# Euroopa Liidu L 155/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 155 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik17. juuni 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 155

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik17. juuni 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1018, 29. juuni 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (finantsinstrumentide turgude kohta) seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks investeerimisühingute, turukorraldajate ja krediidiasutuste esitatav teave (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1019, 16. juuni 2017, millega kehtestatakse teatavate Valgevenest pärit betooni sarrusvarraste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 6 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2017/1020, 8. juuni 2017, sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Horvaatias | 21 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2017/1021, 10. jaanuar 2017, riigiabi SA.44727 2016/C (ex 2016/N) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda kontsernile Areva
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 9029 all)

   (
  1
  ) | 23 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1018, 29. juuni 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (finantsinstrumentide turgude kohta) seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks investeerimisühingute, turukorraldajate ja krediidiasutuste esitatav teave (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1019, 16. juuni 2017, millega kehtestatakse teatavate Valgevenest pärit betooni sarrusvarraste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

6

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2017/1020, 8. juuni 2017, sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Horvaatias

21

*

Komisjoni otsus (EL) 2017/1021, 10. jaanuar 2017, riigiabi SA.44727 2016/C (ex 2016/N) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda kontsernile Areva
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 9029 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 9029 all)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/1018,

29. juuni 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (finantsinstrumentide turgude kohta) seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks investeerimisühingute, turukorraldajate ja krediidiasutuste esitatav teave

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 34 lõike 8 kolmandat lõiku ja artikli 35 lõike 11 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Oluline on kindlaks määrata teave, mida investeerimisühingud, turukorraldajad ja kui direktiiviga 2014/65/EL ette nähtud, siis ka krediidiasutused peaksid esitama oma liikmesriigi pädevatele asutustele, kui nad soovivad osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimistegevusega ning osutada kõrvalteenuseid teises liikmesriigis, et kehtestada ühtsed teabenõuded ja kasutada võimalust osutada teenuseid kogu liidus. |
| --- | --- |

(1)

Oluline on kindlaks määrata teave, mida investeerimisühingud, turukorraldajad ja kui direktiiviga 2014/65/EL ette nähtud, siis ka krediidiasutused peaksid esitama oma liikmesriigi pädevatele asutustele, kui nad soovivad osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimistegevusega ning osutada kõrvalteenuseid teises liikmesriigis, et kehtestada ühtsed teabenõuded ja kasutada võimalust osutada teenuseid kogu liidus.

| (2) | Sellise teabe ulatus ja sisu, mida investeerimisühingud, krediidiasutused või turukorraldajad peaksid esitama oma liikmesriigi pädevatele asutustele, kui nad soovivad osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimistegevusega, osutada kõrvalteenuseid või rakendada korda juurdepääsu ja kauplemise soodustamiseks, erineb sõltuvalt loa eesmärgist ja vormist. Seepärast on selguse eesmärgil asjakohane määrata käesolevas määruses kindlaks luba käsitlevate teadete eri liigid. |
| --- | --- |

(2)

Sellise teabe ulatus ja sisu, mida investeerimisühingud, krediidiasutused või turukorraldajad peaksid esitama oma liikmesriigi pädevatele asutustele, kui nad soovivad osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimistegevusega, osutada kõrvalteenuseid või rakendada korda juurdepääsu ja kauplemise soodustamiseks, erineb sõltuvalt loa eesmärgist ja vormist. Seepärast on selguse eesmärgil asjakohane määrata käesolevas määruses kindlaks luba käsitlevate teadete eri liigid.

| (3) | Samal põhjusel on oluline selgitada teavet, mida mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldavad investeerimisühingud või turukorraldajad peaksid esitama, kui nad soovivad teise liikmesriigi territooriumil hõlbustada kaugkasutajate või kõnealuses teises liikmesriigis asutatud liikmete või osalejate juurdepääsu nendele süsteemidele ja nendes süsteemides kauplemist. |
| --- | --- |

(3)

Samal põhjusel on oluline selgitada teavet, mida mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldavad investeerimisühingud või turukorraldajad peaksid esitama, kui nad soovivad teise liikmesriigi territooriumil hõlbustada kaugkasutajate või kõnealuses teises liikmesriigis asutatud liikmete või osalejate juurdepääsu nendele süsteemidele ja nendes süsteemides kauplemist.

| (4) | Päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused peaksid saama ajakohastatud teavet luba käsitleva teate andmetes tehtud muudatuste kohta, sealhulgas seoses investeerimisteenuste ja -tegevuse loa kehtetuks tunnistamise või tühistamisega. Selline teave peaks tagama, et kõnealused pädevad asutused saavad teha informeeritud otsuseid, mis on kooskõlas nende õiguste ja ülesannetega. |
| --- | --- |

(4)

Päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused peaksid saama ajakohastatud teavet luba käsitleva teate andmetes tehtud muudatuste kohta, sealhulgas seoses investeerimisteenuste ja -tegevuse loa kehtetuks tunnistamise või tühistamisega. Selline teave peaks tagama, et kõnealused pädevad asutused saavad teha informeeritud otsuseid, mis on kooskõlas nende õiguste ja ülesannetega.

| (5) | Päritoluliikmesriigis tegutseva investeerimisühingu nime, aadressi ja kontaktandmete muutust tuleks pidada oluliseks ja seepärast tuleks sellest teatada filiaali andmete muutumist käsitlevas teates või seotud vahendaja andmete muutumist käsitlevas teates. |
| --- | --- |

(5)

Päritoluliikmesriigis tegutseva investeerimisühingu nime, aadressi ja kontaktandmete muutust tuleks pidada oluliseks ja seepärast tuleks sellest teatada filiaali andmete muutumist käsitlevas teates või seotud vahendaja andmete muutumist käsitlevas teates.

| (6) | On oluline, et päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused teeksid rahapesuvastases võitluses koostööd. Käesolev määrus ja eelkõige investeerimisühingu tegevuskava esitamine peaksid hõlbustama vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel tema territooriumil asutatud filiaali rahapesu või terrorismi rahastamise vastaste süsteemide ja kontrollimeetmete hindamist ja nende üle järelvalve tegemist, sealhulgas seoses rahapesuvastase võitluse eest vastutava isiku oskuste, teadmiste ja isikuomadustega. |
| --- | --- |

(6)

On oluline, et päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused teeksid rahapesuvastases võitluses koostööd. Käesolev määrus ja eelkõige investeerimisühingu tegevuskava esitamine peaksid hõlbustama vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel tema territooriumil asutatud filiaali rahapesu või terrorismi rahastamise vastaste süsteemide ja kontrollimeetmete hindamist ja nende üle järelvalve tegemist, sealhulgas seoses rahapesuvastase võitluse eest vastutava isiku oskuste, teadmiste ja isikuomadustega.

| (7) | Käesoleva määruse sätted on tihedalt seotud, kuna need käsitlevad teateid, mis on seotud investeerimisteenuste ja -tegevuse pakkumise vabadusega ja asutamisvabadusega, mida kohaldatakse investeerimisühingute, turukorraldajate ja kui ette nähtud, siis ka krediidiasutuste suhtes. Selleks et tagada kooskõla kõnealuste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja anda isikutele, kelle suhtes neid kohustusi kohaldatakse, põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, on soovitav sätestada kõik direktiivi 2014/65/EL II jaotise III peatükiga ette nähtud regulatiivsed tehnilised standardid teabe esitamise kohta ühes määruses. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse sätted on tihedalt seotud, kuna need käsitlevad teateid, mis on seotud investeerimisteenuste ja -tegevuse pakkumise vabadusega ja asutamisvabadusega, mida kohaldatakse investeerimisühingute, turukorraldajate ja kui ette nähtud, siis ka krediidiasutuste suhtes. Selleks et tagada kooskõla kõnealuste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja anda isikutele, kelle suhtes neid kohustusi kohaldatakse, põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, on soovitav sätestada kõik direktiivi 2014/65/EL II jaotise III peatükiga ette nähtud regulatiivsed tehnilised standardid teabe esitamise kohta ühes määruses.

| (8) | Ühtsuse huvides ja finantsturgude sujuva toimimise tagamiseks on vaja, et käesoleva määruse sätteid ja vastavaid direktiivi 2014/65/EL ülevõtvaid siseriiklikke sätteid hakataks kohaldama samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(8)

Ühtsuse huvides ja finantsturgude sujuva toimimise tagamiseks on vaja, et käesoleva määruse sätteid ja vastavaid direktiivi 2014/65/EL ülevõtvaid siseriiklikke sätteid hakataks kohaldama samast kuupäevast.

| (9) | Käesolev määrus põhineb ESMA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus põhineb ESMA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (10) | ESMA on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (2) artiklile 10 viinud läbi avaliku konsultatsiooni regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust kõnealuse määruse artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(10)

ESMA on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (2) artiklile 10 viinud läbi avaliku konsultatsiooni regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust kõnealuse määruse artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldavate investeerimisühingute ja turukorraldajate suhtes.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (3) kohaselt tegevusloa saanud krediidiasutuste suhtes, kes osutavad ühte või mitut investeerimisteenust või tegelevad investeerimistegevusega ning soovivad kasutada seotud vahendajaid järgmiste õiguste alusel:

| a) | õigus osutada investeerimisteenuseid ja tegeleda investeerimistegevusega vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 34 lõikele 5; |
| --- | --- |

a)

õigus osutada investeerimisteenuseid ja tegeleda investeerimistegevusega vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 34 lõikele 5;

| b) | asutamisõigus vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 35 lõikele 7. |
| --- | --- |

b)

asutamisõigus vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 35 lõikele 7.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „investeerimisteenuste ja -tegevuse luba käsitlev teade“– direktiivi 2014/65/EL artikli 34 lõike 2 või artikli 34 lõike 5 kohaselt esitatav teade;

„investeerimisteenuste ja -tegevuse luba käsitlev teade“

b)   „filiaali luba käsitlev teade“ või „seotud vahendaja luba käsitlev teade“– direktiivi 2014/65/EL artikli 35 lõike 2 või artikli 35 lõike 7 kohaselt esitatav teade;

„filiaali luba käsitlev teade“ või „seotud vahendaja luba käsitlev teade“

c)   „mitmepoolsele või organiseeritud kauplemissüsteemile juurdepääsu hõlbustamiseks rakendatavat korda käsitlev teade“– direktiivi 2014/65/EL artikli 34 lõike 7 kohaselt esitatav teade;

„mitmepoolsele või organiseeritud kauplemissüsteemile juurdepääsu hõlbustamiseks rakendatavat korda käsitlev teade“

d)   „luba käsitlev teade“– investeerimisteenuste ja -tegevuse luba käsitlev teade, filiaali luba käsitlev teade, seotud vahendaja luba käsitlev teade või mitmepoolsele või organiseeritud kauplemissüsteemile juurdepääsu hõlbustamiseks rakendatavat korda käsitlev luba.

„luba käsitlev teade“

Artikkel 3

Investeerimisteenuste ja -tegevuse luba käsitlevas teates esitatav teave

1.   Investeerimisühingud tagavad, et direktiivi 2014/65/EL artikli 34 lõike 2 kohaselt esitatavas investeerimisteenuste ja -tegevuse luba käsitlevas teates esitatakse järgmine teave:

| a) | investeerimisühingu nimi, aadress ja kontaktandmed koos investeerimisühingu määratud kontaktisiku nimega; |
| --- | --- |

a)

investeerimisühingu nimi, aadress ja kontaktandmed koos investeerimisühingu määratud kontaktisiku nimega;

| b) | tegevuskava, milles on esitatud järgmine teave:






  i) | vastuvõtvas liikmesriigis pakutavate konkreetsete investeerimisteenuste, -tegevuste ja kõrvalteenuste üksikasjad ning kasutatavad finantsinstrumendid ja |
| --- | --- | --- |

b)

tegevuskava, milles on esitatud järgmine teave:

i)

vastuvõtvas liikmesriigis pakutavate konkreetsete investeerimisteenuste, -tegevuste ja kõrvalteenuste üksikasjad ning kasutatavad finantsinstrumendid ja

| ii) | kinnitus selle kohta, kas investeerimisühing soovib kasutada tema päritoluliikmesriigis asutatud seotud vahendajaid, et osutada teenuseid vastuvõtvas liikmesriigis; kui jah, siis selliste seotud vahendajate nimi, aadress ja kontaktandmed ning nende pakutavad investeerimisteenused või -tegevused, kõrvalteenused ja finantsinstrumendid. |
| --- | --- |

ii)

kinnitus selle kohta, kas investeerimisühing soovib kasutada tema päritoluliikmesriigis asutatud seotud vahendajaid, et osutada teenuseid vastuvõtvas liikmesriigis; kui jah, siis selliste seotud vahendajate nimi, aadress ja kontaktandmed ning nende pakutavad investeerimisteenused või -tegevused, kõrvalteenused ja finantsinstrumendid.

2.   Artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud krediidiasutused, kes vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 34 lõikele 5 esitavad investeerimisteenuste ja -tegevuse luba käsitleva teate, tagavad, et selline teade sisaldab lõike 1 punktis a ja punkti b alapunktis ii sätestatud teavet.

Artikkel 4

Investeerimisteenuste ja -tegevuse andmete muudatusi käsitlev teave

Investeerimisühingud ja artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud krediidiasutused tagavad, et direktiivi 2014/65/EL artikli 34 lõike 4 kohaselt esitatud teade andmete muudatuse kohta sisaldab üksikasjalikku teavet kõigi algses investeerimisteenuste ja -tegevuse luba käsitlevas teates tehtud muudatuste kohta.

Artikkel 5

Mitmepoolsele või organiseeritud kauplemissüsteemile juurdepääsu hõlbustamiseks rakendatavat korda käsitlev teave

Investeerimisühingud ja turukorraldajad, kes vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 34 lõikele 7 esitavad mitmepoolsele või organiseeritud kauplemissüsteemile juurdepääsu hõlbustamiseks rakendatavat korda käsitleva teate, tagavad, et sellises teates esitatakse järgmine teave:

| a) | investeerimisühingu või turukorraldaja nimi, aadress ja kontaktandmed koos investeerimisühingu või turukorraldaja määratud kontaktisiku nimega; |
| --- | --- |

a)

investeerimisühingu või turukorraldaja nimi, aadress ja kontaktandmed koos investeerimisühingu või turukorraldaja määratud kontaktisiku nimega;

| b) | asjaomase korra lühikirjeldus ja kuupäev, millest alates kõnealust korda vastuvõtvas liikmesriigis rakendatakse; |
| --- | --- |

b)

asjaomase korra lühikirjeldus ja kuupäev, millest alates kõnealust korda vastuvõtvas liikmesriigis rakendatakse;

| c) | mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi ärimudeli lühikirjeldus, sealhulgas kaubeldavate finantsinstrumentide liik, osalejate liik ja mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi turunduspoliitika, mille eesmärk on kaasata kaugkasutajaid, liikmeid või osalisi. |
| --- | --- |

c)

mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi ärimudeli lühikirjeldus, sealhulgas kaubeldavate finantsinstrumentide liik, osalejate liik ja mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi turunduspoliitika, mille eesmärk on kaasata kaugkasutajaid, liikmeid või osalisi.

Artikkel 6

Filiaali luba käsitlevas teates või seotud vahendaja luba käsitlevas teates esitatav teave

1.   Investeerimisühingud ja artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud krediidiasutused tagavad, et vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 35 lõike 2 või lõike 7 kohaselt esitatud filiaali luba käsitlevas teates või seotud vahendaja luba käsitlevas teates esitatakse järgmine teave:

| a) | päritoluliikmesriigis tegutseva investeerimisühingu või krediidiasutuse nimi, aadress ja kontaktandmed ning investeerimisühingu või krediidiasutuse määratud kontaktisiku nimi; |
| --- | --- |

a)

päritoluliikmesriigis tegutseva investeerimisühingu või krediidiasutuse nimi, aadress ja kontaktandmed ning investeerimisühingu või krediidiasutuse määratud kontaktisiku nimi;

| b) | vastuvõtvas liikmesriigis tegutseva sellise filiaali või sellise seotud vahendaja nimi, aadress ja kontaktandmed, kellelt on võimalik saada dokumente; |
| --- | --- |

b)

vastuvõtvas liikmesriigis tegutseva sellise filiaali või sellise seotud vahendaja nimi, aadress ja kontaktandmed, kellelt on võimalik saada dokumente;

| c) | filiaali või seotud vahendaja juhtimise eest vastutavate isikute nimed; |
| --- | --- |

c)

filiaali või seotud vahendaja juhtimise eest vastutavate isikute nimed;

| d) | elektrooniline või muu viide sellise riikliku registri asukohale, kus seotud vahendaja on registreeritud, ja |
| --- | --- |

d)

elektrooniline või muu viide sellise riikliku registri asukohale, kus seotud vahendaja on registreeritud, ja

| e) | tegevuskava. |
| --- | --- |

e)

tegevuskava.

2.   Lõike 1 punktis e osutatud tegevuskava sisaldab järgmist:

| a) | pakutavate investeerimisteenuste, -tegevuste, kõrvalteenuste ja finantsinstrumentide loetelu; |
| --- | --- |

a)

pakutavate investeerimisteenuste, -tegevuste, kõrvalteenuste ja finantsinstrumentide loetelu;

| b) | ülevaade, milles selgitatakse, kuidas filiaal või seotud vahendaja panustab investeerimisühingu, krediidiasutuse või konsolideerimisgrupi strateegiasse, ja milles märgitakse, kas investeerimisühing kuulub konsolideerimisgruppi ja millised on filiaali või seotud vahendaja peamised funktsioonid; |
| --- | --- |

b)

ülevaade, milles selgitatakse, kuidas filiaal või seotud vahendaja panustab investeerimisühingu, krediidiasutuse või konsolideerimisgrupi strateegiasse, ja milles märgitakse, kas investeerimisühing kuulub konsolideerimisgruppi ja millised on filiaali või seotud vahendaja peamised funktsioonid;

| c) | sellise kliendi või vastaspoole liigi kirjeldus, kellega filiaal või seotud vahendaja teeb tehinguid, ja kuidas investeerimisühing või krediidiasutus kõnealused kliendid ja vastaspooled leiab ning kuidas ta nendega tehinguid teeb; |
| --- | --- |

c)

sellise kliendi või vastaspoole liigi kirjeldus, kellega filiaal või seotud vahendaja teeb tehinguid, ja kuidas investeerimisühing või krediidiasutus kõnealused kliendid ja vastaspooled leiab ning kuidas ta nendega tehinguid teeb;

| d) | järgmine teave filiaali või seotud vahendaja organisatsioonilise struktuuri kohta:






  i) | funktsionaalsed, geograafilised ja õiguslikud aruandlusahelad, kui kasutatakse maatriksjuhtimisstruktuuri; |
| --- | --- | --- |

d)

järgmine teave filiaali või seotud vahendaja organisatsioonilise struktuuri kohta:

i)

funktsionaalsed, geograafilised ja õiguslikud aruandlusahelad, kui kasutatakse maatriksjuhtimisstruktuuri;

| ii) | selle kirjeldus, kuidas filiaal või seotud vahendaja sobib investeerimisühingu või krediidiasutuse struktuuri või juhul, kui investeerimisühing või krediidiasutus kuulub konsolideerimisgruppi, konsolideerimisgrupi struktuuri; |
| --- | --- |

ii)

selle kirjeldus, kuidas filiaal või seotud vahendaja sobib investeerimisühingu või krediidiasutuse struktuuri või juhul, kui investeerimisühing või krediidiasutus kuulub konsolideerimisgruppi, konsolideerimisgrupi struktuuri;

| iii) | nõuded, mis käsitlevad filiaali või seotud vahendaja aruandlust peakontorile; |
| --- | --- |

iii)

nõuded, mis käsitlevad filiaali või seotud vahendaja aruandlust peakontorile;

| e) | selliste isikute andmed, kes täidavad filiaali või seotud vahendaja juures põhifunktsioone, sealhulgas selliste isikute andmed, kes vastutavad filiaali või seotud vahendaja igapäevase juhtimise, nõuetele vastavuse ja kaebustega tegelemise eest; |
| --- | --- |

e)

selliste isikute andmed, kes täidavad filiaali või seotud vahendaja juures põhifunktsioone, sealhulgas selliste isikute andmed, kes vastutavad filiaali või seotud vahendaja igapäevase juhtimise, nõuetele vastavuse ja kaebustega tegelemise eest;

| f) | mis tahes sellise tegevuste edasiandmise korra üksikasjalik kirjeldus, mis on esmatähtis filiaali või seotud vahendaja tegevuse seisukohast; |
| --- | --- |

f)

mis tahes sellise tegevuste edasiandmise korra üksikasjalik kirjeldus, mis on esmatähtis filiaali või seotud vahendaja tegevuse seisukohast;

| g) | rakendatavate süsteemide ja kontrollimeetmete kokkuvõte, sealhulgas:






  i) | klientide rahaliste vahendite ja varade kaitseks rakendatav kord; |
| --- | --- | --- |

g)

rakendatavate süsteemide ja kontrollimeetmete kokkuvõte, sealhulgas:

i)

klientide rahaliste vahendite ja varade kaitseks rakendatav kord;

| ii) | äritegevuse eeskirjade, muude direktiivi 2014/65/EL artikli 35 lõike 8 kohaste päritoluliikmesriigi pädeva asutuse kohustuste ja kõnealuse direktiivi artikli 16 lõike 6 kohase andmete säilitamise kohustuse täitmise tagamise kord; |
| --- | --- |

ii)

äritegevuse eeskirjade, muude direktiivi 2014/65/EL artikli 35 lõike 8 kohaste päritoluliikmesriigi pädeva asutuse kohustuste ja kõnealuse direktiivi artikli 16 lõike 6 kohase andmete säilitamise kohustuse täitmise tagamise kord;

| iii) | töötajate kontrolliks kehtestatud sisekord, mis hõlmab kontrolli omal arvel kauplemise üle; |
| --- | --- |

iii)

töötajate kontrolliks kehtestatud sisekord, mis hõlmab kontrolli omal arvel kauplemise üle;

| iv) | rahapesuvastaste kohustuste täitmise kord; |
| --- | --- |

iv)

rahapesuvastaste kohustuste täitmise kord;

| v) | filiaali või seotud vahendaja investeerimisteenuste või -tegevuse kolmandatele isikutele edasi andmise või muu asjaomase korra kontrollmeetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

v)

filiaali või seotud vahendaja investeerimisteenuste või -tegevuse kolmandatele isikutele edasi andmise või muu asjaomase korra kontrollmeetmete üksikasjalik kirjeldus;

| vi) | sellise akrediteeritud tagatisskeemi nimi, aadress ja kontaktandmed, mille liige investeerimisühing või krediidiasutus on; |
| --- | --- |

vi)

sellise akrediteeritud tagatisskeemi nimi, aadress ja kontaktandmed, mille liige investeerimisühing või krediidiasutus on;

| h) | nii kasumi ja kahjumi kui ka rahavoogude prognoos algse 36 kuu pikkuse perioodi kohta. |
| --- | --- |

h)

nii kasumi ja kahjumi kui ka rahavoogude prognoos algse 36 kuu pikkuse perioodi kohta.

3.   Kui vastuvõtvas liikmesriigis asutatakse filiaal, mis vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 35 lõike 2 punktile c kavatseb kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis kasutada seotud vahendajaid, esitatakse lõike 1 punktis e osutatud tegevuskavas ka iga sellise seotud vahendaja nimi, aadress ja kontaktandmed.

Artikkel 7

Filiaali või seotud vahendaja andmete muudatusi käsitlev teave

1.   Investeerimisühingud ja artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud krediidiasutused tagavad, et direktiivi 2014/65/EL artikli 35 lõike 10 kohaselt esitatud teade andmete muudatuse kohta sisaldab üksikasjalikku teavet kõigi algses filiaali luba käsitlevas teates või seotud vahendaja luba käsitlevas teates esitatud teabes tehtud muudatuste kohta.

2.   Investeerimisühingud ja artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud krediidiasutused tagavad, et filiaali luba käsitlevas teates või seotud vahendaja luba käsitlevas teates tehtud muudatused, mis on seotud filiaali tegevuse lõpetamisega või seotud vahendaja kasutamise lõpetamisega, sisaldavad järgmist teavet:

| a) | filiaali või seotud vahendaja tegevuse lõpetamise protsessi eest vastutava(te) isiku(te) nimi; |
| --- | --- |

a)

filiaali või seotud vahendaja tegevuse lõpetamise protsessi eest vastutava(te) isiku(te) nimi;

| b) | tegevuse kavandatava lõpetamise ajakava; |
| --- | --- |

b)

tegevuse kavandatava lõpetamise ajakava;

| c) | äritegevuse lõpetamiseks kavandatud korra üksikasjad, sealhulgas üksikasjalik teave selle kohta, kuidas kaitstakse klientide huve, lahendatakse kaebusi ja täidetakse olemasolevad kohustused. |
| --- | --- |

c)

äritegevuse lõpetamiseks kavandatud korra üksikasjad, sealhulgas üksikasjalik teave selle kohta, kuidas kaitstakse klientide huve, lahendatakse kaebusi ja täidetakse olemasolevad kohustused.

Artikkel 8

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates direktiivi 2014/65/EL artikli 93 lõike 1 teises lõigus esimesena nimetatud kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

3

---

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1019,

16. juuni 2017,

millega kehtestatakse teatavate Valgevenest pärit betooni sarrusvarraste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

MENETLUS

1.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 31. märtsil 2016 (2) uurimise kaebuse alusel, mille esitas 15. veebruaril 2016 Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu sarrusvarraste kogutoodangust. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 31. märtsil 2016 (2) uurimise kaebuse alusel, mille esitas 15. veebruaril 2016 Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu sarrusvarraste kogutoodangust.

2

| (2) | Komisjon kehtestas 20. detsembril 2016 rakendusmäärusega (EL) 2016/2303 (3) (edaspidi „ajutine määrus“) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Valgevene Vabariigist (edaspidi „Valgevene“ või „asjaomane riik“) pärit betooni sarrusvarraste impordi suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon kehtestas 20. detsembril 2016 rakendusmäärusega (EL) 2016/2303 (3) (edaspidi „ajutine määrus“) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Valgevene Vabariigist (edaspidi „Valgevene“ või „asjaomane riik“) pärit betooni sarrusvarraste impordi suhtes.

3

2.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (3) | Pärast ajutise dumpinguvastase kehtestamise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine“), tegid liidu kaebuse esitaja ja ainus Valgevene eksportiv tootja kirjalikke esildisi, mis andsid teada nende seisukohtadest esialgsete järelduste suhtes. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(3)

Pärast ajutise dumpinguvastase kehtestamise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine“), tegid liidu kaebuse esitaja ja ainus Valgevene eksportiv tootja kirjalikke esildisi, mis andsid teada nende seisukohtadest esialgsete järelduste suhtes. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.

| (4) | Kuulati ära Valgevene eksportiv tootja ja liidu tootjad. |
| --- | --- |

(4)

Kuulati ära Valgevene eksportiv tootja ja liidu tootjad.

| (5) | Komisjon vaatas huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused läbi ning tegi esialgsetes järeldustes asjakohaseid muudatusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon vaatas huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused läbi ning tegi esialgsetes järeldustes asjakohaseid muudatusi.

| (6) | Et kontrollida ajutise määruse põhjendustes 124 ja 133 nimetatud küsimustike vastuseid, mida ei tehtud menetluse esialgses etapis, tehti kontrollkäigud järgmiste isikute valdustesse:






  a) | liidus asuv sõltumatu importija:






  — | Duferco Deutschland GmbH, Saksamaa |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Et kontrollida ajutise määruse põhjendustes 124 ja 133 nimetatud küsimustike vastuseid, mida ei tehtud menetluse esialgses etapis, tehti kontrollkäigud järgmiste isikute valdustesse:

a)

liidus asuv sõltumatu importija:

—

Duferco Deutschland GmbH, Saksamaa

| b) | liidu kasutajad:






  — | ATG Deutschland GmbH, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

b)

liidu kasutajad:

—

ATG Deutschland GmbH, Saksamaa

| — | Tilts Ltd., Läti. |
| --- | --- |

—

Tilts Ltd., Läti.

| (7) | Komisjon teatas kõigile asjaosalistele peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks sarrusvarraste impordile (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). Kõigile huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta. Võttes arvesse üldise avalikustamisdokumendi põhjendustes 18–24 esitatud järeldusi, analüüsis komisjon pärast lõplike järelduste avalikustamist kahjunäitajaid, jättes analüüsist välja andmed Itaalia turu kohta, ning informeeris sellest kõiki osalisi (täiendav lõplik avalikustamine). Seejärel anti kõigile huvitatud isikutele aega esitada märkusi kõnealuse täiendava avalikustamise kohta. Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas kõigile asjaosalistele peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks sarrusvarraste impordile (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). Kõigile huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta. Võttes arvesse üldise avalikustamisdokumendi põhjendustes 18–24 esitatud järeldusi, analüüsis komisjon pärast lõplike järelduste avalikustamist kahjunäitajaid, jättes analüüsist välja andmed Itaalia turu kohta, ning informeeris sellest kõiki osalisi (täiendav lõplik avalikustamine). Seejärel anti kõigile huvitatud isikutele aega esitada märkusi kõnealuse täiendava avalikustamise kohta. Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse.

3.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (8) | Märkuste puudumisel valimi moodustamise meetodi kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 7–10 esitatud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(8)

Märkuste puudumisel valimi moodustamise meetodi kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 7–10 esitatud esialgsed järeldused.

4.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (9) | Märkuste puudumisel uurimisperioodi ja vaatlusaluse perioodi kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 14 esitatud perioodid. |
| --- | --- |

(9)

Märkuste puudumisel uurimisperioodi ja vaatlusaluse perioodi kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 14 esitatud perioodid.

B.   ASJAOMANE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

ASJAOMANE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (10) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 15 ja 16, on uurimisalune toode „teatavad Valgevenest pärit betooni sarrusvardad, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, k.a valtsimisjärgselt väänatud, kuid edasi töötlemata, ning neil on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone, ning need kuuluvad praegu CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 ja ex 7214 99 95 alla (edaspidi „sarrusvardad“ või „asjaomane toode“). Suure väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad jäävad asjaomase toote määratlusest välja.“ |
| --- | --- |

(10)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 15 ja 16, on uurimisalune toode „teatavad Valgevenest pärit betooni sarrusvardad, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, k.a valtsimisjärgselt väänatud, kuid edasi töötlemata, ning neil on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone, ning need kuuluvad praegu CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 ja ex 7214 99 95 alla (edaspidi „sarrusvardad“ või „asjaomane toode“). Suure väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad jäävad asjaomase toote määratlusest välja.“

| (11) | Juba uurimise esialgses etapis osutas Valgevene eksportiv tootja väidetavale vastuolule kaebuse (milles osutati kahele CN-koodile) ja algatamisteate vahel (milles osutati üheksale CN-koodile). Pärast selle kohta esitatud selgitusi ajutises määruses, muutis Valgevene eksportiv tootja oma väidet ja nõudis, et asjaomase toote kirjeldusse lisataks veel üks lause, mis selgitaks, et ümarlatid ning muud vardad, millel ei ole süvendeid, nukke või muid deformatsioone ning mis on hõlmatud seitsme lisatud CN-koodiga, ei kuulu asjaomase toote määratlusse. |
| --- | --- |

(11)

Juba uurimise esialgses etapis osutas Valgevene eksportiv tootja väidetavale vastuolule kaebuse (milles osutati kahele CN-koodile) ja algatamisteate vahel (milles osutati üheksale CN-koodile). Pärast selle kohta esitatud selgitusi ajutises määruses, muutis Valgevene eksportiv tootja oma väidet ja nõudis, et asjaomase toote kirjeldusse lisataks veel üks lause, mis selgitaks, et ümarlatid ning muud vardad, millel ei ole süvendeid, nukke või muid deformatsioone ning mis on hõlmatud seitsme lisatud CN-koodiga, ei kuulu asjaomase toote määratlusse.

| (12) | Teisest küljest nõudis kaebuse esitaja vastupidiselt Valgevene äriühingule, et ümarlatid ja muud ilma deformatsioonideta vardad tuleks hõlmata toote määratlusse. |
| --- | --- |

(12)

Teisest küljest nõudis kaebuse esitaja vastupidiselt Valgevene äriühingule, et ümarlatid ja muud ilma deformatsioonideta vardad tuleks hõlmata toote määratlusse.

| (13) | Pärast põhjalikku uurimist jõudis komisjon järeldusele, et asjaomase toote kirjeldus kaebuses ja algatamisteates ei hõlma ümarlatte ega deformatsioonideta vardaid ning seega jäävad sellised latid ja vardad toote määratlusest välja. Lisaks ei hõlmanud dumpinguarvutuste ja kahjuanalüüsi jaoks kogutud andmed asjaomase toote kohta ümarlatte ega deformatsioonideta vardaid. Seega peaks toote määratlusest olema selge, et ümarlatid ja deformatsioonideta vardad ei kuulu asjaomase toote hulka. Seepärast nõustub komisjon Valgevene eksportiva tootja soovitatud muudatusega vaatlusaluse toote kirjelduses. Tootemääratluse hindamise käigus kinnitas komisjon, et CN-koodid ex 7214 99 71 ja ex 7214 99 79 osutasid eranditult ümarlattidele ja deformatsioonideta varrastele, ning seepärast jättis komisjon neile toodetele osutavad viited tootemääratlusest välja. Komisjon märkas ka, et kõnealused latid ja vardad olid ekslikult hõlmatud ajutise määruse põhjendustes 62, 63, 65 ja 103 esitatud teabes (liidu tarbimine, asjaomase impordi maht ja turuosa, impordihind ning import kolmandatest riikidest) ning seetõttu seda teavet redigeeriti. |
| --- | --- |

(13)

Pärast põhjalikku uurimist jõudis komisjon järeldusele, et asjaomase toote kirjeldus kaebuses ja algatamisteates ei hõlma ümarlatte ega deformatsioonideta vardaid ning seega jäävad sellised latid ja vardad toote määratlusest välja. Lisaks ei hõlmanud dumpinguarvutuste ja kahjuanalüüsi jaoks kogutud andmed asjaomase toote kohta ümarlatte ega deformatsioonideta vardaid. Seega peaks toote määratlusest olema selge, et ümarlatid ja deformatsioonideta vardad ei kuulu asjaomase toote hulka. Seepärast nõustub komisjon Valgevene eksportiva tootja soovitatud muudatusega vaatlusaluse toote kirjelduses. Tootemääratluse hindamise käigus kinnitas komisjon, et CN-koodid ex 7214 99 71 ja ex 7214 99 79 osutasid eranditult ümarlattidele ja deformatsioonideta varrastele, ning seepärast jättis komisjon neile toodetele osutavad viited tootemääratlusest välja. Komisjon märkas ka, et kõnealused latid ja vardad olid ekslikult hõlmatud ajutise määruse põhjendustes 62, 63, 65 ja 103 esitatud teabes (liidu tarbimine, asjaomase impordi maht ja turuosa, impordihind ning import kolmandatest riikidest) ning seetõttu seda teavet redigeeriti.

| (14) | Eespool esitatut arvesse võttes selgitab komisjon vaatlusaluse toote määratlust järgmiselt:

  „Asjaomane toode on teatavad Valgevenest pärit betooni sarrusvardad, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, k.a valtsimisjärgselt väänatud, kuid edasi töötlemata, ning neil on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone, ning need kuuluvad praegu CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ja ex 7214 99 95 alla (edaspidi „asjaomane toode“). Suure väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad ning muud pikad tooted, nagu ümarlatid, jäävad asjaomase toote määratlusest välja.“ |
| --- | --- |

(14)

Eespool esitatut arvesse võttes selgitab komisjon vaatlusaluse toote määratlust järgmiselt:

„Asjaomane toode on teatavad Valgevenest pärit betooni sarrusvardad, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, k.a valtsimisjärgselt väänatud, kuid edasi töötlemata, ning neil on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone, ning need kuuluvad praegu CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ja ex 7214 99 95 alla (edaspidi „asjaomane toode“). Suure väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad ning muud pikad tooted, nagu ümarlatid, jäävad asjaomase toote määratlusest välja.“

C.   DUMPINGU KINDLAKSMÄÄRAMINE

DUMPINGU KINDLAKSMÄÄRAMINE

| (15) | Märkuste puudumisel dumpinguarvutuse üksikasjade kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 19–55 esitatud esialgsed hinnangud ja järeldused. |
| --- | --- |

(15)

Märkuste puudumisel dumpinguarvutuse üksikasjade kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 19–55 esitatud esialgsed hinnangud ja järeldused.

D.   LIIDU TOOTMISHARU

LIIDU TOOTMISHARU

| (16) | Märkuste puudumisel liidu tootmisharu kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 56–59 esitatud esialgsed hinnangud ja järeldused. |
| --- | --- |

(16)

Märkuste puudumisel liidu tootmisharu kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 56–59 esitatud esialgsed hinnangud ja järeldused.

E.   KAHJU

KAHJU

| (17) | Nagu märgitakse põhjendustes 13 ja 14, ei hõlma asjaomane toode ümarlatte ja deformatsioonideta vardaid. Nimetatud tooted kuuluvad praegu CN-koodide ex 7214 99 71 ja ex 7214 99 79 alla. Ajutise määruse põhjenduste 62, 63 ja 65 tabelites esitatud redigeeritud teave on järgmine: |
| --- | --- |

(17)

Nagu märgitakse põhjendustes 13 ja 14, ei hõlma asjaomane toode ümarlatte ja deformatsioonideta vardaid. Nimetatud tooted kuuluvad praegu CN-koodide ex 7214 99 71 ja ex 7214 99 79 alla. Ajutise määruse põhjenduste 62, 63 ja 65 tabelites esitatud redigeeritud teave on järgmine:

1.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 9 308 774 | 8 628 127 | 9 239 505 | 9 544 273 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 99 | 103 |

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Tarbimine (tonnides)

9 308 774

8 628 127

9 239 505

9 544 273

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

99

99

103

103

2.   Asjaomase impordi maht ja turuosa

Asjaomase impordi maht ja turuosa

| | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | 159 395 | 140 970 | 236 109 | 457 755 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 88 | 148 | 287 |
| Turuosa ELi tarbimisest (%) | 1,8 | 1,6 | 2,6 | 4,8 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 149 | 280 |
| Impordihinnad |
| Keskmine hind eurodes tonni kohta | 495 | 463 | 436 | 372 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 93 | 88 | 75 |

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

159 395

140 970

236 109

457 755

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

88

88

148

148

287

287

Turuosa ELi tarbimisest (%)

1,8

1,6

2,6

4,8

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

149

149

280

280

Impordihinnad

Keskmine hind eurodes tonni kohta

495

463

436

372

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

93

93

88

88

75

75

| (18) | Eespool esitatud arvude korrigeerimine ei avaldanud mõju kahjuhinnangule. Täheldatud trendid olid samad ja seepärast kinnitab komisjon ajutise määruse põhjenduses 62–66 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(18)

Eespool esitatud arvude korrigeerimine ei avaldanud mõju kahjuhinnangule. Täheldatud trendid olid samad ja seepärast kinnitab komisjon ajutise määruse põhjenduses 62–66 esitatud järeldused.

3.   Teatavate liidu tootmisharu kahjuandmete ebausaldusväärsus hinnakokkuleppe tõttu

Teatavate liidu tootmisharu kahjuandmete ebausaldusväärsus hinnakokkuleppe tõttu

| (19) | Nagu kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 132, tõstatasid Valgevene eksportiv tootja ja üks valimisse mittekuuluv liidu importija küsimuse liidu tootjate väidetava hinnakokkuleppe kohta, mis muudaks kahjuandmed ebausaldusväärseks. Valgevene äriühing arendas seda väidet arendas edasi oma esildises pärast esialgsete järelduste avalikustamist. Valgevene eksportiv tootja osutas asjaolule, et Itaalia pädev asutus (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (edaspidi „AGCM“)) viis parajasti läbi kartelliuuringut teatavate Põhja-Itaalias asuvate äriühingute suhtes. Üks neist äriühingutest kuulus liidu tootjate valimisse praeguses dumpinguvastases uurimises. |
| --- | --- |

(19)

Nagu kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 132, tõstatasid Valgevene eksportiv tootja ja üks valimisse mittekuuluv liidu importija küsimuse liidu tootjate väidetava hinnakokkuleppe kohta, mis muudaks kahjuandmed ebausaldusväärseks. Valgevene äriühing arendas seda väidet arendas edasi oma esildises pärast esialgsete järelduste avalikustamist. Valgevene eksportiv tootja osutas asjaolule, et Itaalia pädev asutus (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (edaspidi „AGCM“)) viis parajasti läbi kartelliuuringut teatavate Põhja-Itaalias asuvate äriühingute suhtes. Üks neist äriühingutest kuulus liidu tootjate valimisse praeguses dumpinguvastases uurimises.

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

| (20) | Selle väite pärast palus komisjon AGCM-ilt asjakohast teavet, et hinnata, kas ja millisel määral need asjaolud mõjutavad liidu tootjate kahjuandmete usaldusväärsust praeguses dumpinguvastases menetluses. |
| --- | --- |

(20)

Selle väite pärast palus komisjon AGCM-ilt asjakohast teavet, et hinnata, kas ja millisel määral need asjaolud mõjutavad liidu tootjate kahjuandmete usaldusväärsust praeguses dumpinguvastases menetluses.

| (21) | Kohtupraktika kohaselt, kui riiklikus pädevas asutuses on pooleli konkurentsi kahjustava käitumise uurimine, peab komisjon uurima, kas liidu tootmisharu on oma käitumisega aidanud kaasa kantud kahjule, ning veenduma, et kahju, mille alusel komisjon teeb oma järeldused, ei ole põhjustatud liidu tootmisharu konkurentsi kahjustavast käitumisest. Komisjon ei või sellises olukorras oodata, kuni riiklik pädev asutus oma uurimise lõpetab, vaid peab dumpinguvastase uurimise menetluseeskirjade kohaselt küsima vastavatelt isikutelt ja riiklikelt asutustelt asjakohast teavet ning andma oma hinnangu saadud teabe alusel (4). |
| --- | --- |

(21)

Kohtupraktika kohaselt, kui riiklikus pädevas asutuses on pooleli konkurentsi kahjustava käitumise uurimine, peab komisjon uurima, kas liidu tootmisharu on oma käitumisega aidanud kaasa kantud kahjule, ning veenduma, et kahju, mille alusel komisjon teeb oma järeldused, ei ole põhjustatud liidu tootmisharu konkurentsi kahjustavast käitumisest. Komisjon ei või sellises olukorras oodata, kuni riiklik pädev asutus oma uurimise lõpetab, vaid peab dumpinguvastase uurimise menetluseeskirjade kohaselt küsima vastavatelt isikutelt ja riiklikelt asutustelt asjakohast teavet ning andma oma hinnangu saadud teabe alusel (4).

4

| (22) | Pärast alusmääruse artikli 6 lõike 3 kohast taotlust teavitas AGCM komisjoni, et ta algatas 21. oktoobril 2015 ametliku uurimise kuue Itaalia betooni sarrusvarraste ja keevitatud traatvõrgu tootja suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 väidetava rikkumise tõttu (5). Üks neist äriühingutest on praeguses dumpinguvastases uurimises valimisse kuuluv Itaalia tootja. AGCM pikendas 2016. aasta septembris menetlusaega, et hõlmata uurimisse veel kaks Itaalia tootjat. Pärast kogu kättesaadava teabe põhjalikku hindamist esitas AGCM vastuväited, mis edastati asjaomastele äriühingutele 18. jaanuaril 2017. Uuritav konkurentsi kahjustav käitumine seisneb väidetavalt kaheksa Itaalia äriühingu vahelises teabevahetuses ja hinnakokkuleppes, mis toimus väidetavalt ajavahemikul 2010–2016 ning mis hõlmab nende tegevuste väärtusahela mitut etappi, alates sisendite ostmisest, jätkudes tootmisvõimsuse ja tõhusa tootmise tasemega, kuni toodangu müügini. Arvestades turu tarne ja nõudluse poole omadusi, määratleti asjaomane geograafiline turg uurimist alustavas ametlikus otsuses riigisiseseks turuks. |
| --- | --- |

(22)

Pärast alusmääruse artikli 6 lõike 3 kohast taotlust teavitas AGCM komisjoni, et ta algatas 21. oktoobril 2015 ametliku uurimise kuue Itaalia betooni sarrusvarraste ja keevitatud traatvõrgu tootja suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 väidetava rikkumise tõttu (5). Üks neist äriühingutest on praeguses dumpinguvastases uurimises valimisse kuuluv Itaalia tootja. AGCM pikendas 2016. aasta septembris menetlusaega, et hõlmata uurimisse veel kaks Itaalia tootjat. Pärast kogu kättesaadava teabe põhjalikku hindamist esitas AGCM vastuväited, mis edastati asjaomastele äriühingutele 18. jaanuaril 2017. Uuritav konkurentsi kahjustav käitumine seisneb väidetavalt kaheksa Itaalia äriühingu vahelises teabevahetuses ja hinnakokkuleppes, mis toimus väidetavalt ajavahemikul 2010–2016 ning mis hõlmab nende tegevuste väärtusahela mitut etappi, alates sisendite ostmisest, jätkudes tootmisvõimsuse ja tõhusa tootmise tasemega, kuni toodangu müügini. Arvestades turu tarne ja nõudluse poole omadusi, määratleti asjaomane geograafiline turg uurimist alustavas ametlikus otsuses riigisiseseks turuks.

5

| (23) | AGCM-i esitatud teabest selgub, et käesoleva uurimise asjaomane toode – sarrusvardad – kattub konkurentsieeskirjade rikkumise uurimisaluse tootega ning et väidetav kartell tegutses kogu uurimisperioodi jooksul. Sellises olukorras ei pea komisjon valimisse kuuluva Itaalia tootja andmeid kahju analüüsimise seisukohast usaldusväärseteks. |
| --- | --- |

(23)

AGCM-i esitatud teabest selgub, et käesoleva uurimise asjaomane toode – sarrusvardad – kattub konkurentsieeskirjade rikkumise uurimisaluse tootega ning et väidetav kartell tegutses kogu uurimisperioodi jooksul. Sellises olukorras ei pea komisjon valimisse kuuluva Itaalia tootja andmeid kahju analüüsimise seisukohast usaldusväärseteks.

| (24) | Seepärast uuris komisjon liidu tarbimist, asjaomase impordi mahtu ja turuosa ning samuti makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid, jättes välja Itaalia turuga seotud andmed. Läbipaistvuse huvides on allpool esitatud vastavad andmed, millest on välja jäetud Itaalia äriühingutega seotud andmed.






  a) | Liidu tarbimine | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 7 400 363 | 7 241 202 | 7 917 877 | 8 149 861 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 98 | 107 | 110 |

(24)

Seepärast uuris komisjon liidu tarbimist, asjaomase impordi mahtu ja turuosa ning samuti makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid, jättes välja Itaalia turuga seotud andmed. Läbipaistvuse huvides on allpool esitatud vastavad andmed, millest on välja jäetud Itaalia äriühingutega seotud andmed.

a)

Liidu tarbimine

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Tarbimine (tonnides)

7 400 363

7 241 202

7 917 877

8 149 861

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

98

98

107

107

110

110

| b) | Asjaomase impordi maht ja turuosa | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | 159 395 | 140 970 | 236 109 | 457 755 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 88 | 148 | 287 |
| Turuosa ELi tarbimisest (%) | 2,2 | 1,9 | 3,0 | 5,6 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 138 | 261 |

b)

Asjaomase impordi maht ja turuosa

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

159 395

140 970

236 109

457 755

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

88

88

148

148

287

287

Turuosa ELi tarbimisest (%)

2,2

1,9

3,0

5,6

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

138

138

261

261

| (25) | Makromajanduslikud näitajad (tabelid)






  a) | Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 10 108 006 | 9 652 130 | 10 283 598 | 9 605 712 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 102 | 95 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 13 850 553 | 14 047 161 | 14 173 253 | 13 910 700 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 73 | 69 | 73 | 69 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 94 | 99 | 95 |

(25)

Makromajanduslikud näitajad (tabelid)

a)

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

10 108 006

9 652 130

10 283 598

9 605 712

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

102

102

95

95

Tootmisvõimsus (tonnides)

13 850 553

14 047 161

14 173 253

13 910 700

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

73

69

73

69

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

94

94

99

99

95

95

| b) | Müügimaht, turuosa ja kasv | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht (tonnides) | 6 358 083 | 6 177 049 | 6 232 069 | 6 229 333 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 97 | 98 | 98 |
| Sõltumatutele klientidele suunatud müügi turuosa (%) | 86 | 85 | 79 | 76 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 92 | 89 |
| Seotud klientidele suunatud müügi maht (tonnides) | 355 888 | 361 542 | 730 267 | 625 858 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 102 | 205 | 176 |
| Seotud klientidele suunatud müügi turuosa (%) | 5 | 5 | 9 | 8 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 104 | 192 | 160 |

b)

Müügimaht, turuosa ja kasv

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht (tonnides)

6 358 083

6 177 049

6 232 069

6 229 333

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

97

97

98

98

98

98

Sõltumatutele klientidele suunatud müügi turuosa (%)

86

85

79

76

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

92

92

89

89

Seotud klientidele suunatud müügi maht (tonnides)

355 888

361 542

730 267

625 858

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

102

102

205

205

176

176

Seotud klientidele suunatud müügi turuosa (%)

5

5

9

8

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

104

104

192

192

160

160

| c) | Tööhõive ja tootlikkus | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 4 314 | 4 103 | 4 278 | 4 189 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 99 | 97 |
| Tootlikkus (tonni töötaja kohta) | 2 343 | 2 353 | 2 404 | 2 293 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 103 | 98 |

c)

Tööhõive ja tootlikkus

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Töötajate arv

4 314

4 103

4 278

4 189

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

99

99

97

97

Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

2 343

2 353

2 404

2 293

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

103

103

98

98

| (26) | Mikromajanduslikud näitajad (tabelid – konfidentsiaalsuse huvides indekseeritud)






  a) | Ühiku keskmine müügihind liidu turul ja ühiku tootmiskulu | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatule kliendile (eurot tonni kohta) | | | | |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 89 | 78 |
| Müüdud toodete ühikumaksumus (eurot tonni kohta) | | | | |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 96 | 91 | 81 |

(26)

Mikromajanduslikud näitajad (tabelid – konfidentsiaalsuse huvides indekseeritud)

a)

Ühiku keskmine müügihind liidu turul ja ühiku tootmiskulu

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatule kliendile (eurot tonni kohta)

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

89

89

78

78

Müüdud toodete ühikumaksumus (eurot tonni kohta)

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

96

96

91

91

81

81

| b) | Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatule kliendile (protsent müügikäibest) | | | | |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | – 593 | – 435 | – 603 |
| Rahavoog (eurodes) | | | | |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 35 | 51 | 14 |
| Investeeringud (eurodes) | | | | |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 79 | 72 |
| Investeeringutasuvus | | | | |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | – 606 | – 500 | – 645 |

b)

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatule kliendile (protsent müügikäibest)

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

– 593

– 593

– 435

– 435

– 603

– 603

Rahavoog (eurodes)

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

35

35

51

51

14

14

Investeeringud (eurodes)

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

79

79

72

72

Investeeringutasuvus

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

– 606

– 606

– 500

– 500

– 645

– 645

| c) | Varud | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | | | | |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 85 | 106 | 73 |

c)

Varud

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

85

85

106

106

73

73

| d) | Tööjõukulud | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | | | | |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 104 | 103 |

d)

Tööjõukulud

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

104

104

103

103

| (27) | Ülalesitatud andmete alusel märgib komisjon, et kahjunäitajate kujunemine ilma Itaaliat puudutavate andmeteta on praktiliselt sama kui kogu liidu turgu kajastavad andmed koos Itaalia andmetega. Seepärast võib teha järelduse, et pärast Itaalia turgu puudutavate andmete väljajätmist kahjuanalüüsist valitseb liidu turul ikka oluline kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(27)

Ülalesitatud andmete alusel märgib komisjon, et kahjunäitajate kujunemine ilma Itaaliat puudutavate andmeteta on praktiliselt sama kui kogu liidu turgu kajastavad andmed koos Itaalia andmetega. Seepärast võib teha järelduse, et pärast Itaalia turgu puudutavate andmete väljajätmist kahjuanalüüsist valitseb liidu turul ikka oluline kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

| (28) | Hinna allalöömise osas märgib komisjon kõigepealt, et esialgses etapis kindlaks tehtud allalöömismarginaal oli 4,5 %. Komisjon uuris uuesti hinna allalöömise esinemist, võttes arvesse põhjendustes 19–23 esitatud järeldusi. Hinna allalöömine tehakse kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute andmete alusel. Nüüdsest on komisjon hinna allalöömise arvutustest välja jätnud valimisse kuuluva Itaalia tootja andmed. Kõigi valimisse kuuluvate äriühingute, välja arvatud Itaalia äriühing, andmete alusel leitud allalöömismarginaal on ikkagi märkimisväärselt suur, 4,4 %. |
| --- | --- |

(28)

Hinna allalöömise osas märgib komisjon kõigepealt, et esialgses etapis kindlaks tehtud allalöömismarginaal oli 4,5 %. Komisjon uuris uuesti hinna allalöömise esinemist, võttes arvesse põhjendustes 19–23 esitatud järeldusi. Hinna allalöömine tehakse kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute andmete alusel. Nüüdsest on komisjon hinna allalöömise arvutustest välja jätnud valimisse kuuluva Itaalia tootja andmed. Kõigi valimisse kuuluvate äriühingute, välja arvatud Itaalia äriühing, andmete alusel leitud allalöömismarginaal on ikkagi märkimisväärselt suur, 4,4 %.

| (29) | Valgevene eksportiv tootja väitis, et hinna allalöömise (ja turuhinnast madalam hinnaga müügi) arvutusi ei tuleks teha võrreldes valimisse kaasatud liidu tootjate kõiki tehinguid, vaid võrrelda tuleks üksnes neid tehinguid, mille puhul on tegemist Valgevenest tuleva impordi konkurentsiga. Hinna allalöömise arvutused tehakse tavaliselt liitu suunatud asjaomase toote dumpinguhinnaga impordi alusel, võrreldes seda liidu tootmisharu võrreldava müügiga. Kuid võttes arvesse käesoleva juhtumi eripära ja eelkõige asjaomase toote konkreetseid omadusi, piirdus komisjon ka allalöömismarginaali arvutamisel ainult nende liikmesriikidega, kuhu Valgevene toodangut kõigepealt müüdi, st peamiselt Madalmaadesse, Saksamaale, Poolasse ja Leetu. Selline lähenemisviis põhineb konservatiivsel eeldusel, et dumpinguhinnaga import avaldas kohest ja vahetut mõju liidu müügihindadele esmalt neis liikmesriikides. Igasugune järelmõju, mis tuleneb teistele liikmesriikidele avalduvast mõjust, on seega teadlikult arvestamata jäetud. Selle stsenaariumi kohaselt võrreldi Valgevene dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmisi müügihindu, mis olid nõuetekohaselt kohandatud, valimisse kuuluvate liidu tootjate (kelle hulgast jäeti välja üks Itaalias asuv tootja) vastavate müügihindadega, mida nad küsisid sõltumatutelt klientidelt neis piirkondades, kus toimus otsene konkurents Valgevene toodetega. Selle tulemusena saadi hinna allalöömise marginaaliks 2,8 %, mitte 4,5 %, nagu oli kindlaks tehtud ajutise määruse põhjenduses 68. |
| --- | --- |

(29)

Valgevene eksportiv tootja väitis, et hinna allalöömise (ja turuhinnast madalam hinnaga müügi) arvutusi ei tuleks teha võrreldes valimisse kaasatud liidu tootjate kõiki tehinguid, vaid võrrelda tuleks üksnes neid tehinguid, mille puhul on tegemist Valgevenest tuleva impordi konkurentsiga. Hinna allalöömise arvutused tehakse tavaliselt liitu suunatud asjaomase toote dumpinguhinnaga impordi alusel, võrreldes seda liidu tootmisharu võrreldava müügiga. Kuid võttes arvesse käesoleva juhtumi eripära ja eelkõige asjaomase toote konkreetseid omadusi, piirdus komisjon ka allalöömismarginaali arvutamisel ainult nende liikmesriikidega, kuhu Valgevene toodangut kõigepealt müüdi, st peamiselt Madalmaadesse, Saksamaale, Poolasse ja Leetu. Selline lähenemisviis põhineb konservatiivsel eeldusel, et dumpinguhinnaga import avaldas kohest ja vahetut mõju liidu müügihindadele esmalt neis liikmesriikides. Igasugune järelmõju, mis tuleneb teistele liikmesriikidele avalduvast mõjust, on seega teadlikult arvestamata jäetud. Selle stsenaariumi kohaselt võrreldi Valgevene dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmisi müügihindu, mis olid nõuetekohaselt kohandatud, valimisse kuuluvate liidu tootjate (kelle hulgast jäeti välja üks Itaalias asuv tootja) vastavate müügihindadega, mida nad küsisid sõltumatutelt klientidelt neis piirkondades, kus toimus otsene konkurents Valgevene toodetega. Selle tulemusena saadi hinna allalöömise marginaaliks 2,8 %, mitte 4,5 %, nagu oli kindlaks tehtud ajutise määruse põhjenduses 68.

| (30) | Käesolevas uurimises käsitletavat toodet võib pidada tooraineks, mis on väga hinnatundlik. Seepärast tehakse järeldus, et isegi 2,8 % allalöömismarginaal on märkimisväärne ja piisav hindade alanemise põhjustamiseks, nagu selgitatakse ajutise määruse põhjendustes 83, 84 ja 98. |
| --- | --- |

(30)

Käesolevas uurimises käsitletavat toodet võib pidada tooraineks, mis on väga hinnatundlik. Seepärast tehakse järeldus, et isegi 2,8 % allalöömismarginaal on märkimisväärne ja piisav hindade alanemise põhjustamiseks, nagu selgitatakse ajutise määruse põhjendustes 83, 84 ja 98.

| (31) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Valgevene eksportiv tootja ka seda, et põhjendustes 19–23 käsitletud probleemi mõju võis üle kanduda ka teistele liikmesriikidele, eelkõige Prantsusmaale, kus ühe Itaalia äriühingu emaettevõtjal on suure turuosaga tütarettevõtja. Seoses väidetava konkurentsivastase käitumisega Itaalias, määratles AGCM siiski, et selline käitumine toimus geograafiliselt riigi siseturul. Pealegi ei tõenda põhjendustes 19–23 esitatud toimiku kokkuvõte iseenesest sellist väidet. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(31)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Valgevene eksportiv tootja ka seda, et põhjendustes 19–23 käsitletud probleemi mõju võis üle kanduda ka teistele liikmesriikidele, eelkõige Prantsusmaale, kus ühe Itaalia äriühingu emaettevõtjal on suure turuosaga tütarettevõtja. Seoses väidetava konkurentsivastase käitumisega Itaalias, määratles AGCM siiski, et selline käitumine toimus geograafiliselt riigi siseturul. Pealegi ei tõenda põhjendustes 19–23 esitatud toimiku kokkuvõte iseenesest sellist väidet. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (32) | Kuna liidu tootmisharu kantud kahju kohta rohkem märkusi ei tehtud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 70–95 esitatud esialgsed hinnangud ja järeldused. |
| --- | --- |

(32)

Kuna liidu tootmisharu kantud kahju kohta rohkem märkusi ei tehtud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 70–95 esitatud esialgsed hinnangud ja järeldused.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (33) | Märkuste puudumisel dumpinguhinnaga impordi mõju kohta liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 97–100 esitatud hinnangud ja järeldused. |
| --- | --- |

(33)

Märkuste puudumisel dumpinguhinnaga impordi mõju kohta liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 97–100 esitatud hinnangud ja järeldused.

2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

2.1.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (34) | Märkuste puudumisel liidu tootmisharu eksporditegevuse kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 101 esitatud järeldus. |
| --- | --- |

(34)

Märkuste puudumisel liidu tootmisharu eksporditegevuse kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 101 esitatud järeldus.

2.2.   Müük seotud isikutele

Müük seotud isikutele

| (35) | Märkuste puudumisel seotud isikutele suunatud müügi kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 102–103 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(35)

Märkuste puudumisel seotud isikutele suunatud müügi kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 102–103 esitatud järeldused.

2.3.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (36) | Nagu märgitakse põhjendustes 13 ja 14, ei hõlma asjaomane toode ümarlatte ja deformatsioonideta vardaid. Ajutise määruse põhjenduse 103 tabelis esitatud redigeeritud teave on järgmine:










  Riik | | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra | Maht (tonnides) | 195 366 | 184 632 | 201 617 | 215 046 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 103 | 110 |
| Turuosa (%) | 2,1 | 2,1 | 2,2 | 2,3 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 551 | 495 | 483 | 431 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | Maht (tonnides) | 47 702 | 79 184 | 105 909 | 116 927 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 166 | 222 | 245 |
| Turuosa (%) | 0,5 | 0,9 | 1,1 | 1,2 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 566 | 479 | 455 | 415 |
| Türgi | Maht (tonnides) | 92 920 | 136 128 | 195 115 | 103 484 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 147 | 210 | 111 |
| Turuosa (%) | 1,0 | 1,6 | 2,1 | 1,1 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 515 | 472 | 456 | 419 |
| Ukraina | Maht (tonnides) | 66 295 | 6 089 | 24 771 | 112 605 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 9 | 37 | 170 |
| Turuosa (%) | 0,7 | 0,1 | 0,3 | 1,2 |
| Keskmine hind | 501 | 489 | 441 | 393 |
| Muu maailm | Maht (tonnides) | 124 713 | 155 609 | 192 020 | 288 853 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 125 | 154 | 232 |
| Turuosa (%) | 1,3 | 1,8 | 2,1 | 3,0 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 732 | 667 | 568 | 469 |

(36)

Nagu märgitakse põhjendustes 13 ja 14, ei hõlma asjaomane toode ümarlatte ja deformatsioonideta vardaid. Ajutise määruse põhjenduse 103 tabelis esitatud redigeeritud teave on järgmine:

Riik

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Norra

Maht (tonnides)

195 366

184 632

201 617

215 046

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

103

103

110

110

Turuosa (%)

2,1

2,1

2,2

2,3

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

551

495

483

431

Bosnia ja Hertsegoviina

Maht (tonnides)

47 702

79 184

105 909

116 927

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

166

166

222

222

245

245

Turuosa (%)

0,5

0,9

1,1

1,2

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

566

479

455

415

Türgi

Maht (tonnides)

92 920

136 128

195 115

103 484

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

147

147

210

210

111

111

Turuosa (%)

1,0

1,6

2,1

1,1

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

515

472

456

419

Ukraina

Maht (tonnides)

66 295

6 089

24 771

112 605

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

9

9

37

37

170

170

Turuosa (%)

0,7

0,1

0,3

1,2

Keskmine hind

501

489

441

393

Muu maailm

Maht (tonnides)

124 713

155 609

192 020

288 853

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

125

125

154

154

232

232

Turuosa (%)

1,3

1,8

2,1

3,0

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

732

667

568

469

| (37) | Ülalesitatud arvude korrigeerimine ei avaldanud mõju ajutise määruse põhjenduses 104 esitatud järeldustele. Kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid kogu vaatlusalusel perioodil keskmiselt kõrgemad kui liidu tootmisharu hinnad. Ainus eksportiv riik, mille keskmine hind oli liidu tootmisharu hinnast madalam, oli Valgevene ja seda uurimisperioodil ehk aastal, mil Valgevenest pärit impordi maht suurenes kõige kiiremini. Seega kinnitatakse komisjoni järeldused ajutise määruse põhjenduses 104. |
| --- | --- |

(37)

Ülalesitatud arvude korrigeerimine ei avaldanud mõju ajutise määruse põhjenduses 104 esitatud järeldustele. Kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid kogu vaatlusalusel perioodil keskmiselt kõrgemad kui liidu tootmisharu hinnad. Ainus eksportiv riik, mille keskmine hind oli liidu tootmisharu hinnast madalam, oli Valgevene ja seda uurimisperioodil ehk aastal, mil Valgevenest pärit impordi maht suurenes kõige kiiremini. Seega kinnitatakse komisjoni järeldused ajutise määruse põhjenduses 104.

| (38) | Valgevene eksportiv tootja ei nõustunud kolmandatest riikidest pärit impordi osas komisjoni järeldusega, et kolmandate riikide (v.a Ukraina) turuosad eraldivõetuna olid suurenenud vaid vähesel määral. Valgevene eksportiv tootja esitas oma arvamuse toetuseks 2016. aasta ekspordi statistika; see on uurimisperioodile järgnev ajavahemik. Lisaks osutas ta väidetavale vasturääkivusele ajutise määruse tabelis 6.3.3 esitatud impordiandmete ja Eurostati andmete vahel. |
| --- | --- |

(38)

Valgevene eksportiv tootja ei nõustunud kolmandatest riikidest pärit impordi osas komisjoni järeldusega, et kolmandate riikide (v.a Ukraina) turuosad eraldivõetuna olid suurenenud vaid vähesel määral. Valgevene eksportiv tootja esitas oma arvamuse toetuseks 2016. aasta ekspordi statistika; see on uurimisperioodile järgnev ajavahemik. Lisaks osutas ta väidetavale vasturääkivusele ajutise määruse tabelis 6.3.3 esitatud impordiandmete ja Eurostati andmete vahel.

| (39) | Sellele väitele vastamiseks tuleb kõigepealt märkida, et uurimisperioodijärgseid suundumusi ja andmeid ei võeta kahju ja põhjusliku seoses analüüsil tavaliselt arvesse. Kuigi komisjon nõustus ajutise määruse põhjenduses 111 koguma ja kaaluma teatavaid uurimisperioodi järgseid andmeid, võeti see kohustus seoses väidetega käibemaksupettuse skeemi mõju kohta, mille tagajärjel tekkis Poola ja Balti riikide turgudel väidetavalt vahe asjaomase toote nõudluse ja pakkumise vahel ning mis tõi väidetavalt kaasa Valgevenest pärit ekspordi ebanormaalselt suurenenud mahu uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(39)

Sellele väitele vastamiseks tuleb kõigepealt märkida, et uurimisperioodijärgseid suundumusi ja andmeid ei võeta kahju ja põhjusliku seoses analüüsil tavaliselt arvesse. Kuigi komisjon nõustus ajutise määruse põhjenduses 111 koguma ja kaaluma teatavaid uurimisperioodi järgseid andmeid, võeti see kohustus seoses väidetega käibemaksupettuse skeemi mõju kohta, mille tagajärjel tekkis Poola ja Balti riikide turgudel väidetavalt vahe asjaomase toote nõudluse ja pakkumise vahel ning mis tõi väidetavalt kaasa Valgevenest pärit ekspordi ebanormaalselt suurenenud mahu uurimisperioodil.

| (40) | Teiseks ei saa komisjon oma järeldustes kolmandatest riikidest pärit impordi mõju kohta toetuda huvitatud isiku esitatud uurimisperioodi järgsetele andmetele, kuna komisjon peaks analüüsima ainult vaatlusalusel perioodil (2012–2015) täheldatud suundumusi, mille kohta ta uurimise käigus andmeid kogus. Nagu selgitatud käesoleva uurimise põhjenduses 39, hindas komisjon vähesel määral uurimisperioodi järgseid andmeid, et uurida erakordset olukorda – käibemaksupettuse skeemi. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 104 esitatud järeldused kolmandate riikide turuosade muutumise kohta vaatlusalusel perioodil, mis lõpeb 2015. aastal. |
| --- | --- |

(40)

Teiseks ei saa komisjon oma järeldustes kolmandatest riikidest pärit impordi mõju kohta toetuda huvitatud isiku esitatud uurimisperioodi järgsetele andmetele, kuna komisjon peaks analüüsima ainult vaatlusalusel perioodil (2012–2015) täheldatud suundumusi, mille kohta ta uurimise käigus andmeid kogus. Nagu selgitatud käesoleva uurimise põhjenduses 39, hindas komisjon vähesel määral uurimisperioodi järgseid andmeid, et uurida erakordset olukorda – käibemaksupettuse skeemi. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 104 esitatud järeldused kolmandate riikide turuosade muutumise kohta vaatlusalusel perioodil, mis lõpeb 2015. aastal.

| (41) | Isegi kui võtta arvesse uurimisperioodi järgset kolmandatest riikidest pärit import, ei muudaks see komisjoni järeldust sellise impordi võimaliku mõju kohta liidu tootmisharule, kuna sellise impordi hinnad olid kõrgemad kui Valgevenest pärit impordi hind. |
| --- | --- |

(41)

Isegi kui võtta arvesse uurimisperioodi järgset kolmandatest riikidest pärit import, ei muudaks see komisjoni järeldust sellise impordi võimaliku mõju kohta liidu tootmisharule, kuna sellise impordi hinnad olid kõrgemad kui Valgevenest pärit impordi hind.

| (42) | Viimasena, seoses väidetava vastuoluga ajutises määruses esitatud impordiandmete ja Eurostati statistika vahel, tuleb märkida, et Eurostati andmed impordimahu kohta sisaldavad ka suure väsimustugevusega vardaid, mis aga ei kuulu käesoleva menetluse tootemääratlusse ja ei ole seega esitatud ajutise määruse tabelis 6.3.3 (6). Eelöeldut arvesse võttes lükatakse Valgevene eksportiva tootja väited kolmandatest riikidest pärit impordi mõju kohta tagasi. |
| --- | --- |

(42)

Viimasena, seoses väidetava vastuoluga ajutises määruses esitatud impordiandmete ja Eurostati statistika vahel, tuleb märkida, et Eurostati andmed impordimahu kohta sisaldavad ka suure väsimustugevusega vardaid, mis aga ei kuulu käesoleva menetluse tootemääratlusse ja ei ole seega esitatud ajutise määruse tabelis 6.3.3 (6). Eelöeldut arvesse võttes lükatakse Valgevene eksportiva tootja väited kolmandatest riikidest pärit impordi mõju kohta tagasi.

6

| (43) | Märkuste puudumisel impordi kohta kolmandatest riikidest kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 104 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(43)

Märkuste puudumisel impordi kohta kolmandatest riikidest kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 104 esitatud järeldused.

2.4.   Kulude areng

Kulude areng

| (44) | Märkuste puudumisel kulude arengu kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 105 sätestatud järeldus. |
| --- | --- |

(44)

Märkuste puudumisel kulude arengu kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 105 sätestatud järeldus.

2.5.   Käibemaksupettuse skeemi mõju

Käibemaksupettuse skeemi mõju

| (45) | Valgevene eksportiv tootja kordas oma esildises uurimise esialgses etapis tehtud märkusi seoses käibemaksupettuse skeemi mõjuga liidu turule ning väitis, et komisjon ei olnud täitnud oma ülesannet uurida seda küsimust. Eksportiva tootja väitel oli see skeem mõne liidu tootja rahaliste raskuste peamine põhjus. Selle petuskeemi tagajärjel pankrotistusid üks Läti (2013. a alguses) ja üks Slovakkia tootja (2014. a lõpus) ning lõpetasid samasuguse toote tootmise. Lisaks peatas üks Poola tootja 2014. aastal kolmeks kuuks samasuguse toote tootmise seadmete uuendamise tõttu. Väidetavalt viisidki kõik need sündmused koos tarneraskusteni peamiselt Poola turul ja seejärel Baltimaade turul alates 2013. aastast. Tekkinud väidetav lünk täideti Valgevenest pärit impordiga. |
| --- | --- |

(45)

Valgevene eksportiv tootja kordas oma esildises uurimise esialgses etapis tehtud märkusi seoses käibemaksupettuse skeemi mõjuga liidu turule ning väitis, et komisjon ei olnud täitnud oma ülesannet uurida seda küsimust. Eksportiva tootja väitel oli see skeem mõne liidu tootja rahaliste raskuste peamine põhjus. Selle petuskeemi tagajärjel pankrotistusid üks Läti (2013. a alguses) ja üks Slovakkia tootja (2014. a lõpus) ning lõpetasid samasuguse toote tootmise. Lisaks peatas üks Poola tootja 2014. aastal kolmeks kuuks samasuguse toote tootmise seadmete uuendamise tõttu. Väidetavalt viisidki kõik need sündmused koos tarneraskusteni peamiselt Poola turul ja seejärel Baltimaade turul alates 2013. aastast. Tekkinud väidetav lünk täideti Valgevenest pärit impordiga.

| (46) | Valgevene eksportiv tootja väitis veel, et käibemaksupettuse skeemi tõttu oli 2015. aasta (uurimisperiood) erakordne aasta, kuna sel aastal eksporditi liitu väga suures koguses asjaomast toodet ning ekspordi maht hakkas vähenema juba uurimisperioodi lõpul ja selle vähenemine jätkus pärast uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(46)

Valgevene eksportiv tootja väitis veel, et käibemaksupettuse skeemi tõttu oli 2015. aasta (uurimisperiood) erakordne aasta, kuna sel aastal eksporditi liitu väga suures koguses asjaomast toodet ning ekspordi maht hakkas vähenema juba uurimisperioodi lõpul ja selle vähenemine jätkus pärast uurimisperioodi.

| (47) | Vastates neile väidetele uuris komisjon kõigepealt Valgevene statistikaameti esitatud ekspordiandmeid ja märkis järgmist. Eksportiva tootja liitu suunatud ekspordi mahu kasv oli korrelatsioonis tema ekspordi vähenemisega Venemaale. Nagu esitatud alljärgnevas tabelis, vähendas Valgevene eksportiv tootja ajavahemikul 2013–2015 märkimisväärselt oma müüki Venemaale, umbes 370 000 tonni võrra, ning suurendas müüki liidu turule umbes samas koguses, st 380 000 tonni võrra. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu eksportmüük | 836 | 787 | 878 | 831 | 689 |
| Indeks 2012 = 100 | 100 | 94 | 105 | 99 | 82 |
| Eksport Venemaale | 545 | 591 | 474 | 221 | 157 |
| Indeks 2012 = 100 | 100 | 108 | 87 | 41 | 29 |
| Kogu eksport liitu | 170 | 147 | 255 | 530 | 250 |
| Indeks 2012 = 100 | 100 | 86 | 150 | 312 | 147 |
| Eksport Balti riikidesse | 105 | 110 | 140 | 137 | 132 |
| Indeks 2012 = 100 | 100 | 105 | 133 | 130 | 126 |
| Eksport Poolasse | 2 | 5 | 50 | 150 | 15 |
| Indeks 2012 = 100 | 100 | 250 | 2 500 | 7 500 | 750 |
| Eksport teistesse liikmesriikidesse | 63 | 32 | 65 | 243 | 103 |
| Indeks 2012 = 100 | 100 | 51 | 103 | 386 | 163 |
| Allikas: väljavõte Valgevene statistikaameti andmetest. |

(47)

Vastates neile väidetele uuris komisjon kõigepealt Valgevene statistikaameti esitatud ekspordiandmeid ja märkis järgmist. Eksportiva tootja liitu suunatud ekspordi mahu kasv oli korrelatsioonis tema ekspordi vähenemisega Venemaale. Nagu esitatud alljärgnevas tabelis, vähendas Valgevene eksportiv tootja ajavahemikul 2013–2015 märkimisväärselt oma müüki Venemaale, umbes 370 000 tonni võrra, ning suurendas müüki liidu turule umbes samas koguses, st 380 000 tonni võrra.

