# Euroopan unionin L 78/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 78 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta23. maaliskuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 78

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta23. maaliskuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/542, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2017, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 muuttamisesta lisäämällä siihen kiireellisiin terveydenhuollon vastatoimiin liittyviä yhdenmukaistettuja tietoja koskeva liite (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/543, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2017, väestö- ja asuntolaskennoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 763/2008 soveltamissäännöistä aihealueiden sekä niiden erittelyiden kuvausten osalta (
  1
  ) | 13 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/544, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2017, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 59 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/545, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2017, kiintiön ulkopuolisen sokerin vientitodistusten myöntämistä koskevan hyväksymisprosentin vahvistamisesta, vientitodistushakemusten hylkäämisestä ja vientitodistushakemusten jättämisen keskeyttämisestä | 61 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2017/546, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2017, alueiden komitean yhden jäsenen ja yhden varajäsenen, joita Saksan liittotasavalta on ehdottanut, nimeämisestä | 63 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/547, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2017, varsinaisesta perunansiemenestä saatuja siemenperunan mukuloita koskevan määräaikaisen kokeen järjestämisestä neuvoston direktiivin 2002/56/EY nojalla
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 1736)

   (
  1
  ) | 65 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2017/542, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2017, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 muuttamisesta lisäämällä siihen kiireellisiin terveydenhuollon vastatoimiin liittyviä yhdenmukaistettuja tietoja koskeva liite (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/543, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2017, väestö- ja asuntolaskennoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 763/2008 soveltamissäännöistä aihealueiden sekä niiden erittelyiden kuvausten osalta (
  1
  )

1

13

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/544, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2017, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

59

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/545, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2017, kiintiön ulkopuolisen sokerin vientitodistusten myöntämistä koskevan hyväksymisprosentin vahvistamisesta, vientitodistushakemusten hylkäämisestä ja vientitodistushakemusten jättämisen keskeyttämisestä

61

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2017/546, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2017, alueiden komitean yhden jäsenen ja yhden varajäsenen, joita Saksan liittotasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

63

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/547, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2017, varsinaisesta perunansiemenestä saatuja siemenperunan mukuloita koskevan määräaikaisen kokeen järjestämisestä neuvoston direktiivin 2002/56/EY nojalla
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 1736)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 1736)

1

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 23.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/542,

annettu 22 päivänä maaliskuuta 2017,

aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 muuttamisesta lisäämällä siihen kiireellisiin terveydenhuollon vastatoimiin liittyviä yhdenmukaistettuja tietoja koskeva liite

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (1) ja erityisesti sen 45 artiklan 4 kohdan ja 53 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1272/2008 45 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyt elimet tarvitsevat tehtäviensä suorittamista varten tietoja markkinoille saatetuista seoksista, jotka on luokiteltu vaarallisiksi terveydelle aiheutuvien tai fysikaalisten vaikutusten perusteella. Maahantuojat ja jatkokäyttäjät ilmoittavat kyseiset tiedot nimetyille elimille kansallisella tasolla, ja yleensä tietoihin sisältyvät tuotteen tunniste-, vaara-, koostumus- ja myrkyllisyystiedot. Myrkytystietokeskukset käyttävät nimettyjen elinten antamia tietoja ja ovat toisinaan itsekin kyseisiä nimettyjä elimiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1272/2008 45 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyt elimet tarvitsevat tehtäviensä suorittamista varten tietoja markkinoille saatetuista seoksista, jotka on luokiteltu vaarallisiksi terveydelle aiheutuvien tai fysikaalisten vaikutusten perusteella. Maahantuojat ja jatkokäyttäjät ilmoittavat kyseiset tiedot nimetyille elimille kansallisella tasolla, ja yleensä tietoihin sisältyvät tuotteen tunniste-, vaara-, koostumus- ja myrkyllisyystiedot. Myrkytystietokeskukset käyttävät nimettyjen elinten antamia tietoja ja ovat toisinaan itsekin kyseisiä nimettyjä elimiä.

| (2) | Komissio suoritti asetuksen (EY) N:o 1272/2008 45 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun uudelleentarkastelun, ja sen tulokset, jotka perustuvat perusteelliseen asiantuntijoiden kuulemiseen, julkaistiin tammikuussa 2012. Tarkastelun päätelmänä oli, että jäsenvaltioiden välillä on vaadittavien tietojen osalta huomattavia eroja ilmoitusjärjestelmissä, tietoformaateissa ja maakohtaisissa vaatimuksissa. Sen vuoksi maahantuojien ja jatkokäyttäjien, jotka saattavat seoksia markkinoille eri jäsenvaltioissa, on tehtävä useita ilmoituksia eri muodoissa, vaikka tiedot ovat usein samanlaiset. Tarkastelu osoitti myös, että tällainen vaihtelu johtaa epäjohdonmukaisuuksiin tiedoissa, jotka ovat terveydenhoitohenkilöstön ja yleisön käytettävissä myrkytystapauksissa eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(2)

Komissio suoritti asetuksen (EY) N:o 1272/2008 45 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun uudelleentarkastelun, ja sen tulokset, jotka perustuvat perusteelliseen asiantuntijoiden kuulemiseen, julkaistiin tammikuussa 2012. Tarkastelun päätelmänä oli, että jäsenvaltioiden välillä on vaadittavien tietojen osalta huomattavia eroja ilmoitusjärjestelmissä, tietoformaateissa ja maakohtaisissa vaatimuksissa. Sen vuoksi maahantuojien ja jatkokäyttäjien, jotka saattavat seoksia markkinoille eri jäsenvaltioissa, on tehtävä useita ilmoituksia eri muodoissa, vaikka tiedot ovat usein samanlaiset. Tarkastelu osoitti myös, että tällainen vaihtelu johtaa epäjohdonmukaisuuksiin tiedoissa, jotka ovat terveydenhoitohenkilöstön ja yleisön käytettävissä myrkytystapauksissa eri jäsenvaltioissa.

| (3) | Havaintoja tukee maaliskuussa 2015 valmistunut komission tekemä kustannus–hyötytutkimus (2), jossa vahvistetaan, että nimetyille elimille ilmoitettavien tietojen yhdenmukaistaminen johtaisi hoidon tehostumisen lisäksi merkittäviin kustannussäästöihin. |
| --- | --- |

(3)

Havaintoja tukee maaliskuussa 2015 valmistunut komission tekemä kustannus–hyötytutkimus (2), jossa vahvistetaan, että nimetyille elimille ilmoitettavien tietojen yhdenmukaistaminen johtaisi hoidon tehostumisen lisäksi merkittäviin kustannussäästöihin.

| (4) | Komissio on kustannus–hyötytutkimuksen yhteydessä ja useissa seminaareissa kuullut asiaan liittyviä sidosryhmiä, kuten Euroopan myrkytystietokeskusten ja kliinisten toksikologien yhdistystä (EAPCCT). |
| --- | --- |

(4)

Komissio on kustannus–hyötytutkimuksen yhteydessä ja useissa seminaareissa kuullut asiaan liittyviä sidosryhmiä, kuten Euroopan myrkytystietokeskusten ja kliinisten toksikologien yhdistystä (EAPCCT).

| (5) | Sen vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa maahantuojien ja jatkokäyttäjien nimetyille elimille ilmoittamat tiedot sekä näiden ilmoitusten muoto. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa maahantuojien ja jatkokäyttäjien nimetyille elimille ilmoittamat tiedot sekä näiden ilmoitusten muoto.

| (6) | On tarpeen vahvistaa, mitkä tiedot on ilmoitettava nimetylle elimelle. Näitä tietoja ovat seoksen ja ilmoittajan tunnistetiedot, vaaratiedot sekä seoksen ainesosat. Koska seosten koostumusta voidaan usein hieman muuttaa ilman, että sillä on juurikaan vaikutusta kiireellisiin terveydenhuollon vastatoimiin, olisi kohtuutonta vaatia seoksen ainesosien täsmällisten prosenttimäärien ilmoittamista. Sen vuoksi voidaan vaihtoehtoisesti ilmoittaa seoksen ainesosien pitoisuuksien vaihteluvälit. Kyseisten vaihteluvälien suuruus olisi määritettävä seoksen ainesosien fysikaalisten ja terveysvaikutusten perusteella ja sen mukaan, kuinka relevantteja tiedot ovat kiireellisten terveydenhuollon vastatoimien kannalta. |
| --- | --- |

(6)

On tarpeen vahvistaa, mitkä tiedot on ilmoitettava nimetylle elimelle. Näitä tietoja ovat seoksen ja ilmoittajan tunnistetiedot, vaaratiedot sekä seoksen ainesosat. Koska seosten koostumusta voidaan usein hieman muuttaa ilman, että sillä on juurikaan vaikutusta kiireellisiin terveydenhuollon vastatoimiin, olisi kohtuutonta vaatia seoksen ainesosien täsmällisten prosenttimäärien ilmoittamista. Sen vuoksi voidaan vaihtoehtoisesti ilmoittaa seoksen ainesosien pitoisuuksien vaihteluvälit. Kyseisten vaihteluvälien suuruus olisi määritettävä seoksen ainesosien fysikaalisten ja terveysvaikutusten perusteella ja sen mukaan, kuinka relevantteja tiedot ovat kiireellisten terveydenhuollon vastatoimien kannalta.

| (7) | Koska vaarallisiksi luokitellut seokset voivat sisältää myös luokittelemattomia ainesosia, joilla voi kuitenkin olla haitallisia vaikutuksia tahattoman käytön jälkeen (esimerkiksi nieltynä), nimetyillä elimillä olisi oltava tarvittaessa käytettävissään tiedot näistä ainesosista ennaltaehkäisy- ja hoitotoimenpiteiden suunnittelua varten. |
| --- | --- |

(7)

Koska vaarallisiksi luokitellut seokset voivat sisältää myös luokittelemattomia ainesosia, joilla voi kuitenkin olla haitallisia vaikutuksia tahattoman käytön jälkeen (esimerkiksi nieltynä), nimetyillä elimillä olisi oltava tarvittaessa käytettävissään tiedot näistä ainesosista ennaltaehkäisy- ja hoitotoimenpiteiden suunnittelua varten.

| (8) | Tietojen ilmoitusmuoto olisi yhdenmukaistettava, jotta eri jäsenvaltioissa toimivat maahantuojat ja jatkokäyttäjät voivat käyttää samaa ilmoitusta tai ilmoitusmuotoa eri jäsenvaltioissa. Ilmoitukset olisi tehtävä sähköisesti yhdenmukaistetussa XML-muodossa, jota Euroopan kemikaalivirasto ylläpitää ja asettaa saataville maksutta. |
| --- | --- |

(8)

Tietojen ilmoitusmuoto olisi yhdenmukaistettava, jotta eri jäsenvaltioissa toimivat maahantuojat ja jatkokäyttäjät voivat käyttää samaa ilmoitusta tai ilmoitusmuotoa eri jäsenvaltioissa. Ilmoitukset olisi tehtävä sähköisesti yhdenmukaistetussa XML-muodossa, jota Euroopan kemikaalivirasto ylläpitää ja asettaa saataville maksutta.

| (9) | Euroopan kemikaaliviraston olisi seoksen aiottua käyttöä koskevien tietojen toimittamisen helpottamiseksi ja myrkytystapausten tilastollisen analysoinnin tueksi kehitettävä eurooppalainen tuoteluokitusjärjestelmä, jota olisi käytettävä tietoja toimitettaessa. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan kemikaaliviraston olisi seoksen aiottua käyttöä koskevien tietojen toimittamisen helpottamiseksi ja myrkytystapausten tilastollisen analysoinnin tueksi kehitettävä eurooppalainen tuoteluokitusjärjestelmä, jota olisi käytettävä tietoja toimitettaessa.

| (10) | Komission tekemän kustannus–hyötytutkimuksen mukaan myrkytystietokeskukset ja muut nimetyt elimet ovat ilmoittaneet kohdanneensa seoksen tunnistamiseen liittyviä ongelmia jopa 40 prosentissa saamistaan yhteydenotoista. Tämä voi johtaa potilaiden liialliseen hoitoon ja tarpeettomaan sairaalaan ottamiseen varovaisuussyistä. Sen vuoksi osana tietojen yhdenmukaistamista on tarpeen vaatia, että seokset tunnistetaan ainutkertaisella alfanumeerisella koostumustunnisteella (UFI), joka liitetään varoitusetikettiin. |
| --- | --- |

(10)

Komission tekemän kustannus–hyötytutkimuksen mukaan myrkytystietokeskukset ja muut nimetyt elimet ovat ilmoittaneet kohdanneensa seoksen tunnistamiseen liittyviä ongelmia jopa 40 prosentissa saamistaan yhteydenotoista. Tämä voi johtaa potilaiden liialliseen hoitoon ja tarpeettomaan sairaalaan ottamiseen varovaisuussyistä. Sen vuoksi osana tietojen yhdenmukaistamista on tarpeen vaatia, että seokset tunnistetaan ainutkertaisella alfanumeerisella koostumustunnisteella (UFI), joka liitetään varoitusetikettiin.

| (11) | Useimmat myrkytystietokeskusten ja muiden nimettyjen elinten saamat yhteydenotot koskevat vahingossa tapahtuvaa altistumista kuluttajien käyttämille vaarallisille seoksille ja harvemmin ammattihenkilöiden altistumista. Vain pieni osa yhteydenotoista koskee teollisuuskäyttöön tarkoitettuja seoksia, joita käytetään vain teollisuuslaitoksissa. Lisäksi teollisuuslaitoksissa on yleensä enemmän tietämystä käytettävistä seoksista ja saatavilla lääkinnällistä hoitoa. Sen vuoksi teolliseen käyttöön tarkoitettujen seosten maahantuojien ja jatkokäyttäjien osalta olisi sallittava rajoitettujen tietovaatimusten täyttäminen. |
| --- | --- |

(11)

Useimmat myrkytystietokeskusten ja muiden nimettyjen elinten saamat yhteydenotot koskevat vahingossa tapahtuvaa altistumista kuluttajien käyttämille vaarallisille seoksille ja harvemmin ammattihenkilöiden altistumista. Vain pieni osa yhteydenotoista koskee teollisuuskäyttöön tarkoitettuja seoksia, joita käytetään vain teollisuuslaitoksissa. Lisäksi teollisuuslaitoksissa on yleensä enemmän tietämystä käytettävistä seoksista ja saatavilla lääkinnällistä hoitoa. Sen vuoksi teolliseen käyttöön tarkoitettujen seosten maahantuojien ja jatkokäyttäjien osalta olisi sallittava rajoitettujen tietovaatimusten täyttäminen.

| (12) | Tietojen ilmoittamismuodon mukauttamisesta aiheutuvan työn tasaamiseksi ja tärkeimpien tietojen antamisen asettamiseksi etusijalle on kohtuullista ja oikeasuhtaista säätää tässä asetuksessa vahvistettujen uusien tietovaatimusten asteittaisesta soveltamisesta seoksen käytön mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Tietojen ilmoittamismuodon mukauttamisesta aiheutuvan työn tasaamiseksi ja tärkeimpien tietojen antamisen asettamiseksi etusijalle on kohtuullista ja oikeasuhtaista säätää tässä asetuksessa vahvistettujen uusien tietovaatimusten asteittaisesta soveltamisesta seoksen käytön mukaisesti.

| (13) | Joustavan siirtymävaiheen varmistamiseksi ja suhteettomien kustannusten välttämiseksi ilmoitusten, jotka on tehty nimetyille elimille ennen tämän asetuksen soveltamisen aloituspäivää, olisi oltava voimassa tietyn ajan sen jälkeen, kun tätä asetusta aletaan soveltaa. Jos seoksen koostumus, tuotetunniste tai myrkyllisyys kuitenkin muuttuvat huomattavasti tänä aikana, ilmoitus olisi päivitettävä tämän asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Joustavan siirtymävaiheen varmistamiseksi ja suhteettomien kustannusten välttämiseksi ilmoitusten, jotka on tehty nimetyille elimille ennen tämän asetuksen soveltamisen aloituspäivää, olisi oltava voimassa tietyn ajan sen jälkeen, kun tätä asetusta aletaan soveltaa. Jos seoksen koostumus, tuotetunniste tai myrkyllisyys kuitenkin muuttuvat huomattavasti tänä aikana, ilmoitus olisi päivitettävä tämän asetuksen mukaisesti.

| (14) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1272/2008 54 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1272/2008 54 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1272/2008 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 25 artiklaan 7 kohta seuraavasti:

  ”7.   Kun ilmoittaja liitteen VIII mukaisesti luo ainutkertaisen koostumustunnisteen, se on liitettävä varoitusetikettiin kyseisen liitteen A osan 5 kohdan säännösten mukaisesti.”. |
| --- | --- |

1)

Lisätään 25 artiklaan 7 kohta seuraavasti:

”7.   Kun ilmoittaja liitteen VIII mukaisesti luo ainutkertaisen koostumustunnisteen, se on liitettävä varoitusetikettiin kyseisen liitteen A osan 5 kohdan säännösten mukaisesti.”.

| 2) | Lisätään liite VIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Lisätään liite VIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2020.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1.

1

(2)  Study to support the harmonisation of the information to be submitted to poison centres, according to article 45 of Regulation (EC) No 1272/2008 (CLP Regulation), 3.3.2015.

