vystaví všetky objednávky na diely, ktoré sa dodávajú samostatne, a to pred odoslaním motora samostatne, bez systému dodatočnej úpravy výfukových plynov, výrobcovi pôvodného zariadenia (OEM).

2.3.   Poskytne výrobcovi pôvodného zariadenia (OEM) pokyny na inštaláciu motora vrátane systému dodatočnej úpravy výfukových plynov, ako aj označenie identifikácie dielov, ktoré sa dodávajú samostatne, a informácie potrebné na overenie správnej funkčnosti montovaného motora podľa schváleného typu alebo radu motorov.

2.4.   Uchováva záznamy:

| 1. | o pokynoch poskytnutých výrobcovi pôvodného zariadenia (OEM); |
| --- | --- |

1.

o pokynoch poskytnutých výrobcovi pôvodného zariadenia (OEM);

| 2. | o zozname dielov, ktoré sa dodávajú samostatne; |
| --- | --- |

2.

o zozname dielov, ktoré sa dodávajú samostatne;

| 3. | o vrátených záznamoch od výrobcu pôvodného zariadenia (OEM), v ktorých sa potvrdzuje, že dodané motory sú v súlade s ustanoveniami oddielu 3. |
| --- | --- |

3.

o vrátených záznamoch od výrobcu pôvodného zariadenia (OEM), v ktorých sa potvrdzuje, že dodané motory sú v súlade s ustanoveniami oddielu 3.

2.4.1.   Uchováva záznamy minimálne 10 rokov.

2.4.2.   Na požiadanie poskytuje záznamy schvaľovaciemu úradu, Európskej komisii a orgánom dohľadu nad trhom.

2.5.   Zabezpečuje, aby bolo na motor dodávaný bez systému dodatočnej úpravy výfukových plynov okrem povinného označenia vyžadovaného podľa článku 32 nariadenia (EÚ) 2016/1628 pripevnené aj dočasné označenie vyžadované podľa článku 33 ods. 1 daného nariadenia a v súlade s ustanoveniami prílohy III k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656 o administratívnych požiadavkách.

2.6.   Zabezpečuje, aby boli diely dodávané samostatne, oddelene od motorov, označené identifikáciou (napríklad číslami dielov).

2.7.   V prípade prechodných motorov (obsahujúcich systém dodatočnej úpravy výfukových plynov) zabezpečuje ich označenie dátumom výroby motora pred dátumom umiestnenia motora na trh, ako je to uvedené v prílohe III k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 a ako sa to vyžaduje podľa článku 3 ods. 7, 30 a 32 uvedeného nariadenia.

2.7.1.   Ak označenie systému dodatočnej úpravy výfukových plynov neobsahuje jednoznačný dátum výroby, záznamy uvedené v bode 2.4 obsahujú doklad o tom, že systém dodatočnej úpravy výfukových plynov, ktorý je súčasťou prechodného motora, bol vyrobený pred uvedeným dátumom.

3.   OEM je povinný:

3.1.   potvrdiť výrobcovi, že motor bol uvedený do stavu zhody so schváleným typom alebo radom motorov v súlade s prijatými pokynmi a že boli vykonané všetky kontroly potrebné na zaistenie správnej funkčnosti montovaného motora podľa schváleného typu motora;

3.2.   ak OEM pravidelne prijíma dodávky motorov od výrobcu, môže vystavovať potvrdenie uvedené v bode 3.1 v pravidelných intervaloch, ktoré sú dohodnuté medzi oboma stranami, avšak nesmie prekračovať lehotu jedného roka.

---

PRÍLOHA XI

Podrobné technické špecifikácie a podmienky pre dočasné uvedenie na trh na účely skúšania v teréne

Na dočasné uvedenie na trh na účely skúšania v teréne v súlade s článkom 34 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628 sa uplatňujú tieto podmienky:

1.   Motor zostáva vo vlastníctve výrobcu motora, kým sa nedokončí postup uvedený v bode 5. Tým sa však nevylučuje finančná dohoda s OEM alebo koncovými používateľmi, ktorí sa podieľajú na skúšobnom postupe.

2.   Pred uvedením motora na trh výrobca informuje schvaľovací úrad členského štátu, pričom uvedie jeho názov alebo ochrannú známku, jedinečné identifikačné číslo motora, dátum výroby motora, všetky súvisiace informácie o emisných vlastnostiach motora a výrobcovi pôvodného zariadenia (OEM) alebo koncových používateľoch, ktorí sa podieľajú na skúšobnom postupe.

3.   Výrobca dodáva motor s vyhlásením o zhode a motor je v súlade s ustanoveniami prílohy II k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656; vo vyhlásení o zhode sa uvádza, že ide o motor na skúšky v teréne, ktorý sa dočasne uvádza na trh v súlade s článkom 34 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

4.   Motor je označený povinným označením uvedeným v prílohe III k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656.

5.   Po dokončení skúšok, ale v každom prípade po uplynutí 24 mesiacov od uvedenia motora na trh, výrobca zabezpečí buď stiahnutie motora z trhu, alebo jeho zhodu s nariadením (EÚ) 2016/1628. Výrobca informuje povoľujúci schvaľovací úrad o možnosti, pre ktorú sa rozhodol.

6.   Bez ohľadu na bod 5 môže výrobca ten istý schvaľovací úrad požiadať o predĺženie trvania skúšky na ďalších 24 mesiacov za predpokladu, že túto žiadosť o predĺženie riadne odôvodní.

6.1.   Ak schvaľovací úrad považuje predĺženie za odôvodnené, môže ho povoliť. V tom prípade:

| 1. | výrobca vydá nové vyhlásenie o zhode na ďalšie obdobie a |
| --- | --- |

1.

výrobca vydá nové vyhlásenie o zhode na ďalšie obdobie a

| 2. | ustanovenia bodu 5 sa uplatňujú do konca predĺženého obdobia, alebo, v každom prípade, 48 mesiacov od uvedenia motora na trh. |
| --- | --- |

2.

ustanovenia bodu 5 sa uplatňujú do konca predĺženého obdobia, alebo, v každom prípade, 48 mesiacov od uvedenia motora na trh.

---

PRÍLOHA XII

Podrobné technické špecifikácie a podmienky pre motory na osobitné účely

Na uvedenie na trh v prípade motorov, ktoré spĺňajú limitné hodnoty emisií plynných a tuhých znečisťujúcich látok pre motory na osobitné účely, uvedené v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) 2016/1628, sa uplatňujú tieto podmienky:

1.   Pred uvedením motora na trh vykoná výrobca všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie inštalácie motora do necestných pojazdných strojov, ktoré sa majú používať výhradne v potenciálne výbušnej atmosfére v súlade s článkom 34 ods. 5 daného nariadenia, alebo na spúšťanie a vyťahovanie záchranných člnov prevádzkovaných národnou záchrannou službou v súlade s článkom 34 ods. 6 daného nariadenia.

2.   Na účely bodu 1 sa za postačujúce opatrenie považuje aj písomné vyhlásenie výrobcu pôvodného zariadenia (OEM) alebo hospodárskeho subjektu, ktorý je príjemcom motora, v ktorom sa potvrdzuje, že motor sa bude inštalovať do necestných pojazdných strojov používaných výhradne na takéto osobitné účely.

3.   Výrobca:

| 1. | minimálne 10 rokov uchováva písomné vyhlásenie uvedené v bode 2 a |
| --- | --- |

1.

minimálne 10 rokov uchováva písomné vyhlásenie uvedené v bode 2 a

| 2. | na požiadanie poskytuje záznamy schvaľovaciemu úradu, Európskej komisii a orgánom dohľadu nad trhom. |
| --- | --- |

2.

na požiadanie poskytuje záznamy schvaľovaciemu úradu, Európskej komisii a orgánom dohľadu nad trhom.

4.   Výrobca dodáva motor s vyhlásením o zhode a motor je v súlade s ustanoveniami prílohy II k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656; vo vyhlásení o zhode sa uvádza, že ide o motor na osobitné účely, ktorý sa uvádza na trh za podmienok uvedených v článku 34 ods. 5 alebo 6 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

5.   Motor je označený povinným označením uvedeným v prílohe III k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656.

---

PRÍLOHA XIII

Súhlas s rovnocenným typovým schválením motora

1.   V prípade radov alebo typov motorov kategórie NRE sa za typové schválenia ekvivalentné udeleným typovým schváleniam EÚ a povinným označeniam vyžadovaným v súlade s nariadením (EÚ) 2016/1628 považujú tieto typové schválenia a v prípade potreby zodpovedajúce povinné označenia:

| 1. | typové schválenia EÚ udeľované na základe nariadenia (ES) č. 595/2009 a jeho vykonávacích opatrení – ak technická služba potvrdí, že motor spĺňa:






  a) | požiadavky doplnku 2 k prílohe IV, ak ide o motor, ktorý sa má používať výhradne namiesto motorov etapy V kategórií IWP a IWA v súlade s článkom 4 ods. 1, bodom 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/1628, alebo |
| --- | --- | --- |

1.

typové schválenia EÚ udeľované na základe nariadenia (ES) č. 595/2009 a jeho vykonávacích opatrení – ak technická služba potvrdí, že motor spĺňa:

a)

požiadavky doplnku 2 k prílohe IV, ak ide o motor, ktorý sa má používať výhradne namiesto motorov etapy V kategórií IWP a IWA v súlade s článkom 4 ods. 1, bodom 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/1628, alebo

| b) | požiadavky doplnku 1 k prílohe IV, ak ide o motory iné, ako sú uvedené v odseku a); |
| --- | --- |

b)

požiadavky doplnku 1 k prílohe IV, ak ide o motory iné, ako sú uvedené v odseku a);

| 2. | typové schválenia v súlade s predpisom EHK OSN č. 49, sériou zmien 06, ak technická služba potvrdí, že motor spĺňa:






  a) | požiadavky doplnku 2 k prílohe IV, ak ide o motor, ktorý sa má používať výhradne namiesto motorov etapy V kategórií IWP a IWA v súlade s článkom 4 ods. 1, bodom 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/1628, alebo |
| --- | --- | --- |

2.

typové schválenia v súlade s predpisom EHK OSN č. 49, sériou zmien 06, ak technická služba potvrdí, že motor spĺňa:

a)

požiadavky doplnku 2 k prílohe IV, ak ide o motor, ktorý sa má používať výhradne namiesto motorov etapy V kategórií IWP a IWA v súlade s článkom 4 ods. 1, bodom 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/1628, alebo

| b) | požiadavky doplnku 1 k prílohe IV, ak ide o motory iné, ako sú uvedené v odseku a). |
| --- | --- |

b)

požiadavky doplnku 1 k prílohe IV, ak ide o motory iné, ako sú uvedené v odseku a).

---

PRÍLOHA XIV

Podrobnosti relevantných informácií a pokyny pre OEM

1.   Na základe požiadavky článku 43 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1628 výrobca poskytne výrobcovi pôvodného zariadenia (OEM) všetky príslušné informácie a pokyny na inštaláciu motora do necestných pojazdných strojov v súlade so schváleným typom motora. Pokyny na tieto účely musia byť pre výrobcu pôvodného zariadenia jasne identifikované.

2.   Pokyny môžu byť poskytnuté v tlačenej forme alebo v elektronickej forme, v bežne používanom formáte.

3.   Ak vyžadujú viaceré motory dodané rovnakému výrobcovi pôvodného zariadenia (OEM) tie isté pokyny, postačuje dodanie iba jedného súboru pokynov.

4.   Informácie a pokyny dodané výrobcovi pôvodného zariadenia (OEM) obsahujú minimálne:

| 1. | požiadavky na inštaláciu na zaistenie emisných vlastností typu motora vrátane systému regulácie emisií, ktoré sa zohľadnia v záujme zaistenia správneho fungovania systému regulácie emisií; |
| --- | --- |

1.

požiadavky na inštaláciu na zaistenie emisných vlastností typu motora vrátane systému regulácie emisií, ktoré sa zohľadnia v záujme zaistenia správneho fungovania systému regulácie emisií;

| 2. | opis všetkých osobitných podmienok alebo obmedzení v súvislosti s inštaláciou alebo použitím motora uvedených v osvedčení o typovom schválení EÚ, ktoré sú uvedené v prílohe IV k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656; |
| --- | --- |

2.

opis všetkých osobitných podmienok alebo obmedzení v súvislosti s inštaláciou alebo použitím motora uvedených v osvedčení o typovom schválení EÚ, ktoré sú uvedené v prílohe IV k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656;

| 3. | vyhlásenie o tom, že inštaláciou motora nebude motor trvalo obmedzený iba na rozsah výkonu v rámci (pod)kategórie s prísnejšími emisnými limitmi plynných a tuhých znečisťujúcich látok, než má (pod)kategória, do ktorej motor patrí; |
| --- | --- |

3.

vyhlásenie o tom, že inštaláciou motora nebude motor trvalo obmedzený iba na rozsah výkonu v rámci (pod)kategórie s prísnejšími emisnými limitmi plynných a tuhých znečisťujúcich látok, než má (pod)kategória, do ktorej motor patrí;

| 4. | v prípade radov motorov, na ktoré sa uplatňuje príloha V, hornú a dolnú hranicu príslušnej kontrolovanej oblasti a vyhlásenie o tom, že inštaláciou motora nebude motor obmedzený iba na prevádzku pri bodoch otáčok a zaťaženia mimo kontrolnej oblasti pre krivku krútiaceho momentu motora; |
| --- | --- |

4.

v prípade radov motorov, na ktoré sa uplatňuje príloha V, hornú a dolnú hranicu príslušnej kontrolovanej oblasti a vyhlásenie o tom, že inštaláciou motora nebude motor obmedzený iba na prevádzku pri bodoch otáčok a zaťaženia mimo kontrolnej oblasti pre krivku krútiaceho momentu motora;

| 5. | v prípade potreby požiadavky na konštrukciu komponentov dodávaných výrobcom pôvodného zariadenia (OEM), ktoré nie sú súčasťou motora, ale sú potrebné na to, aby nainštalovaný motor zodpovedal schválenému typu motora; |
| --- | --- |

5.

v prípade potreby požiadavky na konštrukciu komponentov dodávaných výrobcom pôvodného zariadenia (OEM), ktoré nie sú súčasťou motora, ale sú potrebné na to, aby nainštalovaný motor zodpovedal schválenému typu motora;

| 6. | v prípade potreby požiadavky na konštrukciu nádrže s činidlom vrátane ochrany pred mrazom, monitorovania hladiny činidla a prostriedkov na odoberanie vzoriek činidla; |
| --- | --- |

6.

v prípade potreby požiadavky na konštrukciu nádrže s činidlom vrátane ochrany pred mrazom, monitorovania hladiny činidla a prostriedkov na odoberanie vzoriek činidla;

| 7. | v prípade potreby informácie o možnej inštalácii nezohrievanej nádrže s činidlom; |
| --- | --- |

7.

v prípade potreby informácie o možnej inštalácii nezohrievanej nádrže s činidlom;

| 8. | v prípade potreby vyhlásenie o tom, že motor je určený výhradne na inštalovanie v snežných frézach; |
| --- | --- |

8.

v prípade potreby vyhlásenie o tom, že motor je určený výhradne na inštalovanie v snežných frézach;

| 9. | v prípade potreby vyhlásenie o tom, že výrobca pôvodného zariadenia (OEM) zabezpečí systém varovania, ako je to uvedené v doplnkoch 1 až 4 k prílohe IV; |
| --- | --- |

9.

v prípade potreby vyhlásenie o tom, že výrobca pôvodného zariadenia (OEM) zabezpečí systém varovania, ako je to uvedené v doplnkoch 1 až 4 k prílohe IV;

| 10. | v prípade potreby informácie o rozhraní medzi motorom a necestným pojazdným strojom pre systém varovania obsluhy, ktoré sú uvedené v bode 9; |
| --- | --- |

10.

v prípade potreby informácie o rozhraní medzi motorom a necestným pojazdným strojom pre systém varovania obsluhy, ktoré sú uvedené v bode 9;

| 11. | v prípade potreby informácie o rozhraní medzi motorom a necestným pojazdným strojom pre systém upozornenia obsluhy, ako sa to uvádza v oddiele 5 doplnku 1 k prílohe IV; |
| --- | --- |

11.

v prípade potreby informácie o rozhraní medzi motorom a necestným pojazdným strojom pre systém upozornenia obsluhy, ako sa to uvádza v oddiele 5 doplnku 1 k prílohe IV;

| 12. | v prípade potreby informácie o prostriedkoch na dočasné vypnutie upozornenia obsluhy, ako je to vymedzené v bode 5.2.1 doplnku 1 k prílohe IV; |
| --- | --- |

12.

v prípade potreby informácie o prostriedkoch na dočasné vypnutie upozornenia obsluhy, ako je to vymedzené v bode 5.2.1 doplnku 1 k prílohe IV;

| 13. | v prípade potreby informácie o funkcii zablokovania upozornenia, ako je to vymedzené v bode 5.5 doplnku 1 k prílohe IV; |
| --- | --- |

13.

v prípade potreby informácie o funkcii zablokovania upozornenia, ako je to vymedzené v bode 5.5 doplnku 1 k prílohe IV;

| 14. | v prípade dvojpalivových motorov:






  a) | vyhlásenie o tom, že výrobca pôvodného zariadenia (OEM) zabezpečí indikátor dvojpalivového prevádzkového režimu, ako je to opísané v bode 4.3.1 prílohy VIII; |
| --- | --- | --- |

14.

v prípade dvojpalivových motorov:

a)

vyhlásenie o tom, že výrobca pôvodného zariadenia (OEM) zabezpečí indikátor dvojpalivového prevádzkového režimu, ako je to opísané v bode 4.3.1 prílohy VIII;

| b) | vyhlásenie o tom, že výrobca pôvodného zariadenia (OEM) zabezpečí dvojpalivový systém varovania, ako je to opísané v bode 4.3.2 prílohy VIII; |
| --- | --- |

b)

vyhlásenie o tom, že výrobca pôvodného zariadenia (OEM) zabezpečí dvojpalivový systém varovania, ako je to opísané v bode 4.3.2 prílohy VIII;

| c) | informácie o rozhraní medzi motorom a necestným pojazdným strojom pre indikáciu obsluhy a systém varovania, ktoré sú uvedené v bode 14 písm. a) a b); |
| --- | --- |

c)

informácie o rozhraní medzi motorom a necestným pojazdným strojom pre indikáciu obsluhy a systém varovania, ktoré sú uvedené v bode 14 písm. a) a b);

| 15. | v prípade motora s meniteľnými otáčkami kategórie IWP, ktorý je typovo schválený na používanie v jednej alebo viacerých ďalších plavidlách vnútrozemskej vodnej dopravy, ako sa to uvádza v bode 1.1.1.2 prílohy IX k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656, podrobnosti o všetkých (pod)kategóriách a prevádzkových režimoch (režim otáčok), pre ktoré je motor typovo schválený a môže byť pri inštalácii nastavený; |
| --- | --- |

15.

v prípade motora s meniteľnými otáčkami kategórie IWP, ktorý je typovo schválený na používanie v jednej alebo viacerých ďalších plavidlách vnútrozemskej vodnej dopravy, ako sa to uvádza v bode 1.1.1.2 prílohy IX k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656, podrobnosti o všetkých (pod)kategóriách a prevádzkových režimoch (režim otáčok), pre ktoré je motor typovo schválený a môže byť pri inštalácii nastavený;

| 16. | v prípade motora s konštantnými otáčkami vybaveného alternatívnymi otáčkami, ako je to uvedené v oddiele 1.1.2.3 prílohy IX k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656:






  a) | vyhlásenie o tom, že pri inštalácii motora sa zabezpečí:






  i) | motor sa zastaví pred prepnutím regulátora konštantných otáčok na alternatívne otáčky a |
| --- | --- | --- | --- |

16.

v prípade motora s konštantnými otáčkami vybaveného alternatívnymi otáčkami, ako je to uvedené v oddiele 1.1.2.3 prílohy IX k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656:

a)

vyhlásenie o tom, že pri inštalácii motora sa zabezpečí:

i)

motor sa zastaví pred prepnutím regulátora konštantných otáčok na alternatívne otáčky a

| ii) | nastavenie regulátora konštantných otáčok iba na alternatívne otáčky povolené výrobcom motora; |
| --- | --- |

ii)

nastavenie regulátora konštantných otáčok iba na alternatívne otáčky povolené výrobcom motora;

| b) | podrobnosti o všetkých (pod)kategóriách a prevádzkových režimoch (režim otáčok), pre ktoré je motor typovo schválený a môže byť pri inštalácii nastavený; |
| --- | --- |

b)

podrobnosti o všetkých (pod)kategóriách a prevádzkových režimoch (režim otáčok), pre ktoré je motor typovo schválený a môže byť pri inštalácii nastavený;

| 17. | ak je motor vybavený voľnobežnými otáčkami na spúšťanie a vypínanie motora, ako sa to umožňuje v článku 3 ods. 18 nariadenia (EÚ) 2016/1628, vyhlásenie o tom, že pri inštalácii motora sa zabezpečí použitie funkcie regulátora konštantných otáčok pred zvýšením záťaže motora z nastavenia bez záťaže. |
| --- | --- |

17.

ak je motor vybavený voľnobežnými otáčkami na spúšťanie a vypínanie motora, ako sa to umožňuje v článku 3 ods. 18 nariadenia (EÚ) 2016/1628, vyhlásenie o tom, že pri inštalácii motora sa zabezpečí použitie funkcie regulátora konštantných otáčok pred zvýšením záťaže motora z nastavenia bez záťaže.

5.   Na základe požiadavky článku 43 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1628 výrobca poskytne výrobcovi pôvodného zariadenia (OEM) všetky potrebné informácie a pokyny, ktoré výrobca pôvodného zariadenia (OEM) poskytne koncovým používateľom v súlade s prílohou XV.

6.   Na základe požiadavky článku 43 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628 výrobca poskytne výrobcovi pôvodného zariadenia (OEM) hodnotu emisií oxidu uhličitého (CO2) v g/kWh, ktorá bola stanovená v priebehu procesu typového schvaľovania EÚ a zaznamenaná do osvedčenia o typovom schválení EÚ. Túto hodnotu poskytne výrobca pôvodného zariadenia (OEM) koncovým používateľom spolu s týmto vyhlásením: „
  Toto meranie CO2 sa dosiahlo pri stálom skúšobnom cykle v laboratórnych podmienkach na typickom (základnom) motore typu (radu) motorov a nepredstavuje žiadnu záruku vlastností konkrétneho motora
  “.

---

PRÍLOHA XV

Podrobnosti relevantných informácií a pokyny pre koncových používateľov

1.   Výrobca pôvodného zariadenia (OEM) poskytne koncovým používateľom všetky informácie a potrebné pokyny na zabezpečenie správneho fungovania motora tak, aby boli emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok motora v rámci limitov pre schválený typ alebo rad motorov. Na tento účel sa musia jednoznačne identifikovať pokyny pre koncových používateľov.

2.   Pokyny pre koncových používateľov:

2.1.   sú napísané jasne a pre laika zrozumiteľne v rovnakom jazyku, aký je použitý v pokynoch týkajúcich sa necestného pojazdného stroja určených pre koncových používateľov;

2.2.   sa poskytujú v tlačenej forme alebo v elektronickej forme, v bežne používanom formáte;

2.3.   môžu byť súčasťou pokynov týkajúcich sa necestného pojazdného stroja určených pre koncových používateľov alebo môžu tvoriť samostatný dokument;

2.3.1.   ak sa poskytujú samostatne, a nie ako súčasť pokynov týkajúcich sa necestného pojazdného stroja určených pre koncových používateľov, majú rovnaký formát.

3.   Informácie a pokyny dodané koncovým používateľom obsahujú minimálne:

| 1. | opis všetkých osobitných podmienok alebo obmedzení v súvislosti s použitím motora uvedených v osvedčení o typovom schválení EÚ, ktoré sú uvedené v prílohe IV k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656; |
| --- | --- |

1.

opis všetkých osobitných podmienok alebo obmedzení v súvislosti s použitím motora uvedených v osvedčení o typovom schválení EÚ, ktoré sú uvedené v prílohe IV k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/656;

| 2. | vyhlásenie o tom, že motor vrátane systému regulácie emisií sa prevádzkuje, používa a udržiava v súlade s pokynmi poskytnutými koncovým používateľom, aby sa zachovali emisné vlastnosti motora v rámci požiadaviek platných pre kategóriu motora; |
| --- | --- |

2.

vyhlásenie o tom, že motor vrátane systému regulácie emisií sa prevádzkuje, používa a udržiava v súlade s pokynmi poskytnutými koncovým používateľom, aby sa zachovali emisné vlastnosti motora v rámci požiadaviek platných pre kategóriu motora;

| 3. | vyhlásenie o tom, že je zakázané akékoľvek zámerné premosťovanie alebo znefunkčňovanie systému regulácie emisií, najmä pokiaľ ide o deaktiváciu alebo nevykonanie údržby systému recirkulácie výfukových plynov (EGR) alebo systému dávkovania činidla. |
| --- | --- |

3.

vyhlásenie o tom, že je zakázané akékoľvek zámerné premosťovanie alebo znefunkčňovanie systému regulácie emisií, najmä pokiaľ ide o deaktiváciu alebo nevykonanie údržby systému recirkulácie výfukových plynov (EGR) alebo systému dávkovania činidla.

| 4. | vyhlásenie o tom, že je nevyhnutné okamžite prijať primerané opatrenia na nápravu nesprávneho spustenia, používania alebo údržby systému regulácie emisií v súlade s opatreniami na nápravu, ktoré sú indikované varovaniami opísanými v bodoch 5 a 6; |
| --- | --- |

4.

vyhlásenie o tom, že je nevyhnutné okamžite prijať primerané opatrenia na nápravu nesprávneho spustenia, používania alebo údržby systému regulácie emisií v súlade s opatreniami na nápravu, ktoré sú indikované varovaniami opísanými v bodoch 5 a 6;

| 5. | podrobné vysvetlenia možných porúch systému regulácie emisií spôsobené nesprávnou prevádzkou, používaním alebo údržbou inštalovaného motora, spolu so súvisiacimi varovnými signálmi a príslušnými opatreniami na nápravu; |
| --- | --- |

5.

podrobné vysvetlenia možných porúch systému regulácie emisií spôsobené nesprávnou prevádzkou, používaním alebo údržbou inštalovaného motora, spolu so súvisiacimi varovnými signálmi a príslušnými opatreniami na nápravu;

| 6. | podrobné vysvetlenia možného nesprávneho používania necestného pojazdného stroja, ktoré môže spôsobiť poruchy systému regulácie emisií motora, spolu so súvisiacimi varovnými signálmi a príslušnými opatreniami na nápravu; |
| --- | --- |

6.

podrobné vysvetlenia možného nesprávneho používania necestného pojazdného stroja, ktoré môže spôsobiť poruchy systému regulácie emisií motora, spolu so súvisiacimi varovnými signálmi a príslušnými opatreniami na nápravu;

| 7. | v prípade potreby informácie o možnom použití nezohrievanej nádrže s činidlom a systému dávkovania; |
| --- | --- |

7.

v prípade potreby informácie o možnom použití nezohrievanej nádrže s činidlom a systému dávkovania;

| 8. | v prípade potreby vyhlásenie o tom, že motor je určený výhradne na používanie v snežných frézach; |
| --- | --- |

8.

v prípade potreby vyhlásenie o tom, že motor je určený výhradne na používanie v snežných frézach;

| 9. | v prípade necestných pojazdných strojov so systémom varovania obsluhy, ako je to vymedzené v oddiele 4 doplnku 1 k prílohe IV (kategória: NRE, NRG, IWP, IWA alebo RLR) a/alebo oddiele 4 doplnku 4 k prílohe IV (kategória: NRE, NRG, IWP, IWA alebo RLR) alebo oddiele 3 doplnku 3 k prílohe IV (kategória RLL), vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, že obsluhu o nesprávnom fungovaní systému regulácie emisií informuje systém varovania obsluhy; |
| --- | --- |

9.

v prípade necestných pojazdných strojov so systémom varovania obsluhy, ako je to vymedzené v oddiele 4 doplnku 1 k prílohe IV (kategória: NRE, NRG, IWP, IWA alebo RLR) a/alebo oddiele 4 doplnku 4 k prílohe IV (kategória: NRE, NRG, IWP, IWA alebo RLR) alebo oddiele 3 doplnku 3 k prílohe IV (kategória RLL), vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, že obsluhu o nesprávnom fungovaní systému regulácie emisií informuje systém varovania obsluhy;

| 10. | v prípade necestných pojazdných strojov so systémom upozornenia obsluhy, ako je to vymedzené v oddiele 5 doplnku 1 k prílohe IV (kategória NRE, NRG), vyhlásenie o tom, že výsledkom ignorovania varovných signálov pre obsluhu bude aktivácia systému upozornenia obsluhy, ktorá bude mať za následok účinné zablokovanie prevádzky necestného pojazdného stroja; |
| --- | --- |

10.

v prípade necestných pojazdných strojov so systémom upozornenia obsluhy, ako je to vymedzené v oddiele 5 doplnku 1 k prílohe IV (kategória NRE, NRG), vyhlásenie o tom, že výsledkom ignorovania varovných signálov pre obsluhu bude aktivácia systému upozornenia obsluhy, ktorá bude mať za následok účinné zablokovanie prevádzky necestného pojazdného stroja;

| 11. | v prípade necestných pojazdných strojov s funkciou zablokovania upozornenia, ako je to vymedzené v bode 5.5 doplnku 1 k prílohe IV, na uvoľnenie plného výkonu motora, informácie o činnosti tejto funkcie; |
| --- | --- |

11.

v prípade necestných pojazdných strojov s funkciou zablokovania upozornenia, ako je to vymedzené v bode 5.5 doplnku 1 k prílohe IV, na uvoľnenie plného výkonu motora, informácie o činnosti tejto funkcie;

| 12. | v prípade potreby vysvetlenia týkajúce sa fungovania systému varovania obsluhy a systému upozornenia obsluhy podľa bodov 9, 10 a 11 vrátane dôsledkov ignorovania výstražných signálov systému a nedoplnenia činidla (ak je použité) alebo neodstránenia zisteného problému, pokiaľ ide o výkon stroja a protokolovanie chýb; |
| --- | --- |

12.

v prípade potreby vysvetlenia týkajúce sa fungovania systému varovania obsluhy a systému upozornenia obsluhy podľa bodov 9, 10 a 11 vrátane dôsledkov ignorovania výstražných signálov systému a nedoplnenia činidla (ak je použité) alebo neodstránenia zisteného problému, pokiaľ ide o výkon stroja a protokolovanie chýb;

| 13. | ak sa do protokolu v palubnom počítači zaznamená vstrekovanie nesprávneho činidla alebo vstrekovanie činidla nedostatočnej kvality podľa bodu 4.1 doplnku 2 k prílohe IV (kategória: IWP, IWA, RLR), vyhlásenie o tom, že tieto záznamy dokážu prečítať národné inšpekčné úrady skenovacím zariadením; |
| --- | --- |

13.

ak sa do protokolu v palubnom počítači zaznamená vstrekovanie nesprávneho činidla alebo vstrekovanie činidla nedostatočnej kvality podľa bodu 4.1 doplnku 2 k prílohe IV (kategória: IWP, IWA, RLR), vyhlásenie o tom, že tieto záznamy dokážu prečítať národné inšpekčné úrady skenovacím zariadením;

| 14. | v prípade necestných pojazdných strojov s prostriedkami na vypnutie upozornenia obsluhy, ako je to vymedzené v bode 5.2.1 doplnku 1 k prílohe IV, informácie o činnosti tejto funkcie a vyhlásenie o tom, že táto funkcia môže byť aktivovaná iba v núdzových situáciách, pričom záznam o jej aktivácii bude zaprotokolovaný do palubného počítača a tieto informácie dokážu prečítať národné inšpekčné úrady skenovacím zariadením; |
| --- | --- |

14.

v prípade necestných pojazdných strojov s prostriedkami na vypnutie upozornenia obsluhy, ako je to vymedzené v bode 5.2.1 doplnku 1 k prílohe IV, informácie o činnosti tejto funkcie a vyhlásenie o tom, že táto funkcia môže byť aktivovaná iba v núdzových situáciách, pričom záznam o jej aktivácii bude zaprotokolovaný do palubného počítača a tieto informácie dokážu prečítať národné inšpekčné úrady skenovacím zariadením;

| 15. | informácie o špecifikácii (špecifikáciách) paliva potrebné na zaistenie vlastností systému regulácie emisií podľa požiadaviek prílohy I a v súlade so špecifikáciami uvedenými v typovom schválení EÚ motora vrátane odkazu na príslušnú normu EÚ alebo medzinárodnú normu, ak je k dispozícii, a to konkrétne:






  a) | ak sa má motor používať v Únii s dieselovým palivom alebo pri necestných aplikáciách s plynovým olejom, vyhlásenie o tom, že sa má používať len palivo s obsahom síry najviac 10 mg/kg (20 mg/kg v bode finálnej distribúcie), cetánovým číslom 45 a vyšším a s obsahom FAME najviac 7 % v/v; |
| --- | --- | --- |

15.

informácie o špecifikácii (špecifikáciách) paliva potrebné na zaistenie vlastností systému regulácie emisií podľa požiadaviek prílohy I a v súlade so špecifikáciami uvedenými v typovom schválení EÚ motora vrátane odkazu na príslušnú normu EÚ alebo medzinárodnú normu, ak je k dispozícii, a to konkrétne:

a)

ak sa má motor používať v Únii s dieselovým palivom alebo pri necestných aplikáciách s plynovým olejom, vyhlásenie o tom, že sa má používať len palivo s obsahom síry najviac 10 mg/kg (20 mg/kg v bode finálnej distribúcie), cetánovým číslom 45 a vyšším a s obsahom FAME najviac 7 % v/v;

| b) | ak sa v motore môžu podľa vyhlásenia výrobcu a uvedenia v osvedčení o typovom schválení EÚ používať ďalšie palivá, zmesi palív alebo emulzie palív, uvedú sa; |
| --- | --- |

b)

ak sa v motore môžu podľa vyhlásenia výrobcu a uvedenia v osvedčení o typovom schválení EÚ používať ďalšie palivá, zmesi palív alebo emulzie palív, uvedú sa;

| 16. | informácie o špecifikáciách mazacích olejov potrebné na zachovanie vlastností systému regulácie emisií; |
| --- | --- |

16.

informácie o špecifikáciách mazacích olejov potrebné na zachovanie vlastností systému regulácie emisií;

| 17. | ak systém regulácie emisií vyžaduje činidlo, vlastnosti tohto činidla vrátane typu činidla, informácií o koncentrácii, keď je činidlo v roztoku, prevádzkových teplotných podmienok a odkazu na medzinárodné normy, pokiaľ ide o jeho zloženie a kvalitu, ktoré musia byť v súlade so špecifikáciami uvedenými v typovom schválení EÚ motora; |
| --- | --- |

17.

ak systém regulácie emisií vyžaduje činidlo, vlastnosti tohto činidla vrátane typu činidla, informácií o koncentrácii, keď je činidlo v roztoku, prevádzkových teplotných podmienok a odkazu na medzinárodné normy, pokiaľ ide o jeho zloženie a kvalitu, ktoré musia byť v súlade so špecifikáciami uvedenými v typovom schválení EÚ motora;

| 18. | v prípade potreby pokyny týkajúce sa dopĺňania spotrebných činidiel obsluhou v čase medzi intervalmi bežnej údržby; v pokynoch musí byť uvedený spôsob, akým obsluha dopĺňa nádrž činidla a frekvenciu dopĺňania nádrže v závislosti od miery používania necestného pojazdného stroja; |
| --- | --- |

18.

v prípade potreby pokyny týkajúce sa dopĺňania spotrebných činidiel obsluhou v čase medzi intervalmi bežnej údržby; v pokynoch musí byť uvedený spôsob, akým obsluha dopĺňa nádrž činidla a frekvenciu dopĺňania nádrže v závislosti od miery používania necestného pojazdného stroja;

| 19. | vyhlásenie o tom, že v záujme zachovania emisných vlastností motora je veľmi dôležité používať a dopĺňať činidlo v súlade so špecifikáciami uvedenými v bodoch 17 a 18; |
| --- | --- |

19.

vyhlásenie o tom, že v záujme zachovania emisných vlastností motora je veľmi dôležité používať a dopĺňať činidlo v súlade so špecifikáciami uvedenými v bodoch 17 a 18;

| 20. | požiadavky plánovanej údržby súvisiacej s emisiami vrátane každej naplánovanej výmeny kritických komponentov súvisiacich s emisiami; |
| --- | --- |

20.

požiadavky plánovanej údržby súvisiacej s emisiami vrátane každej naplánovanej výmeny kritických komponentov súvisiacich s emisiami;

| 21. | v prípade dvojpalivových motorov:






  a) | v prípade potreby informácie o indikátoroch dvojpalivového prevádzkového režimu uvedené v oddiele 4.3 prílohy VIII; |
| --- | --- | --- |

21.

v prípade dvojpalivových motorov:

a)

v prípade potreby informácie o indikátoroch dvojpalivového prevádzkového režimu uvedené v oddiele 4.3 prílohy VIII;

| b) | ak existujú prevádzkové obmedzenia dvojpalivového motora v servisnom režime, ako je to vymedzené v bode 4.2.2.1 prílohy VIII (okrem kategórií: IWP, IWA, RLL a RLR), vyhlásenie o tom, že aktivácia servisného režimu bude mať za následok účinné zablokovanie prevádzky necestného pojazdného stroja; |
| --- | --- |

b)

ak existujú prevádzkové obmedzenia dvojpalivového motora v servisnom režime, ako je to vymedzené v bode 4.2.2.1 prílohy VIII (okrem kategórií: IWP, IWA, RLL a RLR), vyhlásenie o tom, že aktivácia servisného režimu bude mať za následok účinné zablokovanie prevádzky necestného pojazdného stroja;

| c) | ak je k dispozícii funkcia zablokovania upozornenia na uvoľnenie plného výkonu motora, poskytnú sa informácie o činnosti tejto funkcie; |
| --- | --- |

c)

ak je k dispozícii funkcia zablokovania upozornenia na uvoľnenie plného výkonu motora, poskytnú sa informácie o činnosti tejto funkcie;

| d) | ak sa dvojpalivový motor prevádzkuje v servisnom režime v súlade s bodom 4.2.2.2 prílohy VIII (kategórie: IWP, IWA, RLL a RLR), vyhlásenie o tom, že aktivácia servisného režimu sa zaznamená do protokolu palubného počítača a že tieto záznamy sú dostupné pre národné inšpekčné úrady, ktoré ich dokážu prečítať skenovacím zariadením. |
| --- | --- |

d)

ak sa dvojpalivový motor prevádzkuje v servisnom režime v súlade s bodom 4.2.2.2 prílohy VIII (kategórie: IWP, IWA, RLL a RLR), vyhlásenie o tom, že aktivácia servisného režimu sa zaznamená do protokolu palubného počítača a že tieto záznamy sú dostupné pre národné inšpekčné úrady, ktoré ich dokážu prečítať skenovacím zariadením.

4.   Na základe požiadavky článku 43 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628 výrobca pôvodného zariadenia (OEM) poskytne koncovým používateľom hodnotu emisií oxidu uhličitého (CO2) v g/kWh, ktorá bola stanovená v priebehu procesu typového schvaľovania EÚ a zaznamenaná do osvedčenia o typovom schválení EÚ, spolu s týmto vyhlásením: „
  Toto meranie CO2 sa dosiahlo pri stálom skúšobnom cykle v laboratórnych podmienkach na typickom (základnom) motore typu (radu) motorov a nepredstavuje žiadnu záruku vlastností konkrétneho motora
  “.

---

PRÍLOHA XVI

Normy výkonnosti a posudzovania technických služieb

1.   Všeobecné požiadavky

Technické služby preukážu primeranú kvalifikáciu, konkrétne technické znalosti a preukázateľné skúsenosti v špecifických oblastiach, ktoré patria do ich pôsobnosti a na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2016/1628 a delegované a vykonávacie akty prijaté podľa tohto nariadenia.

2.   Normy, s ktorými musia technické služby v súlade

2.1.   Technické služby rozličných kategórií uvedených v článku 45 nariadenia (EÚ) 2016/1628 sú v súlade s normami uvedenými v doplnku 1 k prílohe V k smernici Európskeho parlamentu a Rady (1) 2007/46/ES, ktoré sú relevantné pre vykonávané činnosti.

2.2.   Odkaz na článok 41 smernice 2007/46/ES v uvedenom doplnku sa vykladá ako odkaz na článok 45 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

2.3.   Odkaz na prílohu IV smernice 2007/46/ES v tomto doplnku sa vykladá ako odkaz na nariadenie (EÚ) 2016/1628 a delegované a vykonávacie akty prijaté v súlade s týmto nariadením.

3.   Postup na posudzovanie technických služieb

3.1.   Súlad technických služieb s požiadavkami nariadenia (EÚ) 2016/1628 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými podľa tohto nariadenia sa posúdi v súlade s postupom uvedeným v doplnku 2 k prílohe V k smernici 2007/46/ES.

3.2.   Odkazy na článok 42 smernice 2007/46/ES v doplnku 2 k prílohe V k smernici 2007/46/ES sa vykladajú ako odkazy na článok 48 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1).

---

PRÍLOHA XVII

Charakteristiky ustálených a nestálych skúšobných cyklov

1.   Tabuľky skúšobných režimov a váhových koeficientov pre nespojitý režim NRSC sú uvedené v doplnku 1.

2.   Tabuľky skúšobných režimov a váhových koeficientov pre skúšobný cyklus RMC sú uvedené v doplnku 2.

3.   Tabuľky plánov nestálych skúšobných cyklov (NRTC a LSI-NRTC) s motorovým dynamometrom sú uvedené v doplnku 3.

Doplnok 1

Ustálený cyklus v nespojitom režime NRSC

Skúšobné cykly typu C

Tabuľka skúšobných režimov cyklu C1 a váhových koeficientov

| Číslo režimu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otáčky (1) | 100 % | Stredné | Voľnobeh |
| Krútiaci moment (2) (%) | 100 | 75 | 50 | 10 | 100 | 75 | 50 | 0 |
| Váhový koeficient | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,15 |

Číslo režimu

1

2

3

4

5

6

7

8

Otáčky (1)

100 %

Stredné

Voľnobeh

Krútiaci moment (2) (%)

100

75

50

10

100

75

50

0

Váhový koeficient

0,15

0,15

0,15

0,1

0,1

0,1

0,1

0,15

Tabuľka skúšobných režimov cyklu C2 a váhových koeficientov

| Číslo režimu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otáčky (3) | 100 % | Stredné | Voľnobeh |
| Krútiaci moment (4) (%) | 25 | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 | 0 |
| Váhový koeficient | 0,06 | 0,02 | 0,05 | 0,32 | 0,30 | 0,10 | 0,15 |

Číslo režimu

1

2

3

4

5

6

7

Otáčky (3)

100 %

Stredné

Voľnobeh

Krútiaci moment (4) (%)

25

100

75

50

25

10

0

Váhový koeficient

0,06

0,02

0,05

0,32

0,30

0,10

0,15

Skúšobné cykly typu D

Tabuľka skúšobných režimov cyklu D2 a váhových koeficientov

| Číslo režimu
  (cyklus D2) | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otáčky (5) | 100 % |
| Krútiaci moment (6) (%) | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 |
| Váhový koeficient | 0,05 | 0,25 | 0,3 | 0,3 | 0,1 |

Číslo režimu

(cyklus D2)

1

2

3

4

5

Otáčky (5)

100 %

Krútiaci moment (6) (%)

100

75

50

25

10

Váhový koeficient

0,05

0,25

0,3

0,3

0,1

Skúšobné cykly typu E

Tabuľka skúšobných režimov cyklov typu E a váhových koeficientov

| Číslo režimu
  (cyklus E2) | 1 | 2 | 3 | 4 | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otáčky (7) | 100 % | Stredné |
| Krútiaci moment (8) (%) | 100 | 75 | 50 | 25 | | | | | | |
| Váhový koeficient | 0,2 | 0,5 | 0,15 | 0,15 | | | | | | |
| Číslo režimu
  (cyklus E3) | 1 | 2 | 3 | 4 |
| Otáčky (7) (%) | 100 | 91 | 80 | 63 |
| Výkon (9) (%) | 100 | 75 | 50 | 25 |
| Váhový koeficient | 0,2 | 0,5 | 0,15 | 0,15 |

Číslo režimu

(cyklus E2)

1

2

3

4

Otáčky (7)

100 %

Stredné

Krútiaci moment (8) (%)

100

75

50

25

Váhový koeficient

0,2

0,5

0,15

0,15

Číslo režimu

(cyklus E3)

1

2

3

4

Otáčky (7) (%)

100

91

80

63

Výkon (9) (%)

100

75

50

25

Váhový koeficient

0,2

0,5

0,15

0,15

Skúšobný cyklus typu F

Tabuľka skúšobných režimov cyklu typu F a váhových koeficientov

| Číslo režimu | 1 | 2 (13) | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Otáčky (10) | 100 % | Stredné | Voľnobeh |
| Výkon (%) | 100 (12) | 50 (12) | 5 (11) |
| Váhový koeficient | 0,15 | 0,25 | 0,6 |

Číslo režimu

1

2 (13)

3

Otáčky (10)

100 %

Stredné

Voľnobeh

Výkon (%)

100 (12)

50 (12)

5 (11)

Váhový koeficient

0,15

0,25

0,6

Skúšobný cyklus typu G

Tabuľka skúšobných režimov cyklov typu G a váhových koeficientov

| Číslo režimu (cyklus G1) | | | | | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otáčky (14) | 100 % | Stredné | Voľnobeh |
| Krútiaci moment (15) % | | | | | | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 | 0 |
| Váhový koeficient | | | | | | 0,09 | 0,20 | 0,29 | 0,30 | 0,07 | 0,05 |
| Číslo režimu (cyklus G2) | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | | | | | | 6 |
| Otáčky (14) | 100 % | Stredné | Voľnobeh |
| Krútiaci moment (15) (%) | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 | | | | | | 0 |
| Váhový koeficient | 0,09 | 0,20 | 0,29 | 0,30 | 0,07 | | | | | | 0,05 |
| Číslo režimu (cyklus G3) | 1 | | | | | | | | | | 2 |
| Otáčky (14) | 100 % | Stredné | Voľnobeh |
| Krútiaci moment (15) (%) | 100 | | | | | | | | | | 0 |
| Váhový koeficient | 0,85 | | | | | | | | | | 0,15 |

Číslo režimu (cyklus G1)

1

2

3

4

5

6

Otáčky (14)

100 %

Stredné

Voľnobeh

Krútiaci moment (15) %

100

75

50

25

10

0

Váhový koeficient

0,09

0,20

0,29

0,30

0,07

0,05

Číslo režimu (cyklus G2)

1

2

3

4

5

6

Otáčky (14)

100 %

Stredné

Voľnobeh

Krútiaci moment (15) (%)

100

75

50

25

10

0

Váhový koeficient

0,09

0,20

0,29

0,30

0,07

0,05

Číslo režimu (cyklus G3)

1

2

Otáčky (14)

100 %

Stredné

Voľnobeh

Krútiaci moment (15) (%)

100

0

Váhový koeficient

0,85

0,15

Skúšobný cyklus typu H

Tabuľka skúšobných režimov cyklu typu H a váhových koeficientov

| Číslo režimu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otáčky (16) (%) | 100 | 85 | 75 | 65 | Voľnobeh |
| Krútiaci moment (17) (%) | 100 | 51 | 33 | 19 | 0 |
| Váhový koeficient | 0,12 | 0,27 | 0,25 | 0,31 | 0,05 |

Číslo režimu

1

2

3

4

5

Otáčky (16) (%)

100

85

75

65

Voľnobeh

Krútiaci moment (17) (%)

100

51

33

19

0

Váhový koeficient

0,12

0,27

0,25

0,31

0,05

---

(1)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(2)  % krútiaceho momentu sa vzťahujú na maximálny krútiaci moment pri predpísaných otáčkach motora.

(3)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(4)  % krútiaceho momentu sa vzťahujú na maximálny krútiaci moment pri predpísaných otáčkach motora.

(5)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(6)  % krútiaceho momentu je vo vzťahu ku krútiacemu momentu zodpovedajúcemu menovitému čistému výkonu deklarovanému výrobcom relatívne.

(7)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(8)  % krútiaceho momentu sa vzťahujú na krútiaci moment zodpovedajúci menovitému čistému výkonu deklarovanému výrobcom pri predpísaných otáčkach motora.

(9)  % výkonu sa vzťahujú na maximálny menovitý výkon pri 100 % otáčkach.

(10)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(11)  % výkonu je v tomto režime vo vzťahu výkonu v režime 1 relatívne.

(12)  % výkonu sa v tomto režime vzťahujú na maximálny čistý výkon pri predpísaných otáčkach motora.

(13)  V prípade motorov s diskrétnym regulačným systémom (t. j. stupňovou reguláciou) sa režim 2 vymedzuje ako prevádzka v stupni, ktorý sa najviac približuje režimu 2 alebo 35 % menovitého výkonu.

(14)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(15)  % krútiaceho momentu sa vzťahujú na maximálny krútiaci moment pri predpísaných otáčkach motora.

(16)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(17)  % krútiaceho momentu sa vzťahujú na maximálny krútiaci moment pri predpísaných otáčkach motora.

Doplnok 2

Cykly v ustálenom stave s odstupňovanými režimami (RMC)

Skúšobné cykly typu C

Tabuľka skúšobných režimov RMC-C1

| Číslo režimu
  RMC | Čas trvania režimu (sekundy) | Otáčky motora (1)
   (3) | Krútiaci moment (%) (2)
   (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a ustálený | 126 | Voľnobeh | 0 |
| 1b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 2a ustálený | 159 | Stredné | 100 |
| 2b nestály | 20 | Stredné | Lineárny prechod |
| 3a ustálený | 160 | Stredné | 50 |
| 3b nestály | 20 | Stredné | Lineárny prechod |
| 4a ustálený | 162 | Stredné | 75 |
| 4b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 5a ustálený | 246 | 100 % | 100 |
| 5b nestály | 20 | 100 % | Lineárny prechod |
| 6a ustálený | 164 | 100 % | 10 |
| 6b nestály | 20 | 100 % | Lineárny prechod |
| 7a ustálený | 248 | 100 % | 75 |
| 7b nestály | 20 | 100 % | Lineárny prechod |
| 8a ustálený | 247 | 100 % | 50 |
| 8b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 9 ustálený | 128 | Voľnobeh | 0 |

Číslo režimu

RMC

Čas trvania režimu (sekundy)

Otáčky motora (1)
   (3)

Krútiaci moment (%) (2)
   (3)

1a ustálený

126

Voľnobeh

0

1b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

2a ustálený

159

Stredné

100

2b nestály

20

Stredné

Lineárny prechod

3a ustálený

160

Stredné

50

3b nestály

20

Stredné

Lineárny prechod

4a ustálený

162

Stredné

75

4b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

5a ustálený

246

100 %

100

5b nestály

20

100 %

Lineárny prechod

6a ustálený

164

100 %

10

6b nestály

20

100 %

Lineárny prechod

7a ustálený

248

100 %

75

7b nestály

20

100 %

Lineárny prechod

8a ustálený

247

100 %

50

8b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

9 ustálený

128

Voľnobeh

0

Tabuľka skúšobných režimov RMC-C2

| Číslo režimu
  RMC | Čas trvania režimu (sekundy) | Otáčky motora (4)
   (6) | Krútiaci moment (%) (5)
   (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a ustálený | 119 | Voľnobeh | 0 |
| 1b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 2a ustálený | 29 | Stredné | 100 |
| 2b nestály | 20 | Stredné | Lineárny prechod |
| 3a ustálený | 150 | Stredné | 10 |
| 3b nestály | 20 | Stredné | Lineárny prechod |
| 4a ustálený | 80 | Stredné | 75 |
| 4b nestály | 20 | Stredné | Lineárny prechod |
| 5a ustálený | 513 | Stredné | 25 |
| 5b nestály | 20 | Stredné | Lineárny prechod |
| 6a ustálený | 549 | Stredné | 50 |
| 6b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 7a ustálený | 96 | 100 % | 25 |
| 7b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 8 ustálený | 124 | Voľnobeh | 0 |

Číslo režimu

RMC

Čas trvania režimu (sekundy)

Otáčky motora (4)
   (6)

Krútiaci moment (%) (5)
   (6)

1a ustálený

119

Voľnobeh

0

1b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

2a ustálený

29

Stredné

100

2b nestály

20

Stredné

Lineárny prechod

3a ustálený

150

Stredné

10

3b nestály

20

Stredné

Lineárny prechod

4a ustálený

80

Stredné

75

4b nestály

20

Stredné

Lineárny prechod

5a ustálený

513

Stredné

25

5b nestály

20

Stredné

Lineárny prechod

6a ustálený

549

Stredné

50

6b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

7a ustálený

96

100 %

25

7b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

8 ustálený

124

Voľnobeh

0

Skúšobné cykly typu D

Tabuľka skúšobných režimov RMC-D2

| Číslo režimu
  RMC | Čas trvania režimu (sekundy) | Otáčky motora (%) (7) | Krútiaci moment (%) (8)
   (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a ustálený | 53 | 100 | 100 |
| 1b nestály | 20 | 100 | Lineárny prechod |
| 2a ustálený | 101 | 100 | 10 |
| 2b nestály | 20 | 100 | Lineárny prechod |
| 3a ustálený | 277 | 100 | 75 |
| 3b nestály | 20 | 100 | Lineárny prechod |
| 4a ustálený | 339 | 100 | 25 |
| 4b nestály | 20 | 100 | Lineárny prechod |
| 5 ustálený | 350 | 100 | 50 |

Číslo režimu

RMC

Čas trvania režimu (sekundy)

Otáčky motora (%) (7)

Krútiaci moment (%) (8)
   (9)

1a ustálený

53

100

100

1b nestály

20

100

Lineárny prechod

2a ustálený

101

100

10

2b nestály

20

100

Lineárny prechod

3a ustálený

277

100

75

3b nestály

20

100

Lineárny prechod

4a ustálený

339

100

25

4b nestály

20

100

Lineárny prechod

5 ustálený

350

100

50

Skúšobné cykly typu E

Tabuľka skúšobných režimov RMC-E2

| Číslo režimu
  RMC | Čas trvania režimu (sekundy) | Otáčky motora (%) (10) | Krútiaci moment (%) (11)
   (12) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a ustálený | 229 | 100 | 100 |
| 1b nestály | 20 | 100 | Lineárny prechod |
| 2a ustálený | 166 | 100 | 25 |
| 2b nestály | 20 | 100 | Lineárny prechod |
| 3a ustálený | 570 | 100 | 75 |
| 3b nestály | 20 | 100 | Lineárny prechod |
| 4 ustálený | 175 | 100 | 50 |

Číslo režimu

RMC

Čas trvania režimu (sekundy)

Otáčky motora (%) (10)

Krútiaci moment (%) (11)
   (12)

1a ustálený

229

100

100

1b nestály

20

100

Lineárny prechod

2a ustálený

166

100

25

2b nestály

20

100

Lineárny prechod

3a ustálený

570

100

75

3b nestály

20

100

Lineárny prechod

4 ustálený

175

100

50

Tabuľka skúšobných režimov RMC-E3

| Číslo režimu
  RMC | Čas trvania režimu (sekundy) | Otáčky motora (%) (13)
   (15) | Výkon (%) (14)
   (15) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a ustálený | 229 | 100 | 100 |
| 1b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 2a ustálený | 166 | 63 | 25 |
| 2b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 3a ustálený | 570 | 91 | 75 |
| 3b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 4 ustálený | 175 | 80 | 50 |

Číslo režimu

RMC

Čas trvania režimu (sekundy)

Otáčky motora (%) (13)
   (15)

Výkon (%) (14)
   (15)

1a ustálený

229

100

100

1b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

2a ustálený

166

63

25

2b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

3a ustálený

570

91

75

3b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

4 ustálený

175

80

50

Skúšobný cyklus typu F

Tabuľka skúšobných režimov RMC-F

| Číslo režimu
  RMC | Čas trvania režimu (sekundy) | Otáčky motora (16)
   (20) | Výkon (%) (20) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a ustálený | 350 | Voľnobeh | 5 (17) |
| 1b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 2a ustálený (19) | 280 | Stredné | 50 (18) |
| 2b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 3a ustálený | 160 | 100 % | 100 (18) |
| 3b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 4 ustálený | 350 | Voľnobeh | 5 (18) |

Číslo režimu

RMC

Čas trvania režimu (sekundy)

Otáčky motora (16)
   (20)

Výkon (%) (20)

1a ustálený

350

Voľnobeh

5 (17)

1b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

2a ustálený (19)

280

Stredné

50 (18)

2b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

3a ustálený

160

100 %

100 (18)

3b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

4 ustálený

350

Voľnobeh

5 (18)

Skúšobné cykly typu G

Tabuľka skúšobných režimov RMC-G1

| Číslo režimu
  RMC | Čas trvania režimu (sekundy) | Otáčky motora (21)
   (23) | Krútiaci moment (%) (22)
   (23) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a ustálený | 41 | Voľnobeh | 0 |
| 1b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 2a ustálený | 135 | Stredné | 100 |
| 2b nestály | 20 | Stredné | Lineárny prechod |
| 3a ustálený | 112 | Stredné | 10 |
| 3b nestály | 20 | Stredné | Lineárny prechod |
| 4a ustálený | 337 | Stredné | 75 |
| 4b nestály | 20 | Stredné | Lineárny prechod |
| 5a ustálený | 518 | Stredné | 25 |
| 5b nestály | 20 | Stredné | Lineárny prechod |
| 6a ustálený | 494 | Stredné | 50 |
| 6b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 7 ustálený | 43 | Voľnobeh | 0 |

Číslo režimu

RMC

Čas trvania režimu (sekundy)

Otáčky motora (21)
   (23)

Krútiaci moment (%) (22)
   (23)

1a ustálený

41

Voľnobeh

0

1b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

2a ustálený

135

Stredné

100

2b nestály

20

Stredné

Lineárny prechod

3a ustálený

112

Stredné

10

3b nestály

20

Stredné

Lineárny prechod

4a ustálený

337

Stredné

75

4b nestály

20

Stredné

Lineárny prechod

5a ustálený

518

Stredné

25

5b nestály

20

Stredné

Lineárny prechod

6a ustálený

494

Stredné

50

6b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

7 ustálený

43

Voľnobeh

0

Tabuľka skúšobných režimov RMC-G2

| Číslo režimu
  RMC | Čas trvania režimu (sekundy) | Otáčky motora (24)
   (26) | Krútiaci moment (%) (25)
   (26) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a ustálený | 41 | Voľnobeh | 0 |
| 1b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 2a ustálený | 135 | 100 % | 100 |
| 2b nestály | 20 | 100 % | Lineárny prechod |
| 3a ustálený | 112 | 100 % | 10 |
| 3b nestály | 20 | 100 % | Lineárny prechod |
| 4a ustálený | 337 | 100 % | 75 |
| 4b nestály | 20 | 100 % | Lineárny prechod |
| 5a ustálený | 518 | 100 % | 25 |
| 5b nestály | 20 | 100 % | Lineárny prechod |
| 6a ustálený | 494 | 100 % | 50 |
| 6b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 7 ustálený | 43 | Voľnobeh | 0 |

Číslo režimu

RMC

Čas trvania režimu (sekundy)

Otáčky motora (24)
   (26)

Krútiaci moment (%) (25)
   (26)

1a ustálený

41

Voľnobeh

0

1b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

2a ustálený

135

100 %

100

2b nestály

20

100 %

Lineárny prechod

3a ustálený

112

100 %

10

3b nestály

20

100 %

Lineárny prechod

4a ustálený

337

100 %

75

4b nestály

20

100 %

Lineárny prechod

5a ustálený

518

100 %

25

5b nestály

20

100 %

Lineárny prechod

6a ustálený

494

100 %

50

6b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

7 ustálený

43

Voľnobeh

0

Skúšobný cyklus typu H

Tabuľka skúšobných režimov RMC-H

| Číslo režimu
  RMC | Čas trvania režimu (sekundy) | Otáčky motora (27)
   (29) | Krútiaci moment (%) (28)
   (29) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a ustálený | 27 | Voľnobeh | 0 |
| 1b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 2a ustálený | 121 | 100 % | 100 |
| 2b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 3a ustálený | 347 | 65 % | 19 |
| 3b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 4a ustálený | 305 | 85 % | 51 |
| 4b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 5a ustálený | 272 | 75 % | 33 |
| 5b nestály | 20 | Lineárny prechod | Lineárny prechod |
| 6 ustálený | 28 | Voľnobeh | 0 |

Číslo režimu

RMC

Čas trvania režimu (sekundy)

Otáčky motora (27)
   (29)

Krútiaci moment (%) (28)
   (29)

1a ustálený

27

Voľnobeh

0

1b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

2a ustálený

121

100 %

100

2b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

3a ustálený

347

65 %

19

3b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

4a ustálený

305

85 %

51

4b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

5a ustálený

272

75 %

33

5b nestály

20

Lineárny prechod

Lineárny prechod

6 ustálený

28

Voľnobeh

0

---

(1)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(2)  % krútiaceho momentu sa vzťahujú na maximálny krútiaci moment pri predpísaných otáčkach motora.

(3)  Prechod z jedného režimu do nasledujúceho režimu v rámci 20-sekundovej nestálej fázy. Počas prechodovej fázy je vydaný príkaz na lineárny posun z nastavenia krútiaceho momentu súčasného režimu do nastavenia krútiaceho momentu ďalšieho režimu a súčasne príkaz na lineárny posun otáčok motora, ak dôjde k zmene v nastavení otáčok.

(4)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(5)  % krútiaceho momentu sa vzťahujú na maximálny krútiaci moment pri predpísaných otáčkach motora.

(6)  Prechod z jedného režimu do nasledujúceho režimu v rámci 20-sekundovej nestálej fázy. Počas prechodovej fázy je vydaný príkaz na lineárny posun z nastavenia krútiaceho momentu súčasného režimu do nastavenia krútiaceho momentu ďalšieho režimu a súčasne príkaz na lineárny posun otáčok motora, ak dôjde k zmene v nastavení otáčok.

(7)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(8)  % krútiaceho momentu je vo vzťahu ku krútiacemu momentu zodpovedajúcemu menovitému čistému výkonu deklarovanému výrobcom relatívne.

(9)  Prechod z jedného režimu do nasledujúceho režimu v rámci 20-sekundovej nestálej fázy. Počas prechodovej fázy je vydaný príkaz na lineárny posun z nastavenia krútiaceho momentu súčasného režimu do nastavenia krútiaceho momentu ďalšieho režimu.

(10)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(11)  % krútiaceho momentu sa vzťahujú na maximálny krútiaci moment zodpovedajúci menovitému čistému výkonu deklarovanému výrobcom pri predpísaných otáčkach motora.

(12)  Prechod z jedného režimu do nasledujúceho režimu v rámci 20-sekundovej nestálej fázy. Počas prechodovej fázy je vydaný príkaz na lineárny posun z nastavenia krútiaceho momentu súčasného režimu do nastavenia krútiaceho momentu ďalšieho režimu.

(13)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(14)  % krútiaceho momentu sa vzťahujú na maximálny menovitý čistý výkon pri 100 % otáčkach.

(15)  Prechod z jedného režimu do nasledujúceho režimu v rámci 20-sekundovej nestálej fázy. Počas prechodovej fázy je vydaný príkaz na lineárny posun z nastavenia krútiaceho momentu súčasného režimu do nastavenia krútiaceho momentu ďalšieho režimu a súčasne príkaz na lineárny posun otáčok motora.

(16)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(17)  % výkonu sa v tomto režime vzťahujú na čistý výkon v režime 3a.

(18)  % výkonu sa v tomto režime vzťahujú na maximálny čistý výkon pri predpísaných otáčkach motora.

(19)  V prípade motorov s diskrétnym regulačným systémom (t. j. stupňovou reguláciou) sa režim 2a vymedzuje ako prevádzka v stupni, ktorý sa najviac približuje režimu 2a alebo 35 % menovitého výkonu.

(20)  Prechod z jedného režimu do nasledujúceho režimu v rámci 20-sekundovej nestálej fázy. Počas prechodovej fázy je vydaný príkaz na lineárny posun z nastavenia krútiaceho momentu súčasného režimu do nastavenia krútiaceho momentu ďalšieho režimu a súčasne príkaz na lineárny posun otáčok motora, ak dôjde k zmene v nastavení otáčok.