2012

2013

2014

Uurimisperiood

2016

Kogu eksportmüük

836

787

878

831

689

Indeks 2012 = 100

Indeks 2012 = 100

100

100

94

94

105

105

99

99

82

82

Eksport Venemaale

545

591

474

221

157

Indeks 2012 = 100

Indeks 2012 = 100

100

100

108

108

87

87

41

41

29

29

Kogu eksport liitu

170

147

255

530

250

Indeks 2012 = 100

Indeks 2012 = 100

100

100

86

86

150

150

312

312

147

147

Eksport Balti riikidesse

105

110

140

137

132

Indeks 2012 = 100

Indeks 2012 = 100

100

100

105

105

133

133

130

130

126

126

Eksport Poolasse

2

5

50

150

15

Indeks 2012 = 100

Indeks 2012 = 100

100

100

250

250

2 500

2 500

7 500

7 500

750

750

Eksport teistesse liikmesriikidesse

63

32

65

243

103

Indeks 2012 = 100

Indeks 2012 = 100

100

100

51

51

103

103

386

386

163

163

Allikas: väljavõte Valgevene statistikaameti andmetest.

Allikas:

| (48) | Teiseks hindas komisjon olukorda Poola ja Balti riikide turgudel. 2013. aastal avaldas Poola ja Balti riikide turgudele mõju ühe Poola tootja tootmise vähenemine ja ühe Läti tootja tootmise lõpetamine. Lisaks kohaldas Poola valitsus alates 1. oktoobrist 2013 käibemaksu puhul pöördmaksustamise mehhanisme umbes 40 terastoote suhtes, alates taradest ja torudest kuni lehtterasest valmistoodete ja sarrusvarrasteni, võttes sellega käsile käibemaksupettuse skeemi. Liidu turule suunatud, Valgevenest pärit ekspordimüügi analüüsist nähtus, et Valgevene eksportiva tootja müük Poola ja Balti riikidesse jäi võrreldes 2012. aastaga stabiilseks, olles umbes 110 000 tonni. Seepärast järeldatakse, et Valgevene eksportiv tootja ei kasutanud ära väidetavaid tarneraskusi liidu tootmises 2013. aastal ning et teised turul tegutsevad liidu tootjad suutsid tarnida turule kas oma varudest või suunates oma ekspordimüügi ümber neile turgudele (7). |
| --- | --- |

(48)

Teiseks hindas komisjon olukorda Poola ja Balti riikide turgudel. 2013. aastal avaldas Poola ja Balti riikide turgudele mõju ühe Poola tootja tootmise vähenemine ja ühe Läti tootja tootmise lõpetamine. Lisaks kohaldas Poola valitsus alates 1. oktoobrist 2013 käibemaksu puhul pöördmaksustamise mehhanisme umbes 40 terastoote suhtes, alates taradest ja torudest kuni lehtterasest valmistoodete ja sarrusvarrasteni, võttes sellega käsile käibemaksupettuse skeemi. Liidu turule suunatud, Valgevenest pärit ekspordimüügi analüüsist nähtus, et Valgevene eksportiva tootja müük Poola ja Balti riikidesse jäi võrreldes 2012. aastaga stabiilseks, olles umbes 110 000 tonni. Seepärast järeldatakse, et Valgevene eksportiv tootja ei kasutanud ära väidetavaid tarneraskusi liidu tootmises 2013. aastal ning et teised turul tegutsevad liidu tootjad suutsid tarnida turule kas oma varudest või suunates oma ekspordimüügi ümber neile turgudele (7).

7

| (49) | 2014. aastal peatas üks Poola tootja oma tootmise üheks kvartaliks, et uuendada tootmisseadmeid, ning üks Slovakkia tootja lõpetas tootmise 2014. aasta augustis (see äriühing kuulutati 2015. aasta veebruaris maksejõuetuks). Toodangu kogus, mis nende sündmuste tõttu tootmata jäi, on hinnanguliselt 133 000 tonni. |
| --- | --- |

(49)

2014. aastal peatas üks Poola tootja oma tootmise üheks kvartaliks, et uuendada tootmisseadmeid, ning üks Slovakkia tootja lõpetas tootmise 2014. aasta augustis (see äriühing kuulutati 2015. aasta veebruaris maksejõuetuks). Toodangu kogus, mis nende sündmuste tõttu tootmata jäi, on hinnanguliselt 133 000 tonni.

| (50) | Liidu turule suunatud, Valgevenest pärit ekspordimüügi analüüsist nähtus, et Valgevene eksportiva tootja müük Poolasse ja Balti riikidesse kasvas umbes 75 000 tonni võrra. Samuti suurendas kõnealune eksportiv tootja müüki muudele liidu turgudele, näiteks Saksamaale, praktiliselt miinimumkogustest kuni umbes 120 000 tonnini. Seepärast lükatakse tagasi Valgevene eksportiva tootja väide, et ta suurendas müüki liidu turule üksnes Poola ja Balti riikide turgude erakordse olukorra pärast, kuna ta suurendas oma müüki ka muudele liidu turu osadele (ja isegi kiiremini), kus ei olnud erakorralist olukorda. |
| --- | --- |

(50)

Liidu turule suunatud, Valgevenest pärit ekspordimüügi analüüsist nähtus, et Valgevene eksportiva tootja müük Poolasse ja Balti riikidesse kasvas umbes 75 000 tonni võrra. Samuti suurendas kõnealune eksportiv tootja müüki muudele liidu turgudele, näiteks Saksamaale, praktiliselt miinimumkogustest kuni umbes 120 000 tonnini. Seepärast lükatakse tagasi Valgevene eksportiva tootja väide, et ta suurendas müüki liidu turule üksnes Poola ja Balti riikide turgude erakordse olukorra pärast, kuna ta suurendas oma müüki ka muudele liidu turu osadele (ja isegi kiiremini), kus ei olnud erakorralist olukorda.

| (51) | Uurimisperioodil alustas Läti tootja uuesti tootmist 2015. aasta märtsis. Poola tootmine saavutas endise taseme. Seega ei olnud liidu turu neis osades enam erakorralist olukorda. |
| --- | --- |

(51)

Uurimisperioodil alustas Läti tootja uuesti tootmist 2015. aasta märtsis. Poola tootmine saavutas endise taseme. Seega ei olnud liidu turu neis osades enam erakorralist olukorda.

| (52) | Sellest hoolimata suurendas Valgevene eksportiv tootja veelgi müüki Poolasse ning tema müük Balti riikidesse jäi samale tasemele kui 2014. aastal. Lisaks toimus kõige järsem müügikasv liidu turu muudes osades (peamiselt Bulgaarias, Madalmaades ja Saksamaal). |
| --- | --- |

(52)

Sellest hoolimata suurendas Valgevene eksportiv tootja veelgi müüki Poolasse ning tema müük Balti riikidesse jäi samale tasemele kui 2014. aastal. Lisaks toimus kõige järsem müügikasv liidu turu muudes osades (peamiselt Bulgaarias, Madalmaades ja Saksamaal).

| (53) | Seepärast järeldatakse, et Valgevene ekspordi kasv Euroopa Liitu ei olnud põhjustatud nõudluse ja pakkumise vahest liidu turul, vaid see oli põhjustatud Venemaa turul kaotatud ekspordimahu ümbersuunamisest. Seega, väide käibemaksupettuse skeemi ebapiisava hindamise kohta ajutises määruses on põhjendamata ja lükatakse seepärast tagasi. |
| --- | --- |

(53)

Seepärast järeldatakse, et Valgevene ekspordi kasv Euroopa Liitu ei olnud põhjustatud nõudluse ja pakkumise vahest liidu turul, vaid see oli põhjustatud Venemaa turul kaotatud ekspordimahu ümbersuunamisest. Seega, väide käibemaksupettuse skeemi ebapiisava hindamise kohta ajutises määruses on põhjendamata ja lükatakse seepärast tagasi.

| (54) | Komisjon hindas uurimisperioodi järgset impordimahtu kooskõlas ajutise määruse põhjendusega 111. Andmetest nähtus, et Valgevenest pärit import vähenes mõnevõrra, kuid see oli siiski tunduvalt üle 2013. aasta taseme ja enam-vähem samal tasemel kui 2014. aastal. Seepärast lükatakse tagasi väide selle kohta, et Valgevenest pärit impordi kasv oli ajutine ja selle põhjuseks oli erakordne olukord Liidu turu teatavates osades. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon hindas uurimisperioodi järgset impordimahtu kooskõlas ajutise määruse põhjendusega 111. Andmetest nähtus, et Valgevenest pärit import vähenes mõnevõrra, kuid see oli siiski tunduvalt üle 2013. aasta taseme ja enam-vähem samal tasemel kui 2014. aastal. Seepärast lükatakse tagasi väide selle kohta, et Valgevenest pärit impordi kasv oli ajutine ja selle põhjuseks oli erakordne olukord Liidu turu teatavates osades.

| (55) | Kuna käibemaksupettuse skeemi ja uurimisperioodi järgse arengu kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 106–111 esitatud hinnangud ja järeldused. |
| --- | --- |

(55)

Kuna käibemaksupettuse skeemi ja uurimisperioodi järgse arengu kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 106–111 esitatud hinnangud ja järeldused.

3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (56) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et mitte ükski väide, mille huvitatud isikud esitasid pärast esialgsete järelduste avalikustamist, ei muutnud esialgseid järeldusi, mille kohaselt esineb põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja materiaalse kahju vahel, mida liidu tootmisharu uurimisperioodil kandis. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 112–115 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(56)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et mitte ükski väide, mille huvitatud isikud esitasid pärast esialgsete järelduste avalikustamist, ei muutnud esialgseid järeldusi, mille kohaselt esineb põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja materiaalse kahju vahel, mida liidu tootmisharu uurimisperioodil kandis. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 112–115 esitatud järeldused.

| (57) | Komisjon leidis, et ainus muu tegur, mis võis liidu tootmisharu olukorda mõjutada, oli import kolmandatest riikidest, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 104. Komisjon tegi siiski järelduse, et selline import ei võinud kõrvaldada põhjuslikku seost Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel ning et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import on peamine kahju põhjus. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon leidis, et ainus muu tegur, mis võis liidu tootmisharu olukorda mõjutada, oli import kolmandatest riikidest, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 104. Komisjon tegi siiski järelduse, et selline import ei võinud kõrvaldada põhjuslikku seost Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel ning et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import on peamine kahju põhjus.

| (58) | Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati kõigi liidu tootmisharu olukorda mõjutanud teadaolevate tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, tehakse järeldus, et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(58)

Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati kõigi liidu tootmisharu olukorda mõjutanud teadaolevate tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, tehakse järeldus, et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

G.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (59) | Märkuste puudumisel liidu tootmisharu huvide kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 117–122 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(59)

Märkuste puudumisel liidu tootmisharu huvide kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 117–122 esitatud järeldused.

2.   Kasutajate ja importijate huvid

Kasutajate ja importijate huvid

| (60) | Valgevene eksportiv tootja väitis, et komisjon ei võtnud oma hinnangus liidu huvide kohta arvesse Balti riikides asuvate importijate ja kasutajate konkreetseid probleeme. Ta väitis, et Valgevene on logistilistel põhjustel (nagu raudteeühendus või sertifitseerimisnõuded) Balti riikides asuvate äriühingute jaoks ainus tarneallikas. |
| --- | --- |

(60)

Valgevene eksportiv tootja väitis, et komisjon ei võtnud oma hinnangus liidu huvide kohta arvesse Balti riikides asuvate importijate ja kasutajate konkreetseid probleeme. Ta väitis, et Valgevene on logistilistel põhjustel (nagu raudteeühendus või sertifitseerimisnõuded) Balti riikides asuvate äriühingute jaoks ainus tarneallikas.

| (61) | Komisjon kinnitas, et ainsal koostööd teinud kasutajal Balti riikides oli teatavaid tehnilisi probleeme tarnega liidu tootjatelt (neist ükski ei asunud Balti riikides). Teisest küljest väitis kõnealune äriühing, et Valgevenest pärit oste saaks asendada, (ja pärast uurimisperioodi need asendatigi), ostudega Venemaalt ja mingil määral Ukrainast. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon kinnitas, et ainsal koostööd teinud kasutajal Balti riikides oli teatavaid tehnilisi probleeme tarnega liidu tootjatelt (neist ükski ei asunud Balti riikides). Teisest küljest väitis kõnealune äriühing, et Valgevenest pärit oste saaks asendada, (ja pärast uurimisperioodi need asendatigi), ostudega Venemaalt ja mingil määral Ukrainast.

| (62) | Lisaks oli Balti riikides asuvate äriühingute koostöö komisjoniga väga vähene, mis tundub osutavat asjaolule, et need äriühingud ei taju, et võimalikud dumpinguvastased meetmed Valgevenest pärit asjaomase toote suhtes võiksid neile negatiivselt mõjuda. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks oli Balti riikides asuvate äriühingute koostöö komisjoniga väga vähene, mis tundub osutavat asjaolule, et need äriühingud ei taju, et võimalikud dumpinguvastased meetmed Valgevenest pärit asjaomase toote suhtes võiksid neile negatiivselt mõjuda.

| (63) | Kuna kasutajate ja importijate huvide kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 123–131 ja põhjenduses 134 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(63)

Kuna kasutajate ja importijate huvide kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 123–131 ja põhjenduses 134 esitatud järeldused.

3.   Tollimaksude mõju võimalik kompenseerimine

Tollimaksude mõju võimalik kompenseerimine

| (64) | Kaebuse esitaja väitis oma märkustes pärast esialgsete järelduste avalikustamist, et esialgses etapis kavandatud dumpinguvastase tollimaksu määr (12,5 %) ei ole piisav, sest Valgevene eksportiv tootja võib selle meetme mõju kergesti kompenseerida, kuna tegemist on riigi omandis oleva äriühinguga, mis asub mitteturumajanduslikus riigis, ning tal on väidetavalt eelisjuurdepääs subsideeritud toorainele – vanametallile. |
| --- | --- |

(64)

Kaebuse esitaja väitis oma märkustes pärast esialgsete järelduste avalikustamist, et esialgses etapis kavandatud dumpinguvastase tollimaksu määr (12,5 %) ei ole piisav, sest Valgevene eksportiv tootja võib selle meetme mõju kergesti kompenseerida, kuna tegemist on riigi omandis oleva äriühinguga, mis asub mitteturumajanduslikus riigis, ning tal on väidetavalt eelisjuurdepääs subsideeritud toorainele – vanametallile.

| (65) | Selle väite puhul tuleb rõhutada, et mõju võimalikku kompenseerimist saab alusmääruse artikli 12 alusel uurida üksnes eraldiseisvas, mõju kompenseerimist käsitlevas uurimises ning see ei saa ette mõjutada esialgses uurimises kehtestatud dumpinguvastaste meetmete taset. Lisaks ei toeta käesolevas uurimises kättesaadavad tõendid väidet, et Valgevene tootjal on lihtne juurdepääs subsideeritud toorainele. Komisjon leidis hoopis, et äriühing ostab enamiku toorainest Venemaalt ja Ukrainast, mis on mõlemad turumajanduslikud riigid. |
| --- | --- |

(65)

Selle väite puhul tuleb rõhutada, et mõju võimalikku kompenseerimist saab alusmääruse artikli 12 alusel uurida üksnes eraldiseisvas, mõju kompenseerimist käsitlevas uurimises ning see ei saa ette mõjutada esialgses uurimises kehtestatud dumpinguvastaste meetmete taset. Lisaks ei toeta käesolevas uurimises kättesaadavad tõendid väidet, et Valgevene tootjal on lihtne juurdepääs subsideeritud toorainele. Komisjon leidis hoopis, et äriühing ostab enamiku toorainest Venemaalt ja Ukrainast, mis on mõlemad turumajanduslikud riigid.

4.   ELi ja Valgevene vahelise koostöö strateegiline tähtsus terasesektoris

ELi ja Valgevene vahelise koostöö strateegiline tähtsus terasesektoris

| (66) | Valgevene eksportiv tootja ja Valgevene ametiasutused viitasid oma esildises pärast esialgsete järelduste avalikustamist strateegilise koostöö tähtsusele ELiga terasesektoris ning asjaolule, et meetmed võivad negatiivselt mõjutada Valgevene tootmisvahendite ostmist liidust, seotud kaubandusettevõtete võrgu rajamist liidus ning igasugust koostööd Euroopa finantsasutustega. |
| --- | --- |

(66)

Valgevene eksportiv tootja ja Valgevene ametiasutused viitasid oma esildises pärast esialgsete järelduste avalikustamist strateegilise koostöö tähtsusele ELiga terasesektoris ning asjaolule, et meetmed võivad negatiivselt mõjutada Valgevene tootmisvahendite ostmist liidust, seotud kaubandusettevõtete võrgu rajamist liidus ning igasugust koostööd Euroopa finantsasutustega.

| (67) | Sellele punktile vastates rõhutab komisjon, et meetmete ainus eesmärk on taastada võrdsed võimalused liidu turul. Meetmetel ei ole karistavat iseloomu. Kui eksportiv tootja tõstab oma hindu kauakestvalt, nii et dumping lõppeb, võib ta taotleda hüvitist ja vahepealset läbivaatamist. Seepärast ei pea komisjon neid kaalutlusi liidu huvide hindamise seisukohast olulisteks. |
| --- | --- |

(67)

Sellele punktile vastates rõhutab komisjon, et meetmete ainus eesmärk on taastada võrdsed võimalused liidu turul. Meetmetel ei ole karistavat iseloomu. Kui eksportiv tootja tõstab oma hindu kauakestvalt, nii et dumping lõppeb, võib ta taotleda hüvitist ja vahepealset läbivaatamist. Seepärast ei pea komisjon neid kaalutlusi liidu huvide hindamise seisukohast olulisteks.

5.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (68) | Kokkuvõttes ei viita ükski huvitatud isikute esitatud argumentidest mõjuvatele põhjustele, mis takistaksid meetmete kehtestamist asjaomase toote importimisele Valgevenest. Mis tahes negatiivset mõju sõltumatutele kasutajatele ja importijatele võib leevendada alternatiivsete tarneallikate olemasolu. Pealegi, kui arvestada dumpinguvastaste meetmete üldist mõju liidu turule, siis näib kasulik mõju – eelkõige liidu tootmisharule avalduv kasulik mõju – üles kaaluvat võimaliku kahjuliku mõju muudele huvitatud isikutele. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 135–137 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(68)

Kokkuvõttes ei viita ükski huvitatud isikute esitatud argumentidest mõjuvatele põhjustele, mis takistaksid meetmete kehtestamist asjaomase toote importimisele Valgevenest. Mis tahes negatiivset mõju sõltumatutele kasutajatele ja importijatele võib leevendada alternatiivsete tarneallikate olemasolu. Pealegi, kui arvestada dumpinguvastaste meetmete üldist mõju liidu turule, siis näib kasulik mõju – eelkõige liidu tootmisharule avalduv kasulik mõju – üles kaaluvat võimaliku kahjuliku mõju muudele huvitatud isikutele. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 135–137 esitatud järeldused.

H.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

1.1.   Taotletav kasumimarginaal

Taotletav kasumimarginaal

| (69) | Esialgsete järelduste avalikustamise järel vaidlustas liidu tootmisharu ajutise määruse põhjenduses 143 kehtestatud taotletava kasumimarginaali, mida kasutati kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlakstegemiseks. Need samad väited esitati uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist. |
| --- | --- |

(69)

Esialgsete järelduste avalikustamise järel vaidlustas liidu tootmisharu ajutise määruse põhjenduses 143 kehtestatud taotletava kasumimarginaali, mida kasutati kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlakstegemiseks. Need samad väited esitati uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist.

| (70) | Esialgse kahjumarginaali arvutustes kasutatud taotletav kasumimarginaal oli 4,8 %. See suurus põhines 2012. aasta kasumimarginaalil väga sarnase toote puhul, nimelt kõrge väsimustugevusega sarrusvarraste puhul, ning seda kasutati hiljutises dumpinguvastases menetluses seoses Hiinast pärit kõrge väsimustugevusega sarrusvarrastega (8). |
| --- | --- |

(70)

Esialgse kahjumarginaali arvutustes kasutatud taotletav kasumimarginaal oli 4,8 %. See suurus põhines 2012. aasta kasumimarginaalil väga sarnase toote puhul, nimelt kõrge väsimustugevusega sarrusvarraste puhul, ning seda kasutati hiljutises dumpinguvastases menetluses seoses Hiinast pärit kõrge väsimustugevusega sarrusvarrastega (8).

8

| (71) | Kaebuse esitaja vaidlustas sama taotletava kasumimarginaali kasutamise, mida kasutati kõrge väsimustugevusega sarrusvardaid käsitlevas uurimises, ning väitis, et need kaks toodet ja nende vastavad turud on erinevad. Kaebuse esitaja soovitas kasutada esialgu kaebuses pakutud taotletavast kasumimarginaalist isegi suuremat taotletavat kasumimarginaali, 16 % või 17 %, mis oli liidu tootjate 2006. aastal saavutatud kasumimarginaal või mida peeti „pikaajaliselt soovitavaks tugeva terasetööstuse jaoks“ (9). |
| --- | --- |

(71)

Kaebuse esitaja vaidlustas sama taotletava kasumimarginaali kasutamise, mida kasutati kõrge väsimustugevusega sarrusvardaid käsitlevas uurimises, ning väitis, et need kaks toodet ja nende vastavad turud on erinevad. Kaebuse esitaja soovitas kasutada esialgu kaebuses pakutud taotletavast kasumimarginaalist isegi suuremat taotletavat kasumimarginaali, 16 % või 17 %, mis oli liidu tootjate 2006. aastal saavutatud kasumimarginaal või mida peeti „pikaajaliselt soovitavaks tugeva terasetööstuse jaoks“ (9).

9

| (72) | Selles küsimuses pidas komisjon käesolevas uurimises kõige asjakohasemaks kasutada taotletavat kasumimarginaali, mis põhineb liidu tootjate tegelikult saavutatud kasumil 2012. aastal (mis jääb vaatlusaluse perioodi sisse) ning mis saavutati väga sarnase toote tootmisel, mida valmistati suurel määral samade seadmetega kui käesolevas uurimises käsitletavat asjaomast toodet. Samuti tuletatakse meelde, et oma kaebuses palus EUROFER, et taotletav kasumimarginaal oleks 9,9 % nagu valtstraati käsitlevas uurimises, ning valtstraat on asjaomasest tootest kahtlemata palju erinevam kui kõrge väsimustugevusega sarrusvardad. Viimasena tuleb märkida, et kahjumarginaali kindlaksmääramise eesmärk on kõrvaldada kahju see osa, mis on põhjustatud dumpinguhinnaga impordist, kuid mitte teistest teguritest, nagu näiteks majanduskriisist põhjustatud kahju. Kuna leiti, et ainsa vaatlusalusel perioodil (10) liidu tootmisharu saavutatud 1,3 %-lise kasumi kasutamine on käibemaksupettuse skeemi pettusest tuleneva mõju tõttu ebasobiv, peeti sobivamaks kasutada tootmisharu samal ajavahemikul saavutatud kasumimarginaali, mida kontrolliti ja peeti asjakohaseks väga sarnase toote puhul ühes teises dumpinguvastases menetluses, mille perioodid kattusid suures osas käimasoleva menetluse perioodidega. Seepärast lükatakse liidu tootmisharu väide tagasi. |
| --- | --- |

(72)

Selles küsimuses pidas komisjon käesolevas uurimises kõige asjakohasemaks kasutada taotletavat kasumimarginaali, mis põhineb liidu tootjate tegelikult saavutatud kasumil 2012. aastal (mis jääb vaatlusaluse perioodi sisse) ning mis saavutati väga sarnase toote tootmisel, mida valmistati suurel määral samade seadmetega kui käesolevas uurimises käsitletavat asjaomast toodet. Samuti tuletatakse meelde, et oma kaebuses palus EUROFER, et taotletav kasumimarginaal oleks 9,9 % nagu valtstraati käsitlevas uurimises, ning valtstraat on asjaomasest tootest kahtlemata palju erinevam kui kõrge väsimustugevusega sarrusvardad. Viimasena tuleb märkida, et kahjumarginaali kindlaksmääramise eesmärk on kõrvaldada kahju see osa, mis on põhjustatud dumpinguhinnaga impordist, kuid mitte teistest teguritest, nagu näiteks majanduskriisist põhjustatud kahju. Kuna leiti, et ainsa vaatlusalusel perioodil (10) liidu tootmisharu saavutatud 1,3 %-lise kasumi kasutamine on käibemaksupettuse skeemi pettusest tuleneva mõju tõttu ebasobiv, peeti sobivamaks kasutada tootmisharu samal ajavahemikul saavutatud kasumimarginaali, mida kontrolliti ja peeti asjakohaseks väga sarnase toote puhul ühes teises dumpinguvastases menetluses, mille perioodid kattusid suures osas käimasoleva menetluse perioodidega. Seepärast lükatakse liidu tootmisharu väide tagasi.

10

1.2.   Impordijärgsed kulud

Impordijärgsed kulud

| (73) | Kahjumarginaali esialgses arvutuses korrigeeriti impordijärgseid kulusid 2 % võrra (11). Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Valgevene eksportiv tootja, et konkreetse juhtumi puhul tuleks kasutada suuremat korrektsiooni, 4–6 %, kuna selline korrektsioon peegeldaks paremini tegelikke importijate/kasutajate kantavaid impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(73)

Kahjumarginaali esialgses arvutuses korrigeeriti impordijärgseid kulusid 2 % võrra (11). Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Valgevene eksportiv tootja, et konkreetse juhtumi puhul tuleks kasutada suuremat korrektsiooni, 4–6 %, kuna selline korrektsioon peegeldaks paremini tegelikke importijate/kasutajate kantavaid impordijärgseid kulusid.

11

| (74) | Seda väidet kaaludes uuris komisjon põhjalikumalt põhjenduses 6 nimetatud koostööd teinud importija ja kasutajate deklareeritud impordi- ja impordijärgsete kulude taset ja struktuuri. |
| --- | --- |

(74)

Seda väidet kaaludes uuris komisjon põhjalikumalt põhjenduses 6 nimetatud koostööd teinud importija ja kasutajate deklareeritud impordi- ja impordijärgsete kulude taset ja struktuuri.

| (75) | Nende äriühingute juurde tehtud kontrollkäikude järelduste alusel ei leia komisjon põhjust muuta korrigeerimise taset. Importija ja ühe kasutaja tegelikud impordijärgsed kulud olid (keskmiselt kogu uurimisperioodi jooksul) alla 2 %. Ainult ühe äriühingu (kasutaja Saksamaal) impordijärgsed kulud olid üle 2 %, jäädes väites esitatud 4–6 % piiridesse. Selle äriühingu puhul oli aga tegemist ebastandardsete impordijärgsete toimingutega, kuna ta transportis asjaomast toodet oma ladudest sisemaal asuvatesse tootmispaikadesse. Sellised kulud ei ole importijate tavapärased impordijärgsed kulud, vaid väga konkreetsed kõnealuse äriühingu kulud. Tuleb rõhutada, et kahjumarginaali arvutustes määratakse ekspordihinnad kindlaks ELi piiril kehtiva hinnataseme järgi (korrigeerituna impordijärgsete kuludega) ning neid võrreldakse liidu tootjate tehasehindadega. Toote transpordikulud kasutajate tootmiskohtadesse ei ole selles kontekstis asjakohased ja seega ei võeta neid arvesse. Ülalmainitu alusel kinnitab komisjon, et esialgses etapis kindlaks määratud impordijärgsed kulud 2 % tasemel on asjakohased. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(75)

Nende äriühingute juurde tehtud kontrollkäikude järelduste alusel ei leia komisjon põhjust muuta korrigeerimise taset. Importija ja ühe kasutaja tegelikud impordijärgsed kulud olid (keskmiselt kogu uurimisperioodi jooksul) alla 2 %. Ainult ühe äriühingu (kasutaja Saksamaal) impordijärgsed kulud olid üle 2 %, jäädes väites esitatud 4–6 % piiridesse. Selle äriühingu puhul oli aga tegemist ebastandardsete impordijärgsete toimingutega, kuna ta transportis asjaomast toodet oma ladudest sisemaal asuvatesse tootmispaikadesse. Sellised kulud ei ole importijate tavapärased impordijärgsed kulud, vaid väga konkreetsed kõnealuse äriühingu kulud. Tuleb rõhutada, et kahjumarginaali arvutustes määratakse ekspordihinnad kindlaks ELi piiril kehtiva hinnataseme järgi (korrigeerituna impordijärgsete kuludega) ning neid võrreldakse liidu tootjate tehasehindadega. Toote transpordikulud kasutajate tootmiskohtadesse ei ole selles kontekstis asjakohased ja seega ei võeta neid arvesse. Ülalmainitu alusel kinnitab komisjon, et esialgses etapis kindlaks määratud impordijärgsed kulud 2 % tasemel on asjakohased. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

1.3.   Muud küsimused seoses kahjumarginaali arvutamisega

Muud küsimused seoses kahjumarginaali arvutamisega

| (76) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist tõstatasid nii kaebuse esitaja kui ka Valgevene eksportiv tootja seoses kahjumarginaali arvutamisega veel mitmeid väiksemaid küsimusi. |
| --- | --- |

(76)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist tõstatasid nii kaebuse esitaja kui ka Valgevene eksportiv tootja seoses kahjumarginaali arvutamisega veel mitmeid väiksemaid küsimusi.

| (77) | Kaebuse esitaja osutas asjaolule, et hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise arvutuste jaoks ei tuleks CIF-hinda kindlaks teha seotud importijatele kehtestatud siirdehindade alusel, vaid see tuleks arvutada sõltumatu edasimüügi alusel. Komisjon kinnitab siinjuures, et tegelikult põhinebki esialgses etapis hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise arvutuste jaoks kasutatud CIF-hind sõltumatu edasimüügi hindadel. |
| --- | --- |

(77)

Kaebuse esitaja osutas asjaolule, et hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise arvutuste jaoks ei tuleks CIF-hinda kindlaks teha seotud importijatele kehtestatud siirdehindade alusel, vaid see tuleks arvutada sõltumatu edasimüügi alusel. Komisjon kinnitab siinjuures, et tegelikult põhinebki esialgses etapis hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise arvutuste jaoks kasutatud CIF-hind sõltumatu edasimüügi hindadel.

| (78) | Kaebuse esitaja pakkus hinna allalöömise ja madalama hinnaga müümise arvutuste jaoks välja alternatiivse meetodi kulude jaotamiseks erinevate tootetüüpide vahel. See ettepanek tehti aga pärast ajutiste meetmete võtmist, kui kõik küsimustike vastused olid juba kohapeal kontrollitud ja arvutused lõpule viidud. Igal juhul on kulude jaotus kahjumarginaali arvutuste puhul käesolevas juhtumis ebaoluline, kuna kahjumarginaal põhines tootetüüpide kaupa tehasehindadel ja mitte kuludel tootetüüpide kaupa. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(78)

Kaebuse esitaja pakkus hinna allalöömise ja madalama hinnaga müümise arvutuste jaoks välja alternatiivse meetodi kulude jaotamiseks erinevate tootetüüpide vahel. See ettepanek tehti aga pärast ajutiste meetmete võtmist, kui kõik küsimustike vastused olid juba kohapeal kontrollitud ja arvutused lõpule viidud. Igal juhul on kulude jaotus kahjumarginaali arvutuste puhul käesolevas juhtumis ebaoluline, kuna kahjumarginaal põhines tootetüüpide kaupa tehasehindadel ja mitte kuludel tootetüüpide kaupa. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

| (79) | Kaebuse esitaja tegi ka ettepaneku, et kahjumarginaali aluseks ei peaks võtma kogu uurimisperioodi andmeid, vaid uurimisperioodi ühe valitud kvartali andmed, mille puhul marginaal oleks tüüpilisem. Kaebuse esitaja ei esitanud aga tõendeid ühegi konkreetse olukorra kohta, mis õigustaks kõrvalekaldumist komisjoni tavapärasest praktikast võtta kahjumarginaali aluseks terve uurimisperiood. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(79)

Kaebuse esitaja tegi ka ettepaneku, et kahjumarginaali aluseks ei peaks võtma kogu uurimisperioodi andmeid, vaid uurimisperioodi ühe valitud kvartali andmed, mille puhul marginaal oleks tüüpilisem. Kaebuse esitaja ei esitanud aga tõendeid ühegi konkreetse olukorra kohta, mis õigustaks kõrvalekaldumist komisjoni tavapärasest praktikast võtta kahjumarginaali aluseks terve uurimisperiood. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

| (80) | Komisjon otsustas kahjumarginaali arvutamisel olla ettevaatlik. Võttes arvesse, et teatavad andmed on põhjendustes 19–23 esitatud põhjustel ebausaldusväärsed, ning arvestades käesoleva juhtumi eripära, on komisjon kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutused üle vaadanud, jättes välja andmed valimisse kuuluva Itaalia tootja kohta ning piirdudes arvutustes üksnes müügiga Madalmaadesse, Saksamaale, Poolasse ja Leetu. See arvutus peegeldab põhjenduses 29 nimetatud hinna allalöömise arvutusi, mille tulemusena määrati allalöömismarginaaliks 2,8 %. Selle põhjal kehtestatakse läbivaadatud kahjumarginaaliks 10,6 %. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon otsustas kahjumarginaali arvutamisel olla ettevaatlik. Võttes arvesse, et teatavad andmed on põhjendustes 19–23 esitatud põhjustel ebausaldusväärsed, ning arvestades käesoleva juhtumi eripära, on komisjon kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutused üle vaadanud, jättes välja andmed valimisse kuuluva Itaalia tootja kohta ning piirdudes arvutustes üksnes müügiga Madalmaadesse, Saksamaale, Poolasse ja Leetu. See arvutus peegeldab põhjenduses 29 nimetatud hinna allalöömise arvutusi, mille tulemusena määrati allalöömismarginaaliks 2,8 %. Selle põhjal kehtestatakse läbivaadatud kahjumarginaaliks 10,6 %.

| (81) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas kaebuse esitaja komisjoni kasutatud metoodika selles küsimuses, põhjusel et komisjon oli uurimise ulatust tegelikult piiranud, et taandada uurimine piirkondlikuks uurimiseks. Ta väitis veel, et ülalnimetatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase ei kõrvalda kogu liidu tootmisharu kannatatud kahju. Lisaks märkis kaebuse esitaja, et dumpinguhinnaga import Valgevenest toimus 16 liikmesriigis, mis on palju enam kui need liikmesriigid, keda komisjon kasutas kahjumarginaali kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(81)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas kaebuse esitaja komisjoni kasutatud metoodika selles küsimuses, põhjusel et komisjon oli uurimise ulatust tegelikult piiranud, et taandada uurimine piirkondlikuks uurimiseks. Ta väitis veel, et ülalnimetatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase ei kõrvalda kogu liidu tootmisharu kannatatud kahju. Lisaks märkis kaebuse esitaja, et dumpinguhinnaga import Valgevenest toimus 16 liikmesriigis, mis on palju enam kui need liikmesriigid, keda komisjon kasutas kahjumarginaali kindlakstegemiseks.

| (82) | Selles suhtes tuleb märkida, et komisjon on tegelikult analüüsinud kahju kogu liidu tootmisharu olukorra alusel ning on tulnud järeldusele, et Itaalia väljajätmine hindamisest ei muuda kahju üldpilti. Seoses kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega märgitakse, et kuigi import Valgevenest toimus mitmesse liikmesriiki (tegelikult 13), põhinesid komisjoni arvutused kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta põhjenduses 29 esitatud põhjustel neil andmetel, mis puudutasid ainult valimisse kuuluvaid äriühinguid, kes müüsid sarnast toodet vähematesse riikidesse. See ei piira kõigi huvitatud isikute võimalust taotleda vahepealset läbivaatamist, kui kartelliuurimise järeldused on lõplikud, ning olenevalt sel ajahetkel valitsevast olukorrast. |
| --- | --- |

(82)

Selles suhtes tuleb märkida, et komisjon on tegelikult analüüsinud kahju kogu liidu tootmisharu olukorra alusel ning on tulnud järeldusele, et Itaalia väljajätmine hindamisest ei muuda kahju üldpilti. Seoses kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega märgitakse, et kuigi import Valgevenest toimus mitmesse liikmesriiki (tegelikult 13), põhinesid komisjoni arvutused kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta põhjenduses 29 esitatud põhjustel neil andmetel, mis puudutasid ainult valimisse kuuluvaid äriühinguid, kes müüsid sarnast toodet vähematesse riikidesse. See ei piira kõigi huvitatud isikute võimalust taotleda vahepealset läbivaatamist, kui kartelliuurimise järeldused on lõplikud, ning olenevalt sel ajahetkel valitsevast olukorrast.

1.4.   Järeldus kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta

Järeldus kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta

| (83) | Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta rohkem märkusi ei esitatud, kehtestatakse lõplikuks kahju kõrvaldamise määraks 10,6 %. |
| --- | --- |

(83)

Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta rohkem märkusi ei esitatud, kehtestatakse lõplikuks kahju kõrvaldamise määraks 10,6 %.

2.   Lõplikud meetmed

Lõplikud meetmed

| (84) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada asjaomase toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed kahjumarginaali tasemel. |
| --- | --- |

(84)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada asjaomase toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed kahjumarginaali tasemel.

| (85) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Valgevene eksportiv tootja, et kõnealuse juhtumi olukord õigustab osaliselt tollimaksuvabade meetmete kehtestamist, st et esimesed 200 000 imporditud tonni oleksid tollimaksuvabad ning meetmete kehtivusaeg oleks piiratud kahe aastaga. |
| --- | --- |

(85)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Valgevene eksportiv tootja, et kõnealuse juhtumi olukord õigustab osaliselt tollimaksuvabade meetmete kehtestamist, st et esimesed 200 000 imporditud tonni oleksid tollimaksuvabad ning meetmete kehtivusaeg oleks piiratud kahe aastaga.

| (86) | Komisjon tuletab meelde, et dumping tuleneb hinnadiskrimineerimisest ning seepärast peaks meede seisnema dumpinguvastastes tollimaksudes või hinnakohustuses. Valgevene eksportiva tootja taotletav tollimaksuvaba kvoot ei sisalda mingit hinnaelementi, mis võiks korvata kahjulikku dumpingut ning seepärast ei saa seda taotlust vastu võtta. Samuti ei ole käesoleva juhtumi puhul mingit põhjendust meetmete kohaldamisaja lühendamiseks. Olukorra muutudes on Valgevenel võimalus taotleda meetmete läbivaatamist alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt. Seepärast lükatakse need väited tagasi. Samuti tuletatakse meelde, et komisjon võib oma järeldused läbi vaadata, kui kartelliuurimise käigus seatakse käesolevas määruses tehtud lõplikud järeldused kahtluse alla. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon tuletab meelde, et dumping tuleneb hinnadiskrimineerimisest ning seepärast peaks meede seisnema dumpinguvastastes tollimaksudes või hinnakohustuses. Valgevene eksportiva tootja taotletav tollimaksuvaba kvoot ei sisalda mingit hinnaelementi, mis võiks korvata kahjulikku dumpingut ning seepärast ei saa seda taotlust vastu võtta. Samuti ei ole käesoleva juhtumi puhul mingit põhjendust meetmete kohaldamisaja lühendamiseks. Olukorra muutudes on Valgevenel võimalus taotleda meetmete läbivaatamist alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt. Seepärast lükatakse need väited tagasi. Samuti tuletatakse meelde, et komisjon võib oma järeldused läbi vaadata, kui kartelliuurimise käigus seatakse käesolevas määruses tehtud lõplikud järeldused kahtluse alla.

| (87) | Eespool toodust lähtudes on kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.








  Äriühing | Kahjumarginaal
  (%) | Dumpingumarginaal
  (%) | Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BMZ | 10,6 | 58,4 | 10,6 |
| Kõik muud äriühingud | 10,6 | 58,4 | 10,6 |

(87)

Eespool toodust lähtudes on kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.

Äriühing

Kahjumarginaal

(%)

Dumpingumarginaal

(%)

Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr

(%)

BMZ

10,6

58,4

10,6

Kõik muud äriühingud

10,6

58,4

10,6

3.   Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

| (88) | Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju suurust, tuleks lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad. |
| --- | --- |

(88)

Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju suurust, tuleks lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad.

| (89) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud, |
| --- | --- |

(89)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate betooni sarrusvarraste impordile, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, valtsimisjärgselt väänatud või mitte, kuid edasi töötlemata, ning millel on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone. Kõrge väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad jäävad asjaomase toote määratlusest välja. Muud pikad tooted nagu ümarlatid jäetakse välja. Asjaomane toode on pärit Valgevenest ja kuulub praegu CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ja ex 7214 99 95 alla (TARICi koodid: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510).

2.   Lõplik dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on 10,6 %.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2016/2303 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT C 114, 31.3.2016, lk 3.

2

(3)  Komisjoni 19. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2303 teatavate Valgevene Vabariigist pärit betooni sarrusvarraste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT L 345, 20.12.2016, lk 4).

3

(4)  Otsus kohtuasjas Extramet vs nõukogu, C-358/89, EKL:C:1992:257, punktid 17–20. Vt ka analoogseid otsuseid kohtuasjades Matra vs. komisjon, C-225/91, EKL:C:1993:239, punktid 40–47; RJB Mining vs komisjon, T-156/98, EKL:C:2001:29, punktid 107–126 ning Secop vs komisjon, T-79/14, EKL:T:2016:118, 79–86.

4

vs

vs

vs

vs

(5)  Juhtum I742.

5

(6)  Nimelt jäeti välja Iirimaale ja Ühendkuningriiki suunatud ekspordi maht.

6

(7)  
  „Analiza wplywu zmian administracyjnych na wielkosc szarej strefy na rynku pretow zbrojeniowych i sytuacje sektora finansow publicznych“ Ernst & Young, Varssavi, märts 2014.

7

(8)  
  ELT L 204, 29.7.2016, lk 70.

8

(9)  OECD terasekomitee koosolekul 2013. aasta detsembris McKinsey esitatud aruanne.

9

(10)  2012. aastal saavutatud kasum; teistel vaatlusaluse perioodi aastatel, st 2013–2015 oli liidu tootmisharu kahjumis.

10

(11)  Huvitatud isikutele avaldatud konkreetne teave, 3. lisa.

11

---

OTSUSED

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/21

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/1020,

8. juuni 2017,

sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Horvaatias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, (1) eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, eriti selle artiklit 33,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõike 2 kohaselt ei või kõnealuse otsuse kohaselt ette nähtud isikuandmete edastamine toimuda enne, kui nimetatud otsuse 6. peatükis esitatud andmekaitse üldsätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõike 2 kohaselt ei või kõnealuse otsuse kohaselt ette nähtud isikuandmete edastamine toimuda enne, kui nimetatud otsuse 6. peatükis esitatud andmekaitse üldsätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas siseriiklikus õiguses.

| (2) | Nõukogu otsuse 2008/616/JSK (3) artiklis 20 on sätestatud, et põhjenduses 1 nimetatud tingimuse täitmist otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas tuleb kontrollida küsimustikul, hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel põhineva hindamisaruande alusel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsuse 2008/616/JSK (3) artiklis 20 on sätestatud, et põhjenduses 1 nimetatud tingimuse täitmist otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas tuleb kontrollida küsimustikul, hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel põhineva hindamisaruande alusel.

| (3) | Otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punkti 1.1 kohaselt koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea, kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punkti 1.1 kohaselt koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea, kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma.

| (4) | Horvaatia on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja sõidukite registreerimisandmete andmevahetust käsitleva küsimustiku. |
| --- | --- |

(4)

Horvaatia on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja sõidukite registreerimisandmete andmevahetust käsitleva küsimustiku.

| (5) | Horvaatia koos Madalmaadega on süsteemi edukalt katseliselt kasutanud. |
| --- | --- |

(5)

Horvaatia koos Madalmaadega on süsteemi edukalt katseliselt kasutanud.

| (6) | Horvaatias on toimunud hindamiskülastus ning Madalmaade ja Rumeenia hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale. |
| --- | --- |

(6)

Horvaatias on toimunud hindamiskülastus ning Madalmaade ja Rumeenia hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale.

| (7) | Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku sõidukite registreerimisandmete andmevahetust käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku sõidukite registreerimisandmete andmevahetust käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused.

| (8) | Olles teatavaks võtnud kõigi selliste liikmesriikide nõusoleku, kelle suhtes otsus 2008/615/JSK on siduv, otsustas nõukogu 19. detsembril 2016, et Horvaatia on täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki andmekaitset käsitlevad üldsätted. |
| --- | --- |

(8)

Olles teatavaks võtnud kõigi selliste liikmesriikide nõusoleku, kelle suhtes otsus 2008/615/JSK on siduv, otsustas nõukogu 19. detsembril 2016, et Horvaatia on täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki andmekaitset käsitlevad üldsätted.

| (9) | Seega peaks Horvaatial sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu eesmärgil olema õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12. |
| --- | --- |

(9)

Seega peaks Horvaatial sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu eesmärgil olema õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12.

| (10) | Euroopa Liidu Kohus leidis oma 22. septembri 2016. aasta otsuses liidetud kohtuasjades C-14/15 ja C-116/15, (4) et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 on ebaseaduslikult kehtestatud ühehäälsuse nõue kõnealuse otsuse rakendamiseks vajalike meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Liidu Kohus leidis oma 22. septembri 2016. aasta otsuses liidetud kohtuasjades C-14/15 ja C-116/15, (4) et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 on ebaseaduslikult kehtestatud ühehäälsuse nõue kõnealuse otsuse rakendamiseks vajalike meetmete võtmiseks.

| (11) | Otsuse 2008/615/JSK artikliga 33 antakse nõukogule siiski rakendamisvolitused selliste meetmete võtmiseks, mida on vaja nimetatud otsuse rakendamiseks, eelkõige kõnealuse otsuse kohaselt ette nähtud isikuandmete saamiseks ja edastamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Otsuse 2008/615/JSK artikliga 33 antakse nõukogule siiski rakendamisvolitused selliste meetmete võtmiseks, mida on vaja nimetatud otsuse rakendamiseks, eelkõige kõnealuse otsuse kohaselt ette nähtud isikuandmete saamiseks ja edastamiseks.

| (12) | Kuna selliste rakendamisvolituste teostamiseks vajalikud tingimused on täidetud ja asjakohast korda on järgitud, tuleks võtta vastu rakendusotsus sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Horvaatias, et võimaldada nimetatud liikmesriigil saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12. |
| --- | --- |

(12)

Kuna selliste rakendamisvolituste teostamiseks vajalikud tingimused on täidetud ja asjakohast korda on järgitud, tuleks võtta vastu rakendusotsus sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Horvaatias, et võimaldada nimetatud liikmesriigil saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12.

| (13) | Otsus 2008/615/JSK on Taani jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(13)

Otsus 2008/615/JSK on Taani jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (14) | Otsus 2008/615/JSK on Ühendkuningriigi ja Iirimaa jaoks siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel, |
| --- | --- |

(14)

Otsus 2008/615/JSK on Ühendkuningriigi ja Iirimaa jaoks siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Horvaatial on sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu eesmärgil õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12 alates 18. juunist 2017.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat otsust kohaldatakse kooskõlas aluslepingutega.

Luxembourg, 8. juuni 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

U. REINSALU

---

(1)  
  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

1

(2)  
  13. veebruari 2017. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

3

(4)  Euroopa Kohtu 22. septembri 2016. aasta otsus, Euroopa Parlament v. Euroopa Liidu Nõukogu, liidetud kohtuasjad C-14/15 ja C-116/15, ECLI:EU:C:2016:715.

4

v

---

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 155/23

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/1021,

10. jaanuar 2017,

riigiabi SA.44727 2016/C (ex 2016/N) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda kontsernile Areva

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 9029 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Pärast eelteatamist teavitasid Prantsuse ametiasutused 29. aprillil 2016 komisjoni ümberkorraldusabist Areva kontsernile (edaspidi „Areva kontsern“), mida Prantsuse riik annab kontserni kahes järjestikuses kapitalisuurendamises osalemise teel. Ametiasutused andsid komisjonile lisateavet 27. mai ja 6. juuli 2016. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(1)

Pärast eelteatamist teavitasid Prantsuse ametiasutused 29. aprillil 2016 komisjoni ümberkorraldusabist Areva kontsernile (edaspidi „Areva kontsern“), mida Prantsuse riik annab kontserni kahes järjestikuses kapitalisuurendamises osalemise teel. Ametiasutused andsid komisjonile lisateavet 27. mai ja 6. juuli 2016. aasta kirjaga.

| (2) | 19. juuli 2016. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada seoses kõnealuse abiga Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. Prantsuse ametiasutused edastasid komisjonile oma märkused selle otsuse kohta 12. septembri 2016. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

19. juuli 2016. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada seoses kõnealuse abiga Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. Prantsuse ametiasutused edastasid komisjonile oma märkused selle otsuse kohta 12. septembri 2016. aasta kirjaga.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2)19. augustil 2016. Komisjon kutsus huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abi kohta Komisjon kutsus huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abi kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2)19. augustil 2016. Komisjon kutsus huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abi kohta Komisjon kutsus huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abi kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (4) | Vastavasisulisi märkusi sai komisjon ettenähtud tähtaja jooksul järgmistelt huvitatud isikutelt: Urenco, Teollisuuden Voima Oyj (edaspidi „TVO“), Siemens, Areva kontsern ja veel üks kolmas isik, kes ei soovinud oma nime avalikustada. Komisjon edastas need märkused Prantsuse ametiasutustele, andes neile võimaluse esitada omapoolsed kommentaarid, mis komisjon sai 18. oktoobri 2016. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Vastavasisulisi märkusi sai komisjon ettenähtud tähtaja jooksul järgmistelt huvitatud isikutelt: Urenco, Teollisuuden Voima Oyj (edaspidi „TVO“), Siemens, Areva kontsern ja veel üks kolmas isik, kes ei soovinud oma nime avalikustada. Komisjon edastas need märkused Prantsuse ametiasutustele, andes neile võimaluse esitada omapoolsed kommentaarid, mis komisjon sai 18. oktoobri 2016. aasta kirjaga.

| (5) | Prantsuse ametiasutused esitasid komisjonile mitmeid lisamärkusi 30. novembril ning 7., 12., 21. ja 22. detsembril 2016. |
| --- | --- |

(5)

Prantsuse ametiasutused esitasid komisjonile mitmeid lisamärkusi 30. novembril ning 7., 12., 21. ja 22. detsembril 2016.

| (6) | Samaaegselt ümberkorraldusabiga seotud menetlusega teatasid Prantsuse ametiasutused 27. juulil 2016 komisjonile 3,3 miljardi euro suurusest päästmisabist, mida antakse emaettevõtjale Areva SA (edaspidi „Areva SA“) 2 miljardi euro suuruse laenu ning 100 % tütarettevõtjale Nouvel Areva (edaspidi „Nouvel Areva“) (3) võimaldatava 1,3 miljardi euro suuruse laenu näol. Need laenud kavatseti arvestada ümber nende kahe ettevõtja kapitaliks käesoleva otsuse esemeks oleva kapitalisuurendamise käigus. Päästmisabist teatamise kohta, mis registreeriti numbri SA.46077 all, tehakse eraldi otsus. |
| --- | --- |

(6)

Samaaegselt ümberkorraldusabiga seotud menetlusega teatasid Prantsuse ametiasutused 27. juulil 2016 komisjonile 3,3 miljardi euro suurusest päästmisabist, mida antakse emaettevõtjale Areva SA (edaspidi „Areva SA“) 2 miljardi euro suuruse laenu ning 100 % tütarettevõtjale Nouvel Areva (edaspidi „Nouvel Areva“) (3) võimaldatava 1,3 miljardi euro suuruse laenu näol. Need laenud kavatseti arvestada ümber nende kahe ettevõtja kapitaliks käesoleva otsuse esemeks oleva kapitalisuurendamise käigus. Päästmisabist teatamise kohta, mis registreeriti numbri SA.46077 all, tehakse eraldi otsus.

3

2.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja ja abi andmise taust

Abisaaja ja abi andmise taust

2.1.1.   Kontserni Areva tutvustus

Kontserni Areva tutvustus

| (7) | Areva kontsern on börsil noteeritud ettevõtja ning Prantsuse riik kontrollib seda otseselt või kaudselt 86,52 % ulatuses. Kontserni emaettevõtja Areva SA kuulub 28,83 % ulatuses otseselt riigile ja kaudselt tuumaenergia komisjonile (Commissariat à l'Energie Atomique, edaspidi „CEA“) ja Bpifrance Participation'ile, kes on Areva SA omanikud vastavalt 54,37 % ja 3,32 % ulatuses. Areva SA on Areva kontserni eri tütarettevõtjate omanik joonisel 2 toodud protsendimäärade ulatuses. |
| --- | --- |

(7)

Areva kontsern on börsil noteeritud ettevõtja ning Prantsuse riik kontrollib seda otseselt või kaudselt 86,52 % ulatuses. Kontserni emaettevõtja Areva SA kuulub 28,83 % ulatuses otseselt riigile ja kaudselt tuumaenergia komisjonile (Commissariat à l'Energie Atomique, edaspidi „CEA“) ja Bpifrance Participation'ile, kes on Areva SA omanikud vastavalt 54,37 % ja 3,32 % ulatuses. Areva SA on Areva kontserni eri tütarettevõtjate omanik joonisel 2 toodud protsendimäärade ulatuses.

| (8) | Areva kontsern teostab tuumaenergia turgudel tegevust, mis hõlmab kogu tsüklit, keskendudes neljale tegevusharule:






  a) | kaevandamine (kaevandusprojektidega seotud uuringud, arendustegevus, käitamine ja kaevandusalade heakorrastus), mis moodustas 2015. aasta käibest 18 %; |
| --- | --- | --- |

(8)

Areva kontsern teostab tuumaenergia turgudel tegevust, mis hõlmab kogu tsüklit, keskendudes neljale tegevusharule:

a)

kaevandamine (kaevandusprojektidega seotud uuringud, arendustegevus, käitamine ja kaevandusalade heakorrastus), mis moodustas 2015. aasta käibest 18 %;

| b) | tuumkütusetsükli algetapp (uraani ümbertöötlemine ja rikastamine, tuumkütuse tootmispõhimõtete väljatöötamine ja kütuse tootmine), mis moodustas 2015. aasta käibest 28 %; |
| --- | --- |

b)

tuumkütusetsükli algetapp (uraani ümbertöötlemine ja rikastamine, tuumkütuse tootmispõhimõtete väljatöötamine ja kütuse tootmine), mis moodustas 2015. aasta käibest 28 %;

| c) | tuumkütusetsükli hilisemad etapid (tuumajäätmete töötlemine ja ringlussevõtt MOX-kütusena, (4) tuumaenergeetika logistika, reaktorite sulgemine ja teenused), mis moodustas 2015. aasta käibest 19 %; |
| --- | --- |

c)

tuumkütusetsükli hilisemad etapid (tuumajäätmete töötlemine ja ringlussevõtt MOX-kütusena, (4) tuumaenergeetika logistika, reaktorite sulgemine ja teenused), mis moodustas 2015. aasta käibest 19 %;

4

| d) | tuumareaktorid ja nendega seotud teenused (tuumareaktorite, sh laevadel kasutatavate reaktorite projekteerimine, valmistamine ja hooldus ning muud sekundaarsed teenused, nagu tuumaenergiaga seotud mõõtmised), mis moodustasid ettevõtja 2015. aasta käibest 34 %. |
| --- | --- |

d)

tuumareaktorid ja nendega seotud teenused (tuumareaktorite, sh laevadel kasutatavate reaktorite projekteerimine, valmistamine ja hooldus ning muud sekundaarsed teenused, nagu tuumaenergiaga seotud mõõtmised), mis moodustasid ettevõtja 2015. aasta käibest 34 %.

| (9) | Teine, väiksema mahuga ja praegu tõhustatav tegevusvaldkond on taastuvenergia. See tegevusala hõlmas Areva kontserni 2015. aasta käibest alla 1 %. |
| --- | --- |

(9)

Teine, väiksema mahuga ja praegu tõhustatav tegevusvaldkond on taastuvenergia. See tegevusala hõlmas Areva kontserni 2015. aasta käibest alla 1 %.

| (10) | Üldjoontes vastavad need neli tegevusharu kahele ajalooliselt eraldiseisvale ja teineteist täiendavale tegevusvaldkonnale: i) tuumamaterjalide tsükkel, mis hõlmab tuumamaterjalide kaevandamist ja nendega varustamist, ja ii) tuumareaktoritega seotud tegevus. Kõnealustest valdkondadest esimeses tegutses ettevõtja Cogema ja teises ettevõtja Framatome, kuni need kaks ettevõtjat 2001. aastal ühinesid, moodustades Areva kontserni.

  Joonis 1


  Areva kontserni tegevuse skeem




  Fabrication de MOX
  Aval
  Amont
  Conversion de l’uranium naturel en hexafluorure d’uranium
  Extraction et traitement du minerai d’uranium
  Recherche de nou-veaux gisement d’uranium
  Démantèlement des sites nucléaires
  Gestion du combustible usé
  Fabrication de combustible UO2
  Mines
  Réacteurs
  LES MÉTIERS DU GROUPE
  Les activités du Groupe Areva dans le secteur de l’énergie nucléaire s’articulent autour de quatre grands domaines:
  Transport de matières nucléaires (uranium, combustible usé, déchets)
  Conception et fabrication d’emballages
  Services logistiques
  Valorisation des sites et des installations en fin d’exploitation
  Service et solutions d’entreposage
  Traitement et recyclage du combustible usé
  Areva NP
  Enrichissement de l’uranium naturel (procédé de centrifugation)
  Enrichissement
  Extraction uranium
  Post exploitation
  Chimie de l’uranium |
| --- | --- |

(10)

Üldjoontes vastavad need neli tegevusharu kahele ajalooliselt eraldiseisvale ja teineteist täiendavale tegevusvaldkonnale: i) tuumamaterjalide tsükkel, mis hõlmab tuumamaterjalide kaevandamist ja nendega varustamist, ja ii) tuumareaktoritega seotud tegevus. Kõnealustest valdkondadest esimeses tegutses ettevõtja Cogema ja teises ettevõtja Framatome, kuni need kaks ettevõtjat 2001. aastal ühinesid, moodustades Areva kontserni.

Joonis 1

Joonis 1

Areva kontserni tegevuse skeem

Areva kontserni tegevuse skeem

Fabrication de MOX

Aval

Amont

Conversion de l’uranium naturel en hexafluorure d’uranium

Extraction et traitement du minerai d’uranium

Recherche de nou-veaux gisement d’uranium

Démantèlement des sites nucléaires

Gestion du combustible usé

Fabrication de combustible UO2

Mines

Réacteurs

LES MÉTIERS DU GROUPE

Les activités du Groupe Areva dans le secteur de l’énergie nucléaire s’articulent autour de quatre grands domaines:

Transport de matières nucléaires (uranium, combustible usé, déchets)

Conception et fabrication d’emballages

Services logistiques

Valorisation des sites et des installations en fin d’exploitation

Service et solutions d’entreposage

Traitement et recyclage du combustible usé

Areva NP

Enrichissement de l’uranium naturel (procédé de centrifugation)

Enrichissement

Extraction uranium

Post exploitation

Chimie de l’uranium

| (11) | Nagu on näidatud joonisel 2, on eristamine kahe suure tegevusvaldkonna vahel ühinenud Areva kontsernis säilinud. Tuumareaktoritega seotud tegevus on koondatud tütarettevõtjasse Areva Nuclear Power („Areva NP“) (ja laevanduses kasutatavate reaktorite osas aatomienergia tehnilisse ühingusse (Société Technique pour l'Energie Atomique („Areva TA“)), samas kui tuumkütusetsükliga seotud tegevus jaguneb tuumkütusega varustamisega tegeleva ettevõtja Areva Nuclear Cycle („Areva NC“) ja kaevandamisega seotud tütarettevõtja „Areva Mines“ vahel. Kuigi kütuseelementide valmistamine on seotud tuumamaterjalide tsükliga, tegeleb sellega siiski ettevõtja Areva NP, sest kütuseelementide arendamise ja tuumareaktorite projekteerimise vahel on suur sünergia (5).

  Joonis 2


  Areva kontserni lihtsustatud organisatsiooniline ülesehitus 31. detsembri 2014. aasta seisuga |
| --- | --- |

(11)

Nagu on näidatud joonisel 2, on eristamine kahe suure tegevusvaldkonna vahel ühinenud Areva kontsernis säilinud. Tuumareaktoritega seotud tegevus on koondatud tütarettevõtjasse Areva Nuclear Power („Areva NP“) (ja laevanduses kasutatavate reaktorite osas aatomienergia tehnilisse ühingusse (Société Technique pour l'Energie Atomique („Areva TA“)), samas kui tuumkütusetsükliga seotud tegevus jaguneb tuumkütusega varustamisega tegeleva ettevõtja Areva Nuclear Cycle („Areva NC“) ja kaevandamisega seotud tütarettevõtja „Areva Mines“ vahel. Kuigi kütuseelementide valmistamine on seotud tuumamaterjalide tsükliga, tegeleb sellega siiski ettevõtja Areva NP, sest kütuseelementide arendamise ja tuumareaktorite projekteerimise vahel on suur sünergia (5).

5

Joonis 2

Joonis 2

Areva kontserni lihtsustatud organisatsiooniline ülesehitus 31. detsembri 2014. aasta seisuga

Areva kontserni lihtsustatud organisatsiooniline ülesehitus 31. detsembri 2014. aasta seisuga

| (12) | 31. detsembri 2015. aasta seisuga oli Areva kontsernis 39 537 töökohta. 2015. aastal ulatus ettevõtja käive 8,2 miljardi euroni, 2014. aasta käive oli 8,3 miljardit eurot. Samas, kohaldades standardit IFRS 5 võõrandatava või lõpetatava tegevuse suhtes, (6) oli Areva kontserni avaldatud käibe suurus 4,2 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(12)

31. detsembri 2015. aasta seisuga oli Areva kontsernis 39 537 töökohta. 2015. aastal ulatus ettevõtja käive 8,2 miljardi euroni, 2014. aasta käive oli 8,3 miljardit eurot. Samas, kohaldades standardit IFRS 5 võõrandatava või lõpetatava tegevuse suhtes, (6) oli Areva kontserni avaldatud käibe suurus 4,2 miljardit eurot.

6

2.1.2.   Areva kontserni majandusraskused

Areva kontserni majandusraskused

| (13) | Areva kontserni majandusraskused on eeskätt tingitud tuumaenergia turul toimunud järsust pöördest ja alates 2008. aastast halvenenud majandus- ja finantskonjunktuurist. Lisaks sellele kandis Areva kontsern mõnede tööstusprojektidega seoses olulist kahju. Kontserni tulusus vähenes ka teatavate ostude ja teatava tegevuse arendamise tõttu. |
| --- | --- |

(13)

Areva kontserni majandusraskused on eeskätt tingitud tuumaenergia turul toimunud järsust pöördest ja alates 2008. aastast halvenenud majandus- ja finantskonjunktuurist. Lisaks sellele kandis Areva kontsern mõnede tööstusprojektidega seoses olulist kahju. Kontserni tulusus vähenes ka teatavate ostude ja teatava tegevuse arendamise tõttu.

| (14) | Seoses esimese asjaoluga tuleb märkida, et 2011. aastal toimunud Fukushima õnnetus tõi kaasa järsu konjunktuuri muutuse tuumaenergia turgudel. Pärast seda õnnetust peatati teatav arv reaktoreid ning mõned riigid, nagu Saksamaa ja Šveits, otsustasid lõpetada tuumaenergia kasutamise. Samuti peatati uute tuumaelektrijaamade projektid mitmes riigis, näiteks Hiinas. See avaldas mõju nii tuumkütuste kui ka reaktorite turgudele ning see mõju avaldus Areva kontserni majandustulemuste halvenemises. |
| --- | --- |

(14)

Seoses esimese asjaoluga tuleb märkida, et 2011. aastal toimunud Fukushima õnnetus tõi kaasa järsu konjunktuuri muutuse tuumaenergia turgudel. Pärast seda õnnetust peatati teatav arv reaktoreid ning mõned riigid, nagu Saksamaa ja Šveits, otsustasid lõpetada tuumaenergia kasutamise. Samuti peatati uute tuumaelektrijaamade projektid mitmes riigis, näiteks Hiinas. See avaldas mõju nii tuumkütuste kui ka reaktorite turgudele ning see mõju avaldus Areva kontserni majandustulemuste halvenemises.

| (15) | Ka pikaajaliste rahastamisallikate ammendumine 2008. aasta finantskriisi tulemusel ning uued kehtivad ohutuseeskirjad võisid muuta keerulisemaks tuumaelektrijaamadega seotud väga kapitalimahukate projektide rahastamise. |
| --- | --- |

(15)

Ka pikaajaliste rahastamisallikate ammendumine 2008. aasta finantskriisi tulemusel ning uued kehtivad ohutuseeskirjad võisid muuta keerulisemaks tuumaelektrijaamadega seotud väga kapitalimahukate projektide rahastamise.

| (16) | Turu mahu vähenemine ja sellest tingitud ülevõimus avaldas mõju ajal, kui Areva kontsern oli otsustanud teha investeeringuid oma tegevuse kaasajastamiseks, ning seetõttu suurenesid ka ettevõtja tegevuskulud. Selline olukord mõjutas otseselt rahavoogusid ja sundis ettevõtjat võtma laenu oma lühiajaliste projektide rahastamiseks. Samal ajal oli Areva kontsern seoses turuperspektiivide halvenemisega sunnitud oma vara alla hindama. |
| --- | --- |

(16)

Turu mahu vähenemine ja sellest tingitud ülevõimus avaldas mõju ajal, kui Areva kontsern oli otsustanud teha investeeringuid oma tegevuse kaasajastamiseks, ning seetõttu suurenesid ka ettevõtja tegevuskulud. Selline olukord mõjutas otseselt rahavoogusid ja sundis ettevõtjat võtma laenu oma lühiajaliste projektide rahastamiseks. Samal ajal oli Areva kontsern seoses turuperspektiivide halvenemisega sunnitud oma vara alla hindama.

| (17) | Mis puudutab teist asjaolu, siis tuleb märkida, et Areva kontsern kandis olulist kahju seoses teatavate tööstusprojektidega, esmajärjekorras seoses uue põlvkonna tuumaelektrijaama rajamisega kliendi Teollisuuden Voima (edaspidi „TVO“) jaoks Olkiluotosse Soomes („projekt OL3“). |
| --- | --- |

(17)

Mis puudutab teist asjaolu, siis tuleb märkida, et Areva kontsern kandis olulist kahju seoses teatavate tööstusprojektidega, esmajärjekorras seoses uue põlvkonna tuumaelektrijaama rajamisega kliendi Teollisuuden Voima (edaspidi „TVO“) jaoks Olkiluotosse Soomes („projekt OL3“).

| (18) | Projekti juhtis konsortsium, mille 2003. aastal moodustas Areva kontsern Areva NP ja tema tütarettevõtja Areva GmbH (edaspidi „Areva GmbH“) vahendusel koos ettevõtjaga Siemens (edaspidi „konsortsium“). Ehitus on hilinenud ligikaudu üheksa aastat ja Areva kontsernil sellega seoses tekkinud lisakulud toovad kaasa hinnanguliselt 5,5 miljardi euro suuruse kahjumi (7). Areva kontsern andis oma emaettevõtja Areva SA vahendusel kliendile TVO kohustuste katteks tagatise, mille kehtivuse ja kohaldamisala on Prantsuse ametiasutused siiski kahtluse alla seadnud. |
| --- | --- |

(18)

Projekti juhtis konsortsium, mille 2003. aastal moodustas Areva kontsern Areva NP ja tema tütarettevõtja Areva GmbH (edaspidi „Areva GmbH“) vahendusel koos ettevõtjaga Siemens (edaspidi „konsortsium“). Ehitus on hilinenud ligikaudu üheksa aastat ja Areva kontsernil sellega seoses tekkinud lisakulud toovad kaasa hinnanguliselt 5,5 miljardi euro suuruse kahjumi (7). Areva kontsern andis oma emaettevõtja Areva SA vahendusel kliendile TVO kohustuste katteks tagatise, mille kehtivuse ja kohaldamisala on Prantsuse ametiasutused siiski kahtluse alla seadnud.

7

| (19) | Seoses projektiga OL3 on vahekohtus algatatud ulatuslik vaidlus konsortsiumi ja TVO vahel, milles mõlemad pooled süüdistavad teist poolt ehituse olulises hilinemises ja tekkinud ülekuludes. Mõlemad pooled nõuavad teiselt poolelt mitme miljardi euro suurust kahjuhüvitist. [...] (*1). |
| --- | --- |

(19)

Seoses projektiga OL3 on vahekohtus algatatud ulatuslik vaidlus konsortsiumi ja TVO vahel, milles mõlemad pooled süüdistavad teist poolt ehituse olulises hilinemises ja tekkinud ülekuludes. Mõlemad pooled nõuavad teiselt poolelt mitme miljardi euro suurust kahjuhüvitist. [...] (*1).

*1

| (20) | Konsortsium ja TVO alustasid läbirääkimisi laiaulatusliku lepingu sõlmimiseks, milles on kokku lepitud objekti uus üleandmistähtaeg (8) [...] ja mis lõpetab vaidluse vahekohtus [...] (9). [...]. |
| --- | --- |

(20)

Konsortsium ja TVO alustasid läbirääkimisi laiaulatusliku lepingu sõlmimiseks, milles on kokku lepitud objekti uus üleandmistähtaeg (8) [...] ja mis lõpetab vaidluse vahekohtus [...] (9). [...].

8

9

| (21) | Prantsuse ametiasutused kirjeldasid üksikasjalikult ka kahju, mis on seotud RJH projektiga (Jules Horowitzi reaktor – ehitamisjärgus olev uurimisotstarbeline tuumareaktor CEA Cadarache'i keskuses) ja [...] ([...] tuumareaktori uuendamine [...] tuumaelektrijaamas), mille suurus ulatub praeguseks juba mitmesaja miljoni euroni. |
| --- | --- |

(21)

Prantsuse ametiasutused kirjeldasid üksikasjalikult ka kahju, mis on seotud RJH projektiga (Jules Horowitzi reaktor – ehitamisjärgus olev uurimisotstarbeline tuumareaktor CEA Cadarache'i keskuses) ja [...] ([...] tuumareaktori uuendamine [...] tuumaelektrijaamas), mille suurus ulatub praeguseks juba mitmesaja miljoni euroni.

| (22) | Seoses kolmanda asjaoluga tuleb märkida, et Areva kontserni finantsseisund halvenes ka vähese tulususega ostude ja projektide tõttu eeskätt kaevandamisega seotud valdkondades (näiteks ettevõtja Uramin omandamine, mis tõi kaasa ligi [...] euro suuruse kahjumi) ning seoses taastuvenergiaga. |
| --- | --- |

(22)

Seoses kolmanda asjaoluga tuleb märkida, et Areva kontserni finantsseisund halvenes ka vähese tulususega ostude ja projektide tõttu eeskätt kaevandamisega seotud valdkondades (näiteks ettevõtja Uramin omandamine, mis tõi kaasa ligi [...] euro suuruse kahjumi) ning seoses taastuvenergiaga.

| (23) | Nimetatud põhjustel kandis Areva kontsern suurt kahju, mille kogusumma majandusaastatel 2011–2015 ületas 9 miljardit eurot. Selle kahjumi katmiseks ja tootmisvahendite kaasajastamiseks (10) tehtud investeeringute rahastamiseks võttis Areva kontsern laenu samaaegselt nii pankadelt (edaspidi „pangalaen“) kui ka kapitaliturgudelt (edaspidi „võlakirjalaen“). Pärast pankade uute krediidiliinide avamist 2016. aasta alguses ulatus ettevõtja võlg 5. jaanuari 2016. aasta seisuga 9,4 miljardi euroni, (11) millest 6,0 miljardit eurot moodustas võlakirjalaen. |
| --- | --- |

(23)

Nimetatud põhjustel kandis Areva kontsern suurt kahju, mille kogusumma majandusaastatel 2011–2015 ületas 9 miljardit eurot. Selle kahjumi katmiseks ja tootmisvahendite kaasajastamiseks (10) tehtud investeeringute rahastamiseks võttis Areva kontsern laenu samaaegselt nii pankadelt (edaspidi „pangalaen“) kui ka kapitaliturgudelt (edaspidi „võlakirjalaen“). Pärast pankade uute krediidiliinide avamist 2016. aasta alguses ulatus ettevõtja võlg 5. jaanuari 2016. aasta seisuga 9,4 miljardi euroni, (11) millest 6,0 miljardit eurot moodustas võlakirjalaen.

10

11

| (24) | Areva kontserni kasumlikkuse väljavaadete kohta tuleb märkida, et ettevõtja kapitali struktuur ei võimalda tal oma võlgadega hakkama saada, seetõttu käivitasid Prantsuse ametiasutused Areva kontserni laiaulatusliku ümberkorralduskava. |
| --- | --- |

(24)

Areva kontserni kasumlikkuse väljavaadete kohta tuleb märkida, et ettevõtja kapitali struktuur ei võimalda tal oma võlgadega hakkama saada, seetõttu käivitasid Prantsuse ametiasutused Areva kontserni laiaulatusliku ümberkorralduskava.

2.2.   Areva kontserni ümberkorralduskava

Areva kontserni ümberkorralduskava

| (25) | Prantsuse ametiasutused esitasid oma 29. aprilli 2016. aasta teatises ümberkorralduskava, mida kohaldatakse 2014. aasta novembrist kuni 2019. aasta detsembrini (edaspidi „ümberkorraldusperiood“), milles nähakse ette Areva kontserni konkurentsivõime taastamine ja ettevõtja finantsstruktuuri tervendamine. Kavas nähakse ette Areva kontserni tegevuse keskendamine tuumamaterjalidega seotud tegevusele. Sellega kaasneb tööstuslik ümberkorraldamine, mida tehakse tõhususe ja konkurentsivõime kava alusel, milles nähakse ette hõlmatava tegevuse raames saavutada kuni 2018. aastani kokkuhoid suurusjärgus 500 miljonit eurot aastas. Samuti kaasneb sellega ulatuslik finantsvaldkonna ümberkorraldamine, mis toimub eeskätt Areva kontserni rekapitaliseerimise teel. |
| --- | --- |

(25)

Prantsuse ametiasutused esitasid oma 29. aprilli 2016. aasta teatises ümberkorralduskava, mida kohaldatakse 2014. aasta novembrist kuni 2019. aasta detsembrini (edaspidi „ümberkorraldusperiood“), milles nähakse ette Areva kontserni konkurentsivõime taastamine ja ettevõtja finantsstruktuuri tervendamine. Kavas nähakse ette Areva kontserni tegevuse keskendamine tuumamaterjalidega seotud tegevusele. Sellega kaasneb tööstuslik ümberkorraldamine, mida tehakse tõhususe ja konkurentsivõime kava alusel, milles nähakse ette hõlmatava tegevuse raames saavutada kuni 2018. aastani kokkuhoid suurusjärgus 500 miljonit eurot aastas. Samuti kaasneb sellega ulatuslik finantsvaldkonna ümberkorraldamine, mis toimub eeskätt Areva kontserni rekapitaliseerimise teel.