2

---

LIITE

”LIITE VIII

Kiireellisiin terveydenhuollon vastatoimiin ja ennalta ehkäiseviin toimenpiteisiin liittyvät yhdenmukaistetut tiedot

A OSA

YLEISET VAATIMUKSET

1.   Soveltaminen

1.1   Maahantuojien ja jatkokäyttäjien, jotka asettavat markkinoille tämän liitteen A osan 2.4 kohdan mukaisia kulutuskäyttöön tarkoitettuja seoksia, on noudatettava tämän liitteen säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2020.

1.2   Maahantuojien ja jatkokäyttäjien, jotka asettavat markkinoille tämän liitteen A osan 2.4 kohdan mukaisia ammattikäyttöön tarkoitettuja seoksia, on noudatettava tämän liitteen säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2021.

1.3   Maahantuojien ja jatkokäyttäjien, jotka asettavat markkinoille tämän liitteen A osan 2.4 kohdan mukaisia teollisuuskäyttöön tarkoitettuja seoksia, on noudatettava tämän liitteen säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2024.

1.4   Maahantuojien ja jatkokäyttäjien, jotka ovat ilmoittaneet tiedot vaarallisesta seoksesta 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle nimetylle elimelle ennen 1.1, 1.2 ja 1.3 kohdassa tarkoitettua soveltamisen alkamispäivää, ja nämä tiedot eivät ole tämän liitteen mukaiset, ei kyseisten seosten osalta tarvitse noudattaa tämän liitteen säännöksiä ennen 1 päivää tammikuuta 2025.

1.5   Jos jokin tämän liitteen B osan 4.1 kohdassa tarkoitetuista muutoksista tapahtuu ennen 1 päivää tammikuuta 2025, maahantuojien ja jatkokäyttäjien on poikkeuksena 1.4 kohdan säännöksistä noudatettava tämän liitteen säännöksiä ennen kyseisen seoksen asettamista muutettuna markkinoille.

2.   Tarkoitus, määritelmät ja soveltamisala

2.1   Tässä liitteessä vahvistetaan vaatimukset, joita maahantuojien ja jatkokäyttäjien, jotka asettavat markkinoille seoksia, jäljempänä ’ilmoittajat’, on noudatettava tietoja ilmoittaessaan, jotta nimetyillä elimillä on käytettävissään tiedot, joita ne tarvitsevat 45 artiklan mukaisten tehtäviensä suorittamista varten.

2.2   Tätä liitettä ei sovelleta seoksiin, jotka on tarkoitettu tieteelliseen tutkimukseen ja kehittämiseen tai asetuksen (EY) N:o 1907/2006 3 artiklan 22 kohdassa tarkoitettuun tuote- ja prosessisuuntautuneeseen tutkimukseen ja kehittämiseen.

Tätä liitettä ei sovelleta seoksiin, jotka on luokiteltu vain yhteen tai useampaan seuraavista vaaraluokista:

| 1) | paineen alaiset kaasut; |
| --- | --- |

1)

paineen alaiset kaasut;

| 2) | räjähteet (epästabiilit räjähteet ja vaarallisuusluokat 1.1–1.6). |
| --- | --- |

2)

räjähteet (epästabiilit räjähteet ja vaarallisuusluokat 1.1–1.6).

2.3   Kun on kyse seoksista, jotka on asetettu markkinoille vain teollisuuskäyttöä varten, ilmoittajat voivat yleisten ilmoittamisvaatimusten sijasta valita rajoitetun ilmoittamisen tämän osan 5.3 kohdan ja B osan 3.1.1 kohdan mukaisesti sillä edellytyksellä, että tarkempia lisätietoja on nopeasti saatavilla B osan 1.3 kohdan mukaisesti.

2.4   Tässä liitteessä tarkoitetaan:

| 1) | ’kuluttajakäyttöön tarkoitetulla seoksella’ seosta, joka on tarkoitettu kuluttajien käyttöön; |
| --- | --- |

1)

’kuluttajakäyttöön tarkoitetulla seoksella’ seosta, joka on tarkoitettu kuluttajien käyttöön;

| 2) | ’ammattikäyttöön tarkoitetulla seoksella’ seosta, joka on tarkoitettu ammattihenkilöiden käyttöön muualla kuin teollisuuslaitoksissa; |
| --- | --- |

2)

’ammattikäyttöön tarkoitetulla seoksella’ seosta, joka on tarkoitettu ammattihenkilöiden käyttöön muualla kuin teollisuuslaitoksissa;

| 3) | ’teollisuuskäyttöön tarkoitetulla seoksella’ seosta, joka on tarkoitettu käytettäväksi pelkästään teollisuuslaitoksissa. |
| --- | --- |

3)

’teollisuuskäyttöön tarkoitetulla seoksella’ seosta, joka on tarkoitettu käytettäväksi pelkästään teollisuuslaitoksissa.

Jos seoksella on useampia kuin yksi käyttötarkoitus, kaikkia asianomaisia luokkia koskevien vaatimusten on täytyttävä.

3.   Ilmoittamista koskevat vaatimukset

3.1   Ilmoittajien on ennen sellaisten seosten asettamista markkinoille, jotka on luokiteltu vaarallisiksi niiden terveyteen kohdistuvien tai fysikaalisten vaikutusten perusteella, annettava tiedot kyseisistä seoksista 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille nimetyille elimille, jäljempänä ’nimetyt elimet’, siinä jäsenvaltiossa tai niissä jäsenvaltioissa, jossa tai joissa seos asetetaan markkinoille.

Ilmoituksen on sisällettävä B osassa täsmennetyt tiedot. Se on toimitettava sähköisesti XML-muodossa, jonka kemikaalivirasto asettaa maksutta saataville.

3.2   Jos nimetty elin vastaanotettuaan 3.1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen tekee ilmoittajalle perustellun pyynnön, jonka mukaan kyseinen ilmoitettu elin tarvitsee lisätietoja tai selvennyksiä voidakseen suorittaa 45 artiklan mukaiset tehtävänsä, ilmoittajan on toimitettava pyydetyt tiedot tai selvitykset viipymättä.

3.3   Ilmoitus on tehtävä sen jäsenvaltion (niiden jäsenvaltioiden) virallisella kielellä (virallisilla kielillä), jossa (joissa) seos asetetaan markkinoille, paitsi jos kyseiset jäsenvaltiot määräävät toisin.

3.4   Seoksen aiottu käyttö on kuvailtava käyttäen kemikaaliviraston määrittämää tuoteluokittelujärjestelmää.

3.5   Ilmoitus on päivitettävä ilman aiheetonta viivytystä, kun B osan 4.1 kohdan mukaiset edellytykset täyttyvät.

4.   Ryhmäilmoitus

4.1   Useammasta kuin yhdestä seoksesta voidaan tehdä yksi yhteinen ilmoitus, jäljempänä ’ryhmäilmoitus’, jos kaikkien ryhmään kuuluvien seosten luokitus terveyteen kohdistuvien ja fysikaalisen vaarojen osalta on sama ja seokset kuuluvat samaan 3.4 kohdassa tarkoitettuun tuoteluokkaan.

4.2   Ryhmäilmoitus voidaan tehdä vain jos kaikissa ryhmän seoksissa on samat ainesosat (B osan 3.2 kohdan mukaisesti tunnistettuina) ja kunkin ainesosan ilmoitettu pitoisuuden vaihteluväli on sama kaikissa seoksissa (B osan 3.4 kohdan mukaisesti).

4.3   Ryhmäilmoitus voidaan 4.2 kohdan säännöksistä poiketen sallia myös silloin, kun ryhmän eri seosten koostumuserot johtuvat pelkästään hajusteista tai tuoksuista sillä edellytyksellä, että hajusteiden ja tuoksujen pitoisuus kussakin seoksessa on enintään 5 prosenttia.

4.4   Ryhmäilmoitusta käytettäessä B osassa vaaditut tiedot on tapauksen mukaan annettava kustakin ryhmän seoksesta.

5.   Ainutkertainen koostumustunniste (UFI)

5.1   Ilmoittajan on muodostettava ainutkertainen koostumustunniste (unique formula identifier), jäljempänä ’UFI-tunniste’, kemikaaliviraston käyttöön asettamalla sähköisellä menettelyllä. UFI-tunniste on alfanumeerinen koodi, joka yksiselitteisesti liittää seoksen tai seosryhmän koostumusta koskevat ilmoitetut tiedot tiettyyn seokseen tai seosryhmään. UFI-tunniste annetaan maksutta.

Uusi UFI-tunniste on luotava, jos seoksen tai seosryhmän koostumus muuttuu tavalla, joka täyttää yhden tai useamman B osan 4.1 kohdan neljännen luetelmakohdan a, b ja c kohdassa kuvaillun edellytyksen.

Toisen alakohdan säännöksistä poiketen uutta UFI-tunnistetta ei vaadita ryhmäilmoitukseen sisältyville seoksille, jotka sisältävät hajusteita tai tuoksuja, sillä edellytyksellä, että koostumuksen muutokset koskevat pelkästään kyseisiä hajusteita tai tuoksuja tai johtuvat uusien hajusteiden tai tuoksujen lisäämisestä.

5.2   Ilmoittajan on painatettava tai liitettävä UFI-tunniste vaarallisen seoksen varoitusetikettiin. UFI-tunnisteen eteen on merkittävä lyhenne ”UFI” suuraakkosin, ja sen on oltava selvästi näkyvä, helposti luettava ja pysyvä.

5.3   Kun kyseessä on vaarallinen seos, joka on tarkoitettu teollisuuskäyttöön tai jota ei ole pakattu, voidaan UFI-tunniste 5.2 kohdan säännöksistä poiketen vaihtoehtoisesti merkitä käyttöturvallisuustiedotteeseen.

6.   Tietojen ilmoittamisen muoto ja tekninen tuki

6.1   Kemikaalivirasto määrittelee UFI-tunnisteen muodostamisessa käytettävän menetelmän, ilmoittamisessa käytettävät XML-formaatit ja tuoteluokitusjärjestelmän ja ylläpitää ja päivittää niitä sekä asettaa ne maksutta saataville verkkosivustolleen.

6.2   Kemikaalivirasto tarjoaa teknistä ja tieteellistä opastusta, teknistä tukea ja välineitä tietojen ilmoittamisen helpottamiseksi.

B OSA

ILMOITUKSEEN SISÄLTYVÄT TIEDOT

1.   Seoksen ja ilmoittajan tunnistaminen

1.1   Seoksen tuotetunniste

Tuotetunniste on annettava 18 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.

On annettava seoksen täydellinen kauppanimi, johon sisältyvät tapauksen mukaan tuotemerkki sekä tuotteen nimi ja vaihtoehtoiset nimet, sellaisina kuin ne esiintyvät varoitusetiketissä, käyttämättä lyhenteitä ja niin, että tuotteen yksiselitteinen tunnistaminen on mahdollista.

Lisäksi ilmoituksessa on mainittava UFI-tunnisteet.

1.2   Ilmoittajan tiedot

Ilmoittajan nimi, täydellinen osoite, puhelinnumero ja sähköpostiosoite on ilmoitettava. Tietojen on oltava yhdenmukaiset varoitusetiketissä 17 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti annettujen tietojen kanssa.

1.3   Puhelinnumero ja sähköpostiosoite lisätietojen saamiseksi tuotteesta nopeasti

Jos tehdään A osan 2.3 kohdassa tarkoitettu rajoitettu ilmoitus, on annettava puhelinnumero ja sähköpostiosoite, joista nimetyt elimet voivat hätätapauksissa saada nopeasti yksityiskohtaisia lisätietoja tuotteista A osan 3.3 kohdassa tarkoitetulla kielellä. Puhelinnumeron on oltava käytettävissä joka päivä ja kaikkina vuorokaudenaikoina.

2.   Vaarojen tunnistaminen ja lisätiedot

Tässä jaksossa vahvistetaan tietovaatimukset, jotka liittyvät seoksen aiheuttamiin terveyteen kohdistuviin ja fysikaalisiin vaaroihin ja näitä vaaroja koskeviin asianmukaisiin varoitustietoihin sekä ilmoitukseen sisällytettäviin lisätietoihin.

2.1   Seoksen luokitus

Seoksen luokitus terveyteen kohdistuvien ja fysikaalisten vaarojen (vaaraluokka ja -kategoria) osalta on ilmoitettava liitteen I luokitusvaatimusten mukaisesti.

2.2   Varoitusetiketin merkinnät

Varoitusetiketissä on oltava tapauksen mukaan seuraavat tiedot 17 artiklan mukaisesti:

| — | varoitusmerkkikoodit (liite V); |
| --- | --- |

—

varoitusmerkkikoodit (liite V);

| — | huomiosana; |
| --- | --- |

—

huomiosana;

| — | vaaralausekekoodit (liite III, myös täydentävät vaaratiedot); |
| --- | --- |

—

vaaralausekekoodit (liite III, myös täydentävät vaaratiedot);

| — | turvalausekekoodit. |
| --- | --- |

—

turvalausekekoodit.

2.3   Myrkyllisyyteen liittyvät tiedot

Ilmoituksen on sisällettävä seoksen tai sen ainesosien myrkyllisiä vaikutuksia koskevat tiedot, joita edellytetään seoksen käyttöturvallisuustiedotteen kohdassa 11 asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen II mukaisesti.

2.4   Lisätiedot

Seuraavat lisätiedot on annettava:

| — | pakkaustyypit ja -koot, joita käytetään asetettaessa seos markkinoille kuluttaja- tai ammattikäyttöön; |
| --- | --- |

—

pakkaustyypit ja -koot, joita käytetään asetettaessa seos markkinoille kuluttaja- tai ammattikäyttöön;

| — | toimitetun seoksen värit ja fysikaaliset olomuodot; |
| --- | --- |

—

toimitetun seoksen värit ja fysikaaliset olomuodot;

| — | tapauksen mukaan pH; |
| --- | --- |

—

tapauksen mukaan pH;

| — | tuoteluokitus (ks. A osan 3.4 kohta); |
| --- | --- |

—

tuoteluokitus (ks. A osan 3.4 kohta);

| — | käyttö (kuluttaja-, ammatti- tai teollisuuskäyttö tai jokin näiden yhdistelmä). |
| --- | --- |

—

käyttö (kuluttaja-, ammatti- tai teollisuuskäyttö tai jokin näiden yhdistelmä).

3.   Seoksen ainesosia koskevat tiedot

3.1   Yleiset vaatimukset

Seoksen sisältämien ainesosien tunnistus ja pitoisuudet on esitettävä ilmoituksessa 3.2, 3.3 ja 3.4 kohdan mukaisesti.

Ainesosia, joita ei ole seoksessa, ei ilmoiteta.

Poikkeuksena toisen kohdan säännöksestä ilmoitettuja hajuste- ja tuoksuainesosia on oltava ainakin yhdessä seoksista, joista tehdään yhteinen ryhmäilmoitus.

Ryhmäilmoituksissa, joihin sisältyvissä seoksissa on erilaisia hajuste- ja tuoksuainesosia, on esitettävä luettelo seoksista ja niiden sisältämistä hajusteista tai tuoksuista sekä niiden luokituksesta.

3.1.1   Teollisuuskäyttöön tarkoitettuja seoksia koskevat vaatimukset

Kun tehdään A osan 2.3 kohdassa tarkoitettu rajoitettu ilmoitus, teollisuuskäyttöön tarkoitetun seoksen koostumuksesta annettavat tiedot voidaan rajata niihin tietoihin, jotka sisältyvät käyttöturvallisuustiedotteeseen asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen II mukaisesti, sillä edellytyksellä, että lisätietoja ainesosista on hätätapauksessa nopeasti saatavilla 1.3 kohdan mukaisesti.

3.2   Seoksen ainesosat

3.2.1   Aineet

Ilmoituksessa on mainittava 3.3 kohdassa tarkoitettujen aineiden 18 artiklan 2 kohdan mukainen tuotetunniste. INCI-nimeä, väri-indeksinimeä tai muuta kansainvälistä kemiallista nimeä voidaan kuitenkin myös käyttää, jos se on laajalti tunnettu ja yksilöi aineen yksiselitteisesti. Myös niiden aineiden kemiallinen nimi on ilmoitettava, joiden osalta on 24 artiklan mukaisesti sallittua käyttää vaihtoehtoista kemiallista nimeä.

3.2.2   Seokseen sisältyvä seos

Kun markkinoille asetetun seoksen ainesosana käytetään toista seosta, voidaan puhua seokseen sisältyvästä seoksesta (mixture in mixture, MIM).

Seokseen sisältyvän seoksen ainesosista on annettava tiedot 3.2.1 kohdan kriteerien mukaisesti, paitsi jos ilmoittajalla ei ole käytettävissään täydellisiä tietoja seokseen sisältyvän seoksen koostumuksesta. Jälkimmäisessä tapauksessa on annettava 3 kohdan mukaisesti tiedot seoksen tunnetuista ainesosista, ja seokseen sisältyvä seos on tunnistettava sen 18 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tuotetunnisteella sekä sen pitoisuudella ja UFI-tunnisteella (jos saatavilla). Jos UFI-tunnistetta ei ole saatavilla, on annettava seokseen sisältyvän seoksen käyttöturvallisuustiedote ja ilmoitettava seoksen toimittajan nimi, sähköpostiosoite ja puhelinnumero.