(21)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(22)  % krútiaceho momentu sa vzťahujú na maximálny krútiaci moment pri predpísaných otáčkach motora.

(23)  Prechod z jedného režimu do nasledujúceho režimu v rámci 20-sekundovej nestálej fázy. Počas prechodovej fázy je vydaný príkaz na lineárny posun z nastavenia krútiaceho momentu súčasného režimu do nastavenia krútiaceho momentu ďalšieho režimu a súčasne príkaz na lineárny posun otáčok motora, ak dôjde k zmene v nastavení otáčok.

(24)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(25)  % krútiaceho momentu sa vzťahujú na maximálny krútiaci moment pri predpísaných otáčkach motora.

(26)  Prechod z jedného režimu do nasledujúceho režimu v rámci 20-sekundovej nestálej fázy. Počas prechodovej fázy je vydaný príkaz na lineárny posun z nastavenia krútiaceho momentu súčasného režimu do nastavenia krútiaceho momentu ďalšieho režimu a súčasne príkaz na lineárny posun otáčok motora, ak dôjde k zmene v nastavení otáčok.

(27)  Pozri oddiely 5.2.5, 7.6 a 7.7 prílohy VI na stanovenie požadovaných skúšobných otáčok.

(28)  % krútiaceho momentu sa vzťahujú na maximálny krútiaci moment pri predpísaných otáčkach motora.

(29)  Prechod z jedného režimu do nasledujúceho režimu v rámci 20-sekundovej nestálej fázy. Počas prechodovej fázy je vydaný príkaz na lineárny posun z nastavenia krútiaceho momentu súčasného režimu do nastavenia krútiaceho momentu ďalšieho režimu a súčasne príkaz na lineárny posun otáčok motora, ak dôjde k zmene v nastavení otáčok.

Doplnok 3

2.4.2.1.   Nestále skúšobné cykly (NRTC a LSI-NRTC)

Plán priebehu skúšky NRTC s motorovým dynamometrom

| Čas (s) | Normalizované otáčky (%) | Normalizovaný krútiaci moment (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0 | 0 |
| 17 | 0 | 0 |
| 18 | 0 | 0 |
| 19 | 0 | 0 |
| 20 | 0 | 0 |
| 21 | 0 | 0 |
| 22 | 0 | 0 |
| 23 | 0 | 0 |
| 24 | 1 | 3 |
| 25 | 1 | 3 |
| 26 | 1 | 3 |
| 27 | 1 | 3 |
| 28 | 1 | 3 |
| 29 | 1 | 3 |
| 30 | 1 | 6 |
| 31 | 1 | 6 |
| 32 | 2 | 1 |
| 33 | 4 | 13 |
| 34 | 7 | 18 |
| 35 | 9 | 21 |
| 36 | 17 | 20 |
| 37 | 33 | 42 |
| 38 | 57 | 46 |
| 39 | 44 | 33 |
| 40 | 31 | 0 |
| 41 | 22 | 27 |
| 42 | 33 | 43 |
| 43 | 80 | 49 |
| 44 | 105 | 47 |
| 45 | 98 | 70 |
| 46 | 104 | 36 |
| 47 | 104 | 65 |
| 48 | 96 | 71 |
| 49 | 101 | 62 |
| 50 | 102 | 51 |
| 51 | 102 | 50 |
| 52 | 102 | 46 |
| 53 | 102 | 41 |
| 54 | 102 | 31 |
| 55 | 89 | 2 |
| 56 | 82 | 0 |
| 57 | 47 | 1 |
| 58 | 23 | 1 |
| 59 | 1 | 3 |
| 60 | 1 | 8 |
| 61 | 1 | 3 |
| 62 | 1 | 5 |
| 63 | 1 | 6 |
| 64 | 1 | 4 |
| 65 | 1 | 4 |
| 66 | 0 | 6 |
| 67 | 1 | 4 |
| 68 | 9 | 21 |
| 69 | 25 | 56 |
| 70 | 64 | 26 |
| 71 | 60 | 31 |
| 72 | 63 | 20 |
| 73 | 62 | 24 |
| 74 | 64 | 8 |
| 75 | 58 | 44 |
| 76 | 65 | 10 |
| 77 | 65 | 12 |
| 78 | 68 | 23 |
| 79 | 69 | 30 |
| 80 | 71 | 30 |
| 81 | 74 | 15 |
| 82 | 71 | 23 |
| 83 | 73 | 20 |
| 84 | 73 | 21 |
| 85 | 73 | 19 |
| 86 | 70 | 33 |
| 87 | 70 | 34 |
| 88 | 65 | 47 |
| 89 | 66 | 47 |
| 90 | 64 | 53 |
| 91 | 65 | 45 |
| 92 | 66 | 38 |
| 93 | 67 | 49 |
| 94 | 69 | 39 |
| 95 | 69 | 39 |
| 96 | 66 | 42 |
| 97 | 71 | 29 |
| 98 | 75 | 29 |
| 99 | 72 | 23 |
| 100 | 74 | 22 |
| 101 | 75 | 24 |
| 102 | 73 | 30 |
| 103 | 74 | 24 |
| 104 | 77 | 6 |
| 105 | 76 | 12 |
| 106 | 74 | 39 |
| 107 | 72 | 30 |
| 108 | 75 | 22 |
| 109 | 78 | 64 |
| 110 | 102 | 34 |
| 111 | 103 | 28 |
| 112 | 103 | 28 |
| 113 | 103 | 19 |
| 114 | 103 | 32 |
| 115 | 104 | 25 |
| 116 | 103 | 38 |
| 117 | 103 | 39 |
| 118 | 103 | 34 |
| 119 | 102 | 44 |
| 120 | 103 | 38 |
| 121 | 102 | 43 |
| 122 | 103 | 34 |
| 123 | 102 | 41 |
| 124 | 103 | 44 |
| 125 | 103 | 37 |
| 126 | 103 | 27 |
| 127 | 104 | 13 |
| 128 | 104 | 30 |
| 129 | 104 | 19 |
| 130 | 103 | 28 |
| 131 | 104 | 40 |
| 132 | 104 | 32 |
| 133 | 101 | 63 |
| 134 | 102 | 54 |
| 135 | 102 | 52 |
| 136 | 102 | 51 |
| 137 | 103 | 40 |
| 138 | 104 | 34 |
| 139 | 102 | 36 |
| 140 | 104 | 44 |
| 141 | 103 | 44 |
| 142 | 104 | 33 |
| 143 | 102 | 27 |
| 144 | 103 | 26 |
| 145 | 79 | 53 |
| 146 | 51 | 37 |
| 147 | 24 | 23 |
| 148 | 13 | 33 |
| 149 | 19 | 55 |
| 150 | 45 | 30 |
| 151 | 34 | 7 |
| 152 | 14 | 4 |
| 153 | 8 | 16 |
| 154 | 15 | 6 |
| 155 | 39 | 47 |
| 156 | 39 | 4 |
| 157 | 35 | 26 |
| 158 | 27 | 38 |
| 159 | 43 | 40 |
| 160 | 14 | 23 |
| 161 | 10 | 10 |
| 162 | 15 | 33 |
| 163 | 35 | 72 |
| 164 | 60 | 39 |
| 165 | 55 | 31 |
| 166 | 47 | 30 |
| 167 | 16 | 7 |
| 168 | 0 | 6 |
| 169 | 0 | 8 |
| 170 | 0 | 8 |
| 171 | 0 | 2 |
| 172 | 2 | 17 |
| 173 | 10 | 28 |
| 174 | 28 | 31 |
| 175 | 33 | 30 |
| 176 | 36 | 0 |
| 177 | 19 | 10 |
| 178 | 1 | 18 |
| 179 | 0 | 16 |
| 180 | 1 | 3 |
| 181 | 1 | 4 |
| 182 | 1 | 5 |
| 183 | 1 | 6 |
| 184 | 1 | 5 |
| 185 | 1 | 3 |
| 186 | 1 | 4 |
| 187 | 1 | 4 |
| 188 | 1 | 6 |
| 189 | 8 | 18 |
| 190 | 20 | 51 |
| 191 | 49 | 19 |
| 192 | 41 | 13 |
| 193 | 31 | 16 |
| 194 | 28 | 21 |
| 195 | 21 | 17 |
| 196 | 31 | 21 |
| 197 | 21 | 8 |
| 198 | 0 | 14 |
| 199 | 0 | 12 |
| 200 | 3 | 8 |
| 201 | 3 | 22 |
| 202 | 12 | 20 |
| 203 | 14 | 20 |
| 204 | 16 | 17 |
| 205 | 20 | 18 |
| 206 | 27 | 34 |
| 207 | 32 | 33 |
| 208 | 41 | 31 |
| 209 | 43 | 31 |
| 210 | 37 | 33 |
| 211 | 26 | 18 |
| 212 | 18 | 29 |
| 213 | 14 | 51 |
| 214 | 13 | 11 |
| 215 | 12 | 9 |
| 216 | 15 | 33 |
| 217 | 20 | 25 |
| 218 | 25 | 17 |
| 219 | 31 | 29 |
| 220 | 36 | 66 |
| 221 | 66 | 40 |
| 222 | 50 | 13 |
| 223 | 16 | 24 |
| 224 | 26 | 50 |
| 225 | 64 | 23 |
| 226 | 81 | 20 |
| 227 | 83 | 11 |
| 228 | 79 | 23 |
| 229 | 76 | 31 |
| 230 | 68 | 24 |
| 231 | 59 | 33 |
| 232 | 59 | 3 |
| 233 | 25 | 7 |
| 234 | 21 | 10 |
| 235 | 20 | 19 |
| 236 | 4 | 10 |
| 237 | 5 | 7 |
| 238 | 4 | 5 |
| 239 | 4 | 6 |
| 240 | 4 | 6 |
| 241 | 4 | 5 |
| 242 | 7 | 5 |
| 243 | 16 | 28 |
| 244 | 28 | 25 |
| 245 | 52 | 53 |
| 246 | 50 | 8 |
| 247 | 26 | 40 |
| 248 | 48 | 29 |
| 249 | 54 | 39 |
| 250 | 60 | 42 |
| 251 | 48 | 18 |
| 252 | 54 | 51 |
| 253 | 88 | 90 |
| 254 | 103 | 84 |
| 255 | 103 | 85 |
| 256 | 102 | 84 |
| 257 | 58 | 66 |
| 258 | 64 | 97 |
| 259 | 56 | 80 |
| 260 | 51 | 67 |
| 261 | 52 | 96 |
| 262 | 63 | 62 |
| 263 | 71 | 6 |
| 264 | 33 | 16 |
| 265 | 47 | 45 |
| 266 | 43 | 56 |
| 267 | 42 | 27 |
| 268 | 42 | 64 |
| 269 | 75 | 74 |
| 270 | 68 | 96 |
| 271 | 86 | 61 |
| 272 | 66 | 0 |
| 273 | 37 | 0 |
| 274 | 45 | 37 |
| 275 | 68 | 96 |
| 276 | 80 | 97 |
| 277 | 92 | 96 |
| 278 | 90 | 97 |
| 279 | 82 | 96 |
| 280 | 94 | 81 |
| 281 | 90 | 85 |
| 282 | 96 | 65 |
| 283 | 70 | 96 |
| 284 | 55 | 95 |
| 285 | 70 | 96 |
| 286 | 79 | 96 |
| 287 | 81 | 71 |
| 288 | 71 | 60 |
| 289 | 92 | 65 |
| 290 | 82 | 63 |
| 291 | 61 | 47 |
| 292 | 52 | 37 |
| 293 | 24 | 0 |
| 294 | 20 | 7 |
| 295 | 39 | 48 |
| 296 | 39 | 54 |
| 297 | 63 | 58 |
| 298 | 53 | 31 |
| 299 | 51 | 24 |
| 300 | 48 | 40 |
| 301 | 39 | 0 |
| 302 | 35 | 18 |
| 303 | 36 | 16 |
| 304 | 29 | 17 |
| 305 | 28 | 21 |
| 306 | 31 | 15 |
| 307 | 31 | 10 |
| 308 | 43 | 19 |
| 309 | 49 | 63 |
| 310 | 78 | 61 |
| 311 | 78 | 46 |
| 312 | 66 | 65 |
| 313 | 78 | 97 |
| 314 | 84 | 63 |
| 315 | 57 | 26 |
| 316 | 36 | 22 |
| 317 | 20 | 34 |
| 318 | 19 | 8 |
| 319 | 9 | 10 |
| 320 | 5 | 5 |
| 321 | 7 | 11 |
| 322 | 15 | 15 |
| 323 | 12 | 9 |
| 324 | 13 | 27 |
| 325 | 15 | 28 |
| 326 | 16 | 28 |
| 327 | 16 | 31 |
| 328 | 15 | 20 |
| 329 | 17 | 0 |
| 330 | 20 | 34 |
| 331 | 21 | 25 |
| 332 | 20 | 0 |
| 333 | 23 | 25 |
| 334 | 30 | 58 |
| 335 | 63 | 96 |
| 336 | 83 | 60 |
| 337 | 61 | 0 |
| 338 | 26 | 0 |
| 339 | 29 | 44 |
| 340 | 68 | 97 |
| 341 | 80 | 97 |
| 342 | 88 | 97 |
| 343 | 99 | 88 |
| 344 | 102 | 86 |
| 345 | 100 | 82 |
| 346 | 74 | 79 |
| 347 | 57 | 79 |
| 348 | 76 | 97 |
| 349 | 84 | 97 |
| 350 | 86 | 97 |
| 351 | 81 | 98 |
| 352 | 83 | 83 |
| 353 | 65 | 96 |
| 354 | 93 | 72 |
| 355 | 63 | 60 |
| 356 | 72 | 49 |
| 357 | 56 | 27 |
| 358 | 29 | 0 |
| 359 | 18 | 13 |
| 360 | 25 | 11 |
| 361 | 28 | 24 |
| 362 | 34 | 53 |
| 363 | 65 | 83 |
| 364 | 80 | 44 |
| 365 | 77 | 46 |
| 366 | 76 | 50 |
| 367 | 45 | 52 |
| 368 | 61 | 98 |
| 369 | 61 | 69 |
| 370 | 63 | 49 |
| 371 | 32 | 0 |
| 372 | 10 | 8 |
| 373 | 17 | 7 |
| 374 | 16 | 13 |
| 375 | 11 | 6 |
| 376 | 9 | 5 |
| 377 | 9 | 12 |
| 378 | 12 | 46 |
| 379 | 15 | 30 |
| 380 | 26 | 28 |
| 381 | 13 | 9 |
| 382 | 16 | 21 |
| 383 | 24 | 4 |
| 384 | 36 | 43 |
| 385 | 65 | 85 |
| 386 | 78 | 66 |
| 387 | 63 | 39 |
| 388 | 32 | 34 |
| 389 | 46 | 55 |
| 390 | 47 | 42 |
| 391 | 42 | 39 |
| 392 | 27 | 0 |
| 393 | 14 | 5 |
| 394 | 14 | 14 |
| 395 | 24 | 54 |
| 396 | 60 | 90 |
| 397 | 53 | 66 |
| 398 | 70 | 48 |
| 399 | 77 | 93 |
| 400 | 79 | 67 |
| 401 | 46 | 65 |
| 402 | 69 | 98 |
| 403 | 80 | 97 |
| 404 | 74 | 97 |
| 405 | 75 | 98 |
| 406 | 56 | 61 |
| 407 | 42 | 0 |
| 408 | 36 | 32 |
| 409 | 34 | 43 |
| 410 | 68 | 83 |
| 411 | 102 | 48 |
| 412 | 62 | 0 |
| 413 | 41 | 39 |
| 414 | 71 | 86 |
| 415 | 91 | 52 |
| 416 | 89 | 55 |
| 417 | 89 | 56 |
| 418 | 88 | 58 |
| 419 | 78 | 69 |
| 420 | 98 | 39 |
| 421 | 64 | 61 |
| 422 | 90 | 34 |
| 423 | 88 | 38 |
| 424 | 97 | 62 |
| 425 | 100 | 53 |
| 426 | 81 | 58 |
| 427 | 74 | 51 |
| 428 | 76 | 57 |
| 429 | 76 | 72 |
| 430 | 85 | 72 |
| 431 | 84 | 60 |
| 432 | 83 | 72 |
| 433 | 83 | 72 |
| 434 | 86 | 72 |
| 435 | 89 | 72 |
| 436 | 86 | 72 |
| 437 | 87 | 72 |
| 438 | 88 | 72 |
| 439 | 88 | 71 |
| 440 | 87 | 72 |
| 441 | 85 | 71 |
| 442 | 88 | 72 |
| 443 | 88 | 72 |
| 444 | 84 | 72 |
| 445 | 83 | 73 |
| 446 | 77 | 73 |
| 447 | 74 | 73 |
| 448 | 76 | 72 |
| 449 | 46 | 77 |
| 450 | 78 | 62 |
| 451 | 79 | 35 |
| 452 | 82 | 38 |
| 453 | 81 | 41 |
| 454 | 79 | 37 |
| 455 | 78 | 35 |
| 456 | 78 | 38 |
| 457 | 78 | 46 |
| 458 | 75 | 49 |
| 459 | 73 | 50 |
| 460 | 79 | 58 |
| 461 | 79 | 71 |
| 462 | 83 | 44 |
| 463 | 53 | 48 |
| 464 | 40 | 48 |
| 465 | 51 | 75 |
| 466 | 75 | 72 |
| 467 | 89 | 67 |
| 468 | 93 | 60 |
| 469 | 89 | 73 |
| 470 | 86 | 73 |
| 471 | 81 | 73 |
| 472 | 78 | 73 |
| 473 | 78 | 73 |
| 474 | 76 | 73 |
| 475 | 79 | 73 |
| 476 | 82 | 73 |
| 477 | 86 | 73 |
| 478 | 88 | 72 |
| 479 | 92 | 71 |
| 480 | 97 | 54 |
| 481 | 73 | 43 |
| 482 | 36 | 64 |
| 483 | 63 | 31 |
| 484 | 78 | 1 |
| 485 | 69 | 27 |
| 486 | 67 | 28 |
| 487 | 72 | 9 |
| 488 | 71 | 9 |
| 489 | 78 | 36 |
| 490 | 81 | 56 |
| 491 | 75 | 53 |
| 492 | 60 | 45 |
| 493 | 50 | 37 |
| 494 | 66 | 41 |
| 495 | 51 | 61 |
| 496 | 68 | 47 |
| 497 | 29 | 42 |
| 498 | 24 | 73 |
| 499 | 64 | 71 |
| 500 | 90 | 71 |
| 501 | 100 | 61 |
| 502 | 94 | 73 |
| 503 | 84 | 73 |
| 504 | 79 | 73 |
| 505 | 75 | 72 |
| 506 | 78 | 73 |
| 507 | 80 | 73 |
| 508 | 81 | 73 |
| 509 | 81 | 73 |
| 510 | 83 | 73 |
| 511 | 85 | 73 |
| 512 | 84 | 73 |
| 513 | 85 | 73 |
| 514 | 86 | 73 |
| 515 | 85 | 73 |
| 516 | 85 | 73 |
| 517 | 85 | 72 |
| 518 | 85 | 73 |
| 519 | 83 | 73 |
| 520 | 79 | 73 |
| 521 | 78 | 73 |
| 522 | 81 | 73 |
| 523 | 82 | 72 |
| 524 | 94 | 56 |
| 525 | 66 | 48 |
| 526 | 35 | 71 |
| 527 | 51 | 44 |
| 528 | 60 | 23 |
| 529 | 64 | 10 |
| 530 | 63 | 14 |
| 531 | 70 | 37 |
| 532 | 76 | 45 |
| 533 | 78 | 18 |
| 534 | 76 | 51 |
| 535 | 75 | 33 |
| 536 | 81 | 17 |
| 537 | 76 | 45 |
| 538 | 76 | 30 |
| 539 | 80 | 14 |
| 540 | 71 | 18 |
| 541 | 71 | 14 |
| 542 | 71 | 11 |
| 543 | 65 | 2 |
| 544 | 31 | 26 |
| 545 | 24 | 72 |
| 546 | 64 | 70 |
| 547 | 77 | 62 |
| 548 | 80 | 68 |
| 549 | 83 | 53 |
| 550 | 83 | 50 |
| 551 | 83 | 50 |
| 552 | 85 | 43 |
| 553 | 86 | 45 |
| 554 | 89 | 35 |
| 555 | 82 | 61 |
| 556 | 87 | 50 |
| 557 | 85 | 55 |
| 558 | 89 | 49 |
| 559 | 87 | 70 |
| 560 | 91 | 39 |
| 561 | 72 | 3 |
| 562 | 43 | 25 |
| 563 | 30 | 60 |
| 564 | 40 | 45 |
| 565 | 37 | 32 |
| 566 | 37 | 32 |
| 567 | 43 | 70 |
| 568 | 70 | 54 |
| 569 | 77 | 47 |
| 570 | 79 | 66 |
| 571 | 85 | 53 |
| 572 | 83 | 57 |
| 573 | 86 | 52 |
| 574 | 85 | 51 |
| 575 | 70 | 39 |
| 576 | 50 | 5 |
| 577 | 38 | 36 |
| 578 | 30 | 71 |
| 579 | 75 | 53 |
| 580 | 84 | 40 |
| 581 | 85 | 42 |
| 582 | 86 | 49 |
| 583 | 86 | 57 |
| 584 | 89 | 68 |
| 585 | 99 | 61 |
| 586 | 77 | 29 |
| 587 | 81 | 72 |
| 588 | 89 | 69 |
| 589 | 49 | 56 |
| 590 | 79 | 70 |
| 591 | 104 | 59 |
| 592 | 103 | 54 |
| 593 | 102 | 56 |
| 594 | 102 | 56 |
| 595 | 103 | 61 |
| 596 | 102 | 64 |
| 597 | 103 | 60 |
| 598 | 93 | 72 |
| 599 | 86 | 73 |
| 600 | 76 | 73 |
| 601 | 59 | 49 |
| 602 | 46 | 22 |
| 603 | 40 | 65 |
| 604 | 72 | 31 |
| 605 | 72 | 27 |
| 606 | 67 | 44 |
| 607 | 68 | 37 |
| 608 | 67 | 42 |
| 609 | 68 | 50 |
| 610 | 77 | 43 |
| 611 | 58 | 4 |
| 612 | 22 | 37 |
| 613 | 57 | 69 |
| 614 | 68 | 38 |
| 615 | 73 | 2 |
| 616 | 40 | 14 |
| 617 | 42 | 38 |
| 618 | 64 | 69 |
| 619 | 64 | 74 |
| 620 | 67 | 73 |
| 621 | 65 | 73 |
| 622 | 68 | 73 |
| 623 | 65 | 49 |
| 624 | 81 | 0 |
| 625 | 37 | 25 |
| 626 | 24 | 69 |
| 627 | 68 | 71 |
| 628 | 70 | 71 |
| 629 | 76 | 70 |
| 630 | 71 | 72 |
| 631 | 73 | 69 |
| 632 | 76 | 70 |
| 633 | 77 | 72 |
| 634 | 77 | 72 |
| 635 | 77 | 72 |
| 636 | 77 | 70 |
| 637 | 76 | 71 |
| 638 | 76 | 71 |
| 639 | 77 | 71 |
| 640 | 77 | 71 |
| 641 | 78 | 70 |
| 642 | 77 | 70 |
| 643 | 77 | 71 |
| 644 | 79 | 72 |
| 645 | 78 | 70 |
| 646 | 80 | 70 |
| 647 | 82 | 71 |
| 648 | 84 | 71 |
| 649 | 83 | 71 |
| 650 | 83 | 73 |
| 651 | 81 | 70 |
| 652 | 80 | 71 |
| 653 | 78 | 71 |
| 654 | 76 | 70 |
| 655 | 76 | 70 |
| 656 | 76 | 71 |
| 657 | 79 | 71 |
| 658 | 78 | 71 |
| 659 | 81 | 70 |
| 660 | 83 | 72 |
| 661 | 84 | 71 |
| 662 | 86 | 71 |
| 663 | 87 | 71 |
| 664 | 92 | 72 |
| 665 | 91 | 72 |
| 666 | 90 | 71 |
| 667 | 90 | 71 |
| 668 | 91 | 71 |
| 669 | 90 | 70 |
| 670 | 90 | 72 |
| 671 | 91 | 71 |
| 672 | 90 | 71 |
| 673 | 90 | 71 |
| 674 | 92 | 72 |
| 675 | 93 | 69 |
| 676 | 90 | 70 |
| 677 | 93 | 72 |
| 678 | 91 | 70 |
| 679 | 89 | 71 |
| 680 | 91 | 71 |
| 681 | 90 | 71 |
| 682 | 90 | 71 |
| 683 | 92 | 71 |
| 684 | 91 | 71 |
| 685 | 93 | 71 |
| 686 | 93 | 68 |
| 687 | 98 | 68 |
| 688 | 98 | 67 |
| 689 | 100 | 69 |
| 690 | 99 | 68 |
| 691 | 100 | 71 |
| 692 | 99 | 68 |
| 693 | 100 | 69 |
| 694 | 102 | 72 |
| 695 | 101 | 69 |
| 696 | 100 | 69 |
| 697 | 102 | 71 |
| 698 | 102 | 71 |
| 699 | 102 | 69 |
| 700 | 102 | 71 |
| 701 | 102 | 68 |
| 702 | 100 | 69 |
| 703 | 102 | 70 |
| 704 | 102 | 68 |
| 705 | 102 | 70 |
| 706 | 102 | 72 |
| 707 | 102 | 68 |
| 708 | 102 | 69 |
| 709 | 100 | 68 |
| 710 | 102 | 71 |
| 711 | 101 | 64 |
| 712 | 102 | 69 |
| 713 | 102 | 69 |
| 714 | 101 | 69 |
| 715 | 102 | 64 |
| 716 | 102 | 69 |
| 717 | 102 | 68 |
| 718 | 102 | 70 |
| 719 | 102 | 69 |
| 720 | 102 | 70 |
| 721 | 102 | 70 |
| 722 | 102 | 62 |
| 723 | 104 | 38 |
| 724 | 104 | 15 |
| 725 | 102 | 24 |
| 726 | 102 | 45 |
| 727 | 102 | 47 |
| 728 | 104 | 40 |
| 729 | 101 | 52 |
| 730 | 103 | 32 |
| 731 | 102 | 50 |
| 732 | 103 | 30 |
| 733 | 103 | 44 |
| 734 | 102 | 40 |
| 735 | 103 | 43 |
| 736 | 103 | 41 |
| 737 | 102 | 46 |
| 738 | 103 | 39 |
| 739 | 102 | 41 |
| 740 | 103 | 41 |
| 741 | 102 | 38 |
| 742 | 103 | 39 |
| 743 | 102 | 46 |
| 744 | 104 | 46 |
| 745 | 103 | 49 |
| 746 | 102 | 45 |
| 747 | 103 | 42 |
| 748 | 103 | 46 |
| 749 | 103 | 38 |
| 750 | 102 | 48 |
| 751 | 103 | 35 |
| 752 | 102 | 48 |
| 753 | 103 | 49 |
| 754 | 102 | 48 |
| 755 | 102 | 46 |
| 756 | 103 | 47 |
| 757 | 102 | 49 |
| 758 | 102 | 42 |
| 759 | 102 | 52 |
| 760 | 102 | 57 |
| 761 | 102 | 55 |
| 762 | 102 | 61 |
| 763 | 102 | 61 |
| 764 | 102 | 58 |
| 765 | 103 | 58 |
| 766 | 102 | 59 |
| 767 | 102 | 54 |
| 768 | 102 | 63 |
| 769 | 102 | 61 |
| 770 | 103 | 55 |
| 771 | 102 | 60 |
| 772 | 102 | 72 |
| 773 | 103 | 56 |
| 774 | 102 | 55 |
| 775 | 102 | 67 |
| 776 | 103 | 56 |
| 777 | 84 | 42 |
| 778 | 48 | 7 |
| 779 | 48 | 6 |
| 780 | 48 | 6 |
| 781 | 48 | 7 |
| 782 | 48 | 6 |
| 783 | 48 | 7 |
| 784 | 67 | 21 |
| 785 | 105 | 59 |
| 786 | 105 | 96 |
| 787 | 105 | 74 |
| 788 | 105 | 66 |
| 789 | 105 | 62 |
| 790 | 105 | 66 |
| 791 | 89 | 41 |
| 792 | 52 | 5 |
| 793 | 48 | 5 |
| 794 | 48 | 7 |
| 795 | 48 | 5 |
| 796 | 48 | 6 |
| 797 | 48 | 4 |
| 798 | 52 | 6 |
| 799 | 51 | 5 |
| 800 | 51 | 6 |
| 801 | 51 | 6 |
| 802 | 52 | 5 |
| 803 | 52 | 5 |
| 804 | 57 | 44 |
| 805 | 98 | 90 |
| 806 | 105 | 94 |
| 807 | 105 | 100 |
| 808 | 105 | 98 |
| 809 | 105 | 95 |
| 810 | 105 | 96 |
| 811 | 105 | 92 |
| 812 | 104 | 97 |
| 813 | 100 | 85 |
| 814 | 94 | 74 |
| 815 | 87 | 62 |
| 816 | 81 | 50 |
| 817 | 81 | 46 |
| 818 | 80 | 39 |
| 819 | 80 | 32 |
| 820 | 81 | 28 |
| 821 | 80 | 26 |
| 822 | 80 | 23 |
| 823 | 80 | 23 |
| 824 | 80 | 20 |
| 825 | 81 | 19 |
| 826 | 80 | 18 |
| 827 | 81 | 17 |
| 828 | 80 | 20 |
| 829 | 81 | 24 |
| 830 | 81 | 21 |
| 831 | 80 | 26 |
| 832 | 80 | 24 |
| 833 | 80 | 23 |
| 834 | 80 | 22 |
| 835 | 81 | 21 |
| 836 | 81 | 24 |
| 837 | 81 | 24 |
| 838 | 81 | 22 |
| 839 | 81 | 22 |
| 840 | 81 | 21 |
| 841 | 81 | 31 |
| 842 | 81 | 27 |
| 843 | 80 | 26 |
| 844 | 80 | 26 |
| 845 | 81 | 25 |
| 846 | 80 | 21 |
| 847 | 81 | 20 |
| 848 | 83 | 21 |
| 849 | 83 | 15 |
| 850 | 83 | 12 |
| 851 | 83 | 9 |
| 852 | 83 | 8 |
| 853 | 83 | 7 |
| 854 | 83 | 6 |
| 855 | 83 | 6 |
| 856 | 83 | 6 |
| 857 | 83 | 6 |
| 858 | 83 | 6 |
| 859 | 76 | 5 |
| 860 | 49 | 8 |
| 861 | 51 | 7 |
| 862 | 51 | 20 |
| 863 | 78 | 52 |
| 864 | 80 | 38 |
| 865 | 81 | 33 |
| 866 | 83 | 29 |
| 867 | 83 | 22 |
| 868 | 83 | 16 |
| 869 | 83 | 12 |
| 870 | 83 | 9 |
| 871 | 83 | 8 |
| 872 | 83 | 7 |
| 873 | 83 | 6 |
| 874 | 83 | 6 |
| 875 | 83 | 6 |
| 876 | 83 | 6 |
| 877 | 83 | 6 |
| 878 | 59 | 4 |
| 879 | 50 | 5 |
| 880 | 51 | 5 |
| 881 | 51 | 5 |
| 882 | 51 | 5 |
| 883 | 50 | 5 |
| 884 | 50 | 5 |
| 885 | 50 | 5 |
| 886 | 50 | 5 |
| 887 | 50 | 5 |
| 888 | 51 | 5 |
| 889 | 51 | 5 |
| 890 | 51 | 5 |
| 891 | 63 | 50 |
| 892 | 81 | 34 |
| 893 | 81 | 25 |
| 894 | 81 | 29 |
| 895 | 81 | 23 |
| 896 | 80 | 24 |
| 897 | 81 | 24 |
| 898 | 81 | 28 |
| 899 | 81 | 27 |
| 900 | 81 | 22 |
| 901 | 81 | 19 |
| 902 | 81 | 17 |
| 903 | 81 | 17 |
| 904 | 81 | 17 |
| 905 | 81 | 15 |
| 906 | 80 | 15 |
| 907 | 80 | 28 |
| 908 | 81 | 22 |
| 909 | 81 | 24 |
| 910 | 81 | 19 |
| 911 | 81 | 21 |
| 912 | 81 | 20 |
| 913 | 83 | 26 |
| 914 | 80 | 63 |
| 915 | 80 | 59 |
| 916 | 83 | 100 |
| 917 | 81 | 73 |
| 918 | 83 | 53 |
| 919 | 80 | 76 |
| 920 | 81 | 61 |
| 921 | 80 | 50 |
| 922 | 81 | 37 |
| 923 | 82 | 49 |
| 924 | 83 | 37 |
| 925 | 83 | 25 |
| 926 | 83 | 17 |
| 927 | 83 | 13 |
| 928 | 83 | 10 |
| 929 | 83 | 8 |
| 930 | 83 | 7 |
| 931 | 83 | 7 |
| 932 | 83 | 6 |
| 933 | 83 | 6 |
| 934 | 83 | 6 |
| 935 | 71 | 5 |
| 936 | 49 | 24 |
| 937 | 69 | 64 |
| 938 | 81 | 50 |
| 939 | 81 | 43 |
| 940 | 81 | 42 |
| 941 | 81 | 31 |
| 942 | 81 | 30 |
| 943 | 81 | 35 |
| 944 | 81 | 28 |
| 945 | 81 | 27 |
| 946 | 80 | 27 |
| 947 | 81 | 31 |
| 948 | 81 | 41 |
| 949 | 81 | 41 |
| 950 | 81 | 37 |
| 951 | 81 | 43 |
| 952 | 81 | 34 |
| 953 | 81 | 31 |
| 954 | 81 | 26 |
| 955 | 81 | 23 |
| 956 | 81 | 27 |
| 957 | 81 | 38 |
| 958 | 81 | 40 |
| 959 | 81 | 39 |
| 960 | 81 | 27 |
| 961 | 81 | 33 |
| 962 | 80 | 28 |
| 963 | 81 | 34 |
| 964 | 83 | 72 |
| 965 | 81 | 49 |
| 966 | 81 | 51 |
| 967 | 80 | 55 |
| 968 | 81 | 48 |
| 969 | 81 | 36 |
| 970 | 81 | 39 |
| 971 | 81 | 38 |
| 972 | 80 | 41 |
| 973 | 81 | 30 |
| 974 | 81 | 23 |
| 975 | 81 | 19 |
| 976 | 81 | 25 |
| 977 | 81 | 29 |
| 978 | 83 | 47 |
| 979 | 81 | 90 |
| 980 | 81 | 75 |
| 981 | 80 | 60 |
| 982 | 81 | 48 |
| 983 | 81 | 41 |
| 984 | 81 | 30 |
| 985 | 80 | 24 |
| 986 | 81 | 20 |
| 987 | 81 | 21 |
| 988 | 81 | 29 |
| 989 | 81 | 29 |
| 990 | 81 | 27 |
| 991 | 81 | 23 |
| 992 | 81 | 25 |
| 993 | 81 | 26 |
| 994 | 81 | 22 |
| 995 | 81 | 20 |
| 996 | 81 | 17 |
| 997 | 81 | 23 |
| 998 | 83 | 65 |
| 999 | 81 | 54 |
| 1000 | 81 | 50 |
| 1001 | 81 | 41 |
| 1002 | 81 | 35 |
| 1003 | 81 | 37 |
| 1004 | 81 | 29 |
| 1005 | 81 | 28 |
| 1006 | 81 | 24 |
| 1007 | 81 | 19 |
| 1008 | 81 | 16 |
| 1009 | 80 | 16 |
| 1010 | 83 | 23 |
| 1011 | 83 | 17 |
| 1012 | 83 | 13 |
| 1013 | 83 | 27 |
| 1014 | 81 | 58 |
| 1015 | 81 | 60 |
| 1016 | 81 | 46 |
| 1017 | 80 | 41 |
| 1018 | 80 | 36 |
| 1019 | 81 | 26 |
| 1020 | 86 | 18 |
| 1021 | 82 | 35 |
| 1022 | 79 | 53 |
| 1023 | 82 | 30 |
| 1024 | 83 | 29 |
| 1025 | 83 | 32 |
| 1026 | 83 | 28 |
| 1027 | 76 | 60 |
| 1028 | 79 | 51 |
| 1029 | 86 | 26 |
| 1030 | 82 | 34 |
| 1031 | 84 | 25 |
| 1032 | 86 | 23 |
| 1033 | 85 | 22 |
| 1034 | 83 | 26 |
| 1035 | 83 | 25 |
| 1036 | 83 | 37 |
| 1037 | 84 | 14 |
| 1038 | 83 | 39 |
| 1039 | 76 | 70 |
| 1040 | 78 | 81 |
| 1041 | 75 | 71 |
| 1042 | 86 | 47 |
| 1043 | 83 | 35 |
| 1044 | 81 | 43 |
| 1045 | 81 | 41 |
| 1046 | 79 | 46 |
| 1047 | 80 | 44 |
| 1048 | 84 | 20 |
| 1049 | 79 | 31 |
| 1050 | 87 | 29 |
| 1051 | 82 | 49 |
| 1052 | 84 | 21 |
| 1053 | 82 | 56 |
| 1054 | 81 | 30 |
| 1055 | 85 | 21 |
| 1056 | 86 | 16 |
| 1057 | 79 | 52 |
| 1058 | 78 | 60 |
| 1059 | 74 | 55 |
| 1060 | 78 | 84 |
| 1061 | 80 | 54 |
| 1062 | 80 | 35 |
| 1063 | 82 | 24 |
| 1064 | 83 | 43 |
| 1065 | 79 | 49 |
| 1066 | 83 | 50 |
| 1067 | 86 | 12 |
| 1068 | 64 | 14 |
| 1069 | 24 | 14 |
| 1070 | 49 | 21 |
| 1071 | 77 | 48 |
| 1072 | 103 | 11 |
| 1073 | 98 | 48 |
| 1074 | 101 | 34 |
| 1075 | 99 | 39 |
| 1076 | 103 | 11 |
| 1077 | 103 | 19 |
| 1078 | 103 | 7 |
| 1079 | 103 | 13 |
| 1080 | 103 | 10 |
| 1081 | 102 | 13 |
| 1082 | 101 | 29 |
| 1083 | 102 | 25 |
| 1084 | 102 | 20 |
| 1085 | 96 | 60 |
| 1086 | 99 | 38 |
| 1087 | 102 | 24 |
| 1088 | 100 | 31 |
| 1089 | 100 | 28 |
| 1090 | 98 | 3 |
| 1091 | 102 | 26 |
| 1092 | 95 | 64 |
| 1093 | 102 | 23 |
| 1094 | 102 | 25 |
| 1095 | 98 | 42 |
| 1096 | 93 | 68 |
| 1097 | 101 | 25 |
| 1098 | 95 | 64 |
| 1099 | 101 | 35 |
| 1100 | 94 | 59 |
| 1101 | 97 | 37 |
| 1102 | 97 | 60 |
| 1103 | 93 | 98 |
| 1104 | 98 | 53 |
| 1105 | 103 | 13 |
| 1106 | 103 | 11 |
| 1107 | 103 | 11 |
| 1108 | 103 | 13 |
| 1109 | 103 | 10 |
| 1110 | 103 | 10 |
| 1111 | 103 | 11 |
| 1112 | 103 | 10 |
| 1113 | 103 | 10 |
| 1114 | 102 | 18 |
| 1115 | 102 | 31 |
| 1116 | 101 | 24 |
| 1117 | 102 | 19 |
| 1118 | 103 | 10 |
| 1119 | 102 | 12 |
| 1120 | 99 | 56 |
| 1121 | 96 | 59 |
| 1122 | 74 | 28 |
| 1123 | 66 | 62 |
| 1124 | 74 | 29 |
| 1125 | 64 | 74 |
| 1126 | 69 | 40 |
| 1127 | 76 | 2 |
| 1128 | 72 | 29 |
| 1129 | 66 | 65 |
| 1130 | 54 | 69 |
| 1131 | 69 | 56 |
| 1132 | 69 | 40 |
| 1133 | 73 | 54 |
| 1134 | 63 | 92 |
| 1135 | 61 | 67 |
| 1136 | 72 | 42 |
| 1137 | 78 | 2 |
| 1138 | 76 | 34 |
| 1139 | 67 | 80 |
| 1140 | 70 | 67 |
| 1141 | 53 | 70 |
| 1142 | 72 | 65 |
| 1143 | 60 | 57 |
| 1144 | 74 | 29 |
| 1145 | 69 | 31 |
| 1146 | 76 | 1 |
| 1147 | 74 | 22 |
| 1148 | 72 | 52 |
| 1149 | 62 | 96 |
| 1150 | 54 | 72 |
| 1151 | 72 | 28 |
| 1152 | 72 | 35 |
| 1153 | 64 | 68 |
| 1154 | 74 | 27 |
| 1155 | 76 | 14 |
| 1156 | 69 | 38 |
| 1157 | 66 | 59 |
| 1158 | 64 | 99 |
| 1159 | 51 | 86 |
| 1160 | 70 | 53 |
| 1161 | 72 | 36 |
| 1162 | 71 | 47 |
| 1163 | 70 | 42 |
| 1164 | 67 | 34 |
| 1165 | 74 | 2 |
| 1166 | 75 | 21 |
| 1167 | 74 | 15 |
| 1168 | 75 | 13 |
| 1169 | 76 | 10 |
| 1170 | 75 | 13 |
| 1171 | 75 | 10 |
| 1172 | 75 | 7 |
| 1173 | 75 | 13 |
| 1174 | 76 | 8 |
| 1175 | 76 | 7 |
| 1176 | 67 | 45 |
| 1177 | 75 | 13 |
| 1178 | 75 | 12 |
| 1179 | 73 | 21 |
| 1180 | 68 | 46 |
| 1181 | 74 | 8 |
| 1182 | 76 | 11 |
| 1183 | 76 | 14 |
| 1184 | 74 | 11 |
| 1185 | 74 | 18 |
| 1186 | 73 | 22 |
| 1187 | 74 | 20 |
| 1188 | 74 | 19 |
| 1189 | 70 | 22 |
| 1190 | 71 | 23 |
| 1191 | 73 | 19 |
| 1192 | 73 | 19 |
| 1193 | 72 | 20 |
| 1194 | 64 | 60 |
| 1195 | 70 | 39 |
| 1196 | 66 | 56 |
| 1197 | 68 | 64 |
| 1198 | 30 | 68 |
| 1199 | 70 | 38 |
| 1200 | 66 | 47 |
| 1201 | 76 | 14 |
| 1202 | 74 | 18 |
| 1203 | 69 | 46 |
| 1204 | 68 | 62 |
| 1205 | 68 | 62 |
| 1206 | 68 | 62 |
| 1207 | 68 | 62 |
| 1208 | 68 | 62 |
| 1209 | 68 | 62 |
| 1210 | 54 | 50 |
| 1211 | 41 | 37 |
| 1212 | 27 | 25 |
| 1213 | 14 | 12 |
| 1214 | 0 | 0 |
| 1215 | 0 | 0 |
| 1216 | 0 | 0 |
| 1217 | 0 | 0 |
| 1218 | 0 | 0 |
| 1219 | 0 | 0 |
| 1220 | 0 | 0 |
| 1221 | 0 | 0 |
| 1222 | 0 | 0 |
| 1223 | 0 | 0 |
| 1224 | 0 | 0 |
| 1225 | 0 | 0 |
| 1226 | 0 | 0 |
| 1227 | 0 | 0 |
| 1228 | 0 | 0 |
| 1229 | 0 | 0 |
| 1230 | 0 | 0 |
| 1231 | 0 | 0 |
| 1232 | 0 | 0 |
| 1233 | 0 | 0 |
| 1234 | 0 | 0 |
| 1235 | 0 | 0 |
| 1236 | 0 | 0 |
| 1237 | 0 | 0 |
| 1238 | 0 | 0 |

Čas (s)

Normalizované otáčky (%)

Normalizovaný krútiaci moment (%)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0