2.2.1.   Keskendumine tuumkütusetsükliga seotud tegevusele

Keskendumine tuumkütusetsükliga seotud tegevusele

| (26) | Keskendumine tuumamaterjalidega seotud tegevusele hõlmab i) Areva kontserni muude tegevusalade võõrandamist, ii) uue juriidilise isiku Nouvel Areva asutamist, kuhu suunatakse tuumkütuse valmistamisega seotud tegevus, ja iii) praeguse emaettevõtja Areva SA teatavate olemasolevate kohustuste eraldamist. |
| --- | --- |

(26)

Keskendumine tuumamaterjalidega seotud tegevusele hõlmab i) Areva kontserni muude tegevusalade võõrandamist, ii) uue juriidilise isiku Nouvel Areva asutamist, kuhu suunatakse tuumkütuse valmistamisega seotud tegevus, ja iii) praeguse emaettevõtja Areva SA teatavate olemasolevate kohustuste eraldamist.

2.2.1.1.   Areva kontserni teostatud või kavandatavad võõrandamised

Areva kontserni teostatud või kavandatavad võõrandamised

| (27) | Hõlmatud on järgmised tütarettevõtjad ja järgmine tegevus:






  a) | 100 % ulatuses Areva SA omanduses oleva tütarettevõtja Areva NP tegevus; |
| --- | --- | --- |

(27)

Hõlmatud on järgmised tütarettevõtjad ja järgmine tegevus:

a)

100 % ulatuses Areva SA omanduses oleva tütarettevõtja Areva NP tegevus;

| b) | ettevõtjale Areva SA otseselt või kaudselt 83,58 % ulatuses kuuluv ettevõtja Areva TA. Võttes arvesse ettevõtja Areva TA tuumajõuseadmetega seotud tegevuse tundlikku iseloomu, võõrandatakse Areva kontsernile kuuluvad äriühingu osad riiklikest aktsionäridest koosnevale konsortsiumile (Prantsuse riik, CEA ja Prantsuse kaitsejõudude ettevõtja DCNS). Võõrandamislepingu sõlmisid tehingu pooled 15. detsembril 2016. Ettevõtja Areva TA võõrandati ilma tema tütarettevõtjata Elta, mis müüdi eraldi lepingu alusel; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjale Areva SA otseselt või kaudselt 83,58 % ulatuses kuuluv ettevõtja Areva TA. Võttes arvesse ettevõtja Areva TA tuumajõuseadmetega seotud tegevuse tundlikku iseloomu, võõrandatakse Areva kontsernile kuuluvad äriühingu osad riiklikest aktsionäridest koosnevale konsortsiumile (Prantsuse riik, CEA ja Prantsuse kaitsejõudude ettevõtja DCNS). Võõrandamislepingu sõlmisid tehingu pooled 15. detsembril 2016. Ettevõtja Areva TA võõrandati ilma tema tütarettevõtjata Elta, mis müüdi eraldi lepingu alusel;

| c) | Canberra, mille aktsionär Areva kontsern on 100 % ulatuses; selle tütarettevõtja võõrandamine jõustus 1. juulil 2016; |
| --- | --- |

c)

Canberra, mille aktsionär Areva kontsern on 100 % ulatuses; selle tütarettevõtja võõrandamine jõustus 1. juulil 2016;

| d) | teised väiksemad võõrandamised, nagu tütarettevõtja Elta (mille omanikud on 66 % ulatuses Areva TA ja 34 % ulatuses Areva SA), kelle tegevus keskendub kosmosetehnikaga seotud elektroonikasüsteemidele, [...]. |
| --- | --- |

d)

teised väiksemad võõrandamised, nagu tütarettevõtja Elta (mille omanikud on 66 % ulatuses Areva TA ja 34 % ulatuses Areva SA), kelle tegevus keskendub kosmosetehnikaga seotud elektroonikasüsteemidele, [...].

| (28) | Lisaks sellele näeb Areva kontsern ette lühemas ja keskpikas perspektiivis loobuda peaaegu täielikult taastuvenergiaga ja energia salvestamisega seotud tegevusest. Äriühingut Adwen, mille tegevus on seotud meretuuleparkidega, võõrandatakse praegu Hispaania kontsernile Gamesa. Ujuvtuulikute valdkonnas, [...]. Biomassi valdkonnas, [...]. Kontsentreeritud päikeseenergia valdkonnas otsustas Areva kontsern 2014. aastal lõpetada järk-järgult oma tegevuse pärast käimasolevate projektide elluviimist. Areva kontsern on säilitanud vähemusosaluse äriühingus, mis tegeleb elektrolüüsi tehnoloogiatega energia salvestamise eesmärgil ning väikesemahulise teadus- ja arendustegevusega läbivooluelementide ja vesinikkütuseelementide valdkonnas. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks sellele näeb Areva kontsern ette lühemas ja keskpikas perspektiivis loobuda peaaegu täielikult taastuvenergiaga ja energia salvestamisega seotud tegevusest. Äriühingut Adwen, mille tegevus on seotud meretuuleparkidega, võõrandatakse praegu Hispaania kontsernile Gamesa. Ujuvtuulikute valdkonnas, [...]. Biomassi valdkonnas, [...]. Kontsentreeritud päikeseenergia valdkonnas otsustas Areva kontsern 2014. aastal lõpetada järk-järgult oma tegevuse pärast käimasolevate projektide elluviimist. Areva kontsern on säilitanud vähemusosaluse äriühingus, mis tegeleb elektrolüüsi tehnoloogiatega energia salvestamise eesmärgil ning väikesemahulise teadus- ja arendustegevusega läbivooluelementide ja vesinikkütuseelementide valdkonnas.

| (29) | Siiani ettevõtjale Areva NP kuulunud tegevuse võõrandamine toimub erikorra alusel ja selle kohta on kehtestatud teatavad tingimused, mida kirjeldatakse EDFi ja Areva kontserni vahel 15. novembril 2016 sõlmitud aktsiate ostulepingus (share purchase agreement, edaspidi, „SPA“). |
| --- | --- |

(29)

Siiani ettevõtjale Areva NP kuulunud tegevuse võõrandamine toimub erikorra alusel ja selle kohta on kehtestatud teatavad tingimused, mida kirjeldatakse EDFi ja Areva kontserni vahel 15. novembril 2016 sõlmitud aktsiate ostulepingus (share purchase agreement, edaspidi, „SPA“).

share purchase agreement

| (30) | Esmalt lepiti kokku, et EDF kindlustatakse teatavate riskide vastu, mis on praegu seotud ettevõtjaga Areva NP. Need riskid hõlmavad eeskätt projekti OL3 jätkamist, kuid ka häireid, mis on ära märgitud Areva NP valmistatud seadmete järelevalvearuannetes sellistel objektidel nagu Le Creusot, Jeumont ja Saint-Marcel (edaspidi „komponentide lepingud“). Selleks otsustasid Areva ja EDF kasutada tütarettevõtjateks jaotamist (drop down), mille puhul Areva NP põhitegevus suunatakse uude ettevõtjasse (edaspidi „Nouvel Areva NP“), mis võõrandatakse EDFile. Endisele ettevõtjale Areva NP ja tema kaudu emaettevõtjale Areva SA jääb tegevus, mis on seotud projekti OL3 hõlmava lepingu täitmisega, [...] (12). |
| --- | --- |

(30)

Esmalt lepiti kokku, et EDF kindlustatakse teatavate riskide vastu, mis on praegu seotud ettevõtjaga Areva NP. Need riskid hõlmavad eeskätt projekti OL3 jätkamist, kuid ka häireid, mis on ära märgitud Areva NP valmistatud seadmete järelevalvearuannetes sellistel objektidel nagu Le Creusot, Jeumont ja Saint-Marcel (edaspidi „komponentide lepingud“). Selleks otsustasid Areva ja EDF kasutada tütarettevõtjateks jaotamist (drop down), mille puhul Areva NP põhitegevus suunatakse uude ettevõtjasse (edaspidi „Nouvel Areva NP“), mis võõrandatakse EDFile. Endisele ettevõtjale Areva NP ja tema kaudu emaettevõtjale Areva SA jääb tegevus, mis on seotud projekti OL3 hõlmava lepingu täitmisega, [...] (12).

drop down

12

| (31) | Seejuures toimub müük vaid juhul, kui on täidetud teatavad tingimused. Need tingimused hõlmavad nõuet, et [...] Flamanville 3 projektiga ei kaasne häireid, mis muudavad projekti jätkamise oluliselt kulukamaks või toovad kaasa tõsiseid viivitusi. [...] reaktori surveanuma [...] kohta on käivitatud eraldi hindamiskava pärast seda, kui 2014. aastal tuvastati nõuetele mittevastavad väärtused katsetuste käigus, mis viidi läbi Flamanville 3 seadmega analoogilise seadmega, kus tuvastati oodatust suurem süsiniku kontsentratsioon (edaspidi „süsiniku eraldumine“). Areva kontsern ja EDF tegid ettepaneku võtta lisameetmed (edaspidi „kontrollikava“), millega anti vaatamata kõnealuse süsiniku eraldumise probleemi ilmnemisele lisatagatised seoses reaktori surveanuma usaldusväärsuse ja ohutuse näitajatega. Need muudatused kinnitas tuumaenergia ohutuse amet (Autorité de Sûreté Nucléaire, edaspidi „ASN“) (13). Kontrollikavaga seotud katseid viiakse läbi kuni 2016. aasta lõpuni. Areva kontsern ja EDF esitasid 16. detsembril 2016 ASNile lõpparuande, milles nähakse ette viie kuu pikkune periood tulemuste analüüsimiseks ja lõplike järelduste avaldamiseks. |
| --- | --- |

(31)

Seejuures toimub müük vaid juhul, kui on täidetud teatavad tingimused. Need tingimused hõlmavad nõuet, et [...] Flamanville 3 projektiga ei kaasne häireid, mis muudavad projekti jätkamise oluliselt kulukamaks või toovad kaasa tõsiseid viivitusi. [...] reaktori surveanuma [...] kohta on käivitatud eraldi hindamiskava pärast seda, kui 2014. aastal tuvastati nõuetele mittevastavad väärtused katsetuste käigus, mis viidi läbi Flamanville 3 seadmega analoogilise seadmega, kus tuvastati oodatust suurem süsiniku kontsentratsioon (edaspidi „süsiniku eraldumine“). Areva kontsern ja EDF tegid ettepaneku võtta lisameetmed (edaspidi „kontrollikava“), millega anti vaatamata kõnealuse süsiniku eraldumise probleemi ilmnemisele lisatagatised seoses reaktori surveanuma usaldusväärsuse ja ohutuse näitajatega. Need muudatused kinnitas tuumaenergia ohutuse amet (Autorité de Sûreté Nucléaire, edaspidi „ASN“) (13). Kontrollikavaga seotud katseid viiakse läbi kuni 2016. aasta lõpuni. Areva kontsern ja EDF esitasid 16. detsembril 2016 ASNile lõpparuande, milles nähakse ette viie kuu pikkune periood tulemuste analüüsimiseks ja lõplike järelduste avaldamiseks.

13

| (32) | Esialgses ümberkorralduskavas nähti ette, et ettevõtja Nouvel Areva säilitab ettevõtjas Nouvel Areva NP strateegilise 15 % suuruse osaluse. Vastuseks komisjoni teostatud süvendatud uuringus väljendatud kahtlustele võtsid Prantsuse ametiasutused siiski kohustuse, et Areva kontserni väljumine reaktoritega seotud tegevusvaldkondadest on täielik, seega ei jää ettevõtjatele Areva SA ja Nouvel Areva pärast komisjonile teatatud ümberkorralduskava elluviimist enam mingit kapitaliosalusel põhinevat seost ettevõtjaga Nouvel Areva NP. |
| --- | --- |

(32)

Esialgses ümberkorralduskavas nähti ette, et ettevõtja Nouvel Areva säilitab ettevõtjas Nouvel Areva NP strateegilise 15 % suuruse osaluse. Vastuseks komisjoni teostatud süvendatud uuringus väljendatud kahtlustele võtsid Prantsuse ametiasutused siiski kohustuse, et Areva kontserni väljumine reaktoritega seotud tegevusvaldkondadest on täielik, seega ei jää ettevõtjatele Areva SA ja Nouvel Areva pärast komisjonile teatatud ümberkorralduskava elluviimist enam mingit kapitaliosalusel põhinevat seost ettevõtjaga Nouvel Areva NP.

2.2.1.2.   Tuumamaterjalide tsükliga seotud tegevuse suunamine tütarettevõtjatesse

Tuumamaterjalide tsükliga seotud tegevuse suunamine tütarettevõtjatesse

| (33) | Areva kontsern asutas ettevõtja Nouvel Areva, mille omanik on praegu 100 % ulatuses Areva SA ja mis hõlmab:






  a) | kõiki Areva kontserni tuumamaterjalide tsükliga seotud varasid kaevandamise, keemia, rikastamise, tuumarajatiste sulgemise, ringlussevõtu ja väljatöötamise valdkonnas, sealhulgas ettevõtjate Areva NC ja Areva Mines väärtpaberid, välja arvatud vara, mis on määratud võõrandamiseks; |
| --- | --- | --- |

(33)

Areva kontsern asutas ettevõtja Nouvel Areva, mille omanik on praegu 100 % ulatuses Areva SA ja mis hõlmab:

a)

kõiki Areva kontserni tuumamaterjalide tsükliga seotud varasid kaevandamise, keemia, rikastamise, tuumarajatiste sulgemise, ringlussevõtu ja väljatöötamise valdkonnas, sealhulgas ettevõtjate Areva NC ja Areva Mines väärtpaberid, välja arvatud vara, mis on määratud võõrandamiseks;

| b) | võlakirju ja kontsernisiseseid võlgu. |
| --- | --- |

b)

võlakirju ja kontsernisiseseid võlgu.

| (34) | 30. augustil 2016 sõlmiti leping Areva SA osade üleandmise kohta ettevõtjale Nouvel Areva ning kõikide Nouvel Areva võlausaldajate nõusolek saadi 27. septembril 2016. Nouvel Areva asutamise kiitis heaks Areva SA erakorraline aktsionäride üldkoosolek 3. novembril 2016. |
| --- | --- |

(34)

30. augustil 2016 sõlmiti leping Areva SA osade üleandmise kohta ettevõtjale Nouvel Areva ning kõikide Nouvel Areva võlausaldajate nõusolek saadi 27. septembril 2016. Nouvel Areva asutamise kiitis heaks Areva SA erakorraline aktsionäride üldkoosolek 3. novembril 2016.

| (35) | Nähti ette, et Prantsuse riik ja teatavad kolmandatest isikutest investorid suurendavad selle uue üksuse kapitali 3 miljardi euro võrra. Prantsuse riigi panus oli 2,5 miljardit eurot ning kolmandatest isikutest investorite osa 500 miljonit eurot. Nouvel Areva aktsiate väärtus oli enne tehingut 2 miljardit eurot ning selle üksuse kapital jagunes järgmiselt: Areva SA 40 %, otseselt Prantsuse riik 50 % ja kolmandatest isikutest investorid 10 %. |
| --- | --- |

(35)

Nähti ette, et Prantsuse riik ja teatavad kolmandatest isikutest investorid suurendavad selle uue üksuse kapitali 3 miljardi euro võrra. Prantsuse riigi panus oli 2,5 miljardit eurot ning kolmandatest isikutest investorite osa 500 miljonit eurot. Nouvel Areva aktsiate väärtus oli enne tehingut 2 miljardit eurot ning selle üksuse kapital jagunes järgmiselt: Areva SA 40 %, otseselt Prantsuse riik 50 % ja kolmandatest isikutest investorid 10 %.

2.2.1.3.   Areva kontserni teatavate kohustuste eraldamine

Areva kontserni teatavate kohustuste eraldamine

| (36) | Ümberkorralduskavas nähti ette, et teatavad projektiga OL3 ja [...] seotud riskid kannab otseselt või ettevõtja Areva NP vahendusel praegune emaettevõtja, Areva SA. Lisaks sellele jääb ettevõtjale Areva SA Areva kontserni võetud pangalaen ning ettevõtja loobub ettevõtja Nouvel Areva NP võõrandamistehingute ja tuumkütusetsükliga seotud tegevuse tütarettevõtjatesse suunamise kaudu oma põhitegevusest. |
| --- | --- |

(36)

Ümberkorralduskavas nähti ette, et teatavad projektiga OL3 ja [...] seotud riskid kannab otseselt või ettevõtja Areva NP vahendusel praegune emaettevõtja, Areva SA. Lisaks sellele jääb ettevõtjale Areva SA Areva kontserni võetud pangalaen ning ettevõtja loobub ettevõtja Nouvel Areva NP võõrandamistehingute ja tuumkütusetsükliga seotud tegevuse tütarettevõtjatesse suunamise kaudu oma põhitegevusest.

2.2.2.   Tõhususe ja konkurentsivõime kava

Tõhususe ja konkurentsivõime kava

| (37) | Selleks et parandada oma konkurentsivõimet ja tegevuse tõhusust, keskendudes tuumkütusetsüklile, rakendab Areva kontsern tõhususe ja konkurentsivõime kava. |
| --- | --- |

(37)

Selleks et parandada oma konkurentsivõimet ja tegevuse tõhusust, keskendudes tuumkütusetsüklile, rakendab Areva kontsern tõhususe ja konkurentsivõime kava.

| (38) | See peab võimaldama olulise pingutuse tulemusel saavutada ettevõtja Nouvel Areva kulude kokkuhoiu 500 miljoni euro ulatuses aastas. |
| --- | --- |

(38)

See peab võimaldama olulise pingutuse tulemusel saavutada ettevõtja Nouvel Areva kulude kokkuhoiu 500 miljoni euro ulatuses aastas.

| (39) | Tõhususe ja konkurentsivõime kava keskendub neljale valdkonnale: i) ostude valikulisus, ii) müügijõudude paigutuse tõhustamine, iii) tootlikkuse suurendamine (eeskätt vabatahtliku töölt lahkumise kava kaudu) ja iv) töötasude kasvu kontrollimine. Esimesed meetmed võeti 2015. aastal ning kava ellurakendamine pidi kestma kuni 2018. aastani. |
| --- | --- |

(39)

Tõhususe ja konkurentsivõime kava keskendub neljale valdkonnale: i) ostude valikulisus, ii) müügijõudude paigutuse tõhustamine, iii) tootlikkuse suurendamine (eeskätt vabatahtliku töölt lahkumise kava kaudu) ja iv) töötasude kasvu kontrollimine. Esimesed meetmed võeti 2015. aastal ning kava ellurakendamine pidi kestma kuni 2018. aastani.

2.2.3.   Finantsvaldkonna ümberkorraldamine

Finantsvaldkonna ümberkorraldamine

| (40) | Areva kontserni äärmiselt ebaotstarbekas finantsstruktuur nõuab ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

(40)

Areva kontserni äärmiselt ebaotstarbekas finantsstruktuur nõuab ümberkorraldamist.

| (41) | Põhjendustes 27 ja 28 osutatud eri tütarettevõtjate müügist saadav tulu on Areva kontserni sularahavajaduse katmise esmane allikas. |
| --- | --- |

(41)

Põhjendustes 27 ja 28 osutatud eri tütarettevõtjate müügist saadav tulu on Areva kontserni sularahavajaduse katmise esmane allikas.

| (42) | Areva kontsern mobiliseerib ka omapanuse suurusjärgus [0–2] miljardit eurot, mis hõlmab [0–1] miljardi euro ulatuses minimaalse likviidsuse taseme struktuurset langetamist ja mitmesuguste võlakirjade võõrandamist [0–1] miljardi euro ulatuses. Neid tehinguid on üksikasjalikult kirjeldatud põhjenduses 321. |
| --- | --- |

(42)

Areva kontsern mobiliseerib ka omapanuse suurusjärgus [0–2] miljardit eurot, mis hõlmab [0–1] miljardi euro ulatuses minimaalse likviidsuse taseme struktuurset langetamist ja mitmesuguste võlakirjade võõrandamist [0–1] miljardi euro ulatuses. Neid tehinguid on üksikasjalikult kirjeldatud põhjenduses 321.

| (43) | Samas ei ole need ressursid Areva kontserni võlakoormat silmas pidades piisavad. Prantsuse ametiasutuste väitel on Areva kontserni omaressursside vajadus hinnanguliselt 5 miljardit eurot. Areva kontserni ümberkorralduskavas nähakse seetõttu ette 5 miljardi euro suurune kapitalisüst, mis jaguneks järgmiselt:






  a) | 3 miljardit eurot ettevõtjale Nouvel Areva, mille eraldamine toimub põhjenduses 35 kirjeldatud viisil. Selle summa arvutamisel võeti arvesse kaht eesmärki: tagada ühelt poolt Nouvel Areva rahavajadus kuni 2019. aastani (k.a) ja võimaldada teiselt poolt ettevõtjal Nouvel Areva saavutada ümberkorraldusperioodi lõpuks riskiprofiilile investment grade vastav maksevõime suhtarv, mis võimaldab otsida ettevõtjale rahastamist turul [...] (14); |
| --- | --- | --- |

(43)

Samas ei ole need ressursid Areva kontserni võlakoormat silmas pidades piisavad. Prantsuse ametiasutuste väitel on Areva kontserni omaressursside vajadus hinnanguliselt 5 miljardit eurot. Areva kontserni ümberkorralduskavas nähakse seetõttu ette 5 miljardi euro suurune kapitalisüst, mis jaguneks järgmiselt:

a)

3 miljardit eurot ettevõtjale Nouvel Areva, mille eraldamine toimub põhjenduses 35 kirjeldatud viisil. Selle summa arvutamisel võeti arvesse kaht eesmärki: tagada ühelt poolt Nouvel Areva rahavajadus kuni 2019. aastani (k.a) ja võimaldada teiselt poolt ettevõtjal Nouvel Areva saavutada ümberkorraldusperioodi lõpuks riskiprofiilile investment grade vastav maksevõime suhtarv, mis võimaldab otsida ettevõtjale rahastamist turul [...] (14);

investment grade

14

| b) | 2 miljardit eurot, mille ettevõtjale Areva SA eraldab täielikult Prantsuse riik ning millega kaetakse sellesse üksusesse jääva tegevuse kulud (st peamiselt projektiga OL3 seotud kulud [...] ja makstakse tagasi Areva kontserni pangavõlg) (15). |
| --- | --- |

b)

2 miljardit eurot, mille ettevõtjale Areva SA eraldab täielikult Prantsuse riik ning millega kaetakse sellesse üksusesse jääva tegevuse kulud (st peamiselt projektiga OL3 seotud kulud [...] ja makstakse tagasi Areva kontserni pangavõlg) (15).

15

2.3.   Teatatud abi

Teatatud abi

| (44) | 29. aprillil 2016 teatasid Prantsuse ametiasutused ühekordsest ümberkorraldusabist, mis seisnes Prantsuse riigi kavatsuses osaleda Areva SA ja Nouvel Areva kapitali suurendamises kokku 4,5 miljardi euro ulatuses. Nähti ette, et kõnealust abi rahastatakse Prantsuse riigi vahenditest. Nähti ette, et kõnealust abi rahastatakse Prantsuse riigi vahenditest. |
| --- | --- |

(44)

29. aprillil 2016 teatasid Prantsuse ametiasutused ühekordsest ümberkorraldusabist, mis seisnes Prantsuse riigi kavatsuses osaleda Areva SA ja Nouvel Areva kapitali suurendamises kokku 4,5 miljardi euro ulatuses. Nähti ette, et kõnealust abi rahastatakse Prantsuse riigi vahenditest. Nähti ette, et kõnealust abi rahastatakse Prantsuse riigi vahenditest.

| (45) | Ümberkorraldusabi siseturuga kokkusobivust hinnatakse lähtuvalt suunistest raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (16) (edaspidi „suunised“). Pärast esialgset uuringut väljendas komisjon kahtlust selle abi suunistega kokkusobivuse suhtes. |
| --- | --- |

(45)

Ümberkorraldusabi siseturuga kokkusobivust hinnatakse lähtuvalt suunistest raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (16) (edaspidi „suunised“). Pärast esialgset uuringut väljendas komisjon kahtlust selle abi suunistega kokkusobivuse suhtes.

16

2.4.   Menetluse algatamise põhjuste kirjeldus

Menetluse algatamise põhjuste kirjeldus

2.4.1.   Ümberkorraldatud Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse kava suhtes väljendatud kahtlused

Ümberkorraldatud Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse kava suhtes väljendatud kahtlused

| (46) | Komisjon kahtleb, kas Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse kavas toodud eeldused on realistlikud. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon kahtleb, kas Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse kavas toodud eeldused on realistlikud.

| (47) | Komisjon leiab, et Nouvel Areva põhistsenaariumis ei ole selgelt välja toodud, millist mõju avaldavad tuumamaterjalidega seotud tegevusele ümberkorraldamise käigus kavandatavad mitmesugused võõrandamised (eeskätt Nouvel Areva NP võõrandamine), võttes arvesse sünergia vähenemist. Siin võib näha vastuolu Prantsuse ametiasutuste väitega, mille kohaselt sellised võõrandamised vähendavad ümberkorraldatud Areva kontserni konkurentsivõimelisust ja kujutavad endast seega tegelikke tasakaalustusmeetmeid. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon leiab, et Nouvel Areva põhistsenaariumis ei ole selgelt välja toodud, millist mõju avaldavad tuumamaterjalidega seotud tegevusele ümberkorraldamise käigus kavandatavad mitmesugused võõrandamised (eeskätt Nouvel Areva NP võõrandamine), võttes arvesse sünergia vähenemist. Siin võib näha vastuolu Prantsuse ametiasutuste väitega, mille kohaselt sellised võõrandamised vähendavad ümberkorraldatud Areva kontserni konkurentsivõimelisust ja kujutavad endast seega tegelikke tasakaalustusmeetmeid.

| (48) | Komisjon toob samuti välja asjaolu, et ebasoodne stsenaarium ei ole kooskõlas tundlikkusanalüüsiga, milles tuuakse selgelt välja ja klassifitseeritakse Areva kontserni ähvardavad erinevad riskitegurid. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon toob samuti välja asjaolu, et ebasoodne stsenaarium ei ole kooskõlas tundlikkusanalüüsiga, milles tuuakse selgelt välja ja klassifitseeritakse Areva kontserni ähvardavad erinevad riskitegurid.

| (49) | Lisaks sellele ei ole komisjon veendunud, et Nouvel Areva saab ebasoodsa stsenaariumi korral taastada pikaajalise elujõulisuse, kuna selles stsenaariumis on toodud välja rahastamispuudujääk [...]. |
| --- | --- |

(49)

Lisaks sellele ei ole komisjon veendunud, et Nouvel Areva saab ebasoodsa stsenaariumi korral taastada pikaajalise elujõulisuse, kuna selles stsenaariumis on toodud välja rahastamispuudujääk [...].

| (50) | Ettevõtja Areva SA puhul on Prantsuse ametiasutuste teatatud kavades liialt palju ebakindlust, mis on muu hulgas seotud tegevust tütarettevõtjatesse suunamist hõlmava stsenaariumi hindamisega. |
| --- | --- |

(50)

Ettevõtja Areva SA puhul on Prantsuse ametiasutuste teatatud kavades liialt palju ebakindlust, mis on muu hulgas seotud tegevust tütarettevõtjatesse suunamist hõlmava stsenaariumi hindamisega.

2.4.2.   Kahtlused abi proportsionaalsuse suhtes

Kahtlused abi proportsionaalsuse suhtes

| (51) | Prantsuse ametiasutuste esitatud teabe alusel järeldab komisjon, et kulude õiglase jagunemise põhimõtet tundub olevat arvestatud, märkides samas, et selgitada tuleb olemasolevate vähemusaktsionäride suhtes kohaldatavaid põhimõtteid. |
| --- | --- |

(51)

Prantsuse ametiasutuste esitatud teabe alusel järeldab komisjon, et kulude õiglase jagunemise põhimõtet tundub olevat arvestatud, märkides samas, et selgitada tuleb olemasolevate vähemusaktsionäride suhtes kohaldatavaid põhimõtteid.

| (52) | Seevastu väljendab komisjon kahtlusi Areva kontserni omapanuse suhtes restruktureerimisega seotud kuludes. Prantsuse ametiasutuste esitatud andmete kohaselt peaks Areva kontsern olema põhimõtteliselt suuteline rahastama oma restruktureerimisega seotud kulusid enam kui 50 % ulatuses. Samas ulatub ettevõtja omapanus kokku [9–11 miljardi] euroni, mis on suurem kui hinnanguline rahastamisvajadus [8–9 miljardit] eurot ning seda erinevust ei ole nõuetekohaselt põhjendatud. Lisaks sellele on mitu omapanuse tekitamiseks vajalikku tehingut, nagu mitmesugused võõrandamised või kolmandatest isikutest investorite investeeringud Nouvel Areva kapitali, siiani veel liiga ebakindlad, et neid võiks käsitada „reaalse ja ajakohase“ omapanusena. |
| --- | --- |

(52)

Seevastu väljendab komisjon kahtlusi Areva kontserni omapanuse suhtes restruktureerimisega seotud kuludes. Prantsuse ametiasutuste esitatud andmete kohaselt peaks Areva kontsern olema põhimõtteliselt suuteline rahastama oma restruktureerimisega seotud kulusid enam kui 50 % ulatuses. Samas ulatub ettevõtja omapanus kokku [9–11 miljardi] euroni, mis on suurem kui hinnanguline rahastamisvajadus [8–9 miljardit] eurot ning seda erinevust ei ole nõuetekohaselt põhjendatud. Lisaks sellele on mitu omapanuse tekitamiseks vajalikku tehingut, nagu mitmesugused võõrandamised või kolmandatest isikutest investorite investeeringud Nouvel Areva kapitali, siiani veel liiga ebakindlad, et neid võiks käsitada „reaalse ja ajakohase“ omapanusena.

reaalse ja ajakohase

2.4.3.   Kahtlused konkurentsi moonutamist piiravate meetmete suhtes

Kahtlused konkurentsi moonutamist piiravate meetmete suhtes

| (53) | Komisjon nõustub sellega, et Areva kontserni teostatavad mitmesugused osalised või täielikud võõrandamised toovad kaasa ettevõtja tegevusulatuse märkimisväärse piiramise, ligikaudu 50 % ulatuses, kui arvestada selliseid parameetreid nagu konsolideeritud käive või töötajate arv. Nende võõrandamiste mõju konkurentsile ei ole siiski selgelt nähtav. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon nõustub sellega, et Areva kontserni teostatavad mitmesugused osalised või täielikud võõrandamised toovad kaasa ettevõtja tegevusulatuse märkimisväärse piiramise, ligikaudu 50 % ulatuses, kui arvestada selliseid parameetreid nagu konsolideeritud käive või töötajate arv. Nende võõrandamiste mõju konkurentsile ei ole siiski selgelt nähtav.

| (54) | Komisjon leiab seega, et kõiki võõrandamisi ei saa ühte ritta seada. Suhteliselt väikeste tütarettevõtjate nagu Areva TA või Canberra võõrandamine ei ole ilmselgelt samas suurusjärgus kavandatava abi suurusega. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon leiab seega, et kõiki võõrandamisi ei saa ühte ritta seada. Suhteliselt väikeste tütarettevõtjate nagu Areva TA või Canberra võõrandamine ei ole ilmselgelt samas suurusjärgus kavandatava abi suurusega.

| (55) | Samas Nouvel Areva NP osaline võõrandamine tundub vastavat abisumma suurusjärgule, kuid seejuures paistab, et see ei ole otseselt seotud turgudega, kus Areva kontsernil on pärast ümberkorraldust arvestatav turuosa. Komisjon vaatleb seega kaht eeldust, mis võimaldavad Prantsuse ametiasutustel kinnitada, et tegemist on konkurentsi kaitsva meetmega: esiteks, et reaktoritega ja tuumkütusetsükliga seotud tegevuse vahel on tugev sünergia, mis tähendab, et tuumaenergia turul tegutsedes saab ettevõtja kontserni kuuludes eelise; teiseks, et Areva kontsern kaotab kõnealusest sünergiast saadava tulu, võõrandades oma tütarettevõtja Nouvel Areva NP. |
| --- | --- |

(55)

Samas Nouvel Areva NP osaline võõrandamine tundub vastavat abisumma suurusjärgule, kuid seejuures paistab, et see ei ole otseselt seotud turgudega, kus Areva kontsernil on pärast ümberkorraldust arvestatav turuosa. Komisjon vaatleb seega kaht eeldust, mis võimaldavad Prantsuse ametiasutustel kinnitada, et tegemist on konkurentsi kaitsva meetmega: esiteks, et reaktoritega ja tuumkütusetsükliga seotud tegevuse vahel on tugev sünergia, mis tähendab, et tuumaenergia turul tegutsedes saab ettevõtja kontserni kuuludes eelise; teiseks, et Areva kontsern kaotab kõnealusest sünergiast saadava tulu, võõrandades oma tütarettevõtja Nouvel Areva NP.

| (56) | Seoses teise eeldusega märgib komisjon, et EDFi ja Areva kontserni vahel 20. juulil 2015 sõlmitud protokolli kohaselt võib arvata, et kaks kontserni kavatsevad lepingupõhiselt taastada sünergia, mis oli varasemalt olemas struktuurselt. |
| --- | --- |

(56)

Seoses teise eeldusega märgib komisjon, et EDFi ja Areva kontserni vahel 20. juulil 2015 sõlmitud protokolli kohaselt võib arvata, et kaks kontserni kavatsevad lepingupõhiselt taastada sünergia, mis oli varasemalt olemas struktuurselt.

| (57) | Neil eri põhjustel tekkisid komisjonil kahtlused seoses Nouvel Areva NP võõrandamise mõjuga Areva kontserni konkurentsiseisundile turgudel pärast ümberkorraldamist ja sellest tulenevalt ka seoses kõnealuse tasakaalustusmeetme piisavusega. |
| --- | --- |

(57)

Neil eri põhjustel tekkisid komisjonil kahtlused seoses Nouvel Areva NP võõrandamise mõjuga Areva kontserni konkurentsiseisundile turgudel pärast ümberkorraldamist ja sellest tulenevalt ka seoses kõnealuse tasakaalustusmeetme piisavusega.

| (58) | Kokkuvõttes väljendab komisjon hämmastust Prantsuse ametiasutuste otsuse üle loobuda suunistes sätestatud kohustusest mitte kasutada ümberkorraldusabi osaluste omandamiseks. Komisjon kutsub seega Prantsuse ametiasutusi üles lisama sellised toimingud ümberkorralduskavasse, kui need on kindlasti vajalikud Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(58)

Kokkuvõttes väljendab komisjon hämmastust Prantsuse ametiasutuste otsuse üle loobuda suunistes sätestatud kohustusest mitte kasutada ümberkorraldusabi osaluste omandamiseks. Komisjon kutsub seega Prantsuse ametiasutusi üles lisama sellised toimingud ümberkorralduskavasse, kui need on kindlasti vajalikud Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse taastamiseks.

3.   HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

3.1.   Areva kontsern

Areva kontsern

| (59) | Areva kontsern nõustub täielikult Prantsuse ametiasutuste 12. septembril 2016 antud vastustega, kusjuures ettevõtja osales ise samuti nende vastuste koostamises. |
| --- | --- |

(59)

Areva kontsern nõustub täielikult Prantsuse ametiasutuste 12. septembril 2016 antud vastustega, kusjuures ettevõtja osales ise samuti nende vastuste koostamises.

| (60) | Seoses komisjoni väljendatud kahtlustega rõhutab Areva kontsern eeskätt järgmisi punkte:






  a) | Areva kontsern leiab, et restruktureeritud Areva kontserni pikaajalise elusjõulisuse taastamine on võimalik ja peab selle aluseks kaasaegse tööstusliku vara olemasolu ja energiavajaduse eeldatavat kasvamist; |
| --- | --- | --- |

(60)

Seoses komisjoni väljendatud kahtlustega rõhutab Areva kontsern eeskätt järgmisi punkte:

a)

Areva kontsern leiab, et restruktureeritud Areva kontserni pikaajalise elusjõulisuse taastamine on võimalik ja peab selle aluseks kaasaegse tööstusliku vara olemasolu ja energiavajaduse eeldatavat kasvamist;

| b) | Nouvel Areva NP võõrandamise näol EDFile on tegemist piisava tasakaalustusmeetmega. See võõrandamine vähendab oluliselt ümberkorraldatud Areva kontserni konkurentsivõimet: lisaks ettevõtja käibe vähendamisele 50 % võrra toob see tehing kaasa i) taandumise mitmetelt turgudelt (eeskätt tuumareaktorite ehitamine ja hooldamine ning kütuseelementide tootmine) ja ii) sünergia vähenemise, mis on tingitud eeskätt kulude jagamise võimaluse kadumisest (näiteks kaubandustegevuse valdkond, kütuseelementide tootmine, teadus- ja arendustegevus ning projekteerimine); |
| --- | --- |

b)

Nouvel Areva NP võõrandamise näol EDFile on tegemist piisava tasakaalustusmeetmega. See võõrandamine vähendab oluliselt ümberkorraldatud Areva kontserni konkurentsivõimet: lisaks ettevõtja käibe vähendamisele 50 % võrra toob see tehing kaasa i) taandumise mitmetelt turgudelt (eeskätt tuumareaktorite ehitamine ja hooldamine ning kütuseelementide tootmine) ja ii) sünergia vähenemise, mis on tingitud eeskätt kulude jagamise võimaluse kadumisest (näiteks kaubandustegevuse valdkond, kütuseelementide tootmine, teadus- ja arendustegevus ning projekteerimine);

| c) | osaluste omandamise keeldu ei saa käsitada asjakohase tasakaalustusmeetmena. Areva leiab, et on vajalik, et talle võimaldataks teostada [...] tulevikuperioodideks või luua partnerlussuhteid. |
| --- | --- |

c)

osaluste omandamise keeldu ei saa käsitada asjakohase tasakaalustusmeetmena. Areva leiab, et on vajalik, et talle võimaldataks teostada [...] tulevikuperioodideks või luua partnerlussuhteid.

| (61) | Areva kontsern rõhutab samuti ümberkorraldusabi strateegilist tähtsust tuumaenergia valdkonna ja Euroopa majanduse jaoks: ettevõtja on otsene töökohtade looja, tuumaenergia valdkonna olulise tähtsusega ettevõtja mitmes selle valdkonna väärtusahela segmendis ning tähtis osaline Euroopa tuumaelektrijaamade nõuetekohase toimimise tagamisel. |
| --- | --- |

(61)

Areva kontsern rõhutab samuti ümberkorraldusabi strateegilist tähtsust tuumaenergia valdkonna ja Euroopa majanduse jaoks: ettevõtja on otsene töökohtade looja, tuumaenergia valdkonna olulise tähtsusega ettevõtja mitmes selle valdkonna väärtusahela segmendis ning tähtis osaline Euroopa tuumaelektrijaamade nõuetekohase toimimise tagamisel.

| (62) | Areva kontsern juhib tähelepanu ka ümberkorralduskava edukale edenemisele, nimetades i) Canberra võõrandamist (lõpule viidud) ning Areva osaluse võõrandamist Adwenis (kasutatud optsioon) ja ii) võlausaldajate heakskiitu osa Areva SA vara üleandmiseks ettevõtjale Nouvel Areva koos võlakirjalaenude samaaegse üleandmisega ettevõtjale Nouvel Areva. Lisaks sellele pakub Hinkley Point C projekti heakskiitmine soodsaid arenguperspektiive selle kava teostamiseks. |
| --- | --- |

(62)

Areva kontsern juhib tähelepanu ka ümberkorralduskava edukale edenemisele, nimetades i) Canberra võõrandamist (lõpule viidud) ning Areva osaluse võõrandamist Adwenis (kasutatud optsioon) ja ii) võlausaldajate heakskiitu osa Areva SA vara üleandmiseks ettevõtjale Nouvel Areva koos võlakirjalaenude samaaegse üleandmisega ettevõtjale Nouvel Areva. Lisaks sellele pakub Hinkley Point C projekti heakskiitmine soodsaid arenguperspektiive selle kava teostamiseks.

3.2.   Urenco

Urenco

| (63) | Äriühing Urenco asutati tänu poliitilisele koostööle Saksamaa Liitvabariigi, Madalmaade ja Ühendkuningriigi vahel. Äriühing asutati 1970. aastal ning see tegutseb peaasjalikult uraani rikastamise valdkonnas, ettevõtjale kuuluvad tehased kolmes asutajariigis ning Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

(63)

Äriühing Urenco asutati tänu poliitilisele koostööle Saksamaa Liitvabariigi, Madalmaade ja Ühendkuningriigi vahel. Äriühing asutati 1970. aastal ning see tegutseb peaasjalikult uraani rikastamise valdkonnas, ettevõtjale kuuluvad tehased kolmes asutajariigis ning Ameerika Ühendriikides.

| (64) | Urenco annab esmalt ülevaate tuumamaterjalide tsükli väärtusahelast ning esitab seejärel oma arutluskäigu, keskendudes kolmele punktile: esiteks tugevdab vaatlusalune abi Areva kontserni märkimisväärselt; teiseks avaldub kõnealuse abi konkurentsi moonutav iseloom eriti teravalt uraani rikastamise turul, kahjustades Urencot ja teisi selles valdkonnas tegutsevaid konkurente; seetõttu on Prantsuse ametiasutuste pakutud konkurentsimeetmed ebapiisavad ning neid tuleb tõhustada. |
| --- | --- |

(64)

Urenco annab esmalt ülevaate tuumamaterjalide tsükli väärtusahelast ning esitab seejärel oma arutluskäigu, keskendudes kolmele punktile: esiteks tugevdab vaatlusalune abi Areva kontserni märkimisväärselt; teiseks avaldub kõnealuse abi konkurentsi moonutav iseloom eriti teravalt uraani rikastamise turul, kahjustades Urencot ja teisi selles valdkonnas tegutsevaid konkurente; seetõttu on Prantsuse ametiasutuste pakutud konkurentsimeetmed ebapiisavad ning neid tuleb tõhustada.

| (65) | Seoses esimese punktiga märgib Urenco, et ümberkorralduskava ei hõlma tootmismahu vähendamist mitte üheski Areva kontserni tegevusvaldkonnas, vaatamata ettevõtja raskustele ja ülevõimsusele, mis iseloomustab turge, kus ettevõtja tegutseb. Ettevõtja Nouvel Areva säilitab seoses tuumamaterjalide tsükliga samad varad mis minevikus, mis võimaldab ettevõtjal end ideaalselt positsioneerida nii, et ta saavutab nendel turgudel tugeva seisundi. |
| --- | --- |

(65)

Seoses esimese punktiga märgib Urenco, et ümberkorralduskava ei hõlma tootmismahu vähendamist mitte üheski Areva kontserni tegevusvaldkonnas, vaatamata ettevõtja raskustele ja ülevõimsusele, mis iseloomustab turge, kus ettevõtja tegutseb. Ettevõtja Nouvel Areva säilitab seoses tuumamaterjalide tsükliga samad varad mis minevikus, mis võimaldab ettevõtjal end ideaalselt positsioneerida nii, et ta saavutab nendel turgudel tugeva seisundi.

| (66) | See asjaolu tuleb veelgi selgemalt esile seetõttu, et riiklik sekkumine aitab tasakaalustada uute asutatud üksuste bilanssi ja teeb lõpu minevikus toimunud halvale juhtimisele. Seega taastatakse ettevõtjate Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva varasem manööverdamisruum, mis puudutab uusi investeeringuid, juurdepääsu rahastamisele ja läbirääkimissuutlikkust. Nouvel Areva konkurendid peavad seevastu kandma täies ulatuses oma endiste investeeringutega seotud kulud ja võivad arengu jaoks arvestada üksnes omaenda kasumiga. |
| --- | --- |

(66)

See asjaolu tuleb veelgi selgemalt esile seetõttu, et riiklik sekkumine aitab tasakaalustada uute asutatud üksuste bilanssi ja teeb lõpu minevikus toimunud halvale juhtimisele. Seega taastatakse ettevõtjate Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva varasem manööverdamisruum, mis puudutab uusi investeeringuid, juurdepääsu rahastamisele ja läbirääkimissuutlikkust. Nouvel Areva konkurendid peavad seevastu kandma täies ulatuses oma endiste investeeringutega seotud kulud ja võivad arengu jaoks arvestada üksnes omaenda kasumiga.

| (67) | Teise punkti puhul on Urenco seisukohal, et konkurentsimoonutused on eriti tuntavad tuumkütuse rikastamise turul, mida iseloomustab ülevõimsus ja teatav hulk väga kapitalimahukaid projekte. |
| --- | --- |

(67)

Teise punkti puhul on Urenco seisukohal, et konkurentsimoonutused on eriti tuntavad tuumkütuse rikastamise turul, mida iseloomustab ülevõimsus ja teatav hulk väga kapitalimahukaid projekte.

| (68) | Urenco väitel on tuumkütuse rikastamise suutlikkus ülemaailmsel tasandil nõudlusest oluliselt suurem [...]. See ülevõimsus on eriti kahjuliku mõjuga seetõttu, et osa nõudluse kasvust on seotud selliste riikidega nagu Hiina ja Venemaa, mille turud on lääne ettevõtjate jaoks suurel määral suletud. Lääne ettevõtjatele avatud nõudlusest moodustab märkimisväärse osa EDFi tuumaelektrijaamade park, seega on äärmiselt oluline, et tihedad sidemed EDFi ja Areva kontserni vahel ei piiraks Urenco juurdepääsu EDFile. |
| --- | --- |

(68)

Urenco väitel on tuumkütuse rikastamise suutlikkus ülemaailmsel tasandil nõudlusest oluliselt suurem [...]. See ülevõimsus on eriti kahjuliku mõjuga seetõttu, et osa nõudluse kasvust on seotud selliste riikidega nagu Hiina ja Venemaa, mille turud on lääne ettevõtjate jaoks suurel määral suletud. Lääne ettevõtjatele avatud nõudlusest moodustab märkimisväärse osa EDFi tuumaelektrijaamade park, seega on äärmiselt oluline, et tihedad sidemed EDFi ja Areva kontserni vahel ei piiraks Urenco juurdepääsu EDFile.

| (69) | Vaadeldav abi võimaldab lisaks sellele Areva kontsernil säilitada tegevuse MOX-kütuse valdkonnas, vaatamata sellele, et see kütus ei ole nii konkurentsivõimeline kui rikastatud looduslik uraan. Ilma riigiabita see tegevus kaoks või kaotaks oma tähtsuse, vabastades turu Areva kontserni konkurentide jaoks (eeskätt EDFi jaoks, kelle nõudlusest [0–25 %] võib rahuldada MOX-kütuse abil). |
| --- | --- |

(69)

Vaadeldav abi võimaldab lisaks sellele Areva kontsernil säilitada tegevuse MOX-kütuse valdkonnas, vaatamata sellele, et see kütus ei ole nii konkurentsivõimeline kui rikastatud looduslik uraan. Ilma riigiabita see tegevus kaoks või kaotaks oma tähtsuse, vabastades turu Areva kontserni konkurentide jaoks (eeskätt EDFi jaoks, kelle nõudlusest [0–25 %] võib rahuldada MOX-kütuse abil).

| (70) | Nouvel Areva tasakaalustatud bilanss võimaldab ettevõtjal arendada ka rikastamisega seotud teenuse (edaspidi „SWU“) müüki, mille näol on tegemist suurt rahalist manööverdamisruumi nõudva tegevusega. Ka see turg [...] võib toetada Nouvel Areva tugevnemist võrreldes tema konkurentidega, kes abi ei saa, kuna nende finantsstruktuur, mis peegeldab kõnealuse sektori väga kapitalimahukaid projekte, ei võimalda võtta selliseid riske. |
| --- | --- |

(70)

Nouvel Areva tasakaalustatud bilanss võimaldab ettevõtjal arendada ka rikastamisega seotud teenuse (edaspidi „SWU“) müüki, mille näol on tegemist suurt rahalist manööverdamisruumi nõudva tegevusega. Ka see turg [...] võib toetada Nouvel Areva tugevnemist võrreldes tema konkurentidega, kes abi ei saa, kuna nende finantsstruktuur, mis peegeldab kõnealuse sektori väga kapitalimahukaid projekte, ei võimalda võtta selliseid riske.

| (71) | Urenco leiab samuti, et Nouvel Areva saab tuumkütusetsükli turgudel jätkuvalt eeliseid, mis tulenevad ettevõtja vertikaalsest integratsioonist. |
| --- | --- |

(71)

Urenco leiab samuti, et Nouvel Areva saab tuumkütusetsükli turgudel jätkuvalt eeliseid, mis tulenevad ettevõtja vertikaalsest integratsioonist.

| (72) | Seoses kolmanda punktiga rõhutab Urenco, et konkurentsimeetmeid tuleks võtta turgudel, kus Areva säilitab tegevuse pärast restruktureerimist, seda enam, et enamikul neist turgudest (kaevandamine, ümbertöötlemine ja rikastamine) võib praegu täheldada ülevõimsust. |
| --- | --- |

(72)

Seoses kolmanda punktiga rõhutab Urenco, et konkurentsimeetmeid tuleks võtta turgudel, kus Areva säilitab tegevuse pärast restruktureerimist, seda enam, et enamikul neist turgudest (kaevandamine, ümbertöötlemine ja rikastamine) võib praegu täheldada ülevõimsust.

| (73) | Urenco ei jaga Prantsuse ametiasutuste seisukohta, mille kohaselt tuumareaktoritega seotud tegevuse eraldamine toob kaasa sünergia vähenemise, mis võiks mõjutada tuumkütuse valmistamisega seotud tegevust. Mitmete integreerimata ja samas edukate ettevõtjate olemasolu (näiteks Urenco, Cameco, KAP) kaldub vähendama sellise sünergia tähtsust. Samal ajal ilmneb selline sünergia ainult uutele reaktoritele kütuse tarnimise puhul; [...]. |
| --- | --- |

(73)

Urenco ei jaga Prantsuse ametiasutuste seisukohta, mille kohaselt tuumareaktoritega seotud tegevuse eraldamine toob kaasa sünergia vähenemise, mis võiks mõjutada tuumkütuse valmistamisega seotud tegevust. Mitmete integreerimata ja samas edukate ettevõtjate olemasolu (näiteks Urenco, Cameco, KAP) kaldub vähendama sellise sünergia tähtsust. Samal ajal ilmneb selline sünergia ainult uutele reaktoritele kütuse tarnimise puhul; [...].

| (74) | Lisaks taastab EDFi ja Nouvel Areva strateegiline partnerlus võimaliku kaotatava sünergia. Nouvel Areva säilitab koos EDFiga strateegilise osaluse ühises tütarettevõtjas, mis toob kaasa teatava koordineerimise kahe kontserni vahel ning võib kallutada EDFi eelistama ettevõtjat Nouvel Areva. Lisaks sellele on kahel kontsernil ühine aktsionär, kelleks on Prantsuse riik. Nagu komisjon rõhutas menetluse algatamise otsuses, on kavandamisel tihendatud koostöö. Integreeritusest loobumise negatiivne mõju hõlmab eeskätt ettevõtjat Nouvel Areva NP, kes peab kütuseelementide müügiks moodustama uued turustusüksused, samas kui Nouvel Areva saab jätkuvalt kasutada tuumamaterjalide tsükli integreerimisest tulenevaid eeliseid. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks taastab EDFi ja Nouvel Areva strateegiline partnerlus võimaliku kaotatava sünergia. Nouvel Areva säilitab koos EDFiga strateegilise osaluse ühises tütarettevõtjas, mis toob kaasa teatava koordineerimise kahe kontserni vahel ning võib kallutada EDFi eelistama ettevõtjat Nouvel Areva. Lisaks sellele on kahel kontsernil ühine aktsionär, kelleks on Prantsuse riik. Nagu komisjon rõhutas menetluse algatamise otsuses, on kavandamisel tihendatud koostöö. Integreeritusest loobumise negatiivne mõju hõlmab eeskätt ettevõtjat Nouvel Areva NP, kes peab kütuseelementide müügiks moodustama uued turustusüksused, samas kui Nouvel Areva saab jätkuvalt kasutada tuumamaterjalide tsükli integreerimisest tulenevaid eeliseid.

| (75) | Eelnevast lähtuvalt teeb Urenco ettepaneku kehtestada järgmised konkurentsimeetmed:






  a) | nõuda, et EDF säilitaks varustuspoliitika, mis on avatud kõikidele tuumamaterjalide tsükliga seotud ettevõtjatele; |
| --- | --- | --- |

(75)

Eelnevast lähtuvalt teeb Urenco ettepaneku kehtestada järgmised konkurentsimeetmed:

a)

nõuda, et EDF säilitaks varustuspoliitika, mis on avatud kõikidele tuumamaterjalide tsükliga seotud ettevõtjatele;

| b) | tagada, et riigiabi ei soodustaks ebaproportsionaalselt tuumkütuse rikastamise valdkonnas tegutseva Nouvel Areva tütarettevõtja seisundit, tagades teatava seostatuse rekapitaliseerimise ja kõnealuse tütarettevõtja vahel (näiteks nõudes, et Georges Besse II tehase ehitusega seotud võlgu saab tasuda üksnes sellest tegevusvaldkonnast tulenevate rahavoogude abil); |
| --- | --- |

b)

tagada, et riigiabi ei soodustaks ebaproportsionaalselt tuumkütuse rikastamise valdkonnas tegutseva Nouvel Areva tütarettevõtja seisundit, tagades teatava seostatuse rekapitaliseerimise ja kõnealuse tütarettevõtja vahel (näiteks nõudes, et Georges Besse II tehase ehitusega seotud võlgu saab tasuda üksnes sellest tegevusvaldkonnast tulenevate rahavoogude abil);

| c) | keelata ettevõtjal Nouvel Areva suurendada Georges Besse II tehase tootmisvõimsust vähemalt ümberkorraldusperioodi kestel, tagades seejuures, et ei tühistataks Areva kontserni kohustusi [...] [...] raames (17); |
| --- | --- |

c)

keelata ettevõtjal Nouvel Areva suurendada Georges Besse II tehase tootmisvõimsust vähemalt ümberkorraldusperioodi kestel, tagades seejuures, et ei tühistataks Areva kontserni kohustusi [...] [...] raames (17);

17

| d) | nõuda, et Nouvel Areva vähendaks MOX-kütuse tootmismahtusid ja ei kasutaks tagasisaadud rahalisi vahendeid SWU müügitegevuse arendamiseks. |
| --- | --- |

d)

nõuda, et Nouvel Areva vähendaks MOX-kütuse tootmismahtusid ja ei kasutaks tagasisaadud rahalisi vahendeid SWU müügitegevuse arendamiseks.

| (76) | Urenco väljendab samuti soovi, et Prantsuse ametiasutused võtaksid täiendavaid konkurentsimeetmeid, mis on ühised kõikide segmentide jaoks, näiteks teatava tegevuse müük uutele turule sisenejatele, et vähendada Nouvel Areva integreeritusega seotud sünergiat tuumkütusetsüklis. Lõpuks rõhutab Urenco, et ta peab oluliseks järgida ettevõtjate omandamise keeldu ümberkorraldusperioodi kestel, välja arvatud juhul, kui leiab tõendamist, et selline omandamine on vajalik Areva kontserni elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(76)

Urenco väljendab samuti soovi, et Prantsuse ametiasutused võtaksid täiendavaid konkurentsimeetmeid, mis on ühised kõikide segmentide jaoks, näiteks teatava tegevuse müük uutele turule sisenejatele, et vähendada Nouvel Areva integreeritusega seotud sünergiat tuumkütusetsüklis. Lõpuks rõhutab Urenco, et ta peab oluliseks järgida ettevõtjate omandamise keeldu ümberkorraldusperioodi kestel, välja arvatud juhul, kui leiab tõendamist, et selline omandamine on vajalik Areva kontserni elujõulisuse taastamiseks.

3.3.   Teollisuuden Voima

Teollisuuden Voima

| (77) | Teollisuuden Voima (TVO) on Soome elektritootmisettevõte, mis asutati 1969. aastal ja mille omanikud on teised Soome elektritootmisettevõtted ja tööstusettevõtted. TVO on OL3, Euroopa surveveereaktori (réacteur pressurisé européen, edaspidi „EPR“) põhise veel ehitusjärgus oleva tuumaelektrijaama tulevane omanik. Selle elektrijaama [...] ehitamise leping sõlmiti konsortsiumiga 18. detsembril 2003. Esialgne üleandmise tähtaeg oli 30. aprill 2009. Pärast mitut tähtaja ületamist nimetab konsortsium tähtajana 2018. aasta detsembrit. |
| --- | --- |

(77)

Teollisuuden Voima (TVO) on Soome elektritootmisettevõte, mis asutati 1969. aastal ja mille omanikud on teised Soome elektritootmisettevõtted ja tööstusettevõtted. TVO on OL3, Euroopa surveveereaktori (réacteur pressurisé européen, edaspidi „EPR“) põhise veel ehitusjärgus oleva tuumaelektrijaama tulevane omanik. Selle elektrijaama [...] ehitamise leping sõlmiti konsortsiumiga 18. detsembril 2003. Esialgne üleandmise tähtaeg oli 30. aprill 2009. Pärast mitut tähtaja ületamist nimetab konsortsium tähtajana 2018. aasta detsembrit.

| (78) | TVO rõhutab OL3 reaktori olulisust Soome ja Euroopa energiasektori jaoks. Töölerakendatuna peab OL3 andma 9 % Soome elektrienergia toodangust kuni 2020. aastani ja rahuldama 14 % elektrienergia kogunõudlusest, võimaldades suurendada Soome elektrienergiaga varustatuse sõltumatust. OL3 näol on ühtlasi tegemist teedrajava projektiga, mis peaks tooma kaasa tuumaelektrienergia „taassünni“. |
| --- | --- |

(78)

TVO rõhutab OL3 reaktori olulisust Soome ja Euroopa energiasektori jaoks. Töölerakendatuna peab OL3 andma 9 % Soome elektrienergia toodangust kuni 2020. aastani ja rahuldama 14 % elektrienergia kogunõudlusest, võimaldades suurendada Soome elektrienergiaga varustatuse sõltumatust. OL3 näol on ühtlasi tegemist teedrajava projektiga, mis peaks tooma kaasa tuumaelektrienergia „taassünni“.

| (79) | OL3 projekt on elluviimise lõppjärgus. Väline konstruktsioon on peaaegu lõpetatud, jäänud on veel teatavad ehitus- ja paigaldustööd elektrijaama siseruumides, eeskätt tuumkütusega seotud osades (reaktor). Objektil töötab ligikaudu 2 400 inimest. TVO rõhutab, et OL3 ehitus jõuab nüüd kriitilisse töölerakendamise faasi, mille lõppedes saab objekti üle anda. See faas nõuab EPR reaktoriga seotud oskusteavet ja kogemusi omava konsortsiumi pidevat toetust. |
| --- | --- |

(79)

OL3 projekt on elluviimise lõppjärgus. Väline konstruktsioon on peaaegu lõpetatud, jäänud on veel teatavad ehitus- ja paigaldustööd elektrijaama siseruumides, eeskätt tuumkütusega seotud osades (reaktor). Objektil töötab ligikaudu 2 400 inimest. TVO rõhutab, et OL3 ehitus jõuab nüüd kriitilisse töölerakendamise faasi, mille lõppedes saab objekti üle anda. See faas nõuab EPR reaktoriga seotud oskusteavet ja kogemusi omava konsortsiumi pidevat toetust.

| (80) | TVO märgib ära ka kohtuvaidluse konsortsiumiga. Konsortsiumi nõutav summa on praegu ligikaudu [0–5 miljardit] eurot, samas kui TVO nõuab kantud kulude ja kahjumi eest ettevõtja viimaste hinnangute kohaselt [0–5 miljardit] eurot. Kohtuvaidluse mõlema poole nõutavad summad ulatuvad seega kokku ligikaudu [0–10 miljardi] euroni. |
| --- | --- |

(80)

TVO märgib ära ka kohtuvaidluse konsortsiumiga. Konsortsiumi nõutav summa on praegu ligikaudu [0–5 miljardit] eurot, samas kui TVO nõuab kantud kulude ja kahjumi eest ettevõtja viimaste hinnangute kohaselt [0–5 miljardit] eurot. Kohtuvaidluse mõlema poole nõutavad summad ulatuvad seega kokku ligikaudu [0–10 miljardi] euroni.

| (81) | Seejärel selgitab TVO oma seisukohta Areva kontserni ümberkorralduskava kohta, mis tugineb „plaanile B“, mille kohaselt ettevõtja Nouvel Areva võõrandatakse EDFile pärast OL3 projekti ja selle lõpuleviimiseks vajalike ressursside eraldamist, jättes „rämpspangana toimivasse üksusesse“ tuumkütuse komponentide lepingud ja osa Areva kontserni võlast. |
| --- | --- |

(81)

Seejärel selgitab TVO oma seisukohta Areva kontserni ümberkorralduskava kohta, mis tugineb „plaanile B“, mille kohaselt ettevõtja Nouvel Areva võõrandatakse EDFile pärast OL3 projekti ja selle lõpuleviimiseks vajalike ressursside eraldamist, jättes „rämpspangana toimivasse üksusesse“ tuumkütuse komponentide lepingud ja osa Areva kontserni võlast.

| (82) | Üldises plaanis toetab TVO Prantsuse riigi teostatavat Areva kontserni rekapitaliseerimist. Samas väljendab TVO muret kontserni restruktureerimise võimalike negatiivsete mõjude pärast OL3 projektile. Eeskätt kahtleb TVO OL3 projektiga tegeleva rämpspangana toimiva üksuse suutlikkuses säilitada projekti lõpuleviimiseks vajalikud ressursid. Tuleb arvestada, et rämpspangal on piiratud rahalised võimalused haldamaks võimalikke suuri võlgu, mille täpne suurus on käesolevas etapis raskesti kindlaks määratav. |
| --- | --- |

(82)

Üldises plaanis toetab TVO Prantsuse riigi teostatavat Areva kontserni rekapitaliseerimist. Samas väljendab TVO muret kontserni restruktureerimise võimalike negatiivsete mõjude pärast OL3 projektile. Eeskätt kahtleb TVO OL3 projektiga tegeleva rämpspangana toimiva üksuse suutlikkuses säilitada projekti lõpuleviimiseks vajalikud ressursid. Tuleb arvestada, et rämpspangal on piiratud rahalised võimalused haldamaks võimalikke suuri võlgu, mille täpne suurus on käesolevas etapis raskesti kindlaks määratav.

| (83) | Rämpspanga rahalised ressursid on järgmised: kapitali suurendamine 2 miljardi euro võrra; 2,5 miljardit eurot, mis saadakse ettevõtja Nouvel Areva müügist EDFile; Areva mittestrateegilise tegevuse müügi jääktulu ning hinnaosa, mille TVO peab veel Areva kontsernile maksma OL3 projekti lõpuleviimise eest. Nende ressursside kõrval on rämpspangana toimiva üksuse kulud hinnanguliselt järgmised: kulud, mis on seotud OL3 projekti lõpuleviimisega ja sellega seotud tagatistega, pangavõla tasumine 3,4 miljardi euro ulatuses, võimalikud EDFile antavad tagatised seoses tuumaelektrijaamadega, mis kuuluvad auditeerimisele, muud mittestrateegilise tegevuse müügiga seotud tagatised ning juhul, kui TVO peaks võitma kohtuvaidluse, kahjutasu summa, mis võib ulatuda [0–5 miljardi] euroni. |
| --- | --- |

(83)

Rämpspanga rahalised ressursid on järgmised: kapitali suurendamine 2 miljardi euro võrra; 2,5 miljardit eurot, mis saadakse ettevõtja Nouvel Areva müügist EDFile; Areva mittestrateegilise tegevuse müügi jääktulu ning hinnaosa, mille TVO peab veel Areva kontsernile maksma OL3 projekti lõpuleviimise eest. Nende ressursside kõrval on rämpspangana toimiva üksuse kulud hinnanguliselt järgmised: kulud, mis on seotud OL3 projekti lõpuleviimisega ja sellega seotud tagatistega, pangavõla tasumine 3,4 miljardi euro ulatuses, võimalikud EDFile antavad tagatised seoses tuumaelektrijaamadega, mis kuuluvad auditeerimisele, muud mittestrateegilise tegevuse müügiga seotud tagatised ning juhul, kui TVO peaks võitma kohtuvaidluse, kahjutasu summa, mis võib ulatuda [0–5 miljardi] euroni.

| (84) | Sellega seoses kahtleb TVO ümberkorraldatud Areva kontserni suutlikkuses hallata projektiga OL3 seotud riske, eeskätt kanda projekti lõpuleviimisega seotud kulusid ning selgitab nende kahtluste laienemist ka ümberkorraldusabi analüüsile suuniste alusel, täpsemalt sellele, kas abi antakse ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks, kas Areva kontsern suudab taastada pikaajalise elujõulisuse ja kas antav abi vastab ühekordse abi põhimõttele. |
| --- | --- |

(84)

Sellega seoses kahtleb TVO ümberkorraldatud Areva kontserni suutlikkuses hallata projektiga OL3 seotud riske, eeskätt kanda projekti lõpuleviimisega seotud kulusid ning selgitab nende kahtluste laienemist ka ümberkorraldusabi analüüsile suuniste alusel, täpsemalt sellele, kas abi antakse ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks, kas Areva kontsern suudab taastada pikaajalise elujõulisuse ja kas antav abi vastab ühekordse abi põhimõttele.

| (85) | Seoses ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisega toetab TVO Prantsusmaa väidet, mille kohaselt abi aitab kaasa Euratomi lepingu artiklis 2d sätestatud eesmärkide saavutamisele. Samas rõhutab TVO vajadust arvestada hindamisel ka Euratomi lepingu artikleid 2b ja 2c. Seoses artikliga 2c tuleb märkida, et abiga toetatakse projekti OL3 lõpuleviimist, mille näol on tegemist Euroopa energiasektori olulise projektiga, mis suurendab Põhjamaade varustuskindlust. Seoses artikliga 2b, mis käsitleb tuumaenergia ohutusega seotud eesmärke, tuleb märkida, et tuumaohutuse konventsiooni artiklis 11 on sätestatud, et „konventsiooniosaline võtab meetmed, et tagada iga tuumarajatise jaoks kogu selle eluea jooksul piisav arv ohutusega tegelevaid kvalifitseeritud töötajaid, kellel on asjakohane haridus ning kes on saanud vajalikku koolitust ja ümberõpet“. Kuivõrd TVO tootmisvõimsused on peaasjalikult seotud elektrijaamade käitamisega, tugineb TVO projektiga OL3 seotud tegevuse turvalisuse tagamisel konsortsiumi oskusteabele. Samas kaasneb igasuguse ümberkorralduskavaga, mis hõlmab OL3 projekti eraldamist rämpspangana toimivasse üksusesse, oht, et Areva kontserni kvalifitseeritud töötajaid ei kaasata piisavalt, kaovad Areva kontserni abiüksused (back office) Prantsusmaal ja Saksamaal ning Areva kontserni tehniline taristu, samuti võivad tekkida probleemid projekti alltöövõtjatega. |
| --- | --- |

(85)

Seoses ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisega toetab TVO Prantsusmaa väidet, mille kohaselt abi aitab kaasa Euratomi lepingu artiklis 2d sätestatud eesmärkide saavutamisele. Samas rõhutab TVO vajadust arvestada hindamisel ka Euratomi lepingu artikleid 2b ja 2c. Seoses artikliga 2c tuleb märkida, et abiga toetatakse projekti OL3 lõpuleviimist, mille näol on tegemist Euroopa energiasektori olulise projektiga, mis suurendab Põhjamaade varustuskindlust. Seoses artikliga 2b, mis käsitleb tuumaenergia ohutusega seotud eesmärke, tuleb märkida, et tuumaohutuse konventsiooni artiklis 11 on sätestatud, et „konventsiooniosaline võtab meetmed, et tagada iga tuumarajatise jaoks kogu selle eluea jooksul piisav arv ohutusega tegelevaid kvalifitseeritud töötajaid, kellel on asjakohane haridus ning kes on saanud vajalikku koolitust ja ümberõpet“. Kuivõrd TVO tootmisvõimsused on peaasjalikult seotud elektrijaamade käitamisega, tugineb TVO projektiga OL3 seotud tegevuse turvalisuse tagamisel konsortsiumi oskusteabele. Samas kaasneb igasuguse ümberkorralduskavaga, mis hõlmab OL3 projekti eraldamist rämpspangana toimivasse üksusesse, oht, et Areva kontserni kvalifitseeritud töötajaid ei kaasata piisavalt, kaovad Areva kontserni abiüksused (back office) Prantsusmaal ja Saksamaal ning Areva kontserni tehniline taristu, samuti võivad tekkida probleemid projekti alltöövõtjatega.

konventsiooniosaline võtab meetmed, et tagada iga tuumarajatise jaoks kogu selle eluea jooksul piisav arv ohutusega tegelevaid kvalifitseeritud töötajaid, kellel on asjakohane haridus ning kes on saanud vajalikku koolitust ja ümberõpet

back office

| (86) | Teiseks kahtleb TVO seoses Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse taastamisega, kas ettevõtjasse Areva SA tehtav kapitalisüst on piisav, ümberkorralduskavas toodud eeldused realistlikud ning kas sellega seoses antav abi on suuteline tagama Areva SA pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(86)

Teiseks kahtleb TVO seoses Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse taastamisega, kas ettevõtjasse Areva SA tehtav kapitalisüst on piisav, ümberkorralduskavas toodud eeldused realistlikud ning kas sellega seoses antav abi on suuteline tagama Areva SA pikaajalise elujõulisuse.

| (87) | Kolmandaks, seoses ühekordse abi põhimõttega, kui ümberkorralduskava ei võimalda tagada Areva kontserni suutlikkust täita oma kohustusi seoses projekti OL3 lõpuleviimisega, võib eeldada, et ettevõtjal tekivad uued kohustused seoses täiendava hilinemisega makstavate kahjutasudega. Ühekordse abi põhimõttest lähtuvalt oleks sel juhul võimatu heaks kiita uue abi andmist. |
| --- | --- |

(87)

Kolmandaks, seoses ühekordse abi põhimõttega, kui ümberkorralduskava ei võimalda tagada Areva kontserni suutlikkust täita oma kohustusi seoses projekti OL3 lõpuleviimisega, võib eeldada, et ettevõtjal tekivad uued kohustused seoses täiendava hilinemisega makstavate kahjutasudega. Ühekordse abi põhimõttest lähtuvalt oleks sel juhul võimatu heaks kiita uue abi andmist.

| (88) | Seoses nende kahtluste ja kerkinud küsimustega leiab TVO, et mis tahes ümberkorralduskava peab hõlmama:






  a) | operatiivseid meetmeid, mis võimaldavad tagada piisavad inimressursid, tehnilised ressursid ja finantsressursid projekti OL3 lõpuleviimiseks ettenähtud tähtaja jooksul ja vastavalt esialgses ehituslepingus kokkulepitud tulemuslikkuse tasemel, ning mis võimaldavad katta muud võimalikud kulud kuni garantiiperioodi lõpuni ja edaspidi; |
| --- | --- | --- |

(88)

Seoses nende kahtluste ja kerkinud küsimustega leiab TVO, et mis tahes ümberkorralduskava peab hõlmama:

a)

operatiivseid meetmeid, mis võimaldavad tagada piisavad inimressursid, tehnilised ressursid ja finantsressursid projekti OL3 lõpuleviimiseks ettenähtud tähtaja jooksul ja vastavalt esialgses ehituslepingus kokkulepitud tulemuslikkuse tasemel, ning mis võimaldavad katta muud võimalikud kulud kuni garantiiperioodi lõpuni ja edaspidi;

| b) | projekti OL3 haldavale üksusele eraldatavaid piisavaid finantsressursse, mis on täies ulatuses suunatud selle eriomase projekti realiseerimiseks ning mis võimaldavad katta projekti lõpuleviimisega seotud jääkkulud ning muud kohustused, mis tulenevad Areva kontserni ja TVO vahel sõlmitud eri lepingutest. |
| --- | --- |

b)

projekti OL3 haldavale üksusele eraldatavaid piisavaid finantsressursse, mis on täies ulatuses suunatud selle eriomase projekti realiseerimiseks ning mis võimaldavad katta projekti lõpuleviimisega seotud jääkkulud ning muud kohustused, mis tulenevad Areva kontserni ja TVO vahel sõlmitud eri lepingutest.

3.4.   Siemens

Siemens

| (89) | Siemens on koos kahe Areva kontserni kuuluva ettevõtjaga (Areva GbmH ja Areva NP) projekti OL3 haldava konsortsiumi partner. Ehkki Areva kontserni osalus projektis on suurem, kannavad konsortsiumi liikmed oma kliendi, TVO ees solidaarset vastutust projekti lõpuleviimise eest. |
| --- | --- |

(89)

Siemens on koos kahe Areva kontserni kuuluva ettevõtjaga (Areva GbmH ja Areva NP) projekti OL3 haldava konsortsiumi partner. Ehkki Areva kontserni osalus projektis on suurem, kannavad konsortsiumi liikmed oma kliendi, TVO ees solidaarset vastutust projekti lõpuleviimise eest.

| (90) | Kuigi Siemensi kontsern toetab täielikult Prantsuse riigi sekkumist Areva kontserni kasuks, väljendab ta siiski mitmel tasandil kahtlusi. |
| --- | --- |

(90)

Kuigi Siemensi kontsern toetab täielikult Prantsuse riigi sekkumist Areva kontserni kasuks, väljendab ta siiski mitmel tasandil kahtlusi.

| (91) | Esmalt kahtleb Siemens, kas abi suurus on piisav selleks, et katta Areva SA võetud kohustusi ja kantavaid riske.






  a) | Siemensi hinnangul on Areva kontserni osalus projektis OL3 [0–5 miljardit]–[0–5 miljardit] eurot põhistsenaariumi korral, samas kui ebasoodsa stsenaariumi korral, mis hõlmab i) [...] ja ii) [...], võib see ulatuda [...] euroni; |
| --- | --- | --- |

(91)

Esmalt kahtleb Siemens, kas abi suurus on piisav selleks, et katta Areva SA võetud kohustusi ja kantavaid riske.

a)

Siemensi hinnangul on Areva kontserni osalus projektis OL3 [0–5 miljardit]–[0–5 miljardit] eurot põhistsenaariumi korral, samas kui ebasoodsa stsenaariumi korral, mis hõlmab i) [...] ja ii) [...], võib see ulatuda [...] euroni;

| b) | Siemens toob samuti välja Areva SA lisakohustused, nagu pankadega seotud kohustused, mis ulatuvad 3,4 miljardi euroni. |
| --- | --- |

b)

Siemens toob samuti välja Areva SA lisakohustused, nagu pankadega seotud kohustused, mis ulatuvad 3,4 miljardi euroni.

| (92) | Siemens kahtleb samuti selles, kas üksusel, mis jääb vastutama projekti OL3 eest, on piisavad õiguslikud, inimteguritega seotud, rahalised ja operatiivsed vahendid projekti lõpuleviimiseks, kui ehitusega seotud tegevus ja operatiivvahendid antakse üle ettevõtjale Nouvel Areva NP, mis kavatsetakse võõrandada EDFile. Projekti teatava osa sisuliselt vältimatu suunamine ettevõtjale Nouvel Areva NP võib [...]. |
| --- | --- |

(92)

Siemens kahtleb samuti selles, kas üksusel, mis jääb vastutama projekti OL3 eest, on piisavad õiguslikud, inimteguritega seotud, rahalised ja operatiivsed vahendid projekti lõpuleviimiseks, kui ehitusega seotud tegevus ja operatiivvahendid antakse üle ettevõtjale Nouvel Areva NP, mis kavatsetakse võõrandada EDFile. Projekti teatava osa sisuliselt vältimatu suunamine ettevõtjale Nouvel Areva NP võib [...].

| (93) | Siemens väljendab samuti muret seoses TVO [...] blokeerimisega Areva kontserni restruktureerimisel, mille tulemusel OL3 projekt eraldatakse eraldi üksusesse [...]. |
| --- | --- |

(93)

Siemens väljendab samuti muret seoses TVO [...] blokeerimisega Areva kontserni restruktureerimisel, mille tulemusel OL3 projekt eraldatakse eraldi üksusesse [...].

| (94) | Siemensi väitel võiks kõnealused riskid katta lisamehhanismide abil, nagu i) Prantsuse riigi eraldatavad täiendavad finantsvahendid, ii) riigi tagatis kõikidele projektiga OL3 seotud lisakohustustele või iii) Prantsuse riigi võetav kohustus rahastada kõiki projektiga seotud täiendavaid kapitalivajadusi. |
| --- | --- |

(94)

Siemensi väitel võiks kõnealused riskid katta lisamehhanismide abil, nagu i) Prantsuse riigi eraldatavad täiendavad finantsvahendid, ii) riigi tagatis kõikidele projektiga OL3 seotud lisakohustustele või iii) Prantsuse riigi võetav kohustus rahastada kõiki projektiga seotud täiendavaid kapitalivajadusi.

| (95) | Võttes arvesse Siemensi ja Areva kontserni solidaarsust konsortsiumi raames, kardab Siemens, et ta peab katma finantskulud, mida Areva kontsern ei suuda katta, mis oleks tema arvates vastuolus suunistes sätestatud kulude jagamise põhimõttega. |
| --- | --- |

(95)

Võttes arvesse Siemensi ja Areva kontserni solidaarsust konsortsiumi raames, kardab Siemens, et ta peab katma finantskulud, mida Areva kontsern ei suuda katta, mis oleks tema arvates vastuolus suunistes sätestatud kulude jagamise põhimõttega.