3.2.3   Yleiset tuotetunnisteet

Poikkeuksena 3.2.1 ja 3.2.2 kohdan säännöksistä yleisiä tuotetunnisteita, kuten ”hajuste”, ”tuoksu” tai ”väriaine” voidaan käyttää sellaisista seoksen ainesosista, joita käytetään pelkästään lisäämään tuoksua tai väriä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| — | seoksen ainesosia ei ole luokiteltu terveydelle vaarallisiksi; |
| --- | --- |

—

seoksen ainesosia ei ole luokiteltu terveydelle vaarallisiksi;

| — | yleisellä tuotetunnisteella tunnistettavien seoksen ainesosien kokonaispitoisuus on enintään seuraava:






  a) | hajusteet ja tuoksut yhteensä 5 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

—

yleisellä tuotetunnisteella tunnistettavien seoksen ainesosien kokonaispitoisuus on enintään seuraava:

a)

hajusteet ja tuoksut yhteensä 5 prosenttia;

| b) | väriaineet yhteensä 25 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

väriaineet yhteensä 25 prosenttia.

3.3   Ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvat seosten ainesosat

Seuraavat seosten ainesosat (aineet ja seokseen sisältyvät seokset) on mainittava:

| 1) | seosten ainesosat, jotka luokitellaan vaarallisiksi terveyteen kohdistuvien tai fysikaalisten vaikutusten takia ja






  — | joiden pitoisuus seoksessa on vähintään 0,1 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

1)

seosten ainesosat, jotka luokitellaan vaarallisiksi terveyteen kohdistuvien tai fysikaalisten vaikutusten takia ja

—

joiden pitoisuus seoksessa on vähintään 0,1 prosenttia;

| — | jotka tunnistetaan, vaikka niiden pitoisuus on alle 0,1 prosenttia, paitsi jos ilmoittaja voi osoittaa, että kyseiset ainesosat ovat merkityksettömiä kiireellisten terveydenhuollon vastatoimien ja ennaltaehkäisevien toimenpiteiden kannalta; |
| --- | --- |

—

jotka tunnistetaan, vaikka niiden pitoisuus on alle 0,1 prosenttia, paitsi jos ilmoittaja voi osoittaa, että kyseiset ainesosat ovat merkityksettömiä kiireellisten terveydenhuollon vastatoimien ja ennaltaehkäisevien toimenpiteiden kannalta;

| 2) | seosten ainesosat, joita ei luokitella vaarallisiksi terveyteen kohdistuvien tai fysikaalisten vaikutusten takia ja joiden pitoisuus seoksessa on vähintään 1 prosentti. |
| --- | --- |

2)

seosten ainesosat, joita ei luokitella vaarallisiksi terveyteen kohdistuvien tai fysikaalisten vaikutusten takia ja joiden pitoisuus seoksessa on vähintään 1 prosentti.

3.4   Seosten ainesosien pitoisuudet ja pitoisuuksien vaihteluvälit

Ilmoittajien on annettava 3.4.1 ja 3.4.2 kohdan mukaiset tiedot 3.3 kohdan mukaisesti tunnistettujen seoksen ainesosien (aineet ja seokseen sisältyvät seokset) pitoisuuksista.

3.4.1   Kiireellisten terveydenhuollon vastatoimien ja ennaltaehkäisevien toimenpiteiden kannalta vakavaa huolta aiheuttavat vaaralliset ainesosat

Kun seoksen ainesosat luokitellaan tämän asetuksen mukaisesti vähintään yhteen seuraavassa luetelluista vaarakategorioista, niiden pitoisuus seoksessa on ilmoitettava tarkkana prosenttiosuutena alenevassa järjestyksessä painon tai tilavuuden mukaan:

| — | välitön myrkyllisyys, kategoria 1, 2 tai 3; |
| --- | --- |

—

välitön myrkyllisyys, kategoria 1, 2 tai 3;

| — | elinkohtainen myrkyllisyys – kerta-altistuminen, kategoria 1 tai 2; |
| --- | --- |

—

elinkohtainen myrkyllisyys – kerta-altistuminen, kategoria 1 tai 2;

| — | elinkohtainen myrkyllisyys – toistuva altistuminen, kategoria 1 tai 2; |
| --- | --- |

—

elinkohtainen myrkyllisyys – toistuva altistuminen, kategoria 1 tai 2;

| — | ihosyövyttävyys, kategoria 1, 1A, 1B tai 1C; |
| --- | --- |

—

ihosyövyttävyys, kategoria 1, 1A, 1B tai 1C;

| — | vakava silmävaurio, kategoria 1. |
| --- | --- |

—

vakava silmävaurio, kategoria 1.

Vaihtoehtona tarkan prosenttiosuuden ilmoittamiselle voidaan ilmoittaa prosenttiosuuden vaihteluväli taulukon 1 mukaisesti.

Taulukko 1

Kiireellisten terveydenhuollon vastatoimien kannalta vakavaa huolta aiheuttavien ainesosien (aineet tai seokseen sisältyvät seokset) ilmoittamiseen sovellettavat pitoisuuden vaihteluvälit

| Seokseen sisältyvän vaarallisen ainesosan pitoisuuden vaihteluväli (%) | Ilmoituksessa käytettävän vaihteluvälin enimmäiskoko |
| --- | --- |
| ≥ 25 – < 100 | 5 %-yksikköä |
| ≥ 10 – < 25 | 3 %-yksikköä |
| ≥ 1 – < 10 | 1 %-yksikkö |
| ≥ 0,1 – < 1 | 0,3 %-yksikköä |
| > 0 – < 0,1 | 0,1 %-yksikköä |

Seokseen sisältyvän vaarallisen ainesosan pitoisuuden vaihteluväli (%)

Ilmoituksessa käytettävän vaihteluvälin enimmäiskoko

≥ 25 – < 100

5 %-yksikköä

≥ 10 – < 25

3 %-yksikköä

≥ 1 – < 10

1 %-yksikkö

≥ 0,1 – < 1

0,3 %-yksikköä

> 0 – < 0,1

0,1 %-yksikköä

3.4.2   Muut vaaralliset ainesosat ja vaaralliseksi luokittelemattomat ainesosat

Niiden seokseen sisältyvien vaarallisten ainesosien, joita ei ole luokiteltu 3.4.1 kohdassa mainittuihin vaarakategorioihin, ja niiden tunnistettujen ainesosien, joita ei ole luokiteltu vaarallisiksi, pitoisuudet on esitettävä prosenttiosuuksien vaihteluväleinä taulukon 2 mukaisesti alenevassa järjestyksessä painon tai tilavuuden mukaan. Vaihtoehtoisesti voidaan ilmoittaa tarkat prosenttiosuudet.

Poikkeuksena ensimmäisen kohdan säännöksistä ilmoittajien ei tarvitse ilmoittaa sellaisten hajuste- tai tuoksuainesosien pitoisuuksia, joita ei ole luokiteltu tai jotka on luokiteltu pelkästään kategorioihin ihon herkistyminen, kategoria 1, 1A tai 1B, tai aspiraatiovaara, sillä edellytyksellä, että kokonaispitoisuus on enintään 5 prosenttia.

Taulukko 2

Pitoisuuksien vaihteluvälit, joita sovelletaan muihin vaarallisiin ainesosiin ja ainesosiin (aineet ja seoksiin sisältyvät seokset), joita ei ole luokiteltu vaarallisiksi

| Seokseen sisältyvän ainesosan pitoisuuden vaihteluväli (%) | Ilmoituksessa käytettävän vaihteluvälin enimmäiskoko |
| --- | --- |
| ≥ 25 – < 100 | 20 %-yksikköä |
| ≥ 10 – < 25 | 10 %-yksikköä |
| ≥ 1 – < 10 | 3 %-yksikköä |
| > 0 – < 1 | 1 %-yksikkö |

Seokseen sisältyvän ainesosan pitoisuuden vaihteluväli (%)

Ilmoituksessa käytettävän vaihteluvälin enimmäiskoko

≥ 25 – < 100

20 %-yksikköä

≥ 10 – < 25

10 %-yksikköä

≥ 1 – < 10

3 %-yksikköä

> 0 – < 1

1 %-yksikkö

3.5   Seoksen ainesosien luokitus (aineet ja seoksiin sisältyvät seokset)

Seoksen ainesosien luokitus terveyteen kohdistuvien ja fysikaalisten vaarojen mukaan (vaaraluokat ja -kategoriat, vaaralausekkeet) on ilmoitettava. Tämä tarkoittaa ainakin kaikkien niiden aineiden luokitusta, joita tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 käyttöturvallisuustiedotteiden laatimista koskevassa liitteessä II olevassa 3.2.1 kohdassa. Seokseen sisältyvän seoksen osalta voidaan vaihtoehtoisesti ilmoittaa vain sen luokitus terveyteen kohdistuvien ja fysikaalisten vaarojen osalta.

4.   Ilmoituksen päivittäminen

4.1   Kun yksittäiseen tai ryhmäilmoitukseen kuuluvaan seokseen tehdään jokin seuraavista muutoksista, ilmoittajien on päivitettävä kyseinen ilmoitus ennen kuin seos asetetaan muutettuna markkinoille:

| — | seoksen tuotetunniste (myös UFI-tunniste) on muuttunut; |
| --- | --- |

—

seoksen tuotetunniste (myös UFI-tunniste) on muuttunut;

| — | seoksen luokitus terveyteen kohdistuvien tai fysikaalisten vaarojen osalta on muuttunut; |
| --- | --- |

—

seoksen luokitus terveyteen kohdistuvien tai fysikaalisten vaarojen osalta on muuttunut;

| — | saataville tulee uusia käyttöturvallisuustiedotteen kohdassa 11 edellytettäviä toksikologisia tietoja seoksen tai sen ainesosien vaarallisista ominaisuuksista; |
| --- | --- |

—

saataville tulee uusia käyttöturvallisuustiedotteen kohdassa 11 edellytettäviä toksikologisia tietoja seoksen tai sen ainesosien vaarallisista ominaisuuksista;

| — | seoksen koostumukseen tehty muutos on jokin seuraavista:






  a) | yhden tai useamman sellaisen ainesosan lisääminen, korvaaminen tai poistaminen, joka on ilmoitettava 3.3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

—

seoksen koostumukseen tehty muutos on jokin seuraavista:

a)

yhden tai useamman sellaisen ainesosan lisääminen, korvaaminen tai poistaminen, joka on ilmoitettava 3.3 kohdan mukaisesti;

| b) | seoksen ainesosan pitoisuuden muuttuminen siten, että alkuperäisessä ilmoituksessa annettu vaihteluväli ylittyy; |
| --- | --- |

b)

seoksen ainesosan pitoisuuden muuttuminen siten, että alkuperäisessä ilmoituksessa annettu vaihteluväli ylittyy;

| c) | alkuperäisessä ilmoituksessa annettiin ainesosan tarkka pitoisuus 3.4.1 tai 3.4.2 kohdan mukaisesti, ja kyseinen pitoisuus muuttuu niin, että se ylittää taulukossa 3 annetut rajat. |
| --- | --- |

c)

alkuperäisessä ilmoituksessa annettiin ainesosan tarkka pitoisuus 3.4.1 tai 3.4.2 kohdan mukaisesti, ja kyseinen pitoisuus muuttuu niin, että se ylittää taulukossa 3 annetut rajat.

Taulukko 3

Ainesosien pitoisuuden muutokset, jotka edellyttävät ilmoituksen päivittämistä

| Seokseen sisältyvän ainesosan tarkka pitoisuus (%) | Ainesosan alkuperäisen pitoisuuden muutokset (±), jotka edellyttävät ilmoituksen päivittämistä |
| --- | --- |
| > 25 – ≤ 100 | 5 % |
| > 10 – ≤ 25 | 10 % |
| > 2,5 – ≤ 10 | 20 % |
| ≤ 2,5 | 30 % |

Seokseen sisältyvän ainesosan tarkka pitoisuus (%)

Ainesosan alkuperäisen pitoisuuden muutokset (±), jotka edellyttävät ilmoituksen päivittämistä

> 25 – ≤ 100

5 %

> 10 – ≤ 25

10 %

> 2,5 – ≤ 10

20 %

≤ 2,5

30 %

Kun ryhmäilmoituksessa ilmoitetut hajuste- ja tuoksuainesosat muuttuvat, 3.1 kohdassa tarkoitettu luettelo seoksista ja niiden sisältämistä hajusteista tai tuoksuista on päivitettävä.

4.2   Ilmoituspäivityksen sisältö

Ilmoituksen päivityksessä on toimitettava edellisestä ilmoituksesta tarkistettu versio, joka sisältää 4.1 kohdassa tarkoitetut uudet tiedot.

C OSA

ILMOITUKSEN MUOTO

1.1   Ilmoituksen muoto

Nimetyille elimille 45 artiklan mukaisesti tehtävän ilmoituksen on oltava muodossa, jonka määrittelee kemikaalivirasto. Ilmoituksen mallissa on oltava seuraavat osat:

1.2   Seoksen ja ilmoittajan tunnistaminen

Tuotetunniste

| — | täydellinen tuotenimi (ryhmäilmoituksessa kaikki tuotenimet) |
| --- | --- |

—

täydellinen tuotenimi (ryhmäilmoituksessa kaikki tuotenimet)

| — | muut nimet ja synonyymit |
| --- | --- |

—

muut nimet ja synonyymit

| — | ainutkertaiset koostumustunnisteet (UFI) |
| --- | --- |

—

ainutkertaiset koostumustunnisteet (UFI)

| — | muut tunnisteet (lupanumero, yrityksen tuotekoodit) |
| --- | --- |

—

muut tunnisteet (lupanumero, yrityksen tuotekoodit)

Ilmoittajan yhteystiedot

| — | nimi |
| --- | --- |

—

nimi

| — | täydellinen osoite |
| --- | --- |

—

täydellinen osoite

| — | puhelinnumero |
| --- | --- |

—

puhelinnumero

| — | sähköpostiosoite |
| --- | --- |

—

sähköpostiosoite

Yhteystiedot lisätietojen saamiseksi nopeasti (24/7), kun kyseessä on rajoitettu ilmoitus

| — | nimi |
| --- | --- |

—

nimi

| — | puhelinnumero (24/7) |
| --- | --- |

—

puhelinnumero (24/7)

| — | sähköpostiosoite |
| --- | --- |

—

sähköpostiosoite

1.3   Seoksen luokitus, varoitusetiketin osat ja myrkyllisyys

Seoksen luokitus ja varoitusetiketin osat

| — | vaaraluokka ja -kategoria |
| --- | --- |

—

vaaraluokka ja -kategoria

| — | varoitusmerkkikoodit (liite V) |
| --- | --- |

—

varoitusmerkkikoodit (liite V)

| — | huomiosana |
| --- | --- |

—

huomiosana

| — | vaaralausekekoodit, myös täydentävät vaaratietokoodit (liite III) |
| --- | --- |

—

vaaralausekekoodit, myös täydentävät vaaratietokoodit (liite III)

| — | turvalausekekoodit (liite IV) |
| --- | --- |

—

turvalausekekoodit (liite IV)

Myrkyllisyyttä koskevat tiedot

| — | seoksen tai sen ainesosien myrkyllisiä vaikutuksia koskevat tiedot (joita edellytetään käyttöturvallisuustiedotteen kohdassa 11 asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen II mukaisesti) |
| --- | --- |

—

seoksen tai sen ainesosien myrkyllisiä vaikutuksia koskevat tiedot (joita edellytetään käyttöturvallisuustiedotteen kohdassa 11 asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen II mukaisesti)

Lisätiedot seoksesta

| — | väri |
| --- | --- |

—

väri

| — | pH (tapauksen mukaan) |
| --- | --- |

—

pH (tapauksen mukaan)

| — | fysikaalinen olomuoto |
| --- | --- |

—

fysikaalinen olomuoto

| — | pakkaus (tyyppi ja koko) |
| --- | --- |

—

pakkaus (tyyppi ja koko)

| — | aiottu käyttö (tuoteluokituskoodi) |
| --- | --- |

—

aiottu käyttö (tuoteluokituskoodi)

| — | käyttö (kuluttaja-, ammatti-, teollisuuskäyttö) |
| --- | --- |

—

käyttö (kuluttaja-, ammatti-, teollisuuskäyttö)

1.4   Seoksen ainesosien tuotetunnisteet

Seoksen ainesosien tuotetunnisteet (aineet ja tapauksen mukaan seokseen sisältyvät seokset)

| — | ainesosien kemialliset nimet tai kauppanimet |
| --- | --- |

—

ainesosien kemialliset nimet tai kauppanimet

| — | CAS-numero (tapauksen mukaan) |
| --- | --- |

—

CAS-numero (tapauksen mukaan)

| — | EY-numero (tapauksen mukaan) |
| --- | --- |

—

EY-numero (tapauksen mukaan)

| — | UFI-tunniste (tapauksen mukaan) |
| --- | --- |

—

UFI-tunniste (tapauksen mukaan)

Seosten ainesosien pitoisuudet ja pitoisuuksien vaihteluvälit

| — | tarkka pitoisuus tai pitoisuuden vaihteluväli |
| --- | --- |

—

tarkka pitoisuus tai pitoisuuden vaihteluväli

Seoksen ainesosien luokitus (aineet ja seoksiin sisältyvät seokset)

| — | vaaraluokitus (tapauksen mukaan) |
| --- | --- |

—

vaaraluokitus (tapauksen mukaan)

| — | lisätunnisteet (tapauksen ja terveydenhuollon vastatoimiin liittyvän merkityksellisyyden mukaan) |
| --- | --- |

—

lisätunnisteet (tapauksen ja terveydenhuollon vastatoimiin liittyvän merkityksellisyyden mukaan)

B osan 3.1 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitettu luettelo (tapauksen mukaan).