0

17

0

0

18

0

0

19

0

0

20

0

0

21

0

0

22

0

0

23

0

0

24

1

3

25

1

3

26

1

3

27

1

3

28

1

3

29

1

3

30

1

6

31

1

6

32

2

1

33

4

13

34

7

18

35

9

21

36

17

20

37

33

42

38

57

46

39

44

33

40

31

0

41

22

27

42

33

43

43

80

49

44

105

47

45

98

70

46

104

36

47

104

65

48

96

71

49

101

62

50

102

51

51

102

50

52

102

46

53

102

41

54

102

31

55

89

2

56

82

0

57

47

1

58

23

1

59

1

3

60

1

8

61

1

3

62

1

5

63

1

6

64

1

4

65

1

4

66

0

6

67

1

4

68

9

21

69

25

56

70

64

26

71

60

31

72

63

20

73

62

24

74

64

8

75

58

44

76

65

10

77

65

12

78

68

23

79

69

30

80

71

30

81

74

15

82

71

23

83

73

20

84

73

21

85

73

19

86

70

33

87

70

34

88

65

47

89

66

47

90

64

53

91

65

45

92

66

38

93

67

49

94

69

39

95

69

39

96

66

42

97

71

29

98

75

29

99

72

23

100

74

22

101

75

24

102

73

30

103

74

24

104

77

6

105

76

12

106

74

39

107

72

30

108

75

22

109

78

64

110

102

34

111

103

28

112

103

28

113

103

19

114

103

32

115

104

25

116

103

38

117

103

39

118

103

34

119

102

44

120

103

38

121

102

43

122

103

34

123

102

41

124

103

44

125

103

37

126

103

27

127

104

13

128

104

30

129

104

19

130

103

28

131

104

40

132

104

32

133

101

63

134

102

54

135

102

52

136

102

51

137

103

40

138

104

34

139

102

36

140

104

44

141

103

44

142

104

33

143

102

27

144

103

26

145

79

53

146

51

37

147

24

23

148

13

33

149

19

55

150

45

30

151

34

7

152

14

4

153

8

16

154

15

6

155

39

47

156

39

4

157

35

26

158

27

38

159

43

40

160

14

23

161

10

10

162

15

33

163

35

72

164

60

39

165

55

31

166

47

30

167

16

7

168

0

6

169

0

8

170

0

8

171

0

2

172

2

17

173

10

28

174

28

31

175

33

30

176

36

0

177

19

10

178

1

18

179

0

16

180

1

3

181

1

4

182

1

5

183

1

6

184

1

5

185

1

3

186

1

4

187

1

4

188

1

6

189

8

18

190

20

51

191

49

19

192

41

13

193

31

16

194

28

21

195

21

17

196

31

21

197

21

8

198

0

14

199

0

12

200

3

8

201

3

22

202

12

20

203

14

20

204

16

17

205

20

18

206

27

34

207

32

33

208

41

31

209

43

31

210

37

33

211

26

18

212

18

29

213

14

51

214

13

11

215

12

9

216

15

33

217

20

25

218

25

17

219

31

29

220

36

66

221

66

40

222

50

13

223

16

24

224

26

50

225

64

23

226

81

20

227

83

11

228

79

23

229

76

31

230

68

24

231

59

33

232

59

3

233

25

7

234

21

10

235

20

19

236

4

10

237

5

7

238

4

5

239

4

6

240

4

6

241

4

5

242

7

5

243

16

28

244

28

25

245

52

53

246

50

8

247

26

40

248

48

29

249

54

39

250

60

42

251

48

18

252

54

51

253

88

90

254

103

84

255

103

85

256

102

84

257

58

66

258

64

97

259

56

80

260

51

67

261

52

96

262

63

62

263

71

6

264

33

16

265

47

45

266

43

56

267

42

27

268

42

64

269

75

74

270

68

96

271

86

61

272

66

0

273

37

0

274

45

37

275

68

96

276

80

97

277

92

96

278

90

97

279

82

96

280

94

81

281

90

85

282

96

65

283

70

96

284

55

95

285

70

96

286

79

96

287

81

71

288

71

60

289

92

65

290

82

63

291

61

47

292

52

37

293

24

0

294

20

7

295

39

48

296

39

54

297

63

58

298

53

31

299

51

24

300

48

40

301

39

0

302

35

18

303

36

16

304

29

17

305

28

21

306

31

15

307

31

10

308

43

19

309

49

63

310

78

61

311

78

46

312

66

65

313

78

97

314

84

63

315

57

26

316

36

22

317

20

34

318

19

8

319

9

10

320

5

5

321

7

11

322

15

15

323

12

9

324

13

27

325

15

28

326

16

28

327

16

31

328

15

20

329

17

0

330

20

34

331

21

25

332

20

0

333

23

25

334

30

58

335

63

96

336

83

60

337

61

0

338

26

0

339

29

44

340

68

97

341

80

97

342

88

97

343

99

88

344

102

86

345

100

82

346

74

79

347

57

79

348

76

97

349

84

97

350

86

97

351

81

98

352

83

83

353

65

96

354

93

72

355

63

60

356

72

49

357

56

27

358

29

0

359

18

13

360

25

11

361

28

24

362

34

53

363

65

83

364

80

44

365

77

46

366

76

50

367

45

52

368

61

98

369

61

69

370

63

49

371

32

0

372

10

8

373

17

7

374

16

13

375

11

6

376

9

5

377

9

12

378

12

46

379

15

30

380

26

28

381

13

9

382

16

21

383

24

4

384

36

43

385

65

85

386

78

66

387

63

39

388

32

34

389

46

55

390

47

42

391

42

39

392

27

0

393

14

5

394

14

14

395

24

54

396

60

90

397

53

66

398

70

48

399

77

93

400

79

67

401

46

65

402

69

98

403

80

97

404

74

97

405

75

98

406

56

61

407

42

0

408

36

32

409

34

43

410

68

83

411

102

48

412

62

0

413

41

39

414

71

86

415

91

52

416

89

55

417

89

56

418

88

58

419

78

69

420

98

39

421

64

61

422

90

34

423

88

38

424

97

62

425

100

53

426

81

58

427

74

51

428

76

57

429

76

72

430

85

72

431

84

60

432

83

72

433

83

72

434

86

72

435

89

72

436

86

72

437

87

72

438

88

72

439

88

71

440

87

72

441

85

71

442

88

72

443

88

72

444

84

72

445

83

73

446

77

73

447

74

73

448

76

72

449

46

77

450

78

62

451

79

35

452

82

38

453

81

41

454

79

37

455

78

35

456

78

38

457

78

46

458

75

49

459

73

50

460

79

58

461

79

71

462

83

44

463

53

48

464

40

48

465

51

75

466

75

72

467

89

67

468

93

60

469

89

73

470

86

73

471

81

73

472

78

73

473

78

73

474

76

73

475

79

73

476

82

73

477

86

73

478

88

72

479

92

71

480

97

54

481

73

43

482

36

64

483

63

31

484

78

1

485

69

27

486

67

28

487

72

9

488

71

9

489

78

36

490

81

56

491

75

53

492

60

45

493

50

37

494

66

41

495

51

61

496

68

47

497

29

42

498

24

73

499

64

71

500

90

71

501

100

61

502

94

73

503

84

73

504

79

73

505

75

72

506

78

73

507

80

73

508

81

73

509

81

73

510

83

73

511

85

73

512

84

73

513

85

73

514

86

73

515

85

73

516

85

73

517

85

72

518

85

73

519

83

73

520

79

73

521

78

73

522

81

73

523

82

72

524

94

56

525

66

48

526

35

71

527

51

44

528

60

23

529

64

10

530

63

14

531

70

37

532

76

45

533

78

18

534

76

51

535

75

33

536

81

17

537

76

45

538

76

30

539

80

14

540

71

18

541

71

14

542

71

11

543

65

2

544

31

26

545

24

72

546

64

70

547

77

62

548

80

68

549

83

53

550

83

50

551

83

50

552

85

43

553

86

45

554

89

35

555

82

61

556

87

50

557

85

55

558

89

49

559

87

70

560

91

39

561

72

3

562

43

25

563

30

60

564

40

45

565

37

32

566

37

32

567

43

70

568

70

54

569

77

47

570

79

66

571

85

53

572

83

57

573

86

52

574

85

51

575

70

39

576

50

5

577

38

36

578

30

71

579

75

53

580

84

40

581

85

42

582

86

49

583

86

57

584

89

68

585

99

61

586

77

29

587

81

72

588

89

69

589

49

56

590

79

70

591

104

59

592

103

54

593

102

56

594

102

56

595

103

61

596

102

64

597

103

60

598

93

72

599

86

73

600

76

73

601

59

49

602

46

22

603

40

65

604

72

31

605

72

27

606

67

44

607

68

37

608

67

42

609

68

50

610

77

43

611

58

4

612

22

37

613

57

69

614

68

38

615

73

2

616

40

14

617

42

38

618

64

69

619

64

74

620

67

73

621

65

73

622

68

73

623

65

49

624

81

0

625

37

25

626

24

69

627

68

71

628

70

71

629

76

70

630

71

72

631

73

69

632

76

70

633

77

72

634

77

72

635

77

72

636

77

70

637

76

71

638

76

71

639

77

71

640

77

71

641

78

70

642

77

70

643

77

71

644

79

72

645

78

70

646

80

70

647

82

71

648

84

71

649

83

71

650

83

73

651

81

70

652

80

71

653

78

71

654

76

70

655

76

70

656

76

71

657

79

71

658

78

71

659

81

70

660

83

72

661

84

71

662

86

71

663

87

71

664

92

72

665

91

72

666

90

71

667

90

71

668

91

71

669

90

70

670

90

72

671

91

71

672

90

71

673

90

71

674

92

72

675

93

69

676

90

70

677

93

72

678

91

70

679

89

71

680

91

71

681

90

71

682

90

71

683

92

71

684

91

71

685

93

71

686

93

68

687

98

68

688

98

67

689

100

69

690

99

68

691

100

71

692

99

68

693

100

69

694

102

72

695

101

69

696

100

69

697

102

71

698

102

71

699

102

69

700

102

71

701

102

68

702

100

69

703

102

70

704

102

68

705

102

70

706

102

72

707

102

68

708

102

69

709

100

68

710

102

71

711

101

64

712

102

69

713

102

69

714

101

69

715

102

64

716

102

69

717

102

68

718

102

70

719

102

69

720

102

70

721

102

70

722

102

62

723

104

38

724

104

15

725

102

24

726

102

45

727

102

47

728

104

40

729

101

52

730

103

32

731

102

50

732

103

30

733

103

44

734

102

40

735

103

43

736

103

41

737

102

46

738

103

39

739

102

41

740

103

41

741

102

38

742

103

39

743

102

46

744

104

46

745

103

49

746

102

45

747

103

42

748

103

46

749

103

38

750

102

48

751

103

35

752

102

48

753

103

49

754

102

48

755

102

46

756

103

47

757

102

49

758

102

42

759

102

52

760

102

57

761

102

55

762

102

61

763

102

61

764

102

58

765

103

58

766

102

59

767

102

54

768

102

63

769

102

61

770

103

55

771

102

60

772

102

72

773

103

56

774

102

55

775

102

67

776

103

56

777

84

42

778

48

7

779

48

6

780

48

6

781

48

7

782

48

6

783

48

7

784

67

21

785

105

59

786

105

96

787

105

74

788

105

66

789

105

62

790

105

66

791

89

41

792

52

5

793

48

5

794

48

7

795

48

5

796

48

6

797

48

4

798

52

6

799

51

5

800

51

6

801

51

6

802

52

5

803

52

5

804

57

44

805

98

90

806

105

94

807

105

100

808

105

98

809

105

95

810

105

96

811

105

92

812

104

97

813

100

85

814

94

74

815

87

62

816

81

50

817

81

46

818

80

39

819

80

32

820

81

28

821

80

26

822

80

23

823

80

23

824

80

20

825

81

19

826

80

18

827

81

17

828

80

20

829

81

24

830

81

21

831

80

26

832

80

24

833

80

23

834

80

22

835

81

21

836

81

24

837

81

24

838

81

22

839

81

22

840

81

21

841

81

31

842

81

27

843

80

26

844

80

26

845

81

25

846

80

21

847

81

20

848

83

21

849

83

15

850

83

12

851

83

9

852

83

8

853

83

7

854

83

6

855

83

6

856

83

6

857

83

6

858

83

6

859

76

5

860

49

8

861

51

7

862

51

20

863

78

52

864

80

38

865

81

33

866

83

29

867

83

22

868

83

16

869

83

12

870

83

9

871

83

8

872

83

7

873

83

6

874

83

6

875

83

6

876

83

6

877

83

6

878

59

4

879

50

5

880

51

5

881

51

5

882

51

5

883

50

5

884

50

5

885

50

5

886

50

5

887

50

5

888

51

5

889

51

5

890

51

5

891

63

50

892

81

34

893

81

25

894

81

29

895

81

23

896

80

24

897

81

24

898

81

28

899

81

27

900

81

22

901

81

19

902

81

17

903

81

17

904

81

17

905

81

15

906

80

15

907

80

28

908

81

22

909

81

24

910

81

19

911

81

21

912

81

20

913

83

26

914

80

63

915

80

59

916

83

100

917

81

73

918

83

53

919

80

76

920

81

61

921

80

50

922

81

37

923

82

49

924

83

37

925

83

25

926

83

17

927

83

13

928

83

10

929

83

8

930

83

7

931

83

7

932

83

6

933

83

6

934

83

6

935

71

5

936

49

24

937

69

64

938

81

50

939

81

43

940

81

42

941

81

31

942

81

30

943

81

35

944

81

28

945

81

27

946

80

27

947

81

31

948

81

41

949

81

41

950

81

37

951

81

43

952

81

34

953

81

31

954

81

26

955

81

23

956

81

27

957

81

38

958

81

40

959

81

39

960

81

27

961

81

33

962

80

28

963

81

34

964

83

72

965

81

49

966

81

51

967

80

55

968

81

48

969

81

36

970

81

39

971

81

38

972

80

41

973

81

30

974

81

23

975

81

19

976

81

25

977

81

29

978

83

47

979

81

90

980

81

75

981

80

60

982

81

48

983

81

41

984

81

30

985

80

24

986

81

20

987

81

21

988

81

29

989

81

29

990

81

27

991

81

23

992

81

25

993

81

26

994

81

22

995

81

20

996

81

17

997

81

23

998

83

65

999

81

54

1000

81

50

1001

81

41

1002

81

35

1003

81

37

1004

81

29

1005

81

28

1006

81

24

1007

81

19

1008

81

16

1009

80

16

1010

83

23

1011

83

17

1012

83

13

1013

83

27

1014

81

58

1015

81

60

1016

81

46

1017

80

41

1018

80

36

1019

81

26

1020

86

18

1021

82

35

1022

79

53

1023

82

30

1024

83

29

1025

83

32

1026

83

28

1027

76

60

1028

79

51

1029

86

26

1030

82

34

1031

84

25

1032

86

23

1033

85

22

1034

83

26

1035

83

25

1036

83

37

1037

84

14

1038

83

39

1039

76

70

1040

78

81

1041

75

71

1042

86

47

1043

83

35

1044

81

43

1045

81

41

1046

79

46

1047

80

44

1048

84

20

1049

79

31

1050

87

29

1051

82

49

1052

84

21

1053

82

56

1054

81

30

1055

85

21

1056

86

16

1057

79

52

1058

78

60

1059

74

55

1060

78

84

1061

80

54

1062

80

35

1063

82

24

1064

83

43

1065

79

49

1066

83

50

1067

86

12

1068

64

14

1069

24

14

1070

49

21

1071

77

48

1072

103

11

1073

98

48

1074

101

34

1075

99

39

1076

103

11

1077

103

19

1078

103

7

1079

103

13

1080

103

10

1081

102

13

1082

101

29

1083

102

25

1084

102

20

1085

96

60

1086

99

38

1087

102

24

1088

100

31

1089

100

28

1090

98

3

1091

102

26

1092

95

64

1093

102

23

1094

102

25

1095

98

42

1096

93

68

1097

101

25

1098

95

64

1099

101

35

1100

94

59

1101

97

37

1102

97

60

1103

93

98

1104

98

53

1105

103

13

1106

103

11

1107

103

11

1108

103

13

1109

103

10

1110

103

10

1111

103

11

1112

103

10

1113

103

10

1114

102

18

1115

102

31

1116

101

24

1117

102

19

1118

103

10

1119

102

12

1120

99

56

1121

96

59

1122

74

28

1123

66

62

1124

74

29

1125

64

74

1126

69

40

1127

76

2

1128

72

29

1129

66

65

1130

54

69

1131

69

56

1132

69

40

1133

73

54

1134

63

92

1135

61

67

1136

72

42

1137

78

2

1138

76

34

1139

67

80

1140

70

67

1141

53

70

1142

72

65

1143

60

57

1144

74

29

1145

69

31

1146

76

1

1147

74

22

1148

72

52

1149

62

96

1150

54

72

1151

72

28

1152

72

35

1153

64

68

1154

74

27

1155

76

14

1156

69

38

1157

66

59

1158

64

99

1159

51

86

1160

70

53

1161

72

36

1162

71

47

1163

70

42

1164

67

34

1165

74

2

1166

75

21

1167

74

15

1168

75

13

1169

76

10

1170

75

13

1171

75

10

1172

75

7

1173

75

13

1174

76

8

1175

76

7

1176

67

45

1177

75

13

1178

75

12

1179

73

21

1180

68

46

1181

74

8

1182

76

11

1183

76

14

1184

74

11

1185

74

18

1186

73

22

1187

74

20

1188

74

19

1189

70

22

1190

71

23

1191

73

19

1192

73

19

1193

72

20

1194

64

60

1195

70

39

1196

66

56

1197

68

64

1198

30

68

1199

70

38

1200

66

47

1201

76

14

1202

74

18

1203

69

46

1204

68

62

1205

68

62

1206

68

62

1207

68

62

1208

68

62

1209

68

62

1210

54

50

1211

41

37

1212

27

25

1213

14

12

1214

0

0

1215

0

0

1216

0

0

1217

0

0

1218

0

0

1219

0

0

1220

0

0

1221

0

0

1222

0

0

1223

0

0

1224

0

0

1225

0

0

1226

0

0

1227

0

0

1228

0

0

1229

0

0

1230

0

0

1231

0

0

1232

0

0

1233

0

0

1234

0

0

1235

0

0

1236

0

0

1237

0

0

1238

0

0

Plán priebehu skúšky LSI-NRTC s motorovým dynamometrom

| Čas (s) | Normalizované otáčky (%) | Normalizovaný krútiaci moment (%) |
| --- | --- | --- |
| 0 | 0 | 0 |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 1 | 8 |
| 10 | 6 | 54 |
| 11 | 8 | 61 |
| 12 | 34 | 59 |
| 13 | 22 | 46 |
| 14 | 5 | 51 |
| 15 | 18 | 51 |
| 16 | 31 | 50 |
| 17 | 30 | 56 |
| 18 | 31 | 49 |
| 19 | 25 | 66 |
| 20 | 58 | 55 |
| 21 | 43 | 31 |
| 22 | 16 | 45 |
| 23 | 24 | 38 |
| 24 | 24 | 27 |
| 25 | 30 | 33 |
| 26 | 45 | 65 |
| 27 | 50 | 49 |
| 28 | 23 | 42 |
| 29 | 13 | 42 |
| 30 | 9 | 45 |
| 31 | 23 | 30 |
| 32 | 37 | 45 |
| 33 | 44 | 50 |
| 34 | 49 | 52 |
| 35 | 55 | 49 |
| 36 | 61 | 46 |
| 37 | 66 | 38 |
| 38 | 42 | 33 |
| 39 | 17 | 41 |
| 40 | 17 | 37 |
| 41 | 7 | 50 |
| 42 | 20 | 32 |
| 43 | 5 | 55 |
| 44 | 30 | 42 |
| 45 | 44 | 53 |
| 46 | 45 | 56 |
| 47 | 41 | 52 |
| 48 | 24 | 41 |
| 49 | 15 | 40 |
| 50 | 11 | 44 |
| 51 | 32 | 31 |
| 52 | 38 | 54 |
| 53 | 38 | 47 |
| 54 | 9 | 55 |
| 55 | 10 | 50 |
| 56 | 33 | 55 |
| 57 | 48 | 56 |
| 58 | 49 | 47 |
| 59 | 33 | 44 |
| 60 | 52 | 43 |
| 61 | 55 | 43 |
| 62 | 59 | 38 |
| 63 | 44 | 28 |
| 64 | 24 | 37 |
| 65 | 12 | 44 |
| 66 | 9 | 47 |
| 67 | 12 | 52 |
| 68 | 34 | 21 |
| 69 | 29 | 44 |
| 70 | 44 | 54 |
| 71 | 54 | 62 |
| 72 | 62 | 57 |
| 73 | 72 | 56 |
| 74 | 88 | 71 |
| 75 | 100 | 69 |
| 76 | 100 | 34 |
| 77 | 100 | 42 |
| 78 | 100 | 54 |
| 79 | 100 | 58 |
| 80 | 100 | 38 |
| 81 | 83 | 17 |
| 82 | 61 | 15 |
| 83 | 43 | 22 |
| 84 | 24 | 35 |
| 85 | 16 | 39 |
| 86 | 15 | 45 |
| 87 | 32 | 34 |
| 88 | 14 | 42 |
| 89 | 8 | 48 |
| 90 | 5 | 51 |
| 91 | 10 | 41 |
| 92 | 12 | 37 |
| 93 | 4 | 47 |
| 94 | 3 | 49 |
| 95 | 3 | 50 |
| 96 | 4 | 49 |
| 97 | 4 | 48 |
| 98 | 8 | 43 |
| 99 | 2 | 51 |
| 100 | 5 | 46 |
| 101 | 8 | 41 |
| 102 | 4 | 47 |
| 103 | 3 | 49 |
| 104 | 6 | 45 |
| 105 | 3 | 48 |
| 106 | 10 | 42 |
| 107 | 18 | 27 |
| 108 | 3 | 50 |
| 109 | 11 | 41 |
| 110 | 34 | 29 |
| 111 | 51 | 57 |
| 112 | 67 | 63 |
| 113 | 61 | 32 |
| 114 | 44 | 31 |
| 115 | 48 | 54 |
| 116 | 69 | 65 |
| 117 | 85 | 65 |
| 118 | 81 | 29 |
| 119 | 74 | 21 |
| 120 | 62 | 23 |
| 121 | 76 | 58 |
| 122 | 96 | 75 |
| 123 | 100 | 77 |
| 124 | 100 | 27 |
| 125 | 100 | 79 |
| 126 | 100 | 79 |
| 127 | 100 | 81 |
| 128 | 100 | 57 |
| 129 | 99 | 52 |
| 130 | 81 | 35 |
| 131 | 69 | 29 |
| 132 | 47 | 22 |
| 133 | 34 | 28 |
| 134 | 27 | 37 |
| 135 | 83 | 60 |
| 136 | 100 | 74 |
| 137 | 100 | 7 |
| 138 | 100 | 2 |
| 139 | 70 | 18 |
| 140 | 23 | 39 |
| 141 | 5 | 54 |
| 142 | 11 | 40 |
| 143 | 11 | 34 |
| 144 | 11 | 41 |
| 145 | 19 | 25 |
| 146 | 16 | 32 |
| 147 | 20 | 31 |
| 148 | 21 | 38 |
| 149 | 21 | 42 |
| 150 | 9 | 51 |
| 151 | 4 | 49 |
| 152 | 2 | 51 |
| 153 | 1 | 58 |
| 154 | 21 | 57 |
| 155 | 29 | 47 |
| 156 | 33 | 45 |
| 157 | 16 | 49 |
| 158 | 38 | 45 |
| 159 | 37 | 43 |
| 160 | 35 | 42 |
| 161 | 39 | 43 |
| 162 | 51 | 49 |
| 163 | 59 | 55 |
| 164 | 65 | 54 |
| 165 | 76 | 62 |
| 166 | 84 | 59 |
| 167 | 83 | 29 |
| 168 | 67 | 35 |
| 169 | 84 | 54 |
| 170 | 90 | 58 |
| 171 | 93 | 43 |
| 172 | 90 | 29 |
| 173 | 66 | 19 |
| 174 | 52 | 16 |
| 175 | 49 | 17 |
| 176 | 56 | 38 |
| 177 | 73 | 71 |
| 178 | 86 | 80 |
| 179 | 96 | 75 |
| 180 | 89 | 27 |
| 181 | 66 | 17 |
| 182 | 50 | 18 |
| 183 | 36 | 25 |
| 184 | 36 | 24 |
| 185 | 38 | 40 |
| 186 | 40 | 50 |
| 187 | 27 | 48 |
| 188 | 19 | 48 |
| 189 | 23 | 50 |
| 190 | 19 | 45 |
| 191 | 6 | 51 |
| 192 | 24 | 48 |
| 193 | 49 | 67 |
| 194 | 47 | 49 |
| 195 | 22 | 44 |
| 196 | 25 | 40 |
| 197 | 38 | 54 |
| 198 | 43 | 55 |
| 199 | 40 | 52 |
| 200 | 14 | 49 |
| 201 | 11 | 45 |
| 202 | 7 | 48 |
| 203 | 26 | 41 |
| 204 | 41 | 59 |
| 205 | 53 | 60 |
| 206 | 44 | 54 |
| 207 | 22 | 40 |
| 208 | 24 | 41 |
| 209 | 32 | 53 |
| 210 | 44 | 74 |
| 211 | 57 | 25 |
| 212 | 22 | 49 |
| 213 | 29 | 45 |
| 214 | 19 | 37 |
| 215 | 14 | 43 |
| 216 | 36 | 40 |
| 217 | 43 | 63 |
| 218 | 42 | 49 |
| 219 | 15 | 50 |
| 220 | 19 | 44 |
| 221 | 47 | 59 |
| 222 | 67 | 80 |
| 223 | 76 | 74 |
| 224 | 87 | 66 |
| 225 | 98 | 61 |
| 226 | 100 | 38 |
| 227 | 97 | 27 |
| 228 | 100 | 53 |
| 229 | 100 | 72 |
| 230 | 100 | 49 |
| 231 | 100 | 4 |
| 232 | 100 | 13 |
| 233 | 87 | 15 |
| 234 | 53 | 26 |
| 235 | 33 | 27 |
| 236 | 39 | 19 |
| 237 | 51 | 33 |
| 238 | 67 | 54 |
| 239 | 83 | 60 |
| 240 | 95 | 52 |
| 241 | 100 | 50 |
| 242 | 100 | 36 |
| 243 | 100 | 25 |
| 244 | 85 | 16 |
| 245 | 62 | 16 |
| 246 | 40 | 26 |
| 247 | 56 | 39 |
| 248 | 81 | 75 |
| 249 | 98 | 86 |
| 250 | 100 | 76 |
| 251 | 100 | 51 |
| 252 | 100 | 78 |
| 253 | 100 | 83 |
| 254 | 100 | 100 |
| 255 | 100 | 66 |
| 256 | 100 | 85 |
| 257 | 100 | 72 |
| 258 | 100 | 45 |
| 259 | 98 | 58 |
| 260 | 60 | 30 |
| 261 | 43 | 32 |
| 262 | 71 | 36 |
| 263 | 44 | 32 |
| 264 | 24 | 38 |
| 265 | 42 | 17 |
| 266 | 22 | 51 |
| 267 | 13 | 53 |
| 268 | 23 | 45 |
| 269 | 29 | 50 |
| 270 | 28 | 42 |
| 271 | 21 | 55 |
| 272 | 34 | 57 |
| 273 | 44 | 47 |
| 274 | 19 | 46 |
| 275 | 13 | 44 |
| 276 | 25 | 36 |
| 277 | 43 | 51 |
| 278 | 55 | 73 |
| 279 | 68 | 72 |
| 280 | 76 | 63 |
| 281 | 80 | 45 |
| 282 | 83 | 40 |
| 283 | 78 | 26 |
| 284 | 60 | 20 |
| 285 | 47 | 19 |
| 286 | 52 | 25 |
| 287 | 36 | 30 |
| 288 | 40 | 26 |
| 289 | 45 | 34 |
| 290 | 47 | 35 |
| 291 | 42 | 28 |
| 292 | 46 | 38 |
| 293 | 48 | 44 |
| 294 | 68 | 61 |
| 295 | 70 | 47 |
| 296 | 48 | 28 |
| 297 | 42 | 22 |
| 298 | 31 | 29 |
| 299 | 22 | 35 |
| 300 | 28 | 28 |
| 301 | 46 | 46 |
| 302 | 62 | 69 |
| 303 | 76 | 81 |
| 304 | 88 | 85 |
| 305 | 98 | 81 |
| 306 | 100 | 74 |
| 307 | 100 | 13 |
| 308 | 100 | 11 |
| 309 | 100 | 17 |
| 310 | 99 | 3 |
| 311 | 80 | 7 |
| 312 | 62 | 11 |
| 313 | 63 | 11 |
| 314 | 64 | 16 |
| 315 | 69 | 43 |
| 316 | 81 | 67 |
| 317 | 93 | 74 |
| 318 | 100 | 72 |
| 319 | 94 | 27 |
| 320 | 73 | 15 |
| 321 | 40 | 33 |
| 322 | 40 | 52 |
| 323 | 50 | 50 |
| 324 | 11 | 53 |
| 325 | 12 | 45 |
| 326 | 5 | 50 |
| 327 | 1 | 55 |
| 328 | 7 | 55 |
| 329 | 62 | 60 |
| 330 | 80 | 28 |
| 331 | 23 | 37 |
| 332 | 39 | 58 |
| 333 | 47 | 24 |
| 334 | 59 | 51 |
| 335 | 58 | 68 |
| 336 | 36 | 52 |
| 337 | 18 | 42 |
| 338 | 36 | 52 |
| 339 | 59 | 73 |
| 340 | 72 | 85 |
| 341 | 85 | 92 |
| 342 | 99 | 90 |
| 343 | 100 | 72 |
| 344 | 100 | 18 |
| 345 | 100 | 76 |
| 346 | 100 | 64 |
| 347 | 100 | 87 |
| 348 | 100 | 97 |
| 349 | 100 | 84 |
| 350 | 100 | 100 |
| 351 | 100 | 91 |
| 352 | 100 | 83 |
| 353 | 100 | 93 |
| 354 | 100 | 100 |
| 355 | 94 | 43 |
| 356 | 72 | 10 |
| 357 | 77 | 3 |
| 358 | 48 | 2 |
| 359 | 29 | 5 |
| 360 | 59 | 19 |
| 361 | 63 | 5 |
| 362 | 35 | 2 |
| 363 | 24 | 3 |
| 364 | 28 | 2 |
| 365 | 36 | 16 |
| 366 | 54 | 23 |
| 367 | 60 | 10 |
| 368 | 33 | 1 |
| 369 | 23 | 0 |
| 370 | 16 | 0 |
| 371 | 11 | 0 |
| 372 | 20 | 0 |
| 373 | 25 | 2 |
| 374 | 40 | 3 |
| 375 | 33 | 4 |
| 376 | 34 | 5 |
| 377 | 46 | 7 |
| 378 | 57 | 10 |
| 379 | 66 | 11 |
| 380 | 75 | 14 |
| 381 | 79 | 11 |
| 382 | 80 | 16 |
| 383 | 92 | 21 |
| 384 | 99 | 16 |
| 385 | 83 | 2 |
| 386 | 71 | 2 |
| 387 | 69 | 4 |
| 388 | 67 | 4 |
| 389 | 74 | 16 |
| 390 | 86 | 25 |
| 391 | 97 | 28 |
| 392 | 100 | 15 |
| 393 | 83 | 2 |
| 394 | 62 | 4 |
| 395 | 40 | 6 |
| 396 | 49 | 10 |
| 397 | 36 | 5 |
| 398 | 27 | 4 |
| 399 | 29 | 3 |
| 400 | 22 | 2 |
| 401 | 13 | 3 |
| 402 | 37 | 36 |
| 403 | 90 | 26 |
| 404 | 41 | 2 |
| 405 | 25 | 2 |
| 406 | 29 | 2 |
| 407 | 38 | 7 |
| 408 | 50 | 13 |
| 409 | 55 | 10 |
| 410 | 29 | 3 |
| 411 | 24 | 7 |
| 412 | 51 | 16 |
| 413 | 62 | 15 |
| 414 | 72 | 35 |
| 415 | 91 | 74 |
| 416 | 100 | 73 |
| 417 | 100 | 8 |
| 418 | 98 | 11 |
| 419 | 100 | 59 |
| 420 | 100 | 98 |
| 421 | 100 | 99 |
| 422 | 100 | 75 |
| 423 | 100 | 95 |
| 424 | 100 | 100 |
| 425 | 100 | 97 |
| 426 | 100 | 90 |
| 427 | 100 | 86 |
| 428 | 100 | 82 |
| 429 | 97 | 43 |
| 430 | 70 | 16 |
| 431 | 50 | 20 |
| 432 | 42 | 33 |
| 433 | 89 | 64 |
| 434 | 89 | 77 |
| 435 | 99 | 95 |
| 436 | 100 | 41 |
| 437 | 77 | 12 |
| 438 | 29 | 37 |
| 439 | 16 | 41 |
| 440 | 16 | 38 |
| 441 | 15 | 36 |
| 442 | 18 | 44 |
| 443 | 4 | 55 |
| 444 | 24 | 26 |
| 445 | 26 | 35 |
| 446 | 15 | 45 |
| 447 | 21 | 39 |
| 448 | 29 | 52 |
| 449 | 26 | 46 |
| 450 | 27 | 50 |
| 451 | 13 | 43 |
| 452 | 25 | 36 |
| 453 | 37 | 57 |
| 454 | 29 | 46 |
| 455 | 17 | 39 |
| 456 | 13 | 41 |
| 457 | 19 | 38 |
| 458 | 28 | 35 |
| 459 | 8 | 51 |
| 460 | 14 | 36 |
| 461 | 17 | 47 |
| 462 | 34 | 39 |
| 463 | 34 | 57 |
| 464 | 11 | 70 |
| 465 | 13 | 51 |
| 466 | 13 | 68 |
| 467 | 38 | 44 |
| 468 | 53 | 67 |
| 469 | 29 | 69 |
| 470 | 19 | 65 |
| 471 | 52 | 45 |
| 472 | 61 | 79 |
| 473 | 29 | 70 |
| 474 | 15 | 53 |
| 475 | 15 | 60 |
| 476 | 52 | 40 |
| 477 | 50 | 61 |
| 478 | 13 | 74 |
| 479 | 46 | 51 |
| 480 | 60 | 73 |
| 481 | 33 | 84 |
| 482 | 31 | 63 |
| 483 | 41 | 42 |
| 484 | 26 | 69 |
| 485 | 23 | 65 |
| 486 | 48 | 49 |
| 487 | 28 | 57 |
| 488 | 16 | 67 |
| 489 | 39 | 48 |
| 490 | 47 | 73 |
| 491 | 35 | 87 |
| 492 | 26 | 73 |
| 493 | 30 | 61 |
| 494 | 34 | 49 |
| 495 | 35 | 66 |
| 496 | 56 | 47 |
| 497 | 49 | 64 |
| 498 | 59 | 64 |
| 499 | 42 | 69 |
| 500 | 6 | 77 |
| 501 | 5 | 59 |
| 502 | 17 | 59 |
| 503 | 45 | 53 |
| 504 | 21 | 62 |
| 505 | 31 | 60 |
| 506 | 53 | 68 |
| 507 | 48 | 79 |
| 508 | 45 | 61 |
| 509 | 51 | 47 |
| 510 | 41 | 48 |
| 511 | 26 | 58 |
| 512 | 21 | 62 |
| 513 | 50 | 52 |
| 514 | 39 | 65 |
| 515 | 23 | 65 |
| 516 | 42 | 62 |
| 517 | 57 | 80 |
| 518 | 66 | 81 |
| 519 | 64 | 62 |
| 520 | 45 | 42 |
| 521 | 33 | 42 |
| 522 | 27 | 57 |
| 523 | 31 | 59 |
| 524 | 41 | 53 |
| 525 | 45 | 72 |
| 526 | 48 | 73 |
| 527 | 46 | 90 |
| 528 | 56 | 76 |
| 529 | 64 | 76 |
| 530 | 69 | 64 |
| 531 | 72 | 59 |
| 532 | 73 | 58 |
| 533 | 71 | 56 |
| 534 | 66 | 48 |
| 535 | 61 | 50 |
| 536 | 55 | 56 |
| 537 | 52 | 52 |
| 538 | 54 | 49 |
| 539 | 61 | 50 |
| 540 | 64 | 54 |
| 541 | 67 | 54 |
| 542 | 68 | 52 |
| 543 | 60 | 53 |
| 544 | 52 | 50 |
| 545 | 45 | 49 |
| 546 | 38 | 45 |
| 547 | 32 | 45 |
| 548 | 26 | 53 |
| 549 | 23 | 56 |
| 550 | 30 | 49 |
| 551 | 33 | 55 |
| 552 | 35 | 59 |
| 553 | 33 | 65 |
| 554 | 30 | 67 |
| 555 | 28 | 59 |
| 556 | 25 | 58 |
| 557 | 23 | 56 |
| 558 | 22 | 57 |
| 559 | 19 | 63 |
| 560 | 14 | 63 |
| 561 | 31 | 61 |
| 562 | 35 | 62 |
| 563 | 21 | 80 |
| 564 | 28 | 65 |
| 565 | 7 | 74 |
| 566 | 23 | 54 |
| 567 | 38 | 54 |
| 568 | 14 | 78 |
| 569 | 38 | 58 |
| 570 | 52 | 75 |
| 571 | 59 | 81 |
| 572 | 66 | 69 |
| 573 | 54 | 44 |
| 574 | 48 | 34 |
| 575 | 44 | 33 |
| 576 | 40 | 40 |
| 577 | 28 | 58 |
| 578 | 27 | 63 |
| 579 | 35 | 45 |
| 580 | 20 | 66 |
| 581 | 15 | 60 |
| 582 | 10 | 52 |
| 583 | 22 | 56 |
| 584 | 30 | 62 |
| 585 | 21 | 67 |
| 586 | 29 | 53 |
| 587 | 41 | 56 |
| 588 | 15 | 67 |
| 589 | 24 | 56 |
| 590 | 42 | 69 |
| 591 | 39 | 83 |
| 592 | 40 | 73 |
| 593 | 35 | 67 |
| 594 | 32 | 61 |
| 595 | 30 | 65 |
| 596 | 30 | 72 |
| 597 | 48 | 51 |
| 598 | 66 | 58 |
| 599 | 62 | 71 |
| 600 | 36 | 63 |
| 601 | 17 | 59 |
| 602 | 16 | 50 |
| 603 | 16 | 62 |
| 604 | 34 | 48 |
| 605 | 51 | 66 |
| 606 | 35 | 74 |
| 607 | 15 | 56 |
| 608 | 19 | 54 |
| 609 | 43 | 65 |
| 610 | 52 | 80 |
| 611 | 52 | 83 |
| 612 | 49 | 57 |
| 613 | 48 | 46 |
| 614 | 37 | 36 |
| 615 | 25 | 44 |
| 616 | 14 | 53 |
| 617 | 13 | 64 |
| 618 | 23 | 56 |
| 619 | 21 | 63 |
| 620 | 18 | 67 |
| 621 | 20 | 54 |
| 622 | 16 | 67 |
| 623 | 26 | 56 |
| 624 | 41 | 65 |
| 625 | 28 | 62 |
| 626 | 19 | 60 |
| 627 | 33 | 56 |
| 628 | 37 | 70 |
| 629 | 24 | 79 |
| 630 | 28 | 57 |
| 631 | 40 | 57 |
| 632 | 40 | 58 |
| 633 | 28 | 44 |
| 634 | 25 | 41 |
| 635 | 29 | 53 |
| 636 | 31 | 55 |
| 637 | 26 | 64 |
| 638 | 20 | 50 |
| 639 | 16 | 53 |
| 640 | 11 | 54 |
| 641 | 13 | 53 |
| 642 | 23 | 50 |
| 643 | 32 | 59 |
| 644 | 36 | 63 |
| 645 | 33 | 59 |
| 646 | 24 | 52 |
| 647 | 20 | 52 |
| 648 | 22 | 55 |
| 649 | 30 | 53 |
| 650 | 37 | 59 |
| 651 | 41 | 58 |
| 652 | 36 | 54 |
| 653 | 29 | 49 |
| 654 | 24 | 53 |
| 655 | 14 | 57 |
| 656 | 10 | 54 |
| 657 | 9 | 55 |
| 658 | 10 | 57 |
| 659 | 13 | 55 |
| 660 | 15 | 64 |
| 661 | 31 | 57 |
| 662 | 19 | 69 |
| 663 | 14 | 59 |
| 664 | 33 | 57 |
| 665 | 41 | 65 |
| 666 | 39 | 64 |
| 667 | 39 | 59 |
| 668 | 39 | 51 |
| 669 | 28 | 41 |
| 670 | 19 | 49 |
| 671 | 27 | 54 |
| 672 | 37 | 63 |
| 673 | 32 | 74 |
| 674 | 16 | 70 |
| 675 | 12 | 67 |
| 676 | 13 | 60 |
| 677 | 17 | 56 |
| 678 | 15 | 62 |
| 679 | 25 | 47 |
| 680 | 27 | 64 |
| 681 | 14 | 71 |
| 682 | 5 | 65 |
| 683 | 6 | 57 |
| 684 | 6 | 57 |
| 685 | 15 | 52 |
| 686 | 22 | 61 |
| 687 | 14 | 77 |
| 688 | 12 | 67 |
| 689 | 12 | 62 |
| 690 | 14 | 59 |
| 691 | 15 | 58 |
| 692 | 18 | 55 |
| 693 | 22 | 53 |
| 694 | 19 | 69 |
| 695 | 14 | 67 |
| 696 | 9 | 63 |
| 697 | 8 | 56 |
| 698 | 17 | 49 |
| 699 | 25 | 55 |
| 700 | 14 | 70 |
| 701 | 12 | 60 |
| 702 | 22 | 57 |
| 703 | 27 | 67 |
| 704 | 29 | 68 |
| 705 | 34 | 62 |
| 706 | 35 | 61 |
| 707 | 28 | 78 |
| 708 | 11 | 71 |
| 709 | 4 | 58 |
| 710 | 5 | 58 |
| 711 | 10 | 56 |
| 712 | 20 | 63 |
| 713 | 13 | 76 |
| 714 | 11 | 65 |
| 715 | 9 | 60 |
| 716 | 7 | 55 |
| 717 | 8 | 53 |
| 718 | 10 | 60 |
| 719 | 28 | 53 |
| 720 | 12 | 73 |
| 721 | 4 | 64 |
| 722 | 4 | 61 |
| 723 | 4 | 61 |
| 724 | 10 | 56 |
| 725 | 8 | 61 |
| 726 | 20 | 56 |
| 727 | 32 | 62 |
| 728 | 33 | 66 |
| 729 | 34 | 73 |
| 730 | 31 | 61 |
| 731 | 33 | 55 |
| 732 | 33 | 60 |
| 733 | 31 | 59 |
| 734 | 29 | 58 |
| 735 | 31 | 53 |
| 736 | 33 | 51 |
| 737 | 33 | 48 |
| 738 | 27 | 44 |
| 739 | 21 | 52 |
| 740 | 13 | 57 |
| 741 | 12 | 56 |
| 742 | 10 | 64 |
| 743 | 22 | 47 |
| 744 | 15 | 74 |
| 745 | 8 | 66 |
| 746 | 34 | 47 |
| 747 | 18 | 71 |
| 748 | 9 | 57 |
| 749 | 11 | 55 |
| 750 | 12 | 57 |
| 751 | 10 | 61 |
| 752 | 16 | 53 |
| 753 | 12 | 75 |
| 754 | 6 | 70 |
| 755 | 12 | 55 |
| 756 | 24 | 50 |
| 757 | 28 | 60 |
| 758 | 28 | 64 |
| 759 | 23 | 60 |
| 760 | 20 | 56 |
| 761 | 26 | 50 |
| 762 | 28 | 55 |
| 763 | 18 | 56 |
| 764 | 15 | 52 |
| 765 | 11 | 59 |
| 766 | 16 | 59 |
| 767 | 34 | 54 |
| 768 | 16 | 82 |
| 769 | 15 | 64 |
| 770 | 36 | 53 |
| 771 | 45 | 64 |
| 772 | 41 | 59 |
| 773 | 34 | 50 |
| 774 | 27 | 45 |
| 775 | 22 | 52 |
| 776 | 18 | 55 |
| 777 | 26 | 54 |
| 778 | 39 | 62 |
| 779 | 37 | 71 |
| 780 | 32 | 58 |
| 781 | 24 | 48 |
| 782 | 14 | 59 |
| 783 | 7 | 59 |
| 784 | 7 | 55 |
| 785 | 18 | 49 |
| 786 | 40 | 62 |
| 787 | 44 | 73 |
| 788 | 41 | 68 |
| 789 | 35 | 48 |
| 790 | 29 | 54 |
| 791 | 22 | 69 |
| 792 | 46 | 53 |
| 793 | 59 | 71 |
| 794 | 69 | 68 |
| 795 | 75 | 47 |
| 796 | 62 | 32 |
| 797 | 48 | 35 |
| 798 | 27 | 59 |
| 799 | 13 | 58 |
| 800 | 14 | 54 |
| 801 | 21 | 53 |
| 802 | 23 | 56 |
| 803 | 23 | 57 |
| 804 | 23 | 65 |
| 805 | 13 | 65 |
| 806 | 9 | 64 |
| 807 | 27 | 56 |
| 808 | 26 | 78 |
| 809 | 40 | 61 |
| 810 | 35 | 76 |
| 811 | 28 | 66 |
| 812 | 23 | 57 |
| 813 | 16 | 50 |
| 814 | 11 | 53 |
| 815 | 9 | 57 |
| 816 | 9 | 62 |
| 817 | 27 | 57 |
| 818 | 42 | 69 |
| 819 | 47 | 75 |
| 820 | 53 | 67 |
| 821 | 61 | 62 |
| 822 | 63 | 53 |
| 823 | 60 | 54 |
| 824 | 56 | 44 |
| 825 | 49 | 39 |
| 826 | 39 | 35 |
| 827 | 30 | 34 |
| 828 | 33 | 46 |
| 829 | 44 | 56 |
| 830 | 50 | 56 |
| 831 | 44 | 52 |
| 832 | 38 | 46 |
| 833 | 33 | 44 |
| 834 | 29 | 45 |
| 835 | 24 | 46 |
| 836 | 18 | 52 |
| 837 | 9 | 55 |
| 838 | 10 | 54 |
| 839 | 20 | 53 |
| 840 | 27 | 58 |
| 841 | 29 | 59 |
| 842 | 30 | 62 |
| 843 | 30 | 65 |
| 844 | 27 | 66 |
| 845 | 32 | 58 |
| 846 | 40 | 56 |
| 847 | 41 | 57 |
| 848 | 18 | 73 |
| 849 | 15 | 55 |
| 850 | 18 | 50 |
| 851 | 17 | 52 |
| 852 | 20 | 49 |
| 853 | 16 | 62 |
| 854 | 4 | 67 |
| 855 | 2 | 64 |
| 856 | 7 | 54 |
| 857 | 10 | 50 |
| 858 | 9 | 57 |
| 859 | 5 | 62 |
| 860 | 12 | 51 |
| 861 | 14 | 65 |
| 862 | 9 | 64 |
| 863 | 31 | 50 |
| 864 | 30 | 78 |
| 865 | 21 | 65 |
| 866 | 14 | 51 |
| 867 | 10 | 55 |
| 868 | 6 | 59 |
| 869 | 7 | 59 |
| 870 | 19 | 54 |
| 871 | 23 | 61 |
| 872 | 24 | 62 |
| 873 | 34 | 61 |
| 874 | 51 | 67 |
| 875 | 60 | 66 |
| 876 | 58 | 55 |
| 877 | 60 | 52 |
| 878 | 64 | 55 |
| 879 | 68 | 51 |
| 880 | 63 | 54 |
| 881 | 64 | 50 |
| 882 | 68 | 58 |
| 883 | 73 | 47 |
| 884 | 63 | 40 |
| 885 | 50 | 38 |
| 886 | 29 | 61 |
| 887 | 14 | 61 |
| 888 | 14 | 53 |
| 889 | 42 | 6 |
| 890 | 58 | 6 |
| 891 | 58 | 6 |
| 892 | 77 | 39 |
| 893 | 93 | 56 |
| 894 | 93 | 44 |
| 895 | 93 | 37 |
| 896 | 93 | 31 |
| 897 | 93 | 25 |
| 898 | 93 | 26 |
| 899 | 93 | 27 |
| 900 | 93 | 25 |
| 901 | 93 | 21 |
| 902 | 93 | 22 |
| 903 | 93 | 24 |
| 904 | 93 | 23 |
| 905 | 93 | 27 |
| 906 | 93 | 34 |
| 907 | 93 | 32 |
| 908 | 93 | 26 |
| 909 | 93 | 31 |
| 910 | 93 | 34 |
| 911 | 93 | 31 |
| 912 | 93 | 33 |
| 913 | 93 | 36 |
| 914 | 93 | 37 |
| 915 | 93 | 34 |
| 916 | 93 | 30 |
| 917 | 93 | 32 |
| 918 | 93 | 35 |
| 919 | 93 | 35 |
| 920 | 93 | 32 |
| 921 | 93 | 28 |
| 922 | 93 | 23 |
| 923 | 94 | 18 |
| 924 | 95 | 18 |
| 925 | 96 | 17 |
| 926 | 95 | 13 |
| 927 | 96 | 10 |
| 928 | 95 | 9 |
| 929 | 95 | 7 |
| 930 | 95 | 7 |
| 931 | 96 | 7 |
| 932 | 96 | 6 |
| 933 | 96 | 6 |
| 934 | 95 | 6 |
| 935 | 90 | 6 |
| 936 | 69 | 43 |
| 937 | 76 | 62 |
| 938 | 93 | 47 |
| 939 | 93 | 39 |
| 940 | 93 | 35 |
| 941 | 93 | 34 |
| 942 | 93 | 36 |
| 943 | 93 | 39 |
| 944 | 93 | 34 |
| 945 | 93 | 26 |
| 946 | 93 | 23 |
| 947 | 93 | 24 |
| 948 | 93 | 24 |
| 949 | 93 | 22 |
| 950 | 93 | 19 |
| 951 | 93 | 17 |
| 952 | 93 | 19 |
| 953 | 93 | 22 |
| 954 | 93 | 24 |
| 955 | 93 | 23 |
| 956 | 93 | 20 |
| 957 | 93 | 20 |
| 958 | 94 | 19 |
| 959 | 95 | 19 |
| 960 | 95 | 17 |
| 961 | 96 | 13 |
| 962 | 95 | 10 |
| 963 | 96 | 9 |
| 964 | 95 | 7 |
| 965 | 95 | 7 |
| 966 | 95 | 7 |
| 967 | 95 | 6 |
| 968 | 96 | 6 |
| 969 | 96 | 6 |
| 970 | 89 | 6 |
| 971 | 68 | 6 |
| 972 | 57 | 6 |
| 973 | 66 | 32 |
| 974 | 84 | 52 |
| 975 | 93 | 46 |
| 976 | 93 | 42 |
| 977 | 93 | 36 |
| 978 | 93 | 28 |
| 979 | 93 | 23 |
| 980 | 93 | 19 |
| 981 | 93 | 16 |
| 982 | 93 | 15 |
| 983 | 93 | 16 |
| 984 | 93 | 15 |
| 985 | 93 | 14 |
| 986 | 93 | 15 |
| 987 | 93 | 16 |
| 988 | 94 | 15 |
| 989 | 93 | 32 |
| 990 | 93 | 45 |
| 991 | 93 | 43 |
| 992 | 93 | 37 |
| 993 | 93 | 29 |
| 994 | 93 | 23 |
| 995 | 93 | 20 |
| 996 | 93 | 18 |
| 997 | 93 | 16 |
| 998 | 93 | 17 |
| 999 | 93 | 16 |
| 1000 | 93 | 15 |
| 1001 | 93 | 15 |
| 1002 | 93 | 15 |
| 1003 | 93 | 14 |
| 1004 | 93 | 15 |
| 1005 | 93 | 15 |
| 1006 | 93 | 14 |
| 1007 | 93 | 13 |
| 1008 | 93 | 14 |
| 1009 | 93 | 14 |
| 1010 | 93 | 15 |
| 1011 | 93 | 16 |
| 1012 | 93 | 17 |
| 1013 | 93 | 20 |
| 1014 | 93 | 22 |
| 1015 | 93 | 20 |
| 1016 | 93 | 19 |
| 1017 | 93 | 20 |
| 1018 | 93 | 19 |
| 1019 | 93 | 19 |
| 1020 | 93 | 20 |
| 1021 | 93 | 32 |
| 1022 | 93 | 37 |
| 1023 | 93 | 28 |
| 1024 | 93 | 26 |
| 1025 | 93 | 24 |
| 1026 | 93 | 22 |
| 1027 | 93 | 22 |
| 1028 | 93 | 21 |
| 1029 | 93 | 20 |
| 1030 | 93 | 20 |
| 1031 | 93 | 20 |
| 1032 | 93 | 20 |
| 1033 | 93 | 19 |
| 1034 | 93 | 18 |
| 1035 | 93 | 20 |
| 1036 | 93 | 20 |
| 1037 | 93 | 20 |
| 1038 | 93 | 20 |
| 1039 | 93 | 19 |
| 1040 | 93 | 18 |
| 1041 | 93 | 18 |
| 1042 | 93 | 17 |
| 1043 | 93 | 16 |
| 1044 | 93 | 16 |
| 1045 | 93 | 15 |
| 1046 | 93 | 16 |
| 1047 | 93 | 18 |
| 1048 | 93 | 37 |
| 1049 | 93 | 48 |
| 1050 | 93 | 38 |
| 1051 | 93 | 31 |
| 1052 | 93 | 26 |
| 1053 | 93 | 21 |
| 1054 | 93 | 18 |
| 1055 | 93 | 16 |
| 1056 | 93 | 17 |
| 1057 | 93 | 18 |
| 1058 | 93 | 19 |
| 1059 | 93 | 21 |
| 1060 | 93 | 20 |
| 1061 | 93 | 18 |
| 1062 | 93 | 17 |
| 1063 | 93 | 17 |
| 1064 | 93 | 18 |
| 1065 | 93 | 18 |
| 1066 | 93 | 18 |
| 1067 | 93 | 19 |
| 1068 | 93 | 18 |
| 1069 | 93 | 18 |
| 1070 | 93 | 20 |
| 1071 | 93 | 23 |
| 1072 | 93 | 25 |
| 1073 | 93 | 25 |
| 1074 | 93 | 24 |
| 1075 | 93 | 24 |
| 1076 | 93 | 22 |
| 1077 | 93 | 22 |
| 1078 | 93 | 22 |
| 1079 | 93 | 19 |
| 1080 | 93 | 16 |
| 1081 | 95 | 17 |
| 1082 | 95 | 37 |
| 1083 | 93 | 43 |
| 1084 | 93 | 32 |
| 1085 | 93 | 27 |
| 1086 | 93 | 26 |
| 1087 | 93 | 24 |
| 1088 | 93 | 22 |
| 1089 | 93 | 22 |
| 1090 | 93 | 22 |
| 1091 | 93 | 23 |
| 1092 | 93 | 22 |
| 1093 | 93 | 22 |
| 1094 | 93 | 23 |
| 1095 | 93 | 23 |
| 1096 | 93 | 23 |
| 1097 | 93 | 22 |
| 1098 | 93 | 23 |
| 1099 | 93 | 23 |
| 1100 | 93 | 23 |
| 1101 | 93 | 25 |
| 1102 | 93 | 27 |
| 1103 | 93 | 26 |
| 1104 | 93 | 25 |
| 1105 | 93 | 27 |
| 1106 | 93 | 27 |
| 1107 | 93 | 27 |
| 1108 | 93 | 24 |
| 1109 | 93 | 20 |
| 1110 | 93 | 18 |
| 1111 | 93 | 17 |
| 1112 | 93 | 17 |
| 1113 | 93 | 18 |
| 1114 | 93 | 18 |
| 1115 | 93 | 18 |
| 1116 | 93 | 19 |
| 1117 | 93 | 22 |
| 1118 | 93 | 22 |
| 1119 | 93 | 19 |
| 1120 | 93 | 17 |
| 1121 | 93 | 17 |
| 1122 | 93 | 18 |
| 1123 | 93 | 18 |
| 1124 | 93 | 19 |
| 1125 | 93 | 19 |
| 1126 | 93 | 20 |
| 1127 | 93 | 19 |
| 1128 | 93 | 20 |
| 1129 | 93 | 25 |
| 1130 | 93 | 30 |
| 1131 | 93 | 31 |
| 1132 | 93 | 26 |
| 1133 | 93 | 21 |
| 1134 | 93 | 18 |
| 1135 | 93 | 20 |
| 1136 | 93 | 25 |
| 1137 | 93 | 24 |
| 1138 | 93 | 21 |
| 1139 | 93 | 21 |
| 1140 | 93 | 22 |
| 1141 | 93 | 22 |
| 1142 | 93 | 28 |
| 1143 | 93 | 29 |
| 1144 | 93 | 23 |
| 1145 | 93 | 21 |
| 1146 | 93 | 18 |
| 1147 | 93 | 16 |
| 1148 | 93 | 16 |
| 1149 | 93 | 16 |
| 1150 | 93 | 17 |
| 1151 | 93 | 17 |
| 1152 | 93 | 17 |
| 1153 | 93 | 17 |
| 1154 | 93 | 23 |
| 1155 | 93 | 26 |
| 1156 | 93 | 22 |
| 1157 | 93 | 18 |
| 1158 | 93 | 16 |
| 1159 | 93 | 16 |
| 1160 | 93 | 17 |
| 1161 | 93 | 19 |
| 1162 | 93 | 18 |
| 1163 | 93 | 16 |
| 1164 | 93 | 19 |
| 1165 | 93 | 22 |
| 1166 | 93 | 25 |
| 1167 | 93 | 29 |
| 1168 | 93 | 27 |
| 1169 | 93 | 22 |
| 1170 | 93 | 18 |
| 1171 | 93 | 16 |
| 1172 | 93 | 19 |
| 1173 | 93 | 19 |
| 1174 | 93 | 17 |
| 1175 | 93 | 17 |
| 1176 | 93 | 17 |
| 1177 | 93 | 16 |
| 1178 | 93 | 16 |
| 1179 | 93 | 15 |
| 1180 | 93 | 16 |
| 1181 | 93 | 15 |
| 1182 | 93 | 17 |
| 1183 | 93 | 21 |
| 1184 | 93 | 30 |
| 1185 | 93 | 53 |
| 1186 | 93 | 54 |
| 1187 | 93 | 38 |
| 1188 | 93 | 30 |
| 1189 | 93 | 24 |
| 1190 | 93 | 20 |
| 1191 | 95 | 20 |
| 1192 | 96 | 18 |
| 1193 | 96 | 15 |
| 1194 | 96 | 11 |
| 1195 | 95 | 9 |
| 1196 | 95 | 8 |
| 1197 | 96 | 7 |
| 1198 | 94 | 33 |
| 1199 | 93 | 46 |
| 1200 | 93 | 37 |
| 1201 | 16 | 8 |
| 1202 | 0 | 0 |
| 1203 | 0 | 0 |
| 1204 | 0 | 0 |
| 1205 | 0 | 0 |
| 1206 | 0 | 0 |
| 1207 | 0 | 0 |
| 1208 | 0 | 0 |
| 1209 | 0 | 0 |

Čas (s)

Normalizované otáčky (%)

Normalizovaný krútiaci moment (%)

0

0

0

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

1

8

10

6

54

11

8

61

12

34

59

13

22

46

14

5

51

15

18

51

16

31

50

17

30

56

18

31

49

19

25

66

20

58

55

21

43

31

22

16

45

23

24

38

24

24

27

25

30

33

26

45

65

27

50

49

28

23

42

29

13

42

30

9

45

31

23

30

32

37

45

33

44

50

34

49

52

35

55

49

36

61

46

37

66

38

38

42

33

39

17

41

40

17

37

41

7

50

42

20

32

43

5

55

44

30

42

45

44

53

46

45

56

47

41

52

48

24

41

49

15

40

50

11

44

51

32

31

52

38

54

53

38

47

54

9

55

55

10

50

56

33

55

57

48

56

58

49

47

59

33

44

60

52

43

61

55

43

62

59

38

63

44

28

64

24

37

65

12

44

66

9

47

67

12

52

68

34

21

69

29

44

70

44

54

71

54

62

72

62

57

73

72

56

74

88

71

75

100

69

76

100

34

77

100

42

78

100

54

79

100

58

80

100

38

81

83

17

82

61

15

83

43

22

84

24

35

85

16

39

86

15

45

87

32

34

88

14

42

89

8

48

90

5

51

91

10

41

92

12

37

93

4

47

94

3

49

95

3

50

96

4

49

97

4

48

98

8

43

99

2

51

100

5

46

101

8

41

102

4

47

103

3

49

104

6

45

105

3

48

106

10

42

107

18

27

108

3

50

109

11

41

110

34

29

111

51

57

112

67

63

113

61

32

114

44

31

115

48

54

116

69

65

117

85

65

118

81

29

119

74

21

120

62

23

121

76

58

122

96

75

123

100

77

124

100

27

125

100

79

126

100

79

127

100

81

128

100

57

129

99

52

130

81

35

131

69

29

132

47

22

133

34

28

134

27

37

135

83

60

136

100

74

137

100

7

138

100

2

139

70

18

140

23

39

141

5

54

142

11

40

143

11

34

144

11

41

145

19

25

146

16

32

147

20

31

148

21

38

149

21

42

150

9

51

151

4

49

152

2

51

153

1

58

154

21

57

155

29

47

156

33

45

157

16

49

158

38

45

159

37

43

160

35

42

161

39

43

162

51

49

163

59

55

164

65

54

165

76

62

166

84

59

167

83

29

168

67

35

169

84

54

170

90

58

171

93

43

172

90

29

173

66

19

174

52

16

175

49

17

176

56

38

177

73

71

178

86

80

179

96

75

180

89

27

181

66

17

182

50

18

183

36

25

184

36

24

185

38

40

186

40

50

187

27

48

188

19

48

189

23

50

190

19

45

191

6

51

192

24

48

193

49

67

194

47

49

195

22

44

196

25

40

197

38

54

198

43

55

199

40

52

200

14

49

201

11

45

202

7

48

203

26

41

204

41

59

205

53

60

206

44

54

207

22

40

208

24

41

209

32

53

210

44

74

211

57

25

212

22

49

213

29

45

214

19

37

215

14

43

216

36

40

217

43

63

218

42

49

219

15

50

220

19

44

221

47

59

222

67

80

223

76

74

224

87

66

225

98

61

226

100

38

227

97

27

228

100

53

229

100

72

230

100

49

231

100

4

232

100

13

233

87

15

234

53

26

235

33

27

236

39

19

237

51

33

238

67

54

239

83

60

240

95

52

241

100

50

242

100

36

243

100

25

244

85

16

245

62

16

246

40

26

247

56

39

248

81

75

249

98

86

250

100

76

251

100

51

252

100

78

253

100

83

254

100

100

255

100

66

256

100

85

257

100

72

258

100

45

259

98

58

260

60

30

261

43

32

262

71

36

263

44

32

264

24

38

265

42

17

266

22

51

267

13

53

268

23

45

269

29

50

270

28

42

271

21

55

272

34

57

273

44

47

274

19

46

275

13

44

276

25

36

277

43

51

278

55

73

279

68

72

280

76

63

281

80

45

282

83

40

283

78

26

284

60

20

285

47

19

286

52

25

287

36

30

288

40

26

289

45

34

290

47

35

291

42

28

292

46

38

293

48

44

294

68

61

295

70

47

296

48

28

297

42

22

298

31

29

299

22

35

300

28

28

301

46

46

302

62

69

303

76

81

304

88

85

305

98

81

306

100

74

307

100

13

308

100

11

309

100

17

310

99

3

311

80

7

312

62

11

313

63

11

314

64

16

315

69

43

316

81

67

317

93

74

318

100

72

319

94

27

320

73

15

321

40

33

322

40

52

323

50

50

324

11

53

325

12

45

326

5

50

327

1

55

328

7

55

329

62

60

330

80

28

331

23

37

332

39

58

333

47

24

334

59

51

335

58

68

336

36

52

337

18

42

338

36

52

339

59

73

340

72

85

341

85

92

342

99

90

343

100

72

344

100

18

345

100

76

346

100

64

347

100

87

348

100

97

349

100

84

350

100

100

351

100

91

352

100

83

353

100

93

354

100

100

355

94

43

356

72

10

357

77

3

358

48

2

359

29

5

360

59

19

361

63

5

362

35

2

363

24

3

364

28

2

365

36

16

366

54

23

367

60

10

368

33

1

369

23

0

370

16

0

371

11

0

372

20

0

373

25

2

374

40

3

375

33

4

376

34

5

377

46

7

378

57

10

379

66

11

380

75

14

381

79

11

382

80

16

383

92

21

384

99

16

385

83

2

386

71

2

387

69

4

388

67

4

389

74

16

390

86

25

391

97

28

392

100

15

393

83

2

394

62

4

395

40

6

396

49

10

397

36

5

398

27

4

399

29

3

400

22

2

401

13

3

402

37

36

403

90

26

404

41

2

405

25

2

406

29

2

407

38

7

408

50

13

409

55

10

410

29

3

411

24

7

412

51

16

413

62

15

414

72

35

415

91

74

416

100

73

417

100

8

418

98

11

419

100

59

420

100

98

421

100

99

422

100

75

423

100

95

424

100

100

425

100

97

426

100

90

427

100

86

428

100

82

429

97

43

430

70

16

431

50

20

432

42

33

433

89

64

434

89

77

435

99

95

436

100

41

437

77

12

438

29

37

439

16

41

440

16

38

441

15

36

442

18

44

443

4

55

444

24

26

445

26

35

446

15

45

447

21

39

448

29

52

449

26

46

450

27

50

451

13

43

452

25

36

453

37

57

454

29

46

455

17

39

456

13

41

457

19

38

458

28

35

459

8

51

460

14

36

461

17

47

462

34

39

463

34

57

464

11

70

465

13

51

466

13

68

467

38

44

468

53

67

469

29

69

470

19

65

471

52

45

472

61

79

473

29

70

474

15

53

475

15

60

476

52

40

477

50

61

478

13

74

479

46

51

480

60

73

481

33

84

482

31

63

483

41

42

484

26

69

485

23

65

486

48

49

487

28

57

488

16

67

489

39

48

490

47

73

491

35

87

492

26

73

493

30

61

494

34

49

495

35

66

496

56

47

497

49

64

498

59

64

499

42

69

500

6

77

501

5

59

502

17

59

503

45

53

504

21

62

505

31

60

506

53

68

507

48

79

508

45

61

509

51

47

510

41

48

511

26

58

512

21

62

513

50

52

514

39

65

515

23

65

516

42

62

517

57

80

518

66

81

519

64

62

520

45

42

521

33

42

522

27

57

523

31

59

524

41

53

525

45

72

526

48

73

527

46

90

528

56

76

529

64

76

530

69

64

531

72

59

532

73

58

533

71

56

534

66

48

535

61

50

536

55

56

537

52

52

538

54

49

539

61

50

540

64

54

541

67

54

542

68

52

543

60

53

544

52

50

545

45

49

546

38

45

547

32

45

548

26

53

549

23

56

550

30

49

551

33

55

552

35

59

553

33

65

554

30

67

555

28

59

556

25

58

557

23

56

558

22

57

559

19

63

560

14

63

561

31

61

562

35

62

563

21

80

564

28

65

565

7

74

566

23

54

567

38

54

568

14

78

569

38

58

570

52

75

571

59

81

572

66

69

573

54

44

574

48

34

575

44

33

576

40

40

577

28

58

578

27

63

579

35

45

580

20

66

581

15

60

582

10

52

583

22

56

584

30

62

585

21

67

586

29

53

587

41

56

588

15

67

589

24

56

590

42

69

591

39

83

592

40

73

593

35

67

594

32

61

595

30

65

596

30

72

597

48

51

598

66

58

599

62

71

600

36

63

601

17

59

602

16

50

603

16

62

604

34

48

605

51

66

606

35

74

607

15

56

608

19

54

609

43

65

610

52

80

611

52

83

612

49

57

613

48

46

614

37

36

615

25

44

616

14

53

617

13

64

618

23

56

619

21

63

620

18

67

621

20

54

622

16

67

623

26

56

624

41

65

625

28

62

626

19

60

627

33

56

628

37

70

629

24

79

630

28

57

631

40

57

632

40

58

633

28

44

634

25

41

635

29

53

636

31

55

637

26

64

638

20

50

639

16

53

640

11

54

641

13

53

642

23

50

643

32

59

644

36

63

645

33

59

646

24

52

647

20

52

648

22

55

649

30

53

650

37

59

651

41

58

652

36

54

653

29

49

654

24

53

655

14

57

656

10

54

657

9

55

658

10

57

659

13

55

660

15

64

661

31

57

662

19

69

663

14

59

664

33

57

665

41

65

666

39

64

667

39

59

668

39

51

669

28

41

670

19

49

671

27

54

672

37

63

673

32

74

674

16

70

675

12

67

676

13

60

677

17

56

678

15

62

679

25

47

680

27

64

681

14

71

682

5

65

683

6

57

684

6

57

685

15

52

686

22

61

687

14

77

688

12

67

689

12

62

690

14

59

691

15

58

692

18

55

693

22

53

694

19

69

695

14

67

696

9

63

697

8

56

698

17

49

699

25

55

700

14

70

701

12

60

702

22

57

703

27

67

704

29

68

705

34

62

706

35

61

707

28

78

708

11

71

709

4

58

710

5

58

711

10

56

712

20

63

713

13

76

714

11

65

715

9

60

716

7

55

717

8

53

718

10

60

719

28

53

720

12

73

721

4

64

722

4

61

723

4

61

724

10

56

725

8

61

726

20

56

727

32

62

728

33

66

729

34

73

730

31

61

731

33

55

732

33

60

733

31

59

734

29

58

735

31

53

736

33

51

737

33

48

738

27

44

739

21

52

740

13

57

741

12

56

742

10

64

743

22

47

744

15

74

745

8

66

746

34

47

747

18

71

748

9

57

749

11

55

750

12

57

751

10

61

752

16

53

753

12

75

754

6

70

755

12

55

756

24

50

757

28

60

758

28

64

759

23

60

760

20

56

761

26

50

762

28

55

763

18

56

764

15

52

765

11

59

766

16

59

767

34

54

768

16

82

769

15

64

770

36

53

771

45

64

772

41

59

773

34

50

774

27

45

775

22

52

776

18

55

777

26

54

778

39

62

779

37

71

780

32

58

781

24

48

782

14

59

783

7

59

784

7

55

785

18

49

786

40

62

787

44

73

788

41

68

789

35

48

790

29

54

791

22

69

792

46

53

793

59

71

794

69

68

795

75

47

796

62

32

797

48

35

798

27

59

799

13

58

800

14

54

801

21

53

802

23

56

803

23

57

804

23

65

805

13

65

806

9

64

807

27

56

808

26

78

809

40

61

810

35

76

811

28

66

812

23

57

813

16

50

814

11

53

815

9

57

816

9

62

817

27

57

818

42

69

819

47

75

820

53

67

821

61

62

822

63

53

823

60

54

824

56

44

825

49

39

826

39

35

827

30

34

828

33

46

829

44

56

830

50

56

831

44

52

832

38

46

833

33

44

834

29

45

835

24

46

836

18

52

837

9

55

838

10

54

839

20

53

840

27

58

841

29

59

842

30

62

843

30

65

844

27

66

845

32

58

846

40

56

847

41

57

848

18

73

849

15

55

850

18

50

851

17

52

852

20

49

853

16

62

854

4

67

855

2

64

856

7

54

857

10

50

858

9

57

859

5

62

860

12

51

861

14

65

862

9

64

863

31

50

864

30

78

865

21

65

866

14

51

867

10

55

868

6

59

869

7

59

870

19

54

871

23

61

872

24

62

873

34

61

874

51

67

875

60

66

876

58

55

877

60

52

878

64

55

879

68

51

880

63

54

881

64

50

882

68

58

883

73

47

884

63

40

885

50

38

886

29

61

887

14

61

888

14

53

889

42

6

890

58

6

891

58

6

892

77

39

893

93

56

894

93

44

895

93

37

896

93

31

897

93

25

898

93

26

899

93

27

900

93

25

901

93

21

902

93

22

903

93

24

904

93

23

905

93

27

906

93

34

907

93

32

908

93

26

909

93

31

910

93

34

911

93

31

912

93

33

913

93

36

914

93

37

915

93

34

916

93

30

917

93

32

918

93

35

919

93

35

920

93

32

921

93

28

922

93

23

923

94

18

924

95

18

925

96

17

926

95

13

927

96

10

928

95

9

929

95

7

930

95

7

931

96

7

932

96

6

933

96

6

934

95

6

935

90

6

936

69

43

937

76

62

938

93

47

939

93

39

940

93

35

941

93

34

942

93

36

943

93

39

944

93

34

945

93

26

946

93

23

947

93

24

948

93

24

949

93

22

950

93

19

951

93

17

952

93

19

953

93

22

954

93

24

955

93

23

956

93

20

957

93

20

958

94

19

959

95

19

960

95

17

961

96

13

962

95

10

963

96

9

964

95

7

965

95

7

966

95

7

967

95

6

968

96

6

969

96

6

970

89

6

971

68

6

972

57

6

973

66

32

974

84

52

975

93

46

976

93

42

977

93

36

978

93

28

979

93

23

980

93

19

981

93

16

982

93

15

983

93

16

984

93

15

985

93

14

986

93

15

987

93

16

988

94

15

989

93

32

990

93

45

991

93

43

992

93

37

993

93

29

994

93

23

995

93

20

996

93

18

997

93

16

998

93

17

999

93

16

1000

93

15

1001

93

15

1002

93

15

1003

93

14

1004

93

15

1005

93

15

1006

93

14

1007

93

13

1008

93

14

1009

93

14

1010

93

15

1011

93

16

1012

93

17

1013

93

20

1014

93

22

1015

93

20

1016

93

19

1017

93

20

1018

93

19

1019

93

19

1020

93

20

1021

93

32

1022

93

37

1023

93

28

1024

93

26

1025

93

24

1026

93

22

1027

93

22

1028

93

21

1029

93

20

1030

93

20

1031

93

20

1032

93

20

1033

93

19

1034

93

18

1035

93

20

1036

93

20

1037

93

20

1038

93

20

1039

93

19

1040

93

18

1041

93

18

1042

93

17

1043

93

16

1044

93

16

1045

93

15

1046

93

16

1047

93

18

1048

93

37

1049

93

48

1050

93

38

1051

93

31

1052

93

26

1053

93

21

1054

93

18

1055

93

16

1056

93

17

1057

93

18

1058

93

19

1059

93

21

1060

93

20

1061

93

18

1062

93

17

1063

93

17

1064

93

18

1065

93

18

1066

93

18

1067

93

19

1068

93

18

1069

93

18

1070

93

20

1071

93

23

1072

93

25

1073

93

25

1074

93

24

1075

93

24

1076

93

22

1077

93

22

1078

93

22

1079

93

19

1080

93

16

1081

95

17

1082

95

37

1083

93

43

1084

93

32

1085

93

27

1086

93

26

1087

93

24

1088

93

22

1089

93

22

1090

93

22

1091

93

23

1092

93

22

1093

93

22

1094

93

23

1095

93

23

1096

93

23

1097

93

22

1098

93

23

1099

93

23

1100

93

23

1101

93

25

1102

93

27

1103

93

26

1104

93

25

1105

93

27

1106

93

27

1107

93

27

1108

93

24

1109

93

20

1110

93

18

1111

93

17

1112

93

17

1113

93

18

1114

93

18

1115

93

18

1116

93

19

1117

93

22

1118

93

22

1119

93

19

1120

93

17

1121

93

17

1122

93

18

1123

93

18

1124

93

19

1125

93

19

1126

93

20

1127

93

19

1128

93

20

1129

93

25

1130

93

30

1131

93

31

1132

93

26

1133

93

21

1134

93

18

1135

93

20

1136

93

25

1137

93

24

1138

93

21

1139

93

21

1140

93

22

1141

93

22

1142

93

28

1143

93

29

1144

93

23

1145

93

21

1146

93

18

1147

93

16

1148

93

16

1149

93

16

1150

93

17

1151

93

17

1152

93

17

1153

93

17

1154

93

23

1155

93

26

1156

93

22

1157

93

18

1158

93

16

1159

93

16

1160

93

17

1161

93

19

1162

93

18

1163

93

16

1164

93

19

1165

93

22

1166

93

25

1167

93

29

1168

93

27

1169

93

22

1170

93

18

1171

93

16

1172

93

19

1173

93

19

1174

93

17

1175

93

17

1176

93

17

1177

93

16

1178

93

16

1179

93

15

1180

93

16

1181

93

15

1182

93

17

1183

93

21

1184

93

30

1185

93

53

1186

93

54

1187

93

38

1188

93

30

1189

93

24

1190

93

20

1191

95

20

1192

96

18

1193

96

15

1194

96

11

1195

95

9

1196

95

8

1197

96

7

1198

94

33

1199

93

46

1200

93

37

1201

16

8

1202

0

0

1203

0

0

1204

0

0

1205

0

0

1206

0

0

1207

0

0

1208

0

0

1209

0

0

---

| 13.4.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 102/334 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 102/334

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/655

z 19. decembra 2016,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628, pokiaľ ide o monitorovanie emisií plynných znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov v prevádzke inštalovaných v necestných pojazdných strojoch

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 zo 14. septembra 2016 o požiadavkách na emisné limity plynných a pevných znečisťujúcich látok a typové schválenie spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 a (EÚ) č. 167/2013 a ktorým sa mení a zrušuje smernica 97/68/ES (1), a najmä na jeho článok 19 ods. 2,

keďže:

| (1) | V článku 19 nariadenia (EÚ) 2016/1628 sa stanovuje monitorovanie emisií plynných znečisťujúcich látok skúšaním motorov v prevádzke inštalovaných v necestných pojazdných strojoch a prevádzkovaných počas ich normálnych prevádzkových pracovných cyklov. |
| --- | --- |

(1)

V článku 19 nariadenia (EÚ) 2016/1628 sa stanovuje monitorovanie emisií plynných znečisťujúcich látok skúšaním motorov v prevádzke inštalovaných v necestných pojazdných strojoch a prevádzkovaných počas ich normálnych prevádzkových pracovných cyklov.

| (2) | S cieľom zabezpečiť monitorovanie stanovené v článku 19 je potrebné prijať podrobné opatrenia na výber motorov, skúšobné postupy a podávanie správ o výsledkoch. |
| --- | --- |

(2)

S cieľom zabezpečiť monitorovanie stanovené v článku 19 je potrebné prijať podrobné opatrenia na výber motorov, skúšobné postupy a podávanie správ o výsledkoch.

| (3) | S cieľom znížiť administratívne zaťaženie malovýrobcov a výrobcov vyrábajúcich obmedzený počet typov alebo radov motorov je potrebné obmedziť počet motorov, na ktoré sa vzťahujú skúšky monitorovania v prevádzke vykonávané týmito výrobcami. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom znížiť administratívne zaťaženie malovýrobcov a výrobcov vyrábajúcich obmedzený počet typov alebo radov motorov je potrebné obmedziť počet motorov, na ktoré sa vzťahujú skúšky monitorovania v prevádzke vykonávané týmito výrobcami.

| (4) | S cieľom zabezpečiť súdržnosť pri uplatňovaní tohto nariadenia by sa od výrobcu nemalo vyžadovať predloženie výsledkov skúšky monitorovania v prevádzke, ak preukáže, že motory neboli inštalované v necestných pojazdných strojoch alebo že na vykonanie skúšky nedokázal získať prístup k motoru v žiadnom zariadení. |
| --- | --- |

(4)

S cieľom zabezpečiť súdržnosť pri uplatňovaní tohto nariadenia by sa od výrobcu nemalo vyžadovať predloženie výsledkov skúšky monitorovania v prevádzke, ak preukáže, že motory neboli inštalované v necestných pojazdných strojoch alebo že na vykonanie skúšky nedokázal získať prístup k motoru v žiadnom zariadení.

| (5) | S cieľom ďalej harmonizovať postupy monitorovania v prevádzke pre necestné pojazdné stroje s ďalšími právnymi predpismi EÚ a medzinárodnými normami by sa tieto postupy mali zosúladiť s kontrolou zhody v prevádzke pre ťažké úžitkové vozidlá (EURO VI) a s požiadavkami predpisu 96 prijatého Európskou hospodárskou komisiou OSN, |
| --- | --- |

(5)

S cieľom ďalej harmonizovať postupy monitorovania v prevádzke pre necestné pojazdné stroje s ďalšími právnymi predpismi EÚ a medzinárodnými normami by sa tieto postupy mali zosúladiť s kontrolou zhody v prevádzke pre ťažké úžitkové vozidlá (EURO VI) a s požiadavkami predpisu 96 prijatého Európskou hospodárskou komisiou OSN,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

V tomto nariadení sa stanovujú podrobné opatrenia na výber motorov, skúšobné postupy a podávanie správ o výsledkoch, pokiaľ ide o monitorovanie emisií plynných znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov v prevádzke inštalovaných v necestných pojazdných strojoch pomocou prenosných systémov na meranie emisií.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.   Toto nariadenie sa uplatňuje na monitorovanie emisií plynných znečisťujúcich látok z týchto kategórií motorov v prevádzke emisnej etapy V inštalovaných v necestných pojazdných strojoch:

| a) | NRE-v-5; |
| --- | --- |

a)

NRE-v-5;

| b) | NRE-v-6. |
| --- | --- |

b)

NRE-v-6.

2.   Toto nariadenie sa uplatňuje na výrobcu motora.

Toto nariadenie sa neuplatňuje na výrobcu pôvodného zariadenia.

3.   Toto nariadenie sa neuplatňuje vtedy, keď výrobca schvaľovaciemu úradu preukáže, že na účely monitorovania v prevádzke nedokáže získať prístup k motoru inštalovanému v necestných pojazdných strojoch.

Článok 3

Postupy a požiadavky na monitorovanie emisií motorov v prevádzke

Emisie plynných znečisťujúcich látok z motorov v prevádzke uvádzaných v článku 19 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1628 sa monitorujú v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 4

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. decembra 2016

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 252, 16.9.2016, s. 53.

1

---

PRÍLOHA

1.   Všeobecné požiadavky na monitorovanie v prevádzke

1.1.   Na účely tejto prílohy znamená „kategória necestných pojazdných strojov“ zoskupenie necestných pojazdných strojov s rovnakými generickými funkciami.

1.2.   Výrobca získava prístup k motorom inštalovaným v necestných pojazdných strojoch s cieľom vykonať skúšky monitorovania v prevádzke.

Pri vykonávaní skúšky monitorovania v prevádzke výrobca odoberá vzorky údajov o emisiách, meria výfukové parametre a zapisuje údaje o motore v prevádzke, ktorý je inštalovaný v necestných pojazdných strojoch prevádzkovaných počas ich normálnych prevádzkových pracovných cyklov až do dosiahnutia minimálneho trvania skúšky uvedeného v bode 2 doplnku 2.

1.3.   Motory, na ktorých sa uskutočňuje skúška monitorovania v prevádzke:

| a) | sa inštalujú v niektorej z najtypickejších kategórií necestných pojazdných strojov v rámci vybratého typu motorov, alebo prípadne radu motorov; |
| --- | --- |

a)

sa inštalujú v niektorej z najtypickejších kategórií necestných pojazdných strojov v rámci vybratého typu motorov, alebo prípadne radu motorov;

| b) | sa umiestňujú na trh Únie; |
| --- | --- |

b)

sa umiestňujú na trh Únie;

| c) | majú záznam o údržbe preukazujúci, že motor bol riadne udržiavaný a obsluhovaný v súlade s odporúčaniami výrobcu; |
| --- | --- |

c)

majú záznam o údržbe preukazujúci, že motor bol riadne udržiavaný a obsluhovaný v súlade s odporúčaniami výrobcu;

| d) | nevykazujú žiadne známky nesprávneho používania (napr. preťažovanie alebo čerpanie nesprávneho paliva) ani iné faktory (napr. neoprávnené zásahy), ktoré by mohli ovplyvniť emisné vlastnosti, pokiaľ ide o plynné znečisťujúce látky; |
| --- | --- |

d)

nevykazujú žiadne známky nesprávneho používania (napr. preťažovanie alebo čerpanie nesprávneho paliva) ani iné faktory (napr. neoprávnené zásahy), ktoré by mohli ovplyvniť emisné vlastnosti, pokiaľ ide o plynné znečisťujúce látky;

| e) | vykazujú zhodu s dokumentmi typového schválenia EÚ, pokiaľ ide o komponenty systému (systémov) regulácie emisií inštalované v motore a v necestných pojazdných strojoch. |
| --- | --- |

e)

vykazujú zhodu s dokumentmi typového schválenia EÚ, pokiaľ ide o komponenty systému (systémov) regulácie emisií inštalované v motore a v necestných pojazdných strojoch.