3.5.   Kolmas isik, kes ei soovi oma nime avalikustada

Kolmas isik, kes ei soovi oma nime avalikustada

| (96) | Veel üks kolmas isik, kes soovib jääda anonüümseks, hoiatab komisjoni vaadeldava abiga kaasneva konkurentsimoonutuse eest. Selle kolmanda isiku väitel muutuvad mitte üksnes ettevõtja Nouvel Areva, vaid ka ettevõtja Nouvel Areva NP riigi sekkumise tulemusel restruktureerimise käigus tugevamaks. |
| --- | --- |

(96)

Veel üks kolmas isik, kes soovib jääda anonüümseks, hoiatab komisjoni vaadeldava abiga kaasneva konkurentsimoonutuse eest. Selle kolmanda isiku väitel muutuvad mitte üksnes ettevõtja Nouvel Areva, vaid ka ettevõtja Nouvel Areva NP riigi sekkumise tulemusel restruktureerimise käigus tugevamaks.

| (97) | Riigi toetust saavad ettevõtjad omandavad tuumaenergia valdkonnas valitseva konkurentsi tingimustes riigi antava abi tulemusel märkimisväärse eelise. See väljendub konkurentsivõime tugevnemises ja suuremates tagatisnõuetes. |
| --- | --- |

(97)

Riigi toetust saavad ettevõtjad omandavad tuumaenergia valdkonnas valitseva konkurentsi tingimustes riigi antava abi tulemusel märkimisväärse eelise. See väljendub konkurentsivõime tugevnemises ja suuremates tagatisnõuetes.

| (98) | Anonüümne kolmas isik leiab samuti, et ettevõtjate Nouvel Areva ja Nouvel Areva NP tulevane koostöö võimaldab olulise sünergia teket, mis moonutab konkurentsi. |
| --- | --- |

(98)

Anonüümne kolmas isik leiab samuti, et ettevõtjate Nouvel Areva ja Nouvel Areva NP tulevane koostöö võimaldab olulise sünergia teket, mis moonutab konkurentsi.

4.   PRANTSUSMAA KOMMENTAARID

PRANTSUSMAA KOMMENTAARID

| (99) | Prantsusmaa esitatud kommentaarid hõlmavad nelja valdkonda, mis kattuvad komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud peamiste kahtlustega. Esmalt püüavad Prantsuse ametiasutused tõendada, et ainuke meede, mida võib käsitada riigiabina, on ettevõtjate Areva SA ja Nouvel Areva kapitali suurendamine. Seejärel vastavad nad komisjoni kahtlustele, mis on seotud äriplaanis toodud eelduste realistlikkusega, abisumma proportsionaalsusega ja ette pandud konkurentsimeetmetega. |
| --- | --- |

(99)

Prantsusmaa esitatud kommentaarid hõlmavad nelja valdkonda, mis kattuvad komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud peamiste kahtlustega. Esmalt püüavad Prantsuse ametiasutused tõendada, et ainuke meede, mida võib käsitada riigiabina, on ettevõtjate Areva SA ja Nouvel Areva kapitali suurendamine. Seejärel vastavad nad komisjoni kahtlustele, mis on seotud äriplaanis toodud eelduste realistlikkusega, abisumma proportsionaalsusega ja ette pandud konkurentsimeetmetega.

4.1.   Riigiabina saab käsitada üksnes kapitali suurendamist

Riigiabina saab käsitada üksnes kapitali suurendamist

| (100) | Prantsuse ametiasutused märgivad esmalt võimaluse kohta, et Areva kontsern annab kolmandatele isikutele riigiabi, müües oma tütarettevõtjad liiga madala hinna eest, et see i) väljub käesoleva menetluse pädevusest ja ii) on täiesti teoreetiline, kuivõrd Areva kontsern soovib saada võõrandamistest maksimaalset tulu. Prantsuse ametiasutused märgivad samuti, et Areva kontsern ei saa ettevõtjate Nouvel Areva NP ja Areva TA võõrandamisega mingit abi, sest kuigi tehingud hõlmavad riigi ressursse, toimusid need turuhinnaga. |
| --- | --- |

(100)

Prantsuse ametiasutused märgivad esmalt võimaluse kohta, et Areva kontsern annab kolmandatele isikutele riigiabi, müües oma tütarettevõtjad liiga madala hinna eest, et see i) väljub käesoleva menetluse pädevusest ja ii) on täiesti teoreetiline, kuivõrd Areva kontsern soovib saada võõrandamistest maksimaalset tulu. Prantsuse ametiasutused märgivad samuti, et Areva kontsern ei saa ettevõtjate Nouvel Areva NP ja Areva TA võõrandamisega mingit abi, sest kuigi tehingud hõlmavad riigi ressursse, toimusid need turuhinnaga.

| (101) | Seoses ettevõtjaga Nouvel Areva NP selgitavad Prantsuse ametiasutused, et EDF rakendas erihalduskorda selleks, et kaitsta EDFi huve. Selle halduskorra raames moodustati ettevõtja Nouvel Areva NP omandamisega seoses uus sõltumatute haldurite töörühm, kelle ülesanne oli veenduda, et tehing on kooskõlas EDFi sotsiaalsete huvidega, ning esitada EDFi haldusnõukogule sõltumatu hinnang. Selle töörühma kooseisu ei kuulu ühtegi riigi esindajat. Otsuse ettevõtja omandamiseks tegi EDF lõplikult kõnealuse töörühma töö alusel, see töörühm tellis ka pangalt Société Générale väärtuse hindamise uuringu. |
| --- | --- |

(101)

Seoses ettevõtjaga Nouvel Areva NP selgitavad Prantsuse ametiasutused, et EDF rakendas erihalduskorda selleks, et kaitsta EDFi huve. Selle halduskorra raames moodustati ettevõtja Nouvel Areva NP omandamisega seoses uus sõltumatute haldurite töörühm, kelle ülesanne oli veenduda, et tehing on kooskõlas EDFi sotsiaalsete huvidega, ning esitada EDFi haldusnõukogule sõltumatu hinnang. Selle töörühma kooseisu ei kuulu ühtegi riigi esindajat. Otsuse ettevõtja omandamiseks tegi EDF lõplikult kõnealuse töörühma töö alusel, see töörühm tellis ka pangalt Société Générale väärtuse hindamise uuringu.

| (102) | Prantsuse ametiasutused selgitasid samuti, et nad valisid tütarettevõtjatesse suunamise selleks, et EDF saaks omandada Areva kontserni tuumareaktoritega seotud tegevuse. Prantsuse ametiasutuste väitel ei mõjutanud võõrandamise meetod lepinguosaliste ja nende juhtorganite antud ettevõtte väärtuse hinnangut võrreldes varasema võõrandamise skeemiga (2,5 miljardit eurot 100 % omakapitali eest). Sõltumata võõrandamise õiguslikust vormist jääb võõrandamise majanduslik sisu EDFi jaoks samaks, ta võtab üle ettevõtja Areva NP varasema tegevuse, kandmata seejuures projektiga OL3 seotud riske. EDF on samuti kaitstud tuumkütuse komponente hõlmavate lepingutega seotud riskide vastu. Neid riske ei võetud loomulikult arvesse 2016. aastal tehtud ettevõtte väärtuse kindlaksmääramisel, kuid lepinguosaliste rakendatav kaitsemehhanism võimaldab mitte teha sisulisi muutusi. |
| --- | --- |

(102)

Prantsuse ametiasutused selgitasid samuti, et nad valisid tütarettevõtjatesse suunamise selleks, et EDF saaks omandada Areva kontserni tuumareaktoritega seotud tegevuse. Prantsuse ametiasutuste väitel ei mõjutanud võõrandamise meetod lepinguosaliste ja nende juhtorganite antud ettevõtte väärtuse hinnangut võrreldes varasema võõrandamise skeemiga (2,5 miljardit eurot 100 % omakapitali eest). Sõltumata võõrandamise õiguslikust vormist jääb võõrandamise majanduslik sisu EDFi jaoks samaks, ta võtab üle ettevõtja Areva NP varasema tegevuse, kandmata seejuures projektiga OL3 seotud riske. EDF on samuti kaitstud tuumkütuse komponente hõlmavate lepingutega seotud riskide vastu. Neid riske ei võetud loomulikult arvesse 2016. aastal tehtud ettevõtte väärtuse kindlaksmääramisel, kuid lepinguosaliste rakendatav kaitsemehhanism võimaldab mitte teha sisulisi muutusi.

| (103) | Areva TA puhul toimus ettevõtte väärtuse kindlaksmääramine kahes järgus, vastavalt turul tavapäraselt kohaldatavatele põhimõtetele: i) 2016. aasta jaanuaris ja mais esitas Areva kontsern ostjate konsortsiumile finants-, operatiiv-, õigusliku ja maksundusalase teabe ning korraldas mitu töösessiooni koos Areva TA juhtmeeskonnaga; ii) seejärel võimaldati konsortsiumile juurdepääs andmeruumile (data room) ning talle anti võimalus esitada Areva TA juhtkonnale küsimusi. Sellega seoses tehtud hoolsuskohustuse auditi („due diligence“) läbiviimisel abistas Areva kontserni ja ostjaid 12 õigus-, pangandus- ja spetsialistide nõukogu. |
| --- | --- |

(103)

Areva TA puhul toimus ettevõtte väärtuse kindlaksmääramine kahes järgus, vastavalt turul tavapäraselt kohaldatavatele põhimõtetele: i) 2016. aasta jaanuaris ja mais esitas Areva kontsern ostjate konsortsiumile finants-, operatiiv-, õigusliku ja maksundusalase teabe ning korraldas mitu töösessiooni koos Areva TA juhtmeeskonnaga; ii) seejärel võimaldati konsortsiumile juurdepääs andmeruumile (data room) ning talle anti võimalus esitada Areva TA juhtkonnale küsimusi. Sellega seoses tehtud hoolsuskohustuse auditi („due diligence“) läbiviimisel abistas Areva kontserni ja ostjaid 12 õigus-, pangandus- ja spetsialistide nõukogu.

data room

due diligence

| (104) | 18. augustil 2016 esitas põhjenduses 27 kirjeldatud ostjate konsortsium pakkumise, milles hinnatakse Areva TA vara väärtuseks [0–2 miljardit] eurot. Ettevõtte väärtuse hinnang põhines diskonteeritud rahavoogude meetodil (meetod discounted cash flows, edaspidi, „DCF meetod“), mida kohaldati koos ostjaga kindlaksmääratud eeldustest lähtuvalt koostatud äriplaani suhtes. See hind kajastus 15. detsembril 2016 sõlmitud müügilepingus. |
| --- | --- |

(104)

18. augustil 2016 esitas põhjenduses 27 kirjeldatud ostjate konsortsium pakkumise, milles hinnatakse Areva TA vara väärtuseks [0–2 miljardit] eurot. Ettevõtte väärtuse hinnang põhines diskonteeritud rahavoogude meetodil (meetod discounted cash flows, edaspidi, „DCF meetod“), mida kohaldati koos ostjaga kindlaksmääratud eeldustest lähtuvalt koostatud äriplaani suhtes. See hind kajastus 15. detsembril 2016 sõlmitud müügilepingus.

discounted cash flows

| (105) | Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et teostatud ettevõtte väärtuse hinnang põhineb üldtunnustatud meetoditel ning on tehtud nõutava asjatundlikkusega. |
| --- | --- |

(105)

Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et teostatud ettevõtte väärtuse hinnang põhineb üldtunnustatud meetoditel ning on tehtud nõutava asjatundlikkusega.

4.2.   Areva kontsern viib ellu ümberkorralduskava oma pikaajalise elujõulisuse taastamiseks

Areva kontsern viib ellu ümberkorralduskava oma pikaajalise elujõulisuse taastamiseks

| (106) | Prantsuse ametiasutused esitavad esmalt ettevõtja Nouvel Areva ajakohastatud finantsarengu punktid. See finantsareng põhineb eeldustel, mis on hinnanguliselt väga konservatiivsed: i) arvesse on võetud uraani hinna langustrendi, [...], ii) kaevandustegevuse prognoosi on vähendatud, iii) arvestatud on lisariski, mis on seotud [...], iv) kulude vähendamise kava tuumkütuse rikastamise ja ümbertöötlemise valdkonnas on tõhustatud, v) tütarettevõtjatesse suunamise skeemiga seotud kulud ajavahemikul 2016–2025 on [200–900 miljonit] eurot. Ka ebasoodsa stsenaariumi eeldused on üle vaadatud ja samast loogikast lähtuvalt on tehtud vähendused. |
| --- | --- |

(106)

Prantsuse ametiasutused esitavad esmalt ettevõtja Nouvel Areva ajakohastatud finantsarengu punktid. See finantsareng põhineb eeldustel, mis on hinnanguliselt väga konservatiivsed: i) arvesse on võetud uraani hinna langustrendi, [...], ii) kaevandustegevuse prognoosi on vähendatud, iii) arvestatud on lisariski, mis on seotud [...], iv) kulude vähendamise kava tuumkütuse rikastamise ja ümbertöötlemise valdkonnas on tõhustatud, v) tütarettevõtjatesse suunamise skeemiga seotud kulud ajavahemikul 2016–2025 on [200–900 miljonit] eurot. Ka ebasoodsa stsenaariumi eeldused on üle vaadatud ja samast loogikast lähtuvalt on tehtud vähendused.

| (107) | Seejärel vastasid Prantsuse ametiasutused komisjoni väljendatud mitmesugustele kahtlustele seoses elujõulisuse taastamise kavaga. |
| --- | --- |

(107)

Seejärel vastasid Prantsuse ametiasutused komisjoni väljendatud mitmesugustele kahtlustele seoses elujõulisuse taastamise kavaga.

4.2.1.   Nouvel Areva äriplaanis on võetud arvesse kavandatavate võõrandamiste tulemusi

Nouvel Areva äriplaanis on võetud arvesse kavandatavate võõrandamiste tulemusi

| (108) | Prantsuse ametiasutused märgivad, et võttes arvesse tuumaenergiatööstuse tootmistsükli pikkust, avalduvad sünergia vähenemisest tingitud kulud ajaperspektiivis, mis ulatub kaugemale Areva kontserni finantskavadest (2016–2025). Ettevõtjal Nouvel Areva on piisavalt tellimusi järgnevaks viieks aastaks, mis tagab tema turuosa muutustes teatava inertsi. See asjaolu iseloomustab kõiki tuumamaterjali tarnijaid, kuna varustuslepingud sõlmitakse tavaliselt mitmeks aastaks, üldjuhul viieks kuni kümneks aastaks, sõltuvalt tarnitavast materjalist (tooruraan, ümbertöödeldud uraan, rikastatud uraan) ja kliendi laadist. Seevastu mitmesugused kavandatavad võõrandamised, eeskätt Nouvel Areva NP võõrandamine, ei saa pikaajalises perspektiivis kahjustada Nouvel Areva konkurentsiseisundit. |
| --- | --- |

(108)

Prantsuse ametiasutused märgivad, et võttes arvesse tuumaenergiatööstuse tootmistsükli pikkust, avalduvad sünergia vähenemisest tingitud kulud ajaperspektiivis, mis ulatub kaugemale Areva kontserni finantskavadest (2016–2025). Ettevõtjal Nouvel Areva on piisavalt tellimusi järgnevaks viieks aastaks, mis tagab tema turuosa muutustes teatava inertsi. See asjaolu iseloomustab kõiki tuumamaterjali tarnijaid, kuna varustuslepingud sõlmitakse tavaliselt mitmeks aastaks, üldjuhul viieks kuni kümneks aastaks, sõltuvalt tarnitavast materjalist (tooruraan, ümbertöödeldud uraan, rikastatud uraan) ja kliendi laadist. Seevastu mitmesugused kavandatavad võõrandamised, eeskätt Nouvel Areva NP võõrandamine, ei saa pikaajalises perspektiivis kahjustada Nouvel Areva konkurentsiseisundit.

| (109) | Lisaks sellele rakendab Areva kontsern tõhususe ja konkurentsivõime kava, mis võimaldab vähendada Nouvel Areva NP võõrandamise lühiajalist mõju ettevõtja struktuurikuludele. Näiteks seoses ostude arvu vähendamisega on kõnealuses kavas nähtud ette saavutada selles valdkonnas kokkuhoid, millega kompenseeritakse Nouvel Areva NP võõrandamise tulemusel tekkiv ostumahu vähenemine. Ebasoodsa finantsarengu puhul on samas eeldatud, et kavas ettenähtud eesmärgid täidetakse vaid [50–100] % ulatuses ning negatiivne mõju on tuntav. |
| --- | --- |

(109)

Lisaks sellele rakendab Areva kontsern tõhususe ja konkurentsivõime kava, mis võimaldab vähendada Nouvel Areva NP võõrandamise lühiajalist mõju ettevõtja struktuurikuludele. Näiteks seoses ostude arvu vähendamisega on kõnealuses kavas nähtud ette saavutada selles valdkonnas kokkuhoid, millega kompenseeritakse Nouvel Areva NP võõrandamise tulemusel tekkiv ostumahu vähenemine. Ebasoodsa finantsarengu puhul on samas eeldatud, et kavas ettenähtud eesmärgid täidetakse vaid [50–100] % ulatuses ning negatiivne mõju on tuntav.

4.2.2.   Tundlikkusanalüüs ja riskide maandamise strateegia

Tundlikkusanalüüs ja riskide maandamise strateegia

| (110) | Prantsuse ametiasutused ja Areva kontsern määratlesid ettevõtja Nouvel Areva peamised riskitegurid tulevikuks. Täpsustatakse, et põhistsenaarium on juba küllalt konservatiivne ning seetõttu tuleb pidada vähetõenäoliseks, et kõik ebasoodsad eeldused avalduvad samaaegselt. |
| --- | --- |

(110)

Prantsuse ametiasutused ja Areva kontsern määratlesid ettevõtja Nouvel Areva peamised riskitegurid tulevikuks. Täpsustatakse, et põhistsenaarium on juba küllalt konservatiivne ning seetõttu tuleb pidada vähetõenäoliseks, et kõik ebasoodsad eeldused avalduvad samaaegselt.

| (111) | Esimene neist teguritest on euro ja dollari vahetuskurss. [...]. Andmeid analüüsitakse iga kuu ning järk-järgult sõlmitakse kindlustuslepingud, et katta minimaalne osa seoses tulevaste maksetähtaegadega. Seejuures on teataval tegevusel, nagu kaevandamine, selle riski vastu osaliselt ka loomulik kaitse: näiteks 50 % Nouvel Areva kaevandustoodangust realiseeritakse Kanadas, mille valuuta on USA dollariga seotud. |
| --- | --- |

(111)

Esimene neist teguritest on euro ja dollari vahetuskurss. [...]. Andmeid analüüsitakse iga kuu ning järk-järgult sõlmitakse kindlustuslepingud, et katta minimaalne osa seoses tulevaste maksetähtaegadega. Seejuures on teataval tegevusel, nagu kaevandamine, selle riski vastu osaliselt ka loomulik kaitse: näiteks 50 % Nouvel Areva kaevandustoodangust realiseeritakse Kanadas, mille valuuta on USA dollariga seotud.

| (112) | Teine risk hõlmab [...]. Ebasoodsas stsenaariumis esitatud kogumõju põhitegevuse rahavoogudele on ajavahemikul 2016–2025 kokku ligikaudu [0–100 miljonit] eurot. Prantsuse ametiasutused täpsustavad, et Areva kontsern rakendab juba mitmeid tasakaalustus- ja kulude vähendamise meetmeid selle riski mõju piiramiseks. Tegemist on operatiivsete täiustustega, mille eesmärk on [...]. Need täiustused on hõlmatud tõhususe ja konkurentsivõime kavasse, mida rakendatakse kuni 2018. aastani; juhul kui kõnealune risk peaks avalduma, on [...] võimalik kasutada ka pärast 2018. aastat. |
| --- | --- |

(112)

Teine risk hõlmab [...]. Ebasoodsas stsenaariumis esitatud kogumõju põhitegevuse rahavoogudele on ajavahemikul 2016–2025 kokku ligikaudu [0–100 miljonit] eurot. Prantsuse ametiasutused täpsustavad, et Areva kontsern rakendab juba mitmeid tasakaalustus- ja kulude vähendamise meetmeid selle riski mõju piiramiseks. Tegemist on operatiivsete täiustustega, mille eesmärk on [...]. Need täiustused on hõlmatud tõhususe ja konkurentsivõime kavasse, mida rakendatakse kuni 2018. aastani; juhul kui kõnealune risk peaks avalduma, on [...] võimalik kasutada ka pärast 2018. aastat.

| (113) | Kolmas kindlaksmääratud risk on seotud [...] ebaõnnestumise võimalike tagajärgedega. Prantsuse ametiasutuste väitel on see risk vähetõenäoline, kuna [...]. Samas vähendaks [...] ebaõnnestumine Nouvel Areva tulusid. |
| --- | --- |

(113)

Kolmas kindlaksmääratud risk on seotud [...] ebaõnnestumise võimalike tagajärgedega. Prantsuse ametiasutuste väitel on see risk vähetõenäoline, kuna [...]. Samas vähendaks [...] ebaõnnestumine Nouvel Areva tulusid.

| (114) | Nouvel Areva finantskavas on võetud arvesse teatavat ettenägematuid sündmusi, mis on seotud [...], mille suurus sõltub sellest, kas lähtutakse põhistsenaariumist või ebasoodsast stsenaariumist. Nende ettenägematute sündmustega seotud kulud on ebasoodsa stsenaariumi kohaselt ajavahemikul 2016–2025 [1–2 miljardit] eurot ehk [0–1 miljardit] eurot rohkem kui põhistsenaariumi puhul. Prantsuse ametiasutused märgivad, et rakendada võib järgmisi tasakaalustusmeetmeid: kaubanduslikud või lisatootlikkust hõlmavad meetmed (näiteks ostude optimeerimine ja töötajate arvu vähendamine) ning [...] investeerimiskava muutmine. |
| --- | --- |

(114)

Nouvel Areva finantskavas on võetud arvesse teatavat ettenägematuid sündmusi, mis on seotud [...], mille suurus sõltub sellest, kas lähtutakse põhistsenaariumist või ebasoodsast stsenaariumist. Nende ettenägematute sündmustega seotud kulud on ebasoodsa stsenaariumi kohaselt ajavahemikul 2016–2025 [1–2 miljardit] eurot ehk [0–1 miljardit] eurot rohkem kui põhistsenaariumi puhul. Prantsuse ametiasutused märgivad, et rakendada võib järgmisi tasakaalustusmeetmeid: kaubanduslikud või lisatootlikkust hõlmavad meetmed (näiteks ostude optimeerimine ja töötajate arvu vähendamine) ning [...] investeerimiskava muutmine.

4.2.3.   Nouvel Areva on ajavahemikul 2015–2025 suuteline ettevõtet rahastama turgude abil

Nouvel Areva on ajavahemikul 2015–2025 suuteline ettevõtet rahastama turgude abil

| (115) | Vastuseks komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjenduses 151 toodud kahtlusele täpsustavad Prantsuse ametiasutused, et põhistsenaariumi korral avaldub Nouvel Areva rahastamisvajadus juhul, kui [...]. Samas on ette nähtud, et selleks ajaks on ettevõtja Nouvel Areva finantsnäitajad piisavalt head, et rahastamiseks oleks võimalik kasutada võlakirjaturge, ilma et kahjustataks ettevõtja investeerimisjärgu (investment grade) reitingut. |
| --- | --- |

(115)

Vastuseks komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjenduses 151 toodud kahtlusele täpsustavad Prantsuse ametiasutused, et põhistsenaariumi korral avaldub Nouvel Areva rahastamisvajadus juhul, kui [...]. Samas on ette nähtud, et selleks ajaks on ettevõtja Nouvel Areva finantsnäitajad piisavalt head, et rahastamiseks oleks võimalik kasutada võlakirjaturge, ilma et kahjustataks ettevõtja investeerimisjärgu (investment grade) reitingut.

investment grade

| (116) | Seevastu ebasoodsa stsenaariumi korral vajab Nouvel Areva lisarahastamist [...] ulatuses. Prantsuse ametiasutused selgitavad samas, et Nouvel Areva võib ühendada [...], ilma et see kahjustaks ettevõtja [...] elujõulisust. |
| --- | --- |

(116)

Seevastu ebasoodsa stsenaariumi korral vajab Nouvel Areva lisarahastamist [...] ulatuses. Prantsuse ametiasutused selgitavad samas, et Nouvel Areva võib ühendada [...], ilma et see kahjustaks ettevõtja [...] elujõulisust.

4.2.4.   Ettevõtjal Areva SA on olemas ressursid, mis võimaldavad tal katta oma finantsvajadused ajavahemikul 2016–2025

Ettevõtjal Areva SA on olemas ressursid, mis võimaldavad tal katta oma finantsvajadused ajavahemikul 2016–2025

| (117) | Prantsuse ametiasutused kohustuvad tagama, et Areva SA ei tegele muu tegevusega kui see, mis on konkreetselt ette nähtud komisjonile teatatud ümberkorralduskavas. Sellest lähtuvalt leiavad nad, et ettevõtjal Areva SA on olemas piisavad ressursid oma finantsvajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(117)

Prantsuse ametiasutused kohustuvad tagama, et Areva SA ei tegele muu tegevusega kui see, mis on konkreetselt ette nähtud komisjonile teatatud ümberkorralduskavas. Sellest lähtuvalt leiavad nad, et ettevõtjal Areva SA on olemas piisavad ressursid oma finantsvajaduste rahuldamiseks.

| (118) | Prantsuse ametiasutused kinnitavad oma väiteid, mis hõlmavad projekti OL3 lõpuleviimisega seotud kulusid ajavahemikul 2017–2025. Need prognoosid toovad kaasa vaadeldaval perioodil [0–2 miljardi] euro suuruse negatiivse rahavoo. [...]. |
| --- | --- |

(118)

Prantsuse ametiasutused kinnitavad oma väiteid, mis hõlmavad projekti OL3 lõpuleviimisega seotud kulusid ajavahemikul 2017–2025. Need prognoosid toovad kaasa vaadeldaval perioodil [0–2 miljardi] euro suuruse negatiivse rahavoo. [...].

| (119) | Neist eeldustest lähtuvalt tekib Areva SA äriplaani alusel perioodi lõpuks likviidsete vahendite ülejääk, mille suurus on põhistsenaariumi puhul [0–500 miljonit] eurot ja ebasoodsa stsenaariumi puhul [0–100 miljonit] eurot. [...]. |
| --- | --- |

(119)

Neist eeldustest lähtuvalt tekib Areva SA äriplaani alusel perioodi lõpuks likviidsete vahendite ülejääk, mille suurus on põhistsenaariumi puhul [0–500 miljonit] eurot ja ebasoodsa stsenaariumi puhul [0–100 miljonit] eurot. [...].

4.3.   Abimeede on proportsionaalne ja hõlmab minimaalset vajalikku abi

Abimeede on proportsionaalne ja hõlmab minimaalset vajalikku abi

4.3.1.   Abi õiglase jagunemise põhimõtet on vähemusaktsionäride puhul arvesse võetud

Abi õiglase jagunemise põhimõtet on vähemusaktsionäride puhul arvesse võetud

| (120) | Esiteks tuleb meenutada, et on moodustatud olulisi reserve kahjumi ja varade allahindamise katmiseks ning aktsiate kurss on ajalooliselt madalal tasemel. Varasema juhtimisega seotud vastutust kannavad seega suures osas vähemusaktsionärid vastavalt nende osaluse suurusele. |
| --- | --- |

(120)

Esiteks tuleb meenutada, et on moodustatud olulisi reserve kahjumi ja varade allahindamise katmiseks ning aktsiate kurss on ajalooliselt madalal tasemel. Varasema juhtimisega seotud vastutust kannavad seega suures osas vähemusaktsionärid vastavalt nende osaluse suurusele.

| (121) | Teiseks väidavad Prantsuse ametiasutused, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „ESMA“) nõuab riigilt avaliku pakkumise esitamist väljaostuks. Aktsionäridele pakutavat hinda kontrollib suures osas ESMA, kes jälgib samuti, et kohaldataks mitmekriteeriumilist väärtuse kindlaksmääramise meetodit. |
| --- | --- |

(121)

Teiseks väidavad Prantsuse ametiasutused, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „ESMA“) nõuab riigilt avaliku pakkumise esitamist väljaostuks. Aktsionäridele pakutavat hinda kontrollib suures osas ESMA, kes jälgib samuti, et kohaldataks mitmekriteeriumilist väärtuse kindlaksmääramise meetodit.

4.3.2.   Areva kontserni omapanuse määr on piisav, reaalne ja ajakohane

Areva kontserni omapanuse määr on piisav, reaalne ja ajakohane

| (122) | Seoses komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjenduses 172 nimetatud ülemäärase likviidsusega leiavad Prantsuse ametiasutused, et asjaolu, et ümberkorralduskava jaoks kasutatavad ressursid ületavad ümberkorraldusega seotud kulusid, ei tähenda iseenesest seda, et abi ei ole piiratud vajaliku miinimumiga. Suunistes on sätestatud omapanuse alampiir, kuid määratud ei ole selle ülempiiri, samuti ei ole sätestatud matemaatilist sõltuvust riigiabi summa ja ümberkorraldamisega seotud kulude vahel. |
| --- | --- |

(122)

Seoses komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjenduses 172 nimetatud ülemäärase likviidsusega leiavad Prantsuse ametiasutused, et asjaolu, et ümberkorralduskava jaoks kasutatavad ressursid ületavad ümberkorraldusega seotud kulusid, ei tähenda iseenesest seda, et abi ei ole piiratud vajaliku miinimumiga. Suunistes on sätestatud omapanuse alampiir, kuid määratud ei ole selle ülempiiri, samuti ei ole sätestatud matemaatilist sõltuvust riigiabi summa ja ümberkorraldamisega seotud kulude vahel.

| (123) | Teisisõnu leiavad Prantsuse ametiasutused, et tuleb teha selget vahet kahe õigusliku kriteeriumi vahel, milleks on ühelt poolt finantskavas ette nähtud rahastamisvajadus pikaajalise elujõulisuse taastamiseks ja teiselt poolt riigiabi summa piiramise nõue, mille kohaselt ümberkorraldusega seotud kulude puhul peab olema märkimisväärse suurusega omapanus. Sellise tõlgenduse kinnituseks tuuakse komisjoni otsustuspraktika, (18) mille puhul on varasemalt nõustutud sellega, et omapanus on suurem kui restruktureerimiskulud, ilma et selline ülemäärane rahastamine tähendaks, et abi ei ole piiratud minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(123)

Teisisõnu leiavad Prantsuse ametiasutused, et tuleb teha selget vahet kahe õigusliku kriteeriumi vahel, milleks on ühelt poolt finantskavas ette nähtud rahastamisvajadus pikaajalise elujõulisuse taastamiseks ja teiselt poolt riigiabi summa piiramise nõue, mille kohaselt ümberkorraldusega seotud kulude puhul peab olema märkimisväärse suurusega omapanus. Sellise tõlgenduse kinnituseks tuuakse komisjoni otsustuspraktika, (18) mille puhul on varasemalt nõustutud sellega, et omapanus on suurem kui restruktureerimiskulud, ilma et selline ülemäärane rahastamine tähendaks, et abi ei ole piiratud minimaalselt vajalikuga.

18

| (124) | Prantsuse ametiasutused toovad samuti välja asjaolu, et Areva kontsernil peab olema teatav likviidsuspuhver juhuks, kui rakendub ebasoodus stsenaarium. |
| --- | --- |

(124)

Prantsuse ametiasutused toovad samuti välja asjaolu, et Areva kontsernil peab olema teatav likviidsuspuhver juhuks, kui rakendub ebasoodus stsenaarium.

| (125) | Seoses komisjoni väljendatud kahtlustega Areva kontserni omapanuse reaalsuse ja tõhususe kohta esitavad Prantsuse ametiasutused teatavaid täpsustusi ja meenutavad, et komisjon on oma otsustuspraktika jooksul nõustunud sellega, et tulevikus toimuvaid vara müüke võib arvestada omapanuse sisse, tingimusel, et nende kohta on koostatud sõltumatu eksperdi arvamus, milles antakse hinnang vara turuväärtusele (19). |
| --- | --- |

(125)

Seoses komisjoni väljendatud kahtlustega Areva kontserni omapanuse reaalsuse ja tõhususe kohta esitavad Prantsuse ametiasutused teatavaid täpsustusi ja meenutavad, et komisjon on oma otsustuspraktika jooksul nõustunud sellega, et tulevikus toimuvaid vara müüke võib arvestada omapanuse sisse, tingimusel, et nende kohta on koostatud sõltumatu eksperdi arvamus, milles antakse hinnang vara turuväärtusele (19).

19

| (126) | Seoses ettevõtja Nouvel Areva NP võõrandamisega meenutavad Prantsuse ametiasutused, et on olemas ettevõtte väärtuse sõltumatud hinnangud, mis esitati komisjonile meetmest teatamisel. Prantsusmaa rõhutab samuti asjaolusid, mis võimaldavad tõendada ettevõtja Nouvel Areva NP võõrandamise tegelikku ja ajakohast iseloomu: esmalt 15. novembril 2016 sõlmitud leping selle kohta, et EDF ostab ettevõtja Nouvel Areva NP aktsiad; ning asjaolu, et võõrandamislepingu peatamise tingimused ei sea kahtluse alla tehingu reaalset iseloomu. Prantsuse ametiasutused usaldavad ASN tehtud järeldusi Flamanville 3 tuumareaktori surveanumaga seotud kontrollikava kohta; mitte ühegi selle kava käigus tehtud katsetuse puhul ei tuvastanud ei EDF ega Areva kontsern mingeid kõrvalekaldeid. Lisaks sellele [...] ei mõjuta TVOga peetavad läbirääkimised ettevõtja Nouvel Areva võõrandamist, vaid üksnes selle ajakava. |
| --- | --- |

(126)

Seoses ettevõtja Nouvel Areva NP võõrandamisega meenutavad Prantsuse ametiasutused, et on olemas ettevõtte väärtuse sõltumatud hinnangud, mis esitati komisjonile meetmest teatamisel. Prantsusmaa rõhutab samuti asjaolusid, mis võimaldavad tõendada ettevõtja Nouvel Areva NP võõrandamise tegelikku ja ajakohast iseloomu: esmalt 15. novembril 2016 sõlmitud leping selle kohta, et EDF ostab ettevõtja Nouvel Areva NP aktsiad; ning asjaolu, et võõrandamislepingu peatamise tingimused ei sea kahtluse alla tehingu reaalset iseloomu. Prantsuse ametiasutused usaldavad ASN tehtud järeldusi Flamanville 3 tuumareaktori surveanumaga seotud kontrollikava kohta; mitte ühegi selle kava käigus tehtud katsetuse puhul ei tuvastanud ei EDF ega Areva kontsern mingeid kõrvalekaldeid. Lisaks sellele [...] ei mõjuta TVOga peetavad läbirääkimised ettevõtja Nouvel Areva võõrandamist, vaid üksnes selle ajakava.

| (127) | Seoses Canberra võõrandamisega meenutavad Prantsuse ametiasutused, et see jõustus 1. juulil 2016. |
| --- | --- |

(127)

Seoses Canberra võõrandamisega meenutavad Prantsuse ametiasutused, et see jõustus 1. juulil 2016.

| (128) | Ettevõtja Areva TA võõrandamine on lõppjärgus, nagu selgub teabest, mis on toodud käesoleva otsuse põhjendustes 103–105. |
| --- | --- |

(128)

Ettevõtja Areva TA võõrandamine on lõppjärgus, nagu selgub teabest, mis on toodud käesoleva otsuse põhjendustes 103–105.

| (129) | Seoses tütarettevõtjaga Elta tuleb märkida, et ühepoolne ostulubadus saadi kontsernilt ECA Group 4. augustil 2016 ja müük toimus 1. detsembril 2016 müügihinnaga [0–10 miljonit] eurot. |
| --- | --- |

(129)

Seoses tütarettevõtjaga Elta tuleb märkida, et ühepoolne ostulubadus saadi kontsernilt ECA Group 4. augustil 2016 ja müük toimus 1. detsembril 2016 müügihinnaga [0–10 miljonit] eurot.

| (130) | On ette nähtud, et Areva kontserni osalus tema tütarettevõtjas Adwen võõrandatakse täies ulatuses, selleks on Gamesa kontsern andnud 60 miljoni euro suuruse alampiiriga tagatise. Tegelik võõrandamine on kavandatud 2017. aasta jaanuari algusesse. |
| --- | --- |

(130)

On ette nähtud, et Areva kontserni osalus tema tütarettevõtjas Adwen võõrandatakse täies ulatuses, selleks on Gamesa kontsern andnud 60 miljoni euro suuruse alampiiriga tagatise. Tegelik võõrandamine on kavandatud 2017. aasta jaanuari algusesse.

| (131) | Seevastu [...] võõrandamised ei toimu enne [...]. |
| --- | --- |

(131)

Seevastu [...] võõrandamised ei toimu enne [...].

| (132) | Seoses kolmandatest isikutest investorite osalusega ettevõtja Nouvel Areva kapitali suurendamises märgivad Prantsuse ametiasutused, et nad on saanud huviavaldusi [...] Jaapani kontsernidelt JNFL ja MHI [...]. Läbirääkimiste seis on järgmine. Kontsernid MHI ja JNFL on mõlemad esitanud kindla pakkumise [...] 5 % osaluse omandamiseks Nouvel Areva kapitalis, mille väärtus on hinnanguliselt 250 miljonit eurot. [...]. |
| --- | --- |

(132)

Seoses kolmandatest isikutest investorite osalusega ettevõtja Nouvel Areva kapitali suurendamises märgivad Prantsuse ametiasutused, et nad on saanud huviavaldusi [...] Jaapani kontsernidelt JNFL ja MHI [...]. Läbirääkimiste seis on järgmine. Kontsernid MHI ja JNFL on mõlemad esitanud kindla pakkumise [...] 5 % osaluse omandamiseks Nouvel Areva kapitalis, mille väärtus on hinnanguliselt 250 miljonit eurot. [...].

4.4.   Areva kontsern teeb ettepaneku võtta meetmed, mis võimaldavad minimeerida konkurentsi moonutamist

Areva kontsern teeb ettepaneku võtta meetmed, mis võimaldavad minimeerida konkurentsi moonutamist

| (133) | Prantsuse ametiasutuste väitel on ettevõtja Nouvel Areva NP võõrandamise näol tegemist väga laialdase mõjuga tasakaalustusmeetmega, kuna sellega lahkub Areva kontsern otseselt paljudelt turgudelt, kus konkurentsi vedajaks jääb edaspidi EDF. Nouvel Areva NP võõrandamisega kaotab Areva kontsern kolmandiku oma varadest ja ligikaudu poole oma käibest. Samuti kaotab ta kõik eelised, mis tulenevad viimase viieteistkümne aasta jooksul arendatud integreeritud mudelist, tegemist on äärmiselt olulise pöördega ettevõtja tegevuses. Lisaks sellele kaotab Areva kontsern positiivsed rahavood, mida Nouvel Areva NP vaadeldaval perioodil tekitab. |
| --- | --- |

(133)

Prantsuse ametiasutuste väitel on ettevõtja Nouvel Areva NP võõrandamise näol tegemist väga laialdase mõjuga tasakaalustusmeetmega, kuna sellega lahkub Areva kontsern otseselt paljudelt turgudelt, kus konkurentsi vedajaks jääb edaspidi EDF. Nouvel Areva NP võõrandamisega kaotab Areva kontsern kolmandiku oma varadest ja ligikaudu poole oma käibest. Samuti kaotab ta kõik eelised, mis tulenevad viimase viieteistkümne aasta jooksul arendatud integreeritud mudelist, tegemist on äärmiselt olulise pöördega ettevõtja tegevuses. Lisaks sellele kaotab Areva kontsern positiivsed rahavood, mida Nouvel Areva NP vaadeldaval perioodil tekitab.

| (134) | Nende väidete põhjenduseks käsitlevad Prantsuse ametiasutused üksikasjalikult komisjoni menetluse alustamise otsuses toodud eri küsimusi. |
| --- | --- |

(134)

Nende väidete põhjenduseks käsitlevad Prantsuse ametiasutused üksikasjalikult komisjoni menetluse alustamise otsuses toodud eri küsimusi.

4.4.1.   Tasakaalustusmeetmete arvuline väljendus

Tasakaalustusmeetmete arvuline väljendus

| (135) | Prantsuse ametiasutused meenutavad, et „meetmed konkurentsi moonutamise piiramiseks peaksid hõlmama nii moraaliriski kui ka võimalikke konkurentsimoonutusi turgudel, kus abisaaja tegutseb“, võttes seejuures arvesse „
  asjaomase turu omadusi
  “ (20). |
| --- | --- |

(135)

Prantsuse ametiasutused meenutavad, et „meetmed konkurentsi moonutamise piiramiseks peaksid hõlmama nii moraaliriski kui ka võimalikke konkurentsimoonutusi turgudel, kus abisaaja tegutseb“, võttes seejuures arvesse „
  asjaomase turu omadusi
  “ (20).

meetmed konkurentsi moonutamise piiramiseks peaksid hõlmama nii moraaliriski kui ka võimalikke

asjaomase turu omadusi

20

| (136) | Vaadeldaval juhul on kõik moraaliriskid nende väitel välistatud, kuna minevikus esinenud kahjumid on katnud Areva kontserni olemasolevad aktsionärid, sealhulgas riik, reservide loomise ja varade allahindamise teel. Lisaks sellele tuleb märkida, et võttes arvesse vaadeldava turu omadusi, mõjub riigiabi pigem tegelikku konkurentsi soodustavana, mitte piiravana, kuna suurem osa turgudest, kus Nouvel Areva hakkab tegutsema, on oligopoolse struktuuriga ning ühe turuosalise kadumine võib neid turge kahjustada. |
| --- | --- |

(136)

Vaadeldaval juhul on kõik moraaliriskid nende väitel välistatud, kuna minevikus esinenud kahjumid on katnud Areva kontserni olemasolevad aktsionärid, sealhulgas riik, reservide loomise ja varade allahindamise teel. Lisaks sellele tuleb märkida, et võttes arvesse vaadeldava turu omadusi, mõjub riigiabi pigem tegelikku konkurentsi soodustavana, mitte piiravana, kuna suurem osa turgudest, kus Nouvel Areva hakkab tegutsema, on oligopoolse struktuuriga ning ühe turuosalise kadumine võib neid turge kahjustada.

| (137) | Prantsuse ametiasutuste väitel nähtub võrdlusest vastupidise stsenaariumiga, mille korral abi ei anta, et üksnes Areva kontserni säilimine võimaldab tagada turgudel tegeliku konkurentsi. |
| --- | --- |

(137)

Prantsuse ametiasutuste väitel nähtub võrdlusest vastupidise stsenaariumiga, mille korral abi ei anta, et üksnes Areva kontserni säilimine võimaldab tagada turgudel tegeliku konkurentsi.

| (138) | Seega on Nouvel Areva NP võõrandamine täiesti piisav tasakaalustusmeede, liiatigi toob see Areva kontserni jaoks lühiajalises perspektiivis kaasa sünergia kadumise ja keskpikas perspektiivis jätab ettevõtja ilma väga soodsatest arenguperspektiividest, mida on kirjeldatud allpool punktis 4.4.2. |
| --- | --- |

(138)

Seega on Nouvel Areva NP võõrandamine täiesti piisav tasakaalustusmeede, liiatigi toob see Areva kontserni jaoks lühiajalises perspektiivis kaasa sünergia kadumise ja keskpikas perspektiivis jätab ettevõtja ilma väga soodsatest arenguperspektiividest, mida on kirjeldatud allpool punktis 4.4.2.

4.4.2.   Nouvel Areva NP võõrandamine piirab oluliselt kogu Nouvel Areva tegevust

Nouvel Areva NP võõrandamine piirab oluliselt kogu Nouvel Areva tegevust

4.4.2.1.   Tsükli algetapiga seotud tegevus

Tsükli algetapiga seotud tegevus

| (139) | Integreeritud Areva kontsernil oli tõhus integreeritud müügi- ja turustusharu, mis turustas looduslikku uraani, pakkus ümbertöötlemisteenuseid ning kütuseelementide arendamise ja valmistamisega seotud teenuseid ning nende toodete ja teenuste kõikvõimalikke kombinatsioone. Asjaolu, et kütuseelementide müüki oli võimalik integreerida tsükli algetapiga seotud tegevusega, andis Areva kontsernile olulise teabealase ja kaubandusliku eelise. Elektritootjatel on tavaliselt üksainus kütuseelementide tarnija. Seoses nende vähese asendatavusega on kütuseelementide tarnija elektritootja jaoks vältimatu partner, samas kui varustaja tooted ja teenused on universaalsed. |
| --- | --- |

(139)

Integreeritud Areva kontsernil oli tõhus integreeritud müügi- ja turustusharu, mis turustas looduslikku uraani, pakkus ümbertöötlemisteenuseid ning kütuseelementide arendamise ja valmistamisega seotud teenuseid ning nende toodete ja teenuste kõikvõimalikke kombinatsioone. Asjaolu, et kütuseelementide müüki oli võimalik integreerida tsükli algetapiga seotud tegevusega, andis Areva kontsernile olulise teabealase ja kaubandusliku eelise. Elektritootjatel on tavaliselt üksainus kütuseelementide tarnija. Seoses nende vähese asendatavusega on kütuseelementide tarnija elektritootja jaoks vältimatu partner, samas kui varustaja tooted ja teenused on universaalsed.

| (140) | Prantsuse ametiasutused toovad näitena elektritootja [...], kelle puhul Areva kontsernil oli võimalik kütuseelementide pakkumise raames laiendada pakkumist ka tsükli algetapi toodetele ja teenustele. [5–10] klienti kümnest on praegu nii Areva NC kui Areva NP kliendid. |
| --- | --- |

(140)

Prantsuse ametiasutused toovad näitena elektritootja [...], kelle puhul Areva kontsernil oli võimalik kütuseelementide pakkumise raames laiendada pakkumist ka tsükli algetapi toodetele ja teenustele. [5–10] klienti kümnest on praegu nii Areva NC kui Areva NP kliendid.

| (141) | Seejuures muudab Nouvel Areva NP tegevuse eraldamine logistika optimeerimise keerukamaks: Nouvel Areva peab edaspidi suhtlema Nouvel Areva NP kütuseelementide tootjatega samadel alustel kõikide ülejäänud Ameerika ja Euroopa tootjatega ning kaotab seega logistika optimeerimise võimaluse, seoses millega suurenevad tarnekulud ja väheneb võimalus kohandada oma rikastatud uraani tootmist. |
| --- | --- |

(141)

Seejuures muudab Nouvel Areva NP tegevuse eraldamine logistika optimeerimise keerukamaks: Nouvel Areva peab edaspidi suhtlema Nouvel Areva NP kütuseelementide tootjatega samadel alustel kõikide ülejäänud Ameerika ja Euroopa tootjatega ning kaotab seega logistika optimeerimise võimaluse, seoses millega suurenevad tarnekulud ja väheneb võimalus kohandada oma rikastatud uraani tootmist.

| (142) | Prantsuse ametiasutused selgitavad samuti, et tootmistsükli algetapi tooteid ja teenuseid tarnival ettevõtjal, kes on seotud kütuseelementide ja reaktorite tarnijaga, on vaieldamatu konkurentsieelis tootmistsükli alguses tehtavate pakkumiste puhul. Uue elektrijaama omanik nõuab üldjuhul ehitajalt, et see tarniks esimese reaktorisüdamiku ning eeldatavalt ka ümberlaadimiseks vajaliku kütuse. Ettevõtjaga Areva NP integreeritud ettevõtjana oli Areva kontsernil sellisele nõudlusele automaatne juurdepääs. Seetõttu sai Areva kontsern kaubelda oma uraani jaoks soodsamaid tingimusi, kuivõrd sellised läbirääkimised toimuvad üldjuhul otsetehingute kaudu, ilma avaliku hankemenetluseta. Sellised lepingud võimaldavad sõlmida püsivaid kaubandussidemeid, sealhulgas keeruliste turgude puhul, nagu näiteks Hiina turg. |
| --- | --- |

(142)

Prantsuse ametiasutused selgitavad samuti, et tootmistsükli algetapi tooteid ja teenuseid tarnival ettevõtjal, kes on seotud kütuseelementide ja reaktorite tarnijaga, on vaieldamatu konkurentsieelis tootmistsükli alguses tehtavate pakkumiste puhul. Uue elektrijaama omanik nõuab üldjuhul ehitajalt, et see tarniks esimese reaktorisüdamiku ning eeldatavalt ka ümberlaadimiseks vajaliku kütuse. Ettevõtjaga Areva NP integreeritud ettevõtjana oli Areva kontsernil sellisele nõudlusele automaatne juurdepääs. Seetõttu sai Areva kontsern kaubelda oma uraani jaoks soodsamaid tingimusi, kuivõrd sellised läbirääkimised toimuvad üldjuhul otsetehingute kaudu, ilma avaliku hankemenetluseta. Sellised lepingud võimaldavad sõlmida püsivaid kaubandussidemeid, sealhulgas keeruliste turgude puhul, nagu näiteks Hiina turg.

| (143) | Selline konkurentsieelis ilmneb Areva kontserni sõlmitud OL3 reaktorite müügilepingute puhul jaamades Taishan 1 ja 2, [...]. Taishan 1 ja 2 puhul näiteks [...]. Selliseid tingimusi ei oleks olnud võimalik saavutada ilma integreeritusest tuleneva eeliseta: võrdluseks, Areva kontsern sai sõlmida lepingu ainult [...]. |
| --- | --- |

(143)

Selline konkurentsieelis ilmneb Areva kontserni sõlmitud OL3 reaktorite müügilepingute puhul jaamades Taishan 1 ja 2, [...]. Taishan 1 ja 2 puhul näiteks [...]. Selliseid tingimusi ei oleks olnud võimalik saavutada ilma integreeritusest tuleneva eeliseta: võrdluseks, Areva kontsern sai sõlmida lepingu ainult [...].

| (144) | Seega on kõik Nouvel Areva NP tulevikus sõlmitavad reaktorite müügitehingud ettevõtja Nouvel Areva jaoks kaotatud võimalus müüa tuumamaterjale optimaalsetel tingimustel. Prantsuse ametiasutuste väitel on ettevõtjal Nouvel Areva NP head võimalused võita sellised projektid, nagu [...]. Samuti võib Nouvel Areva NP pretendeerida sellistele projektidele, nagu [...]. Samas, seoses tuumaenergia tootmistsükli pikkusega avaldab selline sünergia kadumine mõju alles pärast perioodi, mille kohta Areva kontsern esitas finantskava. |
| --- | --- |

(144)

Seega on kõik Nouvel Areva NP tulevikus sõlmitavad reaktorite müügitehingud ettevõtja Nouvel Areva jaoks kaotatud võimalus müüa tuumamaterjale optimaalsetel tingimustel. Prantsuse ametiasutuste väitel on ettevõtjal Nouvel Areva NP head võimalused võita sellised projektid, nagu [...]. Samuti võib Nouvel Areva NP pretendeerida sellistele projektidele, nagu [...]. Samas, seoses tuumaenergia tootmistsükli pikkusega avaldab selline sünergia kadumine mõju alles pärast perioodi, mille kohta Areva kontsern esitas finantskava.

| (145) | Selline sünergia kadumine on eriti märgatav reaktori kasutusaja alguses, kuid see avaldub ka reaktori hilisema töötamisaja jooksul. Teatavad elektritootjad eelistavad kasutada ühtseid pakkumisi, mis hõlmavad uraani ostmist, ümbertöötlemisteenuseid, rikastamist ja kütuseelementide valmistamist, eeskätt kehtib see reaktorite puhul, mille sulgemine on juba pikemat aega kavandatud (reaktori elutsükli lõpp). |
| --- | --- |

(145)

Selline sünergia kadumine on eriti märgatav reaktori kasutusaja alguses, kuid see avaldub ka reaktori hilisema töötamisaja jooksul. Teatavad elektritootjad eelistavad kasutada ühtseid pakkumisi, mis hõlmavad uraani ostmist, ümbertöötlemisteenuseid, rikastamist ja kütuseelementide valmistamist, eeskätt kehtib see reaktorite puhul, mille sulgemine on juba pikemat aega kavandatud (reaktori elutsükli lõpp).

| (146) | Integreerituse kadumine muudab keerulisemaks ka integreeritud turustusahela väljaarendamise reaktorist väljavõetava uraani ringlussevõtuks, sest see tegevus nõuab tihedat koostööd kütuseelementide tarnija (Nouvel Areva NP) ja ümbertöötlemisteenuste pakkuja (Nouvel Areva) vahel. |
| --- | --- |

(146)

Integreerituse kadumine muudab keerulisemaks ka integreeritud turustusahela väljaarendamise reaktorist väljavõetava uraani ringlussevõtuks, sest see tegevus nõuab tihedat koostööd kütuseelementide tarnija (Nouvel Areva NP) ja ümbertöötlemisteenuste pakkuja (Nouvel Areva) vahel.

| (147) | Sünergia kadumine nõrgestab Nouvel Areva olukorda tema konkurentide kasuks. Kui Areva kontsern oleks jäänud integreerituks, oleks tal tänu oma kaasajastatud sisseseadele olnud ideaalne võimalus kasutada turu eeldatavat taastumist. Oluline avanev turusegment on näiteks elektritootjatele tehtavad pakkumised reaktorite käitlemiseks nende elutsükli lõpul. Kuid võttes arvesse sünergia eeldatavat kadumist, panustavad Prantsuse ametiasutused ja Areva kontsern peamiselt [...]. |
| --- | --- |

(147)

Sünergia kadumine nõrgestab Nouvel Areva olukorda tema konkurentide kasuks. Kui Areva kontsern oleks jäänud integreerituks, oleks tal tänu oma kaasajastatud sisseseadele olnud ideaalne võimalus kasutada turu eeldatavat taastumist. Oluline avanev turusegment on näiteks elektritootjatele tehtavad pakkumised reaktorite käitlemiseks nende elutsükli lõpul. Kuid võttes arvesse sünergia eeldatavat kadumist, panustavad Prantsuse ametiasutused ja Areva kontsern peamiselt [...].

| (148) | Seevastu Nouvel Areva konkurendid saavad kasutada Areva kontserni jagunemisest tulenevaid võimalusi, pakkudes tuumkütust uutele reaktoritele. Nouvel Areva peab võistlema integreeritud konkurentidega, nagu Rosatom, ning vertikaalset integratsiooni kavandavate ettevõtjatega, nagu KHNP, Toshiba/Westinghouse ja CNNC. |
| --- | --- |

(148)

Seevastu Nouvel Areva konkurendid saavad kasutada Areva kontserni jagunemisest tulenevaid võimalusi, pakkudes tuumkütust uutele reaktoritele. Nouvel Areva peab võistlema integreeritud konkurentidega, nagu Rosatom, ning vertikaalset integratsiooni kavandavate ettevõtjatega, nagu KHNP, Toshiba/Westinghouse ja CNNC.

4.4.2.2.   Tsükli hilisemate etappidega seotud tegevus

Tsükli hilisemate etappidega seotud tegevus

| (149) | Nouvel Areva NP võõrandamine on [...], pidades silmas Nouvel Areva tegevust kasutatud tuumkütuse ringlussevõtu ja ümbertöötlemise valdkonnas. MOX-kütuse müük sõltub sellest, kas turul on piisavalt kergvett kasutavaid tuumareaktoreid, mis saavad töötada seguoksiidsete kütuseelementidega. Samas sõltub selliste reaktorite arv pingutustest, mida Nouvel Areva NP teeb tulevikus selle tehnoloogia soovitamiseks ja levitamiseks. |
| --- | --- |

(149)

Nouvel Areva NP võõrandamine on [...], pidades silmas Nouvel Areva tegevust kasutatud tuumkütuse ringlussevõtu ja ümbertöötlemise valdkonnas. MOX-kütuse müük sõltub sellest, kas turul on piisavalt kergvett kasutavaid tuumareaktoreid, mis saavad töötada seguoksiidsete kütuseelementidega. Samas sõltub selliste reaktorite arv pingutustest, mida Nouvel Areva NP teeb tulevikus selle tehnoloogia soovitamiseks ja levitamiseks.

| (150) | Elektritöötaja otsus kasutada seguoksiidkütusel töötavat reaktorit sõltub tema suutlikkusest tagada oma reaktori tõhusus, lisaks ka sellega seotud kuludest. Need kaks tegurit sõltuvad omakorda reaktori projekteerija, kütuseelementide arendaja ja seguoksiidkütuse tarnija vahelise koostöö tõhususest. Kuni siiani oli selline koostöö võimalik tänu Areva kontserni suutlikkusele hallata keskselt nende üksuste lahknevaid huve. |
| --- | --- |

(150)

Elektritöötaja otsus kasutada seguoksiidkütusel töötavat reaktorit sõltub tema suutlikkusest tagada oma reaktori tõhusus, lisaks ka sellega seotud kuludest. Need kaks tegurit sõltuvad omakorda reaktori projekteerija, kütuseelementide arendaja ja seguoksiidkütuse tarnija vahelise koostöö tõhususest. Kuni siiani oli selline koostöö võimalik tänu Areva kontserni suutlikkusele hallata keskselt nende üksuste lahknevaid huve.

| (151) | Seega peab [...] Areva NP toetama MOX-kütust kasutavate reaktorite levikut, kuivõrd [...]. Siiani võimaldas kuulumine samasse kontserni sõlmida kontsernisiseseid kokkuleppeid [...] ning tasakaalustada kahe tegevusvaldkonna erinevaid huve. Tulevikus see muutub, sellega seoses võib ette näha sünergia kadumisest tingitud olulist kahju pikaajalises perspektiivis. |
| --- | --- |

(151)

Seega peab [...] Areva NP toetama MOX-kütust kasutavate reaktorite levikut, kuivõrd [...]. Siiani võimaldas kuulumine samasse kontserni sõlmida kontsernisiseseid kokkuleppeid [...] ning tasakaalustada kahe tegevusvaldkonna erinevaid huve. Tulevikus see muutub, sellega seoses võib ette näha sünergia kadumisest tingitud olulist kahju pikaajalises perspektiivis.

| (152) | Sünergia kadumine avaldab samuti mõju reaktorite tegevuse lõpetamise ja logistika segmentides. Reaktori sulgemisega seotud tegevus on tihedalt seotud reaktorite projekteerimise ja olemasoleva tootmisbaasi põhiste teenuste osutamisega. Logistikaga seotud tegevuse puhul on ettevõtjad praegu Areva NP kliendid seoses saastunud hooldusseadmete ja kütuseelementide transpordiga. Need siiani kontsernisisesed teenused võivad nüüd jääda ettevõtjale Nouvel Areva NP, hiljem võidakse need avada konkurentsile. |
| --- | --- |

(152)

Sünergia kadumine avaldab samuti mõju reaktorite tegevuse lõpetamise ja logistika segmentides. Reaktori sulgemisega seotud tegevus on tihedalt seotud reaktorite projekteerimise ja olemasoleva tootmisbaasi põhiste teenuste osutamisega. Logistikaga seotud tegevuse puhul on ettevõtjad praegu Areva NP kliendid seoses saastunud hooldusseadmete ja kütuseelementide transpordiga. Need siiani kontsernisisesed teenused võivad nüüd jääda ettevõtjale Nouvel Areva NP, hiljem võidakse need avada konkurentsile.

| (153) | Reaktorite sulgemise ja logistika turud on dünaamilised turud, millel Areva kontsern [...]. |
| --- | --- |

(153)

Reaktorite sulgemise ja logistika turud on dünaamilised turud, millel Areva kontsern [...].

4.4.3.   Üldine strateegiline ja tööstuslik partnerlus Nouvel Areva ja EDFi vahel ei võimalda taastada sünergiat, mis oleks võrreldav Areva NP integratsiooniga Areva kontserni koosseisus

Üldine strateegiline ja tööstuslik partnerlus Nouvel Areva ja EDFi vahel ei võimalda taastada sünergiat, mis oleks võrreldav Areva NP integratsiooniga Areva kontserni koosseisus

| (154) | Prantsuse ametiasutused esitasid komisjonile EDFi ja Areva kontserni vahel 28. juulil 2016 sõlmitud kokkuleppe protokolli. Selle protokolli 7. lisa käsitleb üldist strateegilist ja tööstuslikku partnerlust. |
| --- | --- |

(154)

Prantsuse ametiasutused esitasid komisjonile EDFi ja Areva kontserni vahel 28. juulil 2016 sõlmitud kokkuleppe protokolli. Selle protokolli 7. lisa käsitleb üldist strateegilist ja tööstuslikku partnerlust.

| (155) | Prantsuse ametiasutuste väitel ei ole selle partnerluse raames võimalik taastada kaotatavat sünergiat [...]. |
| --- | --- |

(155)

Prantsuse ametiasutuste väitel ei ole selle partnerluse raames võimalik taastada kaotatavat sünergiat [...].

| (156) | [...] Prantsuse ametiasutused rõhutavad, et Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva on rajamas kliendi/tarnija suhteid. [...]. |
| --- | --- |

(156)

[...] Prantsuse ametiasutused rõhutavad, et Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva on rajamas kliendi/tarnija suhteid. [...].

| (157) | Seetõttu ei saa strateegilisel partnerlusel olla varasema kontsernisisese vahendaja ja sünergia tekitaja rolli. |
| --- | --- |

(157)

Seetõttu ei saa strateegilisel partnerlusel olla varasema kontsernisisese vahendaja ja sünergia tekitaja rolli.

| (158) | Samas, vastusena komisjoni sellealastele märkustele kohustusid Prantsuse ametiasutused tagama, et ümberkorraldusperioodi jooksul ei loo EDFi kontrolli all olev Nouvel Areva NP ja ettevõtja Nouvel Areva strateegilist partnerlust või muud raamkokkulepet, milles nähakse ette kaubanduslik koostöö, mille raames eelistataks ettevõtjat Nouvel Areva olukorras, kus ettevõtja Nouvel Areva NP soovib koos tuumamaterjali tarnijaga esitada kliendile pakkumise turgudel, mida on kirjeldatud põhjendustes 344 ja 347 – kütuseelementide tarnimine ja uute reaktorite ehitamine. See kohustus ei takista ettevõtjatel Nouvel Areva ja Nouvel Areva NP teha ühispakkumisi juhul, kui ettevõtja Nouvel Areva osutub valituks kaubanduslike ja tehniliste kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(158)

Samas, vastusena komisjoni sellealastele märkustele kohustusid Prantsuse ametiasutused tagama, et ümberkorraldusperioodi jooksul ei loo EDFi kontrolli all olev Nouvel Areva NP ja ettevõtja Nouvel Areva strateegilist partnerlust või muud raamkokkulepet, milles nähakse ette kaubanduslik koostöö, mille raames eelistataks ettevõtjat Nouvel Areva olukorras, kus ettevõtja Nouvel Areva NP soovib koos tuumamaterjali tarnijaga esitada kliendile pakkumise turgudel, mida on kirjeldatud põhjendustes 344 ja 347 – kütuseelementide tarnimine ja uute reaktorite ehitamine. See kohustus ei takista ettevõtjatel Nouvel Areva ja Nouvel Areva NP teha ühispakkumisi juhul, kui ettevõtja Nouvel Areva osutub valituks kaubanduslike ja tehniliste kriteeriumide alusel.

4.4.4.   Prantsuse ametiasutused kohustuvad tagama, et Areva kontsern võtab suuniste punktis 84 osutatud käitumuslikud meetmed

Prantsuse ametiasutused kohustuvad tagama, et Areva kontsern võtab suuniste punktis 84 osutatud käitumuslikud meetmed

| (159) | Meenutades partnerlussuhete olulisust tuumaenergeetika valdkonnas, kohustuvad Prantsuse ametiasutused tagama, et Areva kontsern (Areva SA ja Nouvel Areva) ning tema kontrolli all olevad ettevõtjad ei omanda ümberkorraldusperioodi kestel otseselt ega kaudselt osalusi ettevõtetes, mis ei ole juba nende kontrolli all, välja arvatud projektid, mis on vajalikud Areva kontserni elujõulisuse taastamiseks. See kohustus ei laiene ettevõtja Nouvel Areva omanduses olevate osaluste ja otseselt või kaudselt tema kontrolli all olevate osaluste omandamisele, mida tehakse selleks, et hallata i) reaktorite sulgemise fonde, mida Areva kontsern on kohustatud juhtima õigusaktidest või eeskirjadest tuleneva kohustuse alusel; ii) Areva kontserni töötajate pensionifonde; iii) likviidsete vahendite paigutamist. Prantsuse ametiasutused kohustusid samuti tagama, et Areva kontsern (Areva SA ja Nouvel Areva) ei kasuta saadavat toetust konkurentsieelisena oma toodete ja teenuste turustamisel. |
| --- | --- |

(159)

Meenutades partnerlussuhete olulisust tuumaenergeetika valdkonnas, kohustuvad Prantsuse ametiasutused tagama, et Areva kontsern (Areva SA ja Nouvel Areva) ning tema kontrolli all olevad ettevõtjad ei omanda ümberkorraldusperioodi kestel otseselt ega kaudselt osalusi ettevõtetes, mis ei ole juba nende kontrolli all, välja arvatud projektid, mis on vajalikud Areva kontserni elujõulisuse taastamiseks. See kohustus ei laiene ettevõtja Nouvel Areva omanduses olevate osaluste ja otseselt või kaudselt tema kontrolli all olevate osaluste omandamisele, mida tehakse selleks, et hallata i) reaktorite sulgemise fonde, mida Areva kontsern on kohustatud juhtima õigusaktidest või eeskirjadest tuleneva kohustuse alusel; ii) Areva kontserni töötajate pensionifonde; iii) likviidsete vahendite paigutamist. Prantsuse ametiasutused kohustusid samuti tagama, et Areva kontsern (Areva SA ja Nouvel Areva) ei kasuta saadavat toetust konkurentsieelisena oma toodete ja teenuste turustamisel.

4.5.   Prantsuse ametiasutuste kommentaarid huvitatud kolmandate isikute märkuste kohta

Prantsuse ametiasutuste kommentaarid huvitatud kolmandate isikute märkuste kohta

4.5.1.   TVO ja Siemensi märkused

TVO ja Siemensi märkused

| (160) | Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et Areva SA on suuteline rahastama kõiki oma prognoositavaid vajadusi. |
| --- | --- |

(160)

Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et Areva SA on suuteline rahastama kõiki oma prognoositavaid vajadusi.

| (161) | Ühelt poolt ei ole alust arvata, et Areva kontsern võib kinnitatud ümberkorralduskava kaudu ohustada OL3 projekti lõpuleviimist. Selle projekti õnnestumine on olulise tähtsusega kõigi ümberkorralduses osalevate poolte jaoks. See hõlmab loomulikult ettevõtjat Areva SA, aga ka ettevõtjat Nouvel Areva (tuumkütuse tarnimine) ja Nouvel Areva NP (esimese EPRi reaktori tutvustamisega seotud väärtus). Ettevõtjal Areva SA on seega olemas vajalikud põhitegevusega seotud ressursid, mida ei ole vaja muust tegevusest eraldada ja kohe ettevõtjale Nouvel Areva NP üle anda ning mis võimaldavad edukalt projekti ellu viia ning kõik TVO esitatud kahtlused selles küsimuses võib kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(161)

Ühelt poolt ei ole alust arvata, et Areva kontsern võib kinnitatud ümberkorralduskava kaudu ohustada OL3 projekti lõpuleviimist. Selle projekti õnnestumine on olulise tähtsusega kõigi ümberkorralduses osalevate poolte jaoks. See hõlmab loomulikult ettevõtjat Areva SA, aga ka ettevõtjat Nouvel Areva (tuumkütuse tarnimine) ja Nouvel Areva NP (esimese EPRi reaktori tutvustamisega seotud väärtus). Ettevõtjal Areva SA on seega olemas vajalikud põhitegevusega seotud ressursid, mida ei ole vaja muust tegevusest eraldada ja kohe ettevõtjale Nouvel Areva NP üle anda ning mis võimaldavad edukalt projekti ellu viia ning kõik TVO esitatud kahtlused selles küsimuses võib kõrvale jätta.

| (162) | Eeskätt rõhutavad Prantsuse ametiasutused, et Areva NP ja Nouvel Areva NP teevad [...] eriomast koostööd, mis võimaldab ettevõtjal Areva NP pöörduda ettevõtja Nouvel Areva NP poole niipea, kui see osutub vajalikuks [...]. |
| --- | --- |

(162)

Eeskätt rõhutavad Prantsuse ametiasutused, et Areva NP ja Nouvel Areva NP teevad [...] eriomast koostööd, mis võimaldab ettevõtjal Areva NP pöörduda ettevõtja Nouvel Areva NP poole niipea, kui see osutub vajalikuks [...].

| (163) | Teiselt poolt on Prantsuse ametiasutused õigesti ja konservatiivselt hinnanud Areva SA vajadusi. |
| --- | --- |

(163)

Teiselt poolt on Prantsuse ametiasutused õigesti ja konservatiivselt hinnanud Areva SA vajadusi.

| (164) | OL3 projekti puhul on Areva kontserni hinnang seejuures võrreldav või isegi konservatiivsem kui TVO hinnang, välja arvatud [...], kuid Prantsuse ametiasutused ei nõustu [...], väites, et sellel puudub igasugune usaldusväärsus. Prantsuse ametiasutused ei kommenteeri Siemensi väidet, mis ei võimalda sellisel koondtasandil teostada üksikasjalikku analüüsi. |
| --- | --- |

(164)

OL3 projekti puhul on Areva kontserni hinnang seejuures võrreldav või isegi konservatiivsem kui TVO hinnang, välja arvatud [...], kuid Prantsuse ametiasutused ei nõustu [...], väites, et sellel puudub igasugune usaldusväärsus. Prantsuse ametiasutused ei kommenteeri Siemensi väidet, mis ei võimalda sellisel koondtasandil teostada üksikasjalikku analüüsi.

| (165) | Seoses kahjutasude ja intressidega, mis võivad tuleneda kohtuvaidluse võimalikust kaotamisest, [...]. |
| --- | --- |

(165)

Seoses kahjutasude ja intressidega, mis võivad tuleneda kohtuvaidluse võimalikust kaotamisest, [...].

| (166) | Prantsuse ametiasutuste väitel on täiesti ebakohane ja ümberkorraldusabi eesmärkide ja eeskirjade vaimuga kokkusobimatu suurendada abisummat selleks, et tagada kolmandatele isikutele kahjutasu ja intresside maksmine, mis tulenevad abi saaja vastu algatatud kohtuprotsessi võitmisest. Esiteks ei kuulu sellelaadne sündmus selliste sündmuste hulka, mida tuleks arvesse võtta ebasoodsa juhtumi puhul. Suunistes osutatakse üksnes makromajanduslikele ja kaubanduslikele teguritele. Teiseks oleks abisumma selline suurendamine vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega ja nõudega piirata abi minimaalselt vajalikuga. Kolmandaks viivad Siemensi ja TVO väited selleni, et riik peab tagama nende võimaliku võlgniku/kaasvõlgniku maksujõulisuse, mis tähendaks riigiabi andmist Siemensile ja TVOle. Komisjon on selgesõnaliselt välja öelnud, et hüpoteetilistele kohtuvaidlustele antava riigi tagatise näol on tegemist riigiabiga (21) ning on põhimõtteliselt välistanud nende kokkusobivuse (22). Neljandaks on Siemensi ja TVO väited ebakohased seetõttu, et need ei hõlma konsortsiumi jaoks positiivse lahenduse võimalust. Viiendaks, ebasoodsa kohtuotsuse korral [...]. |
| --- | --- |

(166)

Prantsuse ametiasutuste väitel on täiesti ebakohane ja ümberkorraldusabi eesmärkide ja eeskirjade vaimuga kokkusobimatu suurendada abisummat selleks, et tagada kolmandatele isikutele kahjutasu ja intresside maksmine, mis tulenevad abi saaja vastu algatatud kohtuprotsessi võitmisest. Esiteks ei kuulu sellelaadne sündmus selliste sündmuste hulka, mida tuleks arvesse võtta ebasoodsa juhtumi puhul. Suunistes osutatakse üksnes makromajanduslikele ja kaubanduslikele teguritele. Teiseks oleks abisumma selline suurendamine vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega ja nõudega piirata abi minimaalselt vajalikuga. Kolmandaks viivad Siemensi ja TVO väited selleni, et riik peab tagama nende võimaliku võlgniku/kaasvõlgniku maksujõulisuse, mis tähendaks riigiabi andmist Siemensile ja TVOle. Komisjon on selgesõnaliselt välja öelnud, et hüpoteetilistele kohtuvaidlustele antava riigi tagatise näol on tegemist riigiabiga (21) ning on põhimõtteliselt välistanud nende kokkusobivuse (22). Neljandaks on Siemensi ja TVO väited ebakohased seetõttu, et need ei hõlma konsortsiumi jaoks positiivse lahenduse võimalust. Viiendaks, ebasoodsa kohtuotsuse korral [...].