---

| 23.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/543,

annettu 22 päivänä maaliskuuta 2017,

väestö- ja asuntolaskennoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 763/2008 soveltamissäännöistä aihealueiden sekä niiden erittelyiden kuvausten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon väestö- ja asuntolaskennoista 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 763/2008 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioissa tehdyistä väestö- ja asuntolaskennoista saatujen tietojen vertailukelpoisuus ja mahdollistaa luotettavien unionin laajuisten katsausten laatiminen, laskennan aihealueet on määritettävä ja eriteltävä samalla tavalla kaikissa jäsenvaltioissa. Aihealueiden ja niiden erittelyiden kuvauksia olisi sen vuoksi mukautettava. |
| --- | --- |

(1)

Jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioissa tehdyistä väestö- ja asuntolaskennoista saatujen tietojen vertailukelpoisuus ja mahdollistaa luotettavien unionin laajuisten katsausten laatiminen, laskennan aihealueet on määritettävä ja eriteltävä samalla tavalla kaikissa jäsenvaltioissa. Aihealueiden ja niiden erittelyiden kuvauksia olisi sen vuoksi mukautettava.

| (2) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(2)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Laskennan aihealueiden ja niiden erittelyiden kuvaukset, joita sovelletaan komissiolle viitevuoden 2021 osalta lähetettäviin tietoihin, esitetään liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 14.

1

---

LIITE

Väestö- ja asuntolaskennan aihealueita ja niiden erittelyitä koskevat kuvaukset

Kuvaukset esitetään seuraavasti:

| — | Kukin aihealue yksilöidään otsikolla. |
| --- | --- |

—

Kukin aihealue yksilöidään otsikolla.

| — | Aihealueen otsikkoa voivat seurata kuvaukset, joissa viitataan kyseiseen aihealueeseen yleisesti. |
| --- | --- |

—

Aihealueen otsikkoa voivat seurata kuvaukset, joissa viitataan kyseiseen aihealueeseen yleisesti.

| — | Sen jälkeen täsmennetään aihealueen erittely(t). Joillakin aihealueilla on useampia kuin yksi erittely, kukin eri erittelytarkkuudella. Tällöin ”H” tarkoittaa tarkkuudeltaan yksityiskohtaisinta erittelytasoa, ”M” keskitasoista erittelyä ja ”L” alhaisinta erittelytasoa, kun taas ”N” tarkoittaa kansallista erittelytasoa. |
| --- | --- |

—

Sen jälkeen täsmennetään aihealueen erittely(t). Joillakin aihealueilla on useampia kuin yksi erittely, kukin eri erittelytarkkuudella. Tällöin ”H” tarkoittaa tarkkuudeltaan yksityiskohtaisinta erittelytasoa, ”M” keskitasoista erittelyä ja ”L” alhaisinta erittelytasoa, kun taas ”N” tarkoittaa kansallista erittelytasoa.

| — | Yhteissummat, joihin erittelyjä sovelletaan, yksilöidään. Kutakin erittelyä voivat seurata kuvaukset, jotka liittyvät erityisesti kyseiseen erittelyyn. |
| --- | --- |

—

Yhteissummat, joihin erittelyjä sovelletaan, yksilöidään. Kutakin erittelyä voivat seurata kuvaukset, jotka liittyvät erityisesti kyseiseen erittelyyn.

Aihealue: Vakinainen asuinpaikka

Soveltaessaan asetuksen (EY) N:o 763/2008 2 artiklan d alakohdassa annettua ’vakinaisen asuinpaikan’ määritelmää jäsenvaltioiden on käsiteltävä erityistapauksia seuraavasti:

| a) | Jos henkilö asuu säännöllisesti useammassa kuin yhdessä asuinpaikassa vuoden aikana, asuinpaikkaa, jossa hän on suurimman osan vuodesta, pidetään hänen vakinaisena asuinpaikkanaan riippumatta siitä, sijaitseeko se muualla maassa tai ulkomailla. Henkilön, joka työskentelee poissa kotoa viikon aikana ja palaa perheen asuinpaikkaan viikonloppuisin, vakinaisena asuinpaikkana pidetään kuitenkin perheen asuinpaikkaa riippumatta siitä, sijaitseeko työpaikka muualla maassa tai ulkomailla. |
| --- | --- |

a)

Jos henkilö asuu säännöllisesti useammassa kuin yhdessä asuinpaikassa vuoden aikana, asuinpaikkaa, jossa hän on suurimman osan vuodesta, pidetään hänen vakinaisena asuinpaikkanaan riippumatta siitä, sijaitseeko se muualla maassa tai ulkomailla. Henkilön, joka työskentelee poissa kotoa viikon aikana ja palaa perheen asuinpaikkaan viikonloppuisin, vakinaisena asuinpaikkana pidetään kuitenkin perheen asuinpaikkaa riippumatta siitä, sijaitseeko työpaikka muualla maassa tai ulkomailla.

| b) | Perusasteen ja keskiasteen oppilaiden ja opiskelijoiden, jotka ovat kouluvuoden aikana poissa kotoa riippumatta siitä, kuinka usein he palaavat perheen asuinpaikkaan, vakinaisena asuinpaikkana pidetään perheen asuinpaikkaa (riippumatta siitä, suorittavatko he opintojaan muualla maassa tai ulkomailla). |
| --- | --- |

b)

Perusasteen ja keskiasteen oppilaiden ja opiskelijoiden, jotka ovat kouluvuoden aikana poissa kotoa riippumatta siitä, kuinka usein he palaavat perheen asuinpaikkaan, vakinaisena asuinpaikkana pidetään perheen asuinpaikkaa (riippumatta siitä, suorittavatko he opintojaan muualla maassa tai ulkomailla).

| c) | Korkea-asteen opiskelijoiden, jotka eivät asu kotona lukuvuoden aikana, vakinaisena asuinpaikkana pidetään lukuvuoden aikaista osoitetta riippumatta siitä, onko kyseessä laitos (kuten sisäoppilaitos) tai yksityisasunto ja siitä, suorittavatko he opintojaan muualla maassa tai ulkomailla. Jos opiskelupaikka on samassa maassa, vakinaisena asuinpaikkana voidaan poikkeuksellisesti pitää perheen asuinpaikkaa. |
| --- | --- |

c)

Korkea-asteen opiskelijoiden, jotka eivät asu kotona lukuvuoden aikana, vakinaisena asuinpaikkana pidetään lukuvuoden aikaista osoitetta riippumatta siitä, onko kyseessä laitos (kuten sisäoppilaitos) tai yksityisasunto ja siitä, suorittavatko he opintojaan muualla maassa tai ulkomailla. Jos opiskelupaikka on samassa maassa, vakinaisena asuinpaikkana voidaan poikkeuksellisesti pitää perheen asuinpaikkaa.

| d) | Laitosta pidetään kaikkien niiden asukkaiden vakinaisena asuinpaikkana, jotka laskennan aikana ovat asuneet tai todennäköisesti asuvat siellä vähintään 12 kuukautta. |
| --- | --- |

d)

Laitosta pidetään kaikkien niiden asukkaiden vakinaisena asuinpaikkana, jotka laskennan aikana ovat asuneet tai todennäköisesti asuvat siellä vähintään 12 kuukautta.

| e) | Pakollisessa asepalveluksessa ja armeijan palveluksessa oleviin henkilöihin, jotka asuvat varuskunnassa tai sotilasleireillä, sovelletaan yleistä sääntöä siitä, missä henkilö viettää suurimman osan päivittäistä lepoaikaansa. |
| --- | --- |

e)

Pakollisessa asepalveluksessa ja armeijan palveluksessa oleviin henkilöihin, jotka asuvat varuskunnassa tai sotilasleireillä, sovelletaan yleistä sääntöä siitä, missä henkilö viettää suurimman osan päivittäistä lepoaikaansa.

| f) | Kodittomien tai asunnottomien, liikkuvien yhteisöjen jäsenten, irtolaisten ja niiden henkilöiden, joilla ei ole käsitystä vakinaisesta asuinpaikasta, vakinaisena asuinpaikkana pidetään laskentapaikkaa. |
| --- | --- |

f)

Kodittomien tai asunnottomien, liikkuvien yhteisöjen jäsenten, irtolaisten ja niiden henkilöiden, joilla ei ole käsitystä vakinaisesta asuinpaikasta, vakinaisena asuinpaikkana pidetään laskentapaikkaa.

| g) | Lapsen, joka asuu vuorotellen kahdessa paikassa (esimerkiksi jos vanhemmat ovat eronneet), vakinaisena asuinpaikkana pidetään sitä, jossa hän asuu suurimman osan ajasta. Jos lapsi asuu molempien vanhempien kanssa yhtä pitkän ajan, vakinainen asuinpaikka on se, jossa lapsi on laskentahetkellä, tai vaihtoehtoisesti se kotitalous, joka on lapsen laillinen tai rekisteröity asuinpaikka. |
| --- | --- |

g)

Lapsen, joka asuu vuorotellen kahdessa paikassa (esimerkiksi jos vanhemmat ovat eronneet), vakinaisena asuinpaikkana pidetään sitä, jossa hän asuu suurimman osan ajasta. Jos lapsi asuu molempien vanhempien kanssa yhtä pitkän ajan, vakinainen asuinpaikka on se, jossa lapsi on laskentahetkellä, tai vaihtoehtoisesti se kotitalous, joka on lapsen laillinen tai rekisteröity asuinpaikka.

| h) | Merimiehet ja kalastajat, jotka asuvat vakinaisesti tiedot toimittavassa maassa mutta jotka ovat laskentahetkellä merellä (myös ne, joilla ei ole muuta vakinaista asuinpaikkaa kuin majoitustilat aluksella), on otettava laskennassa huomioon. |
| --- | --- |

h)

Merimiehet ja kalastajat, jotka asuvat vakinaisesti tiedot toimittavassa maassa mutta jotka ovat laskentahetkellä merellä (myös ne, joilla ei ole muuta vakinaista asuinpaikkaa kuin majoitustilat aluksella), on otettava laskennassa huomioon.

| i) | Henkilöt, joiden oleskelu on tilapäistä tai rekisteröimätöntä, sekä turvapaikanhakijat ja henkilöt, jotka ovat hakeneet pakolaisasemaa tai muuta samanlaista kansainvälistä suojelua tai joille tällainen asema on myönnetty, on otettava laskennassa huomioon edellyttäen, että he täyttävät vakinaista asuinpaikkaa koskevat vaatimukset. Tarkoituksena ei ole jaotella tällaisia henkilöitä erikseen, vaan pikemminkin varmistaa, että he eivät jää laskennan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

i)

Henkilöt, joiden oleskelu on tilapäistä tai rekisteröimätöntä, sekä turvapaikanhakijat ja henkilöt, jotka ovat hakeneet pakolaisasemaa tai muuta samanlaista kansainvälistä suojelua tai joille tällainen asema on myönnetty, on otettava laskennassa huomioon edellyttäen, että he täyttävät vakinaista asuinpaikkaa koskevat vaatimukset. Tarkoituksena ei ole jaotella tällaisia henkilöitä erikseen, vaan pikemminkin varmistaa, että he eivät jää laskennan ulkopuolelle.

| j) | Sellaiset laskennan viitekautta edeltävien 12 kuukauden aikana syntyneet lapset, joiden perheet asuivat vakinaisesti tiedot toimittavassa maassa viitekauden aikana, on otettava laskennassa huomioon. |
| --- | --- |

j)

Sellaiset laskennan viitekautta edeltävien 12 kuukauden aikana syntyneet lapset, joiden perheet asuivat vakinaisesti tiedot toimittavassa maassa viitekauden aikana, on otettava laskennassa huomioon.

| k) | Henkilöt, jotka oleskelevat (tosiasiallisesti ja/tai aikovat oleskella) tiedot toimittavassa maassa täsmälleen yhden vuoden ajan, on otettava laskennassa huomioon.
  Sotilas- ja merivoimien henkilöstö sekä diplomaattihenkilöstö ja heidän perheensä |
| --- | --- |

k)

Henkilöt, jotka oleskelevat (tosiasiallisesti ja/tai aikovat oleskella) tiedot toimittavassa maassa täsmälleen yhden vuoden ajan, on otettava laskennassa huomioon.

Sotilas- ja merivoimien henkilöstö sekä diplomaattihenkilöstö ja heidän perheensä

| l) | Tiedot toimittavassa maassa olevat ulkomainen sotilas- ja merivoimien henkilöstö sekä diplomaattihenkilöstö ja heidän perheensä riippumatta heidän oleskelunsa kestosta jätetään maassa vakinaisesti asuvan väestön ulkopuolelle. |
| --- | --- |

l)

Tiedot toimittavassa maassa olevat ulkomainen sotilas- ja merivoimien henkilöstö sekä diplomaattihenkilöstö ja heidän perheensä riippumatta heidän oleskelunsa kestosta jätetään maassa vakinaisesti asuvan väestön ulkopuolelle.

| m) | Kun sotilas- ja merivoimien henkilöstön sekä diplomaattihenkilöstön ja heidän perheidensä oleskelun kesto tiedot toimittavan maan ulkopuolella voidaan määrittää, sovelletaan seuraavaa:






  — | Jos he asuvat ulkomailla alle 12 kuukautta ja he aikovat palata lähtöpaikkaan, heidät kohdennetaan tiedot toimittavassa maassa tavanomaisten vakinaista asuinpaikkaa koskevien sääntöjen mukaisesti. Etenkin silloin kun heidät voidaan kohdentaa (alenevan ensisijaisuuden mukaan):






  i) | tiedot toimittavassa maassa olevaan perheen kotiosoitteeseen, jos sellainen on olemassa, tai |
| --- | --- | --- | --- |

m)

Kun sotilas- ja merivoimien henkilöstön sekä diplomaattihenkilöstön ja heidän perheidensä oleskelun kesto tiedot toimittavan maan ulkopuolella voidaan määrittää, sovelletaan seuraavaa:

—

Jos he asuvat ulkomailla alle 12 kuukautta ja he aikovat palata lähtöpaikkaan, heidät kohdennetaan tiedot toimittavassa maassa tavanomaisten vakinaista asuinpaikkaa koskevien sääntöjen mukaisesti. Etenkin silloin kun heidät voidaan kohdentaa (alenevan ensisijaisuuden mukaan):

i)

tiedot toimittavassa maassa olevaan perheen kotiosoitteeseen, jos sellainen on olemassa, tai

| ii) | siinä maassa olevaan palvelupaikkaan, jossa he palvelivat ennen lähtöä. |
| --- | --- |

ii)

siinä maassa olevaan palvelupaikkaan, jossa he palvelivat ennen lähtöä.

| — | Jos he asuvat ulkomailla vähintään 12 kuukautta tai jos he eivät aio palata lähtöpaikkaan (vaikka palaisivatkin tiedot toimittavaan maahan 12 kuukauden kuluessa), heidät sijoitetaan ”virtuaaliseen paikkaan” (alueen ulkopuolinen) lähtömaassa. |
| --- | --- |

—

Jos he asuvat ulkomailla vähintään 12 kuukautta tai jos he eivät aio palata lähtöpaikkaan (vaikka palaisivatkin tiedot toimittavaan maahan 12 kuukauden kuluessa), heidät sijoitetaan ”virtuaaliseen paikkaan” (alueen ulkopuolinen) lähtömaassa.

Vakinaisen asuinpaikan määritelmän perusteella yleensä laskentapaikassa asuvia henkilöitä, jotka ovat laskentahetkellä poissa tai joiden odotetaan olevan poissa alle vuoden, pidetään tilapäisesti poissaolevina henkilöinä, ja heidät sisällytetään näin ollen kokonaisväestöön. Sitä vastoin henkilöitä, jotka asuvat tai joiden odotetaan asuvan laskentapaikan ulkopuolella vähintään vuoden, ei pidetä tilapäisesti poissaolevina, eikä heitä näin ollen sisällytetä kokonaisväestöön. Näin tehdään riippumatta siitä, minkä pituisilla vierailuilla he käyvät perheensä luona.

Henkilöitä, jotka lasketaan mutta jotka eivät täytä vakinaisen asuinpaikan kriteereitä laskentapaikassa (jotka eivät esimerkiksi asu tai joiden ei odoteta asuvan laskentapaikassa vähintään 12 kuukautta yhtäjaksoisesti), pidetään tilapäisesti läsnäolevina, eikä heitä näin ollen sisällytetä vakinaisten asukkaiden kokonaisväestöön.

| Maantieteellinen alue
   (1) | GEO.N. | GEO.L. | GEO.M. | GEO.H. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä (jäsenvaltion alueella) | 0. | 0. | 0. | 0. |
| x. | Kaikki NUTS 1 -alueet jäsenvaltiossa | | x. | x. | x. |
| | x.x. | Kaikki NUTS 2 -alueet jäsenvaltiossa | | x.x. | x.x. | x.x. |
| | | x.x.x. | Kaikki NUTS 3 -alueet jäsenvaltiossa | | | x.x.x. | x.x.x. |
| | | | x.x.x.x. | Kaikki LAU 2 -alueet jäsenvaltiossa | | | | x.x.x.x. |

Maantieteellinen alue
   (1)

GEO.N.