1.4.   Tieto motory nie sú oprávnené na skúšku monitorovania v prevádzke a v ich prípade sa vyberie alternatívny motor:

| a) | motory bez komunikačného rozhrania, ktoré umožňuje zber potrebných údajov elektronickej riadiacej jednotky (ECU), ako je to uvedené v doplnku 7; |
| --- | --- |

a)

motory bez komunikačného rozhrania, ktoré umožňuje zber potrebných údajov elektronickej riadiacej jednotky (ECU), ako je to uvedené v doplnku 7;

| b) | motory s ECU s chýbajúcimi údajmi alebo dátovým protokolom, ktorý neumožňuje jednoznačnú identifikáciu a validáciu potrebných signálov. |
| --- | --- |

b)

motory s ECU s chýbajúcimi údajmi alebo dátovým protokolom, ktorý neumožňuje jednoznačnú identifikáciu a validáciu potrebných signálov.

1.5.   Motory, pri ktorých zber údajov ECU ovplyvňuje emisie plynných znečisťujúcich látok alebo výkon necestných pojazdných strojov, nie sú oprávnené na skúšku monitorovania v prevádzke. Bez ohľadu na požiadavky článku 39 nariadenia (EÚ) 2016/1628 sa alternatívny motor vyberie iba vtedy, ak výrobca schvaľovaciemu úradu preukáže neexistenciu odpojovacej stratégie.

2.   Plán monitorovania motorov v prevádzke

2.1.   Výrobca do jedného mesiaca od začiatku výroby schváleného typu alebo radu motorov predloží schvaľovaciemu úradu, ktorý udelil schválenie typu motorov, alebo prípadne radu motorov, počiatočný plán monitorovania motorov v prevádzke.

2.2.   Počiatočný plán obsahuje kritériá výberu a odôvodnenia výberu:

| a) | radov alebo typov motorov a kategórie (kategórií) necestných pojazdných strojov uvedených v pláne; |
| --- | --- |

a)

radov alebo typov motorov a kategórie (kategórií) necestných pojazdných strojov uvedených v pláne;

| b) | zoznamu konkrétnych motorov a necestných pojazdných strojov vybratých pre skúšku monitorovania v prevádzke, ak už bol zostavený; |
| --- | --- |

b)

zoznamu konkrétnych motorov a necestných pojazdných strojov vybratých pre skúšku monitorovania v prevádzke, ak už bol zostavený;

| c) | zvolenej schémy skúšok. |
| --- | --- |

c)

zvolenej schémy skúšok.

2.3.   Výrobcovia predložia schvaľovaciemu úradu aktualizovaný plán monitorovania motorov v prevádzke pri každom doplnení alebo revidovaní zoznamu konkrétnych vybratých motorov a necestných pojazdných strojov. Aktualizovaný plán obsahuje odôvodnenie kritérií použitých na výber a v prípade potreby dôvody revízie predchádzajúceho zoznamu.

2.4.   Schvaľovací úrad schváli počiatočný a následne aktualizovaný plán (plány), alebo požiada o vykonanie príslušných zmien do dvoch mesiacov od ich predloženia a zabezpečí, aby záverečný plán obsahoval čo najviac typov a kategórií motorov necestných pojazdných strojov.

2.5.   Každý pôvodný alebo následne aktualizovaný plán monitorovania schvaľuje schvaľovací úrad ešte pred začatím skúšania motorov a necestných pojazdných strojov, ktoré sú v ňom identifikované.

2.6.   Schéma skúšok

Výrobca vyberie niektorú z týchto schém skúšok na monitorovanie v prevádzke:

2.6.1.   Schéma skúšok vychádzajúca z doby stálosti emisií (EDP)

2.6.1.1.   Skúšanie 9 motorov s akumulovanou prevádzkou do 30 % EDP. Výsledky skúšok sa predložia skúšobnému úradu do 31. decembra 2022.

2.6.1.2.   Skúšanie 9 motorov s akumulovanou prevádzkou nad 70 % EDP. Skúšobné protokoly sa predložia schvaľovaciemu úradu do 31. decembra 2024.

2.6.1.3.   Ak výrobca nedokáže splniť požiadavky bodu 2.6.1 pre nedostupnosť motorov s požadovanou akumuláciou prevádzky, schvaľovací úrad nezamietne zmenu schémy skúšok na schému skúšok na základe štvorročného obdobia uvedenú v bode 2.6.2. Motory, ktoré už boli skúšané podľa bodu 2.6.1, sú naďalej schválené podľa bodu 2.6.2.

2.6.2.   Schéma skúšok na základe štvorročného obdobia

Skúšanie 9 motorov ročne počas štyroch po sebe idúcich rokov. Skúšobné protokoly sa predkladajú schvaľovaciemu úradu každý rok.

2.6.2.1.   Výsledky skúšok prvých 9 motorov sa predložia 12 mesiacov po inštalovaní prvého motora do necestného pojazdného stroja a najneskôr 18 mesiacov po začatí výroby schváleného typu alebo radu motorov.

2.6.2.2.   Ak výrobca schvaľovaciemu úradu preukáže, že do necestného pojazdného stroja nebol 18 mesiacov po začatí výroby inštalovaný žiadny motor, výsledky skúšok sa predložia po inštalovaní prvého motora v termíne dohodnutom so schvaľovacím úradom.

2.6.2.3.   Malovýrobcovia

Počet skúšaných motorov sa upraví v prípade malovýrobcov takto:

| a) | výrobcovia vyrábajúci iba dva rady motorov predkladajú výsledky skúšok šiestich motorov ročne; |
| --- | --- |

a)

výrobcovia vyrábajúci iba dva rady motorov predkladajú výsledky skúšok šiestich motorov ročne;

| b) | výrobcovia vyrábajúci viac než 250 motorov ročne z jedného radu motorov predkladajú výsledky skúšok troch motorov ročne; |
| --- | --- |

b)

výrobcovia vyrábajúci viac než 250 motorov ročne z jedného radu motorov predkladajú výsledky skúšok troch motorov ročne;

| c) | výrobcovia vyrábajúci od 125 do 250 motorov ročne z jedného radu motorov predkladajú výsledky skúšok dvoch motorov ročne; |
| --- | --- |

c)

výrobcovia vyrábajúci od 125 do 250 motorov ročne z jedného radu motorov predkladajú výsledky skúšok dvoch motorov ročne;

| d) | výrobcovia vyrábajúci menej než 125 motorov ročne z jedného radu motorov predkladajú výsledky skúšok jedného motora ročne. |
| --- | --- |

d)

výrobcovia vyrábajúci menej než 125 motorov ročne z jedného radu motorov predkladajú výsledky skúšok jedného motora ročne.

Schvaľovací úrad overuje uvedený objem výroby.

2.6.3.   Výrobca môže vykonať viac skúšok, nielen tie, ktoré sú stanovené v schémach skúšok uvedených v bodoch 2.6.1 a 2.6.2.

2.6.4.   Viacnásobné skúšanie jedného motora s cieľom získať údaje z po sebe idúcich fáz akumulácie prevádzky v súlade s bodmi 2.6.1 a 2.6.2 sa povoľuje, ale nevyžaduje.

3.   Skúšobné podmienky

Pri skúške monitorovania v prevádzke sa zohľadňujú vlastnosti motora v čase jeho inštalácie do necestného pojazdného stroja v skutočnej prevádzke, keď ho obsluhuje zvyčajná kvalifikovaná obsluha.

3.1.   Obsluha

3.1.1.   Obsluhou necestného pojazdného stroja vykonávajúcou skúšku monitorovania v prevádzke môže byť iná než zvyčajná kvalifikovaná obsluha, ak schvaľovaciemu úradu preukáže dostatočné zručnosti a odbornú prípravu.

3.1.2.   Výrobca poskytuje schvaľovaciemu úradu podrobné vysvetlenie zvyčajných zručností a odbornej prípravy obsluhy a preukazuje, že vybratá obsluha je vhodná na vykonanie skúšky monitorovania v prevádzke.

3.2.   Prevádzka necestných pojazdných strojov

3.2.1.   Skúška sa vykonáva počas skutočnej prevádzky celého necestného pojazdného stroja (alebo jeho časti).

3.2.2.   Ak výrobca schvaľovaciemu úradu preukáže, že nie je možné splniť ustanovenia bodu 3.2.1, skúšobný pracovný cyklus do najväčšej možnej miery zastupuje skutočnú prevádzku necestného pojazdného stroja.

3.2.2.1.   Typický skúšobný pracovný cyklus určí výrobca po dohode so schvaľovacím úradom.

3.2.3.   Bez ohľadu na to, či sa skúška vykonáva počas skutočnej prevádzky necestného pojazdného stroja alebo v rámci typického skúšobného pracovného cyklu:

| a) | posudzuje sa pri nej skutočná prevádzka väčšiny strojov v prevádzke vybratej kategórie (kategórií) necestných pojazdných strojov; |
| --- | --- |

a)

posudzuje sa pri nej skutočná prevádzka väčšiny strojov v prevádzke vybratej kategórie (kategórií) necestných pojazdných strojov;

| b) | skúška neobsahuje nerovnomerný objem činnosti pri voľnobežných otáčkach; |
| --- | --- |

b)

skúška neobsahuje nerovnomerný objem činnosti pri voľnobežných otáčkach;

| c) | skúška pozostáva z dostatočnej činnosti pri zaťažení na dosiahnutie minimálneho trvania skúšky, ktoré je uvedené v bode 2 doplnku 2. |
| --- | --- |

c)

skúška pozostáva z dostatočnej činnosti pri zaťažení na dosiahnutie minimálneho trvania skúšky, ktoré je uvedené v bode 2 doplnku 2.

3.3.   Podmienky okolia

Skúška sa vykonáva za podmienok okolia, ktoré spĺňajú tieto požiadavky:

| 3.3.1. | Atmosférický tlak je väčší ako alebo sa rovná 82,5 kPa; |
| --- | --- |

3.3.1.

Atmosférický tlak je väčší ako alebo sa rovná 82,5 kPa;

| 3.3.2. | Teplota je najmenej 266 K (–7 °C) a je rovnaká alebo menšia ako teplota určená touto rovnicou pri špecifikovanom atmosférickom tlaku:
  T = – 0,4514 * (101,3 – pb) + 311
  keď:






  — | T je teplota okolia v K; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Teplota je najmenej 266 K (–7 °C) a je rovnaká alebo menšia ako teplota určená touto rovnicou pri špecifikovanom atmosférickom tlaku:

T = – 0,4514 * (101,3 – pb) + 311

keď:

—

T je teplota okolia v K;

| — | pb je atmosférický tlak v kPa. |
| --- | --- |

—

pb je atmosférický tlak v kPa.

3.4.   Mazací olej, palivo a činidlo

Mazací olej, palivo a činidlo (pre systémy dodatočnej úpravy výfukových plynov, v ktorých sa používa činidlo na zníženie emisií plynných znečisťujúcich látok) zodpovedajú špecifikáciám výrobcu.

3.4.1.   Palivo je palivo dostupné na trhu alebo referenčné palivo, ako je to uvedené v prílohe V k Delegované nariadeniu (EÚ) 2017/654.

3.4.2.   S cieľom preukázať súlad s bodom 3.4 odoberie výrobca vzorky a uchová ich na obdobie 12 mesiacov alebo na kratšie obdobie po súhlase schvaľovacieho úradu.

3.4.3.   Vzorky činidla sa nezmrazujú.

3.5.   Prevádzková postupnosť

Prevádzková postupnosť je uplynutý čas neprerušovanej prevádzky necestného pojazdného stroja a nepretržitého odberu vzoriek počas skúšky monitorovania v prevádzke.

Skúška monitorovania v prevádzke sa vykonáva v jednej prevádzkovej postupnosti, s výnimkou skúšky vykonávanej v rámci metódy kombinovaného odberu vzoriek uvedenej v bode 4.2, pri ktorej sa skombinuje niekoľko prevádzkových postupností do jednej skúšky monitorovania v prevádzke.

4.   Metódy odberu vzoriek

4.1.   Nepretržitý odber vzoriek

Nepretržitý odber vzoriek sa používa, keď je jedna prevádzková postupnosť väčšia ako alebo sa rovná minimálnemu trvaniu skúšky, ktoré je uvedené v bode 2 doplnku 2.

4.1.1.   Z dôvodu jednej alebo viacerých dočasných strát signálu možno vylúčiť maximálne tri minúty údajov.

4.2.   Kombinovaný odber vzoriek

Alternatívne k bodu 4.1 možno odber vzoriek uskutočniť aj skombinovaním výsledkov niekoľkých prevádzkových postupností.

4.2.1.   Kombinovaný odber vzoriek sa používa iba vtedy, keď skúšobné podmienky napriek snahe neumožňujú dosiahnutie minimálneho trvania skúšky, ktoré je uvedené v bode 2 doplnku 2, pomocou jednej prevádzkovej postupnosti, alebo keď sa kategória (kategórie) necestných pojazdných strojov vybratých na skúšanie využíva(-jú) pri viacnásobných pracovných činnostiach s rôznymi príslušnými pracovnými cyklami.

4.2.2.   Pri využívaní kombinovaného odberu vzoriek sa splnia tieto dodatočné požiadavky:

| a) | z jedného necestného pojazdného stroja a motora sa získavajú rôzne prevádzkové postupnosti; |
| --- | --- |

a)

z jedného necestného pojazdného stroja a motora sa získavajú rôzne prevádzkové postupnosti;

| b) | kombinovaný odber vzoriek obsahuje maximálne tri prevádzkové postupnosti; |
| --- | --- |

b)

kombinovaný odber vzoriek obsahuje maximálne tri prevádzkové postupnosti;

| c) | každá prevádzková postupnosť v kombinovanom odbere vzoriek obsahuje minimálne jeden necestný nestály cyklus (NRTC); |
| --- | --- |

c)

každá prevádzková postupnosť v kombinovanom odbere vzoriek obsahuje minimálne jeden necestný nestály cyklus (NRTC);

| d) | prevádzkové postupnosti v kombinovanom odbere vzoriek sa vykonávajú a zostavujú v chronologickom poradí; |
| --- | --- |

d)

prevádzkové postupnosti v kombinovanom odbere vzoriek sa vykonávajú a zostavujú v chronologickom poradí;

| e) | analýza údajov sa uplatňuje na úplný kombinovaný odber vzoriek; |
| --- | --- |

e)

analýza údajov sa uplatňuje na úplný kombinovaný odber vzoriek;

| f) | maximálne obdobie medzi prvou a poslednou prevádzkovou postupnosťou je 72 hodín; |
| --- | --- |

f)

maximálne obdobie medzi prvou a poslednou prevádzkovou postupnosťou je 72 hodín;

| g) | kombinovaný zber údajov sa nepoužije, ak sa vyskytne porucha motora, ako sa uvádza v bode 8 doplnku 2. |
| --- | --- |

g)

kombinovaný zber údajov sa nepoužije, ak sa vyskytne porucha motora, ako sa uvádza v bode 8 doplnku 2.

5.   Dátový tok ECU

5.1.   ECU poskytuje informácie dátového toku pre meracie prístroje alebo zariadenie na zaznamenávanie údajov systému PEMS v súlade s požiadavkami uvedenými v doplnku 7.

5.2.   Zhoda informácií

5.2.1.   Schvaľovací úrad overí zhodu všetkých signálov z ECU podľa tabuľky 1 doplnku 7, pri ktorej sa majú dodržať požiadavky uvedené v bode 5 prílohy VI k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/654 (1) o technických a všeobecných požiadavkách.

5.2.2   Výrobcovia v súlade s metódou uvedenou v doplnku 6 kontrolujú zhodu signálu krútiaceho momentu ECU počas monitorovania v prevádzke vykonávaného na motoroch inštalovaných do necestných pojazdných strojov pomocou systému PEMS.

6.   Skúšobné postupy, predbežné spracovanie a validácia údajov

6.1.   Skúšky monitorovania v prevádzke sa vykonávajú pomocou prenosného systému na meranie emisií (PEMS) v súlade s doplnkom 1.

6.2.   Výrobcovia dodržiavajú pri monitorovaní v prevádzke vykonávanom na motoroch inštalovaných do necestných pojazdných strojov pomocou systému PEMS skúšobný postup uvedený v doplnku 2.

6.3.   Výrobcovia postupujú pri predbežnom spracovaní údajov vyplývajúcich z monitorovania v prevádzke vykonávaného na motoroch inštalovaných do necestných pojazdných strojov pomocou systému PEMS podľa postupov uvedených v doplnku 3.

6.4.   Výrobcovia postupujú pri určovaní platných fáz počas skúšky monitorovania v prevádzke vykonávaného na motoroch inštalovaných do necestných pojazdných strojov pomocou systému PEMS podľa postupov uvedených v doplnku 4.

7.   Dostupnosť údajov o skúške

Údaje zo skúšky sa nemôžu upravovať ani odstraňovať. Výrobca uchováva celý zber údajov minimálne 10 rokov a na vyžiadanie poskytne všetky údaje schvaľovaciemu úradu a Komisii.

8.   Výpočty

Výrobcovia postupujú pri výpočtoch emisií plynných znečisťujúcich látok v rámci monitorovania v prevádzke vykonávaného na motoroch inštalovaných do necestných pojazdných strojov pomocou systému PEMS podľa postupov uvedených v doplnku 5.

9.   Potvrdzujúca skúška

9.1.   Schvaľovacie úrady môžu s cieľom získať nezávislé meranie monitorovania v prevádzke vykonať potvrdzujúcu skúšku monitorovania v prevádzke.

9.2.   Potvrdzujúca skúška sa vykonáva na rade/type motorov a kategórii (kategóriách) necestných pojazdných strojov uvedených v bode 2; konkrétny motor namontovaný do príslušného necestného pojazdného stroja sa skúša podľa požiadaviek uvedených v tomto nariadení.

10.   Postupy podávania správ

10.1.   Schvaľovacie úrady vypracujú skúšobný protokol monitorovania v prevádzke motorov inštalovaných do necestných pojazdných strojov pomocou systému PEMS za každý skúšaný motor osobitne. Skúšobný protokol obsahuje činnosti a výsledky monitorovania v prevádzke a minimálne informácie požadované v dátových položkách 1 až 11 doplnku 8.

10.2.   Okamžité namerané údaje a okamžité vypočítané údaje

10.2.1.   Okamžité namerané údaje a okamžité vypočítané údaje nie sú súčasťou skúšobného protokolu, ale výrobca ich uchováva a sprístupňuje na vyžiadanie Európskej komisii a schvaľovaciemu úradu počas obdobia uvedeného v bode 7.

10.2.2.   Okamžité namerané údaje a okamžité vypočítané údaje obsahujú prinajmenšom tie informácie, ktoré sa požadujú v dátových položkách I-1 až I-2.20 doplnku 8.

10.3.   Verejne dostupné informácie

Na účely článku 44 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/1628 výrobca predloží osobitný protokol, ktorý obsahuje informácie požadované v dátových položkách doplnku 8: 1.1, 2.2, 2.4, 3.2, 6.3, 6.4.1, 6.10, oddiel 9 a oddiel 10.

Informácie pre dátovú položku 6.3 sa poskytujú na regionálnej úrovni iba za predpokladu uvedenia geografickej polohy.

---

(1)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/654 z 19. decembra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 o technické a všeobecné požiadavky na emisné limity a typové schválenie spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).

Doplnok 1

Prenosný systém na meranie emisií

1.   Systém PEMS obsahuje tieto meracie prístroje:

| a) | analyzátory plynu na meranie koncentrácií emisií plynných znečisťujúcich látok uvedených v prvom odseku bodu 1 doplnku 2; |
| --- | --- |

a)

analyzátory plynu na meranie koncentrácií emisií plynných znečisťujúcich látok uvedených v prvom odseku bodu 1 doplnku 2;

| b) | prietokomer výfukových plynov (EFM) využívajúci priemerujúcu Pitotovu trubicu alebo rovnocenný princíp; |
| --- | --- |

b)

prietokomer výfukových plynov (EFM) využívajúci priemerujúcu Pitotovu trubicu alebo rovnocenný princíp;

| c) | snímače na meranie teploty a tlaku okolia; |
| --- | --- |

c)

snímače na meranie teploty a tlaku okolia;

| d) | ďalšie meracie prístroje požadované na skúšku monitorovania v prevádzke. |
| --- | --- |

d)

ďalšie meracie prístroje požadované na skúšku monitorovania v prevádzke.

Systém PEMS obsahuje aj:

| a) | prenosové potrubie na prenos odobratých vzoriek zo sondy na odber vzoriek do analyzátorov plynu vrátane sondy na odber vzoriek; |
| --- | --- |

a)

prenosové potrubie na prenos odobratých vzoriek zo sondy na odber vzoriek do analyzátorov plynu vrátane sondy na odber vzoriek;

| b) | zariadenie na zaznamenávanie údajov, ktoré slúži na ukladanie údajov zozbieraných z ECU. |
| --- | --- |

b)

zariadenie na zaznamenávanie údajov, ktoré slúži na ukladanie údajov zozbieraných z ECU.

| c) | Systém PEMS môže obsahovať aj globálny polohový systém (GPS). |
| --- | --- |

c)

Systém PEMS môže obsahovať aj globálny polohový systém (GPS).

2.   Požiadavky na meracie prístroje

2.1.   Meracie prístroje spĺňajú požiadavky na kalibráciu a výkonnosť podľa oddielu 8.1 prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách. Osobitná pozornosť sa venuje vykonávaniu týchto činností:

| a) | overeniu netesnosti na strane podtlaku systému PEMS, ako je to uvedené v oddiele 8.1.8.7 prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách; |
| --- | --- |

a)

overeniu netesnosti na strane podtlaku systému PEMS, ako je to uvedené v oddiele 8.1.8.7 prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách;

| b) | overeniu odozvy a aktualizácie záznamu analyzátora plynu, ako je to uvedené v oddiele 8.1.6 prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách. |
| --- | --- |

b)

overeniu odozvy a aktualizácie záznamu analyzátora plynu, ako je to uvedené v oddiele 8.1.6 prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

2.1.2.   Meracie prístroje spĺňajú špecifikácie podľa oddielu 9.4 prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

2.1.3.   Analytické plyny používané na kalibráciu meracích prístrojov spĺňajú požiadavky podľa oddielu 9.5.1 prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

2.2.   Požiadavky na prenosové potrubie a sondu na odber vzoriek

2.2.1.   Prenosové potrubie spĺňa požiadavky podľa bodu 9.3.1.2 prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

2.2.2.   Sonda na odber vzoriek spĺňa požiadavky podľa bodu 9.3.1.1 prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

Doplnok 2

Skúšobný postup na monitorovanie v prevádzke pomocou systému PEMS

1.   Skúšobné parametre

Emisie plynných znečisťujúcich látok, ktoré sa merajú a zaznamenávajú počas skúšky monitorovania v prevádzke, sú: oxid uhoľnatý (CO), všetky uhľovodíky (HC) a oxidy dusíka (NOx). Okrem toho sa meria oxid uhličitý (CO2), aby sa umožnil postup výpočtu opísaný v doplnku 5.

Parametre uvedené v tabuľke sa merajú a zaznamenávajú počas skúšky monitorovania v prevádzke:

Tabuľka

Skúšobné parametre

| Parameter | Jednotka | Zdroj |
| --- | --- | --- |
| Koncentrácia HC (1) | ppm | Analyzátor plynu |
| Koncentrácia CO (1) | ppm | Analyzátor plynu |
| Koncentrácia NOx
   (1) | ppm | Analyzátor plynu |
| Koncentrácia CO2
   (1) | ppm | Analyzátor plynu |
| Hmotnostný prietok výfukových plynov (2) | kg/h | EFM |
| Teplota výfukových plynov | °K | EFM alebo ECU alebo snímač |
| Teplota okolia (3) | °K | Snímač |
| Okolitý tlak | kPa | Snímač |
| Relatívna vlhkosť | % | Snímač |
| Krútiaci moment motora (4) | Nm | ECU alebo snímač |
| Otáčky motora | ot./min. | ECU alebo snímač |
| Prietok paliva v motore | g/s | ECU alebo snímač |
| Teplota chladiacej kvapaliny motora | °K | ECU alebo snímač |
| Teplota nasávaného vzduchu motora (3) | °K | ECU alebo snímač |
| Zemepisná šírka necestných pojazdných strojov | stupeň | GPS (voliteľné) |
| Zemepisná dĺžka necestných pojazdných strojov | stupeň | GPS (voliteľné) |

Parameter

Jednotka

Zdroj

Koncentrácia HC (1)

ppm

Analyzátor plynu

Koncentrácia CO (1)

ppm

Analyzátor plynu

Koncentrácia NOx
   (1)

ppm

Analyzátor plynu

Koncentrácia CO2
   (1)

ppm

Analyzátor plynu

Hmotnostný prietok výfukových plynov (2)

kg/h

EFM

Teplota výfukových plynov

°K

EFM alebo ECU alebo snímač

Teplota okolia (3)

°K

Snímač

Okolitý tlak

kPa

Snímač

Relatívna vlhkosť

%

Snímač

Krútiaci moment motora (4)

Nm

ECU alebo snímač

Otáčky motora

ot./min.

ECU alebo snímač

Prietok paliva v motore

g/s

ECU alebo snímač

Teplota chladiacej kvapaliny motora

°K

ECU alebo snímač

Teplota nasávaného vzduchu motora (3)

°K

ECU alebo snímač

Zemepisná šírka necestných pojazdných strojov

stupeň

GPS (voliteľné)

Zemepisná dĺžka necestných pojazdných strojov

stupeň

GPS (voliteľné)

2.   Minimálne trvanie skúšky

Skúška pozostávajúca zo všetkých prevádzkových postupností a obsahujúca iba platné údaje trvá dostatočne dlho na to, aby sa päť až sedemkrát vykonala práca počas cyklu NRTC alebo aby sa päť až sedemkrát získala referenčná hmotnosť CO2 v kg/cyklus z cyklu NRTC.

3.   Príprava necestných pojazdných strojov

Príprava necestných pojazdných strojov pozostáva minimálne z týchto činností:

| a) | kontrola motora: všetky zistené problémy, ktoré už boli vyriešené, sa musia zaznamenať a predložiť schvaľovaciemu úradu; |
| --- | --- |

a)

kontrola motora: všetky zistené problémy, ktoré už boli vyriešené, sa musia zaznamenať a predložiť schvaľovaciemu úradu;

| b) | výmena oleja, paliva a činidla, ak sa používa; |
| --- | --- |

b)

výmena oleja, paliva a činidla, ak sa používa;

| c) | preukázanie dostupnosti informácií dátového toku z ECU v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 2 doplnku 7. |
| --- | --- |

c)

preukázanie dostupnosti informácií dátového toku z ECU v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 2 doplnku 7.

4.   Inštalácia systému PEMS

4.1.   Inštalácia systému PEMS nemá vplyv na emisie plynných znečisťujúcich látok ani vlastnosti necestných pojazdných strojov.

Inštalácia je v každom prípade v súlade s miestne uplatniteľnými bezpečnostnými predpismi a poistnými požiadavkami a dodržiavajú sa pri nej pokyny vydané výrobcom systému PEMS, meracích prístrojov, prenosového potrubia a sondy na odber vzoriek.

4.2.   Napájanie elektrickou energiou

Napájanie systému PEMS elektrickou energiou poskytuje externá napájacia jednotka.

4.2.1.   Ak výrobca schvaľovaciemu úradu preukáže, že nie je možné splniť ustanovenia bodu 4.2, môže sa použiť zdroj čerpajúci energiu (priamo alebo nepriamo) počas skúšky z motora.

4.2.2.   V takom prípade neprekročí najvyššia spotreba elektrickej energie systému PEMS 1 % maximálneho výkonu motora a prijmú sa dodatočné opatrenia na zabránenie nadmernému vybitiu batérie v čase, keď motor nebeží alebo nejde na voľnobežné otáčky.

4.3.   Meracie prístroje iné než EFM

Do najväčšej možnej miery sa inštalujú meracie prístroje iné ako EFM v mieste, kde sú vystavené minimálnym:

| a) | zmenám teploty okolia; |
| --- | --- |

a)

zmenám teploty okolia;

| b) | zmenám okolitého tlaku; |
| --- | --- |

b)

zmenám okolitého tlaku;

| c) | elektromagnetickým žiareniam; |
| --- | --- |

c)

elektromagnetickým žiareniam;

| d) | mechanickým otrasom a vibráciám; |
| --- | --- |

d)

mechanickým otrasom a vibráciám;

| e) | okolitým uhľovodíkom – ak sa používa analyzátor FID, ktorý ako vzduch horáka FID využíva okolitý vzduch. |
| --- | --- |

e)

okolitým uhľovodíkom – ak sa používa analyzátor FID, ktorý ako vzduch horáka FID využíva okolitý vzduch.

4.4.   EFM

Inštaláciou EFM sa nezvýši protitlak nad hodnotu odporúčanú výrobcom.

4.4.1.   EFM sa pripojí k výfuku necestného pojazdného stroja. Snímače EFM by sa mali umiestniť medzi dva kusy rovnej trubice, ktorej dĺžka by mala byť minimálne dvojnásobok priemeru EFM (pred ním i za ním).

4.4.2.   EFM sa umiestni za tlmič necestného pojazdného stroja, aby sa obmedzil vplyv pulzácií výfukového plynu na merané signály.

4.5.   Prenosové potrubie a sonda na odber vzoriek

Prenosové potrubie sa riadne izoluje na miestach pripojenia (sonda na odber vzoriek a zadná strana meracích prístrojov).

4.5.1.   Ak sa zmení dĺžka prenosového potrubia, časy prechodu sa overia a v prípade potreby upravia.

4.5.2.   Prenosové potrubie a sonda na odber vzoriek sa inštalujú v súlade s požiadavkami uvedenými v oddiele 9.3 prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

4.6.   Zariadenie na zaznamenávanie údajov

Zariadenie na zaznamenávanie údajov sa pripojí k ECU motora, aby sa zaznamenali parametre motora uvedené v tabuľke 1 doplnku 7 a v prípade potreby parametre motora uvedené v tabuľke 2 doplnku 7.

4.7.   GPS (v prípade potreby)

Anténa by sa mala namontovať v najvyššej možnej polohe bez rizika rušenia akýmikoľvek prekážkami, ktoré sa môžu vyskytnúť počas prevádzky pri používaní.

5.   Skúšobné postupy monitorovania pred prevádzkou

5.1.   Meranie teploty okolia

Teplota okolia sa meria na začiatku aj na konci skúšky v primeranej vzdialenosti od necestného pojazdného stroja. Pre teplotu nasávaného vzduchu (teplotu v motore) je povolené použiť signál CAN.

Ak sa na odhad teploty okolia použije snímač teploty nasávaného vzduchu, zaznamenaná teplota okolia je teplotou nasávaného vzduchu, ktorá je upravená platným nominálnym posunom medzi teplotou okolia a teplotou nasávaného vzduchu podľa špecifikácie výrobcu.

5.2.   Spustenie a stabilizácia meracích prístrojov

Meracie prístroje sa zahrejú a stabilizujú, pokiaľ tlak, teploty a prietoky nedosiahnu svoje stanovené prevádzkové hodnoty podľa pokynov výrobcu meracieho prístroja/systému PEMS.

5.3.   Čistenie a zahrievanie prenosového potrubia

V záujme zabránenia kontaminácii systému sa prenosové potrubie čistí v súlade s pokynmi výrobcu prenosového potrubia/systému PEMS, kým sa nezačne odber vzoriek.

Prenosové potrubie sa pred začatím skúšky zahreje na teplotu 190 °C (+/– 10 °C), čím sa predíde prítomnosti chladných miest, ktoré by mohli viesť ku kontaminácii vzorky kondenzovanými uhľovodíkmi.

5.4.   Kontrola a kalibrácia analyzátorov plynu

Kalibrácia nulovej hodnoty a rozsahu, ako aj kontrola linearity analyzátorov plynu, sa vykonáva pomocou analytických plynov uvedených v bode 2.1.3 doplnku 1.

5.5.   Čistenie EFM

EFM sa čistí pri prípojkách meniča tlaku v súlade s pokynmi výrobcu systému PEMS alebo EFM. Týmto postupom sa z tlakových potrubí a súvisiacich otvorov trubice prietokového merania tlaku odstráni kondenzácia a dieselové tuhé častice.

6.   Zapisovanie údajov skúšky monitorovania v prevádzke

6.1.   Pred skúškou monitorovania v prevádzke

Odber vzoriek emisií plynných znečisťujúcich látok, meranie parametrov výfukových plynov a zaznamenávanie údajov motora a okolia sa začne pred naštartovaním motora.

6.2.   Počas skúšky monitorovania v prevádzke

Odber vzoriek emisií plynných znečisťujúcich látok, meranie parametrov výfukových plynov a zaznamenávanie údajov motora a okolia pokračuje počas celej bežnej prevádzky motora.

Motor možno zastaviť a naštartovať, ale odber vzoriek emisií plynných znečisťujúcich látok, meranie parametrov výfukových plynov a zaznamenávanie údajov motora a okolia pokračuje počas celej skúšky monitorovania v prevádzke.

6.3.   Po skúške monitorovania v prevádzke

Na konci skúšky monitorovania v prevádzke sa ponechá dostatok času, aby mohli uplynúť časy odozvy meracích prístrojov a zariadenia na zaznamenávanie údajov. Motor sa môže zastaviť pred skončením alebo po skončení zaznamenávania údajov.

6.4.   Platné namerané údaje na výpočet emisií plynných znečisťujúcich látok

Platné namerané údaje na výpočty emisií plynných znečisťujúcich látok sa určujú v súlade s doplnkom 4. Na tieto výpočty sa uplatňuje bod 6.4.2.

6.4.1.   Na určenie trvania fázy spustenia po fáze dlhej nečinnosti, ako je to uvedené v bode 2.2.2 doplnku 4, sa teplota výfukových plynov meria počas prevádzkovej postupnosti vo vzdialenosti 30 cm od výstupného otvoru zariadenia na dodatočnú úpravu NOx, ktoré sa používa na jeho znižovanie.

6.4.2.   Údaje o studenom štarte

Namerané údaje o emisiách plynných znečisťujúcich látok za studeného štartu sa z výpočtov emisií plynných znečisťujúcich látok odstránia.

Platné namerané údaje pre výpočty emisií plynných znečisťujúcich látok sa začnú, keď teplota chladiacej kvapaliny motora dosiahne prvýkrát hodnotu 343 K (70 °C), alebo keď je teplota chladiacej kvapaliny motora stabilizovaná v rozsahu +/– 2 K počas 5 minút, podľa toho, čo nastane skôr; v každom prípade však najskôr 20 minút po naštartovaní motora.

7.   Kontrola analyzátorov plynu

7.1.   Periodické overenie nuly počas prevádzkovej postupnosti

Overenie nuly analyzátorov plynu sa vykonáva počas skúšky monitorovania v prevádzke každé dve hodiny.

7.2.   Periodická korekcia nuly počas skúšky monitorovania v prevádzke

Výsledky získané z kontrol vykonaných v súlade s bodom 7.1 sa môžu použiť na vykonanie korekcie posunu nuly.

7.3.   Overenie posunu po vykonaní skúšky

Overenie posunu sa vykonáva iba vtedy, ak sa počas skúšky monitorovania v prevádzke v súlade s bodom 7.2 nevykoná korekcia posunu nuly.

7.3.1.   Najneskôr 30 minút po dokončení skúšky monitorovania v prevádzke sa analyzátory plynu nastavia na nulu a na merací rozsah, aby bolo možné overiť ich posun v porovnaní s výsledkami pred skúškou.

7.3.2.   Kontrola nulovej hodnoty, rozsahu a linearity analyzátorov plynu sa vykonáva podľa postupu uvedeného v bode 5.4.

8.   Porucha motora

8.1.   Ak sa počas prevádzkovej postupnosti vyskytne porucha a obsluha necestného pojazdného stroja je o tom palubným diagnostickým systémom jasne informovaná vizuálnou výstrahou poruchy, textovou správou alebo iným ukazovateľom, skúška monitorovania v prevádzke sa považuje za neplatnú.

8.2.   Všetky poruchy sa odstránia predtým, než bude skúška monitorovania v prevádzke vykonávaného na motore pokračovať.

---

(1)  Merané alebo korigované na vlhký stav.

(2)  Priame meranie hmotnostného prietoku výfukových plynov sa používa vtedy, ak sa nepoužije niektorý z týchto postupov:

| a) | výfukový systém inštalovaný do necestných pojazdných strojov má za následok zriedenie výfukových plynov vzduchom pred miestom, na ktorom by sa mohol inštalovať EFM; v tomto prípade sa vzorka výfukových plynov odoberá pred miestom riedenia; alebo |
| --- | --- |

a)

výfukový systém inštalovaný do necestných pojazdných strojov má za následok zriedenie výfukových plynov vzduchom pred miestom, na ktorom by sa mohol inštalovať EFM; v tomto prípade sa vzorka výfukových plynov odoberá pred miestom riedenia; alebo

| b) | výfukový systém inštalovaný do necestných pojazdných strojov odvedie časť výfukových plynov do inej časti necestných pojazdných strojov (napr. vykurovania) pred miestom, na ktorom by sa mohol inštalovať EFM; |
| --- | --- |

b)

výfukový systém inštalovaný do necestných pojazdných strojov odvedie časť výfukových plynov do inej časti necestných pojazdných strojov (napr. vykurovania) pred miestom, na ktorom by sa mohol inštalovať EFM;

v týchto prípadoch, keď je výrobca schopný poskytnúť schvaľovaciemu úradu presvedčivý dôkaz o korelácii medzi hmotnostným prietokom paliva podľa odhadu ECU a hmotnostným prietokom paliva nameraným skúšobným zariadením dynamometra motora, sa môže EFM vynechať a môže sa použiť nepriame meranie prietoku výfukových plynov (z prietoku paliva a prietoku nasávaného vzduchu alebo prietoku paliva a bilancie uhlíka).

(3)  Použije sa snímač teploty okolia alebo snímač teploty nasávaného vzduchu. Použitie snímača teploty nasávaného vzduchu zodpovedá požiadavkám uvedeným v druhom odseku bodu 5.1.

(4)  Zaznamenaná hodnota je buď a) čistý krútiaci moment alebo b) čistý krútiaci moment vypočítaný zo skutočného percentuálneho podielu krútiaceho momentu, trecieho momentu a referenčného krútiaceho momentu motora podľa noriem uvedených v bode 2.1.1 doplnku 7.

Základom čistého krútiaceho momentu je nekorigovaný čistý krútiaci moment motora vrátane vybavenia a pomocných zariadení, ktoré majú byť súčasťou skúšky emisií v súlade s doplnkom 2 prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

Doplnok 3

Predbežné spracovanie údajov na výpočty emisií plynných znečisťujúcich látok

1.   Vymedzenie pojmov

1.2.   Na účely tohto doplnku sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1.2.1. | „odozva na nulu“ je priemerná odozva (vrátane šumu) na nulovací plyn počas intervalu najmenej 30 sekúnd; |
| --- | --- |

1.2.1.

„odozva na nulu“ je priemerná odozva (vrátane šumu) na nulovací plyn počas intervalu najmenej 30 sekúnd;

| 1.2.2. | „odozva na merací rozsah“ je priemerná odozva (vrátane šumu) na plyn na nastavenie meracieho rozsahu počas intervalu najmenej 30 sekúnd. |
| --- | --- |

1.2.2.

„odozva na merací rozsah“ je priemerná odozva (vrátane šumu) na plyn na nastavenie meracieho rozsahu počas intervalu najmenej 30 sekúnd.

2.   Korekcia posunu

2.1.   Maximálny povolený posun

Posun odozvy na nulu a posun odozvy na merací rozsah sú menšie ako 2 % plného rozsahu stupnice v najnižšom použitom meracom rozsahu:

| a) | ak je rozdiel medzi výsledkami pred skúškou a po skúške menší než 2 %, namerané koncentrácie sa môžu použiť nekorigované alebo sa môžu korigovať o posun podľa bodu 2.2; |
| --- | --- |

a)

ak je rozdiel medzi výsledkami pred skúškou a po skúške menší než 2 %, namerané koncentrácie sa môžu použiť nekorigované alebo sa môžu korigovať o posun podľa bodu 2.2;

| b) | ak je rozdiel medzi výsledkami pred skúškou a po skúške najmenej 2 %, namerané koncentrácie sa korigujú o posun podľa bodu 2.2; ak sa nevykoná žiadna korekcia, skúška sa považuje za neplatnú. |
| --- | --- |

b)

ak je rozdiel medzi výsledkami pred skúškou a po skúške najmenej 2 %, namerané koncentrácie sa korigujú o posun podľa bodu 2.2; ak sa nevykoná žiadna korekcia, skúška sa považuje za neplatnú.

2.2.   Korekcia posunu

Hodnota koncentrácie korigovaná o posun sa vypočíta v súlade s požiadavkami uvedenými v oddiele 2.1 alebo 3.5 prílohy VII k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

Rozdiel medzi nekorigovanými a korigovanými hodnotami emisií plynných znečisťujúcich látok špecifickými pre brzdenie musí byť v rozmedzí ± šesť percent nekorigovaných hodnôt emisií plynných znečisťujúcich látok špecifických pre brzdenie. Ak je posun väčší než šesť percent, skúška sa považuje za neplatnú.

Ak sa uplatňuje korekcia posunu, pri podávaní správ o emisiách plynných znečisťujúcich látok sa použijú len výsledky emisií plynných znečisťujúcich látok korigované o posun.

3.   Časová synchronizácia

Na minimalizáciu účinku posunu údajov v dôsledku časového oneskorenia medzi rôznymi signálmi na výpočet hmotnostných emisií plynných znečisťujúcich látok musia byť údaje relevantné na výpočty emisií plynných znečisťujúcich látok časovo synchronizované podľa požiadaviek uvedených v bodoch 3.1 až 3.4.

3.1.   Údaje z analyzátorov plynu

Údaje z analyzátorov plynu sa riadne zosynchronizujú v súlade s požiadavkami uvedenými v oddiele 8.1.5.3 prílohy VII k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

3.2.   Údaje z analyzátorov plynu a údaje EFM

Údaje z analyzátorov plynu sa riadne zosynchronizujú s údajmi EFM pomocou postupu uvedeného v bode 3.4.

3.3.   Údaje zo systému PEMS a motora

Údaje zo systému PEMS (z analyzátorov plynu a EFM) sa riadne zosynchronizujú s údajmi z ECU motora pomocou postupu uvedeného v bode 3.4.

3.4.   Postup na zlepšenie časovej synchronizácie údajov zo systému PEMS

Skúšobné parametre uvedené v tabuľke sú rozdelené do 3 rôznych kategórií:

| | kategória 1: analyzátory plynu (koncentrácie HC, CO, CO2, NOx); |
| --- | --- |

kategória 1: analyzátory plynu (koncentrácie HC, CO, CO2, NOx);

| | kategória 2: EFM (hmotnostný prietok výfukových plynov a teplota výfukových plynov); |
| --- | --- |

kategória 2: EFM (hmotnostný prietok výfukových plynov a teplota výfukových plynov);

| | kategória 3: motor (krútiaci moment, otáčky, teplota, prietok paliva z ECU). |
| --- | --- |

kategória 3: motor (krútiaci moment, otáčky, teplota, prietok paliva z ECU).

Časová synchronizácia každej kategórie s ostatnými dvomi kategóriami sa overuje nájdením najvyššieho korelačného koeficientu medzi dvoma radmi skúšobných parametrov. Všetky skúšobné parametre v danej kategórii sa posunú, aby sa maximalizoval korelačný faktor. Na výpočet korelačných koeficientov sa použijú nasledujúce skúšobné parametre:

| a) | kategórie 1 a 2 (údaje z analyzátorov plynu a EFM) s kategóriou 3 (údaje z motora): z ECU; |
| --- | --- |

a)

kategórie 1 a 2 (údaje z analyzátorov plynu a EFM) s kategóriou 3 (údaje z motora): z ECU;

| b) | kategória 1 s kategóriou 2: koncentrácia CO2 a hmotnostný prietok výfukových plynov; |
| --- | --- |

b)

kategória 1 s kategóriou 2: koncentrácia CO2 a hmotnostný prietok výfukových plynov;

| c) | kategória 2 s kategóriou 3: koncentrácia CO2 a prietok paliva v motore. |
| --- | --- |

c)

kategória 2 s kategóriou 3: koncentrácia CO2 a prietok paliva v motore.

4.   Kontrola konzistentnosti údajov

4.1.   Údaje z analyzátorov plynu a údaje EFM

Konzistentnosť údajov (hmotnostný prietok výfukových plynov nameraný pomocou EFM a koncentrácie plynov) sa overuje pomocou korelácie medzi prietokom paliva v motore nameraným z ECU a prietokom paliva v motore vypočítaným podľa postupu uvedeného v oddiele 2.1.6.4 prílohy VII k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

Pre namerané a vypočítané hodnoty prietoku paliva sa vykoná lineárna regresia. Použije sa metóda najmenších štvorcov s rovnicou najlepšieho prispôsobenia v tvare:

y = mx + b

keď:

| — | y je vypočítaný prietok paliva [v g/s]; |
| --- | --- |

—

y je vypočítaný prietok paliva [v g/s];

| — | m je sklon regresnej priamky; |
| --- | --- |

—

m je sklon regresnej priamky;

| — | x je nameraný prietok paliva [v g/s]; |
| --- | --- |

—

x je nameraný prietok paliva [v g/s];

| — | b je priesečník regresnej priamky s osou y. |
| --- | --- |

—

b je priesečník regresnej priamky s osou y.

Sklon (m) a koeficient determinácie (r2) sa vypočítajú pre každú regresnú priamku. Odporúča sa vykonať túto analýzu v rozsahu od 15 % maximálnej hodnoty do maximálnej hodnoty a pri frekvencii najmenej 1 Hz. Na to, aby sa skúška považovala za platnú, sa musia vyhodnotiť tieto dve kritériá:

Tabuľka

Tolerancie

| Sklon regresnej priamky, m | 0,9 až 1,1 – odporúča sa |
| --- | --- |
| Koeficient determinácie, r2 | min. 0,90 – odporúča sa |

Sklon regresnej priamky, m

0,9 až 1,1 – odporúča sa

Koeficient determinácie, r2

min. 0,90 – odporúča sa

4.2.   Údaje ECU o krútiacom momente

Konzistentnosť údajov ECU o krútiacom momente sa overí porovnaním maximálnych hodnôt krútiaceho momentu z ECU pri rozličných (ak je to vhodné) otáčkach motora s príslušnými hodnotami oficiálnej krivky krútiaceho momentu motora pri plnom zaťažení a v súlade s doplnkom 6.

4.3.   Spotreba paliva špecifická pre brzdenie (BSFC)

BSFC sa kontroluje pomocou:

| a) | spotreby paliva vypočítanej z údajov o emisiách plynných znečisťujúcich látok (údaje o koncentrácii z analyzátorov plynu a údaje o hmotnostnom prietoku výfukových plynov) v súlade s postupom uvedeným v oddiele 2.1.6.4 prílohy VII k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách. |
| --- | --- |

a)

spotreby paliva vypočítanej z údajov o emisiách plynných znečisťujúcich látok (údaje o koncentrácii z analyzátorov plynu a údaje o hmotnostnom prietoku výfukových plynov) v súlade s postupom uvedeným v oddiele 2.1.6.4 prílohy VII k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

| b) | práce vypočítanej pomocou údajov z ECU (o krútiacom momente motora a otáčkach motora). |
| --- | --- |

b)

práce vypočítanej pomocou údajov z ECU (o krútiacom momente motora a otáčkach motora).

4.4.   Okolitý tlak

Hodnota okolitého tlaku sa kontroluje porovnaním s nadmorskou výškou, ktorú vykazujú údaje z GPS, ak sú k dispozícii.

4.5.   Ak schvaľovací úrad nie je spokojný s výsledkami kontroly konzistentnosti údajov, môže skúšku považovať za neplatnú.

5.   Korekcia zo suchého na vlhký stav

Ak sa koncentrácia meria v suchom stave, prevedie sa na vlhký stav v súlade s postupom uvedeným v oddiele 2 alebo 3 prílohy VII k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

6.   Korekcia NOX o vlhkosť a teplotu

Koncentrácie NOx namerané analyzátormi plynu sa nekorigujú o vlhkosť a teplotu okolia.

Doplnok 4

Algoritmus na určenie platných fáz počas monitorovania v prevádzke

1.   Všeobecné ustanovenia

1.1.   Na účely tohto doplnku „fáza“ znamená údaje namerané počas skúšky monitorovania v prevádzke, určené na výpočet emisií plynných znečisťujúcich látok, ktoré sa získali v časovom prírastku Δt rovnajúcom sa času odberu vzoriek údajov.

1.2.   Metodika uvedená v tomto doplnku vychádza z koncepcie fázy činnosti a fázy nečinnosti.

1.3.   Fáza považovaná za fázu nečinnosti v súlade s týmto doplnkom nie je platná na výpočet práce alebo hmotnosti CO2, emisií plynných znečisťujúcich látok a faktorov zhody priemerujúcich okien uvedených v oddiele 2 doplnku 5. Na účely výpočtov sa používajú iba fázy činnosti.

1.4.   Fázy nečinnosti sa rozdeľujú na kategórie fáz krátkej nečinnosti (≤ D2) a fáz dlhej nečinnosti (> D2) (hodnotu D2 pozri v tabuľke).

2.   Postup na určenie fáz nečinnosti

2.1.   Za fázy nečinnosti sa považujú tieto fázy:

| 2.1.1. | Fázy, pri ktorých výkon motora dosahuje do 10 % maximálneho čistého výkonu motora. |
| --- | --- |

2.1.1.

Fázy, pri ktorých výkon motora dosahuje do 10 % maximálneho čistého výkonu motora.

| 2.1.2. | Fázy zodpovedajúce studenému stavu systému motora (štart za studena) uvedenému v bode 6.4.2 doplnku 2. |
| --- | --- |

2.1.2.

Fázy zodpovedajúce studenému stavu systému motora (štart za studena) uvedenému v bode 6.4.2 doplnku 2.

| 2.1.3. | Fázy zaznamenané za podmienok okolia, ktoré nespĺňajú požiadavky uvedené v bode 3.3 tohto doplnku. |
| --- | --- |

2.1.3.

Fázy zaznamenané za podmienok okolia, ktoré nespĺňajú požiadavky uvedené v bode 3.3 tohto doplnku.

| 2.1.4. | Fázy zaznamenané počas pravidelných kontrol meracích prístrojov. |
| --- | --- |

2.1.4.

Fázy zaznamenané počas pravidelných kontrol meracích prístrojov.

2.2.   Vykonajú sa tieto dodatočné kroky:

| 2.2.1. | Fázy nečinnosti kratšie ako D0 sa považujú za fázy činnosti a zlúčia sa s okolitými fázami činnosti (pozri hodnoty D0 v tabuľke). |
| --- | --- |

2.2.1.

Fázy nečinnosti kratšie ako D0 sa považujú za fázy činnosti a zlúčia sa s okolitými fázami činnosti (pozri hodnoty D0 v tabuľke).

| 2.2.2. | Fáza spustenia nasledujúca po fázach dlhej nečinnosti (> D2) sa považuje za fázu nečinnosti, kým teplota výfukových plynov nedosiahne 523 K. Ak teplota výfukových plynov nedosiahne 523 K do D3 minút, všetky fázy po D3 sa považujú za fázy činnosti (pozri hodnoty D3 v tabuľke). |
| --- | --- |

2.2.2.

Fáza spustenia nasledujúca po fázach dlhej nečinnosti (> D2) sa považuje za fázu nečinnosti, kým teplota výfukových plynov nedosiahne 523 K. Ak teplota výfukových plynov nedosiahne 523 K do D3 minút, všetky fázy po D3 sa považujú za fázy činnosti (pozri hodnoty D3 v tabuľke).

| 2.2.3. | V prípade všetkých fáz nečinnosti sa prvé D1 minúty fázy považujú za fázu činnosti (pozri hodnoty D1 v tabuľke). |
| --- | --- |

2.2.3.

V prípade všetkých fáz nečinnosti sa prvé D1 minúty fázy považujú za fázu činnosti (pozri hodnoty D1 v tabuľke).

3.   Algoritmus označovania činnosti stroja

3.1.   Krok 1

Zistenie a rozdelenie na fázy činnosti a fázy nečinnosti.

3.1.1.   Vymedzenie fáz činnosti a fáz nečinnosti v súlade s bodom 2.

3.1.2.   Výpočet trvania fáz nečinnosti.

3.1.3.   Označenie fáz nečinnosti kratších ako D0 za fázy činnosti (pozri hodnoty D0 v tabuľke).

3.1.4.   Výpočet trvania zostávajúcich fáz nečinnosti.

3.2.   Krok 2

Zlúčenie fáz krátkej činnosti (≤ D0) s fázami nečinnosti.

3.2.1.   Zlúčenie fáz činnosti kratších ako D0 s okolitými fázami nečinnosti v trvaní dlhšom ako D1.

3.3.   Krok 3

Vylúčenie fáz činnosti po fázach dlhej nečinnosti (fáza spustenia).

3.3.1.   Označenie fáz, ktoré nastali po fázach dlhej nečinnosti (> D2), kým teplota výfukových plynov nedosiahla 523 K alebo kým neuplynuli D3 minúty (pozri hodnoty D3 v tabuľke), podľa toho, čo nastalo skôr, za fázy nečinnosti.

3.4.   Krok 4

Začlenenie fáz nečinnosti po fázach činnosti.

3.4.1.   Začlenenie D1 minút fázy nečinnosti na koniec akejkoľvek fázy činnosti (pozri hodnoty D1 v tabuľke).

Tabuľka

Hodnoty parametrov D0, D1, D2 a D3

| Parametre | Hodnota |
| --- | --- |
| D0 | 2 minúty |
| D1 | 2 minúty |
| D2 | 10 minút |
| D3 | 4 minúty |

Parametre

Hodnota

D0

2 minúty

D1

2 minúty

D2

10 minút

D3

4 minúty

4.   Príklady

4.1.   Vylúčenie údajov o nečinnosti na konci kroku 1

Výkon motora [%]

Platný[1]/ Neplatný[0]

4.2.   Vylúčenie údajov o nečinnosti na konci kroku 2

Výkon motora [%]

Platný[1]/ Neplatný[0]

4.3.   Vylúčenie údajov o nečinnosti na konci kroku 3

Výkon motora [%]

Platný[1]/ Neplatný[0]

4.4.   Koniec kroku 4 – záver

Výkon motora [%]

Platný[1]/ Neplatný[0]

Doplnok 5

Výpočty emisií plynných znečisťujúcich látok

1.   Výpočet okamžitých emisií plynných znečisťujúcich látok

Okamžitá hmotnosť emisií plynných znečisťujúcich látok sa vypočíta na základe okamžitej koncentrácie emisií plynných znečisťujúcich látok nameraných počas skúšky monitorovania v prevádzke a v súlade s postupom uvedeným v oddiele 2 alebo 3 prílohy VII k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

2.   Určenie emisií plynných znečisťujúcich látok a faktorov zhody priemerujúcich okien

2.1.   Metóda priemerujúceho okna

Priemerujúce okno predstavuje podmnožinu úplnej vypočítanej množiny údajov počas skúšky monitorovania v prevádzke, v rámci ktorej sa hmotnosť CO2 alebo práca rovnajú hmotnosti CO2 alebo práci motora nameraným počas referenčného laboratórneho cyklu NRTC.

Hmotnosť emisií plynných znečisťujúcich látok a faktory zhody sa vypočítajú pomocou metódy pohyblivých priemerujúcich okien vychádzajúcej z referenčnej práce (postup uvedený v bode 2.2) a referenčnej hmotnosti CO2 (postup uvedený v bode 2.3) nameraných počas referenčného laboratórneho cyklu NRTC.

Výpočty sa vykonávajú v súlade s týmito všeobecnými požiadavkami:

2.1.1.   Údaje vylúčené podľa podmienok doplnku 4 sa nepoužijú na výpočet práce alebo hmotnosti CO2, emisií plynných znečisťujúcich látok a faktorov zhody priemerujúcich okien.

2.1.2.   Výpočty pohyblivého priemerujúceho okna sa vykonávajú s časovým prírastkom Δt, ktorý sa rovná času odberu vzoriek údajov.

2.1.3.   Hmotnosť emisií plynných znečisťujúcich látok každého priemerujúceho okna (mg/priemerujúce okno) sa získa integrovaním hmotnosti okamžitých emisií plynných znečisťujúcich látok v priemerujúcom okne.

2.1.4.   Výpočty sa vykonávajú a prezentujú v prípade oboch postupov: referenčnej hmotnosti CO2 a referenčnej práce.

Obrázok 1

Výkon motora v závislosti od času a emisie plynných znečisťujúcich látok priemerného okna počínajúc od prvého priemerujúceho okna v závislosti od času

Emisie priemerujúceho okna

Emisie prvého okna

Čas

Výkon motora [%]

2.2.   Metóda založená na práci

Obrázok 2

Metóda založená na práci

Metóda založená na práci

Práca [kWh]

Emisie [g]

Trvanie (t
  2,

  i
  – t
  1,

  i
  ) i-tého priemerujúceho okna sa stanovuje takto:

W(t
  2,i
  ) – W(t
  1,i
  ) ≥ Wref

keď:

| — | W(tj,i) je práca motora meraná medzi naštartovaním a časom tj,i
  , v kWh; |
| --- | --- |

—

W(tj,i) je práca motora meraná medzi naštartovaním a časom tj,i
  , v kWh;

| — | Wref
  je práca motora pre cyklus NRTC, v kWh. |
| --- | --- |

—

Wref
  je práca motora pre cyklus NRTC, v kWh.

| — | t2,i
  sa vyberie tak, aby:

  W(t
  2,i
  – Δt) – W(t
  1,i
  ) < Wref
  ≤ W(t
  2,i
  ) – W(t
  1,i
  ) |
| --- | --- |

—

t2,i
  sa vyberie tak, aby:

W(t
  2,i
  – Δt) – W(t
  1,i
  ) < Wref
  ≤ W(t
  2,i
  ) – W(t
  1,i
  )

pričom Δt je čas odberu vzoriek údajov, ktorý sa rovná 1 sekunde alebo kratšiemu času.

2.2.1.   Výpočty emisií plynných znečisťujúcich látok špecifických pre brzdenie

Emisie plynných znečisťujúcich látok špecifické pre brzdenie e
  gas (v g/kWh) sa vypočítajú pre každé priemerujúce okno a každú plynnú znečisťujúcu látku takto:

Formula

keď:

| — | m sú hmotnostné emisie plynnej znečisťujúcej látky, v mg/priemerujúce okno; |
| --- | --- |

—

m sú hmotnostné emisie plynnej znečisťujúcej látky, v mg/priemerujúce okno;

| — | W(t
  2,

  i
  ) – W(t
  1,

  i
  ) je práca motora počas i-tého priemerujúceho okna, v kWh. |
| --- | --- |

—

W(t
  2,

  i
  ) – W(t
  1,

  i
  ) je práca motora počas i-tého priemerujúceho okna, v kWh.

2.2.2.   Výber platných priemerujúcich okien

Platné priemerujúce okná sú priemerujúce okná, ktorých priemerný výkon prevyšuje výkonový prah o 20 % maximálneho výkonu motora. Percentuálny podiel platných priemerujúcich okien musí byť najmenej 50 %.

2.2.2.1.   Skúška sa považuje za neplatnú, ak je percentuálny podiel platných priemerujúcich okien nižší ako 50 %.

2.2.3.   Výpočty faktorov zhody

Faktory zhody sa vypočítajú pre každé priemerujúce okno a každú plynnú znečisťujúcu látku takto:

Formula

keď:

| — | e sú emisie plynnej znečisťujúcej látky špecifické pre brzdenie, v g/kWh; |
| --- | --- |

—

e sú emisie plynnej znečisťujúcej látky špecifické pre brzdenie, v g/kWh;

| — | L je uplatniteľný limit, v g/kWh. |
| --- | --- |

—

L je uplatniteľný limit, v g/kWh.

2.3.   Metóda založená na hmotnosti CO2

Obrázok 3

Metóda založená na hmotnosti CO2

Emisie CO2[kg]

Metóda založená na hmotnosti CO2

Emisie [g]

Trvanie i-tého priemerujúceho okna sa stanovuje takto:

Formula

keď:

| — | je hmotnosť CO2 meraná medzi začiatkom skúšky a časom tj,i
  , v kg; |
| --- | --- |

—

Formula
  je hmotnosť CO2 meraná medzi začiatkom skúšky a časom tj,i
  , v kg;

| — | je hmotnosť CO2 určená pre cyklus NRTC, v kg. |
| --- | --- |

—

Formula
  je hmotnosť CO2 určená pre cyklus NRTC, v kg.

| — | t2,i
  sa vyberie tak, aby: |
| --- | --- |

—

t2,i
  sa vyberie tak, aby:

Formula

pričom Δt je čas odberu vzoriek údajov, rovnajúci sa 1 sekunde alebo kratšiemu času.

Hmotnosti CO2 sa vypočítajú v priemerujúcich oknách integrovaním okamžitých emisií plynných znečisťujúcich látok vypočítaných podľa požiadaviek uvedených v bode 1.

2.3.1.   Výber platných priemerujúcich okien

Platné priemerujúce okná sú okná, ktorých trvanie nepresahuje maximálne trvanie vypočítané na základe rovnice:

Formula

keď:

| — | Dmax
  je maximálne trvanie priemerujúceho okna, v s; |
| --- | --- |

—

Dmax
  je maximálne trvanie priemerujúceho okna, v s;

| — | Pmax
  je maximálny výkon motora, v kW. |
| --- | --- |

—

Pmax
  je maximálny výkon motora, v kW.

Percentuálny podiel platných priemerujúcich okien musí byť najmenej 50 %.

2.3.2.   Výpočty faktorov zhody

Faktory zhody sa vypočítajú pre každé priemerujúce okno a každú znečisťujúcu látku takto:

Formula

Pričom
  Formula
  (prevádzkový pomer) a

Formula
  (certifikačný pomer)

keď:

| — | m sú hmotnostné emisie plynnej znečisťujúcej látky, v mg/priemerujúce okno; |
| --- | --- |

—

m sú hmotnostné emisie plynnej znečisťujúcej látky, v mg/priemerujúce okno;

| — | je hmotnosť CO2 počas i-tého priemerujúceho okna, v kg; |
| --- | --- |

—

Formula
  je hmotnosť CO2 počas i-tého priemerujúceho okna, v kg;

| — | je hmotnosť CO2 motora určená pre cyklus NRTC, v kg; |
| --- | --- |

—

Formula
  je hmotnosť CO2 motora určená pre cyklus NRTC, v kg;

| — | mL
  sú hmotnostné emisie plynnej znečisťujúcej látky zodpovedajúce uplatniteľnému limitu cyklu NRTC, v mg. |
| --- | --- |

—

mL
  sú hmotnostné emisie plynnej znečisťujúcej látky zodpovedajúce uplatniteľnému limitu cyklu NRTC, v mg.

3.   Zaokrúhlenie výpočtov emisií plynných znečisťujúcich látok

V súlade s normou ASTM E-29-06b (Štandardný postup na použitie platných číslic v údajoch skúšky na určenie zhody so špecifikáciami) sa konečné výsledky skúšky v jednom kroku zaokrúhľujú na taký počet desatinných miest, ktorý je uvedený v platnej emisnej norme, a pridá sa jedna ďalšia platná číslica. Nie je povolené zaokrúhľovanie medzihodnôt, na ktorých sú založené konečné výsledné hodnoty emisií plynných znečisťujúcich látok špecifických pre brzdenie.