21

22

| (167) | Seoses [...] esitasid Prantsuse ametiasutused mitu väidet. |
| --- | --- |

(167)

Seoses [...] esitasid Prantsuse ametiasutused mitu väidet.

| (168) | Seoses [...]. |
| --- | --- |

(168)

Seoses [...].

| (169) | Lisaks sellele on süsiniku eraldumise probleemid EDFi olemasolevate rajatiste puhul varem juba lahendatud. ASN lubas taaskäivitada kõik Prantsusmaa reaktoripargi reaktorid, sealhulgas ka Creusot's valmistatud aurugeneraatorid (mille puhul tuvastati süsiniku eraldumisega seotud probleeme) ning kaheksa neljateistkümnest reaktorist, mis on varustatud Areva NP Jaapani partneri valmistatud aurugeneraatoritega. |
| --- | --- |

(169)

Lisaks sellele on süsiniku eraldumise probleemid EDFi olemasolevate rajatiste puhul varem juba lahendatud. ASN lubas taaskäivitada kõik Prantsusmaa reaktoripargi reaktorid, sealhulgas ka Creusot's valmistatud aurugeneraatorid (mille puhul tuvastati süsiniku eraldumisega seotud probleeme) ning kaheksa neljateistkümnest reaktorist, mis on varustatud Areva NP Jaapani partneri valmistatud aurugeneraatoritega.

| (170) | Taishani jaama primaarahelas ei ole siiani rohkem kõrvalekaldeid tuvastatud. Lepingus on sätestatud, et Areva kontserni lepingujärgne vastutus seoses Taishani projektiga ulatub [0–1 miljardi] euroni. |
| --- | --- |

(170)

Taishani jaama primaarahelas ei ole siiani rohkem kõrvalekaldeid tuvastatud. Lepingus on sätestatud, et Areva kontserni lepingujärgne vastutus seoses Taishani projektiga ulatub [0–1 miljardi] euroni.

| (171) | [...], kõikide taotluste puhul tuleb esitada tõendusmaterjal kindla kahju kohta, st tegeliku turvahäire kohta seoses teatava detailiga, mis toob kaasa tõsise talitushäire ohu. |
| --- | --- |

(171)

[...], kõikide taotluste puhul tuleb esitada tõendusmaterjal kindla kahju kohta, st tegeliku turvahäire kohta seoses teatava detailiga, mis toob kaasa tõsise talitushäire ohu.

| (172) | Kõikides küsimustes, mis võivad kaasa tuua Areva kontserni tsiviilvastutuse kohaldamise, märkisid Prantsuse ametiasutused komisjonile, et [...]. |
| --- | --- |

(172)

Kõikides küsimustes, mis võivad kaasa tuua Areva kontserni tsiviilvastutuse kohaldamise, märkisid Prantsuse ametiasutused komisjonile, et [...].

| (173) | Seoses Siemensi väitega, mille kohaselt Areva SA prognoositavad ressursid peaksid ettevõtjal võimaldama katta maksimaalse teoreetilise summa, mis katab kõik teoreetiliselt võimalikud riskid, rõhutavad Prantsuse ametiasutused, et komisjoni otsustuspraktika näited, millele Siemensi väited tuginevad, pärinevad kõik menetlustest, mis on algatatud seoses finantsasutuste ümberkorraldusabiga, mis langevad majandus- ja finantskriisi aega. Seega ei ole Siemensi esitatud analoogia Prantsuse ametiasutuste väitel asjakohane. Prantsuse ametiasutused väidavad lisaks, et ka kõige ebasoodsam stsenaarium suunistes toodud tähenduses ei saa katta kõiki teoreetiliselt võimalikke riske, vaid peab jääma tegelikult võimalike sündmuste valdkonda. |
| --- | --- |

(173)

Seoses Siemensi väitega, mille kohaselt Areva SA prognoositavad ressursid peaksid ettevõtjal võimaldama katta maksimaalse teoreetilise summa, mis katab kõik teoreetiliselt võimalikud riskid, rõhutavad Prantsuse ametiasutused, et komisjoni otsustuspraktika näited, millele Siemensi väited tuginevad, pärinevad kõik menetlustest, mis on algatatud seoses finantsasutuste ümberkorraldusabiga, mis langevad majandus- ja finantskriisi aega. Seega ei ole Siemensi esitatud analoogia Prantsuse ametiasutuste väitel asjakohane. Prantsuse ametiasutused väidavad lisaks, et ka kõige ebasoodsam stsenaarium suunistes toodud tähenduses ei saa katta kõiki teoreetiliselt võimalikke riske, vaid peab jääma tegelikult võimalike sündmuste valdkonda.

| (174) | Vastuseks Siemensi väitele, mille kohaselt Areva SA alakapitaliseeritus oleks vastuolus suunistes sätestatud kulude õiglase jaotamise põhimõttega, meenutavad Prantsuse ametiasutused, et selle põhimõtte kohaldamine hõlmab ainult aktsionäre ja allutatud võlausaldajaid, keda abi andmine ei peaks alusetult kaitsma. |
| --- | --- |

(174)

Vastuseks Siemensi väitele, mille kohaselt Areva SA alakapitaliseeritus oleks vastuolus suunistes sätestatud kulude õiglase jaotamise põhimõttega, meenutavad Prantsuse ametiasutused, et selle põhimõtte kohaldamine hõlmab ainult aktsionäre ja allutatud võlausaldajaid, keda abi andmine ei peaks alusetult kaitsma.

4.5.2.   Urenco märkused

Urenco märkused

| (175) | Esmalt täpsustavad Prantsuse ametiasutused, et Urenco on suurel määral osaline ülevõimsuses, mis iseloomustab uraani rikastamise turgu pärast Fukushima juhtumit. Urenco osa uraani rikastamise ülemaailmsel turul on ajavahemikul 2007–2015 kahekordistunud, samas kui Areva kontserni turuosa on vähenenud. |
| --- | --- |

(175)

Esmalt täpsustavad Prantsuse ametiasutused, et Urenco on suurel määral osaline ülevõimsuses, mis iseloomustab uraani rikastamise turgu pärast Fukushima juhtumit. Urenco osa uraani rikastamise ülemaailmsel turul on ajavahemikul 2007–2015 kahekordistunud, samas kui Areva kontserni turuosa on vähenenud.

4.5.2.1.   Väidetav konkurentsi moonutamine

Väidetav konkurentsi moonutamine

| (176) | Prantsuse ametiasutused väidavad seejärel, et riigiabi ei tekita konkurentsimoonutusi, vaid vastupidi, elavdab pikaajalises perspektiivis konkurentsi toimimist. |
| --- | --- |

(176)

Prantsuse ametiasutused väidavad seejärel, et riigiabi ei tekita konkurentsimoonutusi, vaid vastupidi, elavdab pikaajalises perspektiivis konkurentsi toimimist.

| (177) | Areva kontserni suhteliselt tagasihoidlik turuosa logistika ja reaktorite sulgemise turul tingib selle, et abi andmisega ei tekitata mingeid konkurentsimoonutusi. Samaaegselt on Areva kontsern maailmas ainuke ettevõtja, kellel on tööstusliku mastaabiga kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemistehas ning selle säilimine selles turusegmendis ei saa kahjustada konkurentsi, mida ei ole olemas. |
| --- | --- |

(177)

Areva kontserni suhteliselt tagasihoidlik turuosa logistika ja reaktorite sulgemise turul tingib selle, et abi andmisega ei tekitata mingeid konkurentsimoonutusi. Samaaegselt on Areva kontsern maailmas ainuke ettevõtja, kellel on tööstusliku mastaabiga kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemistehas ning selle säilimine selles turusegmendis ei saa kahjustada konkurentsi, mida ei ole olemas.

| (178) | Uraani kaevandamise, ümbertöötlemise ja rikastamise turusegmendid on väga kontsentreeritud struktuuriga ning Areva kontsern on ülekaalukalt ainus arvestatav Euroopa kontsern uraani kaevandamise ja ümbertöötlemise segmendis. Areva kontserni lahkumine neist turusegmentidest avaldab seega konkurentsi piiravat mõju, soodustades veelgi suuremat kontsentreerumist. |
| --- | --- |

(178)

Uraani kaevandamise, ümbertöötlemise ja rikastamise turusegmendid on väga kontsentreeritud struktuuriga ning Areva kontsern on ülekaalukalt ainus arvestatav Euroopa kontsern uraani kaevandamise ja ümbertöötlemise segmendis. Areva kontserni lahkumine neist turusegmentidest avaldab seega konkurentsi piiravat mõju, soodustades veelgi suuremat kontsentreerumist.

| (179) | Lisaks sellele ei saa väita, et Areva kontserni turuseisundit uraani rikastamise turul oleks tänu riigiabile parandatud. Esiteks märgivad Prantsuse ametiasutused, et Areva kontserni suutlikkus sõlmida uraani rikastamisteenuste lepinguid ei ole seotud tema finantsreitinguga, vaid pigem muude teguritega, nagu tarnete hind, lepingute paindlikkus, logistika kvaliteet jne. Teiseks tuleb märkida, et Areva kontserni uraani rikastamise tütarettevõtja (Tricastini rikastamisühing, Société d'Enrichissement du Tricastin, edaspidi „SET“) on majanduslikult juba kasumlik ja iseseisev, [...]. [...], see tegevus toetab täiendavalt ümberkorraldatud Areva kontserni elujõulisuse taastamist, kusjuures ta ise ei ole abisaaja. Kolmandaks tuleb märkida, et Areva ei tegutse SWU teenuste osutamisega juba vähemalt 10 aastat, [...]. |
| --- | --- |

(179)

Lisaks sellele ei saa väita, et Areva kontserni turuseisundit uraani rikastamise turul oleks tänu riigiabile parandatud. Esiteks märgivad Prantsuse ametiasutused, et Areva kontserni suutlikkus sõlmida uraani rikastamisteenuste lepinguid ei ole seotud tema finantsreitinguga, vaid pigem muude teguritega, nagu tarnete hind, lepingute paindlikkus, logistika kvaliteet jne. Teiseks tuleb märkida, et Areva kontserni uraani rikastamise tütarettevõtja (Tricastini rikastamisühing, Société d'Enrichissement du Tricastin, edaspidi „SET“) on majanduslikult juba kasumlik ja iseseisev, [...]. [...], see tegevus toetab täiendavalt ümberkorraldatud Areva kontserni elujõulisuse taastamist, kusjuures ta ise ei ole abisaaja. Kolmandaks tuleb märkida, et Areva ei tegutse SWU teenuste osutamisega juba vähemalt 10 aastat, [...].

4.5.2.2.   Tasakaalustamismeetmed

Tasakaalustamismeetmed

| (180) | Prantsuse ametiasutused osutavad väidetele, mis esitati nende 12. septembri 2016. aasta märkustes, ja meenutavad, et integreeritud mudeliga seotud sünergia kadumine piirab mitte üksnes tootmistsükli alguse ja lõpuga seotud tegevust, vaid samaväärselt ja isegi enamal määral tegevust reaktori kogu elutsükli jooksul. Nouvel Areva NP võõrandamise näol on seega tegemist piisava meetmega. Põhjustel, mida nendes märkustes on juba nimetatud, ei saa EDFiga sõlmitud partnerlussuhted seda sünergiat taastada ning asjaolu, et Prantsuse riik on aktsionär mõlemas kontsernis, ei muuda seda, sest kahe kontserni näol on tegemist kahe iseseisva majandusüksusega, millel on iseseisva otsustamise õigus. |
| --- | --- |

(180)

Prantsuse ametiasutused osutavad väidetele, mis esitati nende 12. septembri 2016. aasta märkustes, ja meenutavad, et integreeritud mudeliga seotud sünergia kadumine piirab mitte üksnes tootmistsükli alguse ja lõpuga seotud tegevust, vaid samaväärselt ja isegi enamal määral tegevust reaktori kogu elutsükli jooksul. Nouvel Areva NP võõrandamise näol on seega tegemist piisava meetmega. Põhjustel, mida nendes märkustes on juba nimetatud, ei saa EDFiga sõlmitud partnerlussuhted seda sünergiat taastada ning asjaolu, et Prantsuse riik on aktsionär mõlemas kontsernis, ei muuda seda, sest kahe kontserni näol on tegemist kahe iseseisva majandusüksusega, millel on iseseisva otsustamise õigus.

| (181) | Mis puudutab konkreetsemalt Urenco soovitatud eri meetmeid, siis väidavad Prantsuse ametiasutused järgmist:






  a) | Urenco nõue, et EDF võtaks kohustuse korraldada avatud hankeid, on nii õiguslikult kui ka faktiliselt põhjendamatu. Esiteks ei saa riik panna mingit kohustust EDFile, kes on käesoleva riigiabi menetluse puhul kolmas isik. Teiseks ei ole EDFil kui iseseisval majandusüksusel mingit põhjust toetada ettevõtjat Nouvel Areva. Ja lõpuks ei ole pretsedent seoses Framatome/Siemensi/Cogema koondumisega asjakohane, kuna vaadeldav meede on seotud kütuseelementidega, mille puhul on kehtestatud ranged (eeskätt eeskirjadest tulenevad) piirangud, ning kuna riik ei saa õiguslikult võtta mingit kohustust EDFi nimel; |
| --- | --- | --- |

(181)

Mis puudutab konkreetsemalt Urenco soovitatud eri meetmeid, siis väidavad Prantsuse ametiasutused järgmist:

a)

Urenco nõue, et EDF võtaks kohustuse korraldada avatud hankeid, on nii õiguslikult kui ka faktiliselt põhjendamatu. Esiteks ei saa riik panna mingit kohustust EDFile, kes on käesoleva riigiabi menetluse puhul kolmas isik. Teiseks ei ole EDFil kui iseseisval majandusüksusel mingit põhjust toetada ettevõtjat Nouvel Areva. Ja lõpuks ei ole pretsedent seoses Framatome/Siemensi/Cogema koondumisega asjakohane, kuna vaadeldav meede on seotud kütuseelementidega, mille puhul on kehtestatud ranged (eeskätt eeskirjadest tulenevad) piirangud, ning kuna riik ei saa õiguslikult võtta mingit kohustust EDFi nimel;

| b) | uraani rikastamisega seotud tegevuse raamatupidamisarvestuse eraldamine (ring-fencing) on üleliigne, kuna SET on finantsplaanis juba iseseisev üksus. Lisaks sellele tooks selline meede kaasa ületamatuid töökorralduslikke raskusi, sest selle tütarettevõtja tegevus on korralduslikus mõttes märkimisväärselt seotud Areva kontserni teiste üksustega; |
| --- | --- |

b)

uraani rikastamisega seotud tegevuse raamatupidamisarvestuse eraldamine (ring-fencing) on üleliigne, kuna SET on finantsplaanis juba iseseisev üksus. Lisaks sellele tooks selline meede kaasa ületamatuid töökorralduslikke raskusi, sest selle tütarettevõtja tegevus on korralduslikus mõttes märkimisväärselt seotud Areva kontserni teiste üksustega;

ring-fencing

| c) | keeld laiendada Georges Besse II tehase tootmisvõimsust tundub olevat vastuolus Areva kontserni võetud kohustusega [...]. Prantsuse ametiasutused kohustusid tegelikult tagama, et ümberkorraldusperioodi kestel ei suurenda Areva kontsern Georges Besse II tehase tootmisvõimsust, välja arvatud olemasolevates lepingutes ettenähtud tsentrifuugide hankimine ja paigaldamine [...]; |
| --- | --- |

c)

keeld laiendada Georges Besse II tehase tootmisvõimsust tundub olevat vastuolus Areva kontserni võetud kohustusega [...]. Prantsuse ametiasutused kohustusid tegelikult tagama, et ümberkorraldusperioodi kestel ei suurenda Areva kontsern Georges Besse II tehase tootmisvõimsust, välja arvatud olemasolevates lepingutes ettenähtud tsentrifuugide hankimine ja paigaldamine [...];

| d) | nõue lõpetada MOX-kütuse tootmine või seda piirata ei ole asjakohane. Esiteks piirab seda tegevust Nouvel Areva NP võõrandamine. Teiseks ei ole MOX-kütused ja uraanipõhised (Uranium Oxyde, UOX) kütused vastastikku asendatavad, seega on konkurentsi moonutamise ulatus minimaalne selliste konkurentide jaoks, nagu Urenco, kes pakub ainult UOX-kütust. Kolmandaks on MOX-kütuse tootmine vajalik tuumamaterjalide töötlemise tootmisharu elujõulisuse tagamiseks. Neljandaks, Urenco väite puhul, mille kohaselt MOX-kütuse tootmine ei ole UOX-kütusega võrreldes tulus, ei võeta arvesse selle kütuse tootmisega seotud mitmeid positiivseid väliseid asjaolusid; |
| --- | --- |

d)

nõue lõpetada MOX-kütuse tootmine või seda piirata ei ole asjakohane. Esiteks piirab seda tegevust Nouvel Areva NP võõrandamine. Teiseks ei ole MOX-kütused ja uraanipõhised (Uranium Oxyde, UOX) kütused vastastikku asendatavad, seega on konkurentsi moonutamise ulatus minimaalne selliste konkurentide jaoks, nagu Urenco, kes pakub ainult UOX-kütust. Kolmandaks on MOX-kütuse tootmine vajalik tuumamaterjalide töötlemise tootmisharu elujõulisuse tagamiseks. Neljandaks, Urenco väite puhul, mille kohaselt MOX-kütuse tootmine ei ole UOX-kütusega võrreldes tulus, ei võeta arvesse selle kütuse tootmisega seotud mitmeid positiivseid väliseid asjaolusid;

Uranium Oxyde

| e) | lisavõõrandamised, näiteks logistikaharus, kahjustavad ettevõtja Nouvel Areva pikaajalise elujõulisuse taastamist ja on seda enam põhjendamatud, et abi andmisega tekitatavad konkurentsimoonutused on neil turgudel minimaalsed. |
| --- | --- |

e)

lisavõõrandamised, näiteks logistikaharus, kahjustavad ettevõtja Nouvel Areva pikaajalise elujõulisuse taastamist ja on seda enam põhjendamatud, et abi andmisega tekitatavad konkurentsimoonutused on neil turgudel minimaalsed.

5.   ABI HINDAMINE

ABI HINDAMINE

5.1.   Abi olemasolu

Abi olemasolu

| (182) | Komisjon peab uurima, kas käesoleva menetlusega hõlmatud meetmete näol võib olla tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(182)

Komisjon peab uurima, kas käesoleva menetlusega hõlmatud meetmete näol võib olla tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (183) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.“ |
| --- | --- |

(183)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.“

igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust

| (184) | Sellest sättest lähtuvalt leiab komisjon, et meetme käsitlemiseks riigiabina peavad olema samaaegselt täidetud järgmised tingimused: i) meedet rahastab riik või rahastatakse seda riigi vahenditest, ii) meede annab sellest kasusaajale majanduseelise, iii) see eelis on valikuline ning iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(184)

Sellest sättest lähtuvalt leiab komisjon, et meetme käsitlemiseks riigiabina peavad olema samaaegselt täidetud järgmised tingimused: i) meedet rahastab riik või rahastatakse seda riigi vahenditest, ii) meede annab sellest kasusaajale majanduseelise, iii) see eelis on valikuline ning iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

5.1.1.   Prantsuse riigi kavatsus suurendada Areva SA ja Nouvel Areva kapitali

Prantsuse riigi kavatsus suurendada Areva SA ja Nouvel Areva kapitali

| (185) | Kuigi tegemist on kahe näiliselt eraldiseisva sekkumisega, leiab komisjon, et riigi kavatsust suurendada vastavalt Areva SA ja Nouvel Areva kapitali tuleb käsitada Areva kontsernile antava üheainsa abina. Areva kontserni majandusraskuste ja võlakoorma analüüsist ilmneb, et kapitalivajadus hõlmab kogu kontserni tervikuna. Asjaolu näol, et kogu üldine kapitalivajadus jaguneb seejärel Areva SA ja Nouvel Areva vahel, on tegemist üksnes Areva kontserni rekapitaliseerimise viisiga. |
| --- | --- |

(185)

Kuigi tegemist on kahe näiliselt eraldiseisva sekkumisega, leiab komisjon, et riigi kavatsust suurendada vastavalt Areva SA ja Nouvel Areva kapitali tuleb käsitada Areva kontsernile antava üheainsa abina. Areva kontserni majandusraskuste ja võlakoorma analüüsist ilmneb, et kapitalivajadus hõlmab kogu kontserni tervikuna. Asjaolu näol, et kogu üldine kapitalivajadus jaguneb seejärel Areva SA ja Nouvel Areva vahel, on tegemist üksnes Areva kontserni rekapitaliseerimise viisiga.

| (186) | See suurendamine on seostatav riigiga ja teostatakse riigi vahenditest. Mõlemaid kapitali suurendamisi teeb otseselt riik riigi ressursse kasutades. |
| --- | --- |

(186)

See suurendamine on seostatav riigiga ja teostatakse riigi vahenditest. Mõlemaid kapitali suurendamisi teeb otseselt riik riigi ressursse kasutades.

| (187) | Selline kapitali suurendamine annab Areva kontsernile majanduseelise. Ühelt poolt parandab see investeering Areva kontserni olukorda, võimaldades ettevõtjal katta märkimisväärse osa oma võlgadest. Teiselt poolt ei oleks Areva kontsern saanud sellist kapitali tavapärastes turutingimustes, sest mitte ükski erainvestor ei oleks nõustunud seoses ettevõtja halva majandusolukorraga suurendama sellistel tingimustel Areva kontserni kapitali. Kaks kolmandatest isikutest investorit, MHI ja JNFL, ei sisenenud Areva kontserni kapitali samalaadselt Prantsuse riigiga, kuna nende investeering hõlmas üksnes ümberkorraldatud Areva kontserni (Nouvel Areva) üht üksust kahest ja tegemist oli [...] vähemusosalusega. |
| --- | --- |

(187)

Selline kapitali suurendamine annab Areva kontsernile majanduseelise. Ühelt poolt parandab see investeering Areva kontserni olukorda, võimaldades ettevõtjal katta märkimisväärse osa oma võlgadest. Teiselt poolt ei oleks Areva kontsern saanud sellist kapitali tavapärastes turutingimustes, sest mitte ükski erainvestor ei oleks nõustunud seoses ettevõtja halva majandusolukorraga suurendama sellistel tingimustel Areva kontserni kapitali. Kaks kolmandatest isikutest investorit, MHI ja JNFL, ei sisenenud Areva kontserni kapitali samalaadselt Prantsuse riigiga, kuna nende investeering hõlmas üksnes ümberkorraldatud Areva kontserni (Nouvel Areva) üht üksust kahest ja tegemist oli [...] vähemusosalusega.

| (188) | Seega on Areva kontsernile antav eelis valikuline. Riigi nõustumine kapitali suurendamisega kujutab endast ad hoc meedet, millest saab kasu ainult Areva kontsern ja mis on suunatud ettevõtja restruktureerimisega seotud vajadusteks. |
| --- | --- |

(188)

Seega on Areva kontsernile antav eelis valikuline. Riigi nõustumine kapitali suurendamisega kujutab endast ad hoc meedet, millest saab kasu ainult Areva kontsern ja mis on suunatud ettevõtja restruktureerimisega seotud vajadusteks.

ad hoc

| (189) | Areva kontsernile riigi võimaldatava kahe kapitalisuurendamise näol antav eelis võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Erinevaid turgusid, millel Areva kontsern tegutseb, iseloomustab liikmesriikide vaheliste kaubandustehingute suur osakaal. Sellega seoses on komisjon juba märkinud, et tuumaenergia turud on vähemalt üleeuroopalise ulatusega (23). Lisaks sellele annab Areva kontsernile võimaldatav eelis talle rahalisi lisaressursse, mis võimaldavad ettevõtjal säilitada turul aktiivsuse. Seega võib meede kahjustada konkurentsi. |
| --- | --- |

(189)

Areva kontsernile riigi võimaldatava kahe kapitalisuurendamise näol antav eelis võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Erinevaid turgusid, millel Areva kontsern tegutseb, iseloomustab liikmesriikide vaheliste kaubandustehingute suur osakaal. Sellega seoses on komisjon juba märkinud, et tuumaenergia turud on vähemalt üleeuroopalise ulatusega (23). Lisaks sellele annab Areva kontsernile võimaldatav eelis talle rahalisi lisaressursse, mis võimaldavad ettevõtjal säilitada turul aktiivsuse. Seega võib meede kahjustada konkurentsi.

23

| (190) | Eelneva valguses leiab komisjon, et Prantsuse riigi kavatsuse näol suurendada Areva SA ja Nouvel Areva kapitali on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja selle abi kogusumma on 4,5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(190)

Eelneva valguses leiab komisjon, et Prantsuse riigi kavatsuse näol suurendada Areva SA ja Nouvel Areva kapitali on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja selle abi kogusumma on 4,5 miljardit eurot.

5.1.2.   Ümberkorralduskava raames tehtud võõrandamised

Ümberkorralduskava raames tehtud võõrandamised

| (191) | Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et Areva kontserni kavandatud mitme võõrandamise näol võib olla tegemist abiga, kui need võõrandamised ei toimu turuhinnaga. Sellisel juhul võib tegemist olla ostjale antava abiga, kui müügihind on ülemääraselt madal, või müüjale (Areva kontsernile) antava abiga, kui müügihind on ülemääraselt kõrge – müüjale antava abi määratlus on asjakohane üksnes juhul, kui võõrandatakse teisele avalikule üksusele, nii et riigiga seostatavuse ja riigi ressursside kasutamise kriteeriumid on täidetud. Komisjon meenutab, et suuniste punkti 63 kohaselt ei või võõrandamisi, mis hõlmavad müüjale (Areva kontsernile) antavat abi, lugeda omapanuse hulka. |
| --- | --- |

(191)

Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et Areva kontserni kavandatud mitme võõrandamise näol võib olla tegemist abiga, kui need võõrandamised ei toimu turuhinnaga. Sellisel juhul võib tegemist olla ostjale antava abiga, kui müügihind on ülemääraselt madal, või müüjale (Areva kontsernile) antava abiga, kui müügihind on ülemääraselt kõrge – müüjale antava abi määratlus on asjakohane üksnes juhul, kui võõrandatakse teisele avalikule üksusele, nii et riigiga seostatavuse ja riigi ressursside kasutamise kriteeriumid on täidetud. Komisjon meenutab, et suuniste punkti 63 kohaselt ei või võõrandamisi, mis hõlmavad müüjale (Areva kontsernile) antavat abi, lugeda omapanuse hulka.

| (192) | Võõrandamiste puhul kolmandatele isikutele, kes ei ole avalikud üksused (Canberra, Elta, Adwen), nõustub komisjon sellega, et stsenaarium, mille kohaselt Areva kontsern annab ebaõiglaselt madala hinna abil kõnealustele omandajatele abi, on ebatõenäoline, kuivõrd Areva kontsernil on huvi saada nende võõrandamiste abil võimalikult suurt tulu. Lisaks sellele toimusid need võõrandamised konkurentsimenetluste abil, mis võimaldavad Areva kontsernil saada maksimaalset võimalikku hinda. |
| --- | --- |

(192)

Võõrandamiste puhul kolmandatele isikutele, kes ei ole avalikud üksused (Canberra, Elta, Adwen), nõustub komisjon sellega, et stsenaarium, mille kohaselt Areva kontsern annab ebaõiglaselt madala hinna abil kõnealustele omandajatele abi, on ebatõenäoline, kuivõrd Areva kontsernil on huvi saada nende võõrandamiste abil võimalikult suurt tulu. Lisaks sellele toimusid need võõrandamised konkurentsimenetluste abil, mis võimaldavad Areva kontsernil saada maksimaalset võimalikku hinda.

| (193) | Seevastu kui tegemist on Nouvel Areva NP ja Areva TA võõrandamisega, ei saa a priori välistada võimalust, et EDF või Areva TA omandajast avalik konsortsium tegi ebaõiglaselt kõrge hinnaga pakkumise, et toetada Areva kontserni. Komisjon võib siiski väita, tuginedes allpool punktides 5.1.2.1 ja 5.1.2.2 toodud järeldustele, et need võõrandamised toimusid turuhinnaga, mis välistab majanduseelise olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(193)

Seevastu kui tegemist on Nouvel Areva NP ja Areva TA võõrandamisega, ei saa a priori välistada võimalust, et EDF või Areva TA omandajast avalik konsortsium tegi ebaõiglaselt kõrge hinnaga pakkumise, et toetada Areva kontserni. Komisjon võib siiski väita, tuginedes allpool punktides 5.1.2.1 ja 5.1.2.2 toodud järeldustele, et need võõrandamised toimusid turuhinnaga, mis välistab majanduseelise olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

a priori

5.1.2.1.   Enamusosaluse võõrandamine ettevõtjas Nouvel Areva NP

Enamusosaluse võõrandamine ettevõtjas Nouvel Areva NP

| (194) | Nouvel Areva NP müügil EDFile ei kasutatud avalikku, läbipaistvat ja tingimusteta pakkumismenetlust. Samas on kontrollosaluse kokkuleppehinnaga müügi näol tegemist turu tavalise toimimisega. Nouvel Areva NP puhul tuleb silmas pidada ka ettevõtja tegevusvaldkonda ja seoseid tuumaelektrijaamade käitamisega, mille puhul kontrollosaluse müük pakkumismenetluse abil ei ole turu tavaline toimimine. Lisaks sellele tellisid lepinguosalised enne osaluse müügiga nõustumist sõltumatu eksperdihinnangu, mille abil mõlemad pooled määrasid kindlaks müügihinna. Kuigi vastab tõele, et lõppkokkuvõttes on tegelik müügihind müüja ja ostja vaheliste läbirääkimiste tulemus, tuleb märkida, et selliste eksperdihinnangute kasutamine läbirääkimistel enne tegeliku müügihinna kokkuleppimist on samuti turu tavapärane toimimine, mida oleks kasutanud mõistlik investor (24). |
| --- | --- |

(194)

Nouvel Areva NP müügil EDFile ei kasutatud avalikku, läbipaistvat ja tingimusteta pakkumismenetlust. Samas on kontrollosaluse kokkuleppehinnaga müügi näol tegemist turu tavalise toimimisega. Nouvel Areva NP puhul tuleb silmas pidada ka ettevõtja tegevusvaldkonda ja seoseid tuumaelektrijaamade käitamisega, mille puhul kontrollosaluse müük pakkumismenetluse abil ei ole turu tavaline toimimine. Lisaks sellele tellisid lepinguosalised enne osaluse müügiga nõustumist sõltumatu eksperdihinnangu, mille abil mõlemad pooled määrasid kindlaks müügihinna. Kuigi vastab tõele, et lõppkokkuvõttes on tegelik müügihind müüja ja ostja vaheliste läbirääkimiste tulemus, tuleb märkida, et selliste eksperdihinnangute kasutamine läbirääkimistel enne tegeliku müügihinna kokkuleppimist on samuti turu tavapärane toimimine, mida oleks kasutanud mõistlik investor (24).

24

| (195) | Eksperdihinnangute sisu kohta on EDFi finantsnõustaja, pank BNP Paribas, pärast mitmekriteeriumilist meetodit hõlmava osaluse väärtuse hindamist andnud 24. juulil 2015 järgmise arvamuse: „Tuginedes teabele eespool nimetatud tehingu kohta ja selle tehingu omadustele, leiame, et praegu on 2,7 miljoni euro suurune hind 100 % Areva NP kapitali eest, mida EDF tehingu raames pakub, meie hinnangul rangelt rahalises plaanis EDFi jaoks mõistlik.“ Seejärel pöördus EDF eelauditi etapi korraldamiseks panga Société Générale poole. Prantsuse ametiasutused andsid komisjonile üksikasjaliku ülevaate selle eelauditi tulemustest, mis on esitatud 2016. aasta jaanuaris ning milles Société Générale nõustub lepinguosaliste vahel läbiräägitud hinnaga 2,5 miljardit eurot 100 % omakapitali eest. |
| --- | --- |

(195)

Eksperdihinnangute sisu kohta on EDFi finantsnõustaja, pank BNP Paribas, pärast mitmekriteeriumilist meetodit hõlmava osaluse väärtuse hindamist andnud 24. juulil 2015 järgmise arvamuse: „Tuginedes teabele eespool nimetatud tehingu kohta ja selle tehingu omadustele, leiame, et praegu on 2,7 miljoni euro suurune hind 100 % Areva NP kapitali eest, mida EDF tehingu raames pakub, meie hinnangul rangelt rahalises plaanis EDFi jaoks mõistlik.“ Seejärel pöördus EDF eelauditi etapi korraldamiseks panga Société Générale poole. Prantsuse ametiasutused andsid komisjonile üksikasjaliku ülevaate selle eelauditi tulemustest, mis on esitatud 2016. aasta jaanuaris ning milles Société Générale nõustub lepinguosaliste vahel läbiräägitud hinnaga 2,5 miljardit eurot 100 % omakapitali eest.

Tuginedes teabele eespool nimetatud tehingu kohta ja selle tehingu omadustele, leiame, et praegu on 2,7 miljoni euro suurune hind 100 % Areva NP kapitali eest, mida EDF tehingu raames pakub, meie hinnangul rangelt rahalises plaanis EDFi jaoks mõistlik

| (196) | Société Générale'i tehtud hindamine on väga üksikasjalik (127 lehel tehtud analüüs) ja see tugineb diskonteeritud rahavoogude (discounted cash flow, DCF) meetodile, mis on finantsvaldkonnas üldiselt tunnustatud. |
| --- | --- |

(196)

Société Générale'i tehtud hindamine on väga üksikasjalik (127 lehel tehtud analüüs) ja see tugineb diskonteeritud rahavoogude (discounted cash flow, DCF) meetodile, mis on finantsvaldkonnas üldiselt tunnustatud.

discounted cash flow

| (197) | Kõigepealt töötas Société Générale koos EDFiga läbi Areva kontserni äriplaanid kõigi viie haru jaoks, mis jäävad ettevõtte Nouvel Areva NP tegevusalasse: olemasolev tootmisbaas, kütuseelementide valmistamine, tootmine, suurprojektid ja muu (tugifunktsioonid, ettenägematud sündmused jne). Need äriplaanid kajastavad perioodi kuni 2023. aastani. Korrigeerimised hõlmavad väga mitmeid eeldusi, mis on seotud paljude Nouvel Areva NP projektidega. [...] (25). |
| --- | --- |

(197)

Kõigepealt töötas Société Générale koos EDFiga läbi Areva kontserni äriplaanid kõigi viie haru jaoks, mis jäävad ettevõtte Nouvel Areva NP tegevusalasse: olemasolev tootmisbaas, kütuseelementide valmistamine, tootmine, suurprojektid ja muu (tugifunktsioonid, ettenägematud sündmused jne). Need äriplaanid kajastavad perioodi kuni 2023. aastani. Korrigeerimised hõlmavad väga mitmeid eeldusi, mis on seotud paljude Nouvel Areva NP projektidega. [...] (25).

25

| (198) | Lähtuvalt nendest äriplaanidest arvutati DCF meetodi abil kõigi viie tegevusharuga seotud ettevõtteväärtus. Société Générale kasutas selleks iga tegevusharu jaoks erinevat kapitali kaalutud keskmist hinda (weighted average cost of capital, WACC), sõltuvalt iga tegevusega seotud riskimäärast. WACC väärtust hinnati küllaltki üksikasjaliku finantsvarade hindamise mudeli (Capital Asset Pricing Model, CAPM) abil: iga tegevusharu jaoks määrati kindlaks WACC väärtus iga riigi puhul, kus ettevõtj tegutseb, seejärel arvutati nende erinevate geograafiliste WACC väärtuste alusel kaalutud WACC väärtus. Riskivaba määr saadi mitmest tunnustatud allikast (SG Research, Bloomberg, Associés en Finance); riikide riskipreemiate suurused põhinevad NYU Stern ülikooli professori Damodarani töödel ja laenukulu põhineb võrreldavate ettevõtjate võlakirjade riskipreemiatel. Need võrreldavad ettevõtjad valis Société Générale lähtuvalt iga tegevusharu jaoks kehtestatud kriteeriumidest ja nende alusel määrati samuti kindlaks iga tegevuse beetaväärtus. Võrreldavate ettevõtjate valim hõlmab seitset noteeritud ettevõtjat tuumkütuse valdkonnas, viis ettevõtjat on seotud olemasoleva tootmisbaasiga, kuus tootmisega ja kuus suurprojektidega. Saadud beetaväärtusi kontrolliti, võrreldes neid mitmefaktorilise Barra mudeli abil saadud beetaväärtuse prognoosidega. Saadud beetaväärtusi kontrolliti, võrreldes neid mitmefaktorilise Barra mudeli abil saadud beetaväärtuse prognoosidega. |
| --- | --- |

(198)

Lähtuvalt nendest äriplaanidest arvutati DCF meetodi abil kõigi viie tegevusharuga seotud ettevõtteväärtus. Société Générale kasutas selleks iga tegevusharu jaoks erinevat kapitali kaalutud keskmist hinda (weighted average cost of capital, WACC), sõltuvalt iga tegevusega seotud riskimäärast. WACC väärtust hinnati küllaltki üksikasjaliku finantsvarade hindamise mudeli (Capital Asset Pricing Model, CAPM) abil: iga tegevusharu jaoks määrati kindlaks WACC väärtus iga riigi puhul, kus ettevõtj tegutseb, seejärel arvutati nende erinevate geograafiliste WACC väärtuste alusel kaalutud WACC väärtus. Riskivaba määr saadi mitmest tunnustatud allikast (SG Research, Bloomberg, Associés en Finance); riikide riskipreemiate suurused põhinevad NYU Stern ülikooli professori Damodarani töödel ja laenukulu põhineb võrreldavate ettevõtjate võlakirjade riskipreemiatel. Need võrreldavad ettevõtjad valis Société Générale lähtuvalt iga tegevusharu jaoks kehtestatud kriteeriumidest ja nende alusel määrati samuti kindlaks iga tegevuse beetaväärtus. Võrreldavate ettevõtjate valim hõlmab seitset noteeritud ettevõtjat tuumkütuse valdkonnas, viis ettevõtjat on seotud olemasoleva tootmisbaasiga, kuus tootmisega ja kuus suurprojektidega. Saadud beetaväärtusi kontrolliti, võrreldes neid mitmefaktorilise Barra mudeli abil saadud beetaväärtuse prognoosidega. Saadud beetaväärtusi kontrolliti, võrreldes neid mitmefaktorilise Barra mudeli abil saadud beetaväärtuse prognoosidega.

weighted average cost of capital

Capital Asset Pricing Model,

| (199) | Kõikide tegevusharude väärtuse DCF meetodil põhinev hinnang hõlmas ka ettevõtte lõppväärtust pärast 2023. aastat. Lõppväärtus arvutati Gordon Shapiro meetodi abil, eeldades, et täheldatud normatiivne rahavoog näitab tegevustulu genereerimise suutlikkust. Kõikide tegevusharude puhul võeti eelduseks nullprotsendiline kasv. |
| --- | --- |

(199)

Kõikide tegevusharude väärtuse DCF meetodil põhinev hinnang hõlmas ka ettevõtte lõppväärtust pärast 2023. aastat. Lõppväärtus arvutati Gordon Shapiro meetodi abil, eeldades, et täheldatud normatiivne rahavoog näitab tegevustulu genereerimise suutlikkust. Kõikide tegevusharude puhul võeti eelduseks nullprotsendiline kasv.

| (200) | Ettevõtte väärtuse suhtes teostati tundlikkuskatsed, muutes selliseid parameetreid, nagu WACC või EBITDA marginaal. Seejärel lahutati omakapitali väärtuse leidmiseks iga tegevusharu netovõlg saadud ettevõtteväärtusest. Eri tegevusharude jaoks leitud väärtuste summa andis Nouvel Areva NP omakapitali koguväärtuse. Société Générale'i hinnangul oli sellise väärtuse põhjal võimalik tuletada [...] EBITDA kordaja. Saadud EBITDA kordaja väärtus tundub loogiline, kuivõrd see on madalam võrreldavate tehingute EBITDA kordaja keskmisest ja mediaanväärtusest – Société Générale kasutas Nouvel Areva eri tegevusvaldkondi hõlmavat 19 esindavast tehingust koosnevat valimit. |
| --- | --- |

(200)

Ettevõtte väärtuse suhtes teostati tundlikkuskatsed, muutes selliseid parameetreid, nagu WACC või EBITDA marginaal. Seejärel lahutati omakapitali väärtuse leidmiseks iga tegevusharu netovõlg saadud ettevõtteväärtusest. Eri tegevusharude jaoks leitud väärtuste summa andis Nouvel Areva NP omakapitali koguväärtuse. Société Générale'i hinnangul oli sellise väärtuse põhjal võimalik tuletada [...] EBITDA kordaja. Saadud EBITDA kordaja väärtus tundub loogiline, kuivõrd see on madalam võrreldavate tehingute EBITDA kordaja keskmisest ja mediaanväärtusest – Société Générale kasutas Nouvel Areva eri tegevusvaldkondi hõlmavat 19 esindavast tehingust koosnevat valimit.

| (201) | DCF meetodi jaoks kasutatud erinevaid parameetreid ning EBITDA eeldatava kordaja väärtust kontrolliti lisaks ka võrdluse teel põhjenduses 198 osutatud võrreldavate ettevõtjate uuringust võetud keskmiste ja mediaanväärtustega. |
| --- | --- |

(201)

DCF meetodi jaoks kasutatud erinevaid parameetreid ning EBITDA eeldatava kordaja väärtust kontrolliti lisaks ka võrdluse teel põhjenduses 198 osutatud võrreldavate ettevõtjate uuringust võetud keskmiste ja mediaanväärtustega.

| (202) | Eelnevast lähtuvalt kinnitab komisjon juba menetluse algatamise otsuses tehtud järeldust, et EDFi ja tema nõunike tehtud väärtuse hindamine põhineb kättesaadavatel objektiivsetel, kontrollitavatel ja usaldusväärsetel andmetel, mis peegeldavad majandusolukorda tehingu otsuse tegemise ajal. Seda järeldust ei vaidlustanud menetluse kestel mitte ükski kolmas isik. Pärast väärtuse hindamist aset leidnud uus areng, nagu otsus tütarettevõtjatesse suunamise kohta või kütuse komponentide lepingute riskide avastamine ei mõjuta saadud tulemust, kuna EDF sai nende riskide vastu täieliku kaitse, vastavalt põhjenduses 30 kirjeldatud meetmetele. |
| --- | --- |

(202)

Eelnevast lähtuvalt kinnitab komisjon juba menetluse algatamise otsuses tehtud järeldust, et EDFi ja tema nõunike tehtud väärtuse hindamine põhineb kättesaadavatel objektiivsetel, kontrollitavatel ja usaldusväärsetel andmetel, mis peegeldavad majandusolukorda tehingu otsuse tegemise ajal. Seda järeldust ei vaidlustanud menetluse kestel mitte ükski kolmas isik. Pärast väärtuse hindamist aset leidnud uus areng, nagu otsus tütarettevõtjatesse suunamise kohta või kütuse komponentide lepingute riskide avastamine ei mõjuta saadud tulemust, kuna EDF sai nende riskide vastu täieliku kaitse, vastavalt põhjenduses 30 kirjeldatud meetmetele.

| (203) | Selle väärtuse hinnangu (2,5 miljardit eurot 100 % omakapitali eest) alusel näitas Société Générale, et EDFil on alust eeldada investeeringult põhistsenaariumi kohaselt [0–20] % suurust sisemist tasuvusläve (internal rate of return, IRR). Põhistsenaariumis toodud väljumisväärtus (lõppväärtuse arvutamiseks) on [...] ja väljumiskordaja, mis võrdub sisenemiskordajaga, st [...] x EBITDA. |
| --- | --- |

(203)

Selle väärtuse hinnangu (2,5 miljardit eurot 100 % omakapitali eest) alusel näitas Société Générale, et EDFil on alust eeldada investeeringult põhistsenaariumi kohaselt [0–20] % suurust sisemist tasuvusläve (internal rate of return, IRR). Põhistsenaariumis toodud väljumisväärtus (lõppväärtuse arvutamiseks) on [...] ja väljumiskordaja, mis võrdub sisenemiskordajaga, st [...] x EBITDA.

internal rate of return

| (204) | Saadud IRR väärtust tuleb võrrelda omakapitali kuluga, mida on kaalutud Nouvel Areva NP eri sektorite põhjal. Vaadeldaval juhul annavad Société Générale'i tehtud arvutused, mis põhinevad põhjenduses 198 toodud objektiivsetel kriteeriumidel, eri tegevusharude jaoks järgmised väärtused: [0–10] % tuumkütus, [0–10] % olemasolev tootmisbaas, [0–20] % suurprojektid, [0–10] % tootmine. Need hinnangud tunduvad tõsiseltvõetavad, kuna tuginevad üldtunnustatud allikatele ja meetoditele, mis on samalaadsed nendega, mida komisjon on ise kasutanud teiste juhtumite puhul ning mida Üldkohus on arvestanud (26). Nende tulemuste kaalumisel iga tegevusharuga seotud osaga Nouvel Areva NP käibes saadakse omakapitali kaalutud keskmise kulu väärtuseks [0–10] %. IRR, mida EDF võib eeldada ettevõttesse Nouvel Areva NP tehtavalt investeeringult, on seega suurem kui keskmine omakapitali kulu vaadeldavas sektoris, seda ka teatava hulga negatiivsete stsenaariumide korral, mida kasutati Société Générale'i tehtud tundlikkusanalüüsi puhul (seoses väljumisaasta ja vastava kordajaga). |
| --- | --- |

(204)

Saadud IRR väärtust tuleb võrrelda omakapitali kuluga, mida on kaalutud Nouvel Areva NP eri sektorite põhjal. Vaadeldaval juhul annavad Société Générale'i tehtud arvutused, mis põhinevad põhjenduses 198 toodud objektiivsetel kriteeriumidel, eri tegevusharude jaoks järgmised väärtused: [0–10] % tuumkütus, [0–10] % olemasolev tootmisbaas, [0–20] % suurprojektid, [0–10] % tootmine. Need hinnangud tunduvad tõsiseltvõetavad, kuna tuginevad üldtunnustatud allikatele ja meetoditele, mis on samalaadsed nendega, mida komisjon on ise kasutanud teiste juhtumite puhul ning mida Üldkohus on arvestanud (26). Nende tulemuste kaalumisel iga tegevusharuga seotud osaga Nouvel Areva NP käibes saadakse omakapitali kaalutud keskmise kulu väärtuseks [0–10] %. IRR, mida EDF võib eeldada ettevõttesse Nouvel Areva NP tehtavalt investeeringult, on seega suurem kui keskmine omakapitali kulu vaadeldavas sektoris, seda ka teatava hulga negatiivsete stsenaariumide korral, mida kasutati Société Générale'i tehtud tundlikkusanalüüsi puhul (seoses väljumisaasta ja vastava kordajaga).

26

| (205) | Neid objektiivseid asjaolusid arvesse võttes järeldab komisjon, et Nouvel Areva NP võõrandamine toimus tavapärastel turutingimustel ja sellega ei antud ei ostjale (EDF) ega müüjale (Areva kontsern) majanduseelist ning selle tehingu näol ei ole seega tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(205)

Neid objektiivseid asjaolusid arvesse võttes järeldab komisjon, et Nouvel Areva NP võõrandamine toimus tavapärastel turutingimustel ja sellega ei antud ei ostjale (EDF) ega müüjale (Areva kontsern) majanduseelist ning selle tehingu näol ei ole seega tegemist riigiabiga.

5.1.2.2.   Areva TA võõrandamine

Areva TA võõrandamine

| (206) | Prantsuse ametiasutused selgitasid Areva TA võõrandamise asjaolusid ning esitasid andmed, mis võimaldavad põhjendada [0–2 miljardi] euro suurust hinda 100 % ettevõtte omakapitali eest. Kokkuvõtte neist teguritest on esitanud finantsnõustamisettevõte [...] 6. detsembril 2016 esitatud uuringus. |
| --- | --- |

(206)

Prantsuse ametiasutused selgitasid Areva TA võõrandamise asjaolusid ning esitasid andmed, mis võimaldavad põhjendada [0–2 miljardi] euro suurust hinda 100 % ettevõtte omakapitali eest. Kokkuvõtte neist teguritest on esitanud finantsnõustamisettevõte [...] 6. detsembril 2016 esitatud uuringus.

| (207) | Eelauditi käigus koostas ostjast konsortsium omapoolse ettevõtte Areva TA äriplaani, lähtudes müüja nägemusest ja kohandades äriplaani aluseks võetavaid eeldusi oma parema äranägemise järgi. |
| --- | --- |

(207)

Eelauditi käigus koostas ostjast konsortsium omapoolse ettevõtte Areva TA äriplaani, lähtudes müüja nägemusest ja kohandades äriplaani aluseks võetavaid eeldusi oma parema äranägemise järgi.

| (208) | Komisjon vaatas väärtuse kindlaksmääramiseks tehtud prognoosid ja kasutatud eeldused üle ning leiab, et need vastavad aruka investori kvaliteedinõuetele. Hindamine põhineb kättesaadavatel objektiivsetel, kontrollitavatel ja usaldusväärsetel andmetel, mis peegeldavad majandusolukorda ajal, mil võeti vastu otsus tehingu kohta. |
| --- | --- |

(208)

Komisjon vaatas väärtuse kindlaksmääramiseks tehtud prognoosid ja kasutatud eeldused üle ning leiab, et need vastavad aruka investori kvaliteedinõuetele. Hindamine põhineb kättesaadavatel objektiivsetel, kontrollitavatel ja usaldusväärsetel andmetel, mis peegeldavad majandusolukorda ajal, mil võeti vastu otsus tehingu kohta.

| (209) | Neid objektiivseid asjaolusid arvesse võttes järeldab komisjon, et Areva TA võõrandamine toimus tavapärastel turutingimustel ja sellega ei antud ei ostjale ega müüjale (Areva kontsern) majanduseelist ning selle tehingu näol ei ole seega tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(209)

Neid objektiivseid asjaolusid arvesse võttes järeldab komisjon, et Areva TA võõrandamine toimus tavapärastel turutingimustel ja sellega ei antud ei ostjale ega müüjale (Areva kontsern) majanduseelist ning selle tehingu näol ei ole seega tegemist riigiabiga.

5.2.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (210) | Prantsuse riigi kavatsuse näol suurendada Areva SA ja Nouvel Areva kapitali, on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses; Prantsusmaa abi on suunatud ühele ettevõttele, Areva kontsernile, valdkondades, mis kuuluvad Euratomi lepingu kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(210)

Prantsuse riigi kavatsuse näol suurendada Areva SA ja Nouvel Areva kapitali, on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses; Prantsusmaa abi on suunatud ühele ettevõttele, Areva kontsernile, valdkondades, mis kuuluvad Euratomi lepingu kohaldamisalasse.

| (211) | Euratomi lepinguga asutatakse Euroopa Aatomienergiaühendus ning määratakse kindlaks vajalikud meetmed ja vastutusalad selliste eesmärkide saavutamiseks, nagu seda on tuumaenergia ohutus, energiasõltumatus, energiavarustuse mitmekesisus ja ohutus (27). |
| --- | --- |

(211)

Euratomi lepinguga asutatakse Euroopa Aatomienergiaühendus ning määratakse kindlaks vajalikud meetmed ja vastutusalad selliste eesmärkide saavutamiseks, nagu seda on tuumaenergia ohutus, energiasõltumatus, energiavarustuse mitmekesisus ja ohutus (27).

27

| (212) | Komisjon on varasemates otsustes kinnitanud, (28) et tõhusa tuumaenergia levitamine on Euratomi lepingu ja seega ka ühenduse põhieesmärk. Euratomi lepingu preambulis on sätestatud, et komisjon on Euroopa Aatomienergiaühenduse institutsioonina kohustatud looma „vajalikud tingimused võimsa tuumatööstuse arenguks, mis annaks laialdasi energiaressursse“. Seda kohustust tuleb arvesse võtta, kui komisjon kasutab oma kaalutlusõigust selleks, et lubada riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(212)

Komisjon on varasemates otsustes kinnitanud, (28) et tõhusa tuumaenergia levitamine on Euratomi lepingu ja seega ka ühenduse põhieesmärk. Euratomi lepingu preambulis on sätestatud, et komisjon on Euroopa Aatomienergiaühenduse institutsioonina kohustatud looma „vajalikud tingimused võimsa tuumatööstuse arenguks, mis annaks laialdasi energiaressursse“. Seda kohustust tuleb arvesse võtta, kui komisjon kasutab oma kaalutlusõigust selleks, et lubada riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel.

28

vajalikud tingimused võimsa tuumatööstuse arenguks, mis annaks laialdasi energiaressursse

| (213) | ELi toimimise lepingus on sätestatud tingimused, mille korral abi võib kuulutada siseturuga kokkusobivaks. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c järgi võib lubada abi teatava majandussektori arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Võttes arvesse vaadeldava meetme laadi, teeb komisjon kindlaks, kas abi on kooskõlas suuniste sätetega ümberkorraldusabi kohta, võttes arvesse kahtlusi, mida on väljendatud menetluse algatamise otsuses ning Prantsusmaa ja huvitatud kolmandate isikute märkustes. |
| --- | --- |

(213)

ELi toimimise lepingus on sätestatud tingimused, mille korral abi võib kuulutada siseturuga kokkusobivaks. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c järgi võib lubada abi teatava majandussektori arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Võttes arvesse vaadeldava meetme laadi, teeb komisjon kindlaks, kas abi on kooskõlas suuniste sätetega ümberkorraldusabi kohta, võttes arvesse kahtlusi, mida on väljendatud menetluse algatamise otsuses ning Prantsusmaa ja huvitatud kolmandate isikute märkustes.

5.2.1.   Areva kontserni kõlblikkus ümberkorraldusabi saamiseks

Areva kontserni kõlblikkus ümberkorraldusabi saamiseks

| (214) | 2014. aasta lõpul, st Areva kontserni ümberkorraldusperioodi alguses oli ettevõtte omakapitali väärtus negatiivne, suurusjärgus – 244 miljonit eurot. Hiljem on registreeritud lisakahjum ning Areva kontserni omakapitali seisund halvenes 2015. aastal veelgi. 31. detsembri 2015. aasta seisuga oli Areva kontserni omakapitali väärtus – 2,3 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(214)

2014. aasta lõpul, st Areva kontserni ümberkorraldusperioodi alguses oli ettevõtte omakapitali väärtus negatiivne, suurusjärgus – 244 miljonit eurot. Hiljem on registreeritud lisakahjum ning Areva kontserni omakapitali seisund halvenes 2015. aastal veelgi. 31. detsembri 2015. aasta seisuga oli Areva kontserni omakapitali väärtus – 2,3 miljardit eurot.

| (215) | Kuivõrd omakapitali väärtus on negatiivne, on suuniste punktis 20a sätestatud kriteerium täidetud. Areva kontserni näol on seega tegemist raskustes oleva ettevõttega ning ta on kõlblik ümberkorraldusabi saamiseks. |
| --- | --- |

(215)

Kuivõrd omakapitali väärtus on negatiivne, on suuniste punktis 20a sätestatud kriteerium täidetud. Areva kontserni näol on seega tegemist raskustes oleva ettevõttega ning ta on kõlblik ümberkorraldusabi saamiseks.

5.2.2.   Kaasaaitamine täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele

Kaasaaitamine täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele

| (216) | Euratomi lepingus on ühist huvi pakkuvate eesmärkidena sätestatud tuumaohutus, energiasõltumatus, energiavarustuse mitmekesisus ja ohutus. Euratomi lepingu artiklis 2d on sätestatud, et aatomienergiaühendus peab tagama, et kõiki kasutajaid ühenduses varustataks regulaarselt ja õiglaselt maakide ja tuumkütustega. Vaadeldav abi, mis võimaldab vältida Areva kontserni likvideerimist, toetab nende eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(216)

Euratomi lepingus on ühist huvi pakkuvate eesmärkidena sätestatud tuumaohutus, energiasõltumatus, energiavarustuse mitmekesisus ja ohutus. Euratomi lepingu artiklis 2d on sätestatud, et aatomienergiaühendus peab tagama, et kõiki kasutajaid ühenduses varustataks regulaarselt ja õiglaselt maakide ja tuumkütustega. Vaadeldav abi, mis võimaldab vältida Areva kontserni likvideerimist, toetab nende eesmärkide saavutamist.

| (217) | See abi võimaldab säilitada Areva kontserni, mille näol on tegemist Euroopa tuumaenergiatööstuse olulise tähtsusega osalisega. Areva kontsern on Euroopa peamine ettevõtja, kes tegeleb uraani kaevandamisega ning ainus ettevõtja, kes tegeleb uraani ümbertöötlemise, tuumkütuse ringlussevõtu ja MOX-kütuse tootmisega. Ettevõttel on olemas parimaks turvalisuse ja ohutusstandarditele vastavaks tegevuseks nõutav pädevus ning teatav arv „tuumaenergeetika arenguks vajalikke põhirajatisi“ artikli 2 tähenduses, näiteks sellised objektid, nagu Comurhex II, Haag ja Melox. Areva kontserni näol on tegemist ka põhilise Euroopa ettevõtjaga, kes toodab tuumkütust uurimisreaktorite jaoks ja tegeleb märklaudade kiiritamisega meditsiiniliste radioisotoopide saamiseks. |
| --- | --- |

(217)

See abi võimaldab säilitada Areva kontserni, mille näol on tegemist Euroopa tuumaenergiatööstuse olulise tähtsusega osalisega. Areva kontsern on Euroopa peamine ettevõtja, kes tegeleb uraani kaevandamisega ning ainus ettevõtja, kes tegeleb uraani ümbertöötlemise, tuumkütuse ringlussevõtu ja MOX-kütuse tootmisega. Ettevõttel on olemas parimaks turvalisuse ja ohutusstandarditele vastavaks tegevuseks nõutav pädevus ning teatav arv „tuumaenergeetika arenguks vajalikke põhirajatisi“ artikli 2 tähenduses, näiteks sellised objektid, nagu Comurhex II, Haag ja Melox. Areva kontserni näol on tegemist ka põhilise Euroopa ettevõtjaga, kes toodab tuumkütust uurimisreaktorite jaoks ja tegeleb märklaudade kiiritamisega meditsiiniliste radioisotoopide saamiseks.

tuumaenergeetika arenguks vajalikke põhirajatisi

| (218) | Ettevõtja likvideerimine avaldaks seetõttu otsest mõju tuumaohutusele, energiasõltumatusele ja Euroopa tuumaenergiaga varustamise mitmekesisusele ja turvalisusele. |
| --- | --- |

(218)

Ettevõtja likvideerimine avaldaks seetõttu otsest mõju tuumaohutusele, energiasõltumatusele ja Euroopa tuumaenergiaga varustamise mitmekesisusele ja turvalisusele.

| (219) | Ka suunistes on kindlaks määratud tingimused, mille korral ümberkorraldusabi andmine teenib ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamist. Sellise olukorraga on tegemist juhul, kui abi andmine võimaldab vältida sotsiaalseid probleeme või kõrvaldada turutõrkeid, mis on seotud ettevõtte lahkumisega turult ja tema tegevuse lõpetamisega. |
| --- | --- |

(219)

Ka suunistes on kindlaks määratud tingimused, mille korral ümberkorraldusabi andmine teenib ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamist. Sellise olukorraga on tegemist juhul, kui abi andmine võimaldab vältida sotsiaalseid probleeme või kõrvaldada turutõrkeid, mis on seotud ettevõtte lahkumisega turult ja tema tegevuse lõpetamisega.

| (220) | Suuniste punktis 44 loetletud turutõrgete hulgast on vaadeldaval juhul sõltuvalt asjaomastest turgudest kohaldatavad järgmised: i) raskesti asendatava olulise teenuse osutamise katkemise oht, kus ühelgi konkurendil ei oleks lihtne raskustes oleva ettevõtja asemele asuda, ii) olulise süsteemse rolliga ettevõtja lahkumine turult võib tekitada konkreetses piirkonnas või sektoris negatiivse tagajärje ja iii) asjaomase ettevõtja turult lahkumine tooks kaasa olulise tehnilise teabe või oskusteabe pöördumatu kadumise. Viisi, kuidas abi võimaldab vältida neid riske või negatiivseid tagajärgi, on vaadeldud allpool põhjendustes 223–226. |
| --- | --- |

(220)

Suuniste punktis 44 loetletud turutõrgete hulgast on vaadeldaval juhul sõltuvalt asjaomastest turgudest kohaldatavad järgmised: i) raskesti asendatava olulise teenuse osutamise katkemise oht, kus ühelgi konkurendil ei oleks lihtne raskustes oleva ettevõtja asemele asuda, ii) olulise süsteemse rolliga ettevõtja lahkumine turult võib tekitada konkreetses piirkonnas või sektoris negatiivse tagajärje ja iii) asjaomase ettevõtja turult lahkumine tooks kaasa olulise tehnilise teabe või oskusteabe pöördumatu kadumise. Viisi, kuidas abi võimaldab vältida neid riske või negatiivseid tagajärgi, on vaadeldud allpool põhjendustes 223–226.

| (221) | Lisaks sellele hindas komisjon ka teisi stsenaariume peale ettevõtte otsese ja lihtsa turult lahkumise, näiteks teatava tegevuse jätkamist pärast ettevõtte likvideerimist ilma riigiabi andmiseta. Komisjon peab veenduma, et ühist huvi pakkuvaid eesmärke ei kahjustata samamoodi ka kujuteldava stsenaariumi korral, mis ei hõlma abi andmist. See analüüs on toodud käesoleva otsuse punktis 5.2.4. |
| --- | --- |

(221)

Lisaks sellele hindas komisjon ka teisi stsenaariume peale ettevõtte otsese ja lihtsa turult lahkumise, näiteks teatava tegevuse jätkamist pärast ettevõtte likvideerimist ilma riigiabi andmiseta. Komisjon peab veenduma, et ühist huvi pakkuvaid eesmärke ei kahjustata samamoodi ka kujuteldava stsenaariumi korral, mis ei hõlma abi andmist. See analüüs on toodud käesoleva otsuse punktis 5.2.4.

| (222) | Seoses Areva kontserni turgudelt lahkumise tagajärgedega märgib komisjon järgmist. |
| --- | --- |

(222)

Seoses Areva kontserni turgudelt lahkumise tagajärgedega märgib komisjon järgmist.

| (223) | Kuivõrd kaevandamisega seotud tegevuse puhul on Areva kontsern peamine selles valdkonnas tegutsev Euroopa ettevõtja, tooks tema lahkumine turult kaasa olukorra, kus Euroopa varustamine uraaniga sõltuks peamiselt Euroopa-välistest ettevõtjatest, sealhulgas Venemaa ettevõttest (Rosatom) ja Kasahstani ettevõttest (KAP), kelle turuosa suurus on ligikaudu [30–50] % (29). Ükski Euroopa või isegi lääneriikide (näiteks Kanada ettevõtja Cameco) ei tundu olevat suuteline suurendama oma kaevandamise mahtu sedavõrd, et see võimaldaks saavutada Euroopa Liidu varustamise mitmekülgsuse ja kindlusega seotud eesmärgi. Seoses kõnealuse turu kontsentreeritusega võib Areva kontserni väljumine turult lõppkokkuvõttes tuua kaasa uraani hinna tõusu. Seega on Areva kontsernil oluline süsteemne roll Euroopa uraaniga varustamisel. |
| --- | --- |

(223)

Kuivõrd kaevandamisega seotud tegevuse puhul on Areva kontsern peamine selles valdkonnas tegutsev Euroopa ettevõtja, tooks tema lahkumine turult kaasa olukorra, kus Euroopa varustamine uraaniga sõltuks peamiselt Euroopa-välistest ettevõtjatest, sealhulgas Venemaa ettevõttest (Rosatom) ja Kasahstani ettevõttest (KAP), kelle turuosa suurus on ligikaudu [30–50] % (29). Ükski Euroopa või isegi lääneriikide (näiteks Kanada ettevõtja Cameco) ei tundu olevat suuteline suurendama oma kaevandamise mahtu sedavõrd, et see võimaldaks saavutada Euroopa Liidu varustamise mitmekülgsuse ja kindlusega seotud eesmärgi. Seoses kõnealuse turu kontsentreeritusega võib Areva kontserni väljumine turult lõppkokkuvõttes tuua kaasa uraani hinna tõusu. Seega on Areva kontsernil oluline süsteemne roll Euroopa uraaniga varustamisel.

29

| (224) | Tuumkütuse ümbertöötlemise valdkonnas on Areva kontsern viimane Euroopa ettevõtja sellel turul. Tema lahkumine turult tooks kaasa tõsiseid negatiivseid tagajärgi. Esmalt kahjustaks see Euroopa Liidu energiasõltumatust, kuna uraani töötlemine on tuumaenergia tootmisahela hädavajalik lüli. Ühtlasi vähendaks see konkurentsi tugevust niigi juba väga kontsentreeritud turul, mis võib tähendada Euroopa elektritootjate ja in fine Euroopa tarbijate jaoks lisakulutusi. Seda silmas pidades tuleb märkida, et Areva kontsernil on täita oluline süsteemne roll seoses Euroopa tuumkütusetsükliga seotud tegevusega ning ettevõtte kadumisel tekib olulise teenuse katkemise oht. |
| --- | --- |

(224)

Tuumkütuse ümbertöötlemise valdkonnas on Areva kontsern viimane Euroopa ettevõtja sellel turul. Tema lahkumine turult tooks kaasa tõsiseid negatiivseid tagajärgi. Esmalt kahjustaks see Euroopa Liidu energiasõltumatust, kuna uraani töötlemine on tuumaenergia tootmisahela hädavajalik lüli. Ühtlasi vähendaks see konkurentsi tugevust niigi juba väga kontsentreeritud turul, mis võib tähendada Euroopa elektritootjate ja in fine Euroopa tarbijate jaoks lisakulutusi. Seda silmas pidades tuleb märkida, et Areva kontsernil on täita oluline süsteemne roll seoses Euroopa tuumkütusetsükliga seotud tegevusega ning ettevõtte kadumisel tekib olulise teenuse katkemise oht.

in fine

| (225) | Uraani rikastamisega seotud tegevuse puhul on Areva kontsern üks kahest Euroopa ettevõttest turul koos Urenco kontserniga. Lisaks neile on ainus Euroopa turul tegelikult tegutsev ettevõtja Venemaa ettevõtja Tenex (Rosatomi kontsern). Areva kontserni tegevuse kadumine mõjutaks turu struktuuri, sel juhul oleks tegemist Euroopa tasandil oligopoolse turuga, mis viiks tõenäoliselt hinnatõusule. Seega on Areva kontsernil ka uraani rikastamisega seotud tegevuse puhul oluline süsteemne roll. |
| --- | --- |

(225)

Uraani rikastamisega seotud tegevuse puhul on Areva kontsern üks kahest Euroopa ettevõttest turul koos Urenco kontserniga. Lisaks neile on ainus Euroopa turul tegelikult tegutsev ettevõtja Venemaa ettevõtja Tenex (Rosatomi kontsern). Areva kontserni tegevuse kadumine mõjutaks turu struktuuri, sel juhul oleks tegemist Euroopa tasandil oligopoolse turuga, mis viiks tõenäoliselt hinnatõusule. Seega on Areva kontsernil ka uraani rikastamisega seotud tegevuse puhul oluline süsteemne roll.

| (226) | Kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise ja ringlussevõtu valdkonnas on Areva kontsern praegu maailmas ainuke tööstuslikul tasemel tegutsev ettevõtja, kes tegeleb kasutatud tuumkütuse ringlussevõtu ja selle ümbertöötlemisega MOX-kütuseks, mida saab kasutada kergveereaktorites. Tänu sellele menetlusele pakub Areva kontsern ümbertöödeldud kasutatud tuumkütust, mis on seotud [0–25] %ga Prantsusmaa elektritoodangust. Lisaks sellele valis Prantsusmaa Areva kontserni tuumkütuse tööstusliku ringlussevõtu eest vastutavaks ettevõtteks. Tegemist on Prantsusmaa ja laiemalt kogu Euroopa Liidu kasutatud tuumkütuse haldamispoliitika olulise lüliga. Seda silmas pidades tuleb märkida, et Areva kontserni turult lahkumine võib turu normaalset toimimist Euroopa Liidus tõsiselt kahjustada, tuues kaasa taastamatu tehniliste oskuste ja olulise oskusteabe kadumise ning põhjustades olulise teenuse katkemise, mida mitte ükski konkurent praegu ei suuda kõnealuse ettevõtte asemel osutada. |
| --- | --- |

(226)

Kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise ja ringlussevõtu valdkonnas on Areva kontsern praegu maailmas ainuke tööstuslikul tasemel tegutsev ettevõtja, kes tegeleb kasutatud tuumkütuse ringlussevõtu ja selle ümbertöötlemisega MOX-kütuseks, mida saab kasutada kergveereaktorites. Tänu sellele menetlusele pakub Areva kontsern ümbertöödeldud kasutatud tuumkütust, mis on seotud [0–25] %ga Prantsusmaa elektritoodangust. Lisaks sellele valis Prantsusmaa Areva kontserni tuumkütuse tööstusliku ringlussevõtu eest vastutavaks ettevõtteks. Tegemist on Prantsusmaa ja laiemalt kogu Euroopa Liidu kasutatud tuumkütuse haldamispoliitika olulise lüliga. Seda silmas pidades tuleb märkida, et Areva kontserni turult lahkumine võib turu normaalset toimimist Euroopa Liidus tõsiselt kahjustada, tuues kaasa taastamatu tehniliste oskuste ja olulise oskusteabe kadumise ning põhjustades olulise teenuse katkemise, mida mitte ükski konkurent praegu ei suuda kõnealuse ettevõtte asemel osutada.

| (227) | Komisjon leiab, et Prantsuse ametiasutuste teatatud ümberkorraldusabi võimaldab vältida Areva kontserni ja tema osutatavate tuumkütusega seotud teenuste kadumist ning lubab vältida turutõrkeid, mida selline kadumine põhjustaks. |
| --- | --- |

(227)

Komisjon leiab, et Prantsuse ametiasutuste teatatud ümberkorraldusabi võimaldab vältida Areva kontserni ja tema osutatavate tuumkütusega seotud teenuste kadumist ning lubab vältida turutõrkeid, mida selline kadumine põhjustaks.

5.2.3.   Ümberkorralduskava ja pikaajalise elujõulisuse taastamine

Ümberkorralduskava ja pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (228) | Selleks et ümberkorraldusabi toetaks tõhusalt eespool nimetatud ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamist, tuleb tõestada, et kavandatav ümberkorraldus võimaldab taastada ettevõtte pikaajalise elujõulisuse. Komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse kavas toodud teatavad eeldused on realistlikud. |
| --- | --- |

(228)

Selleks et ümberkorraldusabi toetaks tõhusalt eespool nimetatud ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamist, tuleb tõestada, et kavandatav ümberkorraldus võimaldab taastada ettevõtte pikaajalise elujõulisuse. Komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse kavas toodud teatavad eeldused on realistlikud.

| (229) | Areva kontserni elujõulisuse taastamise analüüsi tuleb kohaldada restruktureeritud Areva kontserni suhtes, mis hõlmab tulevikus kaht üksust: i) Nouvel Areva ja ii) Areva SA. Nendel kahel üksusel on erinevad tegevusalad ja eraldi raamatupidamisarvestus. Areva kontserni elujõulisuse taastamise hindamiseks on seega võimalik eraldi ja järjest analüüsida nende kahe üksuse äriplaani. |
| --- | --- |

(229)

Areva kontserni elujõulisuse taastamise analüüsi tuleb kohaldada restruktureeritud Areva kontserni suhtes, mis hõlmab tulevikus kaht üksust: i) Nouvel Areva ja ii) Areva SA. Nendel kahel üksusel on erinevad tegevusalad ja eraldi raamatupidamisarvestus. Areva kontserni elujõulisuse taastamise hindamiseks on seega võimalik eraldi ja järjest analüüsida nende kahe üksuse äriplaani.

5.2.3.1.   Nouvel Areva äriplaan

Nouvel Areva äriplaan

| (230) | Prantsuse ametiasutused edastasid komisjonile ettevõtte Nouvel Areva äriplaani, mis hõlmab põhistsenaariumi ja ebasoodsat stsenaariumi. Nende stsenaariumidega seotud finantskavad on toodud tabelites 1 ja 2.

  Tabel 1


  Nouvel Areva finantskava (põhistsenaarium)





















  En millions EUR | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | O2016 | O2017 | O2018 | B2019 | B2020 | B2021 | B2022 | B2023 | B2024 | B2025 | Cumul. 16-25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % de croissance | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Marge brute | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| En % du CA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| R&D | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Charges com. et marketing | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Charges administratives | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Autres charges et produits des opérations | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Total Coûts non opérationnels | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| En % du CA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| D&A et variations de provisions | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| En % du CA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Var. de BFR opérationnel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Investissements opérationnels | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Désinvest. Opérationnels | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Résultat de cession | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Cash Flow opérationnel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(230)

Prantsuse ametiasutused edastasid komisjonile ettevõtte Nouvel Areva äriplaani, mis hõlmab põhistsenaariumi ja ebasoodsat stsenaariumi. Nende stsenaariumidega seotud finantskavad on toodud tabelites 1 ja 2.