GEO.L.

GEO.M.

GEO.H.

0.

Yhteensä (jäsenvaltion alueella)

0.

0.

0.

0.

x.

Kaikki NUTS 1 -alueet jäsenvaltiossa

x.

x.

x.

x.x.

Kaikki NUTS 2 -alueet jäsenvaltiossa

x.x.

x.x.

x.x.

x.x.x.

Kaikki NUTS 3 -alueet jäsenvaltiossa

x.x.x.

x.x.x.

x.x.x.x.

Kaikki LAU 2 -alueet jäsenvaltiossa

x.x.x.x.

”Maantieteellisen alueen” erittelyjen tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat (vakinainen asuinpaikka). Niitä voidaan käyttää myös alueellisesti erittelemään yhteissummat, joihin ei sovelleta aihealuetta ”Vakinainen asuinpaikka” eikä ”Työpaikan sijainti”.

”Maantieteelliseen alueen” erittelyissä käytetään tilastollisten alueyksikköjen nimikkeistön (NUTS (2)) ja paikallisten hallintoyksiköiden (LAU) luokitusten versioita, jotka ovat voimassa 1 päivänä tammikuuta 2021.

Aihealue: Työpaikan sijainti

Työpaikan sijainti on se maantieteellinen alue, jolla työssäkäyvä henkilö työskentelee.

Yleensä kotona työskentelevien työpaikka on sama kuin vakinainen asuinpaikka. Termillä ”työskentely” tarkoitetaan ”palkattuna työntekijänä” tehtyä työtä, sellaisena kuin se on määriteltynä aihealueessa ”Toiminnan laatu”. ”Yleensä” kotona työskentelyllä tarkoitetaan sitä, että henkilö viettää kaiken tai suurimman osan ajasta työskennellen kotona ja vähemmän tai ei lainkaan aikaa muussa työpaikassa kuin kotona.

”Työpaikan sijainnin” erittelyissä käytetään tilastollisten alueyksikköjen nimikkeistön (NUTS) versiota, joka on voimassa 1 päivänä tammikuuta 2021.

Sellaista henkilöä koskevissa tiedoissa, jonka työpaikan sijainti ei ole vakinainen, mutta joka ilmoittautuu vakinaiseen osoitteeseen työjakson alussa (esimerkiksi linja-autonkuljettajat, lentoyhtiön miehistö ja sellaisten markkinakojujen pitäjät, joita ei pureta työpäivän lopussa), olisi ilmoitettava mainittu osoite. Tähän ryhmään voi kuulua myös henkilöitä, jotka säännöllisesti matkustavat työhön naapurimaan rajan yli. ”Työpaikan sijainti ei vakinainen (jäsenvaltion sisällä tai sen ulkopuolella)” -erittely sisältää kaikki henkilöt, joiden työpaikan sijainti ei ole vakinainen, mutta se sisältää myös sellaiset henkilöt, joiden työpaikan sijaintia ei voida kohdentaa, kuten merimiehet, kalastajat ja offshore-työntekijät.

| Työpaikan sijainti
   (3) | LPW.N. | LPW.L. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Jäsenvaltion alueella | 1. | 1. |
| | 1.x. | Kaikki NUTS 1 -alueet jäsenvaltiossa | | 1.x. |
| | | 1.x.x. | Kaikki NUTS 2 -alueet jäsenvaltiossa | | 1.x.x. |
| | 1.y. | Työpaikan sijainti jäsenvaltiossa ei tiedossa | | 1.y. |
| 2. | Ei jäsenvaltion alueella | 2. | 2. |
| 3. | Työpaikan sijainti ei vakinainen (jäsenvaltion sisällä tai sen ulkopuolella) | 3. | 3. |
| 4. | Työpaikan sijainti ei tiedossa (jäsenvaltion sisällä tai sen ulkopuolella) | 4. | 4. |
| 5. | Ei sovelleta (ei työskentele) | 5. | 5. |

Työpaikan sijainti
   (3)

LPW.N.

LPW.L.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Jäsenvaltion alueella

1.

1.

1.x.

Kaikki NUTS 1 -alueet jäsenvaltiossa

1.x.

1.x.x.

Kaikki NUTS 2 -alueet jäsenvaltiossa

1.x.x.

1.y.

Työpaikan sijainti jäsenvaltiossa ei tiedossa

1.y.

2.

Ei jäsenvaltion alueella

2.

2.

3.

Työpaikan sijainti ei vakinainen (jäsenvaltion sisällä tai sen ulkopuolella)

3.

3.

4.

Työpaikan sijainti ei tiedossa (jäsenvaltion sisällä tai sen ulkopuolella)

4.

4.

5.

Ei sovelleta (ei työskentele)

5.

5.

”Työpaikan sijainnin” erittelyjen tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Taajama

Taajamaksi määritellään erillinen väestökeskittymä eli alue, jota määrittää naapuri- tai lähirakennuksissa asuva väestö. Tällaiset rakennukset voivat

| a) | muodostaa yhtenäisen rakennetun alueen, jossa on selkeästi tunnistettava katumuodostelma; tai |
| --- | --- |

a)

muodostaa yhtenäisen rakennetun alueen, jossa on selkeästi tunnistettava katumuodostelma; tai

| b) | koostua rakennusryhmästä, johon paikallisesti tunnistettava paikannimi liittyy yksinomaisesti, vaikka se ei olekaan osa rakennettua aluetta; tai |
| --- | --- |

b)

koostua rakennusryhmästä, johon paikallisesti tunnistettava paikannimi liittyy yksinomaisesti, vaikka se ei olekaan osa rakennettua aluetta; tai

| c) | muodostaa rakennusryhmän, jossa rakennusten välinen etäisyys ei ole yli 200 metriä, vaikka kumpikaan edellä esitetyistä kriteereistä ei täyty. |
| --- | --- |

c)

muodostaa rakennusryhmän, jossa rakennusten välinen etäisyys ei ole yli 200 metriä, vaikka kumpikaan edellä esitetyistä kriteereistä ei täyty.

Sovellettaessa tätä määritelmää tiettyjä maankäyttöluokkia ei pidetä sellaisina, että ne rikkoisivat rakennetun alueen jatkuvuuden. Tällaisia luokkia ovat muun muassa teolliset ja kaupalliset rakennukset ja tilat, yleiset puistot, leikkikentät ja puutarhat, jalkapallokentät ja muut urheilutilat, silloitetut joet, rautatiekiskot, kanaalit, pysäköintialueet ja muut liikenneinfrastruktuurit sekä kirkkomaat ja hautausmaat.

LAU 2 -alueita, joiden kokonaisväestö on alle 2 000, voidaan pitää yhtenä taajamana.

Taajaman asukkaat määritellään henkilöiksi, joiden vakinainen asuinpaikka on taajamassa.

Hajallaan sijaitseva rakennus on sijoitettava luokkaan, joka edustaa niiden henkilöiden lukumäärää, joiden vakinainen asuinpaikkaa on rakennuksessa.

| Taajaman koko | LOC. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Vähintään 1 000 000 asukasta | 1. |
| 2. | 500 000 –999 999 asukasta | 2. |
| 3. | 200 000 –499 999 asukasta | 3. |
| 4. | 100 000 –199 999 asukasta | 4. |
| 5. | 50 000 –99 999 asukasta | 5. |
| 6. | 20 000 –49 999 asukasta | 6. |
| 7. | 10 000 –19 999 asukasta | 7. |
| 8. | 5 000 –9 999 asukasta | 8. |
| 9. | 2 000 –4 999 asukasta | 9. |
| 10. | 1 000 –1 999 asukasta | 10. |
| 11. | 500–999 asukasta | 11. |
| 12. | 200–499 asukasta | 12. |
| 13. | Alle 200 asukasta | 13. |

Taajaman koko

LOC.

0.

Yhteensä

0.

1.

Vähintään 1 000 000 asukasta

1.

2.

500 000 –999 999 asukasta

2.

3.

200 000 –499 999 asukasta

3.

4.

100 000 –199 999 asukasta

4.

5.

50 000 –99 999 asukasta

5.

6.

20 000 –49 999 asukasta

6.

7.

10 000 –19 999 asukasta

7.

8.

5 000 –9 999 asukasta

8.

9.

2 000 –4 999 asukasta

9.

10.

1 000 –1 999 asukasta

10.

11.

500–999 asukasta

11.

12.

200–499 asukasta

12.

13.

Alle 200 asukasta

13.

”Taajaman kokoa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä kaikkien sellaisten yksikköjen yhteissumma tai välisumma, jotka voivat sijaita ”taajamissa”, myös kaikki henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Sukupuoli

| Sukupuoli | SEX. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Mies | 1. |
| 2. | Nainen | 2. |

Sukupuoli

SEX.

0.

Yhteensä

0.

1.

Mies

1.

2.

Nainen

2.

”Sukupuolta” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Ikä

Ilmoitetaan tiedot iästä viitepäivänä (täysinä vuosina).

| Ikä | AGE.L. | AGE.M. | AGE.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Alle 15 vuotta | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Alle 5 vuotta | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1 | Alle 1 vuotta | | | 1.1.1 |
| | | 1.1.2. | 1 vuosi | | | 1.1.2. |
| | | 1.1.3. | 2 vuotta | | | 1.1.3. |
| | | 1.1.4. | 3 vuotta | | | 1.1.4. |
| | | 1.1.5. | 4 vuotta | | | 1.1.5. |
| | 1.2. | 5–9 vuotta | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 5 vuotta | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 6 vuotta | | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 7 vuotta | | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 8 vuotta | | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 9 vuotta | | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 10–14 vuotta | | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 10 vuotta | | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 11 vuotta | | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 12 vuotta | | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 13 vuotta | | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 14 vuotta | | | 1.3.5. |
| 2. | 15–29 vuotta | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | 15–19 vuotta | | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.1. | 15 vuotta | | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | 16 vuotta | | | 2.1.2. |
| | | 2.1.3. | 17 vuotta | | | 2.1.3. |
| | | 2.1.4. | 18 vuotta | | | 2.1.4. |
| | | 2.1.5. | 19 vuotta | | | 2.1.5. |
| | 2.2. | 20–24 vuotta | | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | 20 vuotta | | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | 21 vuotta | | | 2.2.2. |
| | | 2.2.3. | 22 vuotta | | | 2.2.3. |
| | | 2.2.4. | 23 vuotta | | | 2.2.4. |
| | | 2.2.5. | 24 vuotta | | | 2.2.5. |
| | 2.3. | 25–29 vuotta | | 2.3. | 2.3. |
| | | 2.3.1. | 25 vuotta | | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | 26 vuotta | | | 2.3.2. |
| | | 2.3.3. | 27 vuotta | | | 2.3.3. |
| | | 2.3.4. | 28 vuotta | | | 2.3.4. |
| | | 2.3.5. | 29 vuotta | | | 2.3.5. |
| 3. | 30–49 vuotta | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 30–34 vuotta | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.1. | 30 vuotta | | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | 31 vuotta | | | 3.1.2. |
| | | 3.1.3. | 32 vuotta | | | 3.1.3. |
| | | 3.1.4. | 33 vuotta | | | 3.1.4. |
| | | 3.1.5. | 34 vuotta | | | 3.1.5. |
| | 3.2. | 35–39 vuotta | | 3.2. | 3.2. |
| | | 3.2.1. | 35 vuotta | | | 3.2.1. |
| | | 3.2.2. | 36 vuotta | | | 3.2.2. |
| | | 3.2.3. | 37 vuotta | | | 3.2.3. |
| | | 3.2.4. | 38 vuotta | | | 3.2.4. |
| | | 3.2.5. | 39 vuotta | | | 3.2.5. |
| | 3.3. | 40–44 vuotta | | 3.3. | 3.3. |
| | | 3.3.1. | 40 vuotta | | | 3.3.1. |
| | | 3.3.2. | 41 vuotta | | | 3.3.2. |
| | | 3.3.3. | 42 vuotta | | | 3.3.3. |
| | | 3.3.4. | 43 vuotta | | | 3.3.4. |
| | | 3.3.5. | 44 vuotta | | | 3.3.5. |
| | 3.4. | 45–49 vuotta | | 3.4. | 3.4. |
| | | 3.4.1. | 45 vuotta | | | 3.4.1. |
| | | 3.4.2. | 46 vuotta | | | 3.4.2. |
| | | 3.4.3. | 47 vuotta | | | 3.4.3. |
| | | 3.4.4. | 48 vuotta | | | 3.4.4. |
| | | 3.4.5. | 49 vuotta | | | 3.4.5. |
| 4. | 50–64 vuotta | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 50–54 vuotta | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 50 vuotta | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 51 vuotta | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 52 vuotta | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 53 vuotta | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 54 vuotta | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | 55–59 vuotta | | 4.2. | 4.2. |
| | | 4.2.1. | 55 vuotta | | | 4.2.1. |
| | | 4.2.2. | 56 vuotta | | | 4.2.2. |
| | | 4.2.3. | 57 vuotta | | | 4.2.3. |
| | | 4.2.4. | 58 vuotta | | | 4.2.4. |
| | | 4.2.5. | 59 vuotta | | | 4.2.5. |
| | 4.3. | 60–64 vuotta | | 4.3. | 4.3. |
| | | 4.3.1. | 60 vuotta | | | 4.3.1. |
| | | 4.3.2. | 61 vuotta | | | 4.3.2. |
| | | 4.3.3. | 62 vuotta | | | 4.3.3. |
| | | 4.3.4. | 63 vuotta | | | 4.3.4. |
| | | 4.3.5. | 64 vuotta | | | 4.3.5. |
| 5. | 65–84 vuotta | 5. | 5. | 5. |
| | 5.1. | 65–69 vuotta | | 5.1. | 5.1. |
| | | 5.1.1. | 65 vuotta | | | 5.1.1. |
| | | 5.1.2. | 66 vuotta | | | 5.1.2. |
| | | 5.1.3. | 67 vuotta | | | 5.1.3. |
| | | 5.1.4. | 68 vuotta | | | 5.1.4. |
| | | 5.1.5. | 69 vuotta | | | 5.1.5. |
| | 5.2. | 70–74 vuotta | | 5.2. | 5.2. |
| | | 5.2.1. | 70 vuotta | | | 5.2.1. |
| | | 5.2.2. | 71 vuotta | | | 5.2.2. |
| | | 5.2.3. | 72 vuotta | | | 5.2.3. |
| | | 5.2.4. | 73 vuotta | | | 5.2.4. |
| | | 5.2.5. | 74 vuotta | | | 5.2.5. |
| | 5.3. | 75–79 vuotta | | 5.3. | 5.3. |
| | | 5.3.1. | 75 vuotta | | | 5.3.1. |
| | | 5.3.2. | 76 vuotta | | | 5.3.2. |
| | | 5.3.3. | 77 vuotta | | | 5.3.3. |
| | | 5.3.4. | 78 vuotta | | | 5.3.4. |
| | | 5.3.5. | 79 vuotta | | | 5.3.5. |
| | 5.4. | 80–84 vuotta | | 5.4. | 5.4. |
| | | 5.4.1. | 80 vuotta | | | 5.4.1. |
| | | 5.4.2. | 81 vuotta | | | 5.4.2. |
| | | 5.4.3. | 82 vuotta | | | 5.4.3. |
| | | 5.4.4. | 83 vuotta | | | 5.4.4. |
| | | 5.4.5. | 84 vuotta | | | 5.4.5. |
| 6. | 85 vuotta ja yli | 6. | 6. | 6. |
| | 6.1. | 85–89 vuotta | | 6.1. | 6.1. |
| | | 6.1.1. | 85 vuotta | | | 6.1.1. |
| | | 6.1.2. | 86 vuotta | | | 6.1.2. |
| | | 6.1.3. | 87 vuotta | | | 6.1.3. |
| | | 6.1.4. | 88 vuotta | | | 6.1.4. |
| | | 6.1.5. | 89 vuotta | | | 6.1.5. |
| | 6.2. | 90–94 vuotta | | 6.2. | 6.2. |
| | | 6.2.1. | 90 vuotta | | | 6.2.1. |
| | | 6.2.2. | 91 years | | | 6.2.2. |
| | | 6.2.3. | 92 vuotta | | | 6.2.3. |
| | | 6.2.4. | 93 vuotta | | | 6.2.4. |
| | | 6.2.5. | 94 vuotta | | | 6.2.5. |
| | 6.3. | 95–99 vuotta | | 6.3. | 6.3. |
| | | 6.3.1. | 95 vuotta | | | 6.3.1. |
| | | 6.3.2. | 96 vuotta | | | 6.3.2. |
| | | 6.3.3. | 97 vuotta | | | 6.3.3. |
| | | 6.3.4. | 98 vuotta | | | 6.3.4. |
| | | 6.3.5. | 99 vuotta | | | 6.3.5. |
| | 6.4. | 100 vuotta ja yli | | 6.4. | 6.4. |

Ikä

AGE.L.

AGE.M.

AGE.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

0.

1.

Alle 15 vuotta

1.

1.

1.

1.1.

Alle 5 vuotta

1.1.

1.1.

1.1.1

Alle 1 vuotta

1.1.1

1.1.2.

1 vuosi

1.1.2.

1.1.3.

2 vuotta

1.1.3.

1.1.4.

3 vuotta

1.1.4.