4.   Výsledky emisií plynných znečisťujúcich látok

Tieto výsledky sa vykazujú v súlade s bodom 10 tejto prílohy:

| a) | okamžitá koncentrácia emisií plynných znečisťujúcich látok nameraná počas skúšky monitorovania v prevádzke; |
| --- | --- |

a)

okamžitá koncentrácia emisií plynných znečisťujúcich látok nameraná počas skúšky monitorovania v prevádzke;

| b) | priemerná koncentrácia emisií plynných znečisťujúcich látok za celú skúšku monitorovania v prevádzke; |
| --- | --- |

b)

priemerná koncentrácia emisií plynných znečisťujúcich látok za celú skúšku monitorovania v prevádzke;

| c) | okamžitá hmotnosť emisií plynných znečisťujúcich látok vypočítaná v súlade s bodom 1; |
| --- | --- |

c)

okamžitá hmotnosť emisií plynných znečisťujúcich látok vypočítaná v súlade s bodom 1;

| d) | integrovaná hmotnosť emisií plynných znečisťujúcich látok za celú skúšku monitorovania v prevádzke vypočítaná ako doplnok hmotnosti okamžitých emisií plynných znečisťujúcich látok vypočítaných v súlade s bodom 1; |
| --- | --- |

d)

integrovaná hmotnosť emisií plynných znečisťujúcich látok za celú skúšku monitorovania v prevádzke vypočítaná ako doplnok hmotnosti okamžitých emisií plynných znečisťujúcich látok vypočítaných v súlade s bodom 1;

| e) | rozdelenie faktorov zhody pre platné okná vypočítané v súlade s bodmi 2.2.3 a 2.3.2 (minimálny, maximálny a 90. kumulatívny percentil); |
| --- | --- |

e)

rozdelenie faktorov zhody pre platné okná vypočítané v súlade s bodmi 2.2.3 a 2.3.2 (minimálny, maximálny a 90. kumulatívny percentil);

| f) | rozdelenie faktorov zhody pre všetky okná vypočítané v súlade s bodmi 2.2.3 a 2.3.2 bez určenia platných údajov v súlade s doplnkom 4 a bez určenia platných okien uvedených v bodoch 2.2.2 a 2.3.1 (minimálny, maximálny a 90. kumulatívny percentil). |
| --- | --- |

f)

rozdelenie faktorov zhody pre všetky okná vypočítané v súlade s bodmi 2.2.3 a 2.3.2 bez určenia platných údajov v súlade s doplnkom 4 a bez určenia platných okien uvedených v bodoch 2.2.2 a 2.3.1 (minimálny, maximálny a 90. kumulatívny percentil).

Doplnok 6

Zhoda signálu krútiaceho momentu ECU

1.   Metóda maximálneho krútiaceho momentu

1.1   Metóda maximálneho krútiaceho momentu spočíva v potvrdení toho, že bod na krivke referenčného maximálneho krútiaceho momentu ako funkcia otáčok motora sa dosiahol počas skúšky monitorovania v prevádzke.

1.2.   Ak sa bod na krivke referenčného maximálneho krútiaceho momentu ako funkcia otáčok motora nedosiahol počas skúšky monitorovania v prevádzke, výrobca je oprávnený zmeniť podľa potreby činnosť pri zaťažení necestného pojazdného stroja a/alebo minimálne trvanie skúšky uvedené v bode 2 doplnku 2, aby vykonal preukázanie po skúške monitorovania v prevádzke.

1.3.   Požiadavky uvedené v bode 1.2 sa neuplatňujú v prípade, ak podľa názoru výrobcu a pred dosiahnutím dohody so schvaľovacím úradom nie je možné za bežnej prevádzky bez preťaženia motora inštalovaného v necestnom pojazdnom stroji dosiahnuť bod na krivke maximálneho krútiaceho momentu alebo ak by to nebolo bezpečné.

1.4.   V takom prípade výrobca schvaľovaciemu úradu navrhne alternatívnu metódu kontroly signálu. Alternatívna metóda sa použije iba vtedy, ak sa schvaľovací úrad domnieva, že je realizovateľná a uplatniteľná bez preťaženia motora alebo bezpečnostného rizika.

1.5.   Výrobca môže schvaľovaciemu úradu navrhnúť presnejšiu a komplexnejšiu metódu kontroly zhody signálu krútiaceho momentu ECU počas skúšky monitorovania v prevádzke, než je metóda uvedená v bodoch 1.1 až 1.4. V takom prípade sa namiesto metódy uvedenej v týchto bodoch použije metóda navrhnutá výrobcom.

2.   Nemožnosť kontroly zhody signálu krútiaceho momentu ECU

Ak výrobca schvaľovaciemu úradu preukáže, že počas skúšky monitorovania v prevádzke nie je možné skontrolovať signál krútiaceho momentu ECU, schvaľovací úrad prijme overenie vykonané počas skúšok, ktoré sa vyžaduje na typové schválenie EÚ a uvádza v osvedčení o typovom schválení EÚ.

Doplnok 7

Požiadavky na informácie dátového toku ECU

1.   Údaje, ktoré sa majú poskytovať

1.1.   ECU poskytuje prinajmenšom namerané údaje uvedené v tabuľke 1.

Tabuľka 1

Namerané údaje

| Parameter | Jednotka |
| --- | --- |
| Krútiaci moment motora (1) | Nm |
| Otáčky motora | ot./min. |
| Teplota chladiacej kvapaliny motora | K |

Parameter

Jednotka

Krútiaci moment motora (1)

Nm

Otáčky motora

ot./min.

Teplota chladiacej kvapaliny motora

K

1.2.   Ak sa okolitý tlak alebo teplota okolia nemerajú vonkajšími snímačmi, ich hodnoty poskytne ECU podľa tabuľky 2.

Tabuľka 2

Doplňujúce namerané údaje

| Parameter | Jednotka |
| --- | --- |
| Teplota okolia (2) | K |
| Okolitý tlak | kPa |
| Prietok paliva v motore | g/s |

Parameter

Jednotka

Teplota okolia (2)

K

Okolitý tlak

kPa

Prietok paliva v motore

g/s

1.3.   Ak sa hmotnostný prietok výfukových plynov nemeria priamo, prietok paliva v motore sa poskytne podľa tabuľky bodu 1 doplnku 2.

2.   Požiadavky na komunikáciu

2.1.   Prístup k informáciám dátového toku

2.1.1.   Prístup k informáciám dátového toku sa poskytuje v súlade aspoň s jedným z týchto radov noriem:

| a) | ISO 27145 spolu s ISO 15765-4 (na základe CAN); |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 spolu s ISO 15765-4 (na základe CAN);

| b) | ISO 27145 spolu s ISO 13400 (na základe TCP/IP); |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 spolu s ISO 13400 (na základe TCP/IP);

| c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73.

2.1.2.   ECU podporuje zodpovedajúce služby minimálne jednej z noriem uvedených vyššie, aby bolo možné poskytnúť údaje uvedené v tabuľke 1.

Implementácia dodatočných funkcií noriem do ECU sa povoľuje, nie je však povinná.

2.1.3.   Prístup k informáciám dátového toku je možný prostredníctvom drôtového pripojenia (externého snímacieho nástroja).

2.2.   Drôtové spojenie pri použití rozhrania CAN

2.2.1.   Prenosová rýchlosť drôtového dátového spojenia je buď 250 kb/s, alebo 500 kb/s.

2.2.2.   Spojovacie rozhranie medzi motorom a meracími prístrojmi systému PEMS je normalizované a spĺňa všetky požiadavky normy ISO 15031-3 Typ A (napájanie 12 VDC), Typ B (napájanie 24 VDC) alebo SAE J1939-13 (napájanie 12 alebo 24 VDC).

2.3   Požiadavky na dokumentáciu

V informačnom dokumente uvedenom vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2017/656 (3) o administratívnych požiadavkách výrobca uvedie komunikačné normy použité na zabezpečenie prístupu k informáciám dátového toku v súlade s bodom 2.1.1.

---

(1)  Poskytnutá hodnota je buď a) čistý brzdný krútiaci moment motora, alebo b) čistý brzdný krútiaci moment motora vypočítaný z iného vhodného krútiaceho momentu podľa vymedzenia v príslušnej norme protokolu podľa bodu 2.1.1. Základom čistého krútiaceho momentu je nekorigovaný čistý krútiaci moment motora vrátane vybavenia a pomocných zariadení, ktoré majú byť súčasťou skúšky emisií v súlade s doplnkom 2 prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách.

(2)  Použitie snímača teploty nasávaného vzduchu zodpovedá požiadavkám uvedeným v druhom odseku bodu 5.1 doplnku 2.

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/656 z 19. decembra 2016, ktorým sa stanovujú administratívne požiadavky v súvislosti s emisnými limitmi a typovým schválením spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 (pozri stranu 364 tohto úradného vestníka).

Doplnok 8

Skúšobný protokol monitorovania v prevádzke

1.   Informácie o výrobcovi motora

1.1.   Značka (obchodné meno (mená) výrobcu)

1.2.   Názov spoločnosti a adresa výrobcu

1.3.   Meno a adresa oprávneného zástupcu výrobcu (ak existuje)

1.4.   Názov a adresa montážneho závodu (názvy a adresy montážnych závodov)

2.   Informácie o motore

2.1.   Označenie typu/radu motora

2.2.   Kategória a podkategória typu motorov/radu motorov

2.3.   Číslo typového schválenia

2.4.   Obchodný názov (názvy) (ak sú k dispozícii)

2.5.   Identifikačné číslo motora

2.6.   Rok a mesiac výroby motora

2.7.   Prestavaný motor

2.8.   Zdvihový objem motora [dm3]

2.9.   Počet valcov

2.10.   Udávaný menovitý čistý výkon motora pri otáčkach [kW pri ot./min.]

2.11.   Maximálny čistý výkon motora pri otáčkach [kW pri ot./min.]

2.12.   Udávaný maximálny krútiaci moment motora pri otáčkach [Nm pri ot./min.]

2.13.   Voľnobežné otáčky [ot./min.]

2.14.   Dostupná krivka krútiaceho momentu pri plnom zaťažení dodaná výrobcom (áno/nie)

2.15.   Referenčné číslo krivky krútiaceho momentu pri plnom zaťažení dodanej výrobcom

2.16.   Systém na zníženie emisií NOx (napr. EGR, SCR)

2.17.   Typ katalyzátora

2.18.   Typ filtra častíc

2.19.   Systém dodatočnej úpravy upravený s ohľadom na typové schválenie (áno/nie)

2.20.   Informácie o ECU (softvérové kalibračné číslo)

3.   Informácie o necestnom pojazdnom stroji

3.1.   Vlastník necestného pojazdného stroja

3.2.   Kategória (kategórie) necestného pojazdného stroja

3.3.   Výrobca necestného pojazdného stroja

3.4.   Identifikačné číslo necestného pojazdného stroja

3.5.   Evidenčné číslo a krajina evidencie necestného pojazdného stroja (ak je k dispozícii)

3.6.   Obchodný názov (názvy) necestného pojazdného stroja (ak je k dispozícii)

3.7.   Rok a mesiac výroby necestného pojazdného stroja

4.   Výber motora/necestného pojazdného stroja

4.1.   Metóda umiestňovania necestného pojazdného stroja alebo motora

4.2.   Výberové kritériá pre necestné pojazdné stroje, motory, rady v prevádzke

4.3.   Miesto bežnej prevádzky skúšaného necestného pojazdného stroja

4.4.   Počet hodín prevádzky na začiatku skúšky:

| 4.4.1. | Necestný pojazdný stroj [h] |
| --- | --- |

4.4.1.

Necestný pojazdný stroj [h]

| 4.4.2. | Motor [h] |
| --- | --- |

4.4.2.

Motor [h]

5.   Prenosný systém na meranie emisií (PEMS)

5.1.   Napájanie PEMS: externé/zo zdroja necestného pojazdného stroja

5.2.   Značka a typ meracích prístrojov (PEMS)

5.3.   Dátum kalibrácie meracích prístrojov (PEMS)

5.4.   Softvér na výpočty a použitá verzia (napr. EMROAD 4.0)

5.5.   Umiestnenie snímačov podmienok okolia

6.   Skúšobné podmienky

6.1.   Dátum a čas skúšky

6.2.   Trvanie skúšky [s]

6.3.   Miesto skúšky

6.4.   Všeobecné poveternostné podmienky a podmienky okolia (napr. teplota, vlhkosť, nadmorská výška)

6.4.1.   Priemerné podmienky okolia (vypočítané z okamžitých nameraných údajov)

6.5.   Počet hodín prevádzky za necestný pojazdný stroj/motor

6.6.   Podrobné informácie o aktuálnej prevádzke necestného pojazdného stroja

6.7.   Špecifikácie skúšobného paliva

6.8.   Špecifikácie mazacieho oleja

6.9.   Špecifikácie činidla (v prípade potreby)

6.10.   Stručný opis vykonanej práce

7.   Priemerná koncentrácia emisií plynných znečisťujúcich látok

7.1.   Priemerná koncentrácia HC [ppm] [nepovinné]

7.2.   Priemerná koncentrácia CO [ppm] [nepovinné]

7.3.   Priemerná koncentrácia NOx [ppm] [nepovinné]

7.4.   Priemerná koncentrácia CO2 [ppm] [nepovinné]

7.5.   Priemerný hmotnostný prietok výfukových plynov [kg/h] [nepovinné]

7.6.   Priemerná teplota výfukových plynov [°C] [nepovinné]

8.   INTEGROVANÁ HMOTNOSŤ EMISIÍ PLYNNÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK

8.1.   Emisie THC [g]

8.2.   Emisie CO [g]

8.3.   Emisie NOx [g]

8.4.   Emisie CO2 [g]

(Minimálny, maximálny a 90. kumulatívny percentil)

9.1.   Faktor zhody THC v priemerujúcom okne práce [–]

9.2.   Faktor zhody CO v priemerujúcom okne práce [–]

9.3.   Faktor zhody NOx v priemerujúcom okne práce [–]

9.4.   Faktor zhody THC v priemerujúcom okne hmotnosti CO2 [–]

9.5.   Faktor zhody CO v priemerujúcom okne hmotnosti CO2 [–]

9.6.   Faktor zhody NOx v priemerujúcom okne hmotnosti CO2 [–]

9.7.   Priemerujúce okno práce: minimálny a maximálny výkon priemerujúceho okna [%]

9.8.   Priemerujúce okno hmotnosti CO2: minimálne a maximálne trvanie priemerujúceho okna [s]

9.9.   Priemerujúce okno práce: percento platných priemerujúcich okien

9.10.   Priemerujúce okno hmotnosti CO2: percento platných priemerujúcich okien

9.11   Emisie CO2

(minimálny, maximálny a 90. kumulatívny percentil)

10.1.   Faktor zhody THC v priemerujúcom okne práce [–]

10.2.   Faktor zhody CO v priemerujúcom okne práce [–]

10.3.   Faktor zhody NOx v priemerujúcom okne práce [–]

10.4.   Faktor zhody THC v priemerujúcom okne hmotnosti CO2 [–]

10.5.   Faktor zhody CO v priemerujúcom okne hmotnosti CO2 [–]

10.6.   Faktor zhody NOx v priemerujúcom okne hmotnosti CO2 [–]

10.7.   Priemerujúce okno práce: minimálny a maximálny výkon priemerujúceho okna [%]

10.8.   Priemerujúce okno hmotnosti CO2: minimálne a maximálne trvanie priemerujúceho okna [s]

11.   Overenie výsledkov skúšky

11.1.   Analyzátor THC – nulovací výsledok, výsledok na nastavenie rozsahu a kontrolný výsledok, pred skúškou a po nej

11.2.   Analyzátor CO – nulovací výsledok, výsledok na nastavenie rozsahu a kontrolný výsledok, pred skúškou a po nej

11.3.   Analyzátor NOx – nulovací výsledok, výsledok na nastavenie rozsahu a kontrolný výsledok, pred skúškou a po nej

11.4.   Analyzátor CO2 – nulovací výsledok, výsledok na nastavenie rozsahu a kontrolný výsledok, pred skúškou a po nej

11.5.   Výsledky kontroly konzistentnosti údajov podľa oddielu 4 doplnku 3

I-1.   Okamžité namerané údaje

I-1.1.   Koncentrácia THC [ppm]

I-1.2.   Koncentrácia CO [ppm]

I-1.3.   Koncentrácia NOx [ppm]

I-1.4.   Koncentrácia CO2 [ppm]

I-1.5.   Hmotnostný prietok výfukových plynov [kg/h]

I-1.6.   Teplota výfukových plynov [°C]

I-1.7.   Teplota okolia [°C]

I-1.8.   Okolitý tlak [kPa]

I-1.9.   Okolitá vlhkosť [g/kg] [nepovinné]

I-1.10.   Krútiaci moment motora [Nm]

I-1.11.   Otáčky motora [ot./min.]

I-1.12.   Prietok paliva v motore [g/s]

I-1.13.   Teplota chladiacej kvapaliny [°C]

I-1.14.   Zemepisná šírka necestného pojazdného stroja [stupne]

I-1.15.   Zemepisná dĺžka necestného pojazdného stroja [stupne]

I-2.   Okamžité vypočítané údaje

I-2.1.   Hmotnosť THC [g/s]

I-2.2.   Hmotnosť CO [g/s]

I-2.3.   Hmotnosť NOx [g/s]

I-2.4.   Hmotnosť CO2 [g/s]

I-2.5.   Kumulovaná hmotnosť THC [g]

I-2.6.   Kumulovaná hmotnosť CO [g]

I-2.7.   Kumulovaná hmotnosť NOx [g]

I-2.8.   Kumulovaná hmotnosť CO2 [g]

I-2.9.   Vypočítaný prietok paliva [g/s]

I-2.10.   Výkon motora [kW]

I-2.11.   Práca motora [kWh]

I-2.12.   Trvanie priemerujúceho okna práce [s]

I-2.13.   Priemerný výkon motora v priemerujúcom okne práce [%]

I-2.14.   Faktor zhody THC v priemerujúcom okne práce [–]

I-2.15.   Faktor zhody CO v priemerujúcom okne práce [–]

I-2.16.   Faktor zhody NOx v priemerujúcom okne práce [–]

I-2.17.   Trvanie priemerujúceho okna hmotnosti CO2 [s]

I-2.18.   Faktor zhody THC v priemerujúcom okne hmotnosti CO2 [–]

I-2.19.   Faktor zhody CO v priemerujúcom okne hmotnosti CO2 [–]

I-2.20.   Faktor zhody NOx v priemerujúcom okne hmotnosti CO2 [–]

---

(1)  Priemerujúce okno predstavuje podmnožinu úplnej vypočítanej množiny údajov počas skúšky monitorovania v prevádzke, v rámci ktorej sa hmotnosť CO2 alebo práca rovnajú hmotnosti CO2 alebo práci motora nameraným počas referenčného laboratórneho necestného nestáleho cyklu (NRTC).

---

| 13.4.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 102/364 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 102/364

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/656

z 19. decembra 2016,

ktorým sa stanovujú administratívne požiadavky v súvislosti s emisnými limitmi a typovým schválením spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 zo 14. septembra 2016 o požiadavkách na emisné limity plynných a pevných znečisťujúcich látok a typové schválenie spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 a (EÚ) č. 167/2013 a ktorým sa mení a zrušuje smernica 97/68/ES (1), a najmä na jeho článok 18 ods. 5, článok 21 ods. 3, článok 22 ods. 7, článok 23 ods. 5, článok 24 ods. 12, článok 31 ods. 5, článok 32 ods. 3, článok 37 ods. 5 a článok 44 ods. 5,

keďže:

| (1) | V záujme zrozumiteľnosti, predvídateľnosti, racionálnosti a zjednodušenia a s cieľom znížiť zaťaženie výrobcov, ako aj vzhľadom na súčasnú prax je potrebné ďalej zjednodušiť a štandardizovať dokumenty používané na postupy typového schválenia. |
| --- | --- |

(1)

V záujme zrozumiteľnosti, predvídateľnosti, racionálnosti a zjednodušenia a s cieľom znížiť zaťaženie výrobcov, ako aj vzhľadom na súčasnú prax je potrebné ďalej zjednodušiť a štandardizovať dokumenty používané na postupy typového schválenia.

| (2) | V záujme racionálnosti a zjednodušenia a s cieľom znížiť zaťaženie výrobcov by sa mali niektoré informačné dokumenty predkladané v súlade so smernicou 97/68/ES a skúšobné protokoly vypracúvané v súlade s touto smernicou akceptovať na účely postupov typového schválenia podľa nariadenia (EÚ) 2016/1628. |
| --- | --- |

(2)

V záujme racionálnosti a zjednodušenia a s cieľom znížiť zaťaženie výrobcov by sa mali niektoré informačné dokumenty predkladané v súlade so smernicou 97/68/ES a skúšobné protokoly vypracúvané v súlade s touto smernicou akceptovať na účely postupov typového schválenia podľa nariadenia (EÚ) 2016/1628.

| (3) | Štruktúra informačného dokumentu by sa mala sprehľadniť a zjednodušiť tak, aby sa zabránilo opakovaniu tých istých informácií a aby sa dokument prispôsobil najbežnejšiemu elektronickému formátu, ktorý používajú výrobcovia a technické služby. |
| --- | --- |

(3)

Štruktúra informačného dokumentu by sa mala sprehľadniť a zjednodušiť tak, aby sa zabránilo opakovaniu tých istých informácií a aby sa dokument prispôsobil najbežnejšiemu elektronickému formátu, ktorý používajú výrobcovia a technické služby.

| (4) | Na účely komplexnosti a úplnosti by mal informačný dokument a jednotný formát skúšobného protokolu obsahovať informácie o kategóriách motorov alebo druhoch paliva, ktoré sú v právnych predpisoch o typovom schválení motorov pre necestné pojazdné stroje nové. |
| --- | --- |

(4)

Na účely komplexnosti a úplnosti by mal informačný dokument a jednotný formát skúšobného protokolu obsahovať informácie o kategóriách motorov alebo druhoch paliva, ktoré sú v právnych predpisoch o typovom schválení motorov pre necestné pojazdné stroje nové.

| (5) | S cieľom rozšíriť činnosti dohľadu nad trhom by sa mal vymedziť nový vzor vyhlásenia o zhode, v ktorom sa jednoznačne uvedú motory na trhu, na ktoré sa vzťahujú výnimky alebo prechodné ustanovenia. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom rozšíriť činnosti dohľadu nad trhom by sa mal vymedziť nový vzor vyhlásenia o zhode, v ktorom sa jednoznačne uvedú motory na trhu, na ktoré sa vzťahujú výnimky alebo prechodné ustanovenia.

| (6) | Na účely zrozumiteľnosti a zjednodušenia prístupu k relevantným údajom by mal vzor osvedčenia o typovom schválení EÚ obsahovať dodatok s najrelevantnejšími informáciami pre schválený typ motora alebo rad motorov. |
| --- | --- |

(6)

Na účely zrozumiteľnosti a zjednodušenia prístupu k relevantným údajom by mal vzor osvedčenia o typovom schválení EÚ obsahovať dodatok s najrelevantnejšími informáciami pre schválený typ motora alebo rad motorov.

| (7) | Systém číslovania osvedčení o typovom schválení by sa mal revidovať, aby sa v záujme zrozumiteľnosti a racionálnosti každá kategória a podkategória motorov, ako aj druh paliva jednoznačne identifikovala krátkym alfanumerickým kódom. |
| --- | --- |

(7)

Systém číslovania osvedčení o typovom schválení by sa mal revidovať, aby sa v záujme zrozumiteľnosti a racionálnosti každá kategória a podkategória motorov, ako aj druh paliva jednoznačne identifikovala krátkym alfanumerickým kódom.

| (8) | Na účely zrozumiteľnosti a úplnosti by sa mal formát zoznamu motorov prispôsobiť novému označeniu typov motorov a radov motorov a obsahovať všetky informácie požadované podľa článku 37 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1628. |
| --- | --- |

(8)

Na účely zrozumiteľnosti a úplnosti by sa mal formát zoznamu motorov prispôsobiť novému označeniu typov motorov a radov motorov a obsahovať všetky informácie požadované podľa článku 37 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

| (9) | Dátová štruktúra výmeny údajov prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu (IMI) by sa mala obmedziť na základnú osnovu, aby sa návrhárom systému IT umožnila určitá miera slobody a zabránilo sa administratívnemu zaťaženiu v súvislosti s opakujúcimi sa zmenami prílohy VIII, čo by bolo nevyhnutné v prípade príliš podrobnej štruktúry. |
| --- | --- |

(9)

Dátová štruktúra výmeny údajov prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu (IMI) by sa mala obmedziť na základnú osnovu, aby sa návrhárom systému IT umožnila určitá miera slobody a zabránilo sa administratívnemu zaťaženiu v súvislosti s opakujúcimi sa zmenami prílohy VIII, čo by bolo nevyhnutné v prípade príliš podrobnej štruktúry.

| (10) | Technické požiadavky a postupy na vzájomné prepojenie systému IMI a existujúcich vnútroštátnych databáz by sa mali obmedziť na základnú štruktúru, aby sa návrhárom systému IT umožnila určitá miera slobody a zabránilo sa administratívnemu zaťaženiu v súvislosti s opakujúcimi sa zmenami tohto nariadenia, pretože by to bolo nevyhnutné v prípade stanovenia príliš podrobných požiadaviek na vzájomné prepojenie a nespĺňalo by to osobitné potreby jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

(10)

Technické požiadavky a postupy na vzájomné prepojenie systému IMI a existujúcich vnútroštátnych databáz by sa mali obmedziť na základnú štruktúru, aby sa návrhárom systému IT umožnila určitá miera slobody a zabránilo sa administratívnemu zaťaženiu v súvislosti s opakujúcimi sa zmenami tohto nariadenia, pretože by to bolo nevyhnutné v prípade stanovenia príliš podrobných požiadaviek na vzájomné prepojenie a nespĺňalo by to osobitné potreby jednotlivých členských štátov.

| (11) | Na účely zrozumiteľnosti a zjednodušenia je potrebné stanoviť harmonizovaný systém na označovanie typov motorov, radov motorov a typov motorov v rámci radu. |
| --- | --- |

(11)

Na účely zrozumiteľnosti a zjednodušenia je potrebné stanoviť harmonizovaný systém na označovanie typov motorov, radov motorov a typov motorov v rámci radu.

| (12) | Je potrebné vypracovať podrobné ustanovenia na predchádzanie neoprávneným zásahom do motorov s cieľom riešiť problém ich možného zneužitia. |
| --- | --- |

(12)

Je potrebné vypracovať podrobné ustanovenia na predchádzanie neoprávneným zásahom do motorov s cieľom riešiť problém ich možného zneužitia.

| (13) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá, |
| --- | --- |

(13)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „nastaviteľný parameter“ znamená akékoľvek nastaviteľné zariadenie, systém alebo konštrukčný prvok, ktorý môže niekto nastaviť (vrátane takých, ktoré sú ťažko prístupné) a ktorý po takejto úprave môže ovplyvniť emisie alebo výkon motora počas emisnej skúšky alebo normálnej prevádzky. Týka sa to okrem iného parametrov súvisiacich s časovaním vstrekovania a pomerom prívodu paliva; |
| --- | --- |

1.

„nastaviteľný parameter“ znamená akékoľvek nastaviteľné zariadenie, systém alebo konštrukčný prvok, ktorý môže niekto nastaviť (vrátane takých, ktoré sú ťažko prístupné) a ktorý po takejto úprave môže ovplyvniť emisie alebo výkon motora počas emisnej skúšky alebo normálnej prevádzky. Týka sa to okrem iného parametrov súvisiacich s časovaním vstrekovania a pomerom prívodu paliva;

| 2. | „systém dodatočnej úpravy tuhých častíc s prúdením výfukových plynov cez stenu“ je systém dodatočnej úpravy tuhých častíc, v ktorom je všetok výfukový plyn nútený prúdiť cez stenu, ktorá odfiltrováva pevné látky. |
| --- | --- |

2.

„systém dodatočnej úpravy tuhých častíc s prúdením výfukových plynov cez stenu“ je systém dodatočnej úpravy tuhých častíc, v ktorom je všetok výfukový plyn nútený prúdiť cez stenu, ktorá odfiltrováva pevné látky.

Článok 2

Vzory informačnej zložky a informačného dokumentu

1.   Výrobcovia používajú vzory uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu na poskytovanie informačných zložiek a informačných dokumentov v súlade s článkom 21 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

2.   Existujúce informačné dokumenty pre motory kategórie RLL vydané podľa smernice 97/68/ES alebo informačný dokument o rovnocennom typovom schválení uvedený v prílohe XII k smernici Európskeho parlamentu a Rady 97/68/ES (2) sa môžu predkladať na účely typového schválenia podľa nariadenia (EÚ) 2016/1628.

3.   Existujúce informačné dokumenty pre motory na osobitné účely (SPE) vydané podľa smernice 97/68/ES alebo informačný dokument o rovnocennom typovom schválení uvedený v prílohe XII k smernici 97/68/ES sa môžu predkladať na účely typového schválenia podľa nariadenia (EÚ) 2016/1628.

4.   Existujúce informačné dokumenty pre motory NRSh vydané podľa smernice 97/68/ES alebo informačný dokument o rovnocennom typovom schválení uvedený v prílohe XII k smernici 97/68/ES sa môžu predkladať na účely typového schválenia podľa nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Článok 3

Vzory vyhlásenia o zhode

Výrobcovia používajú vzory uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu na poskytovanie vyhlásení o zhode v súlade s článkom 31 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Článok 4

Vzory označenia motorov

Výrobcovia používajú vzory uvedené v prílohe III k tomuto nariadeniu pri pripevnení označení na motor v súlade s článkom 32 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Článok 5

Vzory osvedčenia o typovom schválení EÚ

Schvaľovacie úrady používajú vzory uvedené v prílohe IV k tomuto nariadeniu pri vydávaní osvedčení o typovom schválení EÚ v súlade s článkom 23 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Článok 6

Systém číslovania osvedčení o typovom schválení EÚ

Schvaľovacie úrady používajú harmonizovaný systém číslovania uvedený v prílohe V k tomuto nariadeniu pri číslovaní osvedčení o typovom schválení EÚ v súlade s článkom 22 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Článok 7

Jednotný formát skúšobného protokolu

1.   Technické služby používajú jednotný formát uvedený v prílohe VI k tomu nariadeniu pri vypracúvaní skúšobných protokolov z článku 6 ods. 3 písm. g) a článkov 22 ods. 6 a 23 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) 2016/1628.

2.   Existujúce skúšobné protokoly pre motory kategórie RLL vydané podľa smernice 97/68/ES sa môžu predkladať na účely typového schválenia podľa nariadenia (EÚ) 2016/1628 pod podmienkou, že ani jedna z vecných požiadaviek alebo požiadaviek týkajúcich sa skúšobných postupov sa od vykonania skúšky nezmenila. Na tento účel sa za podstatný nepovažuje rozdiel medzi percentuálnou záťažou a výkonom a medzi váhovým koeficientom pre číslo režimu skúšobného cyklu v oddiele 3.7.1.4 prílohy III k smernici 97/68/EC a zodpovedajúcim číslom režimu pre skúšobný cyklus F v doplnku 1 k prílohe XVII k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/654 (3).

3.   Existujúce skúšobné protokoly pre motory vyhovujúce limitom výfukových emisií motorov na osobitné účely (SPE) vydané podľa smernice 97/68/ES alebo skúšobný protokol o rovnocennom typovom schválení uvedený v prílohe XII k smernici 97/68/ES sa môžu predkladať na účely typového schválenia podľa nariadenia (EÚ) 2016/1628 pod podmienkou, že ani jedna z vecných požiadaviek alebo požiadaviek týkajúcich sa skúšobných postupov sa od vykonania skúšky nezmenila.

4.   Existujúce skúšobné protokoly pre motory vyhovujúce limitom výfukových emisií motorov NRSh vydané podľa smernice 97/68/ES sa môžu predkladať na účely typového schválenia podľa nariadenia (EÚ) 2016/1628 pod podmienkou, že ani jedna z vecných požiadaviek alebo požiadaviek týkajúcich sa skúšobných postupov sa od vykonania skúšky nezmenila.

Článok 8

Formát zoznamu motorov uvedeného v článku 37 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1628

Výrobcovia používajú formát uvedený v prílohe VII k tomuto nariadeniu pri predkladaní zoznamu motorov v súlade s článkom 37 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Článok 9

Vzory a štruktúra údajov pri výmene údajov prostredníctvom systému IMI

Schvaľovacie úrady používajú vzory a štruktúru údajov uvedené v prílohe VIII k tomuto nariadeniu pri výmene údajov prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súlade s článkom 22 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Článok 10

Technické požiadavky a postupy na prepojenie systému IMI s existujúcimi vnútroštátnymi databázami

1.   Na účely článku 44 ods. 3 písm. c) nariadenia (EÚ) 2016/1628 systém IMI ponúka webovú službu na prenos údajov súvisiacich so žiadosťami o typové schválenie EÚ z existujúcich vnútroštátnych databáz do systému IMI.

2.   Na účely článku 44 ods. 3 písm. c) nariadenia (EÚ) 2016/1628 systém IMI ponúka webovú službu na prenos údajov súvisiacich s udelením, rozšírením, odobratím alebo zamietnutím typového schválenia EÚ zo systému IMI do existujúcich vnútroštátnych databáz.

Prvý odsek sa uplatňuje iba v prípade, že príslušný členský štát súhlasí s prenosom týchto údajov pomocou webovej služby systému IMI.

Článok 11

Parametre na vymedzenie typov motorov, radov motorov a ich prevádzkových režimov

Na účely článku 18 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) 2016/1628 používajú výrobcovia parametre uvedené v prílohe IX k tomuto nariadeniu pri vymedzovaní typov motorov a radov motorov, ako aj ich prevádzkových režimov.

Článok 12

Technické podrobnosti na zabránenie neoprávneným zásahom

Na účely článku 18 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628 používajú výrobcovia technické podrobnosti uvedené v prílohe X k tomuto nariadeniu na zabránenie neoprávneným zásahom.

Článok 13

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. decembra 2016

za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 252, 16.9.2016, s. 53

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/68/ES zo 16. decembra 1997 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (Ú. v. ES L 59, 27.2.1998, s. 1).

2

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/654 z 19. decembra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 s ohľadom na technické a všeobecné požiadavky na emisné limity a typové schválenie spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).

3

---

OBSAH

| Príloha I | Vzory informačnej zložky a informačného dokumentu | |
| --- | --- | --- |
| Príloha II | Vzory vyhlásenia o zhode | |
| Príloha III | Vzory označenia motorov | |
| Príloha IV | Vzory osvedčenia o typovom schválení EÚ | |
| Príloha V | Systém číslovania osvedčení o typovom schválení EÚ | |
| Príloha VI | Jednotný formát skúšobného protokolu | |
| Príloha VII | Formát zoznamu motorov uvedeného v článku 37 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1628 | |
| Príloha VIII | Vzory a štruktúra údajov pri výmene údajov prostredníctvom systému IMI | |
| Príloha IX | Parametre na vymedzenie typov motorov, radov motorov a ich prevádzkových režimov | |
| Príloha X | Technické podrobnosti na predchádzanie neoprávneným zásahom | |

Príloha I

Vzory informačnej zložky a informačného dokumentu

Príloha II

Vzory vyhlásenia o zhode

Príloha III

Vzory označenia motorov

Príloha IV

Vzory osvedčenia o typovom schválení EÚ

Príloha V

Systém číslovania osvedčení o typovom schválení EÚ

Príloha VI

Jednotný formát skúšobného protokolu

Príloha VII

Formát zoznamu motorov uvedeného v článku 37 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1628

Príloha VIII

Vzory a štruktúra údajov pri výmene údajov prostredníctvom systému IMI

Príloha IX

Parametre na vymedzenie typov motorov, radov motorov a ich prevádzkových režimov

Príloha X

Technické podrobnosti na predchádzanie neoprávneným zásahom

---

PRÍLOHA I

Vzory informačnej zložky a informačného dokumentu

ČASŤ A – INFORMAČNÁ ZLOŽKA

1.   Všeobecné požiadavky

Informačná zložka uvedená v článku 21 nariadenia (EÚ) 2016/1628 obsahuje tieto informácie:

| 1.1. | obsah; |
| --- | --- |

1.1.

obsah;

| 1.2. | vyhlásenie výrobcu o dodržiavaní všetkých požiadaviek nariadenia (EÚ) 2016/1628 v súlade so vzorom uvedeným v doplnku 1; |
| --- | --- |

1.2.

vyhlásenie výrobcu o dodržiavaní všetkých požiadaviek nariadenia (EÚ) 2016/1628 v súlade so vzorom uvedeným v doplnku 1;

| 1.3. | vyhlásenie výrobcu o zhode typov motorov alebo radu motorov s limitmi výfukových emisií stanovenými v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 2016/1628, pokiaľ ide o špecifikované kvapalné palivá, zmesi palív alebo emulzie palív iné, než sú uvedené v bode 1.3.1 prílohy I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654; |
| --- | --- |

1.3.

vyhlásenie výrobcu o zhode typov motorov alebo radu motorov s limitmi výfukových emisií stanovenými v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 2016/1628, pokiaľ ide o špecifikované kvapalné palivá, zmesi palív alebo emulzie palív iné, než sú uvedené v bode 1.3.1 prílohy I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654;

| 1.4. | úplný prehľad stratégie regulácie emisií vrátane základnej stratégie regulácie emisií a prostriedkov, ktorými každá pomocná stratégia regulácie priamo či nepriamo reguluje výstupné premenné, v prípade elektronicky riadených motorov v kategóriách NRE, NRG, IWP, IWA, RLL a RLR, ktoré sú v súlade s emisnými limitmi etapy V uvedenými v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 a ktoré využívajú elektronickú reguláciu na stanovenie množstva aj časovania vstrekovania paliva alebo ktoré využívajú elektronickú reguláciu na aktiváciu, deaktiváciu alebo modifikáciu systému regulácie emisií, ktorý sa používa na zníženie NOx; |
| --- | --- |

1.4.

úplný prehľad stratégie regulácie emisií vrátane základnej stratégie regulácie emisií a prostriedkov, ktorými každá pomocná stratégia regulácie priamo či nepriamo reguluje výstupné premenné, v prípade elektronicky riadených motorov v kategóriách NRE, NRG, IWP, IWA, RLL a RLR, ktoré sú v súlade s emisnými limitmi etapy V uvedenými v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 a ktoré využívajú elektronickú reguláciu na stanovenie množstva aj časovania vstrekovania paliva alebo ktoré využívajú elektronickú reguláciu na aktiváciu, deaktiváciu alebo modifikáciu systému regulácie emisií, ktorý sa používa na zníženie NOx;

| 1.4.1. | doplňujúce dôverné informácie uvedené v doplnku 2 sa sprístupnia iba technickej službe vykonávajúcej skúšky a nezačlenia sa do informačnej zložky; |
| --- | --- |

1.4.1.

doplňujúce dôverné informácie uvedené v doplnku 2 sa sprístupnia iba technickej službe vykonávajúcej skúšky a nezačlenia sa do informačnej zložky;

| 1.5. | prípadne úplný opis funkčných prevádzkových vlastností opatrení na reguláciu NOx a systému podnecovania, ako je uvedený v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654; |
| --- | --- |

1.5.

prípadne úplný opis funkčných prevádzkových vlastností opatrení na reguláciu NOx a systému podnecovania, ako je uvedený v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654;

| 1.5.1. | na základe súhlasu schvaľovacieho úradu sa môže alternatívne uviesť odôvodnenie zaradenia spolu s informáciami požadovanými v bode 1.5 o rade motora NCD, ak typ motorov alebo rad motorov patria do radu motorov NCD; |
| --- | --- |

1.5.1.

na základe súhlasu schvaľovacieho úradu sa môže alternatívne uviesť odôvodnenie zaradenia spolu s informáciami požadovanými v bode 1.5 o rade motora NCD, ak typ motorov alebo rad motorov patria do radu motorov NCD;

| 1.6. | prípadne úplný opis funkčných prevádzkových vlastností opatrení na reguláciu tuhých častíc, ako je uvedený v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654; |
| --- | --- |

1.6.

prípadne úplný opis funkčných prevádzkových vlastností opatrení na reguláciu tuhých častíc, ako je uvedený v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654;

| 1.6.1. | na základe súhlasu schvaľovacieho úradu sa môže alternatívne uviesť odôvodnenie zaradenia spolu s informáciami požadovanými v bode 1.6 o rade motorov PCD, ak typ motorov alebo rad motorov patria do radu motorov PCD; |
| --- | --- |

1.6.1.

na základe súhlasu schvaľovacieho úradu sa môže alternatívne uviesť odôvodnenie zaradenia spolu s informáciami požadovanými v bode 1.6 o rade motorov PCD, ak typ motorov alebo rad motorov patria do radu motorov PCD;

| 1.7. | vyhlásenie výrobcu a sprievodné skúšobné protokoly alebo údaje o faktoroch zhoršenia, ako sú uvedené v článku 25 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2016/1628 a v prílohe III k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654; |
| --- | --- |

1.7.

vyhlásenie výrobcu a sprievodné skúšobné protokoly alebo údaje o faktoroch zhoršenia, ako sú uvedené v článku 25 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2016/1628 a v prílohe III k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654;

| 1.7.1. | na základe súhlasu schvaľovacieho úradu sa môže alternatívne uviesť odôvodnenie zaradenia spolu s informáciami požadovanými v bode 1.7 o rade motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, ak typ motorov alebo rad motorov patria do radu motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov; |
| --- | --- |

1.7.1.

na základe súhlasu schvaľovacieho úradu sa môže alternatívne uviesť odôvodnenie zaradenia spolu s informáciami požadovanými v bode 1.7 o rade motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, ak typ motorov alebo rad motorov patria do radu motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov;

| 1.8. | v prípade potreby vyhlásenie výrobcu a sprievodné skúšobné protokoly alebo údaje o faktoroch nastavenia diskontinuálnej regenerácie uvedené v prílohe VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654; |
| --- | --- |

1.8.

v prípade potreby vyhlásenie výrobcu a sprievodné skúšobné protokoly alebo údaje o faktoroch nastavenia diskontinuálnej regenerácie uvedené v prílohe VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654;

| 1.8.1. | na základe súhlasu schvaľovacieho úradu sa môže alternatívne uviesť odôvodnenie zaradenia spolu s informáciami požadovanými v bode 1.8 o rade motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, ak typ motorov alebo rad motorov patria do radu motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov; |
| --- | --- |

1.8.1.

na základe súhlasu schvaľovacieho úradu sa môže alternatívne uviesť odôvodnenie zaradenia spolu s informáciami požadovanými v bode 1.8 o rade motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, ak typ motorov alebo rad motorov patria do radu motorov so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov;

| 1.9. | vyhlásenie výrobcu a sprievodné údaje, ktorými sa preukazuje, že vybavené stratégie regulácie emisií sú navrhnuté tak, aby sa v čo najväčšom rozsahu predišlo neoprávneným zásahom, ako je to uvedené v článku 18 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628 a v prílohe X k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

1.9.

vyhlásenie výrobcu a sprievodné údaje, ktorými sa preukazuje, že vybavené stratégie regulácie emisií sú navrhnuté tak, aby sa v čo najväčšom rozsahu predišlo neoprávneným zásahom, ako je to uvedené v článku 18 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628 a v prílohe X k tomuto nariadeniu;

| 1.9.1. | v prípade typov motorov a radov motorov, v ktorých sa používa elektronická riadiaca jednotka ako súčasť systému regulácie emisií, obsahujú informácie opis ustanovení prijatých na predchádzanie neoprávneným zásahom do elektronickej riadiacej jednotky a jej úprave vrátane zariadenia na aktualizáciu s použitím programu alebo kalibrácie schválených výrobcom; |
| --- | --- |

1.9.1.

v prípade typov motorov a radov motorov, v ktorých sa používa elektronická riadiaca jednotka ako súčasť systému regulácie emisií, obsahujú informácie opis ustanovení prijatých na predchádzanie neoprávneným zásahom do elektronickej riadiacej jednotky a jej úprave vrátane zariadenia na aktualizáciu s použitím programu alebo kalibrácie schválených výrobcom;

| 1.9.2. | v prípade typov motorov a radov motorov, v ktorých sa používajú mechanické zariadenia ako súčasť systému regulácie emisií, obsahujú informácie opis ustanovení prijatých na predchádzanie neoprávneným zásahom do nastaviteľných parametrov systému regulácie emisií a ich úprave; k tomu patria neoprávnené zásahy do komponentov odolných voči neoprávneným zásahom, ako sú uzávery obmedzovača karburátora, plomby skrutiek karburátora alebo špeciálne skrutky, ktoré nie sú nastaviteľné používateľom; |
| --- | --- |

1.9.2.

v prípade typov motorov a radov motorov, v ktorých sa používajú mechanické zariadenia ako súčasť systému regulácie emisií, obsahujú informácie opis ustanovení prijatých na predchádzanie neoprávneným zásahom do nastaviteľných parametrov systému regulácie emisií a ich úprave; k tomu patria neoprávnené zásahy do komponentov odolných voči neoprávneným zásahom, ako sú uzávery obmedzovača karburátora, plomby skrutiek karburátora alebo špeciálne skrutky, ktoré nie sú nastaviteľné používateľom;

| 1.9.3. | ak chce výrobca zaradiť motory z iných radov motorov do radu motorov, v ktorom sa predchádza neoprávneným zásahom, predloží schvaľovaciemu úradu potvrdenie, že použité opatrenia na predchádzanie neoprávneným zásahom sú podobné; |
| --- | --- |

1.9.3.

ak chce výrobca zaradiť motory z iných radov motorov do radu motorov, v ktorom sa predchádza neoprávneným zásahom, predloží schvaľovaciemu úradu potvrdenie, že použité opatrenia na predchádzanie neoprávneným zásahom sú podobné;

| 1.10. | opis fyzického konektora potrebného na prijímanie signálu krútiaceho momentu z ECU motora počas skúšobného testu prevádzky podľa doplnku 6 k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/655 (1) s cieľom získať takýto konektor; |
| --- | --- |

1.10.

opis fyzického konektora potrebného na prijímanie signálu krútiaceho momentu z ECU motora počas skúšobného testu prevádzky podľa doplnku 6 k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/655 (1) s cieľom získať takýto konektor;

| 1.11. | opis všeobecných systémov riadenia zabezpečenia kvality pre zhodu výroby v súlade s prílohou II k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654; |
| --- | --- |

1.11.

opis všeobecných systémov riadenia zabezpečenia kvality pre zhodu výroby v súlade s prílohou II k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654;

| 1.12. | zoznam požiadaviek plánovanej údržby súvisiacej s emisiami a obdobie, v ktorom sa majú vykonať, vrátane každej výmeny kritických komponentov súvisiacich s emisiami; |
| --- | --- |

1.12.

zoznam požiadaviek plánovanej údržby súvisiacej s emisiami a obdobie, v ktorom sa majú vykonať, vrátane každej výmeny kritických komponentov súvisiacich s emisiami;

| 1.13. | vyplnený informačný dokument, ako je uvedený v časti B tejto prílohy; |
| --- | --- |

1.13.

vyplnený informačný dokument, ako je uvedený v časti B tejto prílohy;

| 1.14. | všetky príslušné údaje, výkresy, fotografie a ostatné informácie požadované v informačnom dokumente. |
| --- | --- |

1.14.

všetky príslušné údaje, výkresy, fotografie a ostatné informácie požadované v informačnom dokumente.

2.   Žiadosti predložené v papierovej forme sa predložia v troch vyhotoveniach. Všetky výkresy sa predložia vo vhodnej mierke a s dostatočnými podrobnosťami na hárkoch vo formáte A4 alebo poskladané na formát A4. Prípadné fotografie musia byť dostatočne podrobné.

ČASŤ B – INFORMAČNÝ DOKUMENT

1.   Všeobecné požiadavky

1.1.   Informačný dokument obsahuje referenčné číslo, ktoré vydal žiadateľ.

1.2.   Ak sa údaje uvedené v informačnom dokumente pre homologizáciu motora zmenili, výrobca schvaľovaciemu úradu predloží revidované strany a jasne uvedie povahu zmeny (zmien), a dátum opätovného vydania.

2.   Obsah informačného dokumentu

2.1.   Všetky informačné dokumenty obsahujú:

| 2.1.1. | všeobecné informácie uvedené v časti A doplnku 3; |
| --- | --- |

2.1.1.

všeobecné informácie uvedené v časti A doplnku 3;

| 2.1.2. | informácie uvedené v časti B doplnku 3 na určenie spoločných konštrukčných parametrov všetkých typov motorov v rámci radu motorov alebo uplatniteľné na typ motorov, ktorý nie je súčasťou radu motorov a je určený na typové schválenie EÚ; |
| --- | --- |

2.1.2.

informácie uvedené v časti B doplnku 3 na určenie spoločných konštrukčných parametrov všetkých typov motorov v rámci radu motorov alebo uplatniteľné na typ motorov, ktorý nie je súčasťou radu motorov a je určený na typové schválenie EÚ;

| 2.1.3. | informácie uvedené v časti C doplnku 3 vo formáte tabuľky uvedenej v bode 2.1.3.1 na určenie položiek, ktoré sa vzťahujú na základný motor alebo typ motorov a typy motorov v rámci radu motorov, ak je to vhodné:






  2.1.3.1. | Tabuľka typov motorov alebo radu motorov s príkladmi














  Číslo položky | Opis položky | Skúška | Montáž | Homologizácia | Základný motor/typ motora | Typy motorov v rámci radu motorov (ak je to vhodné) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| typ 2 | typ 3 | typ ... | typ n |
| 3.1 | Identifikácia motora | | | | | | | | |
| 3.1.1. | Označenie typu motora | | | | A01 | A02 | A03 | A04 | A05 |
| | | | | | | | | | |
| 3.2. | Výkonnostné parametre | | | | | | | | |
| 3.2.1. | Udávané menovité otáčky (ot./min.): | X | | | 2 200 | 2 200 | 2 000 | 1 800 | 1 800 |
| | | | | | | | | | |
| 3.10. | Rôzne zariadenia: áno/nie | | | | | | | | |
| 3.10.1. | recirkulácia výfukových plynov (EGR) | | | | | | | | |
| 3.10.1.1. | Vlastnosti (chladené/nechladené, vysokotlakové/nízkotlakové atď.): | | | X | |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... |

2.1.3.

informácie uvedené v časti C doplnku 3 vo formáte tabuľky uvedenej v bode 2.1.3.1 na určenie položiek, ktoré sa vzťahujú na základný motor alebo typ motorov a typy motorov v rámci radu motorov, ak je to vhodné:

2.1.3.1.

Tabuľka typov motorov alebo radu motorov s príkladmi

Číslo položky

Opis položky

Skúška

Montáž

Homologizácia

Základný motor/typ motora

Typy motorov v rámci radu motorov (ak je to vhodné)

typ 2

typ 3

typ ...

typ n

3.1

Identifikácia motora

3.1.1.

Označenie typu motora

A01

A02

A03

A04

A05

3.2.

Výkonnostné parametre

3.2.1.

Udávané menovité otáčky (ot./min.):

X

2 200

2 200

2 000

1 800

1 800

3.10.

Rôzne zariadenia: áno/nie

3.10.1.

recirkulácia výfukových plynov (EGR)

3.10.1.1.

Vlastnosti (chladené/nechladené, vysokotlakové/nízkotlakové atď.):

X

...

...

...

...

...

...

| 2.1.3.2. | Na základe znaku (X) v príslušnom stĺpci tabuľky sa identifikuje účel(-y), na ktorý(-é) sa jednotlivé položky vyžadujú: vykonávanie skúšky typového schvaľovania (skúška), montáž motora do necestného pojazdného stroja (montáž) a kontrola homologizácie (homologizácia). |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Na základe znaku (X) v príslušnom stĺpci tabuľky sa identifikuje účel(-y), na ktorý(-é) sa jednotlivé položky vyžadujú: vykonávanie skúšky typového schvaľovania (skúška), montáž motora do necestného pojazdného stroja (montáž) a kontrola homologizácie (homologizácia).

| 2.1.3.3. | V prípade motorov s konštantnými otáčkami a viacerými menovitými otáčkami sa dodatočné stĺpce údajov za každé otáčky zaznamenajú v oddiele 3.2 (Výkonnostné parametre). |
| --- | --- |

2.1.3.3.

V prípade motorov s konštantnými otáčkami a viacerými menovitými otáčkami sa dodatočné stĺpce údajov za každé otáčky zaznamenajú v oddiele 3.2 (Výkonnostné parametre).

| 2.1.3.4. | V prípade kategórie motorov IWP určených na použitie pri prevádzke s meniteľnými aj konštantnými otáčkami sa dodatočné stĺpce údajov za každú prevádzku zaznamenajú v oddiele 3.2 (Výkonnostné parametre). |
| --- | --- |

2.1.3.4.

V prípade kategórie motorov IWP určených na použitie pri prevádzke s meniteľnými aj konštantnými otáčkami sa dodatočné stĺpce údajov za každú prevádzku zaznamenajú v oddiele 3.2 (Výkonnostné parametre).

3.   Vysvetlivky k príprave informačného dokumentu:

3.1.   So súhlasom schvaľovacieho úradu sa môžu informácie v bodoch 2.1.2 a 2.1.3 uvádzať v alternatívnom formáte.

3.2.   Každý typ motora alebo základný motor z tabuľky v bode 2.1.3.1 sa identifikuje v súlade s označením radu motora a označením typu motora, ktoré sú uvedené v oddiele 4.

3.3.   Uvedú sa len tie oddiely alebo pododdiely častí B a C doplnku 3, ktoré sú relevantné pre príslušný rad motorov, typy motorov v rámci radu motorov alebo typ motorov; v zozname sa v každom prípade dodržiava navrhovaný systém číslovania.

3.4.   Ak sa v položke uvádza viacero možností oddelených lomkou, nevyužité možnosti sa prečiarknu alebo sa zobrazia iba použité možnosti.

3.5.   Ak sa rovnaká hodnota niektorých vlastností motora alebo ich opisu použije pre niekoľko alebo všetky motory v rámci radu motorov, zodpovedajúce bunky sa môžu zlúčiť.

3.6.   Ak sa vyžaduje obrázok, diagram alebo podrobné informácie, môže sa uviesť odkaz na doplnok.

3.7.   Ak sa vyžaduje typ komponentu, zadanými informáciami sa komponent jedinečne identifikuje; môže to byť zoznam vlastností, názov výrobcu a časť alebo číslo výkresu, výkres alebo kombinácia uvedeného či ďalších metód, ktorými sa dosiahne rovnaký výsledok.

4.   Označenie typu motorov a označenie radu motorov

Výrobca pridelí každému typu motorov a radu motorov jedinečný alfanumerický kód.

4.1.   V prípade typu motorov sa kód nazýva označenie typu motorov a jasne nezameniteľne označuje motory s jedinečnou kombináciou technických vlastností v rámci položiek uvedených v časti C doplnku 3, ktoré sa vzťahujú na daný typ motorov.

4.2.   V prípade typov motorov v rámci radu motorov sa celý kód nazýva typ radov alebo FT a skladá sa z dvoch častí: prvá časť sa nazýva označenie radu motorov a označuje rad motorov; druhá časť je označenie typu motorov každého konkrétneho typu motorov v rámci radu motorov.

Označenie radu motorov jasne nezameniteľne označuje motory s jedinečnou kombináciou technických vlastností v rámci položiek uvedených v častiach B a C doplnku 3, ktoré sa vzťahujú na konkrétny rad motorov.

Typ radu (FT) jasne nezameniteľne označuje motory s jedinečnou kombináciou technických vlastností v rámci položiek uvedených v časti C doplnku 3, ktoré sa vzťahujú na typ motorov v rámci radu motorov.

4.2.1.   Výrobca môže použiť rovnaké označenie radu motorov na označenie rovnakého radu motorov v rámci dvoch alebo viacerých kategórií motorov.

4.2.2.   Výrobca nepoužije rovnaké označenie radu motorov na označenie viac ako jedného radu motorov v rámci rovnakej kategórie motorov.

4.2.3.   Zobrazenie typu radov (FT)

V type radov sa ponechá medzera medzi označením radu motorov a označením typu motorov, ako je to zobrazené v príklade nižšie:

159AF[medzera]0054

4.3.   Počet znakov

Počet znakov nesmie presahovať:

| a) | 15 v prípade označenia radu motorov; |
| --- | --- |

a)

15 v prípade označenia radu motorov;

| b) | 25 v prípade označenia typu motorov; |
| --- | --- |

b)

25 v prípade označenia typu motorov;

| c) | 40 v prípade typu radov. |
| --- | --- |

c)

40 v prípade typu radov.

4.4.   Povolené znaky

Označenie typu motorov a označenie radu motorov sa uskutočňuje rímskymi písmenami a/alebo arabskými číslicami.

4.4.1.   Používanie zátvoriek a spojovníkov sa povoľuje za predpokladu, že nenahrádzajú písmeno alebo číslicu.

4.4.2.   Používanie znakov premenných sa povoľuje; znaky premenných sa označia znakom #, ak je znak premennej v čase oznámenia neznámy.

4.4.2.1.   Technickej službe a schvaľovaciemu úradu sa objasnia dôvody použitia znakov premenných.

---

(1)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/655 z 19. decembra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628, pokiaľ ide o monitorovanie emisií plynných znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov v prevádzke inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (pozri stranu 334 tohto úradného vestníka).

1

Doplnok 1

Vyhlásenie výrobcu o dodržiavaní nariadenia (EÚ) 2016/1628

Podpísaná osoba: [ ...(celé meno a funkcia)]

týmto vyhlasuje, že nasledujúci typ/rad motorov (*) zo všetkých hľadísk spĺňa požiadavky nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 (1), delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2017/654 (2), delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2017/655 (3) a vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2017/656 (4) a nevyužíva žiadnu ochrannú stratégiu.

Všetky stratégie regulácie emisií zodpovedajú príslušným požiadavkám základnej stratégie regulácie emisií (BECS) a doplnkovej stratégie regulácie emisií (AECS), ktoré sú uvedené v oddiele 2 prílohy IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 a boli zverejnené v súlade s danou prílohou a prílohou I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2017/656.

| 1.1. | Značka (obchodné meno (mená) výrobcu): ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Obchodný názov (názvy) (ak sú k dispozícii): ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Meno a adresa oprávneného zástupcu výrobcu (ak existuje): ... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.6. | Označenie typu motorov/označenie radu motorov/FT (*): ... |
| --- | --- |

1.6.

(Miesto) (Dátum) ...

Podpis [alebo obrazová podoba zdokonaleného elektronického podpisu v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 (5) vrátane údajov na overenie]: ...

Vysvetlivky k doplnku 1:

(Označenia poznámok pod čiarou, poznámky pod čiarou a vysvetlivky, ktoré sa vo vyhlásení výrobcu neuvádzajú.)

| (*) | Nepoužité možnosti prečiarknite alebo zobrazte len použité možnosti. |
| --- | --- |

(*)

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 zo 14. septembra 2016 o požiadavkách na emisné limity plynných a pevných znečisťujúcich látok a typové schválenie spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 a (EÚ) č. 167/2013 a ktorým sa mení a zrušuje smernica 97/68/ES (Ú. v. EÚ L 252, 16.9.2016, s. 53).

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/654 z 19. decembra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie (EÚ) 2016/1628 Európskeho parlamentu a Rady, pokiaľ ide o technické a všeobecné požiadavky týkajúce sa emisných limitov a typového schválenia spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov (Ú. v. EÚ L 102, 13.4.2017, s. 1).

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/655 z 19. decembra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie (EÚ) 2016/1628 Európskeho parlamentu a Rady, pokiaľ ide o monitorovanie plynných znečisťujúcich látok spaľovacích motorov v prevádzke nainštalovaných v necestných pojazdných strojoch (Ú. v. EÚ L 102, 13.4.2017, s. 334).

(4)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/656 z 19. decembra 2016, ktorým sa stanovujú administratívne požiadavky v súvislosti s emisnými limitmi a typovým schválením spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 (Ú. v. EÚ L 102, 13.4.2017, s. 364).

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 z 23. júla 2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zrušení smernice 1999/93/ES (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 73).

Doplnok 2

Dôverné informácie o stratégii regulácie emisií

| 1. | Tento doplnok sa vzťahuje na elektronicky riadené motory, ktoré využívajú elektronické riadenie na stanovenie množstva aj časovania vstrekovaného paliva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dodatočné informácie sa predložia technickej službe, nezahrnú sa však do prílohy k žiadosti o typové schválenie EÚ. Tieto informácie obsahujú všetky parametre upravené doplnkovou stratégiou regulácie emisií a hraničné podmienky, v rámci ktorých táto stratégia funguje, a to konkrétne:






  a) | opis riadiacej logiky stratégií časovania a prepínacích bodov počas všetkých režimov prevádzky palivového systému a ďalších základných systémov, ktoré vedú k účinnej regulácii emisií (ako napríklad recirkulácia výfukových plynov (EGR) alebo dávkovanie činidla); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

opis riadiacej logiky stratégií časovania a prepínacích bodov počas všetkých režimov prevádzky palivového systému a ďalších základných systémov, ktoré vedú k účinnej regulácii emisií (ako napríklad recirkulácia výfukových plynov (EGR) alebo dávkovanie činidla);

| b) | odôvodnenie použitia ktorejkoľvek doplnkovej stratégie regulácie emisií použitej v motore, spolu s materiálmi a skúšobnými údajmi, ktoré preukazujú vplyv na výfukové emisie; toto odôvodnenie môže byť založené na skúšobných údajoch, dôkladnej technickej analýze alebo kombinácii obidvoch; |
| --- | --- |

b)

odôvodnenie použitia ktorejkoľvek doplnkovej stratégie regulácie emisií použitej v motore, spolu s materiálmi a skúšobnými údajmi, ktoré preukazujú vplyv na výfukové emisie; toto odôvodnenie môže byť založené na skúšobných údajoch, dôkladnej technickej analýze alebo kombinácii obidvoch;

| c) | podrobný opis algoritmov alebo snímačov (v prípade potreby) použitých na identifikáciu, analýzu alebo diagnózu nesprávnej prevádzky systému regulovania NOx; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis algoritmov alebo snímačov (v prípade potreby) použitých na identifikáciu, analýzu alebo diagnózu nesprávnej prevádzky systému regulovania NOx;

| d) | podrobný opis algoritmov alebo snímačov (v prípade potreby) použitých na identifikáciu, analýzu alebo diagnózu nesprávnej prevádzky systému regulácie tuhých častíc; |
| --- | --- |

d)

podrobný opis algoritmov alebo snímačov (v prípade potreby) použitých na identifikáciu, analýzu alebo diagnózu nesprávnej prevádzky systému regulácie tuhých častíc;

| 3. | Dodatočné informácie požadované v bode 2 sa považujú za prísne dôverné. Túto dokumentáciu si ponechá u seba výrobca a musí byť k schvaľovaciemu orgánu k dispozícii na kontrolu v čase typového schválenia EÚ alebo na požiadanie kedykoľvek počas platnosti typového schválenia EÚ. V tomto prípade považuje schvaľovací úrad tieto informácie za dôverné a nesprístupní ich iným stranám. |
| --- | --- |

3.

Doplnok 3

Vzor informačného dokumentu

Časť A

1.   VŠEOBECNÉ INFORMÁCIE

1.1.   Značka (obchodné meno (mená) výrobcu): ...

1.2.   Obchodný názov (názvy) (ak sú k dispozícii): ...

1.3.   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...