Tabel 1

Tabel 1

Nouvel Areva finantskava (põhistsenaarium)

Nouvel Areva finantskava (põhistsenaarium)

En millions EUR

2012

2013

2014

2015

O2016

O2017

O2018

B2019

B2020

B2021

B2022

B2023

B2024

B2025

Cumul. 16-25

Chiffre d'affaires

Chiffre d'affaires

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% de croissance

% de croissance

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Marge brute

Marge brute

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

En % du CA

En % du CA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

R&D

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Charges com. et marketing

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Charges administratives

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Autres charges et produits des opérations

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Total Coûts non opérationnels

Total Coûts non opérationnels

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT

EBIT

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

En % du CA

En % du CA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

D&A et variations de provisions

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA

EBITDA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

En % du CA

En % du CA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Var. de BFR opérationnel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Investissements opérationnels

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Désinvest. Opérationnels

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Résultat de cession

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Cash Flow opérationnel

Cash Flow opérationnel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabel 2

Tabel 2

Nouvel Areva finantskava (ebasoodne stsenaarium)

Nouvel Areva finantskava (ebasoodne stsenaarium)

| En millions EUR | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | O2016 | O2017 | O2018 | B2019 | B2020 | B2021 | B2022 | B2023 | B2024 | B2025 | Total 16-25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % de croissance | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Marge brute | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| En % du CA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| R&D | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Charges com. et marketing | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Charges administratives | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Autres charges et produits des opérations | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Total Coûts non opérationnels | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| En % du CA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| D&A and movements in provisions | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| En % du CA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Var. de BFR opérationnel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Investissements opérationnels | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Désinvest. Opérationnels | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Résultat de cession | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Cash Flow opérationnel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

En millions EUR

2012

2013

2014

2015

O2016

O2017

O2018

B2019

B2020

B2021

B2022

B2023

B2024

B2025

Total 16-25

Chiffre d'affaires

Chiffre d'affaires

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% de croissance

% de croissance

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Marge brute

Marge brute

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

En % du CA

En % du CA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

R&D

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Charges com. et marketing

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Charges administratives

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Autres charges et produits des opérations

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Total Coûts non opérationnels

Total Coûts non opérationnels

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT

EBIT

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

En % du CA

En % du CA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

D&A and movements in provisions

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA

EBITDA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

En % du CA

En % du CA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Var. de BFR opérationnel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Investissements opérationnels

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Désinvest. Opérationnels

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Résultat de cession

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Cash Flow opérationnel

Cash Flow opérationnel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (231) | Finantskavad põhinevad teatavatel eeldustel, mille aluseks olevaid põhimõtteid on kirjeldatud põhjenduses 106. Komisjon nõustub sellega, et eeldused on konservatiivsed, eeskätt selles osas, mis puudutab uraani hinda. Isegi konservatiivsete eelduste kohaselt on turul kujunenud välja konsensuslik seisukoht, (30) et turg taastub keskpikas perspektiivis ning tuumamaterjalide hind tõuseb, mis mõjub positiivselt Areva kontserni elujõulisuse taastamisele. |
| --- | --- |

(231)

Finantskavad põhinevad teatavatel eeldustel, mille aluseks olevaid põhimõtteid on kirjeldatud põhjenduses 106. Komisjon nõustub sellega, et eeldused on konservatiivsed, eeskätt selles osas, mis puudutab uraani hinda. Isegi konservatiivsete eelduste kohaselt on turul kujunenud välja konsensuslik seisukoht, (30) et turg taastub keskpikas perspektiivis ning tuumamaterjalide hind tõuseb, mis mõjub positiivselt Areva kontserni elujõulisuse taastamisele.

30

| (232) | Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 150 märkis komisjon, et Prantsuse ametiasutuste esitatud ebasoodne stsenaarium ei ole kooskõlas tundlikkusanalüüsiga, mis võimaldab süstematiseerida ja välja tuua ettevõtte tegevust ähvardavad riskid. |
| --- | --- |

(232)

Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 150 märkis komisjon, et Prantsuse ametiasutuste esitatud ebasoodne stsenaarium ei ole kooskõlas tundlikkusanalüüsiga, mis võimaldab süstematiseerida ja välja tuua ettevõtte tegevust ähvardavad riskid.

| (233) | Komisjon leiab, et Prantsuse ametiasutused on täitnud selle lünga süvendatud uuringu põhjal esitatud tähelepanekutega. |
| --- | --- |

(233)

Komisjon leiab, et Prantsuse ametiasutused on täitnud selle lünga süvendatud uuringu põhjal esitatud tähelepanekutega.

| (234) | Seega on välja arvutatud erinevate eelduste tundlikkusaste ning seega on võimalik välja tuua tegevusega seotud peamised riskid: euro ja dollari vahetuskurss, [...] käitamise tingimused, [...] lõpule viimata jätmine, tõhususe ja konkurentsivõime kavas toodud eesmärkide täitmata jätmine. Need riskid on ebasoodsas stsenaariumis selgelt kajastatud. Ajavahemikul 2016–2025 oli kumulatiivne EBITDA [0–30] % ja põhitegevuse rahavoog [0–30] % väiksem võrreldes põhistsenaariumis toodud väärtustega. Ebasoodne stsenaarium tundub olevat tuletatud kõnealuste tundlikkusparameetrite vähendamise teel. |
| --- | --- |

(234)

Seega on välja arvutatud erinevate eelduste tundlikkusaste ning seega on võimalik välja tuua tegevusega seotud peamised riskid: euro ja dollari vahetuskurss, [...] käitamise tingimused, [...] lõpule viimata jätmine, tõhususe ja konkurentsivõime kavas toodud eesmärkide täitmata jätmine. Need riskid on ebasoodsas stsenaariumis selgelt kajastatud. Ajavahemikul 2016–2025 oli kumulatiivne EBITDA [0–30] % ja põhitegevuse rahavoog [0–30] % väiksem võrreldes põhistsenaariumis toodud väärtustega. Ebasoodne stsenaarium tundub olevat tuletatud kõnealuste tundlikkusparameetrite vähendamise teel.

| (235) | Nagu on osutatud põhjendustes 111–114, esitasid Prantsuse ametiasutused lisaks põhiliste riskide vähendamise strateegia. |
| --- | --- |

(235)

Nagu on osutatud põhjendustes 111–114, esitasid Prantsuse ametiasutused lisaks põhiliste riskide vähendamise strateegia.

| (236) | Seoses euro ja dollari vahetuskursiga tuleb märkida, et Areva kontsern rakendab ranget riski katmise strateegiat. Andmeid analüüsitakse iga kuu ning järk-järgult sõlmitakse kindlustuslepingud, et katta minimaalne osa seoses tulevaste maksetähtaegadega. Seejuures on teataval Areva kontserni elujõulisuse taastamise jaoks olulisel tegevusel, nagu kaevandamine, selle riski vastu osaliselt ka loomulik kaitse, näiteks [20–70] % Nouvel Areva kaevandustoodangust realiseeritakse Kanadas, mille valuuta on USA dollariga seotud. Nimetatud kahe teguri – teatava olulise tähtsusega tegevuse loomulik kaitse ja riskide ennetav maandamine ülejäänud tegevuse puhul – ühendamine võimaldab komisjonil väita, et rakendatud on usaldusväärset riskide vähendamise strateegiat. |
| --- | --- |

(236)

Seoses euro ja dollari vahetuskursiga tuleb märkida, et Areva kontsern rakendab ranget riski katmise strateegiat. Andmeid analüüsitakse iga kuu ning järk-järgult sõlmitakse kindlustuslepingud, et katta minimaalne osa seoses tulevaste maksetähtaegadega. Seejuures on teataval Areva kontserni elujõulisuse taastamise jaoks olulisel tegevusel, nagu kaevandamine, selle riski vastu osaliselt ka loomulik kaitse, näiteks [20–70] % Nouvel Areva kaevandustoodangust realiseeritakse Kanadas, mille valuuta on USA dollariga seotud. Nimetatud kahe teguri – teatava olulise tähtsusega tegevuse loomulik kaitse ja riskide ennetav maandamine ülejäänud tegevuse puhul – ühendamine võimaldab komisjonil väita, et rakendatud on usaldusväärset riskide vähendamise strateegiat.

| (237) | Seoses [...] tegevuse rakendamise tingimustega on Areva kontsern juba rakendanud riskide vähendamise strateegiat, mis seisneb tegevuse täiustustes [...], võimaldamaks hüvitada ülemääraseid kulutusi. Need täiustused on hõlmatud tõhususe ja konkurentsivõime kavasse, mida rakendatakse kuni 2018. aastani, kusjuures täiendavaid optimeerimisvõimalusi – juhul kui kõnealune risk peaks avalduma – on võimalik kasutada ka pärast 2018. aastat. Komisjon leiab, et Areva kontserni lähenemisviisi võib pidada ratsionaalseks, kuna see on suunatud [...] varade tootlikkuse säilitamisele ja kasutab hoobasid, mis on ettevõttele kättesaadavad. |
| --- | --- |

(237)

Seoses [...] tegevuse rakendamise tingimustega on Areva kontsern juba rakendanud riskide vähendamise strateegiat, mis seisneb tegevuse täiustustes [...], võimaldamaks hüvitada ülemääraseid kulutusi. Need täiustused on hõlmatud tõhususe ja konkurentsivõime kavasse, mida rakendatakse kuni 2018. aastani, kusjuures täiendavaid optimeerimisvõimalusi – juhul kui kõnealune risk peaks avalduma – on võimalik kasutada ka pärast 2018. aastat. Komisjon leiab, et Areva kontserni lähenemisviisi võib pidada ratsionaalseks, kuna see on suunatud [...] varade tootlikkuse säilitamisele ja kasutab hoobasid, mis on ettevõttele kättesaadavad.

| (238) | Seoses [...] seotud riskiga on ilmne, et [...] avaldaks Areva kontserni edasisele tegevusele negatiivset mõju. Samas väidavad Prantsuse ametiasutused, et selle riski avaldumise tõenäosus on väike, [...]. Selline küsimus oli näiteks [...]. Komisjon leiab seega, et rakendati rahuldavat riskide vähendamise strateegiat. |
| --- | --- |

(238)

Seoses [...] seotud riskiga on ilmne, et [...] avaldaks Areva kontserni edasisele tegevusele negatiivset mõju. Samas väidavad Prantsuse ametiasutused, et selle riski avaldumise tõenäosus on väike, [...]. Selline küsimus oli näiteks [...]. Komisjon leiab seega, et rakendati rahuldavat riskide vähendamise strateegiat.

| (239) | Seoses tõhususe ja konkurentsivõime kavas toodud eesmärkide täitmata jätmisega märkisid Prantsuse ametiasutused, et Nouvel Areva võib kõnealuse kava ulatust ja kestust laiendada, hõlmates sellesse näiteks ostuhindade langemise või töötajate arvu vähenemise. Komisjon leiab, et täiendavate konkurentsimeetmete kasutuselevõtu näol oleks tegemist ratsionaalse lähenemisega juhul, kui kõiki varasemaid kavas toodud eesmärke ei saavutata. |
| --- | --- |

(239)

Seoses tõhususe ja konkurentsivõime kavas toodud eesmärkide täitmata jätmisega märkisid Prantsuse ametiasutused, et Nouvel Areva võib kõnealuse kava ulatust ja kestust laiendada, hõlmates sellesse näiteks ostuhindade langemise või töötajate arvu vähenemise. Komisjon leiab, et täiendavate konkurentsimeetmete kasutuselevõtu näol oleks tegemist ratsionaalse lähenemisega juhul, kui kõiki varasemaid kavas toodud eesmärke ei saavutata.

| (240) | Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal leiab komisjon, et Areva kontsern rakendab rahuldavat strateegiat ettevõtte tegevust ähvardavate peamiste riskide vähendamiseks. Seega võib menetluse algatamise otsuses toodud kahtluse kõrvale jätta ning järeldada, et Nouvel Areva ümberkorralduskava on suuniste punkti 50 sätetega kooskõlas. |
| --- | --- |

(240)

Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal leiab komisjon, et Areva kontsern rakendab rahuldavat strateegiat ettevõtte tegevust ähvardavate peamiste riskide vähendamiseks. Seega võib menetluse algatamise otsuses toodud kahtluse kõrvale jätta ning järeldada, et Nouvel Areva ümberkorralduskava on suuniste punkti 50 sätetega kooskõlas.

| (241) | Komisjon vaatles samuti küsimust, kas ettevõtja Nouvel Areva on suuteline leidma ebasoodsa stsenaariumi rakendumise korral vajalikud finantsvahendid pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(241)

Komisjon vaatles samuti küsimust, kas ettevõtja Nouvel Areva on suuteline leidma ebasoodsa stsenaariumi rakendumise korral vajalikud finantsvahendid pikaajalise elujõulisuse taastamiseks.

| (242) | Prantsuse ametiasutused andsid selle kohta vajalikud selgitused. Ebasoodsa stsenaariumi korral on ette nähtud, et ettevõtte rahastamisvajadus on [...] [0–1 miljardit] eurot. See rahastamisvajadus, [...] peaks tõenäoliselt saama täidetud [...]. Prantsuse ametiasutused tõid välja asjaolu, et ebasoodsa stsenaariumi korral saab Nouvel Areva investeerimisjärgu (investment grade) reitingu [...], võttes seejuures arvesse [...]. See võimaldab ettevõttel saada mõistliku hinnaga lisafinantseerimist kapitaliturgudel. |
| --- | --- |

(242)

Prantsuse ametiasutused andsid selle kohta vajalikud selgitused. Ebasoodsa stsenaariumi korral on ette nähtud, et ettevõtte rahastamisvajadus on [...] [0–1 miljardit] eurot. See rahastamisvajadus, [...] peaks tõenäoliselt saama täidetud [...]. Prantsuse ametiasutused tõid välja asjaolu, et ebasoodsa stsenaariumi korral saab Nouvel Areva investeerimisjärgu (investment grade) reitingu [...], võttes seejuures arvesse [...]. See võimaldab ettevõttel saada mõistliku hinnaga lisafinantseerimist kapitaliturgudel.

investment grade

| (243) | Probleem seisneb siiski [...]. Samas võimaldavad kaks asjaolu eeldada, et see takistus on ületatav. Esiteks on ettevõtte Nouvel Areva majandus- ja finantsnäitajad piisavalt head, et eeldada [...]. [...] võimaldab ettevõttel Nouvel Areva saada pikaajalist pangalaenu suuruses, mis vastab tema rahastamisvajadustele. Teiseks on viimastel aastatel jõudsalt arenenud kõrge tulususega (high yields) väärtpaberiturud, see võimaldab ettevõttel Nouvel Areva pöörduda vajaduse korral nende poole. Selliste turgude abil rahastamine on loomulikult kulukam, kuid ettevõtte Nouvel Areva võlakirjade emissioonivajadus on küllalt väike, kuna tal peaks olema võimalik saada investeerimisjärk [...]. |
| --- | --- |

(243)

Probleem seisneb siiski [...]. Samas võimaldavad kaks asjaolu eeldada, et see takistus on ületatav. Esiteks on ettevõtte Nouvel Areva majandus- ja finantsnäitajad piisavalt head, et eeldada [...]. [...] võimaldab ettevõttel Nouvel Areva saada pikaajalist pangalaenu suuruses, mis vastab tema rahastamisvajadustele. Teiseks on viimastel aastatel jõudsalt arenenud kõrge tulususega (high yields) väärtpaberiturud, see võimaldab ettevõttel Nouvel Areva pöörduda vajaduse korral nende poole. Selliste turgude abil rahastamine on loomulikult kulukam, kuid ettevõtte Nouvel Areva võlakirjade emissioonivajadus on küllalt väike, kuna tal peaks olema võimalik saada investeerimisjärk [...].

high yields

| (244) | [...]. Seega on abi suurust arvestades piisav, kui põhistsenaariumi kohaselt saavutab Nouvel Areva investeerimisjärgu reitingu [...], st enne rahastamisvajaduste ilmnemist. Ebasoodsa stsenaariumi puhul [...] ei saa Nouvel Areva pikaajalise elujõulisuse taastamist seega põhimõtteliselt kahtluse alla seada. |
| --- | --- |

(244)

[...]. Seega on abi suurust arvestades piisav, kui põhistsenaariumi kohaselt saavutab Nouvel Areva investeerimisjärgu reitingu [...], st enne rahastamisvajaduste ilmnemist. Ebasoodsa stsenaariumi puhul [...] ei saa Nouvel Areva pikaajalise elujõulisuse taastamist seega põhimõtteliselt kahtluse alla seada.

| (245) | Neid selgitusi silmas pidades leiab komisjon, et Nouvel Areva on suuteline rahuldama oma rahastamisvajadused [...], seejuures ka ebasoodsa stsenaariumi rakendumise korral. Seega ei ole takistusi ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(245)

Neid selgitusi silmas pidades leiab komisjon, et Nouvel Areva on suuteline rahuldama oma rahastamisvajadused [...], seejuures ka ebasoodsa stsenaariumi rakendumise korral. Seega ei ole takistusi ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamiseks.

| (246) | Lõpuks tõstatas komisjon menetluse algatamise otsuses küsimuse selle kohta, et äriplaanis ei ole ilmselgelt võetud arvesse tuumkütusetsükliga seotud tegevust ja reaktoritega seotud tegevuse võõrandamisest tingitud sünergia kadumist. |
| --- | --- |

(246)

Lõpuks tõstatas komisjon menetluse algatamise otsuses küsimuse selle kohta, et äriplaanis ei ole ilmselgelt võetud arvesse tuumkütusetsükliga seotud tegevust ja reaktoritega seotud tegevuse võõrandamisest tingitud sünergia kadumist.

| (247) | Komisjon leiab, et ka selles küsimuses on Prantsuse ametiasutused andnud vastused, mis võimaldavad neist kahtlustest loobuda. Vastused hõlmavad kaht väidet. |
| --- | --- |

(247)

Komisjon leiab, et ka selles küsimuses on Prantsuse ametiasutused andnud vastused, mis võimaldavad neist kahtlustest loobuda. Vastused hõlmavad kaht väidet.

| (248) | Esmalt on ilmne, et sünergia kadumine avaldab suuremat mõju perioodi jooksul, mis ületab osaliselt komisjonile teatatud äriplaani kohaldamisaja (2016–2025). Selle põhjuseks on tuumaenergia valdkonna majandustsüklite väga pikk kestus. Tuumamaterjalide tarnimise lepingud sõlmitakse tavaliselt mitmeks aastaks, üldjuhul viieks kuni kümneks aastaks sõltuvalt tarnitavast materjalist (tooruraan, ümbertöödeldud uraan, rikastatud uraan) ja kliendi olemusest. Sellest tuleneb, et äriplaani kohaldamise esimestel aastatel võib kindlasti täheldada küllalt suurt inertsi. Sünergia kadumisest tingitud mõjud avalduvad eeskätt siis, kui hakatakse uuesti sõlmima Nouvel Areva peamisi tarnelepinguid või siis, kui Nouvel Areva hakkab haldama uusi tuumaelektrijaamade projekte, see tähendab peaasjalikult 2016–2025 äriplaani kohaldamisaja lõpul (või pärast seda). Sellega seoses tuleb märkida, et Nouvel Areva käibe kasvuprognoosid äriplaani kohaldamise perioodi lõpuosa jaoks on ettevaatlikud. Need prognoosid põhinevad [...], samas kui vastupidise stsenaariumi puhul, kus kaks varasemat tegevust jääksid integreerituks, oleks Areva kontsern olnud kindlasti suuteline [...], eeskätt tänu reaktorite elutsükli lõppu hõlmavatele pakkumistele, mille puhul sünergia on eriti oluline (31). |
| --- | --- |

(248)

Esmalt on ilmne, et sünergia kadumine avaldab suuremat mõju perioodi jooksul, mis ületab osaliselt komisjonile teatatud äriplaani kohaldamisaja (2016–2025). Selle põhjuseks on tuumaenergia valdkonna majandustsüklite väga pikk kestus. Tuumamaterjalide tarnimise lepingud sõlmitakse tavaliselt mitmeks aastaks, üldjuhul viieks kuni kümneks aastaks sõltuvalt tarnitavast materjalist (tooruraan, ümbertöödeldud uraan, rikastatud uraan) ja kliendi olemusest. Sellest tuleneb, et äriplaani kohaldamise esimestel aastatel võib kindlasti täheldada küllalt suurt inertsi. Sünergia kadumisest tingitud mõjud avalduvad eeskätt siis, kui hakatakse uuesti sõlmima Nouvel Areva peamisi tarnelepinguid või siis, kui Nouvel Areva hakkab haldama uusi tuumaelektrijaamade projekte, see tähendab peaasjalikult 2016–2025 äriplaani kohaldamisaja lõpul (või pärast seda). Sellega seoses tuleb märkida, et Nouvel Areva käibe kasvuprognoosid äriplaani kohaldamise perioodi lõpuosa jaoks on ettevaatlikud. Need prognoosid põhinevad [...], samas kui vastupidise stsenaariumi puhul, kus kaks varasemat tegevust jääksid integreerituks, oleks Areva kontsern olnud kindlasti suuteline [...], eeskätt tänu reaktorite elutsükli lõppu hõlmavatele pakkumistele, mille puhul sünergia on eriti oluline (31).

31

| (249) | Teiseks rakendab Areva kontsern ambitsioonikat tõhususe ja konkurentsivõime kava, mille eesmärk on nimelt vähendada erinevatest võõrandamistest tulenevat mastaabiefekti vähenemist näiteks toodete ja teenuste müügi valdkonnas. Selles kavas seatud eesmärk on saavutada kuni 2018. aastani 500 miljoni euro suurune kokkuhoid. |
| --- | --- |

(249)

Teiseks rakendab Areva kontsern ambitsioonikat tõhususe ja konkurentsivõime kava, mille eesmärk on nimelt vähendada erinevatest võõrandamistest tulenevat mastaabiefekti vähenemist näiteks toodete ja teenuste müügi valdkonnas. Selles kavas seatud eesmärk on saavutada kuni 2018. aastani 500 miljoni euro suurune kokkuhoid.

| (250) | Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et Areva kontserni äriplaani eri elementide kohta tõstatatud kahtlused võib kõrvale jätta. Selle üksuse elujõulisuse taastamise kava ülejäänud osa tunnistati menetluse algatamise otsuses vastuvõetavaks. Komisjon rõhutas eeskätt põhieelduste realistlikku laadi ning ei muuda seda seisukohta. Komisjon märgib samuti, et Nouvel Areva finantskava võimaldab saavutada ümberkorraldatud ettevõtte elujõulisuse 2019. aastaks ning komisjon peab asjakohaseks Prantsuse ametiasutuste sellega seoses esitatud näitajaid: käibemaht, EBITDA, operatiivne rahavoog, netovõlg, S&P suhtarvud, nagu netovõla ja EBITDA suhe ning põhitegevuse rahavoo ja netovõla suhtarv. Neil põhjustel leiab komisjon, et Nouvel Areva äriplaan on kindel, võimaldab ettevõtte elujõulisuse 2019. aastaks taastada ja toetab abi andmise sihiks olevate ühist huvi pakkuvate eesmärkide täitmist. |
| --- | --- |

(250)

Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et Areva kontserni äriplaani eri elementide kohta tõstatatud kahtlused võib kõrvale jätta. Selle üksuse elujõulisuse taastamise kava ülejäänud osa tunnistati menetluse algatamise otsuses vastuvõetavaks. Komisjon rõhutas eeskätt põhieelduste realistlikku laadi ning ei muuda seda seisukohta. Komisjon märgib samuti, et Nouvel Areva finantskava võimaldab saavutada ümberkorraldatud ettevõtte elujõulisuse 2019. aastaks ning komisjon peab asjakohaseks Prantsuse ametiasutuste sellega seoses esitatud näitajaid: käibemaht, EBITDA, operatiivne rahavoog, netovõlg, S&P suhtarvud, nagu netovõla ja EBITDA suhe ning põhitegevuse rahavoo ja netovõla suhtarv. Neil põhjustel leiab komisjon, et Nouvel Areva äriplaan on kindel, võimaldab ettevõtte elujõulisuse 2019. aastaks taastada ja toetab abi andmise sihiks olevate ühist huvi pakkuvate eesmärkide täitmist.

5.2.3.2.   Areva SA äriplaan

Areva SA äriplaan

| (251) | Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas Areva SA äriplaani aluseks olevad eeldused on realistlikud. Neid kahtlusi süvendas veelgi asjaolu, et menetluse algatamise ajal ei olnud selge reaktoritega seotud tegevuse võõrandamiseks kasutatav meetod. |
| --- | --- |

(251)

Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas Areva SA äriplaani aluseks olevad eeldused on realistlikud. Neid kahtlusi süvendas veelgi asjaolu, et menetluse algatamise ajal ei olnud selge reaktoritega seotud tegevuse võõrandamiseks kasutatav meetod.

| (252) | Vastuseks komisjoni väljendatud kahtlustele esitasid Prantsuse ametiasutused ajakohastatud äriplaani, mis põhines stabiliseeritud eeldustel. Kolmandad isikud Siemens ja TVO esitasid selle kohta kommentaarid. Seega on komisjonil olemas teave, mis aitab hinnata, kas Areva kontserni restruktureerimine võimaldab taastada Areva SA pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(252)

Vastuseks komisjoni väljendatud kahtlustele esitasid Prantsuse ametiasutused ajakohastatud äriplaani, mis põhines stabiliseeritud eeldustel. Kolmandad isikud Siemens ja TVO esitasid selle kohta kommentaarid. Seega on komisjonil olemas teave, mis aitab hinnata, kas Areva kontserni restruktureerimine võimaldab taastada Areva SA pikaajalise elujõulisuse.

| (253) | Tulevikus on Areva SA põhieesmärk rahastada (otseselt või Areva NP vahendusel) temale jäänud kohustusi:






  a) | Areva kontserni pangavõla ja selle intresside tasumine kogusummas 3,4 miljardit eurot ajavahemikul 2017–2025; |
| --- | --- | --- |

(253)

Tulevikus on Areva SA põhieesmärk rahastada (otseselt või Areva NP vahendusel) temale jäänud kohustusi:

a)

Areva kontserni pangavõla ja selle intresside tasumine kogusummas 3,4 miljardit eurot ajavahemikul 2017–2025;

| b) | mitmesugused võõrandatava tegevusega seotud kulud ja eraldised kogusummas [0–1 miljardit] eurot; |
| --- | --- |

b)

mitmesugused võõrandatava tegevusega seotud kulud ja eraldised kogusummas [0–1 miljardit] eurot;

| c) | võimalikud tasumisele kuuluvad kahjuhüvitised või [...] sissenõutavad tagatised; |
| --- | --- |

c)

võimalikud tasumisele kuuluvad kahjuhüvitised või [...] sissenõutavad tagatised;

| d) | projekti OL3 lõpuleviimisega seotud kulud. |
| --- | --- |

d)

projekti OL3 lõpuleviimisega seotud kulud.

| (254) | Seoses selle üksuse erilise eesmärgiga tuleb Areva SA elujõulisuse taastamise puhul tegelikult vaadelda, kas ettevõtte ressursid on piisavad kõigi nende kohustuste täitmiseks, seda ka ebasoodsa stsenaariumi korral. |
| --- | --- |

(254)

Seoses selle üksuse erilise eesmärgiga tuleb Areva SA elujõulisuse taastamise puhul tegelikult vaadelda, kas ettevõtte ressursid on piisavad kõigi nende kohustuste täitmiseks, seda ka ebasoodsa stsenaariumi korral.

| (255) | Areva SA ressursid alates 2017. aastast on järgmised:






  a) | Prantsuse riigi kavandatud kapitali suurendamine 2 miljardi euro ulatuses; |
| --- | --- | --- |

(255)

Areva SA ressursid alates 2017. aastast on järgmised:

a)

Prantsuse riigi kavandatud kapitali suurendamine 2 miljardi euro ulatuses;

| b) | käimasolevatest võõrandamistest saadav tulu, mis ulatub ligikaudu [1–5 miljardi] euroni, (32) kuid mis võib suureneda [200–700 miljoni] euro võrra, kui ettevõtte Nouvel Areva NP võõrandamise SPA raamlepingus sätestatud hinnalisa välja makstakse (33); |
| --- | --- |

b)

käimasolevatest võõrandamistest saadav tulu, mis ulatub ligikaudu [1–5 miljardi] euroni, (32) kuid mis võib suureneda [200–700 miljoni] euro võrra, kui ettevõtte Nouvel Areva NP võõrandamise SPA raamlepingus sätestatud hinnalisa välja makstakse (33);

32

33

| c) | Areva SA bilanssi jäävate varade väärtus [...], st esmajärjekorras aktsiad, mida Areva SA omab ettevõttes Nouvel Areva. |
| --- | --- |

c)

Areva SA bilanssi jäävate varade väärtus [...], st esmajärjekorras aktsiad, mida Areva SA omab ettevõttes Nouvel Areva.

| (256) | Põhjenduses 255 osutatud ressursside kohta on võimalik anda piisavalt usaldusväärne hinnang. Esiteks on kapitali suurendamise summa kindel. Teiseks, võõrandamisest saadava tulu suurus on tõenäoliselt vähemalt ligikaudu [1–5 miljardit] eurot, kuna EDFi ja Areva kontserni vahel sõlmitud SPA lepingus toodud müügisumma 100 % Nouvel Areva NP aktsiate eest on 2,5 miljardit eurot (34) ja tütarettevõtja Adwen müügihind lepiti kokku 60 miljoni euro peale (35). Kolmandaks, Areva SA osaluse väärtust ettevõttes Nouvel Areva on võimalik konservatiivse meetodi kohaselt hinnata 2 miljardi euro peale. |
| --- | --- |

(256)

Põhjenduses 255 osutatud ressursside kohta on võimalik anda piisavalt usaldusväärne hinnang. Esiteks on kapitali suurendamise summa kindel. Teiseks, võõrandamisest saadava tulu suurus on tõenäoliselt vähemalt ligikaudu [1–5 miljardit] eurot, kuna EDFi ja Areva kontserni vahel sõlmitud SPA lepingus toodud müügisumma 100 % Nouvel Areva NP aktsiate eest on 2,5 miljardit eurot (34) ja tütarettevõtja Adwen müügihind lepiti kokku 60 miljoni euro peale (35). Kolmandaks, Areva SA osaluse väärtust ettevõttes Nouvel Areva on võimalik konservatiivse meetodi kohaselt hinnata 2 miljardi euro peale.

34

35

| (257) | Seoses viimase punktiga tuleb öelda, et Areva SA jääkosaluse väärtus ettevõttes Nouvel Areva on Areva SA ressursside hulgast kõige raskemini hinnatav väärtus. [...]. Vaatamata sellele ebakindlusele tuleks konservatiivset lähenemist kasutades võtta võrdlusaluseks selle osaluse praegune väärtus. Selle väärtuse suuruseks hindasid põhjenduses 132 osutatud kaks Jaapani investorit 2 miljardit eurot 100 % omakapitali eest, võttes aluseks finantsnõustaja [...] 23. septembril 2016 esitatud aruande. Tegemist on ettevaatliku lähenemisega, sest kui Nouvel Areva taastumine toimub vastavalt ümberkorralduskavas esitatud prognoosile, on ettevõtte omakapitali väärtus [...] põhimõtteliselt suurem kui praegune väärtus. [...]. |
| --- | --- |

(257)

Seoses viimase punktiga tuleb öelda, et Areva SA jääkosaluse väärtus ettevõttes Nouvel Areva on Areva SA ressursside hulgast kõige raskemini hinnatav väärtus. [...]. Vaatamata sellele ebakindlusele tuleks konservatiivset lähenemist kasutades võtta võrdlusaluseks selle osaluse praegune väärtus. Selle väärtuse suuruseks hindasid põhjenduses 132 osutatud kaks Jaapani investorit 2 miljardit eurot 100 % omakapitali eest, võttes aluseks finantsnõustaja [...] 23. septembril 2016 esitatud aruande. Tegemist on ettevaatliku lähenemisega, sest kui Nouvel Areva taastumine toimub vastavalt ümberkorralduskavas esitatud prognoosile, on ettevõtte omakapitali väärtus [...] põhimõtteliselt suurem kui praegune väärtus. [...].

| (258) | Eelnevast ilmneb, et ettevõttel Areva SA on oma vajaduste katmiseks [3–7] miljardit eurot. Sellele võib ajavahemikul 2017–2019 lisanduda [200–700 miljonit] eurot hinnavahe väljamaksmise näol ning 2 miljardit eurot [...], mis moodustab tema osaluse väärtuse ettevõttes Nouvel Areva. |
| --- | --- |

(258)

Eelnevast ilmneb, et ettevõttel Areva SA on oma vajaduste katmiseks [3–7] miljardit eurot. Sellele võib ajavahemikul 2017–2019 lisanduda [200–700 miljonit] eurot hinnavahe väljamaksmise näol ning 2 miljardit eurot [...], mis moodustab tema osaluse väärtuse ettevõttes Nouvel Areva.

| (259) | Seega on Areva SA ressursid teada ning tuleb hinnata nende kokkusobivust ettevõtte prognoositava tegevusega. Areva SA tegevuse hinnang põhjustab kõige suuremat ebakindlust. Pangavõla ja intresside tagasimaksmine on seotud kindla summaga: 3,4 miljardit eurot alates 2017. aastast. Võõrandatava tegevusega seotud kulud ja reservid on keskendunud eeskätt äriplaani esimestele aastatele ja ei põhjusta seetõttu olulisi kõhklusi. Nende suurus on hinnanguliselt [0–1 miljardit] eurot. Seevastu [...] seotud riskide hindamine on põhimõtteliselt keerulisem. Samuti on projekti OL3 lõpuleviimine seotud teatava hulga ettenägematute sündmustega. |
| --- | --- |

(259)

Seega on Areva SA ressursid teada ning tuleb hinnata nende kokkusobivust ettevõtte prognoositava tegevusega. Areva SA tegevuse hinnang põhjustab kõige suuremat ebakindlust. Pangavõla ja intresside tagasimaksmine on seotud kindla summaga: 3,4 miljardit eurot alates 2017. aastast. Võõrandatava tegevusega seotud kulud ja reservid on keskendunud eeskätt äriplaani esimestele aastatele ja ei põhjusta seetõttu olulisi kõhklusi. Nende suurus on hinnanguliselt [0–1 miljardit] eurot. Seevastu [...] seotud riskide hindamine on põhimõtteliselt keerulisem. Samuti on projekti OL3 lõpuleviimine seotud teatava hulga ettenägematute sündmustega.

| (260) | Seoses esmalt [...] seotud riskidega tuleb märkida, et Nouvel Areva NP võõrandamise raamistiku moodustavas SPA lepingus on esitatud EDFile antud kohustuste tagatiste loetelu [...]. Need kohustuste tagatised kaitsevad EDFi võimalike finantstagajärgede eest, mis võivad tuleneda [...]. |
| --- | --- |

(260)

Seoses esmalt [...] seotud riskidega tuleb märkida, et Nouvel Areva NP võõrandamise raamistiku moodustavas SPA lepingus on esitatud EDFile antud kohustuste tagatiste loetelu [...]. Need kohustuste tagatised kaitsevad EDFi võimalike finantstagajärgede eest, mis võivad tuleneda [...].

| (261) | Lepingujärgse vastutuse valdkonnas, [...]. |
| --- | --- |

(261)

Lepingujärgse vastutuse valdkonnas, [...].

| (262) | [...] selle riski avaldumine tundub praegu ebatõenäoline. |
| --- | --- |

(262)

[...] selle riski avaldumine tundub praegu ebatõenäoline.

| (263) | Tsiviilvastutuse kohaldamist hõlmavate juhtumite kohta [...]. |
| --- | --- |

(263)

Tsiviilvastutuse kohaldamist hõlmavate juhtumite kohta [...].

| (264) | Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et ettevõtjat Areva SA ähvardavat riski seoses [...] on keeruline hinnata, kuid need riskid on tõenäoliselt piiratud summaga [...]. |
| --- | --- |

(264)

Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et ettevõtjat Areva SA ähvardavat riski seoses [...] on keeruline hinnata, kuid need riskid on tõenäoliselt piiratud summaga [...].

| (265) | Seoses projekti OL3 lõpuleviimise kuludega ja sellega seotud finants- ja õiguslike riskidega sai komisjon teatava hulga kommentaare kolmandatelt isikutelt. Tuleb eristada kaht asjaolu: ühelt poolt on tegemist ehituse lõpetamise kuludega otseses tähenduses ja teiselt poolt finantsriskiga, mis on seotud projekti käigus lepinguosaliste vahel käivitatud kohtutoimingutega. |
| --- | --- |

(265)

Seoses projekti OL3 lõpuleviimise kuludega ja sellega seotud finants- ja õiguslike riskidega sai komisjon teatava hulga kommentaare kolmandatelt isikutelt. Tuleb eristada kaht asjaolu: ühelt poolt on tegemist ehituse lõpetamise kuludega otseses tähenduses ja teiselt poolt finantsriskiga, mis on seotud projekti käigus lepinguosaliste vahel käivitatud kohtutoimingutega.

| (266) | Prantsuse ametiasutused, Siemens ja TVO esitasid kõik erineva hinnangu projekti OL3 lõpetamise kulude kohta ning prognoosimatute sündmuste kohta, mis võivad neid kulusid mõjutada. |
| --- | --- |

(266)

Prantsuse ametiasutused, Siemens ja TVO esitasid kõik erineva hinnangu projekti OL3 lõpetamise kulude kohta ning prognoosimatute sündmuste kohta, mis võivad neid kulusid mõjutada.

| (267) | Prantsuse ametiasutuste stsenaarium koostati Areva kontsernilt pärit andmete põhjal ja selles on nimetatud netorahavoogusid suurusjärgus [1,5–0,5 miljardit] eurot [...]. Need rahavood jagunevad järgmiselt:






  a) | [...] eurot projektiga OL3 seotud põhitegevuse rahavoogudest, [...]. Ühtlustatuna sama võrdlusperioodi peale on see hinnang lähedane TVO ja Siemensi koostatud hinnangutele. Seega võib väita, et selle põhieelduse suhtes valitseb suhteline konsensus; |
| --- | --- | --- |

(267)

Prantsuse ametiasutuste stsenaarium koostati Areva kontsernilt pärit andmete põhjal ja selles on nimetatud netorahavoogusid suurusjärgus [1,5–0,5 miljardit] eurot [...]. Need rahavood jagunevad järgmiselt:

a)

[...] eurot projektiga OL3 seotud põhitegevuse rahavoogudest, [...]. Ühtlustatuna sama võrdlusperioodi peale on see hinnang lähedane TVO ja Siemensi koostatud hinnangutele. Seega võib väita, et selle põhieelduse suhtes valitseb suhteline konsensus;

| b) | reserv projekti ellurakendamisega seotud riskide maandamiseks suurusjärgus [0–1 miljardit] eurot. See hinnang jääb alumise vahemiku ([0–1 miljardit eurot) ja TVO arvestatud ülemise vahemiku [0–1 miljardit] eurot vahele ja [...]. |
| --- | --- |

b)

reserv projekti ellurakendamisega seotud riskide maandamiseks suurusjärgus [0–1 miljardit] eurot. See hinnang jääb alumise vahemiku ([0–1 miljardit eurot) ja TVO arvestatud ülemise vahemiku [0–1 miljardit] eurot vahele ja [...].

| (268) | Lisaks neile hinnangutele [...]. Sellise stsenaariumi puhul oleks Areva SA täiendav ülekulu [...], [0–1 miljardit] eurot. |
| --- | --- |

(268)

Lisaks neile hinnangutele [...]. Sellise stsenaariumi puhul oleks Areva SA täiendav ülekulu [...], [0–1 miljardit] eurot.

| (269) | Võttes arvesse projekti OL3 ulatust ja keerukust, on sellega seotud prognooside võrdlemine keerukas. Samas on see võrdlus vajalik veendumaks, et abi piirdub minimaalselt vajalikuga, mis eeldab, et riik ei tee ettevõttesse Areva SA ülemääraselt suurt kapitalisüsti, samas kui ettevõttel Areva SA on olemas piisavad ressursid selleks, et täita oma kohustused isegi ebasoodsa stsenaariumi korral. |
| --- | --- |

(269)

Võttes arvesse projekti OL3 ulatust ja keerukust, on sellega seotud prognooside võrdlemine keerukas. Samas on see võrdlus vajalik veendumaks, et abi piirdub minimaalselt vajalikuga, mis eeldab, et riik ei tee ettevõttesse Areva SA ülemääraselt suurt kapitalisüsti, samas kui ettevõttel Areva SA on olemas piisavad ressursid selleks, et täita oma kohustused isegi ebasoodsa stsenaariumi korral.

| (270) | Vastupidiselt Siemensi esitatud väitele leiab komisjon, et kõnealune ebasoodne stsenaarium ei pea kajastama kõiki maksimaalseid teoreetiliselt võimalikke riske. Komisjoni ülesanne on faktiliste asjaolude põhjal tõmmata piir selle taseme juurde, kust algab tema arvates piisavalt ettevaatlik ebasoodne stsenaarium. |
| --- | --- |

(270)

Vastupidiselt Siemensi esitatud väitele leiab komisjon, et kõnealune ebasoodne stsenaarium ei pea kajastama kõiki maksimaalseid teoreetiliselt võimalikke riske. Komisjoni ülesanne on faktiliste asjaolude põhjal tõmmata piir selle taseme juurde, kust algab tema arvates piisavalt ettevaatlik ebasoodne stsenaarium.

| (271) | Vaadeldaval juhul on projekti OL3 lõpuleviimise kulude peamine sisuline muutuja objekti käikuandmisega hilinemise risk [...]. Süvendatud uuringu ajal kogutud andmetele tuginedes leiab komisjon, et ebasoodne stsenaarium võib põhineda eeldusel, et [...]. See valik tugineb kahele peamisele põhjusele. Esiteks märgib komisjon, et hinnangu andmise ajal oli ehituse prognoositud ajakavast [...] kinni peetud. TVO ja Areva kontsern andsid avalikult teada (36) projekti edenemisest, mis tulenes paremast koostööst ehituse käigus. Teiseks saab projekti OL3 puhul alates 2017. aastast kasutada Taishani katsete põhist kogemust. Taishani EPR (European pressurised water reactor, Euroopa surveveereaktor) projekti hea edenemine võimaldas võita ligikaudu viis kuud projekti OL3 rakendamisel. Neid asjaolusid arvesse võttes ei ole komisjonil alust arvata, et projekt katkestatakse isegi ebasoodsa stsenaariumi korral – tegemist on eeldusega, mida [...] oma märkustes ei toetanud. |
| --- | --- |

(271)

Vaadeldaval juhul on projekti OL3 lõpuleviimise kulude peamine sisuline muutuja objekti käikuandmisega hilinemise risk [...]. Süvendatud uuringu ajal kogutud andmetele tuginedes leiab komisjon, et ebasoodne stsenaarium võib põhineda eeldusel, et [...]. See valik tugineb kahele peamisele põhjusele. Esiteks märgib komisjon, et hinnangu andmise ajal oli ehituse prognoositud ajakavast [...] kinni peetud. TVO ja Areva kontsern andsid avalikult teada (36) projekti edenemisest, mis tulenes paremast koostööst ehituse käigus. Teiseks saab projekti OL3 puhul alates 2017. aastast kasutada Taishani katsete põhist kogemust. Taishani EPR (European pressurised water reactor, Euroopa surveveereaktor) projekti hea edenemine võimaldas võita ligikaudu viis kuud projekti OL3 rakendamisel. Neid asjaolusid arvesse võttes ei ole komisjonil alust arvata, et projekt katkestatakse isegi ebasoodsa stsenaariumi korral – tegemist on eeldusega, mida [...] oma märkustes ei toetanud.

36

European pressurised water reactor

| (272) | Lähtudes sellest eeldusest ebasoodsa stsenaariumi puhul, on võimalik teha hinnanguid rahakulude kohta (ettevõttel TVO maksta jäävad netosummad), mille suurus on alates 2017. aastast järgmine: ligikaudu [0–3 miljardit] eurot TVO ja [0–3 miljardit] eurot Siemens. Need hinnangud on vastavalt [...] euro võrra suuremad Prantsuse ametiasutuste tehtud hinnangutest. Prantsuse ametiasutused ei nõustu Siemensi ja TVO antud hinnangutega ning on kindel, et Areva kontsern tunneb ja suudab hinnata omaenda kulusid kõige täpsemalt. Samas näitab selline seisukohtade erinevus ja projekti edenemise ajalugu, et eelistada tuleb ettevaatlikku stsenaariumi. Neid kolme hinnangut arvestades võib eeldada, et ettevaatlik hinnang on [0–3 miljardit] eurot. Seda summat saab komisjon kasutada oma analüüsi tegemiseks. |
| --- | --- |

(272)

Lähtudes sellest eeldusest ebasoodsa stsenaariumi puhul, on võimalik teha hinnanguid rahakulude kohta (ettevõttel TVO maksta jäävad netosummad), mille suurus on alates 2017. aastast järgmine: ligikaudu [0–3 miljardit] eurot TVO ja [0–3 miljardit] eurot Siemens. Need hinnangud on vastavalt [...] euro võrra suuremad Prantsuse ametiasutuste tehtud hinnangutest. Prantsuse ametiasutused ei nõustu Siemensi ja TVO antud hinnangutega ning on kindel, et Areva kontsern tunneb ja suudab hinnata omaenda kulusid kõige täpsemalt. Samas näitab selline seisukohtade erinevus ja projekti edenemise ajalugu, et eelistada tuleb ettevaatlikku stsenaariumi. Neid kolme hinnangut arvestades võib eeldada, et ettevaatlik hinnang on [0–3 miljardit] eurot. Seda summat saab komisjon kasutada oma analüüsi tegemiseks.

| (273) | Nendele kohustustele lisanduvad veel peamised õiguslikud riskid, mida Areva SA kannab projekti OL3 raames. Need riskid on kaht laadi. Tegemist on ühelt poolt kahjutasudega, mida ettevõttelt Areva SA või Areva NP võidakse sisse nõuda [...] ja teiselt poolt riskid, mis on seotud konsortsiumi ja TVO vahelise kohtuvaidlusega. |
| --- | --- |

(273)

Nendele kohustustele lisanduvad veel peamised õiguslikud riskid, mida Areva SA kannab projekti OL3 raames. Need riskid on kaht laadi. Tegemist on ühelt poolt kahjutasudega, mida ettevõttelt Areva SA või Areva NP võidakse sisse nõuda [...] ja teiselt poolt riskid, mis on seotud konsortsiumi ja TVO vahelise kohtuvaidlusega.

| (274) | Siemens teatas komisjonile, et [...]. |
| --- | --- |

(274)

Siemens teatas komisjonile, et [...].

| (275) | Mis puudutab õiguslikku riski, mis on seotud käimasoleva kohtuvaidlusega TVO ja konsortsiumi vahel, siis selle suurust on võimatu hinnata või prognoosida. Prantsuse ametiasutuste, Siemensi ja TVO esitatud teabest ilmneb, et sisuline kohtuotsus tehakse [...]. Praegu ei ole võimalik ennustada selle kohtuvaidluse tulemust, tegemist on ühe kõige keerulisema juhtumiga, mida vahekohus on kunagi käsitlenud. Teoreetiliselt on maksimaalne summa, mida konsortsiumilt on võimalik välja nõuda, [...] eurot. Seoses sellega, et seda riski on võimatu hinnata, [...]. Sellega seoses tekib probleem suuniste kohaldamisega, kuna – nagu on näidatud põhjenduses 269 – komisjon peab veenduma, et ümberkorraldatud ettevõttel on olemas vajalikud ressursid oma kohustuste täitmiseks ning et abisumma ei oleks seetõttu ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(275)

Mis puudutab õiguslikku riski, mis on seotud käimasoleva kohtuvaidlusega TVO ja konsortsiumi vahel, siis selle suurust on võimatu hinnata või prognoosida. Prantsuse ametiasutuste, Siemensi ja TVO esitatud teabest ilmneb, et sisuline kohtuotsus tehakse [...]. Praegu ei ole võimalik ennustada selle kohtuvaidluse tulemust, tegemist on ühe kõige keerulisema juhtumiga, mida vahekohus on kunagi käsitlenud. Teoreetiliselt on maksimaalne summa, mida konsortsiumilt on võimalik välja nõuda, [...] eurot. Seoses sellega, et seda riski on võimatu hinnata, [...]. Sellega seoses tekib probleem suuniste kohaldamisega, kuna – nagu on näidatud põhjenduses 269 – komisjon peab veenduma, et ümberkorraldatud ettevõttel on olemas vajalikud ressursid oma kohustuste täitmiseks ning et abisumma ei oleks seetõttu ebaproportsionaalne.

| (276) | Kokkuvõttes võib Areva SA kohustuste konservatiivse analüüsi põhjal, mis tugineb Prantsuse ametiasutuste ja huvitatud kolmandate isikute esitatud märkustele, teha järgmise järelduse: Areva SA rahaliselt väljendatavad kohustused ulatuvad ligikaudu [3–7 miljardi] euroni (37). |
| --- | --- |

(276)

Kokkuvõttes võib Areva SA kohustuste konservatiivse analüüsi põhjal, mis tugineb Prantsuse ametiasutuste ja huvitatud kolmandate isikute esitatud märkustele, teha järgmise järelduse: Areva SA rahaliselt väljendatavad kohustused ulatuvad ligikaudu [3–7 miljardi] euroni (37).

37

| (277) | Nendele kohustustele lisandub [...] teatav hulk kohustusi, mille rahaline väljendamine on keerukam: ühelt poolt riskid, mis on seotud [...], ning teiselt poolt risk, mis on seotud sellega, et Areva SA võib käimasoleva kohtuvaidluse tulemusel olla kohustatud maksma osa konsortsiumi TVOle makstavast kahjutasust. |
| --- | --- |

(277)

Nendele kohustustele lisandub [...] teatav hulk kohustusi, mille rahaline väljendamine on keerukam: ühelt poolt riskid, mis on seotud [...], ning teiselt poolt risk, mis on seotud sellega, et Areva SA võib käimasoleva kohtuvaidluse tulemusel olla kohustatud maksma osa konsortsiumi TVOle makstavast kahjutasust.

| (278) | Kõikide nende kohustuste katmiseks on ettevõttel Areva SA [3–7 miljardit] eurot (38) ning lisaks veel vara [...] seoses oma ligi 40 % suuruse osalusega ettevõttes Nouvel Areva. Selle osaluse väärtust, mille suurus on praegu 2 miljardit eurot, ei võtnud Siemens ja TVO oma märkustes arvesse. Samas annab see komisjonile teatava kindlustunde Areva (ja tema kaudu ka Areva NP) suutlikkuse kohta täita oma kohustused, kuigi osa kõnealustest kohustustest on praegu praktiliselt võimatu hinnata. Asjaolu, et see osalus on lühiajalises plaanis vähelikviidne, ei mõjuta seda järeldust, sest teatav osa riskidest avaldavad realiseerumise korral peamist mõju alles alates 2019. aastast, (39) st alates perioodist, kui Nouvel Areva on oma restruktureerimist lõpule viimas ning tema aktsiad on suurema väärtusega ja likviidsemad kui praegu. |
| --- | --- |

(278)

Kõikide nende kohustuste katmiseks on ettevõttel Areva SA [3–7 miljardit] eurot (38) ning lisaks veel vara [...] seoses oma ligi 40 % suuruse osalusega ettevõttes Nouvel Areva. Selle osaluse väärtust, mille suurus on praegu 2 miljardit eurot, ei võtnud Siemens ja TVO oma märkustes arvesse. Samas annab see komisjonile teatava kindlustunde Areva (ja tema kaudu ka Areva NP) suutlikkuse kohta täita oma kohustused, kuigi osa kõnealustest kohustustest on praegu praktiliselt võimatu hinnata. Asjaolu, et see osalus on lühiajalises plaanis vähelikviidne, ei mõjuta seda järeldust, sest teatav osa riskidest avaldavad realiseerumise korral peamist mõju alles alates 2019. aastast, (39) st alates perioodist, kui Nouvel Areva on oma restruktureerimist lõpule viimas ning tema aktsiad on suurema väärtusega ja likviidsemad kui praegu.

38

39

| (279) | Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et vaatamata ilmsetele probleemidele Areva SA teatavatele kohustustele kindla hinnangu andmisel, kinnitavad süvendatud uurimise käigus selgunud asjaolud, et ettevõttel Areva SA on piisavad ressursid oma kohustuste täitmiseks, seda ka ebasoodsa stsenaariumi korral, mis hõlmab projekti OL3 täitmisega kaasnevaid lisakulusid, projektiga OL3 seotud kohtuvaidluse tulemusel makstavaid kahjutasusid ja teatavate kohustuste tagatiste sissenõudmist [...]. |
| --- | --- |

(279)

Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et vaatamata ilmsetele probleemidele Areva SA teatavatele kohustustele kindla hinnangu andmisel, kinnitavad süvendatud uurimise käigus selgunud asjaolud, et ettevõttel Areva SA on piisavad ressursid oma kohustuste täitmiseks, seda ka ebasoodsa stsenaariumi korral, mis hõlmab projekti OL3 täitmisega kaasnevaid lisakulusid, projektiga OL3 seotud kohtuvaidluse tulemusel makstavaid kahjutasusid ja teatavate kohustuste tagatiste sissenõudmist [...].

| (280) | Selle küsimusega seoses esitas TVO teist laadi väite. TVO väitel ei peaks komisjon ümberkorraldust hindama mitte üksnes rahalist poolt silmas pidades, vaid tuleks ka veenduda, et ettevõttesse Areva SA jääb vajalikul tasemel inim- ja tehnilist ressurssi, võttes arvesse, et ettevõtja jääb TVO lepingupartneriks, kuigi osa ettevõtte varasemast ajast pärit varast võõrandatakse ettevõtte Nouvel Areva NP kaudu EDFile. TVO väitel oleks ebapiisav inim- ja tehniliste ressursside tase vastuolus Euratomi lepingu artikli 2 punktidega b ja c. |
| --- | --- |

(280)

Selle küsimusega seoses esitas TVO teist laadi väite. TVO väitel ei peaks komisjon ümberkorraldust hindama mitte üksnes rahalist poolt silmas pidades, vaid tuleks ka veenduda, et ettevõttesse Areva SA jääb vajalikul tasemel inim- ja tehnilist ressurssi, võttes arvesse, et ettevõtja jääb TVO lepingupartneriks, kuigi osa ettevõtte varasemast ajast pärit varast võõrandatakse ettevõtte Nouvel Areva NP kaudu EDFile. TVO väitel oleks ebapiisav inim- ja tehniliste ressursside tase vastuolus Euratomi lepingu artikli 2 punktidega b ja c.

| (281) | Komisjon märgib, et Areva kontserni ümberkorraldamise analüüsi käigus seoses riigiabi kontrollimisega ei ole tal kohustust väljendada arvamust selle kohta, mil viisil Areva kontsern täidab tehnilises plaanis oma lepingulisi kohustusi TVO suhtes. Komisjon meenutab samas, et nõukogu direktiivi 2009/71/Euratom, (40) mida muudeti direktiiviga 2014/87/Euratom, (41) artikli 6 punkti f kohaselt näeb loa omaja ette ja valdab rahalisi vahendeid ja inimressursse, kellel on tuumaseadmete tuumaohutusega seotud kohustuste täitmiseks vajalik asjakohane ettevalmistus ja pädevus. Sama artikli kohaselt tagab loa omaja samuti, et tema vastutusel olevatel töövõtjatel ja alltöövõtjatel, kelle tegevus võib mõjutada tuumaseadme ohutust, on olemas nende kohustuste täitmiseks asjakohase ettevalmistuse ja pädevusega vajalikud inimressursid. Sellest tulenevalt on ettevõttel Areva NP kohustus hoida vajalikke ressursse eespool nimetatud kohustuste täitmiseks. Komisjon leidis põhjenduses 279, et ettevõttel Areva NP on olemas piisavad ressursid. Lisaks sellele märgib komisjon, et [...] võib ettevõttele Areva NP eraldada inimressursse [...]. Lisaks ei kahtle komisjon selles, et ettevõttel Nouvel Areva NP on tootmisharust tulenev huvi, et OL3 projekt õnnestuks, sest see kinnitab ettevõtte suutlikkust müüa ja ehitada EPR tuumareaktoreid. Samas ei saa loaomanike vastutust direktiivi kohaselt delegeerida. Vastuseks TVO esitatud väitele meenutab komisjon seega nõuet, et loaomanikul peavad olema vajalikud inimressursid selleks, et tagada projekti OL3 tuumaohutusega seotud kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(281)

Komisjon märgib, et Areva kontserni ümberkorraldamise analüüsi käigus seoses riigiabi kontrollimisega ei ole tal kohustust väljendada arvamust selle kohta, mil viisil Areva kontsern täidab tehnilises plaanis oma lepingulisi kohustusi TVO suhtes. Komisjon meenutab samas, et nõukogu direktiivi 2009/71/Euratom, (40) mida muudeti direktiiviga 2014/87/Euratom, (41) artikli 6 punkti f kohaselt näeb loa omaja ette ja valdab rahalisi vahendeid ja inimressursse, kellel on tuumaseadmete tuumaohutusega seotud kohustuste täitmiseks vajalik asjakohane ettevalmistus ja pädevus. Sama artikli kohaselt tagab loa omaja samuti, et tema vastutusel olevatel töövõtjatel ja alltöövõtjatel, kelle tegevus võib mõjutada tuumaseadme ohutust, on olemas nende kohustuste täitmiseks asjakohase ettevalmistuse ja pädevusega vajalikud inimressursid. Sellest tulenevalt on ettevõttel Areva NP kohustus hoida vajalikke ressursse eespool nimetatud kohustuste täitmiseks. Komisjon leidis põhjenduses 279, et ettevõttel Areva NP on olemas piisavad ressursid. Lisaks sellele märgib komisjon, et [...] võib ettevõttele Areva NP eraldada inimressursse [...]. Lisaks ei kahtle komisjon selles, et ettevõttel Nouvel Areva NP on tootmisharust tulenev huvi, et OL3 projekt õnnestuks, sest see kinnitab ettevõtte suutlikkust müüa ja ehitada EPR tuumareaktoreid. Samas ei saa loaomanike vastutust direktiivi kohaselt delegeerida. Vastuseks TVO esitatud väitele meenutab komisjon seega nõuet, et loaomanikul peavad olema vajalikud inimressursid selleks, et tagada projekti OL3 tuumaohutusega seotud kohustuste täitmine.

40

41

5.2.4.   Vajadus riigi sekkumise järele ja innustav mõju

Vajadus riigi sekkumise järele ja innustav mõju

| (282) | Selleks et riigi sekkumine oleks suuniste punktide 53 ja 59 kohaselt samaaegselt vajalik ja ergutav, tuleb näidata, et kriisiolukorrast väljumise stsenaariumid, mis ei hõlma abi andmist, ei võimalda saavutada sekkumise sihiks olevat ühist huvi pakkuvat eesmärki. Need stsenaariumid võivad hõlmata i) alternatiivset ümberkorraldamist olemasoleva võla reorganiseerimise, tegevusvaldkondade võõrandamise või erakapitali täiendava kaasamise teel, ii) müüki või iii) likvideerimist. |
| --- | --- |

(282)

Selleks et riigi sekkumine oleks suuniste punktide 53 ja 59 kohaselt samaaegselt vajalik ja ergutav, tuleb näidata, et kriisiolukorrast väljumise stsenaariumid, mis ei hõlma abi andmist, ei võimalda saavutada sekkumise sihiks olevat ühist huvi pakkuvat eesmärki. Need stsenaariumid võivad hõlmata i) alternatiivset ümberkorraldamist olemasoleva võla reorganiseerimise, tegevusvaldkondade võõrandamise või erakapitali täiendava kaasamise teel, ii) müüki või iii) likvideerimist.

| (283) | Seoses alternatiivse ümberkorraldamise stsenaariumiga kinnitab komisjon oma seisukohta, mille ta esitas menetluse algatamise otsuses:






  a) | nagu on näidatud käesoleva dokumendi punktis 5.2.7.2, hõlmab praegune kava juba märkimisväärsel hulgal võõrandamisi – enam kui 50 % ümberkorraldamiseelse Areva kontserni käibest ja 30 % tema tegevusest – ning seega ohustaks täiendav võõrandamine Areva kontserni elujõulisuse taastamist ning ei tooks olulist kasu konkurentsiolukorrale ega turgude struktuurile; |
| --- | --- | --- |

(283)

Seoses alternatiivse ümberkorraldamise stsenaariumiga kinnitab komisjon oma seisukohta, mille ta esitas menetluse algatamise otsuses:

a)

nagu on näidatud käesoleva dokumendi punktis 5.2.7.2, hõlmab praegune kava juba märkimisväärsel hulgal võõrandamisi – enam kui 50 % ümberkorraldamiseelse Areva kontserni käibest ja 30 % tema tegevusest – ning seega ohustaks täiendav võõrandamine Areva kontserni elujõulisuse taastamist ning ei tooks olulist kasu konkurentsiolukorrale ega turgude struktuurile;

| b) | mitte ükski erainvestor ei oleks nõus andma kapitali, mis Areva kontsernil vaja läheb, teades, et erainvestorite osaluse määr on juba kindlaks määratud suuruses 500 miljonit eurot; |
| --- | --- |

b)

mitte ükski erainvestor ei oleks nõus andma kapitali, mis Areva kontsernil vaja läheb, teades, et erainvestorite osaluse määr on juba kindlaks määratud suuruses 500 miljonit eurot;

| c) | [...]. |
| --- | --- |

c)

[...].

| (284) | Seoses müügi või likvideerimisega on komisjon seisukohal, et sel juhul tekib oluline risk, et ühist huvi pakkuvaid eesmärke ei täideta, seejuures on eeskätt ohustatud Euratomi lepingus osutatud eesmärgid, mis hõlmavad Euroopa Liidu tuumamaterjalidega varustamise kindlust ja järjepidevust. |
| --- | --- |

(284)

Seoses müügi või likvideerimisega on komisjon seisukohal, et sel juhul tekib oluline risk, et ühist huvi pakkuvaid eesmärke ei täideta, seejuures on eeskätt ohustatud Euratomi lepingus osutatud eesmärgid, mis hõlmavad Euroopa Liidu tuumamaterjalidega varustamise kindlust ja järjepidevust.

| (285) | Esiteks kahjustaks see Areva kontserni praegu tehtavate tööde järjepidevust seoses tuumamaterjali uue käitaja loa saamise tähtaegadega (42). ASNi seisukoht on, et käitaja vahetamine peab toimuma tuumaohutuse eest vastutava ministri loal. Selle menetluse käigus kontrollitakse eeskätt, et uuel käitajal on i) piisav tehniline suutlikkus, et tagada asjaomase tegevuse haldamine kindlal ja püsival viisil (see hõlmab tehnilisi ressursse, organisatsioonilist korraldust, taristut ja kogemusi põhiliste tuumarajatiste käitamisel) ja ii) piisavad finantsressursid. See menetlus on pikaajaline ja keerukas, sest eeldab sisuliselt järgmist: ASNi teostatavat läbivaatamist; pädevate ministrite poolset läbivaatamist; peaministri ja tuumaohutuse eest vastutavate ministrite allkirjastatud dekreedi ettevalmistamist ja vastuvõtmist. Eeskirjade kohaselt kestab taotluse läbivaatamine kolm aastat (43). Luba jõustub alles pärast seda, kui ASN on veendunud, et käitaja vastab keskkonnaseadustikus sätestatud tingimustele ja on moodustanud reservi keskkonnakaitsevõtete rakendamiseks reaktori eluea lõppemisel. Ettevõtte likvideerimine ning Areva kontserni varade müük osade kaupa võib tuua kaasa riski seoses sellega, et teatav tegevus, mis on hädavajalik seoses Euroopa Liidu tuumamaterjalidega varustamise pidevuse ja kindlusega, katkeb teatavaks perioodiks, see aga oleks vastuolus vaadeldava abi eesmärgiks oleva ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisega. |
| --- | --- |

(285)

Esiteks kahjustaks see Areva kontserni praegu tehtavate tööde järjepidevust seoses tuumamaterjali uue käitaja loa saamise tähtaegadega (42). ASNi seisukoht on, et käitaja vahetamine peab toimuma tuumaohutuse eest vastutava ministri loal. Selle menetluse käigus kontrollitakse eeskätt, et uuel käitajal on i) piisav tehniline suutlikkus, et tagada asjaomase tegevuse haldamine kindlal ja püsival viisil (see hõlmab tehnilisi ressursse, organisatsioonilist korraldust, taristut ja kogemusi põhiliste tuumarajatiste käitamisel) ja ii) piisavad finantsressursid. See menetlus on pikaajaline ja keerukas, sest eeldab sisuliselt järgmist: ASNi teostatavat läbivaatamist; pädevate ministrite poolset läbivaatamist; peaministri ja tuumaohutuse eest vastutavate ministrite allkirjastatud dekreedi ettevalmistamist ja vastuvõtmist. Eeskirjade kohaselt kestab taotluse läbivaatamine kolm aastat (43). Luba jõustub alles pärast seda, kui ASN on veendunud, et käitaja vastab keskkonnaseadustikus sätestatud tingimustele ja on moodustanud reservi keskkonnakaitsevõtete rakendamiseks reaktori eluea lõppemisel. Ettevõtte likvideerimine ning Areva kontserni varade müük osade kaupa võib tuua kaasa riski seoses sellega, et teatav tegevus, mis on hädavajalik seoses Euroopa Liidu tuumamaterjalidega varustamise pidevuse ja kindlusega, katkeb teatavaks perioodiks, see aga oleks vastuolus vaadeldava abi eesmärgiks oleva ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisega.

42

43

| (286) | Teiseks tuleb märkida, et teatav Nouvel Areva NP ülevõetav tuumkütusetsükliga seotud tegevus on vähem tulutoov kui muu tegevus. Prantsuse ametiasutuste esitatud prognooside kohaselt on [...] eriti tulutoov ja annab ligikaudu [...] % Nouvel Areva EBITDA väärtusest 2020. aastal. Seevastu [...] on eraldi vaadelduna vähem tulutoov. Juhul kui kasutatakse ettevõtte likvideerimist, millele järgneb müük osade kaupa, võib osutuda võimalikuks, et üle võetakse üksnes teatavad tulutoovamad tegevusalad (näiteks [...]) ja jäetakse kõrvale muu tegevus, mis on samas oluline Euroopa Liidu tuumamaterjalidega varustuskindluse tagamiseks [...]. |
| --- | --- |

(286)

Teiseks tuleb märkida, et teatav Nouvel Areva NP ülevõetav tuumkütusetsükliga seotud tegevus on vähem tulutoov kui muu tegevus. Prantsuse ametiasutuste esitatud prognooside kohaselt on [...] eriti tulutoov ja annab ligikaudu [...] % Nouvel Areva EBITDA väärtusest 2020. aastal. Seevastu [...] on eraldi vaadelduna vähem tulutoov. Juhul kui kasutatakse ettevõtte likvideerimist, millele järgneb müük osade kaupa, võib osutuda võimalikuks, et üle võetakse üksnes teatavad tulutoovamad tegevusalad (näiteks [...]) ja jäetakse kõrvale muu tegevus, mis on samas oluline Euroopa Liidu tuumamaterjalidega varustuskindluse tagamiseks [...].

5.2.5.   Abimeetme asjakohasus

Abimeetme asjakohasus

| (287) | Areva kontserni netovõla ja äritegevuse kogukasumi suhe (44) oli 31. detsembri 2014. aasta seisuga 8,2, seega oli ettevõttel ülemäärane võlakoormus, millest ei ole võimalik vabaneda üksnes teostatavate järjestikuste võõrandamiste abil. Kuigi võõrandatavad üksused andsid ligi 50 % ümberkorralduseelse Areva kontserni käibest, toovad need reaalselt sisse vaid [1–5 miljardit]–[2–6 miljardit] (45) eurot, samas kui ettevõtte üldine rahastamisvajadus ulatub [8–9 miljardi] euroni. |
| --- | --- |

(287)

Areva kontserni netovõla ja äritegevuse kogukasumi suhe (44) oli 31. detsembri 2014. aasta seisuga 8,2, seega oli ettevõttel ülemäärane võlakoormus, millest ei ole võimalik vabaneda üksnes teostatavate järjestikuste võõrandamiste abil. Kuigi võõrandatavad üksused andsid ligi 50 % ümberkorralduseelse Areva kontserni käibest, toovad need reaalselt sisse vaid [1–5 miljardit]–[2–6 miljardit] (45) eurot, samas kui ettevõtte üldine rahastamisvajadus ulatub [8–9 miljardi] euroni.

44

45

| (288) | Seda silmas pidades ei saa Areva kontsern lahendada oma probleeme võlakoormuse suurendamise teel ning komisjon leiab, et kapitali suurendamine on kõige asjakohasem abimeede, mis võimaldab lahendada Areva kontserni raskused ja taastada ettevõtte finantselujõulisus. |
| --- | --- |

(288)

Seda silmas pidades ei saa Areva kontsern lahendada oma probleeme võlakoormuse suurendamise teel ning komisjon leiab, et kapitali suurendamine on kõige asjakohasem abimeede, mis võimaldab lahendada Areva kontserni raskused ja taastada ettevõtte finantselujõulisus.

5.2.6.   Abi proportsionaalsus

Abi proportsionaalsus

| (289) | Ümberkorraldusabi võib lugeda proportsionaalseks, kui sellega kaasneb ettevõtte 50 % omapanus ümberkorraldamisega seotud kuludesse ning kui kulud on jaotatud asjakohaselt, eeskätt meetmete abil, mis võimaldavad vältida moraaliriski. |
| --- | --- |

(289)

Ümberkorraldusabi võib lugeda proportsionaalseks, kui sellega kaasneb ettevõtte 50 % omapanus ümberkorraldamisega seotud kuludesse ning kui kulud on jaotatud asjakohaselt, eeskätt meetmete abil, mis võimaldavad vältida moraaliriski.

5.2.6.1.   Kulude õiglane jaotumine

Kulude õiglane jaotumine

| (290) | Komisjon märkis juba menetluse algatamise otsuses, et kahjumi ja varade suurte allahindluste katmiseks on moodustatud reservid. Riik, kes on otseselt või kaudselt Areva kontserni pikaajaline enamusaktsionär, kannab esmajärjekorras suurema osa mineviku kahjumist. Prantsuse ametiasutused märkisid, et Areva kontsernil ei ole praegu teise järgu võlausaldajaid, nii et suuniste punktis 66 sätestatud kulude õiglase jaotamise põhimõtet on järgitud. |
| --- | --- |

(290)

Komisjon märkis juba menetluse algatamise otsuses, et kahjumi ja varade suurte allahindluste katmiseks on moodustatud reservid. Riik, kes on otseselt või kaudselt Areva kontserni pikaajaline enamusaktsionär, kannab esmajärjekorras suurema osa mineviku kahjumist. Prantsuse ametiasutused märkisid, et Areva kontsernil ei ole praegu teise järgu võlausaldajaid, nii et suuniste punktis 66 sätestatud kulude õiglase jaotamise põhimõtet on järgitud.

| (291) | Komisjon märkis samuti, et ettevõtte haldusstruktuuri on muudetud, suurendamaks aktsionäride kontrolli strateegiliste otsuste üle, on ettevõte muudetud järelevalvenõukoguga üksusest haldusnõukoguga üksuseks. |
| --- | --- |

(291)

Komisjon märkis samuti, et ettevõtte haldusstruktuuri on muudetud, suurendamaks aktsionäride kontrolli strateegiliste otsuste üle, on ettevõte muudetud järelevalvenõukoguga üksusest haldusnõukoguga üksuseks.

| (292) | Seevastu tõstatas komisjon vähemusaktsionäride saatuse küsimuse (46). Prantsuse ametiasutuste esitatud selgitustest ilmneb, et selle kahtluse võib kõrvale jätta. Asjaolu, et riik peab ESMA nõudel korraldama väljaostu puhul avaliku pakkumise hinnaga, mis on arvutatud mitmekriteeriumilise väärtuse hindamise meetodi kohaselt, viib selleni, et Areva kontserni halvenenud majandusseisund peab selles hinnas kajastuma, tagades seeläbi, et abi andmine ei soodusta ebaõiglaselt vähemusaktsionäride seisundit. |
| --- | --- |

(292)

Seevastu tõstatas komisjon vähemusaktsionäride saatuse küsimuse (46). Prantsuse ametiasutuste esitatud selgitustest ilmneb, et selle kahtluse võib kõrvale jätta. Asjaolu, et riik peab ESMA nõudel korraldama väljaostu puhul avaliku pakkumise hinnaga, mis on arvutatud mitmekriteeriumilise väärtuse hindamise meetodi kohaselt, viib selleni, et Areva kontserni halvenenud majandusseisund peab selles hinnas kajastuma, tagades seeläbi, et abi andmine ei soodusta ebaõiglaselt vähemusaktsionäride seisundit.

46

5.2.6.2.   Omapanus

Omapanus

| (293) | 18. detsembril 2016 esitasid Prantsuse ametiasutused komisjonile tabeli Areva kontserni ümberkorraldamisega seotud ajakohastatud kulude ja nende katmisallikate kohta (tabel 3).

  Tabel 3


  Areva ümberkorralduskava rahastamisallikad










  Riigiabi | Omapanus |
| --- | --- | --- |
| Laad | Summa (miljardites eurodes) | Laad | Summa (miljardites eurodes) |
| Areva SA kapitali suurendamine | 2,00 | Omarahastus | Nouvel Areva NP võõrandamine | 2,50 |
| Nouvel Areva kapitali suurendamine | 2,50 | Canberra võõrandamine | [0–1] |
| | Areva TA võõrandamine | [0–1] |
| Muud võõrandamised | [0–1] |
| Omarahastus | [0–1] |
| Välisrahastus | Kolmandate isikute osalus Nouvel Areva kapitali suurendamisel | 0,50 |
| KOKKU | 4,50 | KOKKU | [3–7] |
| Ümberkorraldamise maksumus u [8–9] |

(293)

18. detsembril 2016 esitasid Prantsuse ametiasutused komisjonile tabeli Areva kontserni ümberkorraldamisega seotud ajakohastatud kulude ja nende katmisallikate kohta (tabel 3).

Tabel 3

Tabel 3

Areva ümberkorralduskava rahastamisallikad

Areva ümberkorralduskava rahastamisallikad

Riigiabi

Omapanus

Laad

Summa (miljardites eurodes)

Laad

Summa (miljardites eurodes)

Areva SA kapitali suurendamine

2,00

Omarahastus

Omarahastus

Nouvel Areva NP võõrandamine

2,50

Nouvel Areva kapitali suurendamine

2,50

Canberra võõrandamine

[0–1]

Areva TA võõrandamine

[0–1]

Muud võõrandamised

[0–1]

Omarahastus

[0–1]

Välisrahastus

Välisrahastus

Kolmandate isikute osalus Nouvel Areva kapitali suurendamisel

0,50

KOKKU

KOKKU

4,50

4,50

KOKKU

KOKKU

[3–7]

[3–7]

Ümberkorraldamise maksumus u [8–9]

| (294) | Areva kontserni viimaste hinnangute kohaselt, mille esitasid Prantsuse ametiasutused 30. novembril 2016, on tööstusliku ja finantsümberkorralduse kulude kogusumma ligikaudu [8–9 miljardit] eurot. Üksikasjalik ülevaade neist kuludest on toodud tabelis 4.

  Tabel 4


  Areva ümberkorraldamise kulud








  Ümberkorraldamise kulud |
| --- | --- |
| miljonites eurodes | 2015–2019 kokku |
| 1.   Finantsümberkorraldus |
| Intressid | [...] |
| Olemasoleva võla rahastamine | [...] |
| Finantsümberkorraldus kokku (A) | [...] |
| 2.   Tööstuslik ümberkorraldus |
| 2.1.   Sisaldub põhitegevusega seotud rahavoos |
| Sotsiaalne ümberkorraldus | [...] |
| Tootmiskahjum | [...] |
| Varade lahutamise kulud | [...] |
| [...] | [...] |
| Ettenägematud kulud | [...] |
| Põhitegevusega seotud rahavoog kokku (B) | [...] |
| 2.2.   Sisaldub põhitegevusega mitteseotud rahavoos |
| SETi ja Eurodifiga seotud kulud | [...] |
| [...] | [...] |
| CIGEO | [...] |
| Tütarettevõtjatesse suunamise skeemi lisakulu | [...] |
| Põhitegevusega mitteseotud rahavoog kokku (C) | [...] |
| Tööstuslik ümberkorraldus kokku (D = B + C) | [...] |
| Kogusumma (A + D) | [8–9] |

(294)

Areva kontserni viimaste hinnangute kohaselt, mille esitasid Prantsuse ametiasutused 30. novembril 2016, on tööstusliku ja finantsümberkorralduse kulude kogusumma ligikaudu [8–9 miljardit] eurot. Üksikasjalik ülevaade neist kuludest on toodud tabelis 4.