1.1.5.

4 vuotta

1.1.5.

1.2.

5–9 vuotta

1.2.

1.2.

1.2.1.

5 vuotta

1.2.1.

1.2.2.

6 vuotta

1.2.2.

1.2.3.

7 vuotta

1.2.3.

1.2.4.

8 vuotta

1.2.4.

1.2.5.

9 vuotta

1.2.5.

1.3.

10–14 vuotta

1.3.

1.3.

1.3.1.

10 vuotta

1.3.1.

1.3.2.

11 vuotta

1.3.2.

1.3.3.

12 vuotta

1.3.3.

1.3.4.

13 vuotta

1.3.4.

1.3.5.

14 vuotta

1.3.5.

2.

15–29 vuotta

2.

2.

2.

2.1.

15–19 vuotta

2.1.

2.1.

2.1.1.

15 vuotta

2.1.1.

2.1.2.

16 vuotta

2.1.2.

2.1.3.

17 vuotta

2.1.3.

2.1.4.

18 vuotta

2.1.4.

2.1.5.

19 vuotta

2.1.5.

2.2.

20–24 vuotta

2.2.

2.2.

2.2.1.

20 vuotta

2.2.1.

2.2.2.

21 vuotta

2.2.2.

2.2.3.

22 vuotta

2.2.3.

2.2.4.

23 vuotta

2.2.4.

2.2.5.

24 vuotta

2.2.5.

2.3.

25–29 vuotta

2.3.

2.3.

2.3.1.

25 vuotta

2.3.1.

2.3.2.

26 vuotta

2.3.2.

2.3.3.

27 vuotta

2.3.3.

2.3.4.

28 vuotta

2.3.4.

2.3.5.

29 vuotta

2.3.5.

3.

30–49 vuotta

3.

3.

3.

3.1.

30–34 vuotta

3.1.

3.1.

3.1.1.

30 vuotta

3.1.1.

3.1.2.

31 vuotta

3.1.2.

3.1.3.

32 vuotta

3.1.3.

3.1.4.

33 vuotta

3.1.4.

3.1.5.

34 vuotta

3.1.5.

3.2.

35–39 vuotta

3.2.

3.2.

3.2.1.

35 vuotta

3.2.1.

3.2.2.

36 vuotta

3.2.2.

3.2.3.

37 vuotta

3.2.3.

3.2.4.

38 vuotta

3.2.4.

3.2.5.

39 vuotta

3.2.5.

3.3.

40–44 vuotta

3.3.

3.3.

3.3.1.

40 vuotta

3.3.1.

3.3.2.

41 vuotta

3.3.2.

3.3.3.

42 vuotta

3.3.3.

3.3.4.

43 vuotta

3.3.4.

3.3.5.

44 vuotta

3.3.5.

3.4.

45–49 vuotta

3.4.

3.4.

3.4.1.

45 vuotta

3.4.1.

3.4.2.

46 vuotta

3.4.2.

3.4.3.

47 vuotta

3.4.3.

3.4.4.

48 vuotta

3.4.4.

3.4.5.

49 vuotta

3.4.5.

4.

50–64 vuotta

4.

4.

4.

4.1.

50–54 vuotta

4.1.

4.1.

4.1.1.

50 vuotta

4.1.1.

4.1.2.

51 vuotta

4.1.2.

4.1.3.

52 vuotta

4.1.3.

4.1.4.

53 vuotta

4.1.4.

4.1.5.

54 vuotta

4.1.5.

4.2.

55–59 vuotta

4.2.

4.2.

4.2.1.

55 vuotta

4.2.1.

4.2.2.

56 vuotta

4.2.2.

4.2.3.

57 vuotta

4.2.3.

4.2.4.

58 vuotta

4.2.4.

4.2.5.

59 vuotta

4.2.5.

4.3.

60–64 vuotta

4.3.

4.3.

4.3.1.

60 vuotta

4.3.1.

4.3.2.

61 vuotta

4.3.2.

4.3.3.

62 vuotta

4.3.3.

4.3.4.

63 vuotta

4.3.4.

4.3.5.

64 vuotta

4.3.5.

5.

65–84 vuotta

5.

5.

5.

5.1.

65–69 vuotta

5.1.

5.1.

5.1.1.

65 vuotta

5.1.1.

5.1.2.

66 vuotta

5.1.2.

5.1.3.

67 vuotta

5.1.3.

5.1.4.

68 vuotta

5.1.4.

5.1.5.

69 vuotta

5.1.5.

5.2.

70–74 vuotta

5.2.

5.2.

5.2.1.

70 vuotta

5.2.1.

5.2.2.

71 vuotta

5.2.2.

5.2.3.

72 vuotta

5.2.3.

5.2.4.

73 vuotta

5.2.4.

5.2.5.

74 vuotta

5.2.5.

5.3.

75–79 vuotta

5.3.

5.3.

5.3.1.

75 vuotta

5.3.1.

5.3.2.

76 vuotta

5.3.2.

5.3.3.

77 vuotta

5.3.3.

5.3.4.

78 vuotta

5.3.4.

5.3.5.

79 vuotta

5.3.5.

5.4.

80–84 vuotta

5.4.

5.4.

5.4.1.

80 vuotta

5.4.1.

5.4.2.

81 vuotta

5.4.2.

5.4.3.

82 vuotta

5.4.3.

5.4.4.

83 vuotta

5.4.4.

5.4.5.

84 vuotta

5.4.5.

6.

85 vuotta ja yli

6.

6.

6.

6.1.

85–89 vuotta

6.1.

6.1.

6.1.1.

85 vuotta

6.1.1.

6.1.2.

86 vuotta

6.1.2.

6.1.3.

87 vuotta

6.1.3.

6.1.4.

88 vuotta

6.1.4.

6.1.5.

89 vuotta

6.1.5.

6.2.

90–94 vuotta

6.2.

6.2.

6.2.1.

90 vuotta

6.2.1.

6.2.2.

91 years

6.2.2.

6.2.3.

92 vuotta

6.2.3.

6.2.4.

93 vuotta

6.2.4.

6.2.5.

94 vuotta

6.2.5.

6.3.

95–99 vuotta

6.3.

6.3.

6.3.1.

95 vuotta

6.3.1.

6.3.2.

96 vuotta

6.3.2.

6.3.3.

97 vuotta

6.3.3.

6.3.4.

98 vuotta

6.3.4.

6.3.5.

99 vuotta

6.3.5.

6.4.

100 vuotta ja yli

6.4.

6.4.

”Ikää” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Siviilisääty (oikeudellinen)

Siviilisääty määritellään yksilön (oikeudelliseksi) aviosäädyksi suhteessa tiedot toimittavan maan avioliittolakeihin (tai -tapoihin).

Henkilö luokitellaan viitepäivään nähden tuoreimman oikeudellisen siviilisäädyn mukaisesti.

Jäsenvaltioissa, joissa lainsäädäntöön sisältyy säännöksiä, joiden mukaan naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa olevat voivat olla ”asumuserossa”, tällaiset ”asumuserossa” olevat henkilöt luokitellaan kohtaan ”Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa” (LMS.L. 2. ja LMS.H. 2.).

| Siviilisääty (oikeudellinen) | LMS.L. | LMS.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Ei koskaan naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa | 1. | 1. |
| 2. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa | 2. | 2. |
| | 2.1. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa vastakkaista sukupuolta olevan henkilön kanssa | | 2.1. |
| 2.2. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa | | 2.2. |
| 3. | Leski tai rekisteröity parisuhde päättynyt puolison kuolemaan (eikä uudelleen naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa) | 3. | 3. |
| 4. | Eronnut tai rekisteröity parisuhde purettu oikeudellisesti (eikä uudelleen naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa) | 4. | 4. |
| 5. | Ei ilmoitettu | 5. | 5. |

Siviilisääty (oikeudellinen)

LMS.L.

LMS.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Ei koskaan naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa

1.

1.

2.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa

2.

2.

2.1.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa vastakkaista sukupuolta olevan henkilön kanssa

2.1.

2.2.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa

2.2.

3.

Leski tai rekisteröity parisuhde päättynyt puolison kuolemaan (eikä uudelleen naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa)

3.

3.

4.

Eronnut tai rekisteröity parisuhde purettu oikeudellisesti (eikä uudelleen naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa)

4.

4.

5.

Ei ilmoitettu

5.

5.

”Siviilisäätyä (oikeudellista)” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Toiminnan laatu

”Toiminnan laadulla” tarkoitetaan henkilön nykyistä suhdetta työvoimaan kuulumiseen; perustana on yhden viikon viitekausi, joka voi olla tietty hiljattainen kalenteriviikko tai viimeinen täysi kalenteriviikko taikka laskentaa edeltäneet seitsemän päivää.

”Työvoimaan kuuluvia” ovat kaikki henkilöt, jotka täyttävät työllisiin tai työttömiin kuulumisen vaatimukset.

”Työllisiin” kuuluvat kaikki vähintään 15-vuotiaat, jotka viiteviikon aikana

| a) | tekivät vähintään yhden tunnin työtä palkkaa tai muuta raha- tai luontoisetuutta vastaan, tai |
| --- | --- |

a)

tekivät vähintään yhden tunnin työtä palkkaa tai muuta raha- tai luontoisetuutta vastaan, tai

| b) | olivat tilapäisesti poissa työstä, jossa he olivat jo työskennelleet ja johon heillä säilyi virallinen työsuhde, tai itsenäisen ammatin harjoittamisesta. |
| --- | --- |

b)

olivat tilapäisesti poissa työstä, jossa he olivat jo työskennelleet ja johon heillä säilyi virallinen työsuhde, tai itsenäisen ammatin harjoittamisesta.

Tilapäisesti työstä poissa olevia työntekijöitä pidetään palkkatyössä olevina, edellyttäen että heillä oli virallinen työsuhde. Tilapäisen poissaolon mahdollisia syitä ovat

| a) | sairaus tai vamma; tai |
| --- | --- |

a)

sairaus tai vamma; tai

| b) | loma; tai |
| --- | --- |

b)

loma; tai

| c) | lakko tai työsulku; tai |
| --- | --- |

c)

lakko tai työsulku; tai

| d) | koulutusvapaa; tai |
| --- | --- |

d)

koulutusvapaa; tai

| e) | äitiys- tai vanhempainvapaa; tai |
| --- | --- |

e)

äitiys- tai vanhempainvapaa; tai

| f) | elinkeinotoiminnan supistaminen; tai |
| --- | --- |

f)

elinkeinotoiminnan supistaminen; tai

| g) | tilapäinen työn keskeyttäminen esimerkiksi huonon sään, mekaanisen tai sähkövian taikka raaka-aineen tai polttoaineen puutteen vuoksi; tai |
| --- | --- |

g)

tilapäinen työn keskeyttäminen esimerkiksi huonon sään, mekaanisen tai sähkövian taikka raaka-aineen tai polttoaineen puutteen vuoksi; tai

| h) | muu tilapäinen lomaan tai muuhun syyhyn liittyvä poissaolo. |
| --- | --- |

h)

muu tilapäinen lomaan tai muuhun syyhyn liittyvä poissaolo.

Virallinen työsuhde määritetään yhden tai useamman seuraavan kriteerin perusteella:

| a) | palkanmaksun jatkuminen; tai |
| --- | --- |

a)

palkanmaksun jatkuminen; tai

| b) | varmuus työhön palaamisesta poissaolon syyn päätyttyä tai sopimus työhönpaluupäivästä; tai |
| --- | --- |

b)

varmuus työhön palaamisesta poissaolon syyn päätyttyä tai sopimus työhönpaluupäivästä; tai

| c) | pitkittynyt poissaolo työstä, mikä tapauksen mukaan voi olla se aika, jolta työntekijät saavat korvaavaa etuutta ilman velvoitetta ottaa vastaan muuta työtä. |
| --- | --- |

c)

pitkittynyt poissaolo työstä, mikä tapauksen mukaan voi olla se aika, jolta työntekijät saavat korvaavaa etuutta ilman velvoitetta ottaa vastaan muuta työtä.

Itsenäisiä ammatinharjoittajia pidetään ”työllisinä”, jos he ovat työskennelleet itsenäisinä ammatinharjoittajina viiteviikon aikana tai jos he ovat tilapäisesti pois työstä ja heidän yrityksensä kuitenkin on edelleen olemassa.

Avustavia perheenjäseniä pidetään ”työllisinä” samoin perustein kuin muita työllisiä; määrittely ei ole riippuvainen viitekauden aikana tehdyistä työtunneista. Myös samassa tai muussa kotitaloudessa asuvia henkilöitä, jotka hoitavat perheenjäsenen työhön kuuluvia tehtäviä tai velvollisuuksia, pidetään työllisinä.

”Työttömiin” kuuluvat kaikki vähintään 15-vuotiaat, jotka olivat

| a) | ”ilman työtä” eli eivät olleet palkkatyössä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina viiteviikon aikana; ja |
| --- | --- |

a)

”ilman työtä” eli eivät olleet palkkatyössä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina viiteviikon aikana; ja

| b) | ”käytettävissä työntekijöinä” eli olivat käytettävissä palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen viiteviikon aikana ja kaksi viikkoa sen jälkeen; ja |
| --- | --- |

b)

”käytettävissä työntekijöinä” eli olivat käytettävissä palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen viiteviikon aikana ja kaksi viikkoa sen jälkeen; ja

| c) | ”työnhakijoita” eli olivat toteuttaneet erityisiä toimia hakeutuakseen palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen viiteviikkoon päättyvien neljän viikon kuluessa. |
| --- | --- |

c)

”työnhakijoita” eli olivat toteuttaneet erityisiä toimia hakeutuakseen palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen viiteviikkoon päättyvien neljän viikon kuluessa.

”Muut” ovat työvoiman ulkopuolella olevia henkilöitä, jotka saavat julkista tai yksityistä tukea, sekä kaikki muut henkilöt, jotka eivät kuulu edellä mainittuihin luokkiin.

Luokiteltaessa kukin henkilö yksittäisen toiminnan laadun mukaan etusijalle asetetaan ”Työllinen” ennen ”Työtöntä” ja ”Työtön” ennen ”Työvoiman ulkopuolella olevaa”.

Luokiteltaessa työvoiman ulkopuolella olevia henkilöitä toiminnan laadun mukaan etusijalle asetetaan luokka ”Henkilöt, jotka ovat kansallista työvoimaan kuulumisen vähimmäisikää nuorempia” ennen luokkaa ”Eläkkeensaajat tai pääomatulojen saajat”, luokka ”Eläkkeensaajat tai pääomatulojen saajat” ennen luokkaa ”Opiskelijat” ja luokka ”Opiskelijat” ennen luokkaa ”Muut”.

Luokkaan ”Opiskelijat” (CAS.H.2.3.) kuuluvat keski- ja korkea-asteen oppilaitoksissa opiskelevat, jotka

| — | ovat saavuttaneet kansallisen työvoimaan kuulumisen vähimmäisiän ja |
| --- | --- |

—

ovat saavuttaneet kansallisen työvoimaan kuulumisen vähimmäisiän ja

| — | ovat työvoiman ulkopuolella ja |
| --- | --- |

—

ovat työvoiman ulkopuolella ja

| — | eivät ole eläkkeensaajia tai pääomatulojen saajia. |
| --- | --- |

—

eivät ole eläkkeensaajia tai pääomatulojen saajia.

| Toiminnan laatu | CAS.L. | CAS.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Työvoima | 1. | 1. |
| | 1.1. | Työllinen | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Työtön | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Työvoiman ulkopuolella | 2. | 2. |
| | 2.1. | Henkilöt, jotka ovat kansallista työvoimaan kuulumisen vähimmäisikää nuorempia | | 2.1. |
| | 2.2. | Eläkkeensaajat tai pääomatulojen saajat | | 2.2. |
| | 2.3. | Opiskelijat | | 2.3. |
| | 2.4. | Muut | | 2.4. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. | 3. |

Toiminnan laatu

CAS.L.

CAS.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Työvoima

1.

1.

1.1.

Työllinen

1.1.

1.1.

1.2.

Työtön

1.2.

1.2.

2.

Työvoiman ulkopuolella

2.

2.

2.1.

Henkilöt, jotka ovat kansallista työvoimaan kuulumisen vähimmäisikää nuorempia

2.1.

2.2.

Eläkkeensaajat tai pääomatulojen saajat

2.2.

2.3.

Opiskelijat

2.3.

2.4.

Muut

2.4.

3.

Ei ilmoitettu

3.

3.

”Toiminnan laatua” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Ammatti

”Ammatilla” tarkoitetaan työpaikassa tehtävän työn luonnetta. ”Työn luonnetta” kuvataan keskeisillä työtehtävillä ja -velvollisuuksilla.

Aihealueiden ”Ammatti”, ”Toimiala” ja ”Ammattiasema” erittelyissä henkilön luokittelu tehdään saman työn perusteella. Useampaa kuin yhtä työtä tekevät henkilöt luokitellaan ammattiin heidän pääasiallisen työnsä perusteella, joka tunnistetaan seuraavien perusteella:

| 1) | työhön käytetty aika tai, jos ei ole saatavilla, |
| --- | --- |

1)

työhön käytetty aika tai, jos ei ole saatavilla,

| 2) | työstä saatu tulo. |
| --- | --- |

2)

työstä saatu tulo.