1.4.   Meno a adresa oprávneného zástupcu výrobcu (ak existuje): ...

1.5.   Názov a adresa montážneho/výrobného závodu (názvy a adresy montážnych/výrobných závodov): ...

1.6.   Označenie typu motorov/označenie radu motorov/FT: ...

1.7.   Kategória a podkategória typu motorov/radu motorov: NRE-v-1/NRE-v-2/NRE-v-3/NRE-v-4/NRE-v-5/NRE-v-6/NRE-v-7/NRE-c-1/NRE-c-2/NRE-c-3/NRE-c-4/NRE-c-5/NRE-c-6/NRE-c-7/NRG-v-1/NRG-c-1/NRSh-v-1a/NRSh-v-1b/NRS-vr-1a/NRS-vr-1b/NRS-vi-1a/NRS-vi-1b/NRS-v-2a/NRS-v-2b/NRS-v-3/IWP-v-1/IWP-v-2/IWP-v-3/IWP-v-4/IWP-c-1/IWP-c-2/IWP-c-3/IWP-c-4/IWA-v-1/IWA-v-2/IWA-v-3/IWA-v-4/IWA-c-1/IWA-c-2/IWA-c-3/IWA-c-4/RLL-v-1/RLL-C-1/RLR-v-1/RLR-C-1/SMB-v-1/ATS-v-1

1.8.   Kategória času emisnej trvanlivosti: nevzťahuje sa/kat. 1 (spotrebiteľské výrobky)/kat. 2 (poloprofesionálne výrobky)/kat. 3 (profesionálne výrobky)

1.9.   Emisná etapa: V/motory na osobitné účely (SPE)

1.10.   Iba v prípade motorov NRS < 19 kW, rad motorov pozostávajúci výlučne z typov motorov pre snežné frézy: áno/nie

1.11.   Referenčný výkon je: menovitý čistý výkon/maximálny čistý výkon

1.12.   Primárny skúšobný cyklus NRSC: C1/C2/D2/E2/E3/F/G1/G2/G3/H

1.12.1.   Iba v prípade kategórie motorov IWP s meniteľnými otáčkami dodatočný skúšobný cyklus pohonu: nevzťahuje sa/E2/E3

1.12.2.   Iba v prípade kategórie motorov IWP dodatočný pomocný skúšobný cyklus NRSC: nevzťahuje sa/D2/C1

1.13.   Nestály skúšobný cyklus: nevzťahuje sa/NRTC/LSI-NRTC

1.14.   Obmedzenia používania (ak sa uplatňujú):

Časť B

2.   SPOLOČNÉ KONŠTRUKČNÉ PARAMETRE RADU MOTOROV (1)

2.1.   Cyklus spaľovania: štvortaktný/dvojtaktný/rotačný/iný (uveďte) ...

2.2.   Typ zapaľovania: vznetové/zážihové

2.3.   Usporiadanie valcov

2.3.1.   Usporiadanie valcov v bloku: jednovalcové/v tvare V/jednoradové/protibežné/hviezdicové/iné (uveďte): ...

2.3.2.   Rozmery od stredu vŕtania po stred (mm): ...

2.4.   Typ/konštrukcia spaľovacej komory

2.4.1.   otvorená komora/delená komora/iná (uveďte)

2.4.2.   Usporiadanie ventilov a kanálikov: ...

2.4.3.   Počet ventilov na jeden valec: ...

2.5.   Rozsah zdvihového objemu jednotlivých valcov (cm3): ...

2.6.   Hlavné chladiace médium: vzduch/voda/olej

2.7.   Spôsob nasávania vzduchu: atmosférické nasávanie/preplňovanie/preplňovanie s chladičom

2.8.   Palivo

2.8.1.   Druh paliva: Motorová nafta (plynový olej určený pre necestné pojazdné stroje)/etanol pre osobitné vznetové motory (ED95)/benzín (E10)/etanol (E85)/(zemný plyn/biometán)/skvapalnený ropný plyn (LPG)

2.8.1.1.   Podtyp paliva (iba pre zemný plyn/biometán): Univerzálne palivo – vysokovýhrevné palivo (skupina plynov H) a nízkovýhrevné palivo (skupina plynov L)/palivo s obmedzeným použitím – vysokovýhrené palivo (skupina plynov H)/palivo s obmedzeným použitím – nízkovýhrevné palivo (skupina plynov L)/špecifické (LNG);

2.8.2.   Palivové usporiadanie: iba kvapalné palivo/iba plynné palivo/dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 1A/dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 1B/dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 2A/dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 2B/dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 3B

2.8.3.   Zoznam ďalších palív, zmesí palív alebo emulzií palív, ktoré výrobca určil ako spôsobilé na prevádzku s motorom v súlade s bodom 1.4 prílohy I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 (poskytnúť odkaz na uznávanú normu alebo špecifikáciu): ...

2.8.4.   Mazivo pridávané do paliva: áno/nie

2.8.4.1.   Špecifikácia: ...

2.8.4.2.   Pomer paliva a oleja: ...

2.8.5.   Typ prívodu paliva: čerpadlo, (vysokotlakové) potrubie a vstrekovač/radové alebo rozdeľovacie čerpadlo/vstrekovacia jednotka/vstrekovací systém so spoločným tlakovým potrubím/karburátor/vstrekovač na vstrekovanie paliva do sacieho kanála/priame vstrekovanie/zmiešavacia jednotka/iný (uveďte): ...

2.9.   Systémy riadenia motora: stratégia mechanického/elektronického riadenia (2)

2.10.   Rôzne zariadenia: áno/nie

(ak áno, poskytnite schému umiestnenia a usporiadania zariadení)

2.10.1.   Recirkulácia výfukových plynov (EGR): Áno/Nie

(Ak áno, vyplňte oddiel 3.10.1 a poskytnite schému umiestnenia a usporiadania zariadení)

2.10.2.   Vstrekovanie vody: áno/nie

(Ak áno, vyplňte oddiel 3.10.2 a poskytnite schému umiestnenia a usporiadania zariadení)

2.10.3.   Vstrekovanie vzduchu: áno/nie

(Ak áno, vyplňte oddiel 3.10.3 a poskytnite schému umiestnenia a usporiadania zariadení)

2.10.4.   Iné (uveďte a poskytnite schému umiestnenia a usporiadania zariadení): ...

2.11.   Systém dodatočnej úpravy výfukových plynov: áno/nie

(ak áno, poskytnite schému umiestnenia a usporiadania zariadení)

2.11.1.   Oxidačný katalyzátor: áno/nie

(Ak áno, vyplňte oddiel 3.11.2)

2.11.2.   Systém deNOx so selektívnou redukciou NOx (pridanie redukčného činidla): Áno/Nie

(Ak áno, vyplňte oddiel 3.11.3)

2.11.3.   Iné systémy deNOx: Áno/Nie

(Ak áno, vyplňte oddiel 3.11.3)

2.11.4.   Trojcestný katalyzátor kombinujúci oxidáciu a znižovanie NOx: Áno/Nie

(Ak áno, vyplňte oddiel 3.11.3)

2.11.5.   Systém dodatočnej úpravy pevných častíc s pasívnou regeneráciou: Áno/Nie

(Ak áno, vyplňte oddiel 3.11.4)

2.11.5.1.   S prúdením výfukových plynov cez stenu/bez prúdenia výfukových plynov cez stenu

2.11.6.   Systém dodatočnej úpravy pevných častíc s aktívnou regeneráciou: Áno/Nie

(Ak áno, vyplňte oddiel 3.11.4)

2.11.6.1.   S prúdením výfukových plynov cez stenu/bez prúdenia výfukových plynov cez stenu

2.11.7.   Iné systémy dodatočnej úpravy pevných častíc: Áno/Nie

(Ak áno, vyplňte oddiel 3.11.4)

2.11.8.   Iné zariadenia na dodatočnú úpravu (uveďte): Áno/Nie

(Ak áno, vyplňte oddiel 3.11.5)

2.11.9.   Iné zariadenia alebo vlastnosti, ktoré značne ovplyvňujú úroveň emisií (uveďte): ...

Časť C

3.   ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY TYPOV MOTORA:

| Číslo položky | Opis položky | Skúška | Montáž | Homologizácia | Základný motor/typ motora | Typy motorov v rámci radu motorov (ak je to vhodné) | Vysvetlivky (nie sú súčasťou dokumentu) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| typ 2 | typ 3 | typ .. | typ n |
| 3.1 | Identifikácia motora | | | | | | | | | |
| 3.1.1. | Označenie typu motora | | | X | | | | | | |
| 3.1.2. | Označenie typu motora na označení motora: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.1.3. | Umiestnenie povinného označenia: | | | X | | | | | | |
| 3.1.4. | Spôsob pripevnenia povinného označenia: | | | X | | | | | | |
| 3.1.5. | Výkresy umiestnenia identifikačného čísla motora (úplný príklad s rozmermi): | | | X | | | | | | |
| 3.2. | Výkonnostné parametre | | | | | | | | | |
| 3.2.1. | Udávané menovité otáčky (ot./min.): | X | | | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Prívod paliva na zdvih (mm3) pre naftové motory, prietok paliva (g/h) pre iné motory, pri menovitom čistom výkone: | | | X | | | | | | |
| 3.2.1.2. | Udávaný menovitý čistý výkon (kW): | X | | | | | | | | |
| 3.2.2. | Otáčky pri maximálnom výkone (ot./min.): | | | X | | | | | | V prípade odlišnosti od menovitých otáčok |
| 3.2.2.1. | Prívod paliva na zdvih (mm3) pre naftové motory, prietok paliva (g/h) pre iné motory, pri maximálnom čistom výkone: | | | X | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Maximálny čistý výkon (kW): | X | | X | | | | | | V prípade odlišnosti od menovitého výkonu |
| 3.2.3. | Udávané otáčky pri maximálnom krútiacom momente (ot./min.): | X | | | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.2.3.1. | Prívod paliva na zdvih (mm3) pre naftové motory, prietok paliva (g/h) pre iné motory, pri otáčkach pri maximálnom krútiacom momente: | | | X | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Udávaný maximálny krútiaci moment (Nm): | X | | | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.2.4. | Udávané 100 % skúšobné otáčky: | X | | | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.2.5. | Udávané medziľahlé skúšobné otáčky: | X | | | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.2.6. | Voľnobežné otáčky (ot./min.): | X | | | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.2.7. | Maximálne otáčky bez zaťaženia (ot./min.): | X | | | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.2.8. | Udávaný minimálny krútiaci moment (Nm) | X | | | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.3. | Postup zábehu | | | | | | | | | Voliteľný výber výrobcu |
| 3.3.1. | Čas zábehu: | X | | | | | | | | |
| 3.3.2. | Cyklus zábehu: | X | | | | | | | | |
| 3.4. | Skúška motora | | | | | | | | | |
| 3.4.1. | Povinné osobitné uchytenie: áno/nie | X | | | | | | | | Iba v prípade NRSh |
| 3.4.1.1. | Opis vrátane fotografií a/alebo výkresov systému inštalácie motora na skúšobnom zariadení vrátane systému hriadeľov na prenos energie na pripojenie k dynamometru: | X | | | | | | | | |
| 3.4.2. | Zmiešavacia komora výfukových plynov povolená výrobcom: áno/nie | X | | | | | | | | Iba v prípade NRSh |
| 3.4.2.1. | Opis, fotografia a/alebo výkres zmiešavacej komory výfukových plynov: | X | | | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.4.3. | Skúška NRSC vybratá výrobcami: režim RMC/nespojitý režim | X | | | | | | | | |
| 3.4.4. | Ďalšie NRSC: E2/D2/C1 | X | | | | | | | | Iba ak sa v položkách 1.12.1 alebo 1.12.2 časti A udávajú ďalšie cykly |
| 3.4.5. | Počet cyklov predkondicionovania pred nestálou skúškou | X | | | | | | | | Ak je to vhodné; minimálne 1,0 |
| 3.4.6. | Počet cyklov predkondicionovania RMC pred skúškou NRSC | X | | | | | | | | Ak je to vhodné; minimálne 0,5 |
| 3.5. | Systém mazania | | | | | | | | | |
| 3.5.1. | Teplota maziva | | | | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.5.1.1. | Minimálna (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.5.1.2. | Maximálna (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.6. | Spaľovací valec | | | | | | | | | |
| 3.6.1. | Vŕtanie (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.6.2. | Zdvih (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.6.3. | Počet valcov: | | | X | | | | | | |
| 3.6.4. | Zdvihový objem motora (cm3): | | | X | | | | | | |
| 3.6.5. | Zdvih valca ako % základného motora: | | | X | | | | | | V prípade radu motorov |
| 3.6.6. | Objemový kompresný pomer: | | | X | | | | | | Uveďte odchýlku |
| 3.6.7. | Opis spaľovacieho systému: | | | X | | | | | | |
| 3.6.8. | Výkresy spaľovacej komory a hlavy piestu: | | | X | | | | | | |
| 3.6.9. | Minimálna plocha prierezu vstupného a výstupného otvoru (mm2): | | | X | | | | | | |
| 3.6.10. | Časovanie ventilov | | | | | | | | | |
| 3.6.10.1. | Maximálny zdvih a uhly otvárania a zatvárania vo vzťahu k úvrati alebo ekvivalentné údaje: | | | X | | | | | | |
| 3.6.10.2. | Referenčný a/alebo nastavovací rozsah: | | | X | | | | | | |
| 3.6.10.3. | Systém variabilného časovania ventila: áno/nie | | | X | | | | | | Ak je to vhodné a na mieste nasávania a/alebo výfuku |
| 3.6.10.3.1. | Typ: priebežný/(zapnutý/vypnutý) | | | X | | | | | | |
| 3.6.10.3.2. | Uhol fázového posunu vačky: | | | X | | | | | | |
| 3.6.11. | Usporiadanie kanálikov | | | | | | | | | Iba dvojtaktné, ak je to vhodné |
| 3.6.11.1. | Poloha, veľkosť a počet: | | | X | | | | | | |
| 3.7. | Chladiaci systém | | | | | | | | | Vyplňte príslušný oddiel |
| 3.7.1. | Chladenie kvapalinou | | | | | | | | | |
| 3.7.1.1. | Druh kvapaliny: | | | X | | | | | | |
| 3.7.1.2. | Obehové čerpadlá: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.7.1.2.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.7.1.2.2. | Prevodový pomer (pomery): | | | X | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.7.1.3. | Minimálna teplota chladiacej kvapaliny pri výstupe (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.7.1.4. | Maximálna teplota chladiacej kvapaliny pri výstupe (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.7.2. | Vzduchové chladenie | | | | | | | | | |
| 3.7.2.1. | Ventilátor: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.7.2.1.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.7.2.1.2. | Prevodový pomer (pomery): ... | | | X | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.7.2.2. | Maximálna teplota v referenčnom bode (°C): | | | X | | | | | | |
| 3.7.2.2.1. | Umiestnenie referenčného bodu | | | X | | | | | | |
| 3.8. | Nasávanie | | | | | | | | | |
| 3.8.1. | Maximálny povolený tlak nasávania pri 100 % otáčkach motora a pri 100 % zaťažení (kPa): | X | X | | | | | | | |
| 3.8.1.1. | S čistým vzduchovým filtrom: | X | X | | | | | | | |
| 3.8.1.2. | So znečisteným vzduchovým filtrom: | X | X | | | | | | | |
| 3.8.1.3. | Miesto merania: | X | X | | | | | | | |
| 3.8.2. | Preplňovač (preplňovače): áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.8.2.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.8.2.2. | Opis a schéma systému (napr. maximálny preplňovací tlak, výfuková klapka, VGT, dvojité turbo atď.): | | | X | | | | | | |
| 3.8.3. | Chladič preplňovacieho vzduchu: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.8.3.1. | Typ: vzduch-vzduch/vzduch-voda/iné (uveďte) | | | X | | | | | | |
| 3.8.3.2. | Maximálna teplota výstupu chladiča plniaceho vzduchu pri 100 % otáčkach a 100 % zaťažení (°C): | X | X | | | | | | | |
| 3.8.3.4. | Maximálny povolený pokles tlaku v chladiči preplňovaného vzduchu pri 100 % otáčkach motora a pri 100 % zaťažení (kPa): | X | X | | | | | | | |
| 3.8.4. | Škrtiaci ventil v nasávacom potrubí: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.8.5. | Zariadenie na recykláciu plynov kľukovej skrine: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.8.5.1. | Ak áno, opis a výkresy: | | | X | | | | | | |
| 3.8.5.2. | Ak nie, zhoda s odsekom 6.10. prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách: áno/nie | X | | | | | | | | |
| 3.8.6. | Prívod | | | | | | | | | dvojtaktný, iba v prípade NRS a NRSh |
| 3.8.6.1. | Opis prívodu (s výkresmi, fotografiami a/alebo čísla dielov): | | | X | | | | | | |
| 3.8.7. | Vzduchový filter | | | X | | | | | | dvojtaktný, iba v prípade NRS a NRSh |
| 3.8.7.1. | Typ: | | | X | | | | | | |
| 3.8.8. | Tlmič nasávaného vzduchu | | | | | | | | | dvojtaktný, iba v prípade NRS a NRSh |
| 3.8.1.1. | Typ: | | | X | | | | | | |
| 3.9. | Výfukový systém | | | | | | | | | |
| 3.9.1. | Opis výfukového systému (s výkresmi, fotografiami a/alebo číslami dielov, podľa potreby): | | | X | | | | | | dvojtaktný, iba v prípade NRS a NRSh |
| 3.9.2. | Maximálna teplota výfukových plynov (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.9.3. | Maximálny prípustný protitlak výfuku pri 100 % otáčkach motora a pri 100 % zaťažení (kPa): | X | X | | | | | | | |
| 3.9.3.1. | Miesto merania: | X | X | | | | | | | |
| 3.9.4. | Protitlak výfuku pri úrovni zaťaženia udávaný výrobcom na dodatočnú úpravu s premenlivým odporom pri začiatku skúšky (kPa): | X | | | | | | | | |
| 3.9.4.1. | Miesto a podmienky otáčok/zaťaženia: | X | | | | | | | | |
| 3.9.5. | Škrtiaci ventil vo výfukovom potrubí: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.10. | Rôzne zariadenia: áno/nie | | | | | | | | | |
| 3.10.1. | recirkulácia výfukových plynov (EGR) | | | | | | | | | |
| 3.10.1.1. | Charakteristiky: chladená/nechladená, vysokotlaková/nízkotlaková/iná (uveďte): | | | | | | | | | |
| 3.10.2. | Vstrekovanie vody | | | | | | | | | |
| 3.10.2.1. | Princíp činnosti: | | | X | | | | | | |
| 3.11. | Systém dodatočnej úpravy výfukových plynov | | | | | | | | | |
| 3.11.1. | Umiestnenie | | X | | | | | | | |
| 3.11.1.1. | Miesto (miesta) a maximálna/minimálna vzdialenosť (vzdialenosti) od motora k prvému zariadeniu na dodatočnú úpravu: | | X | | | | | | | |
| 3.11.1.2. | Maximálny pokles teploty z výfukových plynov alebo výstupu turbíny k prvému zariadeniu na dodatočnú úpravu (°C), ak je udaný: | X | X | | | | | | | |
| 3.11.1.2.1. | Skúšobné podmienky pre merania: | X | X | | | | | | | |
| 3.11.1.3. | Minimálna teplota na prívode do prvého zariadenia na dodatočnú úpravu pri 100 % zaťažení a otáčkach (°C), ak je udaná: | X | X | | | | | | | |
| 3.11.2. | Oxidačný katalyzátor | | | | | | | | | |
| 3.11.2.1. | Počet katalyzátorov a prvkov: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.2. | Rozmery a objem katalyzátora (katalyzátorov): | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.3. | Celková vrstva drahých kovov: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.4. | Relatívna koncentrácia každej zlúčeniny: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.5. | Substrát (štruktúra a materiál): | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.6. | Hustota komôrok: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.7. | Typ puzdra katalyzátora (katalyzátorov): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3. | Katalytický systém dodatočnej úpravy výfukových plynov pre NOx alebo trojcestný katalyzátor | | | | | | | | | |
| 3.11.3.1. | Typ: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.2. | Počet katalyzátorov a prvkov: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.3. | Typ katalytickej činnosti: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.4. | Rozmery a objem katalyzátora (katalyzátorov): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.5. | Celková vrstva drahých kovov: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.6. | Relatívna koncentrácia každej zlúčeniny: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.7. | Substrát (štruktúra a materiál): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.8. | Hustota komôrok: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.9. | Typ puzdra katalyzátora (katalyzátorov): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.10. | Metóda regenerácie: | X | | X | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.11.3.10.1. | Diskontinuálna regenerácia: áno/nie: | X | | | | | | | | Ak áno, vyplňte oddiel 3.11.6. |
| 3.11.3.11. | Bežný rozsah prevádzkovej teploty (°C): | X | X | | | | | | | |
| 3.11.3.12. | Upotrebiteľné činidlo: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.12.1. | Typ a koncentrácia činidla potrebného na katalytickú činnosť: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.12.2. | Najnižšia koncentrácia aktívnej látky v činidle, ktorá neaktivuje systém varovania (CDmin) (% obj.): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.12.3. | Bežný rozsah prevádzkovej teploty činidla: | | X | | | | | | | |
| 3.11.3.12.4. | Medzinárodná norma: | | X | X | | | | | | Ak je to vhodné |
| 3.11.3.13. | Snímač (snímače) NOx: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.13.1. | Typ: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.13.2. | Miesto (miesta) | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.14. | Kyslíkový snímač (snímače): áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.14.1. | Typ: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.14.2. | Miesto (miesta): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4. | Systém dodatočnej úpravy pevných častíc | | | | | | | | | |
| 3.11.4.1. | Typ filtrácie: s prúdením výfukových plynov cez stenu/bez prúdenia výfukových plynov cez stenu/iný (uveďte) | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.2. | Typ: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.3. | Rozmery a kapacita systému dodatočnej úpravy pevných častíc: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.4. | Miesto (miesta) a maximálna/minimálna vzdialenosť (vzdialenosti) od motora: | | X | | | | | | | |
| 3.11.4.5. | Metóda alebo systém regenerácie, opis a/alebo výkres: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.5.1. | Diskontinuálna regenerácia: áno/nie | | | X | | | | | | Ak áno, vyplňte oddiel 3.11.6. |
| 3.11.4.5.2. | Minimálna teplota výfukových plynov na začatie postupu regenerácie (°C): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.6. | Katalytický náter: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.6.1. | Typ katalytickej činnosti: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.7. | Katalyzátorom prenášané palivo: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.8. | Bežný rozsah prevádzkovej teploty (°C): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.9. | Bežný rozsah prevádzkového tlaku (kPa) | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.10. | Uskladňovacia kapacita sadzí/popola [g]: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.11. | Kyslíkový snímač (snímače): áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.11.1. | Typ: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.11.2. | Miesto (miesta): | | | X | | | | | | |
| 3.11.5. | Iné zariadenia dodatočnej úpravy | | | | | | | | | |
| 3.11.5.1. | Opis a prevádzka: | | | X | | | | | | |
| 3.11.6. | Diskontinuálna regenerácia | | | | | | | | | |
| 3.11.6.1. | Počet cyklov s regeneráciou | X | | | | | | | | |
| 3.11.6.2. | Počet cyklov bez regenerácie | X | | | | | | | | |
| 3.12. | Prívod paliva pre vznetové motory na kvapalné palivá alebo prípadné dvojpalivové motory (dual-fuel) | | | | | | | | | |
| 3.12.1. | Palivové čerpadlo | | | | | | | | | |
| 3.12.1.1. | Tlak (kPa) alebo charakteristický diagram: | | | X | | | | | | |
| 3.12.2. | Vstrekovací systém | | | | | | | | | |
| 3.12.2.1. | Čerpadlo | | | | | | | | | |
| 3.12.2.1.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.1.2. | Menovité otáčky čerpadla (ot./min.): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.1.3. | mm3 na zdvih alebo cyklus pri plnom vstreku pri menovitých otáčkach čerpadla: | | | X | | | | | | Uveďte odchýlku |
| 3.12.2.1.4. | Otáčky čerpadla pri maximálnom krútiacom momente (ot./min.): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.1.5. | mm3 na zdvih alebo cyklus pri plnom vstreku pri otáčkach čerpadla pri maximálnom krútiacom momente | | | X | | | | | | Uveďte odchýlku |
| 3.12.2.1.6. | Charakteristický diagram: | | | X | | | | | | Ako alternatíva k položkám 3.12.2.1.1 až 3.12.2.1.5 |
| 3.12.2.1.7. | Použitá metóda: na motore/na skúšobnom zariadení čerpadla | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.2. | Časovanie vstreku | | | | | | | | | |
| 3.12.2.2.1. | Krivka časovania vstreku: | | | X | | | | | | Uveďte prípadnú odchýlku. |
| 3.12.2.2.2. | Statické časovanie: | | | X | | | | | | Uveďte odchýlku |
| 3.12.2.3. | Vstrekovacie potrubie | | | | | | | | | |
| 3.12.2.3.1. | Dĺžka (dĺžky) (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.3.2. | Vnútorný priemer (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.4. | Vstrekovací systém so spoločným tlakovým potrubím: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.4.1. | Typ: | | | X | | | | | | |
| 3.12.3. | Vstrekovač (vstrekovače) | | | | | | | | | |
| 3.12.3.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.12.3.2. | Otvárací tlak (kPa): | | | X | | | | | | Uveďte odchýlku |
| 3.12.4. | Elektronická riadiaca jednotka (ECU): áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.12.4.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.12.4.2. | Softvérové kalibračné číslo (čísla): | | | X | | | | | | |
| 3.12.4.3. | Norma (normy) o komunikácii na prístup k údajom dátového toku: ISO 27145 spoločne s ISO 15765-4 (na základe CAN)/ISO 27145 spoločne s ISO 13400 (na základe TCP/IP)/SAE J1939-73 | X | | X | | | | | | |
| 3.12.5. | Regulátor otáčok | | | | | | | | | |
| 3.12.5.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.12.5.2. | Otáčky, pri ktorých sa začína vypnutie pri plnom zaťažení: | | | X | | | | | | Uveďte prípadný rozsah. |
| 3.12.5.3. | Maximálne otáčky bez zaťaženia: | | | X | | | | | | Uveďte prípadný rozsah. |
| 3.12.5.4. | Voľnobežné otáčky: | | | X | | | | | | Uveďte prípadný rozsah. |
| 3.12.6. | Systém studeného štartu: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.12.6.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.12.6.2. | Opis: | | | X | | | | | | |
| 3.12.7. | Teplota paliva na vstupe do vstrekovacieho čerpadla | | | | | | | | | |
| 3.12.7.1. | Minimálna (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.12.7.2. | Maximálna (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.13. | Prívod paliva do zážihového motora s kvapalným palivom | | | | | | | | | |
| 3.13.1. | Karburátor | | | | | | | | | |
| 3.13.1.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.13.2. | Nepriame vstrekovanie: | | | | | | | | | |
| 3.13.2.1. | jednobodové/viacbodové | | | X | | | | | | |
| 3.13.2.2. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.13.3. | Priame vstrekovanie: | | | | | | | | | |
| 3.13.3.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.13.4. | Teplota paliva na mieste zadanom výrobcom | | | | | | | | | |
| 3.13.4.1. | Miesto: | X | | | | | | | | |
| 3.13.4.2. | Minimálna (°C) | X | | | | | | | | |
| 3.13.4.3. | Maximálna (°C) | X | | | | | | | | |
| 3.14. | Prívod paliva do motorov spaľujúcich plynné palivo alebo v prípade potreby do dvojpalivových motorov (v prípade systémov usporiadaných odlišným spôsobom poskytnúť rovnocenné informácie) | | | | | | | | | |
| 3.14.1. | Palivo: LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/špecifické LNG | X | | X | | | | | | |
| 3.14.2. | Tlakový regulátor (regulátory) alebo vaporizér/tlakový regulátor (regulátory) | | | | | | | | | |
| 3.14.2.1. | Typ (typy) | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.2. | Počet stupňov redukcie tlaku | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.3. | Tlak v konečnom štádiu, minimálny a maximálny (kPa) | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.4. | Počet hlavných nastavovacích bodov: | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.5. | Počet nastavovacích bodov voľnobehu: | | | X | | | | | | |
| 3.14.3. | Palivový systém: zmiešavacia jednotka/plynové vstrekovanie/kvapalné vstrekovanie/priame vstrekovanie | | | X | | | | | | |
| 3.14.3.1. | Regulácia pomeru zmesi | | | | | | | | | |
| 3.14.3.1.1. | Opis systému a/alebo diagram a výkresy: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4. | Zmiešavacia jednotka | | | | | | | | | |
| 3.14.4.1. | Počet: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4.2. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.14.4.3. | Miesto: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4.4. | Možnosti nastavenia: | | | X | | | | | | |
| 3.14.5. | Vstrekovanie do sacieho potrubia | | | | | | | | | |
| 3.14.5.1. | Vstrekovanie: jednobodové/viacbodové | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.2. | Vstrekovanie: nepretržité/súčasne časované/sekvenčne časované | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.3. | Vstrekovacie zariadenie | | | | | | | | | |
| 3.14.5.3.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.3.2. | Možnosti nastavenia: | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.4. | Dopravné čerpadlo | | | | | | | | | V prípade potreby |
| 3.14.5.4.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.5. | Vstrekovač (vstrekovače) | | | | | | | | | |
| 3.14.5.5.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6. | Priame vstrekovanie | | | | | | | | | |
| 3.14.6.1. | Vstrekovacie čerpadlo/tlakový regulátor | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.1.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.1.2. | Časovanie vstreku (uveďte): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.2. | Vstrekovač (vstrekovače) | | | | | | | | | |
| 3.14.6.2.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.2.2. | Otvárací tlak alebo charakteristický diagram: | | | X | | | | | | |
| 3.14.7. | Elektronická riadiaca jednotka (ECU) | | | | | | | | | |
| 3.14.7.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.14.7.2. | Možnosti nastavenia: | | | X | | | | | | |
| 3.14.7.3. | Softvérové kalibračné číslo (čísla): | | | X | | | | | | |
| 3.14.8. | Schválenia motorov pre niekoľko zložení palív | | | | | | | | | |
| 3.14.8.1. | Vybavený automatickou prispôsobivosťou: áno/nie | X | X | X | | | | | | |
| 3.14.8.2. | Kalibrácia pre špecifické zloženie plynu: NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/špecifické LNG | X | X | X | | | | | | |
| 3.14.8.3. | Transformácia pre špecifické zloženie plynu: NG-HT/NG-LT/NG-HLT | X | X | X | | | | | | |
| 3.14.9. | Teplota paliva na koncovom stupni regulátora tlaku | | | | | | | | | |
| 3.14.9.1. | Minimálna (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.14.9.2. | Maximálna (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.15. | Systém zapaľovania | | | | | | | | | |
| 3.15.1. | Zapaľovacia cievka (cievky) | | | | | | | | | |
| 3.15.1.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.15.1.2. | Počet: | | | X | | | | | | |
| 3.15.2. | Zapaľovacia sviečka (sviečky) | | | | | | | | | |
| 3.15.2.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.15.2.2. | Nastavenie medzery: | | | X | | | | | | |
| 3.15.3. | Induktor | | | X | | | | | | |
| 3.15.3.1. | Typ (typy): | | | X | | | | | | |
| 3.15.4. | Riadenie časovanie zapaľovania: áno/nie | | | X | | | | | | |
| 3.15.4.1. | Statický predstih vo vzťahu k hornej úvrati (stupne uhla kľukového hriadeľa): | | | X | | | | | | |
| 3.15.4.2. | Krivka alebo mapa predstihu: | | | X | | | | | | V prípade potreby |
| 3.15.4.3. | Elektronické riadenie: áno/nie | | | X | | | | | | |

Číslo položky

Opis položky

Skúška

Montáž

Homologizácia

Základný motor/typ motora

Typy motorov v rámci radu motorov (ak je to vhodné)

Vysvetlivky (nie sú súčasťou dokumentu)

typ 2

typ 3

typ ..

typ n

3.1

Identifikácia motora

3.1.1.

Označenie typu motora

X

3.1.2.

Označenie typu motora na označení motora: áno/nie

X

3.1.3.

Umiestnenie povinného označenia:

X

3.1.4.

Spôsob pripevnenia povinného označenia:

X

3.1.5.

Výkresy umiestnenia identifikačného čísla motora (úplný príklad s rozmermi):

X

3.2.

Výkonnostné parametre

3.2.1.

Udávané menovité otáčky (ot./min.):

X

3.2.1.1.

Prívod paliva na zdvih (mm3) pre naftové motory, prietok paliva (g/h) pre iné motory, pri menovitom čistom výkone:

X

3.2.1.2.

Udávaný menovitý čistý výkon (kW):

X

3.2.2.

Otáčky pri maximálnom výkone (ot./min.):

X

V prípade odlišnosti od menovitých otáčok

3.2.2.1.

Prívod paliva na zdvih (mm3) pre naftové motory, prietok paliva (g/h) pre iné motory, pri maximálnom čistom výkone:

X

3.2.2.2.

Maximálny čistý výkon (kW):

X

X

V prípade odlišnosti od menovitého výkonu

3.2.3.

Udávané otáčky pri maximálnom krútiacom momente (ot./min.):

X

Ak je to vhodné

3.2.3.1.

Prívod paliva na zdvih (mm3) pre naftové motory, prietok paliva (g/h) pre iné motory, pri otáčkach pri maximálnom krútiacom momente:

X

3.2.3.2.

Udávaný maximálny krútiaci moment (Nm):

X

Ak je to vhodné

3.2.4.

Udávané 100 % skúšobné otáčky:

X

Ak je to vhodné

3.2.5.

Udávané medziľahlé skúšobné otáčky:

X

Ak je to vhodné

3.2.6.

Voľnobežné otáčky (ot./min.):

X

Ak je to vhodné

3.2.7.

Maximálne otáčky bez zaťaženia (ot./min.):

X

Ak je to vhodné

3.2.8.

Udávaný minimálny krútiaci moment (Nm)

X

Ak je to vhodné

3.3.

Postup zábehu

Voliteľný výber výrobcu

3.3.1.

Čas zábehu:

X

3.3.2.

Cyklus zábehu:

X

3.4.

Skúška motora

3.4.1.

Povinné osobitné uchytenie: áno/nie

X

Iba v prípade NRSh

3.4.1.1.

Opis vrátane fotografií a/alebo výkresov systému inštalácie motora na skúšobnom zariadení vrátane systému hriadeľov na prenos energie na pripojenie k dynamometru:

X

3.4.2.

Zmiešavacia komora výfukových plynov povolená výrobcom: áno/nie

X

Iba v prípade NRSh

3.4.2.1.

Opis, fotografia a/alebo výkres zmiešavacej komory výfukových plynov:

X

Ak je to vhodné

3.4.3.

Skúška NRSC vybratá výrobcami: režim RMC/nespojitý režim

X

3.4.4.

Ďalšie NRSC: E2/D2/C1

X

Iba ak sa v položkách 1.12.1 alebo 1.12.2 časti A udávajú ďalšie cykly

3.4.5.

Počet cyklov predkondicionovania pred nestálou skúškou

X

Ak je to vhodné; minimálne 1,0

3.4.6.

Počet cyklov predkondicionovania RMC pred skúškou NRSC

X

Ak je to vhodné; minimálne 0,5

3.5.

Systém mazania

3.5.1.

Teplota maziva

Ak je to vhodné

3.5.1.1.

Minimálna (°C):

X

3.5.1.2.

Maximálna (°C):

X

3.6.

Spaľovací valec

3.6.1.

Vŕtanie (mm):

X

3.6.2.

Zdvih (mm):

X

3.6.3.

Počet valcov:

X

3.6.4.

Zdvihový objem motora (cm3):

X

3.6.5.

Zdvih valca ako % základného motora:

X

V prípade radu motorov

3.6.6.

Objemový kompresný pomer:

X

Uveďte odchýlku

3.6.7.

Opis spaľovacieho systému:

X

3.6.8.

Výkresy spaľovacej komory a hlavy piestu:

X

3.6.9.

Minimálna plocha prierezu vstupného a výstupného otvoru (mm2):

X

3.6.10.

Časovanie ventilov

3.6.10.1.

Maximálny zdvih a uhly otvárania a zatvárania vo vzťahu k úvrati alebo ekvivalentné údaje:

X

3.6.10.2.

Referenčný a/alebo nastavovací rozsah:

X

3.6.10.3.

Systém variabilného časovania ventila: áno/nie

X

Ak je to vhodné a na mieste nasávania a/alebo výfuku

3.6.10.3.1.

Typ: priebežný/(zapnutý/vypnutý)

X

3.6.10.3.2.

Uhol fázového posunu vačky:

X

3.6.11.

Usporiadanie kanálikov

Iba dvojtaktné, ak je to vhodné

3.6.11.1.

Poloha, veľkosť a počet:

X

3.7.

Chladiaci systém

Vyplňte príslušný oddiel

3.7.1.

Chladenie kvapalinou

3.7.1.1.

Druh kvapaliny:

X

3.7.1.2.

Obehové čerpadlá: áno/nie

X

3.7.1.2.1.

Typ (typy):

X

3.7.1.2.2.

Prevodový pomer (pomery):

X

Ak je to vhodné

3.7.1.3.

Minimálna teplota chladiacej kvapaliny pri výstupe (°C):

X

3.7.1.4.

Maximálna teplota chladiacej kvapaliny pri výstupe (°C):

X

3.7.2.

Vzduchové chladenie

3.7.2.1.

Ventilátor: áno/nie

X

3.7.2.1.1.

Typ (typy):

X

3.7.2.1.2.

Prevodový pomer (pomery): ...

X

Ak je to vhodné

3.7.2.2.

Maximálna teplota v referenčnom bode (°C):

X

3.7.2.2.1.

Umiestnenie referenčného bodu

X

3.8.

Nasávanie

3.8.1.

Maximálny povolený tlak nasávania pri 100 % otáčkach motora a pri 100 % zaťažení (kPa):

X

X

3.8.1.1.

S čistým vzduchovým filtrom:

X

X

3.8.1.2.

So znečisteným vzduchovým filtrom:

X

X

3.8.1.3.

Miesto merania:

X

X

3.8.2.

Preplňovač (preplňovače): áno/nie

X

3.8.2.1.

Typ (typy):

X

3.8.2.2.

Opis a schéma systému (napr. maximálny preplňovací tlak, výfuková klapka, VGT, dvojité turbo atď.):

X

3.8.3.

Chladič preplňovacieho vzduchu: áno/nie

X

3.8.3.1.

Typ: vzduch-vzduch/vzduch-voda/iné (uveďte)

X

3.8.3.2.

Maximálna teplota výstupu chladiča plniaceho vzduchu pri 100 % otáčkach a 100 % zaťažení (°C):

X

X

3.8.3.4.

Maximálny povolený pokles tlaku v chladiči preplňovaného vzduchu pri 100 % otáčkach motora a pri 100 % zaťažení (kPa):

X

X

3.8.4.

Škrtiaci ventil v nasávacom potrubí: áno/nie

X

3.8.5.

Zariadenie na recykláciu plynov kľukovej skrine: áno/nie

X

3.8.5.1.

Ak áno, opis a výkresy:

X

3.8.5.2.

Ak nie, zhoda s odsekom 6.10. prílohy VI k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 o technických a všeobecných požiadavkách: áno/nie

X

3.8.6.

Prívod

dvojtaktný, iba v prípade NRS a NRSh

3.8.6.1.

Opis prívodu (s výkresmi, fotografiami a/alebo čísla dielov):

X

3.8.7.

Vzduchový filter

X

dvojtaktný, iba v prípade NRS a NRSh

3.8.7.1.

Typ:

X

3.8.8.

Tlmič nasávaného vzduchu

dvojtaktný, iba v prípade NRS a NRSh

3.8.1.1.

Typ:

X

3.9.

Výfukový systém

3.9.1.

Opis výfukového systému (s výkresmi, fotografiami a/alebo číslami dielov, podľa potreby):

X

dvojtaktný, iba v prípade NRS a NRSh

3.9.2.

Maximálna teplota výfukových plynov (°C):

X

3.9.3.

Maximálny prípustný protitlak výfuku pri 100 % otáčkach motora a pri 100 % zaťažení (kPa):

X

X

3.9.3.1.

Miesto merania:

X

X

3.9.4.

Protitlak výfuku pri úrovni zaťaženia udávaný výrobcom na dodatočnú úpravu s premenlivým odporom pri začiatku skúšky (kPa):

X

3.9.4.1.

Miesto a podmienky otáčok/zaťaženia:

X

3.9.5.

Škrtiaci ventil vo výfukovom potrubí: áno/nie

X

3.10.

Rôzne zariadenia: áno/nie

3.10.1.

recirkulácia výfukových plynov (EGR)

3.10.1.1.

Charakteristiky: chladená/nechladená, vysokotlaková/nízkotlaková/iná (uveďte):

3.10.2.

Vstrekovanie vody

3.10.2.1.

Princíp činnosti:

X

3.11.

Systém dodatočnej úpravy výfukových plynov

3.11.1.

Umiestnenie

X

3.11.1.1.

Miesto (miesta) a maximálna/minimálna vzdialenosť (vzdialenosti) od motora k prvému zariadeniu na dodatočnú úpravu:

X

3.11.1.2.

Maximálny pokles teploty z výfukových plynov alebo výstupu turbíny k prvému zariadeniu na dodatočnú úpravu (°C), ak je udaný:

X

X

3.11.1.2.1.

Skúšobné podmienky pre merania:

X

X

3.11.1.3.

Minimálna teplota na prívode do prvého zariadenia na dodatočnú úpravu pri 100 % zaťažení a otáčkach (°C), ak je udaná:

X

X

3.11.2.

Oxidačný katalyzátor

3.11.2.1.

Počet katalyzátorov a prvkov:

X

3.11.2.2.

Rozmery a objem katalyzátora (katalyzátorov):

X

3.11.2.3.

Celková vrstva drahých kovov:

X

3.11.2.4.

Relatívna koncentrácia každej zlúčeniny:

X

3.11.2.5.

Substrát (štruktúra a materiál):

X

3.11.2.6.

Hustota komôrok:

X

3.11.2.7.

Typ puzdra katalyzátora (katalyzátorov):

X

3.11.3.

Katalytický systém dodatočnej úpravy výfukových plynov pre NOx alebo trojcestný katalyzátor

3.11.3.1.

Typ:

X

3.11.3.2.

Počet katalyzátorov a prvkov:

X

3.11.3.3.

Typ katalytickej činnosti:

X

3.11.3.4.

Rozmery a objem katalyzátora (katalyzátorov):

X

3.11.3.5.

Celková vrstva drahých kovov:

X

3.11.3.6.

Relatívna koncentrácia každej zlúčeniny:

X

3.11.3.7.

Substrát (štruktúra a materiál):

X

3.11.3.8.

Hustota komôrok:

X

3.11.3.9.

Typ puzdra katalyzátora (katalyzátorov):

X

3.11.3.10.

Metóda regenerácie:

X

X

Ak je to vhodné

3.11.3.10.1.

Diskontinuálna regenerácia: áno/nie:

X

Ak áno, vyplňte oddiel 3.11.6.

3.11.3.11.

Bežný rozsah prevádzkovej teploty (°C):

X

X

3.11.3.12.

Upotrebiteľné činidlo: áno/nie

X

3.11.3.12.1.

Typ a koncentrácia činidla potrebného na katalytickú činnosť:

X

3.11.3.12.2.

Najnižšia koncentrácia aktívnej látky v činidle, ktorá neaktivuje systém varovania (CDmin) (% obj.):

X

3.11.3.12.3.

Bežný rozsah prevádzkovej teploty činidla:

X

3.11.3.12.4.

Medzinárodná norma:

X

X

Ak je to vhodné

3.11.3.13.

Snímač (snímače) NOx: áno/nie

X

3.11.3.13.1.

Typ:

X

3.11.3.13.2.

Miesto (miesta)

X

3.11.3.14.

Kyslíkový snímač (snímače): áno/nie

X

3.11.3.14.1.

Typ:

X

3.11.3.14.2.

Miesto (miesta):

X

3.11.4.

Systém dodatočnej úpravy pevných častíc

3.11.4.1.

Typ filtrácie: s prúdením výfukových plynov cez stenu/bez prúdenia výfukových plynov cez stenu/iný (uveďte)

X

3.11.4.2.

Typ:

X

3.11.4.3.

Rozmery a kapacita systému dodatočnej úpravy pevných častíc:

X

3.11.4.4.

Miesto (miesta) a maximálna/minimálna vzdialenosť (vzdialenosti) od motora:

X

3.11.4.5.

Metóda alebo systém regenerácie, opis a/alebo výkres:

X

3.11.4.5.1.

Diskontinuálna regenerácia: áno/nie

X

Ak áno, vyplňte oddiel 3.11.6.

3.11.4.5.2.

Minimálna teplota výfukových plynov na začatie postupu regenerácie (°C):

X

3.11.4.6.

Katalytický náter: áno/nie

X

3.11.4.6.1.

Typ katalytickej činnosti:

X

3.11.4.7.

Katalyzátorom prenášané palivo: áno/nie

X

3.11.4.8.

Bežný rozsah prevádzkovej teploty (°C):

X

3.11.4.9.

Bežný rozsah prevádzkového tlaku (kPa)

X

3.11.4.10.

Uskladňovacia kapacita sadzí/popola [g]:

X

3.11.4.11.

Kyslíkový snímač (snímače): áno/nie

X

3.11.4.11.1.

Typ:

X

3.11.4.11.2.

Miesto (miesta):

X

3.11.5.

Iné zariadenia dodatočnej úpravy

3.11.5.1.

Opis a prevádzka:

X

3.11.6.

Diskontinuálna regenerácia

3.11.6.1.

Počet cyklov s regeneráciou

X

3.11.6.2.

Počet cyklov bez regenerácie

X

3.12.

Prívod paliva pre vznetové motory na kvapalné palivá alebo prípadné dvojpalivové motory (dual-fuel)

3.12.1.

Palivové čerpadlo

3.12.1.1.

Tlak (kPa) alebo charakteristický diagram:

X

3.12.2.

Vstrekovací systém

3.12.2.1.

Čerpadlo

3.12.2.1.1.

Typ (typy):

X

3.12.2.1.2.

Menovité otáčky čerpadla (ot./min.):

X

3.12.2.1.3.

mm3 na zdvih alebo cyklus pri plnom vstreku pri menovitých otáčkach čerpadla:

X

Uveďte odchýlku

3.12.2.1.4.

Otáčky čerpadla pri maximálnom krútiacom momente (ot./min.):

X

3.12.2.1.5.

mm3 na zdvih alebo cyklus pri plnom vstreku pri otáčkach čerpadla pri maximálnom krútiacom momente

X

Uveďte odchýlku

3.12.2.1.6.

Charakteristický diagram:

X

Ako alternatíva k položkám 3.12.2.1.1 až 3.12.2.1.5

3.12.2.1.7.

Použitá metóda: na motore/na skúšobnom zariadení čerpadla

X

3.12.2.2.

Časovanie vstreku

3.12.2.2.1.

Krivka časovania vstreku:

X

Uveďte prípadnú odchýlku.

3.12.2.2.2.

Statické časovanie:

X

Uveďte odchýlku

3.12.2.3.

Vstrekovacie potrubie

3.12.2.3.1.

Dĺžka (dĺžky) (mm):

X

3.12.2.3.2.

Vnútorný priemer (mm):

X

3.12.2.4.

Vstrekovací systém so spoločným tlakovým potrubím: áno/nie

X

3.12.2.4.1.

Typ:

X

3.12.3.

Vstrekovač (vstrekovače)

3.12.3.1.

Typ (typy):

X

3.12.3.2.

Otvárací tlak (kPa):

X

Uveďte odchýlku

3.12.4.

Elektronická riadiaca jednotka (ECU): áno/nie

X

3.12.4.1.

Typ (typy):

X

3.12.4.2.

Softvérové kalibračné číslo (čísla):

X

3.12.4.3.

Norma (normy) o komunikácii na prístup k údajom dátového toku: ISO 27145 spoločne s ISO 15765-4 (na základe CAN)/ISO 27145 spoločne s ISO 13400 (na základe TCP/IP)/SAE J1939-73

X

X

3.12.5.

Regulátor otáčok

3.12.5.1.

Typ (typy):

X

3.12.5.2.

Otáčky, pri ktorých sa začína vypnutie pri plnom zaťažení:

X

Uveďte prípadný rozsah.

3.12.5.3.

Maximálne otáčky bez zaťaženia:

X

Uveďte prípadný rozsah.

3.12.5.4.

Voľnobežné otáčky:

X

Uveďte prípadný rozsah.

3.12.6.

Systém studeného štartu: áno/nie

X

3.12.6.1.

Typ (typy):

X

3.12.6.2.

Opis:

X

3.12.7.

Teplota paliva na vstupe do vstrekovacieho čerpadla

3.12.7.1.

Minimálna (°C):

X

3.12.7.2.

Maximálna (°C):

X

3.13.

Prívod paliva do zážihového motora s kvapalným palivom

3.13.1.

Karburátor

3.13.1.1.

Typ (typy):

X

3.13.2.

Nepriame vstrekovanie:

3.13.2.1.

jednobodové/viacbodové

X

3.13.2.2.

Typ (typy):

X

3.13.3.

Priame vstrekovanie:

3.13.3.1.

Typ (typy):

X

3.13.4.

Teplota paliva na mieste zadanom výrobcom

3.13.4.1.

Miesto:

X

3.13.4.2.

Minimálna (°C)

X

3.13.4.3.

Maximálna (°C)

X

3.14.

Prívod paliva do motorov spaľujúcich plynné palivo alebo v prípade potreby do dvojpalivových motorov (v prípade systémov usporiadaných odlišným spôsobom poskytnúť rovnocenné informácie)

3.14.1.

Palivo: LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/špecifické LNG

X

X

3.14.2.

Tlakový regulátor (regulátory) alebo vaporizér/tlakový regulátor (regulátory)

3.14.2.1.

Typ (typy)

X

3.14.2.2.

Počet stupňov redukcie tlaku

X

3.14.2.3.

Tlak v konečnom štádiu, minimálny a maximálny (kPa)

X

3.14.2.4.

Počet hlavných nastavovacích bodov:

X

3.14.2.5.

Počet nastavovacích bodov voľnobehu:

X

3.14.3.

Palivový systém: zmiešavacia jednotka/plynové vstrekovanie/kvapalné vstrekovanie/priame vstrekovanie

X

3.14.3.1.

Regulácia pomeru zmesi

3.14.3.1.1.

Opis systému a/alebo diagram a výkresy:

X

3.14.4.

Zmiešavacia jednotka

3.14.4.1.

Počet:

X

3.14.4.2.

Typ (typy):

X

3.14.4.3.

Miesto:

X

3.14.4.4.

Možnosti nastavenia:

X

3.14.5.

Vstrekovanie do sacieho potrubia

3.14.5.1.

Vstrekovanie: jednobodové/viacbodové

X

3.14.5.2.

Vstrekovanie: nepretržité/súčasne časované/sekvenčne časované

X

3.14.5.3.

Vstrekovacie zariadenie

3.14.5.3.1.

Typ (typy):

X

3.14.5.3.2.

Možnosti nastavenia:

X

3.14.5.4.

Dopravné čerpadlo

V prípade potreby

3.14.5.4.1.

Typ (typy):

X

3.14.5.5.

Vstrekovač (vstrekovače)

3.14.5.5.1.

Typ (typy):

X

3.14.6.

Priame vstrekovanie

3.14.6.1.

Vstrekovacie čerpadlo/tlakový regulátor

X

3.14.6.1.1.

Typ (typy):

X

3.14.6.1.2.

Časovanie vstreku (uveďte):

X

3.14.6.2.

Vstrekovač (vstrekovače)

3.14.6.2.1.

Typ (typy):

X

3.14.6.2.2.

Otvárací tlak alebo charakteristický diagram:

X

3.14.7.

Elektronická riadiaca jednotka (ECU)

3.14.7.1.

Typ (typy):

X

3.14.7.2.

Možnosti nastavenia:

X

3.14.7.3.

Softvérové kalibračné číslo (čísla):

X

3.14.8.

Schválenia motorov pre niekoľko zložení palív

3.14.8.1.

Vybavený automatickou prispôsobivosťou: áno/nie

X

X

X

3.14.8.2.

Kalibrácia pre špecifické zloženie plynu: NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/špecifické LNG

X

X

X

3.14.8.3.

Transformácia pre špecifické zloženie plynu: NG-HT/NG-LT/NG-HLT

X

X

X

3.14.9.

Teplota paliva na koncovom stupni regulátora tlaku

3.14.9.1.

Minimálna (°C):

X

3.14.9.2.

Maximálna (°C):

X

3.15.

Systém zapaľovania

3.15.1.

Zapaľovacia cievka (cievky)

3.15.1.1.

Typ (typy):

X

3.15.1.2.

Počet:

X

3.15.2.

Zapaľovacia sviečka (sviečky)

3.15.2.1.

Typ (typy):

X

3.15.2.2.

Nastavenie medzery:

X

3.15.3.

Induktor

X

3.15.3.1.

Typ (typy):

X

3.15.4.

Riadenie časovanie zapaľovania: áno/nie

X

3.15.4.1.

Statický predstih vo vzťahu k hornej úvrati (stupne uhla kľukového hriadeľa):

X

3.15.4.2.

Krivka alebo mapa predstihu:

X

V prípade potreby

3.15.4.3.

Elektronické riadenie: áno/nie

X

Vysvetlivky k doplnku 3:

(Označenia poznámok pod čiarou, poznámky pod čiarou a vysvetlivky, ktoré sa v informačnom dokumente neuvádzajú.)

| (1) | Ako je vymedzené v prílohe II k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Odkaz na oddiel 2.4.13 v prílohe IX (vymedzenie radu motorov). |
| --- | --- |

(2)

---

PRÍLOHA II

Vzory vyhlásenia o zhode

1.   Všeobecné požiadavky

1.1.   Vyhlásenie o zhode pozostáva z dvoch oddielov:

| a) | oddielu 1, v ktorom sa špecifikujú konkrétne vlastnosti motora v súlade so vzorom uvedeným v doplnku 1; |
| --- | --- |

a)

oddielu 1, v ktorom sa špecifikujú konkrétne vlastnosti motora v súlade so vzorom uvedeným v doplnku 1;

| b) | oddielu 2, v ktorom sa opisujú obmedzenia motora v súlade s informáciami uvedenými v tabuľke 1 doplnku 2. |
| --- | --- |

b)

oddielu 2, v ktorom sa opisujú obmedzenia motora v súlade s informáciami uvedenými v tabuľke 1 doplnku 2.

1.2.   Vyhlásenie o zhode má pri doručení v papierovej podobe formát maximálne A4 (210 × 297 mm).

1.3.   Všetky informácie vo vyhlásení o zhode sú uvedené podľa radu noriem ISO 8859 (Informačné technológie – množiny grafických znakov kódované jednou 8-bitovou slabikou), v znakoch (v prípade vyhlásení zhody vydaných v bulharskom jazyku v cyrilike, v prípade vyhlásení zhody vydaných v gréckom jazyku v gréckom písme) a v arabských čísliciach.

2.   Ochranné prvky vyhlásenia o zhode

V súlade s článkom 31 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/1628 sa vyhlásenie o zhode vyhotovuje takým spôsobom, aby sa zabránilo falšovaniu a umožnilo sa overenie zabezpečeného elektronického súboru.

2.1.   Prvky ochrany pred falšovaním na papierovom formáte

Papier použitý na vyhlásenie o zhode je chránený vodotlačou, ktorá obsahuje registrovanú značku výrobcu, a farebným grafickým prvkom.

2.1.1.   Ako alternatívna k požiadavkám stanoveným v bode 2.1 papier vyhlásenia nemusí byť chránený vodotlačou, ktorá obsahuje registrovanú značku výrobcu. V takom prípade je farebný grafický prvok doplnený o minimálne jeden ďalší ochranný tlačový prvok (napr. ultrafialový fluoreskujúci atrament, atramenty s farbou v závislosti od uhla pohľadu, atramenty s farbou v závislosti od teploty, mikrotlač, gilošová tlač, dúhovo zafarbená tlač, laserová rytina, vlastné hologramy, premenlivé laserové obrázky, optické premenlivé obrázky, fyzicky razené alebo vyryté logo výrobcu atď.)

2.1.2.   Výrobcovia môžu poskytnúť vyhlásenie o zhode aj s inými ochrannými tlačovými prvkami, než sú uvedené v bodoch 2.1 a 2.1.1.

2.1.3.   Ak vyhlásenie o zhode obsahuje viac hárkov, na každom sa uvedie:

| a) | názov vyhlásenia o zhode; |
| --- | --- |

a)

názov vyhlásenia o zhode;

| b) | identifikačné číslo motora uvedené v bode 3.16 oddielu 1; |
| --- | --- |

b)

identifikačné číslo motora uvedené v bode 3.16 oddielu 1;

| c) | číslo vo formáte „x/y“, pričom „x“ je poradové číslo hárka a „y“ je celkový počet hárkov vyhlásenia o zhode. |
| --- | --- |

c)

číslo vo formáte „x/y“, pričom „x“ je poradové číslo hárka a „y“ je celkový počet hárkov vyhlásenia o zhode.

2.2.   Prvky umožňujúce overenie zabezpečeného elektronického súboru

Elektronický súbor sa predkladá v takom formáte, ktorý umožní jednoducho identifikovať akúkoľvek úpravu vykonanú po podpísaní a umožní jeho začlenenie do iného dokumentu. Okrem toho je podpísaný zdokonaleným elektronickým podpisom podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 (1) a obsahuje údaje na overenie podpisu.

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 z 23. júla 2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zrušení smernice 1999/93/ES (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 73).

Doplnok 1

Vzor vyhlásenia o zhode

OSVEDČENIE O ZHODE PRILOŽENÉ KU KAŽDÉMU MOTORU PODLIEHAJÚCEMU VÝNIMKE ALEBO PRECHODNÉMU USTANOVENIU [ČLÁNOK 31 ODS. 1 PÍSM. a) a b) NARIADENIA (EÚ) 2016/1628]

ODDIEL 1

VYHLÁSENIE O ZHODE EÚ

Podpísaná osoba: [ ...(celé meno a funkcia)]

týmto potvrdzuje, že nasledujúci motor:

| 1.1. | Značka (obchodné meno (mená) výrobcu): ... |
| --- | --- |

1.1.

Značka (obchodné meno (mená) výrobcu): ...

| 1.2. | Obchodný názov (názvy) (ak sú k dispozícii): ... |
| --- | --- |

1.2.

Obchodný názov (názvy) (ak sú k dispozícii): ...

| 1.3. | Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ... |
| --- | --- |

1.3.

Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...

| 1.4. | Meno a adresa oprávneného zástupcu výrobcu (ak existuje): ... |
| --- | --- |

1.4.

Meno a adresa oprávneného zástupcu výrobcu (ak existuje): ...

| 1.5. | Názov a adresa montážneho/výrobného závodu (názvy a adresy montážnych/výrobných závodov): ... |
| --- | --- |

1.5.

Názov a adresa montážneho/výrobného závodu (názvy a adresy montážnych/výrobných závodov): ...

| 1.6. | Označenie typu motorov/označenie radu motorov/FT (1): |
| --- | --- |

1.6.

Označenie typu motorov/označenie radu motorov/FT (1):

| 1.7. | Kategória a podkategória typu motorov/radu motorov (1) (2): ... |
| --- | --- |

1.7.

Kategória a podkategória typu motorov/radu motorov (1) (2): ...

| 3.1.2. | Označenie na povinnom označení: označenie typu motorov/označenie radu motorov/FT (1) |
| --- | --- |

3.1.2.

Označenie na povinnom označení: označenie typu motorov/označenie radu motorov/FT (1)

| 3.1.3. | Umiestnenie povinného označenia (označení): ... |
| --- | --- |

3.1.3.

Umiestnenie povinného označenia (označení): ...

| 3.1.4. | Spôsob pripevnenia povinného označenia (označení): ... |
| --- | --- |

3.1.4.

Spôsob pripevnenia povinného označenia (označení): ...

| 3.16. | Identifikačné číslo motora: ... |
| --- | --- |

3.16.

Identifikačné číslo motora: ...

zo všetkých hľadísk zodpovedá požiadavkám nariadenia EÚ 2016/1628 vzhľadom na výnimku alebo prechodné ustanovenie uvedené v článku 31 ods. 1 písm. a) a b), ako je to uvedené v oddiele 2 tohto vyhlásenia zhody.

(miesto) (dátum) ...

Podpis (alebo obrazová podoba zdokonaleného elektronického podpisu v súlade s nariadením (EÚ) č. 910/2014 vrátane údajov na overenie): ...

Poznámka:

Ak sa tento vzor použije na typové schválenie EÚ motora ako výnimky pre novú technológiu alebo novú koncepciu podľa článku 35 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628, záhlavie vyhlásenia znie „PREDBEŽNÉ VYHLÁSENIE O ZHODE EÚ PLATNÉ LEN NA ÚZEMÍ... (3)“.

ODDIEL 2

| 1. | Výnimka/prechodné ustanovenie (1) (4): ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dodatočné informácie (5): ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kód výnimky (EM)/kód prechodného ustanovenia (TM) (6): ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pripomienky (7): ... |
| --- | --- |

4.

Vysvetlivky k doplnku 1: ...