Tabel 4

Tabel 4

Areva ümberkorraldamise kulud

Areva ümberkorraldamise kulud

Ümberkorraldamise kulud

Ümberkorraldamise kulud

miljonites eurodes

2015–2019 kokku

1.   Finantsümberkorraldus

Finantsümberkorraldus

Intressid

[...]

Olemasoleva võla rahastamine

[...]

Finantsümberkorraldus kokku (A)

[...]

2.   Tööstuslik ümberkorraldus

Tööstuslik ümberkorraldus

2.1.   Sisaldub põhitegevusega seotud rahavoos

Sisaldub põhitegevusega seotud rahavoos

Sotsiaalne ümberkorraldus

[...]

Tootmiskahjum

[...]

Varade lahutamise kulud

[...]

[...]

[...]

Ettenägematud kulud

[...]

Põhitegevusega seotud rahavoog kokku (B)

[...]

2.2.   Sisaldub põhitegevusega mitteseotud rahavoos

Sisaldub põhitegevusega mitteseotud rahavoos

SETi ja Eurodifiga seotud kulud

[...]

[...]

[...]

CIGEO

[...]

Tütarettevõtjatesse suunamise skeemi lisakulu

[...]

Põhitegevusega mitteseotud rahavoog kokku (C)

[...]

Tööstuslik ümberkorraldus kokku (D = B + C)

Tööstuslik ümberkorraldus kokku (D = B + C)

[...]

[...]

Kogusumma (A + D)

Kogusumma (A + D)

[8–9]

[8–9]

| (295) | Tööstusliku ümberkorraldamise kulud hõlmavad mitut kuluartiklit, mis kuuluvad nii põhitegevusega seotud kui ka mitteseotud rahavoogudesse. |
| --- | --- |

(295)

Tööstusliku ümberkorraldamise kulud hõlmavad mitut kuluartiklit, mis kuuluvad nii põhitegevusega seotud kui ka mitteseotud rahavoogudesse.

| (296) | Kõigepealt määrati kindlaks järgmised põhitegevuse rahavoogudesse kuuluvad kulud:






  a) | sotsiaalse ümberkorraldamise kulud ning tööstusliku ümberkorraldamise kulud ja tootmiskahjum suuruses [...] eurot, sealhulgas sotsiaalse ümberkorraldamise kulud (eeskätt kaasnevad meetmed ja pensionile siirdumise toetamine) ja tööstusliku ümberkorraldamise kulud (eeskätt ratsionaliseerimise ja tehaste sulgemisega seotud kulud) ning tootmiskahjum, mis on seotud streikidega ja mis võib mõjutada sellega seoses ümberkorraldust; |
| --- | --- | --- |

(296)

Kõigepealt määrati kindlaks järgmised põhitegevuse rahavoogudesse kuuluvad kulud:

a)

sotsiaalse ümberkorraldamise kulud ning tööstusliku ümberkorraldamise kulud ja tootmiskahjum suuruses [...] eurot, sealhulgas sotsiaalse ümberkorraldamise kulud (eeskätt kaasnevad meetmed ja pensionile siirdumise toetamine) ja tööstusliku ümberkorraldamise kulud (eeskätt ratsionaliseerimise ja tehaste sulgemisega seotud kulud) ning tootmiskahjum, mis on seotud streikidega ja mis võib mõjutada sellega seoses ümberkorraldust;

| b) | varade lahutamise kulud, mis on vajalikud Nouvel Areva NP võõrandamiseks, kogusummas [...] eurot kogu ümberkorraldusperioodi jooksul; |
| --- | --- |

b)

varade lahutamise kulud, mis on vajalikud Nouvel Areva NP võõrandamiseks, kogusummas [...] eurot kogu ümberkorraldusperioodi jooksul;

| c) | projektiga OL3 seotud kulud kogu ümberkorraldusperioodi jooksul, suuruses [0–2 miljardit] eurot; |
| --- | --- |

c)

projektiga OL3 seotud kulud kogu ümberkorraldusperioodi jooksul, suuruses [0–2 miljardit] eurot;

| d) | ümberkorraldusega seotud prognoosimatute erakorraliste sündmustega seotud kulud, suuruses [...] eurot. |
| --- | --- |

d)

ümberkorraldusega seotud prognoosimatute erakorraliste sündmustega seotud kulud, suuruses [...] eurot.

| (297) | Teises järjekorras määrati kindlaks järgmised põhitegevuse rahavoogudega mitteseotud kulud:






  a) | maksukulud, mis tulenevad [...]; |
| --- | --- | --- |

(297)

Teises järjekorras määrati kindlaks järgmised põhitegevuse rahavoogudega mitteseotud kulud:

a)

maksukulud, mis tulenevad [...];

| b) | [...] SET ja Eurodif, (47) [...]; |
| --- | --- |

b)

[...] SET ja Eurodif, (47) [...];

47

| c) | lisareservid, mis on vajalikud seoses ökoloogia, jätkusuutliku arengu ja energeetikaministri otsusega suurendada CIGEO projekti prognoositavaid kulusid, suuruses [...] eurot; |
| --- | --- |

c)

lisareservid, mis on vajalikud seoses ökoloogia, jätkusuutliku arengu ja energeetikaministri otsusega suurendada CIGEO projekti prognoositavaid kulusid, suuruses [...] eurot;

| d) | tütarettevõtjatesse suunamisega seotud kulud, suuruses hinnanguliselt [...] eurot. |
| --- | --- |

d)

tütarettevõtjatesse suunamisega seotud kulud, suuruses hinnanguliselt [...] eurot.

| (298) | Seega ulatuvad Areva kontserni tööstusliku ümberkorraldamise kulud ligikaudu [0–5 miljardi] euroni. |
| --- | --- |

(298)

Seega ulatuvad Areva kontserni tööstusliku ümberkorraldamise kulud ligikaudu [0–5 miljardi] euroni.

| (299) | Seoses finantsümberkorraldusega tuleb märkida, et selle puhul võetakse arvesse tagasimakstava võlasumma suurust, mis võimaldab tagada raskustes oleva ettevõtja elujõulisuse taastamise. |
| --- | --- |

(299)

Seoses finantsümberkorraldusega tuleb märkida, et selle puhul võetakse arvesse tagasimakstava võlasumma suurust, mis võimaldab tagada raskustes oleva ettevõtja elujõulisuse taastamise.

| (300) | Tagasimakstav võlasumma ümberkorraldusperioodi kestel ulatub 3,4 miljardi euroni, millele lisandub [0–5 miljardit] eurot laenukulusid, seega kokku [0–5 miljardit] eurot. |
| --- | --- |

(300)

Tagasimakstav võlasumma ümberkorraldusperioodi kestel ulatub 3,4 miljardi euroni, millele lisandub [0–5 miljardit] eurot laenukulusid, seega kokku [0–5 miljardit] eurot.

| (301) | Komisjon märgib, et kõik tabelis 4 toodud kuluartiklid on seotud käimasoleva ümberkorraldusega. Kuivõrd neid kulusid põhjustavad toimingud on seotud ümberkorralduskavaga ja on selle jaoks vajalikud, peab Areva kontsern need elujõulisuse taastamiseks kandma. |
| --- | --- |

(301)

Komisjon märgib, et kõik tabelis 4 toodud kuluartiklid on seotud käimasoleva ümberkorraldusega. Kuivõrd neid kulusid põhjustavad toimingud on seotud ümberkorralduskavaga ja on selle jaoks vajalikud, peab Areva kontsern need elujõulisuse taastamiseks kandma.

| (302) | Komisjon märgib samas menetluse algatamise otsuse jätkuks, et ümberkorralduse kogukulude ([8–9 miljardit] eurot) ja Areva kontserni ümberkorralduse rahastusallikate summa ([9–11 miljardit] eurot) vahel on teatav erinevus. |
| --- | --- |

(302)

Komisjon märgib samas menetluse algatamise otsuse jätkuks, et ümberkorralduse kogukulude ([8–9 miljardit] eurot) ja Areva kontserni ümberkorralduse rahastusallikate summa ([9–11 miljardit] eurot) vahel on teatav erinevus.

| (303) | Selle tähelepanekuga seotud kahtluse, mis tekitas küsimuse võimaliku ülemäärase rahastamise kohta, võib siiski kõrvale jätta järgmisel kolmel põhjusel. Esiteks ei nõua suunised, et ümberkorralduskulude ning abisumma ja omakapitali summa vahel peab valitsema matemaatiline seos. Komisjon on varasemalt nõustunud sellega, et omapanus on suurem kui ümberkorraldusega seotud kulud, ilma et see tähendaks, et abi ei ole piiratud minimaalselt vajalikuga (48). Teiseks, juhul kui Nouvel Areva puhul peaks käivituma ebasoodne stsenaarium, mis tingib refinantseerimisvajaduse näiteks põhjendustes 242 ja 243 kirjeldatud tingimustel, oleks näiline „ülemäärane likviidsus“ vajalik Areva kontserni ümberkorraldamise elluviimiseks ja ettevõtja elujõulisuse taastamiseks. Prantsuse ametiasutused kohustuvad tagama, et Areva SA tegevus hõlmab üksnes sellist tegevust, mis on konkreetselt ette nähtud komisjonile teatatud ümberkorralduskavaga. Ettevõtjale Areva SA antavaid summasid ei saa kasutada muuks otstarbeks kui ettevõtja kohustuste täitmiseks. Kui need kohustused on täidetud, kuulub Areva SA likvideerimisele. Mis tahes ülemäärane raha antakse selle in bonis likvideerimise järel vastavalt ettevõtjate likvideerimist käsitlevale Prantsusmaa kaubandusõigusele tagasi Areva SA aktsionäridele. Areva SA aktsionärid on aga pärast põhjenduses 292 kirjeldatud väljaostmistoimingute lõppu üksnes riiklikud aktsionärid. |
| --- | --- |

(303)

Selle tähelepanekuga seotud kahtluse, mis tekitas küsimuse võimaliku ülemäärase rahastamise kohta, võib siiski kõrvale jätta järgmisel kolmel põhjusel. Esiteks ei nõua suunised, et ümberkorralduskulude ning abisumma ja omakapitali summa vahel peab valitsema matemaatiline seos. Komisjon on varasemalt nõustunud sellega, et omapanus on suurem kui ümberkorraldusega seotud kulud, ilma et see tähendaks, et abi ei ole piiratud minimaalselt vajalikuga (48). Teiseks, juhul kui Nouvel Areva puhul peaks käivituma ebasoodne stsenaarium, mis tingib refinantseerimisvajaduse näiteks põhjendustes 242 ja 243 kirjeldatud tingimustel, oleks näiline „ülemäärane likviidsus“ vajalik Areva kontserni ümberkorraldamise elluviimiseks ja ettevõtja elujõulisuse taastamiseks. Prantsuse ametiasutused kohustuvad tagama, et Areva SA tegevus hõlmab üksnes sellist tegevust, mis on konkreetselt ette nähtud komisjonile teatatud ümberkorralduskavaga. Ettevõtjale Areva SA antavaid summasid ei saa kasutada muuks otstarbeks kui ettevõtja kohustuste täitmiseks. Kui need kohustused on täidetud, kuulub Areva SA likvideerimisele. Mis tahes ülemäärane raha antakse selle in bonis likvideerimise järel vastavalt ettevõtjate likvideerimist käsitlevale Prantsusmaa kaubandusõigusele tagasi Areva SA aktsionäridele. Areva SA aktsionärid on aga pärast põhjenduses 292 kirjeldatud väljaostmistoimingute lõppu üksnes riiklikud aktsionärid.

48

in bonis

| (304) | Seejärel märgib komisjon, et Areva kontserni omapanuse suurus on [3–7 miljardit] eurot. Vaadeldaval juhul leiab komisjon, et seda summat võib suuniste punkti 64 alusel pidada piisavaks, kuna 50 %le ümberkorralduse kuludest vastaks vähemalt [4–4,5 miljardi] euro suurune omapanus. Võttes arvesse, et Prantsuse ametiasutused nimetasid suuremat summat, leiab komisjon, et see kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(304)

Seejärel märgib komisjon, et Areva kontserni omapanuse suurus on [3–7 miljardit] eurot. Vaadeldaval juhul leiab komisjon, et seda summat võib suuniste punkti 64 alusel pidada piisavaks, kuna 50 %le ümberkorralduse kuludest vastaks vähemalt [4–4,5 miljardi] euro suurune omapanus. Võttes arvesse, et Prantsuse ametiasutused nimetasid suuremat summat, leiab komisjon, et see kriteerium on täidetud.

| (305) | Lõpuks tuleb veenduda, et i) kõnealune omapanuse mõju on võrreldav antava abi omaga – vaadeldaval juhul positiivse mõjuga ettevõtte maksujõulisusele ja mitte üksnes likviidsusele, ning ii) omapanus on „tegelik, see tähendab ajakohane“ suuniste punkti 63 tähenduses. |
| --- | --- |

(305)

Lõpuks tuleb veenduda, et i) kõnealune omapanuse mõju on võrreldav antava abi omaga – vaadeldaval juhul positiivse mõjuga ettevõtte maksujõulisusele ja mitte üksnes likviidsusele, ning ii) omapanus on „tegelik, see tähendab ajakohane“ suuniste punkti 63 tähenduses.

tegelik, see tähendab ajakohane

| (306) | Prantsuse ametiasutuste nimetatud omapanus pärineb kolmest erilaadsest allikast: varade ja tütarettevõtjate võõrandamine, kapitali suurendamine ja seesmine rahastamine (mis seisneb eeskätt Areva kontserni likviidsuse minimaalse taseme struktuurses vähendamises). Nende omapanuse allikate mõju on eeskätt suunatud Areva kontserni maksevõime parandamisele, vastavalt suuniste artiklis 62 sätestatud nõudele. |
| --- | --- |

(306)

Prantsuse ametiasutuste nimetatud omapanus pärineb kolmest erilaadsest allikast: varade ja tütarettevõtjate võõrandamine, kapitali suurendamine ja seesmine rahastamine (mis seisneb eeskätt Areva kontserni likviidsuse minimaalse taseme struktuurses vähendamises). Nende omapanuse allikate mõju on eeskätt suunatud Areva kontserni maksevõime parandamisele, vastavalt suuniste artiklis 62 sätestatud nõudele.

| (307) | Seevastu tõstatub küsimus nende tegelikkuse ja ajakohasuse kohta. |
| --- | --- |

(307)

Seevastu tõstatub küsimus nende tegelikkuse ja ajakohasuse kohta.

| (308) | Komisjon leiab, et vara või tütarettevõtja võõrandamist võib käsitada tegeliku ja ajakohase omapanusena tingimusel, et see võõrandamine on ümberkorralduskava raames juba toimunud, või juhul, kui see tehing ei ole veel lõpule viidud, tingimusel, et puuduvad mis tahes tõsised takistused selle teostamiseks enne ümberkorraldusperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(308)

Komisjon leiab, et vara või tütarettevõtja võõrandamist võib käsitada tegeliku ja ajakohase omapanusena tingimusel, et see võõrandamine on ümberkorralduskava raames juba toimunud, või juhul, kui see tehing ei ole veel lõpule viidud, tingimusel, et puuduvad mis tahes tõsised takistused selle teostamiseks enne ümberkorraldusperioodi lõppu.

| (309) | Põhjendustes 127–131 toodud teave, mis hõlmab ettevõtjate Canberra, Areva TA, Elta ja Adwen võõrandamist, võimaldab komisjonil järeldada, et need tehingud on suhteliselt kindlad ning moodustavad seega Areva kontserni omapanuse lahutamatu osa. Nende võõrandamiste summa ulatub [0–2 miljardi] euroni. |
| --- | --- |

(309)

Põhjendustes 127–131 toodud teave, mis hõlmab ettevõtjate Canberra, Areva TA, Elta ja Adwen võõrandamist, võimaldab komisjonil järeldada, et need tehingud on suhteliselt kindlad ning moodustavad seega Areva kontserni omapanuse lahutamatu osa. Nende võõrandamiste summa ulatub [0–2 miljardi] euroni.

| (310) | Seevastu Nouvel Areva NP võõrandamine on praeguseks veel ebakindel. |
| --- | --- |

(310)

Seevastu Nouvel Areva NP võõrandamine on praeguseks veel ebakindel.

| (311) | Tundub ebatõenäoline, et võõrandamist hakkab takistama TVO võimalik vastuseis pärast põhjenduses 20 osutatud läbirääkimiste võimalikku läbikukkumist. TVO huvid on komisjoni silmis kasutatava ümberkorraldusmudeli puhul nõuetekohaselt esindatud, eeskätt on tegemist Areva kontserni tulevase suutlikkusega täita oma kohustusi. Teiselt poolt ei ole TVO komisjonile teatanud oma võimalikust kavatsusest blokeerida või üritada edasi lükata Nouvel Areva NP võõrandamist. |
| --- | --- |

(311)

Tundub ebatõenäoline, et võõrandamist hakkab takistama TVO võimalik vastuseis pärast põhjenduses 20 osutatud läbirääkimiste võimalikku läbikukkumist. TVO huvid on komisjoni silmis kasutatava ümberkorraldusmudeli puhul nõuetekohaselt esindatud, eeskätt on tegemist Areva kontserni tulevase suutlikkusega täita oma kohustusi. Teiselt poolt ei ole TVO komisjonile teatanud oma võimalikust kavatsusest blokeerida või üritada edasi lükata Nouvel Areva NP võõrandamist.

| (312) | Seevastu, nagu on täpsustatud põhjenduses 31 ja sellele järgnevates põhjendustes, on Nouvel Areva NP võõrandamise kohta kehtestatud teatav arv edasilükkavaid tingimusi, millest mõned võivad objektiivselt ohustada lepingu sõlmimist. |
| --- | --- |

(312)

Seevastu, nagu on täpsustatud põhjenduses 31 ja sellele järgnevates põhjendustes, on Nouvel Areva NP võõrandamise kohta kehtestatud teatav arv edasilükkavaid tingimusi, millest mõned võivad objektiivselt ohustada lepingu sõlmimist.

| (313) | Eeskätt on võõrandamise tingimuseks seatud Flamanville 3 reaktori surveanumast süsiniku eraldumise probleemi kontrollikava tulemuste kohta ASNi kokkuvõtte esitamine; see kokkuvõte peab kinnitama, et puuduvad kõrvalekalded, mis muudavad projekti jätkamise märgatavalt kallimaks või põhjustavad selles olulisi viivitusi. Need kokkuvõtted peaks esitatama 2017. aasta esimese poolaasta lõpuks. |
| --- | --- |

(313)

Eeskätt on võõrandamise tingimuseks seatud Flamanville 3 reaktori surveanumast süsiniku eraldumise probleemi kontrollikava tulemuste kohta ASNi kokkuvõtte esitamine; see kokkuvõte peab kinnitama, et puuduvad kõrvalekalded, mis muudavad projekti jätkamise märgatavalt kallimaks või põhjustavad selles olulisi viivitusi. Need kokkuvõtted peaks esitatama 2017. aasta esimese poolaasta lõpuks.

| (314) | Prantsuse ametiasutused teatasid komisjonile, et kõik kontrollikavas ettenähtud katsed viidi läbi, ilma et ühegi katse puhul oleks Areva kontserni või EDFi arvates täheldatud kõrvalekaldeid, mis annaksid tunnistust reaktori surveanuma töökõlbmatusest. Sellega seoses prognoosivad Areva kontsern ja EDF kontrollikava soodsat tulemust ning on veendunud, et reaktori surveanum kuulutatakse ASNi nõuetele vastavaks ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(314)

Prantsuse ametiasutused teatasid komisjonile, et kõik kontrollikavas ettenähtud katsed viidi läbi, ilma et ühegi katse puhul oleks Areva kontserni või EDFi arvates täheldatud kõrvalekaldeid, mis annaksid tunnistust reaktori surveanuma töökõlbmatusest. Sellega seoses prognoosivad Areva kontsern ja EDF kontrollikava soodsat tulemust ning on veendunud, et reaktori surveanum kuulutatakse ASNi nõuetele vastavaks ettenähtud tähtaja jooksul.

| (315) | Komisjon võtab teadmiseks Areva kontserni ja EDFi seisukoha, kuid leiab, et tehing ei ole siiski piisavalt kindel, sest katsete tulemuste üle otsustamise õigus on üksnes ASNil, sõltumatul ametiasutusel, kes ei ole esitanud järeldusi kontrollikava tulemuste kohta. Komisjon märgib, et Prantsuse ametiasutustel on kohustus tagada ASNi täielik sõltumatus otsuste tegemisel ja välistada kõik kohatud mõjutused, nagu on sätestatud direktiivis 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik ja mida muudeti direktiiviga 2014/87/Euratom. Lisaks sellele [...]. See vastab juba avaldunud riskile, mis [...]. Nimetatud riski hindamine on väga keeruline, sest selle avaldumine on seotud sõltumatu ametiasutuse otsusest tuumaohutust puudutavas äärmiselt tehnilises valdkonnas. Neil põhjustel peab komisjon ootama selle riski kadumist, enne kui saab otsustada, et Nouvel Areva NP võõrandamist saab käsitada tegeliku ja ajakohase omapanusena. |
| --- | --- |

(315)

Komisjon võtab teadmiseks Areva kontserni ja EDFi seisukoha, kuid leiab, et tehing ei ole siiski piisavalt kindel, sest katsete tulemuste üle otsustamise õigus on üksnes ASNil, sõltumatul ametiasutusel, kes ei ole esitanud järeldusi kontrollikava tulemuste kohta. Komisjon märgib, et Prantsuse ametiasutustel on kohustus tagada ASNi täielik sõltumatus otsuste tegemisel ja välistada kõik kohatud mõjutused, nagu on sätestatud direktiivis 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik ja mida muudeti direktiiviga 2014/87/Euratom. Lisaks sellele [...]. See vastab juba avaldunud riskile, mis [...]. Nimetatud riski hindamine on väga keeruline, sest selle avaldumine on seotud sõltumatu ametiasutuse otsusest tuumaohutust puudutavas äärmiselt tehnilises valdkonnas. Neil põhjustel peab komisjon ootama selle riski kadumist, enne kui saab otsustada, et Nouvel Areva NP võõrandamist saab käsitada tegeliku ja ajakohase omapanusena.

| (316) | Lisaks sellele sõltub tehingu sõlmimine ka komisjoni positiivsest otsusest seoses ettevõtjate koondumise kontrollimisega (49). Ükskõik kui põhjendatud see säte ka ei ole, seab see tingimuslik edasilükkav klausel tehingu toimumise sõltuvusse sõltumatu asutuse, praegusel juhul komisjoni tehtavast otsusest. Kuivõrd komisjoni analüüsi aluseks olev turu-uuring ei ole käesoleva otsuse tegemise kuupäevaks veel teostatud, ei saa komisjon ennustada ettevõtjate koondumise kontrollimeetmete tulemust ega otsust, mille ta selles küsimuses teeb. |
| --- | --- |

(316)

Lisaks sellele sõltub tehingu sõlmimine ka komisjoni positiivsest otsusest seoses ettevõtjate koondumise kontrollimisega (49). Ükskõik kui põhjendatud see säte ka ei ole, seab see tingimuslik edasilükkav klausel tehingu toimumise sõltuvusse sõltumatu asutuse, praegusel juhul komisjoni tehtavast otsusest. Kuivõrd komisjoni analüüsi aluseks olev turu-uuring ei ole käesoleva otsuse tegemise kuupäevaks veel teostatud, ei saa komisjon ennustada ettevõtjate koondumise kontrollimeetmete tulemust ega otsust, mille ta selles küsimuses teeb.

49

| (317) | Kui komisjon otsustab keelata ettevõtjate koondumise, vaidlustatakse tehing põhimõtteliselt ning Areva kontsern ei saa tõendada reaktoritega seotud tegevuse võõrandamisest saadava tulu tegelikku ja ajakohast iseloomu. Sellise otsuse tegemist ei saa praeguses staadiumis täielikult välistada. Seevastu kui komisjoni analüüsi põhjal pärast turu-uuringu tegemist ei saa põhjendada ettevõtjate koondumise keelamist, võtab komisjon vastu otsuse, millega tehing heaks kiidetakse, nõudes meetmete võtmist, mis piiravad konkurentsile avaldatavat negatiivset mõju (edaspidi „parandusmeetmed“). Tehingu heakskiitmise otsus, isegi koos parandusmeetmete kohaldamise nõudega, kõrvaldab kahtluse, mille tekitab tehingu ja Areva kontserni võimaliku tulu sõltuvusse seadmine otsusest, mille komisjon teeb ettevõtjate koondumise kohta. Parandusmeetmete kohaldamise nõue ei saa märkimisväärselt mõjutada summat, mille Areva kontsern saab Nouvel Areva NP võõrandamisest. Kui eeldada, et tuleb võtta üks struktuurne parandusmeede, peaks EDF võõrandama asjaomased varad (need võivad kuuluda nii EDFile kui ka ettevõtjale Nouvel Areva NP), ilma et see seaks kahtluse alla Nouvel Areva NP võõrandamist ega põhimõtteliselt ka müügilepingus sätestatud müügihinda. Komisjon ei välista võimalust, et müügihind suureneb (hõlmates hinnalisa maksmist) või väheneb (korrigeerimismeetmete võtmisel või EDFile SPA raames tagatiste andmisel), kuid leiab, et 2,5 miljardi euro suuruse keskse väärtuse näol, milles lepinguosalised oma nõunike abil kokku leppisid, on tegemist võõrandamise turuhinna ja sellest tulenevalt ka sellest võõrandamisest tuleneva Areva kontserni omapanuse realistliku hinnanguga. |
| --- | --- |

(317)

Kui komisjon otsustab keelata ettevõtjate koondumise, vaidlustatakse tehing põhimõtteliselt ning Areva kontsern ei saa tõendada reaktoritega seotud tegevuse võõrandamisest saadava tulu tegelikku ja ajakohast iseloomu. Sellise otsuse tegemist ei saa praeguses staadiumis täielikult välistada. Seevastu kui komisjoni analüüsi põhjal pärast turu-uuringu tegemist ei saa põhjendada ettevõtjate koondumise keelamist, võtab komisjon vastu otsuse, millega tehing heaks kiidetakse, nõudes meetmete võtmist, mis piiravad konkurentsile avaldatavat negatiivset mõju (edaspidi „parandusmeetmed“). Tehingu heakskiitmise otsus, isegi koos parandusmeetmete kohaldamise nõudega, kõrvaldab kahtluse, mille tekitab tehingu ja Areva kontserni võimaliku tulu sõltuvusse seadmine otsusest, mille komisjon teeb ettevõtjate koondumise kohta. Parandusmeetmete kohaldamise nõue ei saa märkimisväärselt mõjutada summat, mille Areva kontsern saab Nouvel Areva NP võõrandamisest. Kui eeldada, et tuleb võtta üks struktuurne parandusmeede, peaks EDF võõrandama asjaomased varad (need võivad kuuluda nii EDFile kui ka ettevõtjale Nouvel Areva NP), ilma et see seaks kahtluse alla Nouvel Areva NP võõrandamist ega põhimõtteliselt ka müügilepingus sätestatud müügihinda. Komisjon ei välista võimalust, et müügihind suureneb (hõlmates hinnalisa maksmist) või väheneb (korrigeerimismeetmete võtmisel või EDFile SPA raames tagatiste andmisel), kuid leiab, et 2,5 miljardi euro suuruse keskse väärtuse näol, milles lepinguosalised oma nõunike abil kokku leppisid, on tegemist võõrandamise turuhinna ja sellest tulenevalt ka sellest võõrandamisest tuleneva Areva kontserni omapanuse realistliku hinnanguga.

| (318) | Seni, kuni need kaks edasilükkavat tingimust – Flamanville 3 reaktori surveanumaga seotud probleemide lahendamise kava kohta ASNilt positiivse seisukoha saamine ning komisjoni heakskiit ettevõtjate koondumisele (keelu puudumine) – ei ole kõrvaldatud, leiab komisjon, et tehing on seotud liiga suure ebakindlusega, et Nouvel Areva NP võõrandamisest tulenevat Areva kontserni omapanust saaks käsitada tegeliku ja ajakohasena. Selle võõrandamise tulu võib samas arvestada tegeliku ja ajakohase omapanusena niipea, kui need kaks tingimust on ära langenud. |
| --- | --- |

(318)

Seni, kuni need kaks edasilükkavat tingimust – Flamanville 3 reaktori surveanumaga seotud probleemide lahendamise kava kohta ASNilt positiivse seisukoha saamine ning komisjoni heakskiit ettevõtjate koondumisele (keelu puudumine) – ei ole kõrvaldatud, leiab komisjon, et tehing on seotud liiga suure ebakindlusega, et Nouvel Areva NP võõrandamisest tulenevat Areva kontserni omapanust saaks käsitada tegeliku ja ajakohasena. Selle võõrandamise tulu võib samas arvestada tegeliku ja ajakohase omapanusena niipea, kui need kaks tingimust on ära langenud.

| (319) | Komisjon leiab, et kolmandast isikust investori teostatavat aktsiakapitali suurendamist võib käsitada tegeliku ja ajakohase omapanusena tingimusel, et see investeering on ümberkorralduskava raames juba toimunud või juhul, kui see tehing ei ole veel lõpule viidud, tingimusel, et puuduvad mis tahes tõsised takistused selle teostamiseks enne ümberkorraldusperioodi lõppu. Komisjon kohaldab seda põhjendust seoses MHI ja JNFL tehtavate investeeringutega Nouvel Areva ettevõttesse. |
| --- | --- |

(319)

Komisjon leiab, et kolmandast isikust investori teostatavat aktsiakapitali suurendamist võib käsitada tegeliku ja ajakohase omapanusena tingimusel, et see investeering on ümberkorralduskava raames juba toimunud või juhul, kui see tehing ei ole veel lõpule viidud, tingimusel, et puuduvad mis tahes tõsised takistused selle teostamiseks enne ümberkorraldusperioodi lõppu. Komisjon kohaldab seda põhjendust seoses MHI ja JNFL tehtavate investeeringutega Nouvel Areva ettevõttesse.

| (320) | Prantsuse ametiasutused edastasid komisjonile nende kahe investori pakkumised: MHI pakkumine hõlmab 5 % suurust osalust ja selle hind on 250 miljonit eurot, JNFLi pakkumine hõlmab samuti 5 % suurust osalust hinnaga 250 miljonit eurot. Tegemist on kindlate pakkumistega, kuivõrd [...]. Komisjon leiab, et nende pakkumiste näol on tegemist omapanuse tegelike ja ajakohaste allikatega alates hetkest, mil jäävad kõrvale põhjendustes 315 ja 316 osutatud kaks tingimust. |
| --- | --- |

(320)

Prantsuse ametiasutused edastasid komisjonile nende kahe investori pakkumised: MHI pakkumine hõlmab 5 % suurust osalust ja selle hind on 250 miljonit eurot, JNFLi pakkumine hõlmab samuti 5 % suurust osalust hinnaga 250 miljonit eurot. Tegemist on kindlate pakkumistega, kuivõrd [...]. Komisjon leiab, et nende pakkumiste näol on tegemist omapanuse tegelike ja ajakohaste allikatega alates hetkest, mil jäävad kõrvale põhjendustes 315 ja 316 osutatud kaks tingimust.

| (321) | Seoses Areva kontserni sisestest meetmetest tuleneva omapanusega esitasid Prantsuse ametiasutused komisjonile teabe, mis hõlmas ligikaudu [0–2 miljardi] euro suurust kogusummat. See summa tuleneb Areva kontserni minimaalse likviidsuse taseme langetamisest [0–1 miljardi] euro võrra ning maksunõuete ja klientidele esitatavate nõuete võõrandamisest summas [0–1 miljardit] eurot. Prantsuse ametiasutused tõendasid, et likviidsuse taseme langetamine oli pikaajalise optimeerimistöö ning sissetuleva ja väljamineva rahavoo aasta peale jaotamise tulemus, nii et tegemist on struktuurse meetmega, mille puhul ei ole tulevikus tõstmist ette näha. Komisjon nõustub sellega, et need meetmed olid juba edukalt ellu viidud ning on seetõttu tegelikud ja ajakohased. |
| --- | --- |

(321)

Seoses Areva kontserni sisestest meetmetest tuleneva omapanusega esitasid Prantsuse ametiasutused komisjonile teabe, mis hõlmas ligikaudu [0–2 miljardi] euro suurust kogusummat. See summa tuleneb Areva kontserni minimaalse likviidsuse taseme langetamisest [0–1 miljardi] euro võrra ning maksunõuete ja klientidele esitatavate nõuete võõrandamisest summas [0–1 miljardit] eurot. Prantsuse ametiasutused tõendasid, et likviidsuse taseme langetamine oli pikaajalise optimeerimistöö ning sissetuleva ja väljamineva rahavoo aasta peale jaotamise tulemus, nii et tegemist on struktuurse meetmega, mille puhul ei ole tulevikus tõstmist ette näha. Komisjon nõustub sellega, et need meetmed olid juba edukalt ellu viidud ning on seetõttu tegelikud ja ajakohased.

5.2.6.3.   Järeldus omapanuse kohta

Järeldus omapanuse kohta

| (322) | Prantsuse ametiasutuste nimetatud omapanuse summa on [3–7 miljardit] eurot. See summa on suurem kui 50 % ümberkorralduse kogukuludest. |
| --- | --- |

(322)

Prantsuse ametiasutuste nimetatud omapanuse summa on [3–7 miljardit] eurot. See summa on suurem kui 50 % ümberkorralduse kogukuludest.

| (323) | Nende omapanuse allikate mõju on üldises plaanis võrreldav abi omaga, sest need on suunatud Areva kontserni maksevõime parandamisele, vastavalt suuniste artiklile 62. |
| --- | --- |

(323)

Nende omapanuse allikate mõju on üldises plaanis võrreldav abi omaga, sest need on suunatud Areva kontserni maksevõime parandamisele, vastavalt suuniste artiklile 62.

| (324) | Seevastu Areva kontserni omapanuse peamise allika, Nouvel Areva NP võõrandamisest saadava tulu tegeliku ja ajakohase iseloomu tunnistamine sõltub kahe põhjendustes 315 ja 316 osutatud edasilükkava tingimuse äralangemisest, mis on seotud sõltumatute haldusasutuste tehtavate suveräänsete otsustega, mida ei lepinguosalised ega Prantsuse ametiasutused ei saa mõjutada, viimane asjaolu on täiesti põhjendatud, arvestades, et tegemist on tuumaohutust hõlmavate küsimustega. Nimetatud asjaolu teine tagajärg on see, et omapanust, mis tuleneb ettevõtjate MHI ja JNFL nõustumisest osaleda Nouvel Areva kapitali suurendamises, saab samuti käsitada tegeliku ja ajakohasena nende tingimuste äralangemisel. |
| --- | --- |

(324)

Seevastu Areva kontserni omapanuse peamise allika, Nouvel Areva NP võõrandamisest saadava tulu tegeliku ja ajakohase iseloomu tunnistamine sõltub kahe põhjendustes 315 ja 316 osutatud edasilükkava tingimuse äralangemisest, mis on seotud sõltumatute haldusasutuste tehtavate suveräänsete otsustega, mida ei lepinguosalised ega Prantsuse ametiasutused ei saa mõjutada, viimane asjaolu on täiesti põhjendatud, arvestades, et tegemist on tuumaohutust hõlmavate küsimustega. Nimetatud asjaolu teine tagajärg on see, et omapanust, mis tuleneb ettevõtjate MHI ja JNFL nõustumisest osaleda Nouvel Areva kapitali suurendamises, saab samuti käsitada tegeliku ja ajakohasena nende tingimuste äralangemisel.

| (325) | Eelnevast lähtuvalt järeldab komisjon, et piisava tegeliku ja ajakohase omapanuse olemasolu vastavalt suuniste punkti 63 sätetele on võimalik täheldada pärast kahe põhjendustes 315 ja 316 osutatud tingimuse äralangemist. |
| --- | --- |

(325)

Eelnevast lähtuvalt järeldab komisjon, et piisava tegeliku ja ajakohase omapanuse olemasolu vastavalt suuniste punkti 63 sätetele on võimalik täheldada pärast kahe põhjendustes 315 ja 316 osutatud tingimuse äralangemist.

5.2.7.   Konkurentsile ja kaubandusele avalduva ebasoovitava negatiivse mõju vältimine

Konkurentsile ja kaubandusele avalduva ebasoovitava negatiivse mõju vältimine

| (326) | Suuniste punkti 38f kohaselt peab abi negatiivne mõju olema piisavalt väike selleks, et meetme üldine mõju oleks positiivne. Komisjon peab seega vaatlema, kas ühekordse abi põhimõtet on järgitud ja kas on võetud meetmeid konkurentsi moonutamise vältimiseks. |
| --- | --- |

(326)

Suuniste punkti 38f kohaselt peab abi negatiivne mõju olema piisavalt väike selleks, et meetme üldine mõju oleks positiivne. Komisjon peab seega vaatlema, kas ühekordse abi põhimõtet on järgitud ja kas on võetud meetmeid konkurentsi moonutamise vältimiseks.

5.2.7.1.   Ühekordse abi põhimõte

Ühekordse abi põhimõte

| (327) | Komisjoni varasematest otsustest vaadeldavas valdkonnas ja Prantsuse ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et Areva kontsern ei ole viimastel aastatel saanud mingit päästmisabi, mingit ümberkorraldusabi ega ühtegi ajutist ümberkorraldustoetust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et abi on kooskõlas ühekordse abi põhimõttega. |
| --- | --- |

(327)

Komisjoni varasematest otsustest vaadeldavas valdkonnas ja Prantsuse ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et Areva kontsern ei ole viimastel aastatel saanud mingit päästmisabi, mingit ümberkorraldusabi ega ühtegi ajutist ümberkorraldustoetust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et abi on kooskõlas ühekordse abi põhimõttega.

5.2.7.2.   Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed

Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed

| (328) | Ümberkorraldusabi andmisel tuleb võtta meetmeid, mis piiravad konkurentsi moonutamist, vähendavad miinimumini ebasoodsat mõju kaubandustingimustele ning tagavad, et abi positiivne mõju oleks suurem negatiivsetest tagajärgedest. Konkurentsi moonutamist piiravate meetmete näol on tavaliselt tegemist struktuurimeetmetega, kuigi teatavatel konkreetsetel juhtudel võib komisjon selle asemel nõustuda käitumuslike meetmetega või turgude avamise meetmetega, mis asendavad osaliselt või täielikult tavapäraselt nõutavaid struktuurimeetmeid. |
| --- | --- |

(328)

Ümberkorraldusabi andmisel tuleb võtta meetmeid, mis piiravad konkurentsi moonutamist, vähendavad miinimumini ebasoodsat mõju kaubandustingimustele ning tagavad, et abi positiivne mõju oleks suurem negatiivsetest tagajärgedest. Konkurentsi moonutamist piiravate meetmete näol on tavaliselt tegemist struktuurimeetmetega, kuigi teatavatel konkreetsetel juhtudel võib komisjon selle asemel nõustuda käitumuslike meetmetega või turgude avamise meetmetega, mis asendavad osaliselt või täielikult tavapäraselt nõutavaid struktuurimeetmeid.

| (329) | Struktuurimeetmete puhul on suuniste punktis 78 täpsustatud, et need „peaksid toimima eelkõige turul või turgudel, kus ettevõtjal on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa, eelkõige juhul, kui on olemas märkimisväärne ülevõimsus“. |
| --- | --- |

(329)

Struktuurimeetmete puhul on suuniste punktis 78 täpsustatud, et need „peaksid toimima eelkõige turul või turgudel, kus ettevõtjal on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa, eelkõige juhul, kui on olemas märkimisväärne ülevõimsus“.

peaksid toimima eelkõige turul või turgudel, kus ettevõtjal on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa, eelkõige juhul, kui on olemas märkimisväärne ülevõimsus

| (330) | Seevastu ei või konkurentsi moonutamist piiravad meetmed takistada abisaaja elujõulisuse taastamise perspektiive ega kahjustada konkurentsi, tarbijat ja turu struktuuri. |
| --- | --- |

(330)

Seevastu ei või konkurentsi moonutamist piiravad meetmed takistada abisaaja elujõulisuse taastamise perspektiive ega kahjustada konkurentsi, tarbijat ja turu struktuuri.

| (331) | Suuniste punktis 84 on määratletud käitumuslikud meetmed, mida tuleb kohaldada kõikidel juhtudel, et vältida struktuurimeetmete mõju kahjustamist. |
| --- | --- |

(331)

Suuniste punktis 84 on määratletud käitumuslikud meetmed, mida tuleb kohaldada kõikidel juhtudel, et vältida struktuurimeetmete mõju kahjustamist.

| (332) | 29. aprilli 2016. aasta teatises esitasid Prantsuse ametiasutused Areva kontserni koostatud võõrandamiskava kui piisava tasakaalustusmeetme. Komisjon leidis menetluse algatamise otsuses, et suurem osa kavandatavatest võõrandamistest (50) ei ole käsitatavad piisavate meetmetena, kuna nende ulatus ei ole võrreldav ettevõtjale antava abi mõjuga (51) ning kuna need ei olnud seotud turgudega, millel Nouvel Areva tegutseb pärast ümberkorraldamist. Komisjoni seisukoht selles küsimuses jääb samaks. |
| --- | --- |

(332)

29. aprilli 2016. aasta teatises esitasid Prantsuse ametiasutused Areva kontserni koostatud võõrandamiskava kui piisava tasakaalustusmeetme. Komisjon leidis menetluse algatamise otsuses, et suurem osa kavandatavatest võõrandamistest (50) ei ole käsitatavad piisavate meetmetena, kuna nende ulatus ei ole võrreldav ettevõtjale antava abi mõjuga (51) ning kuna need ei olnud seotud turgudega, millel Nouvel Areva tegutseb pärast ümberkorraldamist. Komisjoni seisukoht selles küsimuses jääb samaks.

50

51

| (333) | Seejuures ei ole arvestatud reaktoritega seotud tegevuse võõrandamist, mille ulatust komisjon uuris juba menetluse algatamise otsuses: Nouvel Areva NP eraldamisega kaotas Areva kontsern märkimisväärse osa oma tegevusest, mis hõlmab kolmandikku ettevõtja varadest ja ligi poolt ümberkorralduseelse Areva kontserni käibest. |
| --- | --- |

(333)

Seejuures ei ole arvestatud reaktoritega seotud tegevuse võõrandamist, mille ulatust komisjon uuris juba menetluse algatamise otsuses: Nouvel Areva NP eraldamisega kaotas Areva kontsern märkimisväärse osa oma tegevusest, mis hõlmab kolmandikku ettevõtja varadest ja ligi poolt ümberkorralduseelse Areva kontserni käibest.

| (334) | Sellele vaatamata väljendab komisjon kahtlusi selle võõrandamise konkurentsile avaldatava mõju kohta ning seoses küsimusega, kas see meede on piisav abi andmisega tekitatava konkurentsimoonutuse piiramiseks. Suunistest lähtudes leiab komisjon, et vastus sellele kahtlusele peab tulenema kolme järgmise küsimuse analüüsist.






  a) | Kas Nouvel Areva NP võõrandamist saab käsitada kui „kahjumlikust tegevusest loobumist, mis on [Areva kontserni] elujõulisuse taastamiseks igal juhul vajalik“ vastavalt suuniste punktile 78? |
| --- | --- | --- |

(334)

Sellele vaatamata väljendab komisjon kahtlusi selle võõrandamise konkurentsile avaldatava mõju kohta ning seoses küsimusega, kas see meede on piisav abi andmisega tekitatava konkurentsimoonutuse piiramiseks. Suunistest lähtudes leiab komisjon, et vastus sellele kahtlusele peab tulenema kolme järgmise küsimuse analüüsist.

a)

Kas Nouvel Areva NP võõrandamist saab käsitada kui „kahjumlikust tegevusest loobumist, mis on [Areva kontserni] elujõulisuse taastamiseks igal juhul vajalik“ vastavalt suuniste punktile 78?

kahjumlikust tegevusest loobumist, mis on [Areva kontserni] elujõulisuse taastamiseks igal juhul vajalik

| b) | Kas reaktoritega ja tuumkütusega seotud tegevuse integreeritusest loobumine mõjutab eeskätt sünergia kadumise tõttu reaalselt Areva kontserni konkurentsivõimet „turul või turgudel, kus ettevõtjal on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa“, nagu on täpsustatud suuniste punktis 78? |
| --- | --- |

b)

Kas reaktoritega ja tuumkütusega seotud tegevuse integreeritusest loobumine mõjutab eeskätt sünergia kadumise tõttu reaalselt Areva kontserni konkurentsivõimet „turul või turgudel, kus ettevõtjal on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa“, nagu on täpsustatud suuniste punktis 78?

turul või turgudel, kus ettevõtjal on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa

| c) | Kas lisameetmed võivad kaasa tuua turustruktuuri halvenemise, vastupidiselt sellele, mida on nõutud suuniste punktis 80? |
| --- | --- |

c)

Kas lisameetmed võivad kaasa tuua turustruktuuri halvenemise, vastupidiselt sellele, mida on nõutud suuniste punktis 80?

| (335) | Vastuseks põhjenduses 334 toodud esimesele küsimusele märgib komisjon, et reaktoritega seotud tegevus tõi viimastel aastatel Areva kontsernile kaasa suure kahjumi, nagu on kirjeldatud põhjendustes 17 ja 21. Seega tuleb vaadelda, kas see kahjum on struktuurne ja piirab jätkuvalt Areva kontserni kasumlikkust, kui ettevõtja säilitaks selle tegevuse. |
| --- | --- |

(335)

Vastuseks põhjenduses 334 toodud esimesele küsimusele märgib komisjon, et reaktoritega seotud tegevus tõi viimastel aastatel Areva kontsernile kaasa suure kahjumi, nagu on kirjeldatud põhjendustes 17 ja 21. Seega tuleb vaadelda, kas see kahjum on struktuurne ja piirab jätkuvalt Areva kontserni kasumlikkust, kui ettevõtja säilitaks selle tegevuse.

| (336) | Erinevalt tuumkütusetsüklile osaks saanud majandusraskustest ei tulene reaktoritega seotud tegevuse probleemid eeskätt Fukushima-järgsest konjunktuuri muutumisest. See kahjum on eeskätt seotud piiratud arvu suurte tööstusprojektidega, peamiselt OL3 projektiga, mille riskid olid suures osas idiosünkraatilised. Nende suurte projektidega alustati uue reaktoritehnoloogia (EPRi tehnoloogia) levitamist. On tavaline, et uue tehnoloogia jaoks tee rajajate puhul esineb suuremaid kahjumeid, järgnevad projektid saavad aga kasutada nende kogemusi. Samas nähti ette, et projekt OL3, aga ka Flamanville 3 ning Taishan 1 ja 2 viiakse lõpule 2018. aasta lõpuks. See võimaldab uute reaktorite järgmiste projektide puhul (eeskätt Hinkley Point C, kuid pikas perspektiivis veel teisedki projektid) kasutada saadud väärtuslikku kogemust. Ettevõtja Nouvel Areva NP suurte projektidega seotud tegevus hõlmab seega väiksemaid riske kui varasem tegevus. |
| --- | --- |

(336)

Erinevalt tuumkütusetsüklile osaks saanud majandusraskustest ei tulene reaktoritega seotud tegevuse probleemid eeskätt Fukushima-järgsest konjunktuuri muutumisest. See kahjum on eeskätt seotud piiratud arvu suurte tööstusprojektidega, peamiselt OL3 projektiga, mille riskid olid suures osas idiosünkraatilised. Nende suurte projektidega alustati uue reaktoritehnoloogia (EPRi tehnoloogia) levitamist. On tavaline, et uue tehnoloogia jaoks tee rajajate puhul esineb suuremaid kahjumeid, järgnevad projektid saavad aga kasutada nende kogemusi. Samas nähti ette, et projekt OL3, aga ka Flamanville 3 ning Taishan 1 ja 2 viiakse lõpule 2018. aasta lõpuks. See võimaldab uute reaktorite järgmiste projektide puhul (eeskätt Hinkley Point C, kuid pikas perspektiivis veel teisedki projektid) kasutada saadud väärtuslikku kogemust. Ettevõtja Nouvel Areva NP suurte projektidega seotud tegevus hõlmab seega väiksemaid riske kui varasem tegevus.

| (337) | Suurte projektide kõrval tegeleb Nouvel Areva NP ka muu tegevusega, nagu olemasolevate objektide teenindamine (hooldus) ning kütuseelementide tarnimine. Selline tegevus on seotud väiksemate riskidega kui suured projektid ja moodustab Nouvel Areva NP jaoks hea baasi positiivsete rahavoogude tekitamiseks; sellise tegevuse keskmine EBITDA marginaal on vastavalt [0–30] % ja [0–30] % (52). |
| --- | --- |

(337)

Suurte projektide kõrval tegeleb Nouvel Areva NP ka muu tegevusega, nagu olemasolevate objektide teenindamine (hooldus) ning kütuseelementide tarnimine. Selline tegevus on seotud väiksemate riskidega kui suured projektid ja moodustab Nouvel Areva NP jaoks hea baasi positiivsete rahavoogude tekitamiseks; sellise tegevuse keskmine EBITDA marginaal on vastavalt [0–30] % ja [0–30] % (52).

52

| (338) | EDFile võõrandatav üksus (Nouvel Areva NP) hõlmab kogu praegust Areva NP tegevust, kuid eraldatud on mõne väga spetsiifilise suure tööstusprojektiga seoses kogunenud kohustused, mis on minevikus toonud kaasa suuri kahjumeid (53). Ettevõtte sellist ulatust arvesse võttes ei ole Nouvel Areva NP näol tegemist struktuursetes raskustes oleva ettevõtjaga. Ühelt poolt on ettevõtja suurtele projektidele suunatud tegevus seotud väiksemate riskidega, kuivõrd esimesed projektid OL3, Taishan 1 ja 2 ning Flamanville 3 on [...]. Teiselt poolt on ettevõtjal tugev ja heas olukorras tööstusbaas, mille abil pakutakse teenuseid olemasolevatele objektidele või tarnitakse kütuseelemente. Areva kontserni ja EDFi vahel kokku lepitud 2,5 miljardi euro suurune müügihind annab tunnistust sellest, et ettevõtjal Nouvel Areva NP on olemas reaalsed kasumlikkuse perspektiivid ja ta ei ole struktuursetes raskustes. |
| --- | --- |

(338)

EDFile võõrandatav üksus (Nouvel Areva NP) hõlmab kogu praegust Areva NP tegevust, kuid eraldatud on mõne väga spetsiifilise suure tööstusprojektiga seoses kogunenud kohustused, mis on minevikus toonud kaasa suuri kahjumeid (53). Ettevõtte sellist ulatust arvesse võttes ei ole Nouvel Areva NP näol tegemist struktuursetes raskustes oleva ettevõtjaga. Ühelt poolt on ettevõtja suurtele projektidele suunatud tegevus seotud väiksemate riskidega, kuivõrd esimesed projektid OL3, Taishan 1 ja 2 ning Flamanville 3 on [...]. Teiselt poolt on ettevõtjal tugev ja heas olukorras tööstusbaas, mille abil pakutakse teenuseid olemasolevatele objektidele või tarnitakse kütuseelemente. Areva kontserni ja EDFi vahel kokku lepitud 2,5 miljardi euro suurune müügihind annab tunnistust sellest, et ettevõtjal Nouvel Areva NP on olemas reaalsed kasumlikkuse perspektiivid ja ta ei ole struktuursetes raskustes.

53

| (339) | Vastupidise stsenaariumi puhul, mille korral riigiabi suunataks osa mineviku kahjumi katmiseks, kuid Areva kontsern jääks tuumaenergia turul tegutsema integreeritud ettevõtjana, võiks ta tänu Nouvel Areva NP panusele arvestada ligikaudu [0–2 miljardi] euro suuruse täiendava positiivse rahavooga ajavahemikul 2015–2023 (54). |
| --- | --- |

(339)

Vastupidise stsenaariumi puhul, mille korral riigiabi suunataks osa mineviku kahjumi katmiseks, kuid Areva kontsern jääks tuumaenergia turul tegutsema integreeritud ettevõtjana, võiks ta tänu Nouvel Areva NP panusele arvestada ligikaudu [0–2 miljardi] euro suuruse täiendava positiivse rahavooga ajavahemikul 2015–2023 (54).

54

| (340) | Eelnevat silmas pidades tuleb märkida, et ettevõtjat Nouvel Areva NP ei saa käsitada struktuursetes raskustes oleva üksusena, mille võõrandamine on Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse taastamiseks vajalik. Vastupidi, tegemist on nõuetekohase tasakaalustusmeetmega. Seejuures on meetmel struktuurne iseloom, vastavalt sellele, mis on sätestatud suuniste punktis 77. |
| --- | --- |

(340)

Eelnevat silmas pidades tuleb märkida, et ettevõtjat Nouvel Areva NP ei saa käsitada struktuursetes raskustes oleva üksusena, mille võõrandamine on Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse taastamiseks vajalik. Vastupidi, tegemist on nõuetekohase tasakaalustusmeetmega. Seejuures on meetmel struktuurne iseloom, vastavalt sellele, mis on sätestatud suuniste punktis 77.

| (341) | Seoses põhjenduses 334 toodud teise küsimusega tuleb välja selgitada, kas vertikaalne integreeritus reaktoritega seotud tegevuse ja tuumkütusetsükliga seotud tegevuse vahel on praegu tuumaenergia turul positiivne tegur. Urenco väitel on tegemist asjaoluga, mille mõju on uute reaktorite müügil piiratud, [...]. Asjaolu, et on olemas integreerimata ja samas kõrge tootlusega ettevõtjaid, näitab Urenco väitel, et tegemist ei ole igal juhul põhiteguriga, mis võimaldab tagada tuumaenergia valdkonnas tegutseva ettevõtja edukuse. Seevastu Prantsuse ametiasutused väidavad, et tegemist on kindlalt positiivse teguriga, mis avaldab mõju kõikidel tuumamaterjaliga seotud turgudel. |
| --- | --- |

(341)

Seoses põhjenduses 334 toodud teise küsimusega tuleb välja selgitada, kas vertikaalne integreeritus reaktoritega seotud tegevuse ja tuumkütusetsükliga seotud tegevuse vahel on praegu tuumaenergia turul positiivne tegur. Urenco väitel on tegemist asjaoluga, mille mõju on uute reaktorite müügil piiratud, [...]. Asjaolu, et on olemas integreerimata ja samas kõrge tootlusega ettevõtjaid, näitab Urenco väitel, et tegemist ei ole igal juhul põhiteguriga, mis võimaldab tagada tuumaenergia valdkonnas tegutseva ettevõtja edukuse. Seevastu Prantsuse ametiasutused väidavad, et tegemist on kindlalt positiivse teguriga, mis avaldab mõju kõikidel tuumamaterjaliga seotud turgudel.

| (342) | Komisjon märgib esmalt, et praegune suundumus tuumaenergia turgudel on pigem liikumine integreerituse suunas, see hõlmab ka ajalooliselt integreerimata ettevõtjaid. Areva kontserni üks peamisi konkurente, Venemaa ettevõtja Rosatom, on integreeritud kogu tootmistsükli ulatuses. Korea tuumareaktorite tootja KHNP on integreerinud eelneva tegevuse ning omandanud osaluse kaevanduste käitajast ettevõttes Denison ning kavatseb osaleda Imourareni projektis, samuti nagu Toshiba/Westinghouse ostab osalusi Kasahstani kaevandustes. Ettevõtjale CNNC kuuluvad aga üksnes tuumkütuse ümbertöötlemise ja rikastamisega seotud tootmisvõimsused ning osalus Langer Heinrichi kaevanduses Namiibias, mida käitab kaevandusettevõtja Paladin; samas kavatseb ettevõtja integreeruda kütuseelementide turul, et kasutada ära sünergiat, mis tuleneb eri tegevuse integreerimisest. Selleks et toetada loodusliku uraani müügivõimalusi, kavatseb Kasahstani kaevandusettevõtja KAP – mida Urenco loetleb integreerimata ettevõtjate hulgas – ehitada koostöös ühe teise ettevõtjaga kütuseelementide valmistamise tehase. |
| --- | --- |

(342)

Komisjon märgib esmalt, et praegune suundumus tuumaenergia turgudel on pigem liikumine integreerituse suunas, see hõlmab ka ajalooliselt integreerimata ettevõtjaid. Areva kontserni üks peamisi konkurente, Venemaa ettevõtja Rosatom, on integreeritud kogu tootmistsükli ulatuses. Korea tuumareaktorite tootja KHNP on integreerinud eelneva tegevuse ning omandanud osaluse kaevanduste käitajast ettevõttes Denison ning kavatseb osaleda Imourareni projektis, samuti nagu Toshiba/Westinghouse ostab osalusi Kasahstani kaevandustes. Ettevõtjale CNNC kuuluvad aga üksnes tuumkütuse ümbertöötlemise ja rikastamisega seotud tootmisvõimsused ning osalus Langer Heinrichi kaevanduses Namiibias, mida käitab kaevandusettevõtja Paladin; samas kavatseb ettevõtja integreeruda kütuseelementide turul, et kasutada ära sünergiat, mis tuleneb eri tegevuse integreerimisest. Selleks et toetada loodusliku uraani müügivõimalusi, kavatseb Kasahstani kaevandusettevõtja KAP – mida Urenco loetleb integreerimata ettevõtjate hulgas – ehitada koostöös ühe teise ettevõtjaga kütuseelementide valmistamise tehase.

| (343) | See üldine suundumus, mis Fukushima-järgse konjunktuuri tingimustes ei ole hääbunud, vaid tugevnenud, hõlmab tuumaenergeetika valdkonnas tegutsevaid suuri ettevõtjaid. Seevastu Urenco integreerimata tootmine tundub olevat pigem vähemuses. See näitab, et reaktoritega seotud tegevuse (sealhulgas kütuseelementide tootmise) ja tuumkütusetsükliga seotud tegevuse integreerimine võib anda teatavaid eeliseid. |
| --- | --- |

(343)

See üldine suundumus, mis Fukushima-järgse konjunktuuri tingimustes ei ole hääbunud, vaid tugevnenud, hõlmab tuumaenergeetika valdkonnas tegutsevaid suuri ettevõtjaid. Seevastu Urenco integreerimata tootmine tundub olevat pigem vähemuses. See näitab, et reaktoritega seotud tegevuse (sealhulgas kütuseelementide tootmise) ja tuumkütusetsükliga seotud tegevuse integreerimine võib anda teatavaid eeliseid.

| (344) | Mis puudutab nende eeliste laadi, siis märgib komisjon, et integreeritud kontsern saab olulisi eeliseid tänu ühendatud müügitegevusele kütuseelementide turusegmendis, mis on sidelüli elektritootjatest klientidega, ja kütusetsükli toorainega seotud algetapis, mille puhul tarnijad on enamal või vähemal määral vastastikku vahetatavad. Sellega seoses tuleb pidada iseloomulikuks, et Areva NP (tulevikus Nouvel Areva NP) [5–10] klienti kümnest on samaaegselt ka Areva NC (tulevikus Nouvel Areva) kliendid. |
| --- | --- |

(344)

Mis puudutab nende eeliste laadi, siis märgib komisjon, et integreeritud kontsern saab olulisi eeliseid tänu ühendatud müügitegevusele kütuseelementide turusegmendis, mis on sidelüli elektritootjatest klientidega, ja kütusetsükli toorainega seotud algetapis, mille puhul tarnijad on enamal või vähemal määral vastastikku vahetatavad. Sellega seoses tuleb pidada iseloomulikuks, et Areva NP (tulevikus Nouvel Areva NP) [5–10] klienti kümnest on samaaegselt ka Areva NC (tulevikus Nouvel Areva) kliendid.

| (345) | Prantsuse ametiasutused tõid näitena elektritootja [...], kes esitas pakkumiskutse kütuseelementide valmistajale. Ametlikult hõlmas pakkumiskutse ainult kütuseelementide valmistamist, st tegevust, mis tulevikus kuulub ettevõtja Nouvel Areva NP tegevusvaldkonda. Samas palus [...] pakkujatel oma pakkumist täiendada ja lisada rikastatud tuumamaterjali tarnimise – see tegevus kuulub tulevikus ettevõtja Nouvel Areva tegevusvaldkonda. Areva kontsern oleks tänu integreeritud müügitegevusele võinud varem lisada oma kütuseelementide pakkumisele rikastatud tuumamaterjali pakkumise. |
| --- | --- |

(345)

Prantsuse ametiasutused tõid näitena elektritootja [...], kes esitas pakkumiskutse kütuseelementide valmistajale. Ametlikult hõlmas pakkumiskutse ainult kütuseelementide valmistamist, st tegevust, mis tulevikus kuulub ettevõtja Nouvel Areva NP tegevusvaldkonda. Samas palus [...] pakkujatel oma pakkumist täiendada ja lisada rikastatud tuumamaterjali tarnimise – see tegevus kuulub tulevikus ettevõtja Nouvel Areva tegevusvaldkonda. Areva kontsern oleks tänu integreeritud müügitegevusele võinud varem lisada oma kütuseelementide pakkumisele rikastatud tuumamaterjali pakkumise.

| (346) | Tulevikus saab Nouvel Areva NP sellises olukorras teha pakkumise ükskõik millisele rikastatud tuumamaterjali tarnijale, Nouvel Areva valimine ei ole ei kohustuslik ega välistatud, samuti võib ettevõtja olla huvitatud rikastatud tuumamaterjali tarnijate konkurentsiolukorda asetamisest, et parandada kogu pakkumise kvaliteeti, mille esitab in fine Nouvel Areva NP. Selline olukord on hea võimalus Nouvel Areva konkurentide, eeskätt Urenco jaoks. |
| --- | --- |

(346)

Tulevikus saab Nouvel Areva NP sellises olukorras teha pakkumise ükskõik millisele rikastatud tuumamaterjali tarnijale, Nouvel Areva valimine ei ole ei kohustuslik ega välistatud, samuti võib ettevõtja olla huvitatud rikastatud tuumamaterjali tarnijate konkurentsiolukorda asetamisest, et parandada kogu pakkumise kvaliteeti, mille esitab in fine Nouvel Areva NP. Selline olukord on hea võimalus Nouvel Areva konkurentide, eeskätt Urenco jaoks.

in fine

| (347) | Reaktorite valdkonna ja tuumkütusetsükli integreerimisest tulenevad eelised mõjutavad ka tuumkütuse pakkumisi, mis on integreeritud uue reaktori müügiga – seda aspekti Urenco ei vaidlusta. Praktikas pakub reaktori projekteerija ja valmistaja (praegu Areva kontserni kuuluv Areva NP) peaaegu alati ka kütuseelemente esimese reaktorisüdamiku jaoks ning ka esimesteks kütuse ümberlaadimisteks, kuni reaktor on saavutanud regulaarse töörütmi. Reaktorite puhul kehtib jõudlusgarantii, mis on lahutamatult seotud kütuseelementide kvaliteediga, seda garantiid kohaldatakse vähemalt reaktori käivitamise ja täisvõimsuse saavutamise perioodil. Selleks et täielikult tagada kütuseelementide kvaliteeti ja seeläbi reaktori jõudlust, tarnib reaktori valmistaja kliendile ka kütuseelemendid esimese reaktorisüdamiku jaoks ja esimesteks kütuse ümberlaadimisteks. |
| --- | --- |

(347)

Reaktorite valdkonna ja tuumkütusetsükli integreerimisest tulenevad eelised mõjutavad ka tuumkütuse pakkumisi, mis on integreeritud uue reaktori müügiga – seda aspekti Urenco ei vaidlusta. Praktikas pakub reaktori projekteerija ja valmistaja (praegu Areva kontserni kuuluv Areva NP) peaaegu alati ka kütuseelemente esimese reaktorisüdamiku jaoks ning ka esimesteks kütuse ümberlaadimisteks, kuni reaktor on saavutanud regulaarse töörütmi. Reaktorite puhul kehtib jõudlusgarantii, mis on lahutamatult seotud kütuseelementide kvaliteediga, seda garantiid kohaldatakse vähemalt reaktori käivitamise ja täisvõimsuse saavutamise perioodil. Selleks et täielikult tagada kütuseelementide kvaliteeti ja seeläbi reaktori jõudlust, tarnib reaktori valmistaja kliendile ka kütuseelemendid esimese reaktorisüdamiku jaoks ja esimesteks kütuse ümberlaadimisteks.

| (348) | Klientidest elektritootjad omalt poolt eelistavad üht lepingupartnerit, kelle poole pöörduda või keda pidada vastutavaks probleemide puhul reaktori otsustaval käikuandmise ja täisvõimsuse saavutamise perioodil. TVO näiteks rõhutas, et [...]. Seega on kütuseelementide ja esimesteks ümberlaadimisteks ette nähtud kütuse tarnimine esimese reaktorisüdamiku jaoks klientide eelistatud varustusmeetod, nagu näitab [...]. |
| --- | --- |

(348)

Klientidest elektritootjad omalt poolt eelistavad üht lepingupartnerit, kelle poole pöörduda või keda pidada vastutavaks probleemide puhul reaktori otsustaval käikuandmise ja täisvõimsuse saavutamise perioodil. TVO näiteks rõhutas, et [...]. Seega on kütuseelementide ja esimesteks ümberlaadimisteks ette nähtud kütuse tarnimine esimese reaktorisüdamiku jaoks klientide eelistatud varustusmeetod, nagu näitab [...].

| (349) | Selline tsentraliseeritud varustamine on tänapäeval muutunud eriti sagedaseks, sest mitmel potentsiaalsel kliendil on otsejuurdepääs tuumatehnoloogiale. Kuivõrd neil puudub vastav arvukas töötajaskond, eelistavad nad varustajana ühtainsat tarnijat, kes on suuteline pakkuma neile kõiki vajaminevaid tuumaenergeetika tsükli algetapi tooteid ja teenuseid ning ühtlasi ka kütuseelemente. Selliste lepingute kestus võib ületada esimese südamiku ja esimesteks ümberlaadimisteks kasutatava kütuse tarnimise perioodi, sageli on sellised lepingud isegi pikema tähtajaga kui lepingud, mida sõlmitakse töötavate reaktorite jaoks. Nii toimis näiteks [...]. |
| --- | --- |

(349)

Selline tsentraliseeritud varustamine on tänapäeval muutunud eriti sagedaseks, sest mitmel potentsiaalsel kliendil on otsejuurdepääs tuumatehnoloogiale. Kuivõrd neil puudub vastav arvukas töötajaskond, eelistavad nad varustajana ühtainsat tarnijat, kes on suuteline pakkuma neile kõiki vajaminevaid tuumaenergeetika tsükli algetapi tooteid ja teenuseid ning ühtlasi ka kütuseelemente. Selliste lepingute kestus võib ületada esimese südamiku ja esimesteks ümberlaadimisteks kasutatava kütuse tarnimise perioodi, sageli on sellised lepingud isegi pikema tähtajaga kui lepingud, mida sõlmitakse töötavate reaktorite jaoks. Nii toimis näiteks [...].

| (350) | Tootmistsükli algetapi tooteid ja teenuseid tarnival ettevõtjal, kes on seotud kütuseelementide ja reaktorite tarnijaga, on vaieldamatu konkurentsieelis tootmistsükli alguses tehtavate pakkumiste puhul. Areva kontsernis on praegu reaktorite müük seostatud esimese reaktorisüdamiku ja esimesteks ümberlaadimisteks kasutatava kütuse müügiga ning kliendi nõudmisel (tavaliselt, [...]) ka kütuse edasise müügiga. Selline kütuseelementide müük uute reaktoriprojektide raames toetab Areva kontserni varustustegevust (mille võtab tulevikus üle Nouvel Areva NP), kolmel viisil:






  a) | kuivõrd Areva NP kasutas pidevalt Areva kontsernilt saadavat uraani ja tuumkütuse ümbertöötlemise ja rikastamise teenuseid selle nõudluse rahuldamiseks, võimaldavad need pakkumised tagada varustuskindluse uraani suuremahulisel müügil ning ümbertöötlemis- ja rikastamisteenuste osutamisel; |
| --- | --- | --- |

(350)

Tootmistsükli algetapi tooteid ja teenuseid tarnival ettevõtjal, kes on seotud kütuseelementide ja reaktorite tarnijaga, on vaieldamatu konkurentsieelis tootmistsükli alguses tehtavate pakkumiste puhul. Areva kontsernis on praegu reaktorite müük seostatud esimese reaktorisüdamiku ja esimesteks ümberlaadimisteks kasutatava kütuse müügiga ning kliendi nõudmisel (tavaliselt, [...]) ka kütuse edasise müügiga. Selline kütuseelementide müük uute reaktoriprojektide raames toetab Areva kontserni varustustegevust (mille võtab tulevikus üle Nouvel Areva NP), kolmel viisil:

a)

kuivõrd Areva NP kasutas pidevalt Areva kontsernilt saadavat uraani ja tuumkütuse ümbertöötlemise ja rikastamise teenuseid selle nõudluse rahuldamiseks, võimaldavad need pakkumised tagada varustuskindluse uraani suuremahulisel müügil ning ümbertöötlemis- ja rikastamisteenuste osutamisel;

| b) | kuivõrd reaktori ostuga seotud läbirääkimised toimuvad vahendajateta, võivad nende lepingutega seotud tingimused olla soodsamad kui avatud menetluste abil sõlmitud lepingute puhul, mille korral toimib konkurents mitmete kaevandamise, ümbertöötlemise ja rikastamise turusegmentides tegutsevate ettevõtjate vahel; seejuures võimaldab selliste lepingute sageli pikem kehtivusaeg kindlustada müügihindu turul, kus hinnad on muutuvad; |
| --- | --- |

b)

kuivõrd reaktori ostuga seotud läbirääkimised toimuvad vahendajateta, võivad nende lepingutega seotud tingimused olla soodsamad kui avatud menetluste abil sõlmitud lepingute puhul, mille korral toimib konkurents mitmete kaevandamise, ümbertöötlemise ja rikastamise turusegmentides tegutsevate ettevõtjate vahel; seejuures võimaldab selliste lepingute sageli pikem kehtivusaeg kindlustada müügihindu turul, kus hinnad on muutuvad;

| c) | ühtlasi võimaldavad sellised lepingud uraani tarnijal ning ümbertöötlemis- ja rikastamisteenuste pakkujal turule siseneda ja saavutada järk-järgult maine ja usaldusväärsus uutel turgudel, mis on raskesti ligipääsetavad, nagu [...]. |
| --- | --- |

c)

ühtlasi võimaldavad sellised lepingud uraani tarnijal ning ümbertöötlemis- ja rikastamisteenuste pakkujal turule siseneda ja saavutada järk-järgult maine ja usaldusväärsus uutel turgudel, mis on raskesti ligipääsetavad, nagu [...].

| (351) | Kuni praeguseni oli selline müük kaevandamise, ümbertöötlemise ja rikastamisega seotud tegevuse puhul olulise tähtsusega, tulevikus võtab sellise tegevuse üle ettevõtja Nouvel Areva. Esimese EPR südamiku puhul on rikastamisvajadus ligikaudu [0–2 000] kSWU (mis moodustab [0–20] % Nouvel Areva aastasest võimsusest), ümbertöötlemise vajadus [0–2 000] tUF6 (mis moodustab [0–20] % Nouvel Areva aastasest võimsusest) ja loodusliku uraani vajadus [0–2 000] tU3O8 (mis moodustab [0–20] % Nouvel Areva 2015. aasta toodangust). Ümberlaadimiseks kasutatav kütus moodustab kolmandiku neist kogustest, tavaliselt toimub kütuseelementide ümberlaadimine iga 18 kuu tagant. Areva kontserni väitel on tavaline, et tuumareaktori projekteerija ja valmistaja sõlmib varustuslepingu vähemalt [...] lisaks esimesele südamikule. |
| --- | --- |

(351)

Kuni praeguseni oli selline müük kaevandamise, ümbertöötlemise ja rikastamisega seotud tegevuse puhul olulise tähtsusega, tulevikus võtab sellise tegevuse üle ettevõtja Nouvel Areva. Esimese EPR südamiku puhul on rikastamisvajadus ligikaudu [0–2 000] kSWU (mis moodustab [0–20] % Nouvel Areva aastasest võimsusest), ümbertöötlemise vajadus [0–2 000] tUF6 (mis moodustab [0–20] % Nouvel Areva aastasest võimsusest) ja loodusliku uraani vajadus [0–2 000] tU3O8 (mis moodustab [0–20] % Nouvel Areva 2015. aasta toodangust). Ümberlaadimiseks kasutatav kütus moodustab kolmandiku neist kogustest, tavaliselt toimub kütuseelementide ümberlaadimine iga 18 kuu tagant. Areva kontserni väitel on tavaline, et tuumareaktori projekteerija ja valmistaja sõlmib varustuslepingu vähemalt [...] lisaks esimesele südamikule.