Vähintään 15-vuotiaat, jotka olivat työllisiä (eli joiden ”Toiminnan laatu” – CAS oli ”Työllinen” (CAS.L. ja CAS.H. 1.1)) viiteviikon aikana, luokitellaan vain yhteen luokista OCC.1.–OCC.11.

Alle 15-vuotiaat sekä vähintään 15-vuotiaat, jotka

| — | olivat työttömiä viiteviikon aikana (”Toiminnan laatu” – ”Työtön” (CAS.L. 1.2)) tai jotka |
| --- | --- |

—

olivat työttömiä viiteviikon aikana (”Toiminnan laatu” – ”Työtön” (CAS.L. 1.2)) tai jotka

| — | olivat työvoiman ulkopuolella (”Toiminnan laatu” – ”Työvoiman ulkopuolella” (CAS.L. ja CAS.H.2.)), luokitellaan luokkaan ”Ei sovelleta” (OCC.12.). |
| --- | --- |

—

olivat työvoiman ulkopuolella (”Toiminnan laatu” – ”Työvoiman ulkopuolella” (CAS.L. ja CAS.H.2.)), luokitellaan luokkaan ”Ei sovelleta” (OCC.12.).

Jos 1 päivänä tammikuuta 2021 voimassa olevan ISCO-luokituksen luokkien nimet eroavat luokissa OCC.2.–OCC.11. luetelluista nimistä, käytetään 1 päivänä tammikuuta 2021 voimassa olevan ISCO-luokituksen luokkien nimiä.

| Ammatti | OCC. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Johtajat | 1. |
| 2. | Erityisasiantuntijat | 2. |
| 3. | Asiantuntijat | 3. |
| 4. | Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät | 4. |
| 5. | Palvelu- ja myyntityöntekijät | 5. |
| 6. | Maanviljelijät, metsätyöntekijät ym. | 6. |
| 7. | Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät | 7. |
| 8. | Prosessi- ja kuljetustyöntekijät | 8. |
| 9. | Muut työntekijät | 9. |
| 10. | Sotilaat | 10. |
| 11. | Ei ilmoitettu | 11. |
| 12. | Ei sovelleta | 12. |

Ammatti

OCC.

0.

Yhteensä

0.

1.

Johtajat

1.

2.

Erityisasiantuntijat

2.

3.

Asiantuntijat

3.

4.

Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät

4.

5.

Palvelu- ja myyntityöntekijät

5.

6.

Maanviljelijät, metsätyöntekijät ym.

6.

7.

Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät

7.

8.

Prosessi- ja kuljetustyöntekijät

8.

9.

Muut työntekijät

9.

10.

Sotilaat

10.

11.

Ei ilmoitettu

11.

12.

Ei sovelleta

12.

”Ammattia” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Toimiala

”Toimialalla” tarkoitetaan tuotannon tai toiminnan lajia siinä yrityksessä tai vastaavassa yksikössä, jossa työtekijän työpaikka sijaitsee. Niiden henkilöiden osalta, jotka on ottanut palvelukseensa ja työllistää yksi yritys mutta joiden tosiasiallinen työpaikka on toisessa yrityksessä (”vuokratyöntekijät”, ”komennustyöntekijät”), ilmoitetaan tiedot sen yrityksen tai vastaavan yksikön toimialasta, jossa työpaikka tosiasiallisesti sijaitsee.

Aihealueiden ”Ammatti”, ”Toimiala” ja ”Ammattiasema” erittelyissä henkilön luokittelu tehdään saman työn perusteella. Useampaa kuin yhtä työtä tekevät henkilöt luokitellaan toimialalle heidän pääasiallisen työnsä perusteella, joka tunnistetaan seuraavien perusteella:

| — | työhön käytetty aika tai, jos ei ole saatavilla, |
| --- | --- |

—

työhön käytetty aika tai, jos ei ole saatavilla,

| — | työstä saatu tulo. |
| --- | --- |

—

työstä saatu tulo.

Vähintään 15-vuotiaat, jotka olivat työllisiä (eli joiden ”Toiminnan laatu” – CAS oli ”Työllinen” (CAS.L. ja CAS.H. 1.1)) viiteviikon aikana, luokitellaan vain yhteen luokista IND.1.–IND.11.

Alle 15-vuotiaat sekä vähintään 15-vuotiaat, jotka

| — | olivat työttömiä viiteviikon aikana (”Toiminnan laatu” – ”Työtön” (CAS.L. ja CAS.H.1.2)) tai jotka |
| --- | --- |

—

olivat työttömiä viiteviikon aikana (”Toiminnan laatu” – ”Työtön” (CAS.L. ja CAS.H.1.2)) tai jotka

| — | olivat työvoiman ulkopuolella (”Toiminnan laatu” – ”Työvoiman ulkopuolella” (CAS.L. ja CAS.H.2.)), luokitellaan luokkaan ”Ei sovelleta” (IND.12.). |
| --- | --- |

—

olivat työvoiman ulkopuolella (”Toiminnan laatu” – ”Työvoiman ulkopuolella” (CAS.L. ja CAS.H.2.)), luokitellaan luokkaan ”Ei sovelleta” (IND.12.).

| Toimiala | IND.L. | IND.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Maatalous, metsätalous ja kalatalous | 1. | 1. |
| 2. | Tehdasteollisuus, kaivostoiminta ja louhinta sekä muu teollisuus | 2. | 2. |
| | 2.1. | Kaivostoiminta ja louhinta | | 2.1. |
| | 2.2. | Teollisuus | | 2.2. |
| | 2.3. | Sähkö-, kaasu-, lämpö- ja ilmastointihuolto | | 2.3. |
| | 2.4 | Vesihuolto; viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito | | 2.4. |
| 3. | Rakentaminen | 3. | 3. |
| 4. | Tukku- ja vähittäiskauppa, kuljetus ja varastointi, majoitus- ja ravitsemistoiminta | 4. | 4. |
| | 4.1 | Tukku- ja vähittäiskauppa; moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien korjaus | | 4.1. |
| | 4.2 | Kuljetus ja varastointi | | 4.2. |
| | 4.3 | Majoitus- ja ravitsemistoiminta | | 4.3. |
| 5. | Tiedotus ja viestintä | 5. | 5. |
| 6. | Rahoitus- ja vakuutustoiminta | 6. | 6. |
| 7. | Kiinteistöalan toiminta | 7. | 7. |
| 8. | Ammatillinen, tieteellinen, tekninen sekä hallinto- ja tukipalvelutoiminta | 8. | 8. |
| | 8.1. | Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta | | 8.1. |
| | 8.2. | Hallinto- ja tukipalvelutoiminta | | 8.2. |
| 9. | Julkinen hallinto ja maanpuolustus, koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelut | 9. | 9. |
| | 9.1. | Julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen sosiaalivakuutus | | 9.1. |
| | 9.2. | Koulutus | | 9.2. |
| | 9.3. | Terveys- ja sosiaalipalvelut | | 9.3. |
| 10. | Muut palvelut | 10. | 10. |
| | 10.1. | Taiteet, viihde ja virkistys | | 10.1. |
| | 10.2. | Muu palvelutoiminta | | 10.2. |
| | 10.3. | Kotitalouksien toiminta työnantajina; kotitalouksien eriyttämätön toiminta tavaroiden ja palvelujen tuottamiseksi omaan käyttöön | | 10.3. |
| | 10.4. | Kansainvälisten organisaatioiden ja toimielinten toiminta | | 10.4. |
| 11. | Ei ilmoitettu | 11. | 11. |
| 12. | Ei sovelleta | 12. | 12. |

Toimiala

IND.L.

IND.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Maatalous, metsätalous ja kalatalous

1.

1.

2.

Tehdasteollisuus, kaivostoiminta ja louhinta sekä muu teollisuus

2.

2.

2.1.

Kaivostoiminta ja louhinta

2.1.

2.2.

Teollisuus

2.2.

2.3.

Sähkö-, kaasu-, lämpö- ja ilmastointihuolto

2.3.

2.4

Vesihuolto; viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito

2.4.

3.

Rakentaminen

3.

3.

4.

Tukku- ja vähittäiskauppa, kuljetus ja varastointi, majoitus- ja ravitsemistoiminta

4.

4.

4.1

Tukku- ja vähittäiskauppa; moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien korjaus

4.1.

4.2

Kuljetus ja varastointi

4.2.

4.3

Majoitus- ja ravitsemistoiminta

4.3.

5.

Tiedotus ja viestintä

5.

5.

6.

Rahoitus- ja vakuutustoiminta

6.

6.

7.

Kiinteistöalan toiminta

7.

7.

8.

Ammatillinen, tieteellinen, tekninen sekä hallinto- ja tukipalvelutoiminta

8.

8.

8.1.

Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta

8.1.

8.2.

Hallinto- ja tukipalvelutoiminta

8.2.

9.

Julkinen hallinto ja maanpuolustus, koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelut

9.

9.

9.1.

Julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen sosiaalivakuutus

9.1.

9.2.

Koulutus

9.2.

9.3.

Terveys- ja sosiaalipalvelut

9.3.

10.

Muut palvelut

10.

10.

10.1.

Taiteet, viihde ja virkistys

10.1.

10.2.

Muu palvelutoiminta

10.2.

10.3.

Kotitalouksien toiminta työnantajina; kotitalouksien eriyttämätön toiminta tavaroiden ja palvelujen tuottamiseksi omaan käyttöön

10.3.

10.4.

Kansainvälisten organisaatioiden ja toimielinten toiminta

10.4.

11.

Ei ilmoitettu

11.

11.

12.

Ei sovelleta

12.

12.

Jos 1 päivänä tammikuuta 2021 voimassa olevan NACE-luokituksen luokkien nimet eroavat luokissa IND.1.–IND.10. luetelluista nimistä, käytetään 1 päivänä tammikuuta 2021 voimassa olevan NACE-luokituksen luokkien nimiä.

”Toimialaa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Ammattiasema

”Työntekijä” on henkilö, joka työskentelee ”palkkatyössä” eli työssä, jossa hän saa eksplisiittisen tai implisiittisen työsopimuksen perusteella peruskorvauksen, joka ei riipu sen yksikön tuloista, jolle hän työskentelee (yksikkö voi olla yritys, voittoa tuottamaton laitos, valtiollinen yksikkö tai kotitalous). ”Palkkatyössä” olevat henkilöt saavat yleensä korvaukseksi palkkaa, mutta heille voidaan maksaa myös myyntipalkkioita työn tuloksen perusteella, bonuksina tai luontoisetuuksina, kuten ruoka, asuminen tai koulutus. Jotkin tai kaikki palkatun työntekijän käyttämät välineet, tuotantohyödykkeet, tietojärjestelmät ja/tai tilat voivat olla muiden omistuksessa, ja palkattu työntekijä saattaa työskennellä omistajan tai omistajien taikka omistajien palveluksessa olevien henkilöiden suorassa valvonnassa taikka näiden asettamien tiukkojen ohjeiden mukaisesti.

”Työnantaja” on henkilö, joka työskentelee omaan lukuunsa tai muutaman kumppanin kanssa, on ”itsenäinen ammatinharjoittaja” ja tässä ominaisuudessa on pysyvästi (myös viiteviikolla) palkannut yhden tai useampia henkilöitä työskentelemään palveluksessaan ”palkattuna työntekijänä”. Työnantaja tekee yritystä koskevat operatiiviset päätökset itse tai delegoi päätöksenteon mutta kantaa vastuun yrityksen kannattavuudesta.

Jos henkilö on sekä työnantaja että palkattu työntekijä, hänet luokitellaan vain yhteen ryhmään seuraavien tekijöiden mukaisesti:

| — | työhön käytetty aika tai, jos ei ole saatavilla, |
| --- | --- |

—

työhön käytetty aika tai, jos ei ole saatavilla,

| — | työstä saatu tulo. |
| --- | --- |

—

työstä saatu tulo.

”Elinkeinonharjoittaja” on henkilö, joka työskentelee omaan lukuunsa tai yhden tai muutaman kumppanin kanssa, on ”itsenäinen ammatinharjoittaja” eikä ole palkannut pysyvästi (myöskään viiteviikolla) ”palkattuja työntekijöitä”.

”Muihin työntekijöihin” sisältyvät henkilöt, jotka ovat ”avustavia perheenjäseniä” ja ”tuottajaosuuskuntien jäseniä”.

”Avustava perheenjäsen” on henkilö,

| — | joka toimii ”itsenäisenä ammatinharjoittajana” markkinasuuntautuneessa yrityksessä, jota hoitaa samassa taloudessa oleva henkilö, johon hänellä on siteitä, ja |
| --- | --- |

—

joka toimii ”itsenäisenä ammatinharjoittajana” markkinasuuntautuneessa yrityksessä, jota hoitaa samassa taloudessa oleva henkilö, johon hänellä on siteitä, ja

| — | jota ei voida pitää kumppanina (eli työnantajana tai elinkeinonharjoittajana), koska yrityksen toimintaan sitoutuminen työajan tai muiden kansallisten olosuhteiden mukaan määritettävien tekijöiden perusteella ei ole samalla tasolla kuin yrityksen johtajan. |
| --- | --- |

—

jota ei voida pitää kumppanina (eli työnantajana tai elinkeinonharjoittajana), koska yrityksen toimintaan sitoutuminen työajan tai muiden kansallisten olosuhteiden mukaan määritettävien tekijöiden perusteella ei ole samalla tasolla kuin yrityksen johtajan.

”Tuottajaosuuskunnan jäsen” on henkilö, joka toimii ”itsenäisenä ammatinharjoittajana” osuuskunnaksi organisoidussa yrityksessä, jossa jokainen jäsen on samassa asemassa muihin jäseniin verrattuna päätettäessä tuotannon, myynnin ja/tai muiden töiden organisoinnista, investoinneista sekä varojen jaosta jäsenten kesken.

Aihealueiden ”Ammatti”, ”Toimiala” ja ”Ammattiasema” erittelyissä henkilön luokittelu tehdään saman työn perusteella. Useampaa kuin yhtä työtä tekevät henkilöt luokitellaan ammattiasemaan heidän pääasiallisen työnsä perusteella, joka tunnistetaan seuraavien perusteella:

| — | työhön käytetty aika tai, jos ei ole saatavilla, |
| --- | --- |

—

työhön käytetty aika tai, jos ei ole saatavilla,

| — | työstä saatu tulo. |
| --- | --- |

—

työstä saatu tulo.

Vähintään 15-vuotiaat, jotka olivat työllisiä (eli joiden ”Toiminnan laatu” – CAS oli ”Työllinen” (CAS.L. ja CAS.H.1.1)) viiteviikon aikana, luokitellaan vain yhteen luokista SIE.1.–SIE.5. ammattiaseman mukaisesti.

Alle 15-vuotiaat sekä vähintään 15-vuotiaat, jotka

| — | olivat työttömiä viiteviikon aikana (”Toiminnan laatu” – ”Työtön” (CAS.L.1.2. ja CAS.H.1.2)) tai jotka |
| --- | --- |

—

olivat työttömiä viiteviikon aikana (”Toiminnan laatu” – ”Työtön” (CAS.L.1.2. ja CAS.H.1.2)) tai jotka

| — | olivat työvoiman ulkopuolella (”Toiminnan laatu” – ”Työvoiman ulkopuolella” (CAS.L.2. ja CAS.H.2.)), luokitellaan luokkaan ”Ei sovelleta” (SIE.6.). |
| --- | --- |

—

olivat työvoiman ulkopuolella (”Toiminnan laatu” – ”Työvoiman ulkopuolella” (CAS.L.2. ja CAS.H.2.)), luokitellaan luokkaan ”Ei sovelleta” (SIE.6.).

| Ammattiasema | SIE. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Työntekijät | 1. |
| 2. | Työnantajat | 2. |
| 3. | Elinkeinonharjoittajat | 3. |
| 4. | Muut työntekijät | 4. |
| 5. | Ei ilmoitettu | 5. |
| 6. | Ei sovelleta | 6. |

Ammattiasema

SIE.

0.

Yhteensä

0.

1.

Työntekijät

1.

2.

Työnantajat

2.

3.

Elinkeinonharjoittajat

3.

4.

Muut työntekijät

4.

5.

Ei ilmoitettu

5.

6.

Ei sovelleta

6.

”Ammattiasemaa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Koulutus

Koulutuksella tarkoitetaan korkeinta hyväksytysti suoritettua koulutustasoa sen maan koulujärjestelmässä, jossa koulutus saatiin. Kaikki koulutus, joka on relevanttia jonkin tason suorittamisen kannalta, otetaan huomioon, vaikka se olisi hankittu koulujen ja korkeakoulujen ulkopuolella.

Vähintään 15-vuotiaat luokitellaan vain yhteen luokkaan EDU.1.–EDU.10. saavutetun koulutustason mukaan (korkein suoritettu taso). Alle 15-vuotiaat luokitellaan kohtaan ’Ei sovelleta’ (EDU.11.).

EDU.1. viittaa henkilöihin, jotka eivät ole suorittaneet loppuun ISCED 1 -tason koulutusta. Tähän kuuluvat henkilöt, jotka eivät ole koskaan käyneet koulua; jotka ovat saanet jotain varhaiskasvatusta (joka määritellään koulutusluokituksessa ISCED 0 -tason koulutukseksi); tai ovat saaneet jotain alemman perusasteen koulutusta mutta eivät ole suorittaneet loppuun ISCED 1 -tason koulutusta.