(Označenia poznámok pod čiarou, poznámky pod čiarou a vysvetlivky, ktoré sa vo vyhlásení o zhode neuvádzajú.)

| (1) | Nepoužité možnosti prečiarknite alebo zobrazte len použité možnosti. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Uveďte príslušnú možnosť pre kategóriu alebo podkategóriu v súlade s položkou 1.7 informačného dokumentu uvedeného v časti A doplnku 3 k prílohe I. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Uveďte členský štát. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Uveďte príslušný text zo stĺpca 2 tabuľky 1 v doplnku 2. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Uveďte príslušné dodatočné informácie zo stĺpca 3 tabuľky 1 v doplnku 2. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Uveďte príslušný kód zo stĺpca 4 tabuľky 1 v doplnku 2, ako je zobrazený v doplnkovom označení povinného označenia. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Dodatočné poznámky výrobcu, ktorými sa objasňujú obmedzenia používania platné pre daný motor. |
| --- | --- |

(7)

Doplnok 2

Tabuľka 1

| Článok nariadenia (EÚ) 2016/1628
  (stĺpec 1) | Informácie, ktoré sa majú uviesť v oddiele 2 vyhlásenia o zhode | Doplňujúce informácie, ktoré sa majú uviesť v povinnom označení podľa tabuľky 1 doplnku 1 k prílohe III |
| --- | --- | --- |
| Text požadovaný pre položku 1
  (stĺpec 2) | Dodatočné informácie požadované pre položku 2
  (stĺpec 3) | Kód výnimky (EM) alebo kód prechodného ustanovenia (TM)
  (stĺpec 4) | Text doplňujúcich informácií
  (stĺpec 5) |
| 34 ods. 1 | Neuplatňuje sa | EM-EXP | MOTOR NIE JE URČENÝ NA POUŽITIE V STROJOVÝCH ZARIADENIACH V EÚ |
| 34 ods. 2 | Motor určený iba na použitie v ozbrojených silách v súlade s článkom 34 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1628.
  Tento motor sa uvádza na trh iba na montáž do necestných pojazdných strojov, ktoré budú používať výlučne ozbrojené sily.
  Za súčasť ozbrojených síl sa nepovažujú hasičské útvary, civilná obrana, sily zodpovedné za dodržiavanie verejného poriadku ani pohotovostné zdravotné služby. | | EM-AFE | MOTOR PRE OZBROJENÉ SILY |
| 34 ods. 4 | Motor určený iba na skúšky v teréne v súlade s článkom 34 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628.
  Tento motor sa uvádza na trh a do prevádzky iba v rámci programu skúšok v teréne.
  Do stanoveného dátumu sa odstráni z používania v Európskej únii alebo sa zabezpečí jeho zhoda s požiadavkami stanovenými v nariadení (EÚ) 2016/1628. | Konečný dátum výnimky dd.mm.rrrr
  Názov a adresa schvaľovacieho úradu, ktorý bol informovaný o programe skúšok | EM-FTE | MOTOR NA SKÚŠKY V TERÉNE |
| 34 ods. 5 | Motor na osobitné účely (SPE) na použitie v potenciálne výbušnej atmosfére v súlade s článkom 34 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/1628.
  Tento motor sa uvádza na trh iba na montáž do necestných pojazdných strojov, ktoré sa majú používať v potenciálne výbušnej atmosfére, ako je to vymedzené v bode 5 článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/34/EÚ (1). | Číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade s nariadením (EÚ) 2016/1628 | EM-ATX | MOTOR ATEX |
| 34 ods. 6 | Motor na osobitné účely (SPE) na spúšťanie a vyťahovanie záchranných člnov prevádzkových národnou záchrannou službou v súlade s článkom 34 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2016/1628.
  Tento motor sa uvádza na trh iba na montáž do necestných pojazdných strojov, ktoré sa majú používať výlučne na spúšťanie a vyťahovanie záchranných člnov vymrštených na pobrežie prevádzkových národnou záchrannou službou. | Číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade s nariadením (EÚ) 2016/1628 | EM-LLV | MOTOR NA SPÚŠŤANIE ZÁCHRANNÝCH ČLNOV |
| 34 ods. 7, prvý odsek | Náhradný motor pre kategóriu RLL alebo RLR uvádzaný na trh Únie do 31. decembra 2011 vrátane tohto dátumu v súlade s prvým odsekom článku 34 ods. 7 nariadenia (EÚ) 2016/1628.
  Tento motor sa uvádza na trh len ako náhrada za motory do lokomotív alebo motorových vozňov, ktoré sa uvádzali na trh do 31. decembra 2011, ak je takáto náhrada schválená schvaľovacím úradom členského štátu na základe uznania, že montáž motora, ktorý je v súlade s platnými emisnými limitmi uvedenými v tabuľkách II-7 a II-8 prílohy II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628, bude predstavovať závažné technické ťažkosti.
  Tento motor spĺňa emisné limity, ktoré by musel splniť na uvedenie na trh Únie k 31. decembru 2011, alebo prísnejšie emisné limity. | Schvaľovací úrad, ktorý náhradu schválil
  Odkaz na schválenie projektu náhrady
  Číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade so smernicou 97/68/ES | EM-REA | NÁHRADNÝ MOTOR PRE ŽELEZNIČNÉ STROJE A |
| 34 ods. 7, druhý odsek | Náhradný motor pre kategóriu RLL alebo RLR uvádzaný na trh Únie po 31. decembri 2011 v súlade s druhým odsekom článku 34 ods. 7 nariadenia (EÚ) 2016/1628.
  Tento motor sa uvádza na trh len ako náhrada za motory do lokomotív alebo motorových vozňov, ktoré sa uvádzali na trh po 31. decembri 2011, ak je takáto náhrada schválená schvaľovacím úradom členského štátu a náhradný motor je v súlade s emisnými limitmi, ktoré musel náhradný motor spĺňať pri pôvodnom uvedení na trh Únie. | Číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade so smernicou 97/68/ES | EM-REB | NÁHRADNÝ MOTOR PRE ŽELEZNIČNÉ STROJE B |
| 34 ods. 8 | Motor RLL alebo RLR, ktorý má byť súčasťou projektu v pokročilom štádiu vývoja podľa vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES (2) zo 6. októbra 2016 v súlade s článkom 34 ods. 8 nariadenia (EÚ) 2016/1628.
  Tento motor sa uvádza na trh iba ako súčasť projektu v pokročilom štádiu vývoja podľa vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES, ak je takáto náhrada schválená schvaľovacím úradom členského štátu z dôvodu neprimeraných nákladov na používanie motorov, ktoré spĺňajú emisné limity uvedené v tabuľkách II-7 alebo II-8 prílohy II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628. | Členský štát, ktorý projekt schválil
  Odkaz na schválený projekt.
  Číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade so smernicou 97/68/ES | EM-PRR | MOTOR PRE ŽELEZNIČNÝ PROJEKT |
| 35 ods. 4 | Motor, ktorý obsahuje nové technológie alebo nové koncepcie a ktorý je z dôvodu týchto nových technológií alebo nových koncepcií nekompatibilný s jednou alebo viacerými požiadavkami nariadenia (EÚ) 2016/1628.
  Tento motor sa uvádza na trh iba ako motor obsahujúci nové technológie alebo nové koncepcie s predbežným osvedčením o typovom schválení, ktoré udelil schvaľovací úrad členského štátu v súlade s článkom 35 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628. | Číslo a dátum vydania predbežného typového schválenia
  Dátum ukončenia platnosti predbežného typového schválenia EÚ
  Obmedzenia v súlade s článkom 35 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1628 | EM-NTE | MOTOR S NOVÝMI TECHNOLÓGIAMI |
| 58 ods. 9 | Motory kategórie RLL s maximálnym čistým výkonom väčším ako 2 000 kW, ktoré sa majú montovať do lokomotív fungujúcich len na technicky izolovanej železničnej sieti s rozchodom 1 520 mm, v súlade s článkom 58 ods. 9 nariadenia (EÚ) 2016/1628.
  Tento motor sa uvádza na trh iba na použitie v technicky izolovanej železničnej sieti s rozchodom 1 520 mm, ak to schválil schvaľovací úrad členského štátu.
  Tento motor spĺňa minimálne tie emisné limity, ktoré museli spĺňať motory uvádzané na trh k 31. decembru 2011. | Číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade so smernicou 97/68/ES | TR-RWG | MOTOR PRE ŠIROKOROZCHODNÉ ŽELEZNIČNÉ STROJE |
| 58 ods. 10 | Náhradný motor pre kategóriu NRS s referenčným výkonom minimálne 19 kW alebo z kategórie ekvivalentnej s NRG, pričom náhradný a pôvodný motor patria do kategórie motorov alebo k rozsahu výkonu, ktoré nepodliehajú typovému schváleniu na úrovni Únie k 31. decembru 2016 v súlade s článkom 58 ods. 10 nariadenia (EÚ) 2016/1628.
  Tento motor sa uvádza na trh iba ako náhradný motor kategórie NRS s referenčným výkonom minimálne 19 kW alebo kategórie NRG, ktorá nemá typové schválenie podľa smernice 97/68/ES. | | TR-RES | NÁHRADNÝ MOTOR |
| 58 ods. 11 | Náhradný motor pre kategóriu NRE s referenčným výkonom minimálne 19 kW a maximálne 560 kW alebo z kategórie ekvivalentnej s NRE a s referenčným výkonom vyšším ako 560 kW, pričom náhradný a pôvodný motor patria do kategórie alebo k rozsahu výkonu, ktoré nepodliehajú typovému schváleniu na úrovni Únie k 31. decembru 2016 v súlade s článkom 58 ods. 11 nariadenia (EÚ) 2016/1628.
  Tento motor sa uvádza na trh iba ako náhradný motor kategórie NRE s referenčným výkonom minimálne 19 kW a maximálne 560 kW alebo
  ako náhrada motora kategórie NRE s referenčným výkonom viac ako 560 kW, ktorý nemá typové schválenie podľa smernice 97/68/ES.
  Tento motor (*1) spĺňa emisnú fázu, ktorej platnosť sa neskončila skôr ako 20 rokov pred uvedením týchto motorov na trh a ktorá je aspoň taká prísna ako emisné limity, ktoré museli náhradné motory spĺňať v čase, keď boli pôvodne uvedené na trh Únie. | Prípadne číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade so smernicou 97/68/ES | TR-REE | NÁHRADNÝ MOTOR |

Článok nariadenia (EÚ) 2016/1628

(stĺpec 1)

Informácie, ktoré sa majú uviesť v oddiele 2 vyhlásenia o zhode

Doplňujúce informácie, ktoré sa majú uviesť v povinnom označení podľa tabuľky 1 doplnku 1 k prílohe III

Text požadovaný pre položku 1

(stĺpec 2)

Dodatočné informácie požadované pre položku 2

(stĺpec 3)

Kód výnimky (EM) alebo kód prechodného ustanovenia (TM)

(stĺpec 4)

Text doplňujúcich informácií

(stĺpec 5)

34 ods. 1

Neuplatňuje sa

EM-EXP

MOTOR NIE JE URČENÝ NA POUŽITIE V STROJOVÝCH ZARIADENIACH V EÚ

34 ods. 2

Motor určený iba na použitie v ozbrojených silách v súlade s článkom 34 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Tento motor sa uvádza na trh iba na montáž do necestných pojazdných strojov, ktoré budú používať výlučne ozbrojené sily.

Za súčasť ozbrojených síl sa nepovažujú hasičské útvary, civilná obrana, sily zodpovedné za dodržiavanie verejného poriadku ani pohotovostné zdravotné služby.

EM-AFE

MOTOR PRE OZBROJENÉ SILY

34 ods. 4

Motor určený iba na skúšky v teréne v súlade s článkom 34 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Tento motor sa uvádza na trh a do prevádzky iba v rámci programu skúšok v teréne.

Do stanoveného dátumu sa odstráni z používania v Európskej únii alebo sa zabezpečí jeho zhoda s požiadavkami stanovenými v nariadení (EÚ) 2016/1628.

Konečný dátum výnimky dd.mm.rrrr

Názov a adresa schvaľovacieho úradu, ktorý bol informovaný o programe skúšok

EM-FTE

MOTOR NA SKÚŠKY V TERÉNE

34 ods. 5

Motor na osobitné účely (SPE) na použitie v potenciálne výbušnej atmosfére v súlade s článkom 34 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Tento motor sa uvádza na trh iba na montáž do necestných pojazdných strojov, ktoré sa majú používať v potenciálne výbušnej atmosfére, ako je to vymedzené v bode 5 článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/34/EÚ (1).

Číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade s nariadením (EÚ) 2016/1628

EM-ATX

MOTOR ATEX

34 ods. 6

Motor na osobitné účely (SPE) na spúšťanie a vyťahovanie záchranných člnov prevádzkových národnou záchrannou službou v súlade s článkom 34 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Tento motor sa uvádza na trh iba na montáž do necestných pojazdných strojov, ktoré sa majú používať výlučne na spúšťanie a vyťahovanie záchranných člnov vymrštených na pobrežie prevádzkových národnou záchrannou službou.

Číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade s nariadením (EÚ) 2016/1628

EM-LLV

MOTOR NA SPÚŠŤANIE ZÁCHRANNÝCH ČLNOV

34 ods. 7, prvý odsek

Náhradný motor pre kategóriu RLL alebo RLR uvádzaný na trh Únie do 31. decembra 2011 vrátane tohto dátumu v súlade s prvým odsekom článku 34 ods. 7 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Tento motor sa uvádza na trh len ako náhrada za motory do lokomotív alebo motorových vozňov, ktoré sa uvádzali na trh do 31. decembra 2011, ak je takáto náhrada schválená schvaľovacím úradom členského štátu na základe uznania, že montáž motora, ktorý je v súlade s platnými emisnými limitmi uvedenými v tabuľkách II-7 a II-8 prílohy II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628, bude predstavovať závažné technické ťažkosti.

Tento motor spĺňa emisné limity, ktoré by musel splniť na uvedenie na trh Únie k 31. decembru 2011, alebo prísnejšie emisné limity.

Schvaľovací úrad, ktorý náhradu schválil

Odkaz na schválenie projektu náhrady

Číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade so smernicou 97/68/ES

EM-REA

NÁHRADNÝ MOTOR PRE ŽELEZNIČNÉ STROJE A

34 ods. 7, druhý odsek

Náhradný motor pre kategóriu RLL alebo RLR uvádzaný na trh Únie po 31. decembri 2011 v súlade s druhým odsekom článku 34 ods. 7 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Tento motor sa uvádza na trh len ako náhrada za motory do lokomotív alebo motorových vozňov, ktoré sa uvádzali na trh po 31. decembri 2011, ak je takáto náhrada schválená schvaľovacím úradom členského štátu a náhradný motor je v súlade s emisnými limitmi, ktoré musel náhradný motor spĺňať pri pôvodnom uvedení na trh Únie.

Číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade so smernicou 97/68/ES

EM-REB

NÁHRADNÝ MOTOR PRE ŽELEZNIČNÉ STROJE B

34 ods. 8

Motor RLL alebo RLR, ktorý má byť súčasťou projektu v pokročilom štádiu vývoja podľa vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES (2) zo 6. októbra 2016 v súlade s článkom 34 ods. 8 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Tento motor sa uvádza na trh iba ako súčasť projektu v pokročilom štádiu vývoja podľa vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES, ak je takáto náhrada schválená schvaľovacím úradom členského štátu z dôvodu neprimeraných nákladov na používanie motorov, ktoré spĺňajú emisné limity uvedené v tabuľkách II-7 alebo II-8 prílohy II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628.

Členský štát, ktorý projekt schválil

Odkaz na schválený projekt.

Číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade so smernicou 97/68/ES

EM-PRR

MOTOR PRE ŽELEZNIČNÝ PROJEKT

35 ods. 4

Motor, ktorý obsahuje nové technológie alebo nové koncepcie a ktorý je z dôvodu týchto nových technológií alebo nových koncepcií nekompatibilný s jednou alebo viacerými požiadavkami nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Tento motor sa uvádza na trh iba ako motor obsahujúci nové technológie alebo nové koncepcie s predbežným osvedčením o typovom schválení, ktoré udelil schvaľovací úrad členského štátu v súlade s článkom 35 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Číslo a dátum vydania predbežného typového schválenia

Dátum ukončenia platnosti predbežného typového schválenia EÚ

Obmedzenia v súlade s článkom 35 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1628

EM-NTE

MOTOR S NOVÝMI TECHNOLÓGIAMI

58 ods. 9

Motory kategórie RLL s maximálnym čistým výkonom väčším ako 2 000 kW, ktoré sa majú montovať do lokomotív fungujúcich len na technicky izolovanej železničnej sieti s rozchodom 1 520 mm, v súlade s článkom 58 ods. 9 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Tento motor sa uvádza na trh iba na použitie v technicky izolovanej železničnej sieti s rozchodom 1 520 mm, ak to schválil schvaľovací úrad členského štátu.

Tento motor spĺňa minimálne tie emisné limity, ktoré museli spĺňať motory uvádzané na trh k 31. decembru 2011.

Číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade so smernicou 97/68/ES

TR-RWG

MOTOR PRE ŠIROKOROZCHODNÉ ŽELEZNIČNÉ STROJE

58 ods. 10

Náhradný motor pre kategóriu NRS s referenčným výkonom minimálne 19 kW alebo z kategórie ekvivalentnej s NRG, pričom náhradný a pôvodný motor patria do kategórie motorov alebo k rozsahu výkonu, ktoré nepodliehajú typovému schváleniu na úrovni Únie k 31. decembru 2016 v súlade s článkom 58 ods. 10 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Tento motor sa uvádza na trh iba ako náhradný motor kategórie NRS s referenčným výkonom minimálne 19 kW alebo kategórie NRG, ktorá nemá typové schválenie podľa smernice 97/68/ES.

TR-RES

NÁHRADNÝ MOTOR

58 ods. 11

Náhradný motor pre kategóriu NRE s referenčným výkonom minimálne 19 kW a maximálne 560 kW alebo z kategórie ekvivalentnej s NRE a s referenčným výkonom vyšším ako 560 kW, pričom náhradný a pôvodný motor patria do kategórie alebo k rozsahu výkonu, ktoré nepodliehajú typovému schváleniu na úrovni Únie k 31. decembru 2016 v súlade s článkom 58 ods. 11 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

Tento motor sa uvádza na trh iba ako náhradný motor kategórie NRE s referenčným výkonom minimálne 19 kW a maximálne 560 kW alebo

ako náhrada motora kategórie NRE s referenčným výkonom viac ako 560 kW, ktorý nemá typové schválenie podľa smernice 97/68/ES.

Tento motor (*1) spĺňa emisnú fázu, ktorej platnosť sa neskončila skôr ako 20 rokov pred uvedením týchto motorov na trh a ktorá je aspoň taká prísna ako emisné limity, ktoré museli náhradné motory spĺňať v čase, keď boli pôvodne uvedené na trh Únie.

Prípadne číslo a dátum vydania typového schválenia v súlade so smernicou 97/68/ES

TR-REE

NÁHRADNÝ MOTOR

---

(*1)  Vzťahuje sa len na náhradné motory kategórie NRE s referenčným výkonom minimálne 19 kW a maximálne 560 kW.

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/34/EÚ z 26. februára 2014 o harmonizácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa zariadení a ochranných systémov určených na použitie v potenciálne výbušnej atmosfére (Ú. v. EÚ L 96, 29.3.2014, s. 309).

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES zo 17. júna 2008 o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 191, 18.7.2008, s. 1).

---

PRÍLOHA III

Vzory označenia motorov

1.   Všeobecné požiadavky

1.1.   Celý text nachádzajúci sa na povinných a dočasných označeniach sa uvádza v sérii noriem ISO 8859 (Informačné technológie – množiny grafických znakov kódované jednou 8-bitovou slabikou), v znakoch (v prípade bulharského jazyka v cyrilike, v prípade gréckeho jazyka v gréckom písme) a v arabských čísliciach.

1.2.   Výrobca pripevní na každý motor povinné označenie uvedené v oddiele A predtým, než motor opustí výrobnú linku.

1.2.1.   Bez ohľadu na bod 1.2 výrobcovia zmenia povinné označenie motora po opustení výrobnej linky, keď sa povinné základné informácie a prípadné doplňujúce informácie vyžadované pre daný motor zmenia pred uvedením na trh.

Časť A – Povinné označenie

1.   Povinné základné informácie a doplňujúce informácie

Na povinnom označení sa nachádzajú minimálne informácie uvedené v tabuľke 1 doplnku 1. Znak X označuje povinné základné informácie a, v prípade potreby, doplňujúce informácie vyžadované na označenie motorov, ako je stanovené v článku 32 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

2.   Umiestnenie povinného označenia

2.1.   Povinné označenie sa umiestni tak, aby bolo na motore dobre viditeľné po namontovaní všetkého príslušenstva nevyhnutného na jeho bežnú prevádzku.

2.2.   Umiestnenie povinného označenia sa uvedie v informačnom dokumente uvedenom v prílohe I.

2.3.   Ak sa to vyžaduje na účely článku 8 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2016/1628, výrobcovi pôvodného zariadenia sa poskytne duplicitné povinné označenie, ktoré sa pripevní na motor alebo na necestný pojazdný stroj na dobre viditeľné a jednoducho prístupné miesto, keď sa motor namontuje do necestného pojazdného stroja.

3.   Spôsob pripevnenia povinného označenia

3.1.   Povinné označenie sa pripevní na časť motora potrebnú na jeho bežnú prevádzku, ktorá obvykle počas životnosti motora nevyžaduje výmenu.

3.2.   Pripevní sa tak, aby bolo trvanlivé počas doby stálosti emisií motora a jasne viditeľné a nezmazateľné.

3.3.   Ak sa použijú nálepky alebo štítky, musia byť pripevnené takým spôsobom, aby sa nedali odstrániť bez zničenia alebo poškodenia.

Časť B – Dočasné označenia

1.   Povinné základné informácie

Dočasné označenie uvedené v článku 33 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2016/1628 sa pripevní pred uvedením motora na trh a obsahuje minimálne tieto informácie:

1.1.   V prípade motorov dodávaných samostatne od ich systému dodatočnej úpravy výfukových plynov formulácia „Dodávané samostatne čl. 34 ods. 3*2016/1628“.

1.2.   V prípade motorov, ktoré ešte nie sú v zhode so schváleným typom a ktoré sa dodávajú výrobcovi daného motora:

| a) | názov alebo ochranná známka výrobcu; |
| --- | --- |

a)

názov alebo ochranná známka výrobcu;

| b) | identifikačné číslo dielu motora, ktorý nie je v zhode; a |
| --- | --- |

b)

identifikačné číslo dielu motora, ktorý nie je v zhode; a

| b) | formulácia „Nie je v zhode s čl. 33 ods. 2*2016/1628“. |
| --- | --- |

b)

formulácia „Nie je v zhode s čl. 33 ods. 2*2016/1628“.

2.   Spôsob pripevnenia dočasného označenia

Dočasné označenie zostane pripevnené k motoru odstrániteľnou nálepkou alebo samostatným pevným štítkom (napr. laminovaným štítkom pripojeným pomocou sťahovacej pásky), kým je motor v zhode so schváleným typom.

Doplnok 1

Tabuľka 1

Povinné základné informácie a prípadné doplňujúce informácie na povinnom označení motorov

| Povinné základné informácie a prípadné doplňujúce informácie | Motory etapy V s typovým schválením EÚ v súlade s nariadením (EÚ) 2016/1628 (1) | Motory etapy V s predbežným typovým schválením EÚ v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2016/1628 (1) | Motory, na ktoré sa vzťahuje výnimka alebo prechodné obdobie stanovené v článku 32 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1628 |
| --- | --- | --- | --- |
| Číslo odseku článku 34 nariadenia (EÚ) č. 2016/1628 | Číslo odseku článku 58 nariadenia (EÚ) č. 2016/1628 |
| 1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 5 (1) | 10 | 11 a) | 11 b) |
| Názov, registrované obchodné meno alebo registrovaná ochranná známka výrobcu | X | X | X | X | X | X | X | X | | | X | X | X |
| Označenie typu motora alebo v prípade typu motora v rámci radu motorov buď FT, alebo označenie radu motorov | X | X | | | | X | X | X | | | X | X | X |
| Jedinečné identifikačné číslo motora jednoznačne priradené ku konkrétnemu motoru | X | X | | | X | X | X | X | | | X | X | X |
| Číslo typového schválenia EÚ, ako je opísané v prílohe V, alebo alternatívne značka čísla typového schválenia EÚ uvedená v doplnku 2 | X | X | | | | X | X | | | | | | |
| Dátum výroby motora (2) | X | X | | | X | X | X | | X | X | | | |
| Malé písmeno „e“, po ktorom nasleduje rozlišovacie číslo členského štátu informovaného o skúškach v teréne, ako je uvedené v bode 2.1 prílohy V | | | | | X | | | | | | | | |
| Označenia v súlade s platnými právnymi predpismi k 5. októbru 2016 | | | | | | | | | X | X | | | |
| Čísla typového schválenia ES vydané v súlade so smernicou 97/68/ES (3) | | | | | | | | X | | | | X | |
| Príslušný kód výnimky (EM) alebo kód prechodného ustanovenia (TM) zo stĺpca 4 tabuľky 1 v doplnku 2 k prílohe II | | X | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Príslušný text doplňujúcich informácií zo stĺpca 5 tabuľky 1 v doplnku 2 k prílohe II | | X | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |

Povinné základné informácie a prípadné doplňujúce informácie

Motory etapy V s typovým schválením EÚ v súlade s nariadením (EÚ) 2016/1628 (1)

Motory etapy V s predbežným typovým schválením EÚ v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2016/1628 (1)

Motory, na ktoré sa vzťahuje výnimka alebo prechodné obdobie stanovené v článku 32 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1628

Číslo odseku článku 34 nariadenia (EÚ) č. 2016/1628

Číslo odseku článku 58 nariadenia (EÚ) č. 2016/1628

1

2

4

5

6

7

8

5 (1)

10

11 a)

11 b)

Názov, registrované obchodné meno alebo registrovaná ochranná známka výrobcu

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Označenie typu motora alebo v prípade typu motora v rámci radu motorov buď FT, alebo označenie radu motorov

X

X

X

X

X

X

X

X

Jedinečné identifikačné číslo motora jednoznačne priradené ku konkrétnemu motoru

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Číslo typového schválenia EÚ, ako je opísané v prílohe V, alebo alternatívne značka čísla typového schválenia EÚ uvedená v doplnku 2

X

X

X

X

Dátum výroby motora (2)

X

X

X

X

X

X

X

Malé písmeno „e“, po ktorom nasleduje rozlišovacie číslo členského štátu informovaného o skúškach v teréne, ako je uvedené v bode 2.1 prílohy V

X

Označenia v súlade s platnými právnymi predpismi k 5. októbru 2016

X

X

Čísla typového schválenia ES vydané v súlade so smernicou 97/68/ES (3)

X

X

Príslušný kód výnimky (EM) alebo kód prechodného ustanovenia (TM) zo stĺpca 4 tabuľky 1 v doplnku 2 k prílohe II

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Príslušný text doplňujúcich informácií zo stĺpca 5 tabuľky 1 v doplnku 2 k prílohe II

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

---

(1)  Vrátane motorov, ktorým je udelená výnimka podľa článku 34 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

(2)  Alebo v prípade kategórií motorov NRSh a NRS (okrem podkategórií NRS-v-2b a NRS-v-3), v rámci ktorých nie sú motory a necestné pojazdné stroje plne integrované a nemôžu sa identifikovať podľa jednotlivých komponentov, sa uvedie dátum výroby necestného pojazdného stroja.

(3)  Prípadne sa uvedie číslo typového schválenia ES ekvivalentného typového schválenia ES uvedeného v prílohe XII k smernici 97/68/ES.

Doplnok 2

Značka čísla typového schválenia EÚ

| 1. | Značka čísla typového schválenia EÚ sa môže použiť v povinnom označení namiesto čísla typového schválenia EÚ; pozostáva z:






  1.1. | obdĺžnika ohraničujúceho malé písmeno „e“, po ktorom nasleduje rozlišovacie číslo členského štátu, ktorý udelil typové schválenie EÚ, ako je uvedené v bode 2.1 prílohy V; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

obdĺžnika ohraničujúceho malé písmeno „e“, po ktorom nasleduje rozlišovacie číslo členského štátu, ktorý udelil typové schválenie EÚ, ako je uvedené v bode 2.1 prílohy V;

| 1.2. | v blízkosti obdĺžnika:






  a) | príslušný identifikačný kód kategórie motora zo stĺpca 4 tabuľky 1 v doplnku 1 k prílohe V, po ktorom nasleduje lomka (/) a príslušný kód typu paliva zo stĺpca 3 tabuľky 2 doplnku 1 k prílohe V; |
| --- | --- | --- |

1.2.

v blízkosti obdĺžnika:

a)

príslušný identifikačný kód kategórie motora zo stĺpca 4 tabuľky 1 v doplnku 1 k prílohe V, po ktorom nasleduje lomka (/) a príslušný kód typu paliva zo stĺpca 3 tabuľky 2 doplnku 1 k prílohe V;

| b) | znak „V“ predstavujúci súlad s ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/1628, po ktorom nasleduje spojovník (–) a poradové číslo typového schválenia EÚ uvedené v bode 2.4 prílohy V. |
| --- | --- |

b)

znak „V“ predstavujúci súlad s ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/1628, po ktorom nasleduje spojovník (–) a poradové číslo typového schválenia EÚ uvedené v bode 2.4 prílohy V.

| 2. | Príklady usporiadania značky čísla typového schválenia EÚ s fiktívnymi poradovými číslami na účely vysvetlenia zobrazené v rôznych usporiadaniach:






  2.1. | Príklad 1

  Značka čísla typového schválenia EÚ:
  e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078*03 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Usporiadanie 1 | Usporiadanie 2 | Usporiadanie 3 |

2.

2.1.

Príklad 1

Značka čísla typového schválenia EÚ:

e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078*03

Image 34

Image 35

Image 36

Usporiadanie 1

Usporiadanie 2

Usporiadanie 3

| 2.2. | Príklad 2

  Značka čísla typového schválenia EÚ:
  e2*2016/1628*2017/RRREC3/1A7*0003*00 | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Usporiadanie 1 | Usporiadanie 2 | Usporiadanie 3 |

2.2.

Príklad 2

Značka čísla typového schválenia EÚ:

e2*2016/1628*2017/RRREC3/1A7*0003*00

Image 37

Image 38

Image 39

Usporiadanie 1

Usporiadanie 2

Usporiadanie 3

| 2.3. | Príklad 3

  Značka čísla typového schválenia EÚ:
  e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331*02 | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Usporiadanie 1 | Usporiadanie 2 | Usporiadanie 3 |

2.3.

Príklad 3

Značka čísla typového schválenia EÚ:

e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331*02

Image 40

Image 41

Image 42

Usporiadanie 1

Usporiadanie 2

Usporiadanie 3

---

PRÍLOHA IV

Vzory osvedčenia o typovom schválení EÚ

OSVEDČENIE O TYPOVOM SCHVÁLENÍ EÚ

OSVEDČENIE O TYPOVOM SCHVÁLENÍ EÚ TYPU MOTORA ALEBO RADU MOTOROV PRE NECESTNÉ POJAZDNÉ STROJE V SÚLADE S NARIADENÍM (EÚ) 2016/1628

Oznámenie týkajúce sa:

| — | – typového schválenia EÚ (1) |
| --- | --- |

—

– typového schválenia EÚ (1)

(1)

| — | rozšírenia typového schválenia EÚ (1) |
| --- | --- |

—

rozšírenia typového schválenia EÚ (1)

(1)

| — | zamietnutia typového schválenia EÚ (1) |
| --- | --- |

—

zamietnutia typového schválenia EÚ (1)

(1)

| — | odňatia typového schválenia EÚ (1) |
| --- | --- |

—

odňatia typového schválenia EÚ (1)

(1)

typu motorov/radu motorov (1)

(1)

vzhľadom na emisie plynných a pevných znečisťujúcich látok podľa nariadenia (EÚ) 2016/1628, naposledy zmeneného (delegovaným) (1) nariadením (Komisie) (Európskeho parlamentu a Rady) (1) .../... (1) (2)

1

1

1

2

Číslo typového schválenia EÚ (3): ...

3

Dôvod rozšírenia/zamietnutia/odňatia (1): ...

1

ODDIEL I

ODDIEL I

| 1.1. | Značka (obchodné meno (mená) výrobcu): ... |
| --- | --- |

1.1.

Značka (obchodné meno (mená) výrobcu): ...

| 1.2. | Obchodný názov (názvy) (ak sú k dispozícii): ... |
| --- | --- |

1.2.

Obchodný názov (názvy) (ak sú k dispozícii): ...

| 1.3. | Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ... |
| --- | --- |

1.3.

Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...

| 1.4. | Meno a adresa oprávneného zástupcu výrobcu (ak existuje): ... |
| --- | --- |

1.4.

Meno a adresa oprávneného zástupcu výrobcu (ak existuje): ...

| 1.5. | Názov a adresa montážneho/výrobného závodu (názvy a adresy montážnych/výrobných závodov): ... |
| --- | --- |

1.5.

Názov a adresa montážneho/výrobného závodu (názvy a adresy montážnych/výrobných závodov): ...

| 1.6. | Označenie typu motorov/označenie radu motorov/FT (1): ... |
| --- | --- |

1.6.

Označenie typu motorov/označenie radu motorov/FT (1

| 1.7. | Kategória a podkategória typu motorov/radu motorov (1) (4): ... |
| --- | --- |

1.7.

Kategória a podkategória typu motorov/radu motorov (1

4

| 1.8. | Kategória času emisnej trvanlivosti: Nevzťahuje sa/kat. 1/kat. 2/kat. 3 (1) |
| --- | --- |

1.8.

Kategória času emisnej trvanlivosti: Nevzťahuje sa/kat. 1/kat. 2/kat. 3 (1

| 1.9. | Emisná etapa: V/SPE |
| --- | --- |

1.9.

Emisná etapa: V/SPE

| 1.10. | Motor pre snežné frézy (5): áno/nie (1) |
| --- | --- |

1.10.

Motor pre snežné frézy (5

1

ODDIEL II

ODDIEL II

| 1. | Technická služba zodpovedná za vykonávanie skúšky (skúšok): ... |
| --- | --- |

1.

Technická služba zodpovedná za vykonávanie skúšky (skúšok): ...

| 2. | Dátum (dátumy) skúšobného protokolu (protokolov): ... |
| --- | --- |

2.

Dátum (dátumy) skúšobného protokolu (protokolov): ...

| 3. | Číslo (čísla) skúšobného protokolu (protokolov): ... |
| --- | --- |

3.

Číslo (čísla) skúšobného protokolu (protokolov): ...

ODDIEL III

ODDIEL III

Podpísaná osoba týmto v priloženom informačnom dokumente osvedčuje správnosť výrobcovho opisu typu motorov/radu motorov (1) uvedeného vyššie, pre ktorý bola minimálne jedna poskytnutá reprezentatívna vzorka vybratá schvaľovacím úradom predložená ako prototyp, a to, že priložené výsledky skúšok sa vzťahujú na tento typ motorov/rad motorov (1).

1

1

| 1. | Typ motorov/rad motorov (1) spĺňa/nespĺňa (1) požiadavky stanovené v nariadení (EÚ) 2016/1628. |
| --- | --- |

1.

Typ motorov/rad motorov (1

1

| 2. | Schválenie je udelené/rozšírené/zamietnuté/odňaté (1) |
| --- | --- |

2.

Schválenie je udelené/rozšírené/zamietnuté/odňaté (1

| 3. | Schválenie sa udeľuje v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2016/1628 a platnosť schválenia sa týmto obmedzuje do dd.mm.rrrr (3) |
| --- | --- |

3.

Schválenie sa udeľuje v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2016/1628 a platnosť schválenia sa týmto obmedzuje do dd.mm.rrrr (3

| 4. | Obmedzenia platnosti (3) (6): ... |
| --- | --- |

4.

Obmedzenia platnosti (3

6

| 5. | Uplatnené výnimky (3) (6): ...
  Miesto: ...
  Dátum: ... |
| --- | --- |

5.

Uplatnené výnimky (3

6

Miesto: ...

Dátum: ...

Meno a podpis [alebo obrazová podoba zdokonaleného elektronického podpisu v súlade s nariadením (EÚ) č. 910/2014 vrátane údajov na overenie]:

Prílohy:

| | Informačný balík |
| --- | --- |

Informačný balík

| | Skúšobný protokol (protokoly) |
| --- | --- |

Skúšobný protokol (protokoly)

| | Prípadne meno (mená) a podpisový vzor (vzory) osoby (osôb), oprávnenej (oprávnených) podpisovať vyhlásenie o zhode a jej (ich) funkcia v spoločnosti |
| --- | --- |

Prípadne meno (mená) a podpisový vzor (vzory) osoby (osôb), oprávnenej (oprávnených) podpisovať vyhlásenie o zhode a jej (ich) funkcia v spoločnosti

| | Prípadne vyplnený vzor vyhlásenia o zhode |
| --- | --- |

Prípadne vyplnený vzor vyhlásenia o zhode

Poznámka:

Poznámka:

Ak sa tento vzor použije na typové schválenie (EÚ) motora ako výnimky pre novú technológiu alebo novú koncepciu podľa článku 35 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1628, záhlavie osvedčenia znie „PREDBEŽNÉ OSVEDČENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA EÚ PLATNÉ LEN NA ÚZEMÍ... (7)“.

7

Dodatok

Číslo typového schválenia EÚ: ...

Časť A – Charakteristiky typu/radu motora (1)

2.   Spoločné konštrukčné parametre typu motorov/radu motorov (1)

2.1.   Cyklus spaľovania: štvortaktný/dvojtaktný/rotačný/iný: ...(opíšte) (1)

2.2.   Typ zapaľovania: vznetové/zážihové (1)

2.3.1.   Usporiadanie valcov v bloku: v tvare V/v rade/hviezdicové/iné (opíšte) (1)

2.6.   Hlavné chladiace médium: vzduch/voda/olej (1)

2.7.   Spôsob nasávania vzduchu: atmosférické nasávanie/preplňovanie/preplňovanie s chladičom (1)

2.8.1.   Druh (druhy) paliva: motorová nafta (plynový olej určený pre necestné pojazdné stroje)/etanol pre osobitné vznetové motory (ED95)/benzín (E10)/etanol (E85)/(zemný plyn/biometán)/skvapalnený ropný plyn (LPG) (1)

2.8.1.1.   Podtyp paliva (iba pre zemný plyn/biometán): Univerzálne palivo – vysokovýhrevné palivo (skupina plynov H) a nízkovýhrevné palivo (skupina plynov L)/palivo s obmedzeným použitím – vysokovýhrené palivo (skupina plynov H)/palivo s obmedzeným použitím – nízkovýhrevné palivo (skupina plynov L)/špecifické (LNG);

2.8.2.   Palivové usporiadanie: iba kvapalné palivo/iba plynné palivo/dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 1A/dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 1B/dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 2A/dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 2B/dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 3B (1)

2.8.3.   Zoznam ďalších palív výrobcom určených ako spôsobilých na prevádzku s motorom v súlade s bodom 1 prílohy I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 (poskytnúť odkaz na uznávanú normu alebo špecifikáciu): ...

2.8.4.   Mazivo pridávané do paliva: áno/nie (1)

2.8.5.   Typ prívodu paliva: čerpadlo, (vysokotlakové) potrubie a vstrekovač/radové alebo rozdeľovacie čerpadlo/vstrekovacia jednotka/vstrekovací systém so spoločným tlakovým potrubím/karburátor/vstrekovač na vstrekovanie paliva do sacieho kanála/priame vstrekovanie/zmiešavacia jednotka/iný (uveďte) (1)

2.9.   Systémy riadenia motora: stratégia mechanického/elektronického riadenia (1)

2.10.   
  Rôzne zariadenia: áno/nie
  (1)

2.10.1.   Recirkulácia výfukových plynov (EGR): áno/nie (1)

2.10.2.   Vstrekovanie vody: áno/nie (1)

2.10.3.   Vstrekovanie vzduchu: áno/nie (1)

2.10.4.   Iné (uveďte): ...

2.11.   
  Systém dodatočnej úpravy výfukových plynov: áno/nie
  (1)

2.11.1.   Oxidačný katalyzátor: áno/nie (1)

2.11.2.   Systém deNOx so selektívnou redukciou NOx (pridanie redukčného činidla): áno/nie (1)

2.11.3.   Iné systémy deNOx: áno/nie (1)

2.11.4.   Trojcestný katalyzátor kombinujúci oxidáciu a znižovanie NOx: áno/nie (1)

2.11.5.   Systém dodatočnej úpravy pevných častíc s pasívnou regeneráciou: áno/nie (1)

2.11.6.   Systém dodatočnej úpravy pevných častíc s aktívnou regeneráciou: áno/nie (1)

2.11.7.   Iné systémy dodatočnej úpravy pevných častíc: áno/nie (1)

2.11.8.   Trojcestný katalyzátor kombinujúci oxidáciu a znižovanie NOx: áno/nie (1)

2.11.9.   Iné zariadenia na dodatočnú úpravu (uveďte): ...

2.11.10.   Iné zariadenia alebo vlastnosti, ktoré značne ovplyvňujú úroveň emisií (uveďte): ...

3.   Základné charakteristiky typu (typov) motora:

| Číslo položky | Opis položky | Základný motor/typ motora | Typy motorov v rámci radu motorov (ak je to vhodné) |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1. | Označenie typu motora: | | | | |
| 3.1.2. | Označenie typu motora na značke motora: áno/nie (1) | | | | |
| 3.1.3. | Umiestnenie povinného označenia výrobcu: | | | | |
| 3.2.1. | Udávané menovité otáčky (ot./min.): | | | | |
| 3.2.1.2. | Udávaný menovitý čistý výkon (kW): | | | | |
| 3.2.2. | Otáčky pri maximálnom výkone (ot./min.): | | | | |
| 3.2.2.2. | Maximálny čistý výkon (kW): | | | | |
| 3.2.3. | Udávané otáčky pri maximálnom krútiacom momente (ot./min.): | | | | |
| 3.2.3.2. | Udávaný maximálny krútiaci moment (Nm): | | | | |
| 3.6.3. | Počet valcov: | | | | |
| 3.6.4. | Zdvihový objem motora (cm3): | | | | |
| 3.8.5. | Zariadenie na recykláciu plynov z kľukovej skrine: áno/nie (1) | | | | |
| 3.11.3.12. | Upotrebiteľné činidlo: áno/nie (1) | | | | |
| 3.11.3.12.1. | Typ a koncentrácia činidla potrebného na katalytickú činnosť: | | | | |
| 3.11.3.13. | Snímač (snímače) NOx: áno/nie (1) | | | | |
| 3.11.3.14. | Kyslíkový snímač: áno/nie (1) | | | | |
| 3.11.4.7. | Katalyzátorom prenášané palivo: áno/nie (1) | | | | |
| Konkrétne podmienky, ktoré sa musia dodržať pri montáži motora do necestného pojazdného stroja: |
| 3.8.1.1. | Maximálny povolený tlak nasávania pri 100 % otáčkach motora a pri 100 % zaťažení (kPa) s čistým vzduchovým filtrom: | | | | |
| 3.8.3.2. | Maximálna teplota výstupu chladiča plniaceho vzduchu pri 100 % otáčkach a 100 % zaťažení (°C): | | | | |
| 3.8.3.3. | Maximálny povolený pokles tlaku v chladiči preplňovaného vzduchu pri 100 % otáčkach motora a pri 100 % zaťažení (kPa)(ak je to vhodné): | | | | |
| 3.9.3. | Maximálny prípustný protitlak výfukových plynov pri 100 % otáčkach motora a pri 100 % zaťažení (kPa): | | | | |
| 3.9.3.1. | Miesto merania: | | | | |
| 3.11.1.2 | Maximálny pokles teploty z výfukových systémov alebo výstupu turbíny do prvého systému dodatočnej úpravy výfukových plynov ( C), ak je udaný: | | | | |
| 3.11.1.2.1. | Skúšobné podmienky pre merania: | | | | |

Číslo položky

Opis položky

Základný motor/typ motora

Typy motorov v rámci radu motorov (ak je to vhodné)

3.1.1.

Označenie typu motora:

3.1.2.

Označenie typu motora na značke motora: áno/nie (1)

3.1.3.

Umiestnenie povinného označenia výrobcu:

3.2.1.

Udávané menovité otáčky (ot./min.):

3.2.1.2.

Udávaný menovitý čistý výkon (kW):

3.2.2.

Otáčky pri maximálnom výkone (ot./min.):

3.2.2.2.

Maximálny čistý výkon (kW):

3.2.3.

Udávané otáčky pri maximálnom krútiacom momente (ot./min.):

3.2.3.2.

Udávaný maximálny krútiaci moment (Nm):

3.6.3.

Počet valcov:

3.6.4.

Zdvihový objem motora (cm3):

3.8.5.

Zariadenie na recykláciu plynov z kľukovej skrine: áno/nie (1)

3.11.3.12.

Upotrebiteľné činidlo: áno/nie (1)

3.11.3.12.1.

Typ a koncentrácia činidla potrebného na katalytickú činnosť:

3.11.3.13.

Snímač (snímače) NOx: áno/nie (1)

3.11.3.14.

Kyslíkový snímač: áno/nie (1)

3.11.4.7.

Katalyzátorom prenášané palivo: áno/nie (1)

Konkrétne podmienky, ktoré sa musia dodržať pri montáži motora do necestného pojazdného stroja:

3.8.1.1.

Maximálny povolený tlak nasávania pri 100 % otáčkach motora a pri 100 % zaťažení (kPa) s čistým vzduchovým filtrom:

3.8.3.2.

Maximálna teplota výstupu chladiča plniaceho vzduchu pri 100 % otáčkach a 100 % zaťažení (°C):

3.8.3.3.

Maximálny povolený pokles tlaku v chladiči preplňovaného vzduchu pri 100 % otáčkach motora a pri 100 % zaťažení (kPa)(ak je to vhodné):

3.9.3.

Maximálny prípustný protitlak výfukových plynov pri 100 % otáčkach motora a pri 100 % zaťažení (kPa):

3.9.3.1.

Miesto merania:

3.11.1.2

Maximálny pokles teploty z výfukových systémov alebo výstupu turbíny do prvého systému dodatočnej úpravy výfukových plynov ( C), ak je udaný:

3.11.1.2.1.

Skúšobné podmienky pre merania:

Časť B – Výsledky skúšok

3.8.   Výrobca zamýšľa použiť signál krútiaceho momentu ECU na monitorovanie prevádzky: áno/nie (1)

3.8.1.   Krútiaci moment dynamometra väčší alebo rovnajúci sa 0,93 × krútiaci moment ECU: áno/nie (1)

3.8.2.   Korekčný faktor krútiaceho momentu ECU v prípade krútiaceho momentu dynamometra menšieho ako 0,93 × krútiaci moment ECU:

11.1   Výsledky emisií cyklu

| Emisie | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh | Skúška Cyklus (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný výsledok skúšky NRSC s DF | | | | | | | |
| Konečný výsledok skúšky NRTC s DF | | | | | | | |

Emisie

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Skúška Cyklus (8)

Konečný výsledok skúšky NRSC s DF

Konečný výsledok skúšky NRTC s DF

11.2.   Výsledok CO2:

Vysvetlivky k prílohe IV:

(Označenia poznámok pod čiarou, poznámky pod čiarou a vysvetlivky, ktoré sa v osvedčení o typovom schválení EÚ neuvádzajú.)

| (1) | Nepoužité možnosti prečiarknite alebo zobrazte len použité možnosti. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Uveďte len poslednú zmenu v prípade zmeny jedného alebo viacerých článkov nariadenia (EÚ) č. 2016/1628, podľa zmeny uplatňovanej na typové schválenie ES. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Nehodiacu sa položku vymažte. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Uveďte príslušnú možnosť pre kategóriu alebo podkategóriu v súlade s položkou 1.7 informačného dokumentu uvedeného v časti A doplnku 3 k prílohe I. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Uveďte, či sa schválenie týka radu motorov NRS (< 19 kW) pozostávajúceho výlučne z typov motorov pre snežné frézy. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Vzťahuje sa len na typové schválenie EÚ typu motorov alebo radu motorov ako výnimky pre nové technológie alebo nové koncepcie podľa článku 35 nariadenia (EÚ) 2016/1628. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Uveďte členský štát. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Uveďte skúšobný cyklus podľa piateho stĺpca tabuľky uvedenej v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) 2016/1628. |
| --- | --- |

(8)

---

PRÍLOHA V

Systém číslovania osvedčení o typovom schválení EÚ

1.   Osvedčenia o typovom schválení EÚ sa číselne označujú v súlade s metódou stanovenou v tejto prílohe.

2.   Číslo typového schválenia EÚ pozostáva celkovo z piatich častí, ako je podrobne uvedené nižšie. V každom prípade sa jednotlivé časti oddelia hviezdičkou (*).

2.1.   Časť 1 označuje členský štát, ktorý vydal typové schválenie EÚ; začína sa malým písmenom „e“, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo členského štátu, ktoré platí pre všetky čísla typového schválenia EÚ:

| 1 | Nemecko | 19 | Rumunsko |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Francúzsko | 20 | Poľsko |
| 3 | Taliansko | 21 | Portugalsko |
| 4 | Holandsko | 23 | Grécko |
| 5 | Švédsko | 24 | Írsko |
| 6 | Belgicko | 25 | Chorvátsko |
| 7 | Maďarsko | 26 | Slovinsko |
| 8 | Česká republika | 27 | Slovensko |
| 9 | Španielsko | 29 | Estónsko |
| 11 | Spojené kráľovstvo | 32 | Lotyšsko |
| 12 | Rakúsko | 34 | Bulharsko |
| 13 | Luxembursko | 36 | Litva |
| 17 | Fínsko | 49 | Cyprus |
| 18 | Dánsko | 50 | Malta |

1

Nemecko

19

Rumunsko

2

Francúzsko

20

Poľsko

3

Taliansko

21

Portugalsko

4

Holandsko

23

Grécko

5

Švédsko

24

Írsko

6

Belgicko

25

Chorvátsko

7

Maďarsko

26

Slovinsko

8

Česká republika

27

Slovensko

9

Španielsko

29

Estónsko

11

Spojené kráľovstvo

32

Lotyšsko

12

Rakúsko

34

Bulharsko

13

Luxembursko

36

Litva

17

Fínsko

49

Cyprus

18

Dánsko

50

Malta

2.2.   Časť 2: označuje číslo nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 vo forme 2016/1628.

2.3.   Časť 3 označuje tri samostatné prvky:

| 2.3.1. | číslo poslednej zmeny nariadenia uplatniteľného na typové schválenie EÚ; ak zmena nariadenia neexistuje, zopakuje sa nariadenie uvedené v bode 2.2.; |
| --- | --- |

2.3.1.

číslo poslednej zmeny nariadenia uplatniteľného na typové schválenie EÚ; ak zmena nariadenia neexistuje, zopakuje sa nariadenie uvedené v bode 2.2.;

| 2.3.2. | za týmto číslom nasleduje príslušný identifikačný kód kategórie motora zo stĺpca 4 tabuľky 1 v doplnku 1; |
| --- | --- |

2.3.2.

za týmto číslom nasleduje príslušný identifikačný kód kategórie motora zo stĺpca 4 tabuľky 1 v doplnku 1;

| 2.3.3. | za ním nasleduje lomka (/) a príslušný kód typu paliva zo stĺpca 3 tabuľky 2 doplnku 1; |
| --- | --- |

2.3.3.

za ním nasleduje lomka (/) a príslušný kód typu paliva zo stĺpca 3 tabuľky 2 doplnku 1;

| 2.3.3.1. | v prípade dvojpalivových motorov sa na označenie plynného paliva pridá príslušná prípona dvojpalivového motora zo stĺpca 2 tabuľky 3. |
| --- | --- |

2.3.3.1.

v prípade dvojpalivových motorov sa na označenie plynného paliva pridá príslušná prípona dvojpalivového motora zo stĺpca 2 tabuľky 3.

2.4.   Časť 4: označuje číslo typového schválenia EÚ a pozostáva z poradového čísla s nulami na začiatku (ak je to vhodné) a štyroch číslic a začína sa od 0001.

2.5.   Časť 5: označuje číslo rozšírenia typového schválenia EÚ a pozostáva z dvojmiestneho poradového čísla s nulami na začiatku (ak je to vhodné) a začína sa od 00.

2.6.   V prípade použitia iba na povinnom označení motora sa časť 2.5 vynechá.

3.   Usporiadanie čísel typového schválenia EÚ s fiktívnymi poradovými číslami na účely vysvetlenia

3.1.   Príklad typového schválenia pre typ motorov NRSh-v-1b na benzín, ktoré vydalo Holandsko a bolo trikrát rozšírené:

e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078*03

e4= Holandsko (časť 1)

2016/1628= nariadenie (EÚ) č. 2016/1628 (oddiel 2)

2017/RRRSHB3/P= nariadenie (EÚ) 2017/RRR na označenie poslednej zmeny nariadenia a znaky SHB3/P na označenie motora kategórie a podkategórie NRSh-v-1b s EDP kategórie 3, na benzín, v súlade s kódmi uvedenými v tabuľkách 1 a 2 doplnku 1, v tomto poradí (oddiel 3).

0078= poradové číslo typového schválenia EÚ (oddiel 4)

03= číslo rozšírenia (časť 5)

V prípade použitia v povinnom označení sa bude toto číslo zobrazovať takto:

e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078

3.2.   Príklad typového schválenia pre dvojpalivový motor 1A typu NRE-c-3 na plynné palivo typu LN2 (konkrétne zloženie skvapalneného zemného plynu/skvapalneného biometánu, v dôsledku čoho sa faktor posunu λ nebude odlišovať o viac než 3 percentá od faktora posunu λ paliva G20 uvedeného v prílohe I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 a obsah etánu nebude prekračovať 1,5 percenta), ktoré zatiaľ nebolo rozšírené a vydalo ho Francúzsko:

e2*2016/1628*2016/1628EC3/1A7*0003*00

e2= Francúzsko (časť 1)

2016/1628= nariadenie (EÚ) č. 2016/1628 (oddiel 2)

2016/1628EC3/1A7= zopakované nariadenie (EÚ) 2016/1628 na označenie toho, že nebolo zmenené. Znaky EC3 označujú, že ide o motor typu NRE-c-3. Znaky 1A označujú, že ide o dvojpalivový motor typu 1A. Prípona 7 označuje plynné palivo typu LN2 (konkrétne zloženie skvapalneného zemného plynu/skvapalneného biometánu, v dôsledku čoho sa faktor posunu λ nebude odlišovať o viac než 3 percentá od faktora posunu λ paliva G20 uvedeného v prílohe I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 a obsah etánu nebude prekračovať 1,5 percenta), v súlade s kódmi uvedenými v tabuľkách 1 až 3 doplnku 1, v tomto poradí (časť 3).

0003= poradové číslo typového schválenia EÚ (oddiel 4)

00= číslo rozšírenia (časť 5)

V prípade použitia v povinnom označení sa bude toto číslo zobrazovať takto:

e2*2016/1628*2016/1628 EC3/1A7*0003

3.3.   Príklad typového schválenia motora RLL-v-1 podľa emisných limitov pre naftový motor typu SPE, ktoré vydalo Rakúsko a bolo dvakrát rozšírené:

e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331*02

e12= Rakúsko (časť 1)

2016/1628= nariadenie (EÚ) č. 2016/1628 (oddiel 2)

2017/RRRLV1S/D= nariadenie (EÚ) 2017/RRR na označenie poslednej zmeny nariadenia a znaky LV1S/D na označenie motora lokomotív spĺňajúceho emisné limity pre motory na osobitné účely (SPE), ktoré boli typovo schválené pre naftové motory, v súlade s kódmi uvedenými v tabuľkách 1 a 2 doplnku 1, v tomto poradí (časť 3).

0331= poradové číslo typového schválenia EÚ (oddiel 4)

02= číslo rozšírenia (časť 5)

V prípade použitia v povinnom označení sa bude toto číslo zobrazovať takto:

e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331

Doplnok 1

Identifikačný kód kategórie motora pre značku typového schválenia

Tabuľka 1

Identifikačný kód kategórie motora pre značku typového schválenia

| Kategória motora
  (stĺpec 1) | Podkategória motora
  (stĺpec 2) | Kategória EDP
  (ak je to vhodné)
  (stĺpec 3) | Identifikačný kód kategórie motora
  (stĺpec 4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Motory, na ktoré sa vzťahujú limity výfukových emisií z prílohy II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 |
| NRE | NRE-v-1 | | EV1 |
| NRE-v-2 | | EV2 |
| NRE-v-3 | | EV3 |
| NRE-v-4 | | EV4 |
| NRE-v-5 | | EV5 |
| NRE-v-6 | | EV6 |
| NRE-v-7 | | EV7 |
| NRE-c-1 | | EC1 |
| NRE-c-2 | | EC2 |
| NRE-c-3 | | EC3 |
| NRE-c-4 | | EC4 |
| NRE-c-5 | | EC5 |
| NRE-c-6 | | EC6 |
| NRE-c-7 | | EC7 |
| NRG | NRG-v-1 | | GV1 |
| NRG-c-1 | | GC1 |
| NRSh | NRSh-v-1a | Kat. 1 | SHA1 |
| Kat. 2 | SHA2 |
| Kat. 3 | SHA3 |
| NRSh-v-1b | Kat. 1 | SHB1 |
| Kat. 2 | SHB2 |
| Kat. 3 | SHB3 |
| NRS
  (iné než motory skúšané pri nízkej teplote iba na použitie v snežných frézach) | NRS-vr-1a | Kat. 1 | SRA1 |
| Kat. 2 | SRA2 |
| Kat. 3 | SRA3 |
| NRS-vr-1b | Kat. 1 | SRB1 |
| Kat. 2 | SRB2 |
| Kat. 3 | SRB3 |
| NRS-vi-1a | Kat. 1 | SYA1 |
| Kat. 2 | SYA2 |
| Kat. 3 | SYA3 |
| NRS-vi-1b | Kat. 1 | SYB1 |
| Kat. 2 | SYB2 |
| Kat. 3 | SYB3 |
| NRS-v-2a | Kat. 1 | SVA1 |
| Kat. 2 | SVA2 |
| Kat. 3 | SVA3 |
| NRS-v-2b | Kat. 1 | SVB1 |
| Kat. 2 | SVB2 |
| Kat. 3 | SVB3 |
| NRS-v-3 | Kat. 1 | SV31 |
| Kat. 2 | SV32 |
| Kat. 3 | SV33 |
| NRS
  (motory skúšané pri nízkej teplote iba na použitie v snežných frézach) | NRS-vr-1a | Kat. 1 | TRA1 |
| Kat. 2 | TRA2 |
| Kat. 3 | TRA3 |
| NRS-vr-1b | Kat. 1 | TRB1 |
| Kat. 2 | TRB2 |
| Kat. 3 | TRB3 |
| NRS-vi-1a | Kat. 1 | TYA1 |
| Kat. 2 | TYA2 |
| Kat. 3 | TYA3 |
| NRS-vi-1b | Kat. 1 | TYB1 |
| Kat. 2 | TYB2 |
| Kat. 3 | TYB3 |
| IWP | IWP-v-1 | | PV1 |
| IWP-v-2 | | PV2 |
| IWP-v-3 | | PV3 |
| IWP-v-4 | | PV4 |
| IWP-c-1 | | PC1 |
| IWP-c-2 | | PC2 |
| IWP-c-3 | | PC3 |
| IWP-c-4 | | PC4 |
| IWA | IWA-v-1 | | AV1 |
| IWA-v-2 | | AV2 |
| IWA-v-3 | | AV3 |
| IWA-v-4 | | AV4 |
| IWA-c-1 | | AC1 |
| IWA-c-2 | | AC2 |
| IWA-c-3 | | AC3 |
| IWA-c-4 | | AC4 |
| RLL | RLL-v-1 | | LV1 |
| RLL-c-1 | | LC1 |
| RLR | RLR-v-1 | | RV1 |
| RLR-c-1 | | RC1 |
| SMB | SMB-v-1 | | SM1 |
| ATS | ATS-v-1 | | AT1 |
| Motory, na ktoré sa vzťahujú limity výfukových emisií v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) 2016/1628
  SPE |
| SPE-NRE | SPE-NRE-v-1 | | EV1S |
| SPE-NRE-v-2 | | EV2S |
| SPE-NRE-v-3 | | EV3S |
| SPE-NRE-v-4 | | EV4S |
| SPE-NRE-v-5 | | EV5S |
| SPE-NRE-v-6 | | EV6S |
| SPE-NRE-v-7 | | EV7S |
| SPE-NRE-c-1 | | EC1S |
| SPE-NRE-c-2 | | EC2S |
| SPE-NRE-c-3 | | EC3S |
| SPE-NRE-c-4 | | EC4S |
| SPE-NRE-c-5 | | EC5S |
| SPE-NRE-c-6 | | EC6S |
| SPE-NRE-c-7 | | EC7S |
| SPE-NRG | SPE-NRG-v-1 | | GV1S |
| SPE-NRG-c-1 | | GC1S |
| SPE-RLL | SPE-RLL-v-1 | | LV1S |
| SPE-RLL-c-1 | | LC1S |

Kategória motora

(stĺpec 1)

Podkategória motora

(stĺpec 2)

Kategória EDP

(ak je to vhodné)

(stĺpec 3)

Identifikačný kód kategórie motora

(stĺpec 4)

Motory, na ktoré sa vzťahujú limity výfukových emisií z prílohy II k nariadeniu (EÚ) 2016/1628

NRE

NRE-v-1

EV1

NRE-v-2

EV2

NRE-v-3

EV3

NRE-v-4

EV4

NRE-v-5

EV5

NRE-v-6

EV6

NRE-v-7

EV7

NRE-c-1

EC1

NRE-c-2

EC2

NRE-c-3

EC3

NRE-c-4

EC4

NRE-c-5

EC5

NRE-c-6

EC6

NRE-c-7

EC7

NRG

NRG-v-1

GV1

NRG-c-1

GC1

NRSh

NRSh-v-1a

Kat. 1

SHA1

Kat. 2

SHA2

Kat. 3

SHA3

NRSh-v-1b

Kat. 1

SHB1

Kat. 2

SHB2

Kat. 3

SHB3

NRS

(iné než motory skúšané pri nízkej teplote iba na použitie v snežných frézach)

NRS-vr-1a

Kat. 1

SRA1

Kat. 2

SRA2

Kat. 3

SRA3

NRS-vr-1b

Kat. 1

SRB1

Kat. 2

SRB2

Kat. 3

SRB3

NRS-vi-1a

Kat. 1

SYA1

Kat. 2

SYA2

Kat. 3

SYA3

NRS-vi-1b

Kat. 1

SYB1

Kat. 2

SYB2

Kat. 3

SYB3

NRS-v-2a

Kat. 1

SVA1

Kat. 2

SVA2

Kat. 3

SVA3

NRS-v-2b

Kat. 1

SVB1

Kat. 2

SVB2

Kat. 3

SVB3

NRS-v-3

Kat. 1

SV31

Kat. 2

SV32

Kat. 3

SV33

NRS

(motory skúšané pri nízkej teplote iba na použitie v snežných frézach)

NRS-vr-1a

Kat. 1

TRA1

Kat. 2

TRA2

Kat. 3

TRA3

NRS-vr-1b

Kat. 1

TRB1

Kat. 2

TRB2

Kat. 3

TRB3

NRS-vi-1a

Kat. 1

TYA1

Kat. 2

TYA2

Kat. 3

TYA3

NRS-vi-1b

Kat. 1

TYB1

Kat. 2

TYB2

Kat. 3

TYB3

IWP

IWP-v-1

PV1

IWP-v-2

PV2

IWP-v-3

PV3

IWP-v-4

PV4

IWP-c-1

PC1

IWP-c-2

PC2

IWP-c-3

PC3

IWP-c-4

PC4

IWA

IWA-v-1

AV1

IWA-v-2

AV2

IWA-v-3

AV3

IWA-v-4

AV4

IWA-c-1

AC1

IWA-c-2

AC2

IWA-c-3

AC3

IWA-c-4

AC4

RLL

RLL-v-1

LV1

RLL-c-1

LC1

RLR

RLR-v-1

RV1

RLR-c-1

RC1

SMB

SMB-v-1

SM1

ATS

ATS-v-1

AT1

Motory, na ktoré sa vzťahujú limity výfukových emisií v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) 2016/1628

SPE

SPE-NRE

SPE-NRE-v-1

EV1S

SPE-NRE-v-2

EV2S

SPE-NRE-v-3

EV3S

SPE-NRE-v-4

EV4S

SPE-NRE-v-5

EV5S

SPE-NRE-v-6

EV6S

SPE-NRE-v-7

EV7S

SPE-NRE-c-1

EC1S

SPE-NRE-c-2

EC2S

SPE-NRE-c-3

EC3S

SPE-NRE-c-4

EC4S

SPE-NRE-c-5

EC5S

SPE-NRE-c-6

EC6S

SPE-NRE-c-7

EC7S

SPE-NRG

SPE-NRG-v-1

GV1S

SPE-NRG-c-1

GC1S

SPE-RLL

SPE-RLL-v-1

LV1S

SPE-RLL-c-1

LC1S

Tabuľka 2

Kódy typov motorov pre schvaľovacie značky

| Typ paliva motora
  (stĺpec 1) | Prípadný podtyp
  (stĺpec 2) | Kód typu paliva
  (stĺpec 3) |
| --- | --- | --- |
| Vznetový motor na motorovú naftu (plynový olej určený pre necestné pojazdné stroje) | | D |
| Osobitný vznetový motor na etanol (ED95) | | ED |
| Zážihový motor na etanol (E85) | | E85 |
| Zážihový motor na benzín (E10) | | P |
| Zážihový motor na LPG | | Q |
| Zážihový motor na zemný plyn/biometán | Motor schválený a kalibrovaný pre skupinu plynov typu H | H |
| Motor schválený a kalibrovaný pre skupinu plynov typu L | L |
| Motor schválený a kalibrovaný pre skupinu plynov H aj L | HL |
| Motor schválený a kalibrovaný pre špecifické zloženie plynu v skupine plynov H, ktorý je možné prestaviť na iný špecifický plyn v skupine plynov H jemným vylaďovaním palivového systému motora | HT |
| Motor schválený a kalibrovaný pre špecifické zloženie plynu v skupine plynov L, ktorý je možné prestaviť na iný špecifický plyn v skupine plynov L po jemnom vyladení palivového systému motora | LT |
| Motor schválený a kalibrovaný pre špecifické zloženie plynu buď v skupine plynov H, alebo v skupine plynov L a prestaviteľného pomocou jemného doladenia palivového systému motora na iný špecifický plyn buď v skupine plynov H, alebo v skupine plynov L | HLT |
| Motor schválený a kalibrovaný pre konkrétne zloženie skvapalneného zemného plynu/skvapalneného biometánu, v dôsledku čoho sa faktor posunu λ nebude odlišovať o viac než 3 percentá od faktora posunu λ paliva G20 uvedeného v prílohe I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 a obsah etánu nebude prekračovať 1,5 percenta | LN2 |
| Motor schválený a kalibrovaný pre akékoľvek iné (než vyššie uvedené) zloženie skvapalneného zemného plynu/skvapalneného biometánu | LNG |
| Dvojpalivové motory (dual-fuel) | pre dvojpalivové motory (dual-fuel) typu 1A | 1A# (*1) |
| pre dvojpalivové motory (dual-fuel) typu 1 B | 1B# (*1) |
| pre dvojpalivové motory (dual-fuel) typu 2 A | 2A# (*1) |
| pre dvojpalivové motory (dual-fuel) typu 2 B | 2B# (*1) |
| pre dvojpalivové motory (dual-fuel) typu 3 B | 3B# (*1) |

Typ paliva motora

(stĺpec 1)

Prípadný podtyp

(stĺpec 2)

Kód typu paliva

(stĺpec 3)

Vznetový motor na motorovú naftu (plynový olej určený pre necestné pojazdné stroje)

D

Osobitný vznetový motor na etanol (ED95)

ED

Zážihový motor na etanol (E85)

E85

Zážihový motor na benzín (E10)

P

Zážihový motor na LPG

Q

Zážihový motor na zemný plyn/biometán

Motor schválený a kalibrovaný pre skupinu plynov typu H

H

Motor schválený a kalibrovaný pre skupinu plynov typu L

L

Motor schválený a kalibrovaný pre skupinu plynov H aj L

HL

Motor schválený a kalibrovaný pre špecifické zloženie plynu v skupine plynov H, ktorý je možné prestaviť na iný špecifický plyn v skupine plynov H jemným vylaďovaním palivového systému motora

HT

Motor schválený a kalibrovaný pre špecifické zloženie plynu v skupine plynov L, ktorý je možné prestaviť na iný špecifický plyn v skupine plynov L po jemnom vyladení palivového systému motora

LT

Motor schválený a kalibrovaný pre špecifické zloženie plynu buď v skupine plynov H, alebo v skupine plynov L a prestaviteľného pomocou jemného doladenia palivového systému motora na iný špecifický plyn buď v skupine plynov H, alebo v skupine plynov L

HLT

Motor schválený a kalibrovaný pre konkrétne zloženie skvapalneného zemného plynu/skvapalneného biometánu, v dôsledku čoho sa faktor posunu λ nebude odlišovať o viac než 3 percentá od faktora posunu λ paliva G20 uvedeného v prílohe I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 a obsah etánu nebude prekračovať 1,5 percenta

LN2

Motor schválený a kalibrovaný pre akékoľvek iné (než vyššie uvedené) zloženie skvapalneného zemného plynu/skvapalneného biometánu

LNG

Dvojpalivové motory (dual-fuel)

pre dvojpalivové motory (dual-fuel) typu 1A

1A# (*1)

pre dvojpalivové motory (dual-fuel) typu 1 B

1B# (*1)

pre dvojpalivové motory (dual-fuel) typu 2 A

2A# (*1)

pre dvojpalivové motory (dual-fuel) typu 2 B

2B# (*1)

pre dvojpalivové motory (dual-fuel) typu 3 B

3B# (*1)

Tabuľka 3

Prípona dvojpalivového motora

| Schválená špecifikácia plynov | Prípona dvojpalivového motora
  (stĺpec 2) |
| --- | --- |
| Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre skupinu plynov H ako plynnej zložky paliva | 1 |
| Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre skupinu plynov L ako plynnej zložky paliva | 2 |
| Dvojpalivový motor určený a kalibrovaný pre skupinu plynov H aj L ako plynnej zložky paliva | 3 |
| Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre špecifické zloženie plynu v skupine plynov H, ktorý je možné prestaviť na iný špecifický plyn v skupine plynov H jemným vylaďovaním palivového systému motora ako plynnej zložky paliva | 4 |
| Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre špecifické zloženie plynu v skupine plynov L, ktorý je možné prestaviť na iný špecifický plyn v skupine plynov L po jemnom vyladení palivového systému motora ako plynnej zložky paliva | 5 |
| Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre špecifické zloženie plynu buď v skupine plynov H, alebo v skupine plynov L a prestaviteľného pomocou jemného doladenia palivového systému motora na iný špecifický plyn buď v skupine plynov H, alebo v skupine plynov L ako plynnej zložky paliva | 6 |
| Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre konkrétne zloženie skvapalneného zemného plynu/skvapalneného biometánu, v dôsledku čoho sa faktor posunu λ nebude odlišovať o viac než 3 percentá od faktora posunu λ paliva G20 uvedeného v prílohe I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 a obsah etánu nebude prekračovať 1,5 percenta, ako plynnej zložky paliva | 7 |
| Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre akékoľvek iné (než vyššie uvedené) zloženie skvapalneného zemného plynu/skvapalneného biometánu ako plynnej zložky paliva | 8 |
| Dvojpalivový motor schválený na prevádzku na LPG ako plynnej zložky paliva | 9 |

Schválená špecifikácia plynov

Prípona dvojpalivového motora

(stĺpec 2)

Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre skupinu plynov H ako plynnej zložky paliva

1

Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre skupinu plynov L ako plynnej zložky paliva

2

Dvojpalivový motor určený a kalibrovaný pre skupinu plynov H aj L ako plynnej zložky paliva

3

Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre špecifické zloženie plynu v skupine plynov H, ktorý je možné prestaviť na iný špecifický plyn v skupine plynov H jemným vylaďovaním palivového systému motora ako plynnej zložky paliva

4

Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre špecifické zloženie plynu v skupine plynov L, ktorý je možné prestaviť na iný špecifický plyn v skupine plynov L po jemnom vyladení palivového systému motora ako plynnej zložky paliva

5

Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre špecifické zloženie plynu buď v skupine plynov H, alebo v skupine plynov L a prestaviteľného pomocou jemného doladenia palivového systému motora na iný špecifický plyn buď v skupine plynov H, alebo v skupine plynov L ako plynnej zložky paliva

6

Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre konkrétne zloženie skvapalneného zemného plynu/skvapalneného biometánu, v dôsledku čoho sa faktor posunu λ nebude odlišovať o viac než 3 percentá od faktora posunu λ paliva G20 uvedeného v prílohe I k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 a obsah etánu nebude prekračovať 1,5 percenta, ako plynnej zložky paliva

7

Dvojpalivový motor schválený a kalibrovaný pre akékoľvek iné (než vyššie uvedené) zloženie skvapalneného zemného plynu/skvapalneného biometánu ako plynnej zložky paliva

8

Dvojpalivový motor schválený na prevádzku na LPG ako plynnej zložky paliva

9

---

(*1)  Znak # nahraďte schválenou špecifikáciou plynov z tabuľky 3.