6

3

8

| (352) | Kõikide tuumkütusega seotud lepingute puhul, mis sõlmiti [...] projektide raames, saavutas Areva kontsern lepingud suuremate koguste kohta ja pikemate tähtaegadega kui need, mida ta oleks saanud sõlmida juhul, kui Areva NP ei oleks olnud tuumareaktori projekteerija ja valmistaja. See ilmneb, kui võrrelda projekte [...], (kus Areva NP on peamine ehitaja) [...] ehitatud reaktorit hõlmava projektiga. Areva kontsernil õnnestus sõlmida leping vaid [...] % [...] valmistatud reaktori tarbitava tuumkütuse peale ning lepingu kestus oli vaid [...] aastat, samas kui ettevõtjal on tuumkütuse lepinguid [...]. Seda silmas pidades võib väita, et Nouvel Areva NP tegevuse võõrandamine mõjutab oluliselt Nouvel Areva tegevust. |
| --- | --- |

(352)

Kõikide tuumkütusega seotud lepingute puhul, mis sõlmiti [...] projektide raames, saavutas Areva kontsern lepingud suuremate koguste kohta ja pikemate tähtaegadega kui need, mida ta oleks saanud sõlmida juhul, kui Areva NP ei oleks olnud tuumareaktori projekteerija ja valmistaja. See ilmneb, kui võrrelda projekte [...], (kus Areva NP on peamine ehitaja) [...] ehitatud reaktorit hõlmava projektiga. Areva kontsernil õnnestus sõlmida leping vaid [...] % [...] valmistatud reaktori tarbitava tuumkütuse peale ning lepingu kestus oli vaid [...] aastat, samas kui ettevõtjal on tuumkütuse lepinguid [...]. Seda silmas pidades võib väita, et Nouvel Areva NP tegevuse võõrandamine mõjutab oluliselt Nouvel Areva tegevust.

| (353) | Urenco peab kõnealuse sünergia olulisust väikeseks [...]. Komisjon nõustub sellega, et suurem osa ehitusjärgus olevaid reaktoreid asub sellistes riikides, nagu Venemaa ja Hiina, mille turud on lääneriikide tuumaelektrijaamade ehitajate jaoks olulisel määral suletud. Komisjon nõustub samuti sellega, et eeskätt pärast Fukushima katastroofi on uute reaktorite projektide arv vähenenud. Samas on siiski mitmeid projekte, millel on suur tõenäosus realiseeruda ning mille jaoks Nouvel Areva NP omab häid eeldusi. Eeskätt on tegemist projektidega, mis jätkavad varem Areva NP tegevusega seotud projekte. [...]. Samuti võib Nouvel Areva NP pretendeerida sellistele projektidele, nagu [...]. Kõikide nende projektide puhul võib Nouvel Areva NP soovi korral lisada rikastatud tuumkütuse tarne oma reaktori pakkumisele, kasutades ükskõik millise rikastatud tuumkütuse tarnija teenuseid, seejuures on ettevõtjal reaalne võimalus selliste pakkumiskutsete puhul seada konkureerivad tarnijad tugeva hinnasurve alla. |
| --- | --- |

(353)

Urenco peab kõnealuse sünergia olulisust väikeseks [...]. Komisjon nõustub sellega, et suurem osa ehitusjärgus olevaid reaktoreid asub sellistes riikides, nagu Venemaa ja Hiina, mille turud on lääneriikide tuumaelektrijaamade ehitajate jaoks olulisel määral suletud. Komisjon nõustub samuti sellega, et eeskätt pärast Fukushima katastroofi on uute reaktorite projektide arv vähenenud. Samas on siiski mitmeid projekte, millel on suur tõenäosus realiseeruda ning mille jaoks Nouvel Areva NP omab häid eeldusi. Eeskätt on tegemist projektidega, mis jätkavad varem Areva NP tegevusega seotud projekte. [...]. Samuti võib Nouvel Areva NP pretendeerida sellistele projektidele, nagu [...]. Kõikide nende projektide puhul võib Nouvel Areva NP soovi korral lisada rikastatud tuumkütuse tarne oma reaktori pakkumisele, kasutades ükskõik millise rikastatud tuumkütuse tarnija teenuseid, seejuures on ettevõtjal reaalne võimalus selliste pakkumiskutsete puhul seada konkureerivad tarnijad tugeva hinnasurve alla.

| (354) | Sellised võimalused hõlmavad loomulikult valdavalt keskpikka ja pikka perspektiivi. Samas on tuumaenergia turu tööstustsüklid äärmiselt pikad, seetõttu peaks komisjon võtma arvesse sünergia kadumist, mis avaldab suuremat mõju keskpikas ja pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(354)

Sellised võimalused hõlmavad loomulikult valdavalt keskpikka ja pikka perspektiivi. Samas on tuumaenergia turu tööstustsüklid äärmiselt pikad, seetõttu peaks komisjon võtma arvesse sünergia kadumist, mis avaldab suuremat mõju keskpikas ja pikas perspektiivis.

| (355) | Prantsuse ametiasutused tõendasid veenvalt, et reaktoritega seotud tegevuse ja tuumkütusetsükli hilisemate etappide vahel on tugev sünergia ning tuleb pidada vähetõenäoliseks, et ettevõtjad Nouvel Areva ja Nouvel Areva NP suudavad sellist sünergiat tulevikus taastada. |
| --- | --- |

(355)

Prantsuse ametiasutused tõendasid veenvalt, et reaktoritega seotud tegevuse ja tuumkütusetsükli hilisemate etappide vahel on tugev sünergia ning tuleb pidada vähetõenäoliseks, et ettevõtjad Nouvel Areva ja Nouvel Areva NP suudavad sellist sünergiat tulevikus taastada.

| (356) | Keskpikas ja pikaajalises perspektiivis sõltub Nouvel Areva suutlikkus arendada tuumkütuse ümbertöötlemis- ja ringlussevõtuteenuste eksporti sellest, kas turul on piisavalt kergveereaktoreid, mis saavad töötada seguoksiidsete kütuseelementidega, ehk nn MOX-reaktoreid. MOX-kütus ei ole põhimõtteliselt asendatav klassikalise tuumkütusega: reaktor, milles kasutatakse MOX-kütust, peab olema ehitatud või kohandatud seda tüüpi tuumkütuse kasutamiseks. Seega on Areva kontserni MOX-kütusega seotud tegevus otseselt sõltuv seguoksiidkütust kasutavast reaktoripargist kogu maailma ulatuses. |
| --- | --- |

(356)

Keskpikas ja pikaajalises perspektiivis sõltub Nouvel Areva suutlikkus arendada tuumkütuse ümbertöötlemis- ja ringlussevõtuteenuste eksporti sellest, kas turul on piisavalt kergveereaktoreid, mis saavad töötada seguoksiidsete kütuseelementidega, ehk nn MOX-reaktoreid. MOX-kütus ei ole põhimõtteliselt asendatav klassikalise tuumkütusega: reaktor, milles kasutatakse MOX-kütust, peab olema ehitatud või kohandatud seda tüüpi tuumkütuse kasutamiseks. Seega on Areva kontserni MOX-kütusega seotud tegevus otseselt sõltuv seguoksiidkütust kasutavast reaktoripargist kogu maailma ulatuses.

| (357) | Samas, Nouvel Areva NP [...]. |
| --- | --- |

(357)

Samas, Nouvel Areva NP [...].

| (358) | [...] nende turustamisega tegeleb Nouvel Areva NP. [...]. |
| --- | --- |

(358)

[...] nende turustamisega tegeleb Nouvel Areva NP. [...].

| (359) | [...] Prantsuse ametiasutused selgitasid, et olukord on erinev, kuna Areva kontsern oli integreeritud ja tal oli võimalik saada kasumit nii MOX-kütuse tootmisega seotud tegevuselt, reaktorite projekteerimise ja valmistamisega seotud tegevuselt kui ka kütuseelementide turustamiselt. Kuigi Areva NP tegeles tuumkütuse turustamisega, nagu tulevikus Nouvel Areva NP, oli ta allutatud Areva SA kontrollile [...]. |
| --- | --- |

(359)

[...] Prantsuse ametiasutused selgitasid, et olukord on erinev, kuna Areva kontsern oli integreeritud ja tal oli võimalik saada kasumit nii MOX-kütuse tootmisega seotud tegevuselt, reaktorite projekteerimise ja valmistamisega seotud tegevuselt kui ka kütuseelementide turustamiselt. Kuigi Areva NP tegeles tuumkütuse turustamisega, nagu tulevikus Nouvel Areva NP, oli ta allutatud Areva SA kontrollile [...].

| (360) | [...], seega tuleks just MOX-kütuse valdkonna ([...]) kasvuperspektiive vähendada. Samas, kui pakkumiskutses asendab tavareaktor MOX-reaktori, väheneb sellega vajadus Nouvel Areva pakkumise järele ja suureneb vastavalt nõudlus klassikalise tuumkütuse järele, mille puhul Nouvel Areva konkureerib teiste ettevõtjatega, nagu Urenco. |
| --- | --- |

(360)

[...], seega tuleks just MOX-kütuse valdkonna ([...]) kasvuperspektiive vähendada. Samas, kui pakkumiskutses asendab tavareaktor MOX-reaktori, väheneb sellega vajadus Nouvel Areva pakkumise järele ja suureneb vastavalt nõudlus klassikalise tuumkütuse järele, mille puhul Nouvel Areva konkureerib teiste ettevõtjatega, nagu Urenco.

| (361) | Üldises plaanis astuvad Nouvel Areva ja Nouvel Areva NP kliendi/tanija suhetesse kõikide teenuste puhul, mis varasemalt olid kontsernisisesed tehingud ning see avaldab negatiivset mõju nii ettevõtjale Nouvel Areva NP kui ka Nouvel Areva. See põhjendus on eriti kohane logistikatoimingute puhul, mille optimeerimine on keerukam. Prantsuse ametiasutused tõid selle kohta järgmise näite. Looduslik uraan on selle ostnud elektritootja omanduses, kes annab selle seejärel ümbertöötlemisele ja rikastamisele ning pärast seda kütuseelementide tarnijatele, kelle ta on välja valinud. Rikastatud uraani pakkuja on kas rikastaja või väljavalitud tootja. Selleks et võimaldada logistika võimalikult head optimeerimist, eeskätt varude müügi ja haldamise puhul (nii üldist mahtu kui ka rikastatud uraani sisaldust silmas pidades), võivad tuumkütuse rikastajad ja kütuseelementide valmistajad sõlmida lepingu võimalike vahetute optimeerimismeetmete kasutamise kohta. Kuulumine samasse kontserni lihtsustab arutelu ja suurendab võimalike vahetute optimeerimismeetmete arvu, mida on võimalik kasutada lahkhelide puudumisel tuumkütuse rikastaja ja kütuseelementide valmistaja vahel. Siiani kasutas Areva kontsern seda eelist kontsernisiseste müükide puhul. Samas on Areva NC puhul esinenud ülemäära kõrgeid hindu [...], mida ettevõtja ei ole suutnud veenvalt selgitada, kuivõrd ta keeldub selgitamast kantud kulusid. |
| --- | --- |

(361)

Üldises plaanis astuvad Nouvel Areva ja Nouvel Areva NP kliendi/tanija suhetesse kõikide teenuste puhul, mis varasemalt olid kontsernisisesed tehingud ning see avaldab negatiivset mõju nii ettevõtjale Nouvel Areva NP kui ka Nouvel Areva. See põhjendus on eriti kohane logistikatoimingute puhul, mille optimeerimine on keerukam. Prantsuse ametiasutused tõid selle kohta järgmise näite. Looduslik uraan on selle ostnud elektritootja omanduses, kes annab selle seejärel ümbertöötlemisele ja rikastamisele ning pärast seda kütuseelementide tarnijatele, kelle ta on välja valinud. Rikastatud uraani pakkuja on kas rikastaja või väljavalitud tootja. Selleks et võimaldada logistika võimalikult head optimeerimist, eeskätt varude müügi ja haldamise puhul (nii üldist mahtu kui ka rikastatud uraani sisaldust silmas pidades), võivad tuumkütuse rikastajad ja kütuseelementide valmistajad sõlmida lepingu võimalike vahetute optimeerimismeetmete kasutamise kohta. Kuulumine samasse kontserni lihtsustab arutelu ja suurendab võimalike vahetute optimeerimismeetmete arvu, mida on võimalik kasutada lahkhelide puudumisel tuumkütuse rikastaja ja kütuseelementide valmistaja vahel. Siiani kasutas Areva kontsern seda eelist kontsernisiseste müükide puhul. Samas on Areva NC puhul esinenud ülemäära kõrgeid hindu [...], mida ettevõtja ei ole suutnud veenvalt selgitada, kuivõrd ta keeldub selgitamast kantud kulusid.

| (362) | Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et kui ümberkorraldatud Areva kontsern oleks jäänud integreerituks reaktoritega seotud tegevusega, oleks ta sellest saanud märkimisväärset kasu, eeskätt tänu võimalusele teha pakkumised, mis hõlmavad Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva integreeritud tegevust. |
| --- | --- |

(362)

Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et kui ümberkorraldatud Areva kontsern oleks jäänud integreerituks reaktoritega seotud tegevusega, oleks ta sellest saanud märkimisväärset kasu, eeskätt tänu võimalusele teha pakkumised, mis hõlmavad Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva integreeritud tegevust.

| (363) | Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 189 väljendab komisjon kahtlust EDFi ja Areva kontserni strateegilise partnerluse projekti tulemuste üle, pidades silmas eeskätt võimalust taastada varasemalt täheldatud kaubanduslik sünergia lepingute alusel. Urenco esitas komisjonile oma kahtlused selles küsimuses. |
| --- | --- |

(363)

Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 189 väljendab komisjon kahtlust EDFi ja Areva kontserni strateegilise partnerluse projekti tulemuste üle, pidades silmas eeskätt võimalust taastada varasemalt täheldatud kaubanduslik sünergia lepingute alusel. Urenco esitas komisjonile oma kahtlused selles küsimuses.

| (364) | Komisjon leiab, et lepingupõhiste partnerlussuhete puhul, mis põhinevad loogikal, mille alusel tehakse kõik endast olenev, ei ole eriti tõenäoline sama tõhusa sünergia tekkimine, kui esineb kapitalipõhise seosega samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate vahel. Samas võib partnerlus, mis hõlmab privileege sisaldavat kaubanduskoostööd ja piirab Nouvel Areva konkurentide võimalusi esitada ettevõtjale Nouvel Areva NP integreeritud pakkumisi, kahjustada Nouvel Areva NP võõrandamise positiivset mõju konkurentsile. |
| --- | --- |

(364)

Komisjon leiab, et lepingupõhiste partnerlussuhete puhul, mis põhinevad loogikal, mille alusel tehakse kõik endast olenev, ei ole eriti tõenäoline sama tõhusa sünergia tekkimine, kui esineb kapitalipõhise seosega samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate vahel. Samas võib partnerlus, mis hõlmab privileege sisaldavat kaubanduskoostööd ja piirab Nouvel Areva konkurentide võimalusi esitada ettevõtjale Nouvel Areva NP integreeritud pakkumisi, kahjustada Nouvel Areva NP võõrandamise positiivset mõju konkurentsile.

| (365) | Seda silmas pidades võtab komisjon teadmiseks Prantsuse ametiasutuste kohustuse, mille kohaselt ümberkorraldusperioodi jooksul ei astu EDFi kontrolli all olev Nouvel Areva NP ja ettevõtja Nouvel Areva strateegilisse partnerlusse ega loo muud raamkokkulepet, milles nähakse ette kaubanduslik koostöö, mille raames eelistataks ettevõtjat Nouvel Areva olukorras, kus ettevõtja Nouvel Areva NP soovib koos tuumamaterjali tarnijaga esitada kliendile integreeritud pakkumise. |
| --- | --- |

(365)

Seda silmas pidades võtab komisjon teadmiseks Prantsuse ametiasutuste kohustuse, mille kohaselt ümberkorraldusperioodi jooksul ei astu EDFi kontrolli all olev Nouvel Areva NP ja ettevõtja Nouvel Areva strateegilisse partnerlusse ega loo muud raamkokkulepet, milles nähakse ette kaubanduslik koostöö, mille raames eelistataks ettevõtjat Nouvel Areva olukorras, kus ettevõtja Nouvel Areva NP soovib koos tuumamaterjali tarnijaga esitada kliendile integreeritud pakkumise.

| (366) | Seda kohustust arvesse võttes leiab komisjon, et ettevõtjal Nouvel Areva NP on õigus lubada oma klientidel kasutada tuumamaterjali, mis pärineb teistelt ettevõtjatelt kui Nouvel Areva. Kui Nouvel Areva uuendab oma tellimusi, ei saa ta enam arvestada sünergiaga, mida Areva kontsern sai varem kasutada. Seega võib komisjoni sellesisulise kahtluse kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(366)

Seda kohustust arvesse võttes leiab komisjon, et ettevõtjal Nouvel Areva NP on õigus lubada oma klientidel kasutada tuumamaterjali, mis pärineb teistelt ettevõtjatelt kui Nouvel Areva. Kui Nouvel Areva uuendab oma tellimusi, ei saa ta enam arvestada sünergiaga, mida Areva kontsern sai varem kasutada. Seega võib komisjoni sellesisulise kahtluse kõrvale jätta.

| (367) | Seoses põhjenduses 334 toodud kolmanda küsimusega leiab komisjon, et otstarbekas on teha analüüs iga turu kohta eraldi veendumaks, et ühelgi turgudest, kus ettevõtjal Nouvel Areva on arvestatav turuosa, ei teki turumoonutusi, mille piiramiseks Prantsuse ametiasutuste võetavad tasakaalustusmeetmed ei ole piisavad. |
| --- | --- |

(367)

Seoses põhjenduses 334 toodud kolmanda küsimusega leiab komisjon, et otstarbekas on teha analüüs iga turu kohta eraldi veendumaks, et ühelgi turgudest, kus ettevõtjal Nouvel Areva on arvestatav turuosa, ei teki turumoonutusi, mille piiramiseks Prantsuse ametiasutuste võetavad tasakaalustusmeetmed ei ole piisavad.

| (368) | Enne iga turu üksikasjadesse süvenemist rõhutab komisjon esmalt, et ta jälgis seda, et Areva kontsernile antava abi summa ei oleks nii suur, et see võimaldaks ümberkorraldatud Areva kontsernil (antud juhul ettevõtjal Nouvel Areva) saada ebaloomulikult hea finantsseisundi võrreldes oma konkurentidega. Abi suurus määrati kindlaks selliselt, et ettevõtja saavutaks pikaajalise elujõulisuse, see tähendab seisundi, mis võimaldab tal saada investeerimisjärgu reitingu. Samas jääb ettevõtjale Nouvel Areva alles võlg, mis tuleneb [...]. Samas jääb ettevõtjale Nouvel Areva alles võlg, mis tuleneb [...]. On ette nähtud, et ümberkorraldamise lõppedes jääb ettevõtjale Nouvel Areva finantsreiting [...], mis ei ole kõrgem kui tema konkurentide, näiteks Urenco reiting (55). Seega ei ole Nouvel Areva finantspaindlikkus pärast ümberkorraldamist suurem kui tema konkurentide oma. |
| --- | --- |

(368)

Enne iga turu üksikasjadesse süvenemist rõhutab komisjon esmalt, et ta jälgis seda, et Areva kontsernile antava abi summa ei oleks nii suur, et see võimaldaks ümberkorraldatud Areva kontsernil (antud juhul ettevõtjal Nouvel Areva) saada ebaloomulikult hea finantsseisundi võrreldes oma konkurentidega. Abi suurus määrati kindlaks selliselt, et ettevõtja saavutaks pikaajalise elujõulisuse, see tähendab seisundi, mis võimaldab tal saada investeerimisjärgu reitingu. Samas jääb ettevõtjale Nouvel Areva alles võlg, mis tuleneb [...]. Samas jääb ettevõtjale Nouvel Areva alles võlg, mis tuleneb [...]. On ette nähtud, et ümberkorraldamise lõppedes jääb ettevõtjale Nouvel Areva finantsreiting [...], mis ei ole kõrgem kui tema konkurentide, näiteks Urenco reiting (55). Seega ei ole Nouvel Areva finantspaindlikkus pärast ümberkorraldamist suurem kui tema konkurentide oma.

55

| (369) | Kaevandamise turul tegutseb ülemaailmsel tasandil neli suuremat ettevõtjat. Peamine turuosaline on KAP, kelle turuosa suurus on [0–50] %. Järgneb Cameco, kes annab [0–50] % ülemaailmsest toodangust. Areva kontsern ja Rosatom koos oma tütarettevõtjaga AtomEnergoProm annavad vastavalt [0–30] % ja [0–30] % ülemaailmsest toodangust (56). KAP ja Cameco on viimastel aastatel oma toodangumahtu järjepidevalt suurendanud ning võib prognoosida, et nad säilitavad selle taseme järgnevate aastate jooksul või suurendavad seda veelgi. |
| --- | --- |

(369)

Kaevandamise turul tegutseb ülemaailmsel tasandil neli suuremat ettevõtjat. Peamine turuosaline on KAP, kelle turuosa suurus on [0–50] %. Järgneb Cameco, kes annab [0–50] % ülemaailmsest toodangust. Areva kontsern ja Rosatom koos oma tütarettevõtjaga AtomEnergoProm annavad vastavalt [0–30] % ja [0–30] % ülemaailmsest toodangust (56). KAP ja Cameco on viimastel aastatel oma toodangumahtu järjepidevalt suurendanud ning võib prognoosida, et nad säilitavad selle taseme järgnevate aastate jooksul või suurendavad seda veelgi.

56

| (370) | Kaevandamise turul võib juhul, kui ettevõtjalt Nouvel Areva saadakse lisakontsessioone (näiteks enesefinantseerimise kujul), tekkida oht, et eelistatakse ettevõtjaid, kellel on sellel kontsentreeritud turul juba märkimisväärselt tugev positsioon; see ohustab nii turu struktuuri kui ka Euroopa Liidu uraaniga varustamise kindlust. |
| --- | --- |

(370)

Kaevandamise turul võib juhul, kui ettevõtjalt Nouvel Areva saadakse lisakontsessioone (näiteks enesefinantseerimise kujul), tekkida oht, et eelistatakse ettevõtjaid, kellel on sellel kontsentreeritud turul juba märkimisväärselt tugev positsioon; see ohustab nii turu struktuuri kui ka Euroopa Liidu uraaniga varustamise kindlust.

| (371) | Lisaks sellele on kaevandamisega seotud tegevus [...] oluline tegur Areva kontserni elujõulisuse taastamisel, selline tegevus moodustab [...] Nouvel Areva EBITDA väärtusest 2020. aasta perspektiivis. Selle tegevuse nõrgestamine võib ohustada Areva kontserni elujõulisuse taastamist, toomata samas märkimisväärset kasu konkurentsiolukorrale. |
| --- | --- |

(371)

Lisaks sellele on kaevandamisega seotud tegevus [...] oluline tegur Areva kontserni elujõulisuse taastamisel, selline tegevus moodustab [...] Nouvel Areva EBITDA väärtusest 2020. aasta perspektiivis. Selle tegevuse nõrgestamine võib ohustada Areva kontserni elujõulisuse taastamist, toomata samas märkimisväärset kasu konkurentsiolukorrale.

| (372) | Nende asjaoludega seoses leiab komisjon, et täiendavate tasakaalustusmeetmete võtmine kaevandamise segmendis lisaks Nouvel Areva NP võõrandamisele ja Prantsuse ametiasutuste võetud kohustustele ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(372)

Nende asjaoludega seoses leiab komisjon, et täiendavate tasakaalustusmeetmete võtmine kaevandamise segmendis lisaks Nouvel Areva NP võõrandamisele ja Prantsuse ametiasutuste võetud kohustustele ei ole põhjendatud.

| (373) | Ümbertöötlemise sektoris tegutseb neli peamist ettevõtjat: Rosatom/TVEL (kelle turuosa on [0–50] %), Cameco (kelle turuosa on [0–50] %), Conver Dyn ((kelle turuosa on [0–50] %) ja Areva kontsern (kelle turuosa on [0–50] %) (57). Turul tegutseb ka Hiina kontsern CNNC, kuid tema varustab praegu ainult Hiina turgu. Pärast Ühendkuningriigis asuva SFL tehase sulgemist on Areva kontsern ainus tuumkütuse ümbertöötlemisega tegelev Euroopa ettevõtja. |
| --- | --- |

(373)

Ümbertöötlemise sektoris tegutseb neli peamist ettevõtjat: Rosatom/TVEL (kelle turuosa on [0–50] %), Cameco (kelle turuosa on [0–50] %), Conver Dyn ((kelle turuosa on [0–50] %) ja Areva kontsern (kelle turuosa on [0–50] %) (57). Turul tegutseb ka Hiina kontsern CNNC, kuid tema varustab praegu ainult Hiina turgu. Pärast Ühendkuningriigis asuva SFL tehase sulgemist on Areva kontsern ainus tuumkütuse ümbertöötlemisega tegelev Euroopa ettevõtja.

57

| (374) | Ümbertöötlemine kuulub [...] tegevuse hulka. Kõik lisameetmed, mis nõrgendavad ettevõtjat Nouvel Areva seoses selle tegevusega, võivad süvendada turu niigi oligopoolset struktuuri ja muuta küsitavaks selle tuumkütusetsükli olulise lüli, kus Nouvel Areva on ainuke tegutsev Euroopa ettevõtja, elujõulisuse. |
| --- | --- |

(374)

Ümbertöötlemine kuulub [...] tegevuse hulka. Kõik lisameetmed, mis nõrgendavad ettevõtjat Nouvel Areva seoses selle tegevusega, võivad süvendada turu niigi oligopoolset struktuuri ja muuta küsitavaks selle tuumkütusetsükli olulise lüli, kus Nouvel Areva on ainuke tegutsev Euroopa ettevõtja, elujõulisuse.

| (375) | Sellega seoses leiab komisjon, et täiendavate tasakaalustamismeetmete võtmine ümbertöötlemise segmendis lisaks Nouvel Areva NP võõrandamisele ja Prantsuse ametiasutuste võetud kohustustele ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(375)

Sellega seoses leiab komisjon, et täiendavate tasakaalustamismeetmete võtmine ümbertöötlemise segmendis lisaks Nouvel Areva NP võõrandamisele ja Prantsuse ametiasutuste võetud kohustustele ei ole põhjendatud.

| (376) | Rikastamise turul oli Areva kontserni turuosa 2014. aastal ligikaudu [0–30] % ülemaailmsest turust, samas kui tema kahe peamise konkurendi, ettevõtjate Rosatom/Tenex ja Urenco, turuosa oli enam kui [0–50] % (58). |
| --- | --- |

(376)

Rikastamise turul oli Areva kontserni turuosa 2014. aastal ligikaudu [0–30] % ülemaailmsest turust, samas kui tema kahe peamise konkurendi, ettevõtjate Rosatom/Tenex ja Urenco, turuosa oli enam kui [0–50] % (58).

58

| (377) | Urenco esitas komisjonile oma kahtlused, mis puudutavad ümberkorraldusabi andmisega põhjustatud konkurentsimoonutusi rikastamise turul. Need kahtlused hõlmavad kokkuvõtlikult i) Nouvel Areva suuremat finantspaindlikkust võrreldes konkurentidega, kes abi ei saanud, ii) ohtu, et EDF, kes on Urenco peamine klient, eelistab rikastatud uraani vajaduse puhul ettevõtjat Nouvel Areva, iii) ülevõimsuse suurenemist Euroopa rikastamise turul, eeskätt juhul, kui Nouvel Areva otsustab suurendada oma Georges Besse II tehase võimsust või arendab tegevust SWUde kauplemise valdkonnas, iv) MOX-kütusega seotud tegevuse säilitamist või arendamist, mille näol on tegemist konkurentsiga Urenco tavalise tuumkütusega, kuigi MOX-kütus on ettevõtja väitel vähem konkurentsivõimeline. |
| --- | --- |

(377)

Urenco esitas komisjonile oma kahtlused, mis puudutavad ümberkorraldusabi andmisega põhjustatud konkurentsimoonutusi rikastamise turul. Need kahtlused hõlmavad kokkuvõtlikult i) Nouvel Areva suuremat finantspaindlikkust võrreldes konkurentidega, kes abi ei saanud, ii) ohtu, et EDF, kes on Urenco peamine klient, eelistab rikastatud uraani vajaduse puhul ettevõtjat Nouvel Areva, iii) ülevõimsuse suurenemist Euroopa rikastamise turul, eeskätt juhul, kui Nouvel Areva otsustab suurendada oma Georges Besse II tehase võimsust või arendab tegevust SWUde kauplemise valdkonnas, iv) MOX-kütusega seotud tegevuse säilitamist või arendamist, mille näol on tegemist konkurentsiga Urenco tavalise tuumkütusega, kuigi MOX-kütus on ettevõtja väitel vähem konkurentsivõimeline.

| (378) | Komisjon on põhjenduses 368 juba näidanud, et Nouvel Areva ei ole pärast ümberkorraldamist paremas finantsolukorras kui Urenco. See kahtlus on seega alusetu. Lisaks sellele on Prantsuse ametiasutused osutanud, et Areva kontserni rikastamistegevus, mis on paigutatud üksusesse SET, andis juba 2016. aastal positiivseid netorahavoogusid ning see suundumus peaks jätkuma ajavahemikul 2017–2030. Seejuures toetab äriühing SET regulaarse dividendide maksmisega seda enamal määral ülejäänud Areva kontserni, et abi andmine teda ennast ei mõjuta. |
| --- | --- |

(378)

Komisjon on põhjenduses 368 juba näidanud, et Nouvel Areva ei ole pärast ümberkorraldamist paremas finantsolukorras kui Urenco. See kahtlus on seega alusetu. Lisaks sellele on Prantsuse ametiasutused osutanud, et Areva kontserni rikastamistegevus, mis on paigutatud üksusesse SET, andis juba 2016. aastal positiivseid netorahavoogusid ning see suundumus peaks jätkuma ajavahemikul 2017–2030. Seejuures toetab äriühing SET regulaarse dividendide maksmisega seda enamal määral ülejäänud Areva kontserni, et abi andmine teda ennast ei mõjuta.

| (379) | Komisjon ei näe samuti ohtu, et EDF võiks soosida ettevõtjat Nouvel Areva rikastatud tuumkütuse tarnimise puhul. Esiteks ei ole EDFi kontrolli all oleva Nouvel Areva NP ja ettevõtja Nouvel Areva vahel kapitaliosalusel põhinevat seost, mis võiks anda alust kahtlustele, et EDF soosib seda ettevõtjat võrreldes tema konkurentidega. Komisjon märgib seoses sellega, et ei ole täheldatud, et EDF oleks eelistanud Areva kontserni minevikus, kuna Urenco täidab praegu märkimisväärse osa EDF rikastatud uraani vajadusest. Teiseks välistab kapitaliosaluse põhise seose puudumine Nouvel Areva jaoks soovi pakkuda ettevõtjale Nouvel Areva NP teiste klientidega võrreldes soodsamaid tingimusi, kuna ta ei saa aktsionärina enam osaliselt tagasi eeliseid, mida ta tarnijana annab. |
| --- | --- |

(379)

Komisjon ei näe samuti ohtu, et EDF võiks soosida ettevõtjat Nouvel Areva rikastatud tuumkütuse tarnimise puhul. Esiteks ei ole EDFi kontrolli all oleva Nouvel Areva NP ja ettevõtja Nouvel Areva vahel kapitaliosalusel põhinevat seost, mis võiks anda alust kahtlustele, et EDF soosib seda ettevõtjat võrreldes tema konkurentidega. Komisjon märgib seoses sellega, et ei ole täheldatud, et EDF oleks eelistanud Areva kontserni minevikus, kuna Urenco täidab praegu märkimisväärse osa EDF rikastatud uraani vajadusest. Teiseks välistab kapitaliosaluse põhise seose puudumine Nouvel Areva jaoks soovi pakkuda ettevõtjale Nouvel Areva NP teiste klientidega võrreldes soodsamaid tingimusi, kuna ta ei saa aktsionärina enam osaliselt tagasi eeliseid, mida ta tarnijana annab.

| (380) | Seoses ülevõimsuse suurenemisega Euroopa rikastamisturul sedastab komisjon, et Prantsuse ametiasutused kohustusid tagama, et ümberkorraldusperioodi kestel ei suurenda Areva kontsern Georges Besse II tehase tootmisvõimsust, välja arvatud olemasolevates lepingutes ettenähtud tsentrifuugide hankimine ja paigaldamine [...]. Komisjon leiab seega, et Areva kontsernile antud ümberkorraldusabi ei toeta rahaliselt ülevõimsuse suurenemist Euroopa rikastamisturul. Seoses müügitegevusega tuleb öelda, et see ei suurenda tootmismahtu, vaid tuleneb turul juba olemasoleva tootmisvõimsuse optimeerimisest. Lisaks sellele ei ole Areva kontsern seda tegevust viimase kümne aasta jooksul arendanud. |
| --- | --- |

(380)

Seoses ülevõimsuse suurenemisega Euroopa rikastamisturul sedastab komisjon, et Prantsuse ametiasutused kohustusid tagama, et ümberkorraldusperioodi kestel ei suurenda Areva kontsern Georges Besse II tehase tootmisvõimsust, välja arvatud olemasolevates lepingutes ettenähtud tsentrifuugide hankimine ja paigaldamine [...]. Komisjon leiab seega, et Areva kontsernile antud ümberkorraldusabi ei toeta rahaliselt ülevõimsuse suurenemist Euroopa rikastamisturul. Seoses müügitegevusega tuleb öelda, et see ei suurenda tootmismahtu, vaid tuleneb turul juba olemasoleva tootmisvõimsuse optimeerimisest. Lisaks sellele ei ole Areva kontsern seda tegevust viimase kümne aasta jooksul arendanud.

| (381) | Seoses MOX-kütusega näitas komisjon põhjendustes 356–360, et Nouvel Areva võõrandamine avaldab negatiivset mõju selle majandusharu pikaajalisele arengule, suurendades samas tavapärase tuumkütuse tootjate jaoks, nagu Urenco, juurdepääsetava turu ulatust. Seega ei ole põhjendatud rakendada selles turuosas lisameetmeid. |
| --- | --- |

(381)

Seoses MOX-kütusega näitas komisjon põhjendustes 356–360, et Nouvel Areva võõrandamine avaldab negatiivset mõju selle majandusharu pikaajalisele arengule, suurendades samas tavapärase tuumkütuse tootjate jaoks, nagu Urenco, juurdepääsetava turu ulatust. Seega ei ole põhjendatud rakendada selles turuosas lisameetmeid.

| (382) | Komisjon rõhutab, et üldiselt tekitab Nouvel Areva NP võõrandamisest tulenev sünergia kadumine uusi võimalusi Nouvel Areva konkurentidele rikastamise turusegmendis, eeskätt põhjendustes 353 ja 360 osutatud konkreetsetes olukordades. |
| --- | --- |

(382)

Komisjon rõhutab, et üldiselt tekitab Nouvel Areva NP võõrandamisest tulenev sünergia kadumine uusi võimalusi Nouvel Areva konkurentidele rikastamise turusegmendis, eeskätt põhjendustes 353 ja 360 osutatud konkreetsetes olukordades.

| (383) | Nende asjaolude valguses leiab komisjon, et täiendavate tasakaalustusmeetmete võtmine rikastamise segmendis lisaks Nouvel Areva NP võõrandamisele ja Prantsuse ametiasutuste võetud kohustustele ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(383)

Nende asjaolude valguses leiab komisjon, et täiendavate tasakaalustusmeetmete võtmine rikastamise segmendis lisaks Nouvel Areva NP võõrandamisele ja Prantsuse ametiasutuste võetud kohustustele ei ole põhjendatud.

| (384) | Seoses tuumkütusetsükli hilisemate etappidega (jäätmete käitlemine ja MOX-kütuse valmistamine) tuleb märkida, et Areva kontserni turuosa ümbertöötlemisturul on ligikaudu [50–100] % (59) ning tegemist on praegu ainukese ettevõtjaga, kes tegeleb kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise ja ringlussevõtu ning MOX-kütuse tootmise kõikide etappidega. Ümberkorraldusabi ei tekita väga ilmseid konkurentsimoonutusi, kuivõrd Areva kontsern on ülemaailmses plaanis ainuke selles segmendis tegutsev ettevõtja. Komisjon leiab, et MOX-kütus on tavapärase tuumkütuse konkurent ning sellise tuumkütuse tarnijana on ettevõtjal Nouvel Areva konkurente. Samas, põhjendustes 356–360 kirjeldatud põhjustel ei tundu olevat põhjendatud kavandada lisameetmeid sellel turul. |
| --- | --- |

(384)

Seoses tuumkütusetsükli hilisemate etappidega (jäätmete käitlemine ja MOX-kütuse valmistamine) tuleb märkida, et Areva kontserni turuosa ümbertöötlemisturul on ligikaudu [50–100] % (59) ning tegemist on praegu ainukese ettevõtjaga, kes tegeleb kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise ja ringlussevõtu ning MOX-kütuse tootmise kõikide etappidega. Ümberkorraldusabi ei tekita väga ilmseid konkurentsimoonutusi, kuivõrd Areva kontsern on ülemaailmses plaanis ainuke selles segmendis tegutsev ettevõtja. Komisjon leiab, et MOX-kütus on tavapärase tuumkütuse konkurent ning sellise tuumkütuse tarnijana on ettevõtjal Nouvel Areva konkurente. Samas, põhjendustes 356–360 kirjeldatud põhjustel ei tundu olevat põhjendatud kavandada lisameetmeid sellel turul.

59

| (385) | Logistika ja reaktorite sulgemise turud on Areva kontserni jaoks suhteliselt teisejärgulised ning nendel turgudel ei ole ettevõtjal pärast ümberkorraldamist eriti suurt turuosa. Näiteks logistika puhul oli Areva kontserni osa 2013. aastal ligikaudu [0–50] % kasutatud tuumkütuse kuivladustamiseks ja transportimiseks vajalike konteinerite (casks) turu mahust, kusjuures Saksamaa ettevõtja GNS turuosa sellel turul oli [50–100] %. Tuumarajatiste sulgemise turul on Nouvel Areva turuosa suurusjärgus [0–20] % ja ettevõtja konkureerib mitmete teiste ettevõtjatega (Onet, Vinci, Bouygues, Westinghouse, Amec, Nukem, Iberdrola jt). Komisjon ei ole täheldanud eriti silmatorkavat konkurentsimoonutust nende turgude vaatlemisel, samuti ei ole need turud seotud ülevõimsusega. Spetsiifiliste lisameetmete võtmine neil turgudel ei tundu seega olevat põhjendatud. |
| --- | --- |

(385)

Logistika ja reaktorite sulgemise turud on Areva kontserni jaoks suhteliselt teisejärgulised ning nendel turgudel ei ole ettevõtjal pärast ümberkorraldamist eriti suurt turuosa. Näiteks logistika puhul oli Areva kontserni osa 2013. aastal ligikaudu [0–50] % kasutatud tuumkütuse kuivladustamiseks ja transportimiseks vajalike konteinerite (casks) turu mahust, kusjuures Saksamaa ettevõtja GNS turuosa sellel turul oli [50–100] %. Tuumarajatiste sulgemise turul on Nouvel Areva turuosa suurusjärgus [0–20] % ja ettevõtja konkureerib mitmete teiste ettevõtjatega (Onet, Vinci, Bouygues, Westinghouse, Amec, Nukem, Iberdrola jt). Komisjon ei ole täheldanud eriti silmatorkavat konkurentsimoonutust nende turgude vaatlemisel, samuti ei ole need turud seotud ülevõimsusega. Spetsiifiliste lisameetmete võtmine neil turgudel ei tundu seega olevat põhjendatud.

casks

| (386) | Eelnevast lähtuvalt leiab komisjon, et pärast Areva kontserni teostatud Nouvel Areva NP võõrandamist ja Prantsusmaa võetud kohustusi ei ole turgudel, millel Areva kontsern pärast ümberkorraldamist omab olulist turuseisundit, selliseid konkurentsimoonutusi, mis võiksid põhjendada lisameetmete võtmist. |
| --- | --- |

(386)

Eelnevast lähtuvalt leiab komisjon, et pärast Areva kontserni teostatud Nouvel Areva NP võõrandamist ja Prantsusmaa võetud kohustusi ei ole turgudel, millel Areva kontsern pärast ümberkorraldamist omab olulist turuseisundit, selliseid konkurentsimoonutusi, mis võiksid põhjendada lisameetmete võtmist.

| (387) | Selleks et lõpetada abi andmisega põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavate meetmete analüüs, võtab komisjon teadmiseks Prantsuse ametiasutuste võetud kohustused, mis tagavad suuniste punkti 84 lõikudes a ja b sätestatud nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(387)

Selleks et lõpetada abi andmisega põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavate meetmete analüüs, võtab komisjon teadmiseks Prantsuse ametiasutuste võetud kohustused, mis tagavad suuniste punkti 84 lõikudes a ja b sätestatud nõuete täitmise.

| (388) | Sellega seoses on suuniste punktis 84a täpsustatud, et abisaajad peavad ümberkorralduste läbiviimise ajal vältima mis tahes äriühingu aktsiate omandamist, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik abisaaja pikaajalise elujõulisuse tagamiseks. See kohustus hõlmab selliseid osaluste omandamisi, mis võimaldavad suurendada abi saaja kohalolekut kõnealustel turgudel või teistel turgudel välise kasvu abil ja mitte tänu ratsionaliseerimisel või olemasolevate vahendite kasutamisel põhineva seesmise tootmismahu kasvu abil. Komisjon leiab, et vaadeldaval juhul ei tule osaluse omandamisena käsitada ühistootmisettevõtjate loomist, mille ainus eesmärk on ratsionaliseerida tootmist olemasolevate varade abil ning mitte omandada ja kasutada ühiselt uusi varasid, tingimusel, et ühisettevõtte ühelgi aktsionäril ei ole õigust väljastada väärtpabereid ulatuses, mis ületab tema osalust. |
| --- | --- |

(388)

Sellega seoses on suuniste punktis 84a täpsustatud, et abisaajad peavad ümberkorralduste läbiviimise ajal vältima mis tahes äriühingu aktsiate omandamist, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik abisaaja pikaajalise elujõulisuse tagamiseks. See kohustus hõlmab selliseid osaluste omandamisi, mis võimaldavad suurendada abi saaja kohalolekut kõnealustel turgudel või teistel turgudel välise kasvu abil ja mitte tänu ratsionaliseerimisel või olemasolevate vahendite kasutamisel põhineva seesmise tootmismahu kasvu abil. Komisjon leiab, et vaadeldaval juhul ei tule osaluse omandamisena käsitada ühistootmisettevõtjate loomist, mille ainus eesmärk on ratsionaliseerida tootmist olemasolevate varade abil ning mitte omandada ja kasutada ühiselt uusi varasid, tingimusel, et ühisettevõtte ühelgi aktsionäril ei ole õigust väljastada väärtpabereid ulatuses, mis ületab tema osalust.

| (389) | Samuti ei käsitata vaadeldaval juhul suuniste punkti 84a sätete alusel osaluse omandamisena ettevõtjate omandamist selleks, et sulgeda tuumarajatised, mis ettevõtjale võivad kuuluda. Tuumarajatiste sulgemise turul [...] palub teatavat suletavat objekti, näiteks vana tuumaelektrijaama, omava ettevõtte omanik teenuseosutajalt, kes pakub sulgemisteenust, moodustada konsortsium, mille eesmärk on omandada ettevõtja ja talle kuuluvad tuumarajatise sulgemiseks moodustatud reservid ning sulgeda objekt neid reserve kasutades. Selline näitena toodud juhtum on konsortsiumi kuuluvate ettevõtjate ja eeskätt Areva kontserni jaoks üks viis jätkata sellise teenuse osutamist, mida ta osutas juba varem, nii et tegemist ei ole osaluse omandamisega, mis võimaldab Areva kontsernil suurendada oma turuosalust välise kasvu arvel. |
| --- | --- |

(389)

Samuti ei käsitata vaadeldaval juhul suuniste punkti 84a sätete alusel osaluse omandamisena ettevõtjate omandamist selleks, et sulgeda tuumarajatised, mis ettevõtjale võivad kuuluda. Tuumarajatiste sulgemise turul [...] palub teatavat suletavat objekti, näiteks vana tuumaelektrijaama, omava ettevõtte omanik teenuseosutajalt, kes pakub sulgemisteenust, moodustada konsortsium, mille eesmärk on omandada ettevõtja ja talle kuuluvad tuumarajatise sulgemiseks moodustatud reservid ning sulgeda objekt neid reserve kasutades. Selline näitena toodud juhtum on konsortsiumi kuuluvate ettevõtjate ja eeskätt Areva kontserni jaoks üks viis jätkata sellise teenuse osutamist, mida ta osutas juba varem, nii et tegemist ei ole osaluse omandamisega, mis võimaldab Areva kontsernil suurendada oma turuosalust välise kasvu arvel.

| (390) | Meenutades partnerlussuhete olulisust tuumaenergeetika valdkonnas, kohustuvad Prantsuse ametiasutused tagama, et Areva kontsern (Areva SA ja Nouvel Areva) ning tema kontrolli all olevad ettevõtjad ei omanda ümberkorraldusperioodi kestel otseselt ega kaudselt osalusi ettevõtetes, mis ei ole juba nende kontrolli all, välja arvatud projektid, mis on vajalikud Areva kontserni elujõulisuse taastamiseks.






  a) | [...] |
| --- | --- | --- |

(390)

Meenutades partnerlussuhete olulisust tuumaenergeetika valdkonnas, kohustuvad Prantsuse ametiasutused tagama, et Areva kontsern (Areva SA ja Nouvel Areva) ning tema kontrolli all olevad ettevõtjad ei omanda ümberkorraldusperioodi kestel otseselt ega kaudselt osalusi ettevõtetes, mis ei ole juba nende kontrolli all, välja arvatud projektid, mis on vajalikud Areva kontserni elujõulisuse taastamiseks.

a)

[...]

| b) | [...] |
| --- | --- |

b)

[...]

| c) | [...] |
| --- | --- |

c)

[...]

| d) | [...] |
| --- | --- |

d)

[...]

| e) | [...] |
| --- | --- |

e)

[...]

| f) | [...] |
| --- | --- |

f)

[...]

| g) | [...] |
| --- | --- |

g)

[...]

| h) | [...] |
| --- | --- |

h)

[...]

| i) | [...] |
| --- | --- |

i)

[...]

| j) | [...] |
| --- | --- |

j)

[...]

| k) | [...] |
| --- | --- |

k)

[...]

| l) | [...] |
| --- | --- |

l)

[...]

| m) | [...] |
| --- | --- |

m)

[...]

| n) | [...] |
| --- | --- |

n)

[...]

| o) | [...] |
| --- | --- |

o)

[...]

| p) | [...] |
| --- | --- |

p)

[...]

| q) | [...] |
| --- | --- |

q)

[...]

| (391) | Komisjon leiab, et need projektid on vajalikud Areva kontserni elujõulisuse saavutamiseks järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(391)

Komisjon leiab, et need projektid on vajalikud Areva kontserni elujõulisuse saavutamiseks järgmistel põhjustel.

| (392) | Esmalt märgib komisjon, et need projektid toetavad [...] euro suuruse summa ulatuses Areva kontserni pikaajalise (2017–2025) elujõulisuse taastamist. See summa on samas suurusjärgus vaadeldava perioodi aastase EBITDA väärtusega ning komisjon leiab, et need projektid on olulise tähtsusega ümberkorralduskava ellurakendamiseks. |
| --- | --- |

(392)

Esmalt märgib komisjon, et need projektid toetavad [...] euro suuruse summa ulatuses Areva kontserni pikaajalise (2017–2025) elujõulisuse taastamist. See summa on samas suurusjärgus vaadeldava perioodi aastase EBITDA väärtusega ning komisjon leiab, et need projektid on olulise tähtsusega ümberkorralduskava ellurakendamiseks.

| (393) | Osa kõnealustest projektidest [...] hõlmab Areva kontserni kaevandamisega seotud tegevust. Sellega seoses peab Areva kontsern sulgema teatavad olulised kaevandused, nagu [...]. Nagu on öeldud põhjenduses 371, on kaevandamisega seotud tegevus [...] osaline Nouvel Areva pikaajalise elujõulisuse taastamisel. Võttes arvesse majandustsüklite väga pikka kestust valdkonnas, peab selles sektoris pikaajaliselt tegutseda soovival ettevõtjal olema portfellis pidevalt erinevas arengufaasis kaevandamisprojekte. Areva kontserni kaevandamisega seotud projektid, millele on osutatud põhjenduse 390 punktides a–d, on eeskätt suunatud kaotatud tootmisvõimsuse asendamisele [...]. |
| --- | --- |

(393)

Osa kõnealustest projektidest [...] hõlmab Areva kontserni kaevandamisega seotud tegevust. Sellega seoses peab Areva kontsern sulgema teatavad olulised kaevandused, nagu [...]. Nagu on öeldud põhjenduses 371, on kaevandamisega seotud tegevus [...] osaline Nouvel Areva pikaajalise elujõulisuse taastamisel. Võttes arvesse majandustsüklite väga pikka kestust valdkonnas, peab selles sektoris pikaajaliselt tegutseda soovival ettevõtjal olema portfellis pidevalt erinevas arengufaasis kaevandamisprojekte. Areva kontserni kaevandamisega seotud projektid, millele on osutatud põhjenduse 390 punktides a–d, on eeskätt suunatud kaotatud tootmisvõimsuse asendamisele [...].

| (394) | Lisaks sellele on tuumaenergia arendamise ambitsioonikat strateegiat kasutava Areva kontserni [...] elujõulisuse taastamiseks vaja arendada ka kontserni tegevust. [...]. Asjaomaste projektide näol on tegemist koos ettevõtjaga [...] asutatavate ühisettevõtjatega. Analüüsides põhjenduse 390 punktides a, d, e, g, h, j ja q osutatud projekte [...], leiab komisjon, et need on olulisel kohal Areva kontserni [...] arendamise strateegias, mis on samuti vajalik ettevõtja pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(394)

Lisaks sellele on tuumaenergia arendamise ambitsioonikat strateegiat kasutava Areva kontserni [...] elujõulisuse taastamiseks vaja arendada ka kontserni tegevust. [...]. Asjaomaste projektide näol on tegemist koos ettevõtjaga [...] asutatavate ühisettevõtjatega. Analüüsides põhjenduse 390 punktides a, d, e, g, h, j ja q osutatud projekte [...], leiab komisjon, et need on olulisel kohal Areva kontserni [...] arendamise strateegias, mis on samuti vajalik ettevõtja pikaajalise elujõulisuse taastamiseks.

| (395) | Sama lähenemist tuleb kohaldada Areva kontserni [...] arendusprojektide suhtes.[...] Nendele projektidele [...] osutatakse põhjenduse 390 punktides o ja p. |
| --- | --- |

(395)

Sama lähenemist tuleb kohaldada Areva kontserni [...] arendusprojektide suhtes.[...] Nendele projektidele [...] osutatakse põhjenduse 390 punktides o ja p.

| (396) | Üks projektide rühm [...] hõlmab [...], mille näol on tegemist dünaamiliste turgudega, millel Areva kontsern peab jääma tegutsema, et tagada oma ümberkorralduskava edukus. Nendele projektidele osutatakse põhjenduse 390 punktides i–n. |
| --- | --- |

(396)

Üks projektide rühm [...] hõlmab [...], mille näol on tegemist dünaamiliste turgudega, millel Areva kontsern peab jääma tegutsema, et tagada oma ümberkorralduskava edukus. Nendele projektidele osutatakse põhjenduse 390 punktides i–n.

| (397) | Seoses projektiga, millele osutatakse põhjenduse 390 punktis f ja mis hõlmab [...], tuleb märkida järgmist. |
| --- | --- |

(397)

Seoses projektiga, millele osutatakse põhjenduse 390 punktis f ja mis hõlmab [...], tuleb märkida järgmist.

| (398) | Komisjon võib heaks kiita mis tahes osaluse omandamise, mis on vajalik Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse taastamiseks ning ei kujuta endast möödahiilimist kohustusest piirata Areva kontserni tegevust olemasolevatel turgudel. Kavatsusest sellise osaluse omandamiseks ja asjaoludest, mis võimaldavad komisjonil veenduda, et need tingimused on täidetud ning vajaduse korral kiita heaks või mitte seista vastu omandamisele, tuleb komisjonile teatada mõistliku aja jooksul ümberkorralduskava järelevalve raames. |
| --- | --- |

(398)

Komisjon võib heaks kiita mis tahes osaluse omandamise, mis on vajalik Areva kontserni pikaajalise elujõulisuse taastamiseks ning ei kujuta endast möödahiilimist kohustusest piirata Areva kontserni tegevust olemasolevatel turgudel. Kavatsusest sellise osaluse omandamiseks ja asjaoludest, mis võimaldavad komisjonil veenduda, et need tingimused on täidetud ning vajaduse korral kiita heaks või mitte seista vastu omandamisele, tuleb komisjonile teatada mõistliku aja jooksul ümberkorralduskava järelevalve raames.

| (399) | Teiseks, vastavalt suuniste punkti 84b sätetele kohustuvad Prantsuse ametiasutused tagama, et Areva kontsern (Areva SA ja Nouvel Areva) ei kasuta saadavat toetust konkurentsieelisena oma toodete ja teenuste turustamisel. |
| --- | --- |

(399)

Teiseks, vastavalt suuniste punkti 84b sätetele kohustuvad Prantsuse ametiasutused tagama, et Areva kontsern (Areva SA ja Nouvel Areva) ei kasuta saadavat toetust konkurentsieelisena oma toodete ja teenuste turustamisel.

5.2.8.   Abi läbipaistvus

Abi läbipaistvus

| (400) | Suuniste punkti 38 g kohaselt peab liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel ja avalikkusel olema hea juurdepääs kõigile asjaomastele õigusaktidele ja nende alusel antavat abi käsitlevale teabele. See tähendab, et tuleb järgida suuniste punktis 96 sätestatud läbipaistvusnõudeid. |
| --- | --- |

(400)

Suuniste punkti 38 g kohaselt peab liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel ja avalikkusel olema hea juurdepääs kõigile asjaomastele õigusaktidele ja nende alusel antavat abi käsitlevale teabele. See tähendab, et tuleb järgida suuniste punktis 96 sätestatud läbipaistvusnõudeid.

| (401) | Komisjon märgib, et Prantsuse ametiasutused on tõendanud, et suuniste punktis 96 sätestatud läbipaistvusnõudeid järgitakse. Eeskätt kohustuvad Prantsuse ametiasutused tegema laiale avalikkusele kättesaadavaks läbipaistvust käsitlevas teatises (60) nõutava teabe. See teave on kättesaadav veebisaidil https://www.legifrance.gouv.fr või veebisaidil http://www.economie.gouv.fr/agence-participations-etat. |
| --- | --- |

(401)

Komisjon märgib, et Prantsuse ametiasutused on tõendanud, et suuniste punktis 96 sätestatud läbipaistvusnõudeid järgitakse. Eeskätt kohustuvad Prantsuse ametiasutused tegema laiale avalikkusele kättesaadavaks läbipaistvust käsitlevas teatises (60) nõutava teabe. See teave on kättesaadav veebisaidil https://www.legifrance.gouv.fr või veebisaidil http://www.economie.gouv.fr/agence-participations-etat.

60

6.   PRANTSUSMAA VÕETUD KOHUSTUSED

PRANTSUSMAA VÕETUD KOHUSTUSED

| (402) | Komisjon meenutab kohustusi, mis Prantsusmaa võttis käesoleva menetluse raames. |
| --- | --- |

(402)

Komisjon meenutab kohustusi, mis Prantsusmaa võttis käesoleva menetluse raames.

| (403) | Prantsuse ametiasutused võtsid järgmised kohustused:






  a) | Areva kontserni väljumine reaktoritega seotud tegevusvaldkondadest on täielik, seega ei jää ettevõtjatele Areva SA ja Nouvel Areva pärast komisjonile teatatud ümberkorralduskava elluviimist enam mingit kapitaliosalusel põhinevat seost ettevõtjaga Nouvel Areva NP; |
| --- | --- | --- |

(403)

Prantsuse ametiasutused võtsid järgmised kohustused:

a)

Areva kontserni väljumine reaktoritega seotud tegevusvaldkondadest on täielik, seega ei jää ettevõtjatele Areva SA ja Nouvel Areva pärast komisjonile teatatud ümberkorralduskava elluviimist enam mingit kapitaliosalusel põhinevat seost ettevõtjaga Nouvel Areva NP;

| b) | ümberkorraldusperioodi kestel ei suurenda Areva kontsern Georges Besse II tehase tootmisvõimsust, välja avatud olemasolevates lepingutes ettenähtud tsentrifuugide hankimine ja paigaldamine [...]; |
| --- | --- |

b)

ümberkorraldusperioodi kestel ei suurenda Areva kontsern Georges Besse II tehase tootmisvõimsust, välja avatud olemasolevates lepingutes ettenähtud tsentrifuugide hankimine ja paigaldamine [...];

| c) | Areva SA tegevus hõlmab üksnes sellist tegevust, mis on konkreetselt ette nähtud komisjonile teatatud ümberkorralduskavaga; |
| --- | --- |

c)

Areva SA tegevus hõlmab üksnes sellist tegevust, mis on konkreetselt ette nähtud komisjonile teatatud ümberkorralduskavaga;

| d) | ümberkorraldusperioodi jooksul ei astu EDFi kontrolli all olev Nouvel Areva NP ja ettevõtja Nouvel Areva strateegilisse partnerlusse ega osale muus raamkokkuleppes, millega nähakse ette kaubanduskoostöö, mille raames eelistataks ettevõtjat Nouvel Areva olukorras, kus ettevõtja Nouvel Areva NP soovib koos tuumamaterjali tarnijaga esitada kliendile pakkumise turgudel, mida on kirjeldatud põhjendustes 344 ja 347 – kütuseelementide tarnimine ja uute reaktorite ehitamine. See kohustus ei takista ettevõtjatel Nouvel Areva ja Nouvel Areva NP teha ühispakkumisi juhul, kui ettevõtja Nouvel Areva osutub valituks kaubanduslike ja tehniliste kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

d)

ümberkorraldusperioodi jooksul ei astu EDFi kontrolli all olev Nouvel Areva NP ja ettevõtja Nouvel Areva strateegilisse partnerlusse ega osale muus raamkokkuleppes, millega nähakse ette kaubanduskoostöö, mille raames eelistataks ettevõtjat Nouvel Areva olukorras, kus ettevõtja Nouvel Areva NP soovib koos tuumamaterjali tarnijaga esitada kliendile pakkumise turgudel, mida on kirjeldatud põhjendustes 344 ja 347 – kütuseelementide tarnimine ja uute reaktorite ehitamine. See kohustus ei takista ettevõtjatel Nouvel Areva ja Nouvel Areva NP teha ühispakkumisi juhul, kui ettevõtja Nouvel Areva osutub valituks kaubanduslike ja tehniliste kriteeriumide alusel;

| e) | Areva kontsern (Areva SA ja Nouvel Areva) ning nende kontrolli all olevad ettevõtjad ei omanda ümberkorraldusperioodi kestel otseselt ega kaudselt osalusi ettevõtjates, mis ei ole juba nende kontrolli all, välja arvatud põhjenduses 390 osutatud projektid. See kohustus ei laiene ettevõtja Nouvel Areva omanduses olevate osaluste ja otseselt või kaudselt tema kontrolli all olevate osaluste omandamisele, mida tehakse selleks, et hallata i) reaktorite sulgemise fonde, mida Areva kontsern on kohustatud juhtima õigusaktidest või eeskirjadest tuleneva kohustuse alusel; ii) Areva kontserni töötajate pensionifonde; iii) oma likviidsete vahendite paigutamist; |
| --- | --- |

e)

Areva kontsern (Areva SA ja Nouvel Areva) ning nende kontrolli all olevad ettevõtjad ei omanda ümberkorraldusperioodi kestel otseselt ega kaudselt osalusi ettevõtjates, mis ei ole juba nende kontrolli all, välja arvatud põhjenduses 390 osutatud projektid. See kohustus ei laiene ettevõtja Nouvel Areva omanduses olevate osaluste ja otseselt või kaudselt tema kontrolli all olevate osaluste omandamisele, mida tehakse selleks, et hallata i) reaktorite sulgemise fonde, mida Areva kontsern on kohustatud juhtima õigusaktidest või eeskirjadest tuleneva kohustuse alusel; ii) Areva kontserni töötajate pensionifonde; iii) oma likviidsete vahendite paigutamist;

| f) | Areva kontsern (Areva SA ja Nouvel Areva) ei kasuta saadavat toetust konkurentsieelisena oma toodete ja teenuste turustamisel. |
| --- | --- |

f)

Areva kontsern (Areva SA ja Nouvel Areva) ei kasuta saadavat toetust konkurentsieelisena oma toodete ja teenuste turustamisel.

7.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (404) | Prantsuse riigi osalemine Areva SA ja Nouvel Areva kapitali suurendamises kujutab endast ettevõtjate ümberkorraldamiseks antava riigiabiga 4,5 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

(404)

Prantsuse riigi osalemine Areva SA ja Nouvel Areva kapitali suurendamises kujutab endast ettevõtjate ümberkorraldamiseks antava riigiabiga 4,5 miljardi euro ulatuses.

| (405) | See abi on kooskõlas suunistes sätestatud kriteeriumidega ning on sellega seoses ka siseturuga kokkusobiv, kui leiab kinnitust reaalse ja ajakohase omapanuse olemasolu vähemalt poolte ümberkorraldamisega seotud kulude ulatuses, st kui osutub võimalikuks kõrvaldada käesoleva otsuse põhjenduses 318 ja artiklis 2 nimetatud kaks edasilükkavat tingimust. |
| --- | --- |

(405)

See abi on kooskõlas suunistes sätestatud kriteeriumidega ning on sellega seoses ka siseturuga kokkusobiv, kui leiab kinnitust reaalse ja ajakohase omapanuse olemasolu vähemalt poolte ümberkorraldamisega seotud kulude ulatuses, st kui osutub võimalikuks kõrvaldada käesoleva otsuse põhjenduses 318 ja artiklis 2 nimetatud kaks edasilükkavat tingimust.

| (406) | Sellest tulenevalt ei või abi rakendada enne, kui need kaks tingimust on täidetud, |
| --- | --- |

(406)

Sellest tulenevalt ei või abi rakendada enne, kui need kaks tingimust on täidetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

4,5 miljardi euro suurune riigiabi, mida Prantsusmaa kavatseb anda Areva kontsernile, on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel käesoleva otsuse artiklis 2 sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud abi andmine on lubatud järgmiste dokumentide saamisel:

| a) | ASNi järeldus Flamanville 3 EPR reaktori surveanuma detailidest süsiniku eraldumise probleemiga seotud kontrollikava tulemuste kohta, ilma et süsiniku eraldumise tõttu vaidlustataks kõnealuste detailide töökõlblikkust, või teise võimalusena komisjonile teatatud EDFi otsus seoses Nouvel Areva NP võõrandamisega, millega kõrvaldatakse Flamanville 3 projekti EPR reaktoriga seoses seatud edasilükkav tingimus, mis hõlmab selle reaktori surveanuma detailides tuvastatud süsiniku eraldumist; |
| --- | --- |

a)

ASNi järeldus Flamanville 3 EPR reaktori surveanuma detailidest süsiniku eraldumise probleemiga seotud kontrollikava tulemuste kohta, ilma et süsiniku eraldumise tõttu vaidlustataks kõnealuste detailide töökõlblikkust, või teise võimalusena komisjonile teatatud EDFi otsus seoses Nouvel Areva NP võõrandamisega, millega kõrvaldatakse Flamanville 3 projekti EPR reaktoriga seoses seatud edasilükkav tingimus, mis hõlmab selle reaktori surveanuma detailides tuvastatud süsiniku eraldumist;

| b) | komisjoni heakskiit ettevõtjate EDFi ja Nouvel Areva NP koondumisele. |
| --- | --- |

b)

komisjoni heakskiit ettevõtjate EDFi ja Nouvel Areva NP koondumisele.

Artikkel 3

1.   Areva kontserni ümberkorralduskava, millest Prantsusmaa teatas, viiakse täies ulatuses ellu.

2.   Prantsusmaa esitab komisjonile poolaastaaruanded ümberkorralduskava nõuetekohase ellurakendamise kohta, Areva kontserni seisundi kohta turgudel, kus ta tegutseb, ning selle kohta, et Prantsusmaa on täitnud käesoleva otsusega võetud kohustused. Need aruanded esitatakse kogu ümberkorraldusperioodi jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest. Esimese aruande peab komisjon kätte saama kuue kuu möödumisel käesolevast otsusest teatamisest.

3.   Prantsusmaa teavitab komisjoni käesoleva otsuse artiklis 2a osutatud sündmuste toimumisest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 10. jaanuar 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 301, 19.8.2016, lk 2.

1

(2)  Vt allmärkus 1.

2

(3)  Seda üksust kirjeldatakse käesoleva otsuse põhjenduses 33.

3

(4)  Tuumareaktorist väljavõetud kasutatud tuumkütus sisaldab 94–95 % uraani (madal rikastustase) ja 1 % plutooniumi, mis mõlemad on ümber töödeldavad „uueks“ tuumkütuseks tuumaelektrijaamade jaoks segatud oksiidkütuse (Mixed Oxyde Fuel, MOX, seguoksiidkütus) kujul.

4

Mixed Oxyde Fuel

(5)  Käesolevas otsuses edaspidi kasutatud mõiste „reaktoritega seotud tegevus“ hõlmab ka kütuseelemente, kui ei ole öeldud teisiti.

5

(6)  Võttes arvesse ettevõtjate Areva NP, Areva TA ja Canberra hiljutist võõrandamist, ei ole nende ettevõtjate tegevus arvatud Areva kontserni 2015. aasta konsolideeritud käibe hulka.

6

(7)  Hinnang on tehtud 2015. aasta lõpus.

7

(*1)  Konfidentsiaalne teave.

*1

(8)  Lepingus kannab see tähtaeg nimetust „
  Provisional Take Over Date
  “. Tegemist on kuupäevaga, millal juhul, kui lepingus sätestatud valmiduse ja teostamise tingimused on täidetud, antakse elektrijaam kliendile üle ja klient alustab elektritootmist.

8

Provisional Take Over Date

(9)  Varade lahutamine on toiming, millega eraldatakse ettevõttest võõrandamisele kuuluv vara või tegevusvaldkonnad, mis ei kuulu võõrandamisele, ja millega antakse neile vajaduse korral juriidiline ja tegevuslik iseseisvus, mis neil varem puudus. [...].

9

(10)  Areva kontsern on näiteks ette võtnud tuumkütuse muundamis- ja rikastamistehaste Comurhex II ja Georges Besse II kaasajastamise.

10

(11)  Toodud võlasumma vastab Areva kontserni brutovõlale, st arvesse ei ole võetud lühiajalisi käibevahendeid.

11

(12)  [...].

12

(13)  Vt EDFi ja Areva kontserni 13. aprilli 2016. aasta pressiteated: www.edf.fr/groupe-edf/espaces-dedies/medias/tous-les-communiques-de-presse/epr-de-flamanville-etat-d-avancement-du-programme-d-essais-de-la-cuve ja www.areva.com/FR/actualites-10753/epr-de-flamanville-etat-d-avancement-du-programme-d-essais-de-la-cuve.html.

13

(14)  Areva kontserni ja Prantsuse ametiasutuste arvestuste kohaselt on 2019. aastal Nouvel Areva S&P netovõla/äritegevuse kogukasumi suhtarv [...] ja S&P põhitegevuse rahavoo/netovõla suhtarv [...].

14

(15)  Nende kulude üksikasju ja nende katmiseks mõeldud abisumma suurust analüüsitakse käesoleva otsuse punktis 5.2.3.2.

15

(16)  
  ELT C 249, 31.7.2014, lk 1.

16

(17)  [...].

17

(18)  Vt näiteks komisjoni 29. juuli 2013. aasta otsus (EL) 2016/2068 riigiabi SA.35611 (13/C) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda kontsernile PSA Peugeot Citroën SA (ELT L 325, 30.11.2016, lk 1).

18

(19)  Komisjoni 29. juuli 2014. aasta otsuse (EL) 2015/119 (mis käsitleb riigiabi nr SA.36874 (2013/C) (ex 2013/N), mida Poola kavatseb anda äriühingule LOT Polish Airlines S.A., ja riigiabi nr SA.36752 (2014/NN) (ex 2013/CP), mida Poola andis äriühingule LOT Polish Airlines S.A.) (ELT L 25, 30.1.2015, lk 1) põhjendus 269; komisjoni 24. oktoobri 2011. aasta otsuse 2012/397/EL (mis käsitleb Riigiabi SA.32600 (2011/C) – Prantsusmaa – Ümberkorraldusabi, mida SNCF andis äriühingule SeaFrance SA) (ELT L 195, 21.7.2012, lk 1) põhjendus 155.

19

(20)  Suuniste punkt 87 (allakriipsutused on lisanud Prantsuse ametiasutused).

20

(21)  Komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsuse 2009/174/EÜ (meetme C 35/04 kohta, mida rakendatakse Ungaris ettevõtja Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt. suhtes) (ELT L 62, 6.3.2009, lk 14) põhjendus 57; komisjoni 18. juuli 2007. aasta otsuse 2008/214/EÜ (riigiabi kohta C 27/04, mida Tšehhi Vabariik andis ettevõtjatele GE Capital Bank a.s. ja GE Capital International Holdings Corporation, USA) (ELT L 67, 11.3.2008, lk 3) põhjendus 86.

21

(22)  Komisjoni 28. detsembri 2012. aasta otsuse 2014/189/EL (mis käsitleb riigiabi SA.33760 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33763 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33764 (12 N-2, 11/C, 11/N); SA.30521 (MC 2/10); SA.26653 (C9/09); SA.34925 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA. 34927 (12/N-2, 12/C, 12/N); SA. 34928 (12/N-2, 12/C, 12/N), mida Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg on andnud ettevõtjatele Dexia, DBB/Belfius ja DMA) (ELT L 110, 12.4.2014, lk 1) põhjendus 213.

22

(23)  Vt eeskätt komisjoni 19. septembri 2006. aasta otsus seoses juhtumiga nr M.4153 (Toshiba/Westinghouse), põhjendused 37–50.

23

(24)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 5. juuni 2012, komisjon vs. EDF, C-124/10P, ECLI:UE:C:2012:318, punktid 84 ja 104.

24

vs

(25)  
  „
  Earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation
  “, st intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum.

25

Earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation

(26)  Komisjoni 22. juuli 2015. aasta otsuse (EL) 2016/154 (riigiabi SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002) (üldise jaotusvõrgu uuendamiseks maksuvabastusega loodud arvestusliku reservi ümberliigitamine kapitalisisendi alla) kohta, mida Prantsusmaa rakendas ettevõtte EDF suhtes) (ELT L 34, 10.2.2016, lk 152) põhjendused 182–189. Vt ka kohtuotsus, Üldkohus, 3. juuli 2014, Hispaania Kuningriik, Ciudad de la Luz, SAU ja Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana, SAU vs. komisjon, T-319/12, ECLI:EU:T:2014:604, punktid 48–66.

26

vs

(27)  Vt eeskätt Euratomi lepingu artiklid 1, 2 ja 52.

27

(28)  Vt komisjoni 22. septembri 2004. aasta otsus 2005/407/EÜ riigiabi kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb anda äriühingule British Energy plc (ELT L 142, 6.6.2005, lk 26); ja komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta otsus (EL) 2015/658 abimeetme SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada Hinkley Point C tuumaelektrijaama toetuseks (ELT L 109, 28.4.2015, lk 44).

28

(29)  Turuosad on hinnanud Areva kontsern.

29

(30)  Vt näiteks teatises toodud konsultatsiooniettevõtte UxC koostatud prognoos.

30

(31)  Vt põhjendus 147.

31

(32)  2,5 miljardit eurot 100 % Nouvel Areva NP kapitali eest ja 60 miljonit eurot ettevõtte Adwen võõrandamise eest.

32

(33)  EDFi ja Areva kontserni vahel sõlmitud SPA lepingus on sätestatud, et 2,5 miljardi euro suurust müügihinda on võimalik suurendada, kui Nouvel Areva NP saavutab teatavad eesmärgid, näiteks käibekapitali vajaduse vähenemine lepingu rakendamise ajaks või eelnevalt määratletud EBITDA sihtväärtuse saavutamine 2019. aastaks. Prantsuse ametiasutused väidavad, et Nouvel Areva NP majandusolukord tehingu jõustumise ajal ja seejärel 2019. aastal võimaldab neid lisasätteid rakendada ning tingib [200–700 miljoni] euro suuruse hinnalisa täies ulatuses väljamaksmise.

33

(34)  See väide põhineb eeldusel, mille kohaselt Nouvel Areva NP võõrandamine EDFile toimub 15. novembril 2016 sõlmitud SPA lepingu alusel.

34

(35)  Areva TA võõrandamisest saadavat tulu ei võetud arvesse Areva SA likviidsusplaanis, sest selle võõrandamise mõju likviidsetele vahenditele puudub, kuna saadavast tulust tasutakse otseselt klientide ettemakseid [0–1 miljardi] euro ulatuses, mis laekusid Areva kontsernile Areva TA vahendusel.

35

(36)  http://www.areva.com/EN/news-10858/olkiluoto-3-epr-new-milestones-achieved.html.

36

(37)  See summa hõlmab 3,4 miljoni euro ulatuses pangalaenu, [0–1 miljardi] euro ulatuses võõrandatava tegevusega seotud kulusid ja reserve ning [0,5–1,5 miljardi] euro ulatuses põhitegevusega seotud negatiivseid rahavooge, mis on seotud projekti OL3 lõpuleviimisega (arvestamata õiguslikku riski). [...].

37

(38)  Sõltuvalt sellest, kas hinnalisa ettevõtte Nouvel Areva NP eest makstakse välja või mitte.

38

(39)  Selline olukord kehtib kõigi kahjutasude suhtes, mida Areva kontsern konsortsiumi liikmena võib olla kohustatud TVOle maksma pärast vahekohtu otsust, kusjuures see otsus tehakse [...].

39

(40)  Nõukogu 25. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik (ELT L 172, 2.7.2009, lk 18).

40

(41)  Nõukogu 8. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/87/Euratom, millega muudetakse direktiivi 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik (ELT L 219, 25.7.2014, lk 42).

41

(42)  Need pikad tähtajad on põhjus, miks Nouvel Areva NP võõrandamine EDFile ei saa toimuda enne 2017. aasta lõppu, see tähendab pärast pooleteise aasta pikkust taotluse läbivaatamisaega – tähtaega oli sel konkreetsel juhul võimalik lühendada seetõttu, et nii Areva kontsern kui ka EDF olid juba varem Prantsusmaa põhiliste tuumarajatiste käitajad ja ASN tundis neid põhjalikult, kuid see tingimus ei kehti muu võimaliku ülevõtja puhul.

42

(43)  Vt 2. novembri 2007. aasta dekreedi nr 2007-1557 (mis käsitleb põhituumarajatisi, tuumaohutuse valdkonna kontrollimeetmeid ja radioaktiivsete ainete transporti) artikkel 4.

43

(44)  Areva kontserni 2014. aasta raamatupidamisaruandel põhinevate avaldatud andmete põhjal: EBITDA 711 miljonit eurot, netovõlg 5,8 miljardit eurot.

44

(45)  Erinevus kahe toodud summa vahel on tingitud hinnalisast, mida EDF võib maksta ettevõtte Nouvel Areva NP omandamise eest teatavatel tingimustel.

45

(46)  Vähemusaktsionärid osaluse suuruse kahanevas järjekorras on KIA (Kuwait Investment Authority) (5 %), avalikud asutused (4 %), EDF (2 %), ettevõta töötajad (1 %), Total (1 %) ja Areva (< 1 %).

46

(47)  Eurodif on Areva kontserni tütarettevõtja, kes tegeleb tuumkütuse ümbertöötlemisega.

47

(48)  Vt näiteks otsus (EL) 2016/2068.

48

(49)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

49

(50)  Eeskätt: Areva TA, Canberra, Adwen, Elta.

50

(51)  Need tütarettevõtjad moodustavad kokku ligikaudu 5 % ümberkorralduseelse Areva kontserni bilansimahust ja tähtsusetu osa ettevõtja käibemahust, samas kui kavandatav riigiabi moodustab ligi 20 % bilansimahust 31. detsembri 2015. aasta seisuga ja ümberkorralduseelse ettevõtja poole aasta käibemahu.

51

(52)  Société Générale'i teostatud Areva NP väärtuse hindamine 2016. aasta jaanuaris.

52

(53)  Üksnes EPR reaktorite teedrajav projekt OL3 toob lõpetamisel ligi 5,5 miljardi euro suuruse kahjumi.

53

(54)  Société Générale'i teostatud Areva NP väärtuse hindamine 2016. aasta jaanuaris.

54

(55)  2016. aasta detsembris vastas Urenco seisund reitingule BBB+ (S&P).

55

(56)  Turuosad on hinnanud Areva kontsern.

56

(57)  Turuosad on hinnanud Areva kontsern.

57

(58)  Ettevõtjate CNNC ja Centrus (endine Usex) turuosa on mõlema ettevõtja puhul suurusjärgus [0–20] %; seejuures tuleb täpsustada, et Centrus ei tegutse enam müügiettevõtjana ja tootjana. Turuosad on hinnanud Areva kontsern [...].

58

(59)  Turuosad on hinnanud Areva kontsern.

59

(60)  
  ELT C 198, 27.6.2014, lk 30.

60

---