---

PRÍLOHA VI

Jednotný formát skúšobného protokolu

1.   Všeobecné požiadavky

Za každú skúšku potrebnú na typové schválenie EÚ sa vyplní jeden skúšobný protokol.

Každá dodatočná (napr. otáčky meniace sa po sekunde pri motore s konštantnými otáčkami) alebo doplnková skúška (napr. keď sa skúša ďalšie palivo) vyžaduje dodatočný alebo doplnkový skúšobný protokol.

2.   Vysvetlivky k príprave skúšobného protokolu

2.1.   Skúšobný protokol obsahuje minimálne informácie uvedené v doplnku 1:

2.2.   Bez ohľadu na bod 2.1 sa v skúšobnom protokole musia uviesť iba tie časti alebo podčasti, ktoré sa týkajú konkrétnej skúšky a konkrétneho radu motorov, typov motorov v rámci radu motorov alebo skúšaného typu motorov (napr. ak sa neskúša NRTC, táto časť sa môže vynechať).

2.3.   Skúšobný protokol môže obsahovať viac informácií, než je požadovaných v bode 2.1., ale v každom prípade sa v ňom dodržiava navrhovaný systém číslovania.

2.4.   Ak sa v položke uvádza viacero možností oddelených lomkou, nevyužité možnosti sa prečiarknu alebo sa zobrazia iba použité možnosti.

2.5.   Ak sa vyžaduje typ komponentu, zadanými informáciami sa komponent jedinečne identifikuje; môže to byť zoznam vlastností, názov výrobcu a časť alebo číslo výkresu, výkres alebo kombinácia uvedeného či ďalších metód, ktorými sa dosiahne rovnaký výsledok.

2.6.   Skúšobný protokol sa môže predkladať na papieri alebo v elektronickom formáte, na ktorom sa dohodnú výrobca, technická služba a schvaľovací úrad.

Doplnok 1

Vzor jednotného formátu skúšobného protokolu

SKÚŠOBNÝ PROTOKOL MOTOROV PRE NECESTNÉ STROJE

1.   Všeobecné informácie

1.1.   Značka (značky) (obchodné meno (mená) výrobcu): ...

1.2.   Obchodný názov (názvy) (ak sú k dispozícii): ...

1.3.   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...

1.4.   Názov technickej služby: ...

1.5.   Adresa technickej služby: ...

1.6.   Miesto skúšky: ...

1.7.   Dátum skúšky: ...

1.8.   Číslo skúšobného protokolu: ...

1.9.   Referenčné číslo informačného dokumentu (ak je k dispozícii): ...

1.10.   Typ skúšobného protokolu: primárna skúška/dodatočná skúška/doplnková skúška

1.10.1.   Opis účelu skúšky: ...

2.   Všeobecné informácie o motore (skúšobný motor)

2.1.   Označenie typu motorov/označenie radu motorov/FT: ...

2.2.   Identifikačné číslo motora: ...

2.3.   Kategória a podkategória motorov: NRE-v-1/NRE-v-2/NRE-v-3/NRE-v-4/NRE-v-5/NRE-v-6/NRE-v-7/NRE-c-1/NRE-c-2/NRE-c-3/NRE-c-4/NRE-c-5/NRE-c-6/NRE-c-7/NRG-v-1/NRG-c-1/NRSh-v-1a/NRSh-v-1b/NRS-vr-1a/NRS-vr-1b/ NRS-vi-1a/NRS-vi-1b/NRS-v-2a/NRS-v-2b/NRS-v-3/IWP-v-1/IWP-v-2/IWP-v-3/IWP-v-4/IWP-c-1/IWP-c-2/IWP-c-3/IWP-c-4/IWA-v-1/IWA-v-2/IWA-v-3/IWA-v-4/IWA-c-1/IWA-c-2/IWA-c-3/IWA-c-4/RLL-v-1/RLL-C-1/RLR-v-1/RLR-C-1/SMB-v-1/ATS-v-1

3.   Dokumentačný a informačný kontrolný zoznam (iba pri primárnej skúške)

3.1.   Odkaz na dokumentáciu mapovania motora: ...

3.2.   Odkaz na dokumentáciu určenia faktora zhoršenia: ...

3.3.   Prípadný odkaz na dokumentáciu určenia faktorov diskontinuálnej regenerácie: ...

3.4.   Prípadný odkaz na dokumentáciu preukázania diagnostiky regulácie NOx: ...

3.5.   Prípadný odkaz na dokumentáciu preukázania diagnostiky regulácie tuhých častíc:

3.6.   Odkaz na dokumentáciu s vyhlásením o opatreniach proti neoprávneným zásahom v prípade typov motorov a radov motorov, ktoré využívajú elektronickú riadiacu jednotku (ECU) ako súčasť systému regulácie emisií: ...

3.7.   Odkaz na dokumentáciu s vyhlásením o opatreniach proti neoprávneným zásahom a vyhlásením o nastaviteľných parametroch a dokumentáciu preukázania v prípade typov motorov a radov motorov, ktoré využívajú mechanické zariadenia ako súčasť systému regulácie emisií: ...

3.8.   Výrobca zamýšľa použiť signál krútiaceho momentu ECU na monitorovanie prevádzky: áno/nie

3.8.1.   Krútiaci moment dynamometra väčší alebo rovnajúci sa 0,93 x krútiaci moment ECU: áno/nie

3.8.2.   Korekčný faktor krútiaceho momentu ECU v prípade krútiaceho momentu dynamometra menšieho ako 0,93 x krútiaci moment ECU: ...

4.   Referenčné palivo (palivá) použité pri skúške (vyplňte príslušné pododseky)

4.1.   Kvapalné palivo pre motory so zážihovým zapaľovaním

4.1.1.   Značka: ...

4.1.2.   Typ: ...

4.1.3.   Oktánové číslo RON: ...

4.1.4.   Oktánové číslo MON: ...

4.1.5.   Obsah etanolu ( %): ...

4.1.6.   Hustota pri 15 oC (kg/m3): ...

4.2.   Kvapalné palivo pre motory so vznetovým zapaľovaním

4.2.1.   Značka: ...

4.2.2.   Typ: ...

4.2.3.   Cetánové číslo: ...

4.2.4.   Obsah FAME ( %): ...

4.2.5.   Hustota pri 15 oC (kg/m3): ...

4.3.   Plynné palivo – LPG

4.3.1.   Značka: ...

4.3.2.   Typ: ...

4.3.3.   Typ referenčného paliva: Palivo A/palivo B

4.3.4.   Oktánové číslo MON: ...

4.4.   Plynné palivo – metá/biometán

4.4.1.   Typ referenčného paliva: GR/G23/G25/G20

4.4.2.   Zdroj referenčného plynu: konkrétne referenčné palivo/plynovod s prímesou

4.4.3.   Pre osobitné referenčné palivo

4.4.3.1.   Značka: ...

4.4.3.2.   Typ: ...

4.4.4.   Pre plynovod s prímesou

4.4.4.1.   Prímes (prímesy): oxid uhličitý/etán/metán/dusík/propán

4.4.4.2.   Hodnota Sλ pre výslednú palivovú zmes: ...

4.4.4.3.   Metánové číslo výslednej palivovej zmesi: ...

4.5.   Dvojpalivový motor (okrem príslušných častí vyššie)

4.5.1.   Pomer plynu v skúšobnom cykle: ...

5.   Mazivo

5.1.   Značka (značky): ...

5.2.   Typ (typy): ...

5.3.   Viskozita SAE: ...

5.4.   Mazivo a palivo sa zmiešavajú: áno/nie

5.4.1.   Percento obsahu oleja v zmesi: ...

6.   Otáčky motora

6.1.   100 % otáčky (ot./min.): ...

6.1.1.   100 % otáčky určované podľa: udávaných menovitých otáčok/udávanej maximálnej skúšobnej rýchlosti (MTS)/meraného MTS

6.1.2.   Prípadný prispôsobený MTS (ot./min.): ...

6.2.   Medziľahlé otáčky: ...

6.2.1.   Medziľahlé otáčky určované podľa: udávaných medziľahlých otáčok/meraných medziľahlých otáčok/60 % zo 100 % otáčok/75 % zo 100 % otáčok/85 % zo 100 % otáčok

6.3.   Voľnobežné otáčky: ...

7.   Výkon motora

7.1.   Prípadne zariadenia poháňané motorom

7.1.1.   Výkon absorbovaný pri uvedených otáčkach motora pomocnými zariadeniami potrebnými na prevádzku motora, ktoré sa na účely skúšky nedajú namontovať (ako udáva výrobca), sa zobrazí v tabuľke 1:

Tabuľka 1

Výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami

| Typ pomocného zariadenia a identifikačné podrobnosti | Výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami (kW) pri uvedených otáčkach motora (kW)
  (vyplňte príslušné stĺpce) |
| --- | --- |
| Voľnobežné | 63 % | 80 % | 91 % | Medziľahlé | Max. výkon | 100 % |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Celkom (Pf,i): | | | | | | | |

Typ pomocného zariadenia a identifikačné podrobnosti

Výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami (kW) pri uvedených otáčkach motora (kW)

(vyplňte príslušné stĺpce)

Voľnobežné

63 %

80 %

91 %

Medziľahlé

Max. výkon

100 %

Celkom (Pf,i):

7.1.2.   Výkon absorbovaný pri uvedených otáčkach motora pomocnými zariadeniami súvisiacimi s prevádzkou necestného pojazdného stroja, ktoré sa na účely skúšky nedajú odmontovať (ako udáva výrobca), sa zobrazí v tabuľke 2:

Tabuľka 2

Výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami necestného pojazdného stroja

| Typ pomocného zariadenia a identifikačné podrobnosti | Výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami (kW) pri uvedených otáčkach motora (kW)
  (vyplňte príslušné stĺpce) |
| --- | --- |
| Voľnobežné | 63 % | 80 % | 91 % | Medziľahlé | Max. výkon | 100 % |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Celkom (Pr,i): | | | | | | | |

Typ pomocného zariadenia a identifikačné podrobnosti

Výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami (kW) pri uvedených otáčkach motora (kW)

(vyplňte príslušné stĺpce)

Voľnobežné

63 %

80 %

91 %

Medziľahlé

Max. výkon

100 %

Celkom (Pr,i):

7.2.   Čistý výkon motora sa uvádza v tabuľke 3:

Tabuľka 3

Čistý výkon motora

| Podmienka | Čistý výkon motora (kW) pri uvedených otáčkach motora
  (vyplňte príslušné stĺpce) |
| --- | --- |
| Medziľahlé | Max. výkon | 100 % |
| Referenčný výkon nameraný pri udaných skúšobných otáčkach (Pm,i) | | | |
| Celkový pomocný výkon z tabuľky 1 (Pf,i) | | | |
| Celkový pomocný výkon z tabuľky 2 (Pr,i) | | | |
| Čistý výkon motora
  Pi = Pm,I – Pf,i + Pr,i | | | |

Podmienka

Čistý výkon motora (kW) pri uvedených otáčkach motora

(vyplňte príslušné stĺpce)

Medziľahlé

Max. výkon

100 %

Referenčný výkon nameraný pri udaných skúšobných otáčkach (Pm,i)

Celkový pomocný výkon z tabuľky 1 (Pf,i)

Celkový pomocný výkon z tabuľky 2 (Pr,i)

Čistý výkon motora

Pi = Pm,I – Pf,i + Pr,i

8.   Podmienky počas skúšky

8.1.   
  f
  a v rozsahu 0,93 až 1,07: áno/nie

8.1.1.   Ak f
  a nie je v udávanom rozsahu nadmorskej výšky skúšobného zariadenia a suchého atmosférického tlaku: ...

8.2.   Príslušný rozsah teploty nasávaného vzduchu: 20 až 30/0 až – 5 (iba v prípade snežných fréz)/– 5 až – 15(iba v prípade snežných skútrov)/20 až 35(iba v prípade NRE s viac než 560 kW)

9.   Informácie týkajúce sa vykonania skúšky NRSC:

9.1.   Cyklus (použitý cyklus označte písmenom X) sa uvádza v tabuľke 4:

Tabuľka 4

Skúšobný cyklus NRSC

| Cyklus | C1 | C2 | D2 | E2 | E3 | F | G1 | G2 | G3 | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nespojitý režim | | | | | | | | | | |
| RMC | | | | | | | | | neuvádza sa | |

Cyklus

C1

C2

D2

E2

E3

F

G1

G2

G3

H

Nespojitý režim

RMC

neuvádza sa

9.2.   Nastavenie dynamometra (kW) sa uvádza v tabuľke 5:

Tabuľka 5

Nastavenie dynamometra

| % zaťaženia v bode alebo % menovitého výkonu (ak je to vhodné) | Nastavenie dynamometra (kW) pri uvedených otáčkach motora po upravení o pomocný výkon (1)

  (vyplňte príslušné stĺpce) |
| --- | --- |
| Voľnobežné | 63 % | 80 % | 91 % | Medziľahlé | 100 % |
| 5 % | | | | | | |
| 10 % | | | | | | |
| 25 % | | | | | | |
| 50 % | | | | | | |
| 75 % | | | | | | |
| 100 % | | | | | | |

% zaťaženia v bode alebo % menovitého výkonu (ak je to vhodné)

Nastavenie dynamometra (kW) pri uvedených otáčkach motora po upravení o pomocný výkon (1)

(vyplňte príslušné stĺpce)

Voľnobežné

63 %

80 %

91 %

Medziľahlé

100 %

5 %

10 %

25 %

50 %

75 %

100 %

9.3.   Emisné výsledky NRSC

9.3.1.   Faktor zhoršenia (DF): vypočítaný/pridelený

9.3.2.   Hodnoty faktorov zhoršenia a výsledky vážených hodnôt emisií špecifického cyklu sa uvádzajú v tabuľke 6:

Poznámka: V prípade prevádzky NRSC v nespojitom režime, keď boli pre jednotlivé režimy stanovené faktory Kru alebo Krd, by mala zobrazenú tabuľku nahradiť tabuľka obsahujúca každý režim a použité faktory Kru alebo Krd.

Tabuľka 6

Hodnoty faktorov zhoršenia a výsledky vážených hodnôt emisií cyklu NRSC

| DF
  násob./dopl. | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| Emisie | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh |
| Výsledok skúšky s regeneráciou/bez regenerácie | | | | | | |
| k
  ru/k
  rd

  násob./dopl. | | | | | | |
| Výsledok skúšky s faktormi nastavenia diskontinuálnej regenerácie (IRAF) | | | | | | |
| Konečný výsledok skúšky s DF | | | | | | |

DF

násob./dopl.

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

PN

Emisie

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Výsledok skúšky s regeneráciou/bez regenerácie

k
  ru/k
  rd

násob./dopl.

Výsledok skúšky s faktormi nastavenia diskontinuálnej regenerácie (IRAF)

Konečný výsledok skúšky s DF

9.3.3.   CO2 špecifického cyklu (g/kWh): ...

9.3.4.   NH3 špecifického cyklu (ppm): ...

9.4.   Doplňujúce skúšobné body riadiacej oblasti (ak sú k dispozícii) sa uvádzajú v tabuľke 7:

Tabuľka 7

Doplňujúce skúšobné body riadiacej oblasti

| Emisie v skúšobnom bode | Otáčky motora | Zaťaženie (%) | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN n/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výsledok skúšky 1 | | | | | | | | |
| Výsledok skúšky 2 | | | | | | | | |
| Výsledok skúšky 3 | | | | | | | | |

Emisie v skúšobnom bode

Otáčky motora

Zaťaženie (%)

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN n/kWh

Výsledok skúšky 1

Výsledok skúšky 2

Výsledok skúšky 3

9.5.   Systémy odberu vzoriek používané pri skúške NRSC: ...

9.5.1.   Plynné emisie: ...

9.5.2.   PM: ...

9.5.2.1.   Metóda: jednofiltrová/viacfiltrová

9.5.3.   Množstvo častíc: ...

10.   Prípadné informácie týkajúce sa vykonávania skúšky NRTC:

10.1.   Cyklus (cyklus označte písmenom X) sa uvádza v tabuľke 8:

Tabuľka 8

Skúšobný cyklus NRTC

| NRTC | |
| --- | --- |
| LSI-NRTC | |

NRTC

LSI-NRTC

10.2.   Emisné výsledky NRTC

10.2.1.   Faktor zhoršenia (DF): vypočítaný/stanovený

10.2.2.   Hodnoty faktorov zhoršenia a emisné výsledky sa uvádzajú buď v tabuľke 9 alebo tabuľke 10 (NRTC alebo LSI-NRTC):

Tabuľka 9

Hodnoty faktorov zhoršenia a emisné výsledky pre NRTC

| DF
  násob./dopl. | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| Emisie | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh |
| Studený štart | | | | | | |
| Výsledok skúšky so štartom za tepla s regeneráciou/bez regenerácie | | | | | | |
| Vážený výsledok skúšky | | | | | | |
| k
  ru/k
  rd

  násob./dopl. | | | | | | |
| Vážený výsledok skúšky s IRAF | | | | | | |
| Konečný výsledok skúšky s DF | | | | | | |

DF

násob./dopl.

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

PN

Emisie

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Studený štart

Výsledok skúšky so štartom za tepla s regeneráciou/bez regenerácie

Vážený výsledok skúšky

k
  ru/k
  rd

násob./dopl.

Vážený výsledok skúšky s IRAF

Konečný výsledok skúšky s DF

10.2.3.   Cyklus CO2 za tepla (g/kWh): ...

10.2.4.   NH3 špecifického cyklu (ppm): ...

10.2.5.   Práca počas cyklu pri skúške so štartom za tepla (kWh): ...

10.2.6.   Cyklus CO2 pri skúške so štartom za tepla (g): ...

Tabuľka 10

Hodnoty faktorov zhoršenia a emisné výsledky pre NRTC-LSI

| DF
  násob./dopl. | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| Emisie | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh |
| Výsledok skúšky s regeneráciou/bez regenerácie | | | | | | |
| k
  ru/k
  rd

  násob./dopl. | | | | | | |
| Výsledok skúšky s IRAF | | | | | | |
| Konečný výsledok skúšky s DF | | | | | | |

DF

násob./dopl.

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

PN

Emisie

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Výsledok skúšky s regeneráciou/bez regenerácie

k
  ru/k
  rd

násob./dopl.

Výsledok skúšky s IRAF

Konečný výsledok skúšky s DF

10.3.   Cyklus CO2 (g/kWh): ...

10.4.   Cyklus NH3 (ppm): ...

10.4.1.   Práca počas cyklu (kWh): ...

10.4.2.   Cyklus CO2 (g): ...

10.5.   Systém odberu vzoriek používaný pre skúšku NRTC: ...

10.6.   Plynné emisie: ...

10.7.   PM: ...

10.7.1.   Metóda: jednofiltrová/viacfiltrová

10.8.   Množstvo častíc: ...

11.   Konečné emisné výsledky

11.1   Výsledky emisií cyklu, ktoré sa majú uviesť v tabuľke 11.

Tabuľka 11

Konečné emisné výsledky

| Emisie | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh | Skúšobný cyklus (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný výsledok skúšky NRSC s DF (1). | | | | | | | |
| Konečný výsledok skúšky NRTC s DF (3) | | | | | | | |

Emisie

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Skúšobný cyklus (1)

Konečný výsledok skúšky NRSC s DF (1).

Konečný výsledok skúšky NRTC s DF (3)

11.2.   Výsledok CO2 (4): ...

Vysvetlivky k doplnku 1:

(Označenia poznámok pod čiarou, poznámky pod čiarou a vysvetlivky, ktoré sa v skúšobnom protokole neuvádzajú.)

| (1) | V prípade NRSC pozri cyklus uvedený v bode 9.1; v prípade NRTC pozrite cyklus uvedený v bode 10.1. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Skopírujte výsledky z tabuľky 9.3.2. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Prípadne skopírujte výsledky z tabuľky 10.2.2 alebo 10.3.6. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | V prípade typu motorov alebo radu motorov skúšaných v NRTC aj NRSC uveďte hodnoty emisií CO2 v rámci cyklu so štartom za tepla z NRTC uvedené v bode 10.3 alebo z NRTC-LSI uvedené v bode 10.4. V prípade motora skúšaného iba v NRSC uveďte hodnoty emisií CO2 zadané v tomto cykle z bodu 9.3.3. |
| --- | --- |

(4)

---

(1)  O nastavení dynamometra sa rozhoduje podľa postupu uvedeného v bode 7.7.1.3. prílohy VI delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/654. Pomocný výkon v tomto bode sa určí pomocou celkových hodnôt uvedených v tabuľkách 1 a 2 tohto doplnku.

---

PRÍLOHA VII

Formát zoznamu motorov uvedeného v článku 37 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1628

1.1.   Značka (značky) (obchodné meno (mená) výrobcu): ...

1.2.   Obchodný názov (názvy) (ak sú k dispozícii): ...

1.3.   Názov spoločnosti a adresa výrobcu: ...

1.4.   Meno a adresa oprávneného zástupcu výrobcu (ak existuje): ...

1.5.   Názov a adresa montážneho/výrobného závodu (názvy a adresy montážnych/výrobných závodov): ...

1.7.   Číslo zoznamu (0): ...

1.7.1.   Dôvod predloženia zoznamu (1): každoročné prekladanie/etapa V/schvaľovací úrad (2)

1.7.2   Počiatočný dátum obdobia zoznamu (dd.mm.rrrr): ...

1.7.3   Koncový dátum obdobia zoznamu (dd.mm.rrrr): ...

| Označenie radu motorov/označenie typu motorov (3): | Kategória a podkategória (4) | Počet vyrobených motorov počas obdobia zoznamu | Identifikačné číslo motora (5) | Mesiac a rok ukončenia výroby (mm/rrrr) (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prvý motor | Posledný motor |
| Rad motorov 1 | | | | | |
| Typ 1 | | | | | |
| Typ ... | | | | | |
| Typ i | | | | | |
| Rad motorov ... | | | | | |
| Typ 1 | | | | | |
| Typ ... | | | | | |
| Typ j | | | | | |
| Rad motorov n | | | | | |
| Typ 1 | | | | | |
| Typ ... | | | | | |
| Typ k | | | | | |

Označenie radu motorov/označenie typu motorov (3):

Kategória a podkategória (4)

Počet vyrobených motorov počas obdobia zoznamu

Identifikačné číslo motora (5)

Mesiac a rok ukončenia výroby (mm/rrrr) (6)

Prvý motor

Posledný motor

Rad motorov 1

Typ 1

Typ ...

Typ i

Rad motorov ...

Typ 1

Typ ...

Typ j

Rad motorov n

Typ 1

Typ ...

Typ k

Vysvetlivky k prílohe VII:

(Označenia poznámok pod čiarou, poznámky pod čiarou a vysvetlivky ktoré sa v zozname motorov vyrábaných v súlade s udelenými typovými schváleniami EÚ neuvádzajú.)

| (0) | Použite tento kód: rrrr/nn, v ktorom rrrr je rok vypracovania zoznamu a nn je poradové číslo zoznamov predložených počas daného roka. |
| --- | --- |

(0)

| (1) | Uveďte jeden z týchto kódov:







  každoročné predkladanie | v prípade zoznamov predkladaných do 45 dní od konca každého kalendárneho roka; |
| --- | --- | --- |
| etapa V | v prípade zoznamov predložených okamžite po každom dátume pre umiestnenie motorov uvedených v prílohe III k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 na trh; |
| schvaľovací úrad | v prípade zoznamov predkladaných v akomkoľvek dátume, ktorý môže stanoviť schvaľovací úrad. |

(1)

každoročné predkladanie

v prípade zoznamov predkladaných do 45 dní od konca každého kalendárneho roka;

etapa V

v prípade zoznamov predložených okamžite po každom dátume pre umiestnenie motorov uvedených v prílohe III k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 na trh;

schvaľovací úrad

v prípade zoznamov predkladaných v akomkoľvek dátume, ktorý môže stanoviť schvaľovací úrad.

| (2) | Nepoužité možnosti prečiarknite alebo zobrazte len použité možnosti. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Uveďte označenie typu motorov/označenie radu motorov v súlade s položkami 1.6 a 3.1.1 informačného dokumentu uvedeného v doplnku 3 k prílohe I. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Uveďte príslušnú možnosť pre kategóriu alebo podkategóriu v súlade s položkou 1.7 informačného dokumentu uvedeného v časti A doplnku 3 k prílohe I. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Uplatniteľné len vtedy, ak nie je v rámci kódovacieho systému motorov (označenie typu motorov/označenie radu motorov) určená korelácia identifikačného čísla motora vo vzťahu k zodpovedajúcim typom motorov a prípadne radom motorov a číslam typových schválení EÚ. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Uplatniteľné len vtedy, ak výrobca ukončí výrobu schváleného typu motorov alebo radu motorov; v takom prípade uveďte mesiac a rok výroby posledného motora. |
| --- | --- |

(6)

---

PRÍLOHA VIII

Vzory a štruktúra údajov pri výmene údajov prostredníctvom systému IMI

Systém IMI umožňuje výmenu minimálne týchto údajov medzi schvaľovacími úradmi: treba dodržať štruktúru a číslovanie údajov.

1.   Značka (značky) (obchodné meno (mená) výrobcu): ...

2.   Obchodný názov (názvy) (ak sú k dispozícii): ...

3.   Názov spoločnosti výrobcu: ...

3.1.   Poštová adresa/ulica a číslo výrobcu: ...

3.1.1.   Poštové smerovacie číslo: ...

3.1.2.   Krajina/región: ...

4.   Názov (prípadného) splnomocneného zástupcu výrobcu: ...

4.1.   Poštová adresa/ulica a číslo splnomocneného zástupcu výrobcu: ...

4.1.1.   Poštové smerovacie číslo: ...

4.1.2.   Krajina/región: ...

5.   Názov montážneho/výrobného závodu (názvy montážnych/výrobných závodov): ...

5.1.   Poštová adresa (poštové adresy/ulica (ulice) a číslo (čísla) montážneho/výrobného závodu (montážnych/výrobných závodov): ...

5.1.1.   Poštové smerovacie číslo (čísla): ...

5.1.2.   Krajina (krajiny)/región (regióny): ...

6.   Označenie typu motorov/označenie radu motorov/FT (1) (2): ...

7.   Kategória a podkategória typu motorov/radu motorov (1) (3): ...

7.1.   Identifikačné číslo skúšaného motora (4): ...

8.   Typové schválenie EÚ: udelené/rozšírené/revidované/zamietnuté/odňaté (1) (5)

8.1.   Dátum udelenia/rozšírenia/revidovania/zamietnutia/odňatia (1) typového schválenia EÚ (5)

9.   Číslo typového schválenia EÚ (ak nebolo zamietnuté) (5): ...

10.   Emisná etapa: V/ SPE (1) (5)

11.   Výnimka pre nové technológie alebo nové koncepcie v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2016/1628 (5) (6)

11.1   Platnosť schválenia obmedzená do dd.mm.rrrr (5) (6)

11.2.   Obmedzenia platnosti (5) (6): ...

11.3.   Uplatnené výnimky (5) (6): ...

12.   Konečné emisné výsledky (7)

12.1   Výsledky emisií cyklu

| Emisie | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh | Skúška Cyklus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný výsledok skúšky NRSC s DF | | | | | | | |
| Konečný výsledok skúšky NRTC s DF | | | | | | | |

Emisie

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Skúška Cyklus

Konečný výsledok skúšky NRSC s DF

Konečný výsledok skúšky NRTC s DF

12.2   Výsledok pre CO2: ...

Vysvetlivky k prílohe VIII:

(Označenia poznámok pod čiarou, poznámky pod čiarou a vysvetlivky, ktoré sa neuvádzajú.)

| (1) | Nepoužité možnosti prečiarknite alebo zobrazte len použité možnosti. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Uveďte označenie typu motorov/označenie radu motorov v súlade s položkami 1.6 a 3.1.1 informačného dokumentu uvedeného v doplnku 3 k prílohe I. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Uveďte príslušnú možnosť pre kategóriu alebo podkategóriu v súlade s položkou 1.7 informačného dokumentu uvedeného v časti A doplnku 3 k prílohe I. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Uveďte informácie z položky 2.2 doplnku 1 k prílohe VI (skúšobný protokol). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Uveďte príslušnú hodnotu osvedčenia o typovom schválení EÚ, ako je uvedená v prílohe IV. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Túto položku uveďte len za typové schválenie EÚ typu motorov alebo radu motorov ako výnimky pre nové technológie alebo nové koncepcie podľa článku 35 nariadenia (EÚ) 2016/1628. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Uveďte informácie z oddielu 11 doplnku 1 k prílohe VI (skúšobný protokol). |
| --- | --- |

(7)

---

PRÍLOHA IX

Parametre na vymedzenie typov motorov, radov motorov a ich prevádzkových režimov

1.   Typ motorov

Technické vlastnosti typu motorov sú vlastnosti vymedzené v informačnom dokumente vypracovanom v súlade so vzorom uvedeným v prílohe I.

1.1.   Prevádzkový režim (prevádzka pri otáčkach)

Typ motora môže mať typové schválenie EÚ ako motor s konštantnými otáčkami alebo ako motor s meniteľnými otáčkami podľa vymedzenia v článkoch 3 ods. 21 a 3 ods. 22 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

1.1.1.   Motory s meniteľnými otáčkami

1.1.1.1.   Ak sa namiesto motora s konštantnými otáčkami konkrétnej kategórie použije motor s meniteľnými otáčkami rovnakej kategórie, ako sa to umožňuje v článku 4 ods. 2 nariadenia EÚ 2016/1628, základný motor (na účely typového schválenia EÚ) a všetky typy motorov v rámci radu motorov (na účely zhody výroby) sa skúšajú použitím príslušnej skúšky NRSC s meniteľnými otáčkami a ak sa to vyžaduje podľa článku 24 ods. 9 alebo článku 24 ods. 10 nariadenia EÚ 2016/1628, použitím príslušného nestáleho pracovného cyklu. Ako sa uvádza v článku 24 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/1628, okrem prípadov motorov kategórie IWP sa motor s meniteľnými otáčkami konkrétnej kategórie použitý pri prevádzke pri konštantných otáčkach rovnakej kategórie nemusí dodatočne skúšať použitím príslušnej skúšky NRSC s konštantnými otáčkami.

1.1.1.2.   Motory s meniteľnými otáčkami kategórie IWP na použitie v jednom alebo viacerých ďalších plavidlách vnútrozemskej vodnej dopravy

Ak sa na trh uvádza motor s meniteľnými otáčkami kategórie IWP na použitie v jednom alebo viacerých ďalších plavidlách vnútrozemskej vodnej dopravy, ako sa to umožňuje v článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1628 (motor IWP s konštantnými otáčkami) a článku 4 ods. 1 bod 5 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/1628 (motor IWA s meniteľnými alebo konštantnými otáčkami), splnia sa okrem toho aj požiadavky tohto odseku.

1.1.1.2.1   Ak je typ motora základným motorom, s cieľom dodržať ustanovenia článku 24 ods. 5, 7 a 8 nariadenia (EÚ) 2016/1628 spĺňa motor okrem príslušných hodnôt limitov pri skúšaní NRSC E3 aj príslušné hodnoty limitov pri ďalšom príslušnom skúšaní NRSC (E2/C1/D2). Za každú skúšku NRSC sa vypracuje samostatný skúšobný protokol, ktorý sa začlení do jednotlivých informačných balíkov skúšok.

1.1.1.2.2   Ak sa na všetky typy motorov v rámci radu motorov vzťahuje skúška emisií zhody výroby, spĺňa motor okrem príslušných hodnôt limitov pri skúšaní NRSC E3 aj príslušné hodnoty limitov pri ďalšom príslušnom skúšaní NRSC s konštantnými otáčkami.

1.1.1.2.3   V položke 3.4.3 doplnku 3 k prílohe I sa uvádza každá príslušná skúška NRSC typu motora, spolu so zodpovedajúcimi otáčkami motora.

1.1.1.2.4   Pokyny pre výrobcu pôvodného motora, ktoré sú uvedené v prílohe XIV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654, obsahujú každú kategóriu a prevádzkový režim (prevádzku pri otáčkach), v rámci ktorých sa motor môže montovať.

1.1.2.   Motory s konštantnými otáčkami

1.1.2.1.   Počas prevádzky pri konštantných otáčkach sa používa funkcia regulátora konštantných otáčok. Regulátory motorov s konštantnými otáčkami sa nemusia vyžadovať na neustále udržiavanie presných konštantných otáčok. Otáčky môžu klesnúť pod otáčky pri nulovom zaťažení, takže minimálne otáčky sa vyskytujú v blízkosti bodu maximálneho výkonu motora. Zvyčajne je to v rozsahu 0,1 až 10 percent.

1.1.2.2.   Ak je typ motora vybavený voľnobežnými otáčkami na spúšťanie a vypínanie motora, ako sa to umožňuje v článku 3 ods. 21 nariadenia (EÚ) 2016/1628, motor sa montuje tak, aby sa zabezpečilo použitie funkcie regulátora konštantných otáčok pred zvýšením záťaže motora z nastavenia bez záťaže.

1.1.2.3.   Typy motorov s konštantnými otáčkami vybavené alternatívnymi otáčkami

Motor s konštantnými otáčkami nie je určený na prevádzku s meniteľnými otáčkami. Ak je motor vybavený alternatívnymi otáčkami, ako sa to umožňuje v článku 3 ods. 21 nariadenia (EÚ) 2016/1628, splnia sa okrem iného aj požiadavky tohto odseku.

1.1.2.3.1.   Ak je typ motora základným motorom, s cieľom dodržať ustanovenia článku 24 ods. 5 a 6 nariadenia (EÚ) 2016/1628 spĺňa motor príslušné hodnoty limitov pri skúšaní použitím príslušných skúšobných cyklov NRSC pri všetkých príslušných konštantných otáčkach typu motora. Za každú skúšku NRSC sa vypracuje samostatný skúšobný protokol, ktorý sa začlení do jednotlivých informačných balíkov skúšok.

1.1.2.3.2.   Ak sa na všetky typy motorov v rámci radu motorov vzťahuje skúška emisií zhody výroby, spĺňa motor príslušné hodnoty limitov použitím príslušných skúšobných cyklov NRSC pri všetkých príslušných konštantných otáčkach typu motora.

1.1.2.3.3.   Všetky príslušné konštantné otáčky typu motora, ktoré povoľuje výrobca, sa uvedú v oddiele 3.2.1 doplnku 3 k prílohe I.

1.1.2.3.4.   Motor sa montuje tak, aby sa zabezpečilo, že:

| a) | sa pred prepnutím regulátora konštantných otáčok na alternatívne otáčky motor zastaví, a |
| --- | --- |

a)

sa pred prepnutím regulátora konštantných otáčok na alternatívne otáčky motor zastaví, a

| b) | regulátor konštantných otáčok sa nastaví iba na alternatívne otáčky povolené výrobcom motora. |
| --- | --- |

b)

regulátor konštantných otáčok sa nastaví iba na alternatívne otáčky povolené výrobcom motora.

1.1.2.3.5.   Pokyny pre výrobcu pôvodného motora a koncových používateľov, ktoré sú uvedené v prílohách XIV a XV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 obsahujú informácie o správnej montáži a prevádzke motora podľa požiadaviek odsekov 1.1.2.2 a 1.1.2.3.

1.1.2.4.   Motory s konštantnými otáčkami kategórie IWP na použitie namiesto motora s konštantnými otáčkami kategórie IWA

Ak sa na trh uvádza motor s konštantnými otáčkami kategórie IWP na použitie namiesto motora s konštantnými otáčkami kategórie IWA, ako sa to umožňuje v článku 4 ods. 1 bod 5 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/1628, splnia sa okrem toho aj požiadavky tohto odseku.

1.1.2.4.1.   Ak je typ motora základným motorom, s cieľom dodržať ustanovenia článku 24 ods. 5 a 8 nariadenia (EÚ) 2016/1628 spĺňa motor okrem príslušných hodnôt limitov pri skúšaní NRSC E2 aj príslušné hodnoty limitov pri skúšaní NRSC D2. Za každú skúšku NRSC sa vypracuje samostatný skúšobný protokol, ktorý sa začlení do jednotlivých informačných balíkov skúšok.

1.1.2.4.2.   Ak sa na všetky typy motorov v rámci radu motorov vzťahuje skúška emisií zhody výroby, spĺňa motor okrem príslušných hodnôt limitov pri skúšaní NRSC E2 aj príslušné hodnoty limitov pri skúšaní NRSC D2.

1.1.2.4.3.   V oddiele 3.4.3 doplnku 3 k prílohe I sa uvádza každá príslušná skúška NRSC typu motora, spolu so zodpovedajúcimi otáčkami motora.

1.1.2.4.4.   Pokyny pre výrobcov pôvodného motora, ktoré sú uvedené v prílohe XIV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 obsahujú každú kategóriu a prevádzkový režim (prevádzku pri otáčkach), v rámci ktorých sa motor môže montovať.

2.   Kritériá radu motorov

2.1.   Všeobecne

Rad motorov je charakterizovaný konštrukčnými parametrami. Tie sú spoločné pre všetky motory v rámci radu motorov. Výrobca motora môže rozhodnúť o tom, ktoré motory patria do radu motorov, pokiaľ sú dodržané kritériá zaradenia uvedené v odseku 2.4. Rad motorov schvaľuje schvaľovací úrad. Výrobca poskytne schvaľovaciemu úradu príslušné informácie o hodnotách emisií motorov zaradených do radu motorov.

2.2.   Kategórie motorov, prevádzkový režim (prevádzka pri otáčkach) a rozsah výkonu

2.2.1.   Rad motorov pozostáva iba z typov motorov v rámci rovnakej kategórie motorov, ako je to uvedené v článku 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1628.

2.2.2.   Rad motorov pozostáva iba z typov motorov v rámci rovnakej prevádzky pri otáčkach, ako je to uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2016/1628.

2.2.3.   Rady motorov s viacerými rozsahmi výkonu

2.2.3.1.   Rad motorov môže mať viac rozsahov výkonu pre rovnakú prevádzku pri otáčkach v rámci rovnakej (pod-)kategórie motorov. V súlade s článkom 18 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1628 v takom prípade základný motor (na účely typového schválenia EÚ) a všetky typy motorov v rámci rovnakého radu motorov (na účely zhody výroby), pokiaľ ide o príslušné rozsahy výkonu:

| — | spĺňajú najprísnejšie hodnoty emisných limitov; |
| --- | --- |

—

spĺňajú najprísnejšie hodnoty emisných limitov;

| — | podrobia sa skúške použitím skúšobných cyklov, ktoré zodpovedajú najprísnejším hodnotám emisných limitov; |
| --- | --- |

—

podrobia sa skúške použitím skúšobných cyklov, ktoré zodpovedajú najprísnejším hodnotám emisných limitov;

| — | podliehajú najskorším dátumom nadobudnutia účinnosti typového schválenia EÚ a uvedenia na trh, ktoré sú stanovené v prílohe III k nariadeniu (EÚ) 2016/1628. |
| --- | --- |

—

podliehajú najskorším dátumom nadobudnutia účinnosti typového schválenia EÚ a uvedenia na trh, ktoré sú stanovené v prílohe III k nariadeniu (EÚ) 2016/1628.

S cieľom dodržať v prípade namontovania motora do necestného pojazdného stroja zásadu článku 18 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1628 obsahujú pokyny pre výrobcov pôvodného motora, ktoré sú uvedené v prílohe XIV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/654 vyhlásenie o tom, že takouto montážou nebude motor trvalo obmedzený iba na rozsah výkonu v rámci podkategórie s prísnejšími emisnými limitmi, než má podkategória, v ktorej je motor typovo schválený.

2.2.3.2.   Na účely pridelenia podkategórie typového schválenia EÚ radu motorov s viacerými rozsahmi výkonu rozhodnú výrobca a schvaľovací úrad o podkategórii, ktorá čo najviac zodpovedá kritériám z odseku 2.2.3.1.

2.3.   Osobitné prípady

2.3.1.   Interakcie medzi parametrami

V niektorých prípadoch môžu byť medzi parametrami interakcie, ktoré môžu spôsobiť zmeny v emisiách. To sa musí zohľadniť, aby bolo zabezpečené, že do toho istého radu motorov sa zaradia len motory s podobnými charakteristikami výfukových emisií. Výrobca takéto prípady identifikuje a oznámi schvaľovaciemu úradu. Potom sa to zohľadní ako kritérium pri tvorbe nového radu motorov.

2.3.2.   Zariadenia alebo vlastnosti s veľkým vplyvom na emisie

Zariadenia alebo vlastnosti, ktoré nie sú uvedené v odseku 2.4 a ktoré majú veľký vplyv na úroveň emisií, výrobca určí na základe správneho technického úsudku a oznámi ich schvaľovaciemu úradu. Potom sa to zohľadní ako kritérium pri tvorbe nového radu motorov.

2.3.3.   Dodatočné kritériá

Okrem parametrov uvedených v odseku 2.4 môže výrobca zaviesť dodatočné kritériá umožňujúce vymedziť rad v obmedzenejšom rozsahu. Tieto parametre nie sú nevyhnutne parametrami, ktoré majú vplyv na úroveň emisií.

2.4.   Parametre vymedzujúce rad motorov

2.4.1.   Cyklus spaľovania

| a) | dvojtaktný cyklus; |
| --- | --- |

a)

dvojtaktný cyklus;

| b) | štvortaktný cyklus; |
| --- | --- |

b)

štvortaktný cyklus;

| c) | rotačný motor; |
| --- | --- |

c)

rotačný motor;

| d) | iný. |
| --- | --- |

d)

iný.

2.4.2.   Usporiadanie valcov

2.4.2.1.   Usporiadanie valcov v bloku

| a) | jednovalcové; |
| --- | --- |

a)

jednovalcové;

| b) | v tvare V; |
| --- | --- |

b)

v tvare V;

| c) | jednoradové; |
| --- | --- |

c)

jednoradové;

| d) | protibežné; |
| --- | --- |

d)

protibežné;

| e) | hviezdicové; |
| --- | --- |

e)

hviezdicové;

| f) | iné (F, W atď.). |
| --- | --- |

f)

iné (F, W atď.).

2.4.2.2.   Vzájomná poloha valcov

Motory s tým istým blokom môžu patriť do toho istého radu motorov, pokiaľ sú ich rozmery od stredu vŕtania po stred rovnaké.

2.4.3.   Hlavné chladiace médium

| a) | vzduch; |
| --- | --- |

a)

vzduch;

| b) | voda; |
| --- | --- |

b)

voda;

| c) | olej. |
| --- | --- |

c)

olej.

2.4.4.   Zdvih jednotlivého valca

2.4.4.1.   Motor so zdvihovým objemom valca ≥ 0,75 dm3

Ak sa majú motory so zdvihovým objemom valca ≥ 0,75 dm3 považovať za motory patriace do rovnakého radu motorov, nesmie rozptyl ich zdvihových objemov valcov presahovať 15 percent najvyššieho zdvihového objemu jednotlivého valca v tomto rade motorov.

2.4.4.2.   Motor so zdvihovým objemom valca < 0,75 dm3

Ak sa majú motory so zdvihovým objemom valca < 0,75 dm3 považovať za motory patriace do rovnakého radu motorov, nesmie rozptyl ich zdvihových objemov valcov presahovať 30 percent najvyššieho zdvihového objemu jednotlivého valca v tomto rade motorov.

2.4.4.3.   Motor s inými limitmi zdvihového objemu valcov

Motory so zdvihovým objemom jednotlivého valca, ktorý presahuje limity vymedzené v odsekoch 2.3.4.1 a 2.3.4.2, možno považovať za motory patriace do rovnakého radu motorov na základe schválenia schvaľovacím úradom. Schválenie musí byť založené na technických prvkoch (výpočtoch, simuláciách, experimentálnych výsledkoch atď.), ktorými sa preukáže, že prekročenie limitov nemá závažnejší vplyv na výfukové emisie.

2.4.5.   Spôsob nasávania vzduchu

| a) | atmosférické nasávanie; |
| --- | --- |

a)

atmosférické nasávanie;

| b) | preplňovanie; |
| --- | --- |

b)

preplňovanie;

| c) | preplňovanie s chladičom. |
| --- | --- |

c)

preplňovanie s chladičom.

2.4.6.   Typ paliva

| a) | Motorová nafta (plynový olej určený pre necestné pojazdné stroje); |
| --- | --- |

a)

Motorová nafta (plynový olej určený pre necestné pojazdné stroje);

| b) | Etanol pre osobitné vznetové motory (ED95); |
| --- | --- |

b)

Etanol pre osobitné vznetové motory (ED95);

| c) | Benzín (E10); |
| --- | --- |

c)

Benzín (E10);

| d) | Etanol (E85). |
| --- | --- |

d)

Etanol (E85).

| e) | Zemný plyn/biometán:






  1. | Univerzálne palivo – vysokovýhrevné palivo (skupina plynov H) alebo nízkovýhrevné palivo (skupina plynov L); |
| --- | --- | --- |

e)

Zemný plyn/biometán:

1.

Univerzálne palivo – vysokovýhrevné palivo (skupina plynov H) alebo nízkovýhrevné palivo (skupina plynov L);

| 2. | Palivo s obmedzeným použitím – vysokovýhrevné palivo (skupina plynov H); |
| --- | --- |

2.

Palivo s obmedzeným použitím – vysokovýhrevné palivo (skupina plynov H);

| 3. | Palivo s obmedzeným použitím – nízkovýhrevné palivo (skupina plynov L); |
| --- | --- |

3.

Palivo s obmedzeným použitím – nízkovýhrevné palivo (skupina plynov L);

| 4. | Špecifické (LNG); |
| --- | --- |

4.

Špecifické (LNG);

| f) | Skvapalnený ropný plyn (LPG); |
| --- | --- |

f)

Skvapalnený ropný plyn (LPG);

2.4.7.   Palivové usporiadanie

| a) | iba kvapalné palivo; |
| --- | --- |

a)

iba kvapalné palivo;

| b) | iba plynné palivo; |
| --- | --- |

b)

iba plynné palivo;

| c) | dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 1A; |
| --- | --- |

c)

dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 1A;

| d) | dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 1 B; |
| --- | --- |

d)

dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 1 B;

| e) | dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 2 A; |
| --- | --- |

e)

dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 2 A;

| f) | dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 2 B; |
| --- | --- |

f)

dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 2 B;

| g) | dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 3B. |
| --- | --- |

g)

dvojpalivový motor (dual-fuel) typu 3B.

2.4.8.   Typ/konštrukcia spaľovacej komory

| a) | otvorená komora; |
| --- | --- |

a)

otvorená komora;

| b) | delená komora; |
| --- | --- |

b)

delená komora;

| c) | iné typy. |
| --- | --- |

c)

iné typy.

2.4.9.   Typ zapaľovania

| a) | zážihové; |
| --- | --- |

a)

zážihové;

| b) | vznetové. |
| --- | --- |

b)

vznetové.

2.4.10.   Ventily a kanáliky

| a) | usporiadanie; |
| --- | --- |

a)

usporiadanie;

| b) | počet ventilov na valec. |
| --- | --- |

b)

počet ventilov na valec.

2.4.11.   Typ prívodu paliva

| a) | čerpadlo, (vysokotlakové) potrubie a vstrekovač; |
| --- | --- |

a)

čerpadlo, (vysokotlakové) potrubie a vstrekovač;

| b) | radové alebo rozdeľovacie čerpadlo; |
| --- | --- |

b)

radové alebo rozdeľovacie čerpadlo;

| c) | vstrekovacia jednotka; |
| --- | --- |

c)

vstrekovacia jednotka;

| d) | vstrekovací systém so spoločným tlakovým potrubím; |
| --- | --- |

d)

vstrekovací systém so spoločným tlakovým potrubím;

| e) | karburátor; |
| --- | --- |

e)

karburátor;

| f) | vstrekovač na vstrekovanie paliva do sacieho kanála; |
| --- | --- |

f)

vstrekovač na vstrekovanie paliva do sacieho kanála;

| g) | priame vstrekovanie; |
| --- | --- |

g)

priame vstrekovanie;

| h) | zmiešavacia jednotka; |
| --- | --- |

h)

zmiešavacia jednotka;

| i) | iný. |
| --- | --- |

i)

iný.

2.4.12.   Ďalšie zariadenia

| a) | recirkulácia výfukových plynov (EGR); |
| --- | --- |

a)

recirkulácia výfukových plynov (EGR);

| b) | vstrekovanie vody; |
| --- | --- |

b)

vstrekovanie vody;

| c) | vstrekovanie vzduchu; |
| --- | --- |

c)

vstrekovanie vzduchu;

| d) | iné. |
| --- | --- |

d)

iné.

2.4.13.   Stratégia elektronického riadenia

Prítomnosť alebo neprítomnosť elektronickej riadiacej jednotky (ECU) v motore sa považuje za základný parameter radu motorov.

V prípade elektronicky riadených motorov výrobca musí poskytnúť technické podklady, ktoré objasnia zoskupenie týchto motorov do toho istého radu motorov, t. j. dôvody, prečo sa od týchto motorov očakáva, že splnia rovnaké emisné požiadavky.

Elektronická regulácia otáčok nemusí znamenať, že ide o iný rad motorov než rad s mechanickou reguláciou. Potreba oddeliť elektronicky riadené motory od mechanicky riadených motorov by sa mala uplatňovať na charakteristiky vstrekovania paliva, ako je časovanie, tlak, rýchlosť atď.

2.4.14.   Systémy dodatočnej úpravy výfukových plynov

Funkcia a kombinácia nasledujúcich zariadení sa považuje za kritérium príslušnosti k radu motorov:

| a) | oxidačný katalyzátor; |
| --- | --- |

a)

oxidačný katalyzátor;

| b) | systém deNOx so selektívnou redukciou NOx (pridanie redukčného činidla); |
| --- | --- |

b)

systém deNOx so selektívnou redukciou NOx (pridanie redukčného činidla);

| c) | iné systémy deNOx; |
| --- | --- |

c)

iné systémy deNOx;

| d) | Systém dodatočnej úpravy pevných častíc s pasívnou regeneráciou:






  1. | s prúdením výfukových plynov cez stenu; |
| --- | --- | --- |

d)

Systém dodatočnej úpravy pevných častíc s pasívnou regeneráciou:

1.

s prúdením výfukových plynov cez stenu;

| 2. | bez prúdenia výfukových plynov cez stenu; |
| --- | --- |

2.

bez prúdenia výfukových plynov cez stenu;

| e) | Systém dodatočnej úpravy pevných častíc s aktívnou regeneráciou:






  1. | s prúdením výfukových plynov cez stenu; |
| --- | --- | --- |

e)

Systém dodatočnej úpravy pevných častíc s aktívnou regeneráciou:

1.

s prúdením výfukových plynov cez stenu;

| 2. | bez prúdenia výfukových plynov cez stenu; |
| --- | --- |

2.

bez prúdenia výfukových plynov cez stenu;

| f) | Iné systémy dodatočnej úpravy pevných častíc; |
| --- | --- |

f)

Iné systémy dodatočnej úpravy pevných častíc;

| g) | iné zariadenia. |
| --- | --- |

g)

iné zariadenia.

Ak bol motor osvedčený bez systému dodatočnej úpravy výfukových plynov, či už ako základný motor, alebo ako člen radu motorov, potom tento motor, ak je vybavený oxidačným katalyzátorom (nie systémom dodatočnej úpravy pevných častíc), môže byť zaradený do toho istého radu motorov, ak nevyžaduje rozdielne vlastnosti paliva.

Ak vyžaduje osobitné vlastnosti paliva (napr. systémy dodatočnej úpravy pevných častíc vyžadujúce osobitné prísady na zabezpečenie regeneračného procesu), rozhodnutie o jeho zaradení do rovnakého radu motorov sa zakladá na technických podkladoch výrobcu. Z týchto podkladov musí vyplývať, že očakávaná úroveň emisií motora vybaveného systémom dodatočnej úpravy spĺňa rovnaké limitné hodnoty ako úroveň emisií motora nevybaveného týmto systémom.

Ak bol motor osvedčený so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov buď ako základný motor, alebo ako člen radu motorov, ktorého základný motor je vybavený rovnakým systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, tento motor nie je možné zaradiť do rovnakého radu motorov, ak nie je vybavený systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov.

2.4.15.   Dvojpalivové motory (dual-fuel)

Všetky typy motorov v rámci radu dvojpalivových motorov (dual-fuel) musia patriť do rovnakého typu dvojpalivových motorov vymedzeného v oddiele 2 (napríklad typu 1A, 2B atď.) a fungovať s rovnakými druhmi paliva alebo prípadne s palivami udávanými podľa tohto nariadenia ako palivá rovnakého druhu (druhov).

Okrem toho, že patria k rovnakému dvojpalivovému typu, majú maximálny pomer plynu v príslušnom skúšobnom cykle (GERcyklus) v rozsahu 70 až 100 percent pomeru typu motorov s najvyššou hodnotou GERcyklu.

2.4.16.   Teplota nasávaného vzduchu v prípade motorov kategórie NRS < 19 kW:

| a) | pozostáva z typov motorov, ktoré sa majú používať v snežných frézach: motory sa skúšajú s teplotou nasávaného vzduchu od 0 °C do – 5 °C; |
| --- | --- |

a)

pozostáva z typov motorov, ktoré sa majú používať v snežných frézach: motory sa skúšajú s teplotou nasávaného vzduchu od 0 °C do – 5 °C;

| b) | nepozostáva výlučne z typov motorov, ktoré sa majú používať v snežných frézach: motory sa skúšajú s teplotou nasávaného vzduchu 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

b)

nepozostáva výlučne z typov motorov, ktoré sa majú používať v snežných frézach: motory sa skúšajú s teplotou nasávaného vzduchu 25 ± 5 °C.

2.4.17.   Kategória času emisnej trvanlivosti (EDP)

V prípade kategórií motorov v tabuľke V-3 alebo V-4 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2016/1628, ktoré majú alternatívne hodnoty pre EDP, výrobca udáva kategóriu EDP:

| a) | kat. 1 (spotrebiteľské výrobky); |
| --- | --- |

a)

kat. 1 (spotrebiteľské výrobky);

| b) | kat. 2 (poloprofesionálne výrobky); |
| --- | --- |

b)

kat. 2 (poloprofesionálne výrobky);

| c) | kat. 3 (výrobky pre profesionálnych používateľov). |
| --- | --- |

c)

kat. 3 (výrobky pre profesionálnych používateľov).

3.   Výber základného motora

3.1.   Všeobecne

3.1.1.   Po tom, ako schvaľovací úrad schválil rad motorov, sa vyberie základný motor radu motorov na základe hlavného kritéria výberu, ktorým je najväčšia dodávka paliva na jeden zdvih valca pri udávaných otáčkach maximálneho krútiaceho momentu. Ak je v prípade dvoch alebo viacerých motorov toto hlavné kritérium zhodné, základný motor sa musí vybrať pomocou sekundárneho kritéria najväčšej dodávky paliva na zdvih pri menovitých otáčkach.

3.1.2.   Schvaľovací úrad môže dospieť k záveru, že najhorší prípad, pokiaľ ide o podiel emisií v danom rade motorov, je možné najlepšie určiť skúškou alternatívneho alebo dodatočného motora. V takom prípade zainteresované strany poskytnú vhodné informácie, aby bolo možné určiť, ktoré motory v rade motorov majú pravdepodobne najvyššiu úroveň emisií.

3.1.3.   Ak sa motory v rámci radu vyznačujú inými vlastnosťami, ktoré môžu ovplyvniť výfukové emisie, tieto vlastnosti sa identifikujú a zohľadnia pri výbere základného motora.

3.1.4.   Ak motory v rámci radu motorov spĺňajú rovnaké emisné hodnoty v rôznom čase emisnej trvanlivosti, zohľadní sa to pri výbere základného motora.

3.2.   Osobitné prípady

3.2.1.   S cieľom vybrať základný motor v prípade radu motorov s meniteľnými otáčkami kategórie IWP obsahujúceho jeden alebo viacero typov motorov, ktoré sa majú uviesť na trh na použitie v plavidlách vnútrozemskej vodnej dopravy v súlade s odsekom 1.1.1.2, požiadavky odseku 3.1.1 sa uplatňujú na základe skúšky NRSC E3. Pri hodnotení požiadaviek odsekov 3.1.2, 3.1.3 a 3.1.4 sa zvážia všetky NRSC, pre ktoré sa typ motorov typovo schvaľuje.

3.2.2.   S cieľom vybrať základný motor v prípade radu motorov s konštantnými otáčkami obsahujúceho jeden alebo viacero typov motorov s alternatívnymi konštantnými otáčkami uvedenými v odseku 1.1.2.3 sa hodnotenie požiadaviek odseku 3.1 uplatňuje na všetky konštantné otáčky každého typu motorov.

3.2.3.   S cieľom vybrať základný motor v prípade radu motorov s konštantnými otáčkami kategórie IWP obsahujúceho jeden alebo viacero typov motorov, ktoré sa majú uviesť na trh na použitie v motoroch IWA s konštantnými otáčkami v súlade s odsekom 1.1.2.4, sa požiadavky odseku 3.1.1 uplatňujú na základe skúšky NRSC E2. Pri hodnotení požiadaviek odsekov 3.1.2, 3.1.3 a 3.1.4 sa zvážia všetky NRSC, pre ktoré sa typ motorov typovo schvaľuje.

---

PRÍLOHA X

Technické podrobnosti na predchádzanie neoprávneným zásahom

1.   V prípade typov motorov a radov motorov, v ktorých sa používa elektronická riadiaca jednotka (ECU) ako súčasť systému regulácie emisií, výrobca schvaľovaciemu úradu poskytne opis ustanovení prijatých na predchádzanie neoprávneným zásahom do elektronickej riadiacej jednotky (ECU) a jej úprave vrátane zariadenia na aktualizáciu s použitím programu alebo kalibrácie schválených výrobcom.

2.   V prípade typov motorov a radov motorov, v ktorých sa používajú mechanické zariadenia ako súčasť systému regulácie emisií, výrobca schvaľovaciemu úradu poskytne opis ustanovení prijatých na predchádzanie neoprávneným zásahom do nastaviteľných parametrov systému regulácie emisií a ich úprave. K tomu patria neoprávnené zásahy do komponentov odolných voči neoprávneným zásahom, ako sú uzávery obmedzovača karburátora, plomby skrutiek karburátora alebo špeciálne skrutky, ktoré nie sú nastaviteľné používateľom.

2.1.   Výrobca technickej službe preukáže, že do nastaviteľných parametrov systému regulácie emisií sa nedá jednoducho neoprávnene zasahovať s použitím primeranej sily, a to ani:

| — | pomocou nástrojov dodávaných spolu s motorom; alebo |
| --- | --- |

—

pomocou nástrojov dodávaných spolu s motorom; alebo

| — | pomocou bežných nástrojov, ako sú skrutkovače, kliešte (vrátane štikacích) či kľúče.
  K bežným nástrojom nepatrí: väčšina rezných alebo brúsnych nástrojov, vrtáky a kruhové nožnice alebo nástroje, ktoré slúžia na vytváranie nadmerného tepla alebo plameňa. |
| --- | --- |

—

pomocou bežných nástrojov, ako sú skrutkovače, kliešte (vrátane štikacích) či kľúče.

K bežným nástrojom nepatrí: väčšina rezných alebo brúsnych nástrojov, vrtáky a kruhové nožnice alebo nástroje, ktoré slúžia na vytváranie nadmerného tepla alebo plameňa.

3.   Na účely tejto prílohy sa môžu motory z iných radov motorov ďalej kombinovať do radov na základe typu a konštrukcie použitých opatrení na predchádzanie neoprávneným zásahom. Ak chce výrobca zaradiť motory z iných radov motorov do radu motorov, v ktorom sa predchádza neoprávneným zásahom, predloží schvaľovaciemu úradu potvrdenie, že použité opatrenia na predchádzanie neoprávneným zásahom sú podobné. V takom prípade sa môžu požiadavky bodov 1 a 2 vykonať za jeden reprezentatívny motor a na základe zodpovedajúcej dokumentácie, ktorá sa používa počas typového schvaľovania všetkých motorov v rovnakom rade motorov s tými istými vlastnosťami predchádzania neoprávneným zásahom.

4.   Výrobcovia uvedú v návode na obsluhu upozornenie, že v prípade neoprávneného zásahu do motora prestane platiť typové schválenie EÚ pre daný motor.

---