Jos 1 päivänä tammikuuta 2021 voimassa olevan ISCED-luokituksen luokkien nimet eroavat luokissa EDU.2.–EDU.9. luetelluista nimistä, käytetään 1 päivänä tammikuuta 2021 voimassa olevan ISCED-luokituksen luokkien nimiä.

| Koulutus (korkein suoritettu taso) | EDU. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | ISCED 0: Vähemmän kuin alemman perusasteen koulutus | 1. |
| 2. | ISCED 1: Alemman perusasteen koulutus | 2. |
| 3. | ISCED 2: Ylemmän perusasteen koulutus | 3. |
| 4. | ISCED 3: Keskiasteen koulutus | 4. |
| 5. | ISCED 4: Keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta | 5. |
| 6. | ISCED 5: Lyhyt korkea-asteen koulutus | 6. |
| 7. | ISCED 6: Alempi korkea-asteen koulutus | 7. |
| 8. | ISCED 7: Ylempi korkea-asteen koulutus | 8. |
| 9. | ISCED 8: Tutkijakoulutusaste | 9. |
| 10. | Ei ilmoitettu (vähintään 15-vuotiaista) | 10. |
| 11. | Ei sovelleta (alle 15-vuotiaat) | 11. |

Koulutus (korkein suoritettu taso)

EDU.

0.

Yhteensä

0.

1.

ISCED 0: Vähemmän kuin alemman perusasteen koulutus

1.

2.

ISCED 1: Alemman perusasteen koulutus

2.

3.

ISCED 2: Ylemmän perusasteen koulutus

3.

4.

ISCED 3: Keskiasteen koulutus

4.

5.

ISCED 4: Keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta

5.

6.

ISCED 5: Lyhyt korkea-asteen koulutus

6.

7.

ISCED 6: Alempi korkea-asteen koulutus

7.

8.

ISCED 7: Ylempi korkea-asteen koulutus

8.

9.

ISCED 8: Tutkijakoulutusaste

9.

10.

Ei ilmoitettu (vähintään 15-vuotiaista)

10.

11.

Ei sovelleta (alle 15-vuotiaat)

11.

”Koulutusta (korkein suoritettu taso)” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Syntymämaa/-paikka

”Syntymäpaikkaa” koskevat tiedot kerätään sen perusteella, mikä oli äidin vakinainen asuinpaikka lapsen syntymähetkellä, tai jos ei saatavilla, sen perusteella, missä synnytys tapahtui.

Syntymämaata koskevien tietojen keruu perustuu 1 päivänä tammikuuta 2021 vallinneeseen valtionrajojen tilanteeseen.

”EU:n jäsenvaltiolla” tarkoitetaan maata, joka on Euroopan unionin jäsen 1 päivänä tammikuuta 2021.

| Syntymämaa/-paikka | POB.L. | POB.M. | POB.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Syntymäpaikka tiedot toimittavassa maassa | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Syntymäpaikka muussa kuin tiedot toimittavassa maassa | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Muu EU:n jäsenvaltio | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Belgia | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | Bulgaria | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Tšekki | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Tanska | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Saksa | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Viro | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Irlanti | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Kreikka | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Espanja | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Ranska | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Kroatia | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Italia | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Kypros | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Latvia | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Liettua | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Luxemburg | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Unkari | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Malta | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Alankomaat | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Itävalta | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Puola | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Portugali | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Romania | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Slovakia | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Slovenia | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Suomi | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Ruotsi | | | 2.1.27. |
| | | 2.1.28. | Yhdistynyt kuningaskunta | | | 2.1.28. |
| | 2.2. | Muu | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Muu Eurooppa | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Albania | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Andorra | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Valko-Venäjä | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | Islanti | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Kosovo (*1) | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Liechtenstein | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Moldova | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Monaco | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Montenegro | | | 2.2.1.10. |
| | | | 2.2.1.11. | Norja | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Bosnia ja Hertsegovina | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Venäjän federaatio | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | San Marino | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Serbia | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Sveitsi | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Turkki | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Ukraina | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | Vatikaani | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Färsaaret | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Gibraltar | | | 2.2.1.21. |
| | | | 2.2.1.22. | Guernsey | | | 2.2.1.22. |
| | | | 2.2.1.23. | Mansaari | | | 2.2.1.23. |
| | | | 2.2.1.24. | Jersey | | | 2.2.1.24. |
| | | | 2.2.1.25. | Sark | | | 2.2.1.25. |
| | | | 2.2.1.26. | Muu maa Euroopassa | | | 2.2.1.26. |
| | | 2.2.2. | Afrikka | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Algeria | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Angola | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Benin | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Botswana | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Burkina Faso | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Burundi | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Kamerun | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Kap Verde | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Keski-Afrikan tasavalta | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Tšad | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Komorit | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Kongo | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Norsunluurannikko | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Kongon demokraattinen tasavalta | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Djibouti | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Egypti | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Päiväntasaajan Guinea | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Eritrea | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Etiopia | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Gabon | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Gambia | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Ghana | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Guinea | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Guinea-Bissau | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Kenia | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Lesotho | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Liberia | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Libya | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Madagaskar | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Malawi | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Mali | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Mauritania | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Mauritius | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Marokko | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Mosambik | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Namibia | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Niger | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Nigeria | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Ruanda | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | Saint Helena | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | São Tomé ja Príncipe | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | Senegal | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Seychellit | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Sierra Leone | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Somalia | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Etelä-Afrikka | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Sudan | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Etelä-Sudan | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Swazimaa | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Togo | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Tunisia | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Uganda | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Tansania | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Länsi-Sahara | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Sambia | | | 2.2.2.55. |
| | | | 2.2.2.56. | Zimbabwe | | | 2.2.2.56. |
| | | | 2.2.2.57. | Muu maa Afrikassa | | | 2.2.2.57. |
| | | 2.2.3. | Karibia, Etelä- tai Väli-Amerikka | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Anguilla | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Antigua ja Barbuda | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Argentiina | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Aruba | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Bahama | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Barbados | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Belize | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Bolivia | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Brasilia | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Brittiläiset Neitsytsaaret | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | Caymansaaret | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Chile | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Kolumbia | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Costa Rica | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Kuuba | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Curaçao | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | Dominica | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Dominikaaninen tasavalta | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Ecuador | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | El Salvador | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Falklandinsaaret | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | Grenada | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Guatemala | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Guyana | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Haiti | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Honduras | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Jamaika | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Meksiko | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Montserrat | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Nicaragua | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | Panama | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Paraguay | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Peru | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Saint Barthélémy | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Saint Kitts ja Nevis | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Saint Lucia | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Saint Martin (Ranska) | | | 2.2.3.37. |
| | | | 2.2.3.38. | Sint Maarten (Alankomaat) | | | 2.2.3.38. |
| | | | 2.2.3.39. | Saint Vincent ja Grenadiinit | | | 2.2.3.39. |
| | | | 2.2.3.40. | Suriname | | | 2.2.3.40. |
| | | | 2.2.3.41. | Trinidad ja Tobago | | | 2.2.3.41. |
| | | | 2.2.3.42. | Turks- ja Caicossaaret | | | 2.2.3.42. |
| | | | 2.2.3.43. | Uruguay | | | 2.2.3.43. |
| | | | 2.2.3.44. | Venezuela | | | 2.2.3.44. |
| | | | 2.2.3.45. | Muu maa Karibialla, Etelä- tai Väli-Amerikassa | | | 2.2.3.45. |
| | | 2.2.4. | Pohjois-Amerikka | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Kanada | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | Grönlanti | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | Amerikan yhdysvallat | | | 2.2.4.03. |
| | | | 2.2.4.04. | Bermuda | | | 2.2.4.04. |
| | | | 2.2.4.05. | Saint-Pierre ja Miquelon | | | 2.2.4.05. |
| | | | 2.2.4.06. | Muu maa Pohjois-Amerikassa | | | 2.2.4.06. |
| | | 2.2.5. | Aasia | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Afganistan | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Armenia | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Azerbaidžan | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Bahrain | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Bangladesh | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Bhutan | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Brunei | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Kambodža | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Kiina | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Georgia | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | Intia | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Indonesia | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Irak | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Iran | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Israel | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Japani | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Jordania | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Kazakstan | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Pohjois-Korea | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Korean tasavalta | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Kuwait | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Kirgisistan | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Laos | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Libanon | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Malesia | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Malediivit | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Mongolia | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Myanmar | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Nepal | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Oman | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Pakistan | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Filippiinit | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Qatar | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Saudi-Arabia | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Singapore | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Sri Lanka | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Syyria | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Taiwan | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Tadžikistan | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Thaimaa | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Itä-Timor | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Turkmenistan | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Yhdistyneet arabiemiirikunnat | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | Uzbekistan | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Vietnam | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Palestiina | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Jemen | | | 2.2.5.47. |
| | | | 2.2.5.48. | Muu maa Aasiassa | | | 2.2.5.48. |
| | | 2.2.6. | Oseania | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Australia | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Mikronesia | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Cookinsaaret | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Fidži | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Ranskan Polynesia | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Ranskan eteläiset alueet | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Kiribati | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Marshallinsaaret | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | Nauru | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Uusi-Kaledonia | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Uusi-Seelanti | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Palau | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Papua-Uusi-Guinea | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Samoa | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Salomonsaaret | | | 2.2.6.15. |
| | | | 2.2.6.16. | Tonga | | | 2.2.6.16. |
| | | | 2.2.6.17. | Tuvalu | | | 2.2.6.17. |
| | | | 2.2.6.18. | Pitcairn | | | 2.2.6.18. |
| | | | 2.2.6.19. | Vanuatu | | | 2.2.6.19. |
| | | | 2.2.6.20. | Wallis ja Futuna | | | 2.2.6.20. |
| | | | 2.2.6.21. | Muu maa Oseaniassa | | | 2.2.6.21. |
| 3. | Muu | 3. | 3. | 3. |
| 4. | Ei ilmoitettu | 4. | 4. | 4. |

Syntymämaa/-paikka

POB.L.

POB.M.

POB.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

0.

1.

Syntymäpaikka tiedot toimittavassa maassa

1.

1.

1.

2.

Syntymäpaikka muussa kuin tiedot toimittavassa maassa

2.

2.

2.

2.1.

Muu EU:n jäsenvaltio

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Belgia

2.1.01.

2.1.02.

Bulgaria

2.1.02.

2.1.03.

Tšekki

2.1.03.

2.1.04.

Tanska

2.1.04.

2.1.05.

Saksa

2.1.05.

2.1.06.

Viro

2.1.06.

2.1.07.

Irlanti

2.1.07.

2.1.08.

Kreikka

2.1.08.

2.1.09.

Espanja

2.1.09.

2.1.10.

Ranska

2.1.10.

2.1.11.

Kroatia

2.1.11.

2.1.12.

Italia

2.1.12.

2.1.13.

Kypros

2.1.13.

2.1.14.

Latvia

2.1.14.

2.1.15.

Liettua

2.1.15.

2.1.16.

Luxemburg

2.1.16.

2.1.17.

Unkari

2.1.17.

2.1.18.

Malta

2.1.18.

2.1.19.

Alankomaat

2.1.19.

2.1.20.

Itävalta

2.1.20.

2.1.21.

Puola

2.1.21.

2.1.22.

Portugali

2.1.22.

2.1.23.

Romania

2.1.23.

2.1.24.

Slovakia

2.1.24.

2.1.25.

Slovenia

2.1.25.

2.1.26.

Suomi

2.1.26.

2.1.27.

Ruotsi

2.1.27.

2.1.28.

Yhdistynyt kuningaskunta

2.1.28.

2.2.

Muu

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Muu Eurooppa

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Albania

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Andorra

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Valko-Venäjä

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

2.2.1.04.

2.2.1.05.

Islanti

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Kosovo (*1)

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Liechtenstein

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Moldova

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Monaco

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Montenegro

2.2.1.10.

2.2.1.11.

Norja

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Bosnia ja Hertsegovina

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Venäjän federaatio

2.2.1.13.

2.2.1.14.

San Marino

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Serbia

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Sveitsi

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Turkki

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Ukraina

2.2.1.18.

2.2.1.19.

Vatikaani

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Färsaaret

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Gibraltar

2.2.1.21.

2.2.1.22.

Guernsey

2.2.1.22.

2.2.1.23.

Mansaari

2.2.1.23.

2.2.1.24.

Jersey

2.2.1.24.

2.2.1.25.

Sark

2.2.1.25.

2.2.1.26.

Muu maa Euroopassa

2.2.1.26.

2.2.2.

Afrikka

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Algeria

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Angola

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Benin

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Botswana

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Burkina Faso

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Burundi

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Kamerun

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Kap Verde

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Keski-Afrikan tasavalta

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Tšad

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Komorit

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Kongo

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Norsunluurannikko

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Kongon demokraattinen tasavalta

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Djibouti

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Egypti

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Päiväntasaajan Guinea

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Eritrea

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Etiopia

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Gabon

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Gambia

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Ghana

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Guinea

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Guinea-Bissau

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Kenia

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Lesotho

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Liberia

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Libya

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Madagaskar

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Malawi

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Mali

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Mauritania

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Mauritius

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Marokko

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Mosambik

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Namibia

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Niger

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Nigeria

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Ruanda

2.2.2.39.

2.2.2.40.

Saint Helena

2.2.2.40.

2.2.2.41.

São Tomé ja Príncipe

2.2.2.41.

2.2.2.42.

Senegal

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Seychellit

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Sierra Leone

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Somalia

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Etelä-Afrikka

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Sudan

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Etelä-Sudan

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Swazimaa

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Togo

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Tunisia

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Uganda

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Tansania

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Länsi-Sahara

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Sambia

2.2.2.55.

2.2.2.56.

Zimbabwe

2.2.2.56.

2.2.2.57.

Muu maa Afrikassa

2.2.2.57.

2.2.3.

Karibia, Etelä- tai Väli-Amerikka

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Anguilla

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Antigua ja Barbuda

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Argentiina

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Aruba

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Bahama

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Barbados

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Belize

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Bolivia

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Brasilia

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Brittiläiset Neitsytsaaret

2.2.3.10.

2.2.3.11.

Caymansaaret

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Chile

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Kolumbia

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Costa Rica

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Kuuba

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Curaçao

2.2.3.16.

2.2.3.17.

Dominica

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Dominikaaninen tasavalta

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Ecuador

2.2.3.19.

2.2.3.20.

El Salvador

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Falklandinsaaret

2.2.3.21.

2.2.3.22.

Grenada

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Guatemala

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Guyana

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Haiti

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Honduras

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Jamaika

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Meksiko

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Montserrat

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Nicaragua

2.2.3.30.

2.2.3.31.

Panama

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Paraguay

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Peru

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Saint Barthélémy

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Saint Kitts ja Nevis

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Saint Lucia

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Saint Martin (Ranska)

2.2.3.37.

2.2.3.38.

Sint Maarten (Alankomaat)

2.2.3.38.

2.2.3.39.

Saint Vincent ja Grenadiinit

2.2.3.39.

2.2.3.40.

Suriname

2.2.3.40.

2.2.3.41.

Trinidad ja Tobago

2.2.3.41.

2.2.3.42.

Turks- ja Caicossaaret

2.2.3.42.

2.2.3.43.

Uruguay

2.2.3.43.

2.2.3.44.

Venezuela

2.2.3.44.

2.2.3.45.

Muu maa Karibialla, Etelä- tai Väli-Amerikassa

2.2.3.45.

2.2.4.

Pohjois-Amerikka

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Kanada

2.2.4.01.

2.2.4.02.

Grönlanti

2.2.4.02.

2.2.4.03.

Amerikan yhdysvallat

2.2.4.03.

2.2.4.04.

Bermuda

2.2.4.04.

2.2.4.05.

Saint-Pierre ja Miquelon

2.2.4.05.

2.2.4.06.

Muu maa Pohjois-Amerikassa

2.2.4.06.

2.2.5.

Aasia

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Afganistan

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Armenia

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Azerbaidžan

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Bahrain

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Bangladesh

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Bhutan

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Brunei

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Kambodža

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Kiina

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Georgia

2.2.5.10.

2.2.5.11.

Intia

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Indonesia

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Irak

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Iran

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Israel

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Japani

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Jordania

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Kazakstan

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Pohjois-Korea

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Korean tasavalta

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Kuwait

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Kirgisistan

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Laos

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Libanon

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Malesia

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Malediivit

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Mongolia

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Myanmar

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Nepal

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Oman

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Pakistan

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Filippiinit

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Qatar

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Saudi-Arabia

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Singapore

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Sri Lanka

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Syyria

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Taiwan

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Tadžikistan

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Thaimaa

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Itä-Timor

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Turkmenistan

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Yhdistyneet arabiemiirikunnat

2.2.5.43.

2.2.5.44.

Uzbekistan

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Vietnam

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Palestiina

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Jemen

2.2.5.47.

2.2.5.48.

Muu maa Aasiassa

2.2.5.48.

2.2.6.

Oseania

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Australia

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Mikronesia

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Cookinsaaret

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Fidži

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Ranskan Polynesia

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Ranskan eteläiset alueet

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Kiribati

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Marshallinsaaret

2.2.6.08.

2.2.6.09.

Nauru

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Uusi-Kaledonia

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Uusi-Seelanti

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Palau

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Papua-Uusi-Guinea

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Samoa

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Salomonsaaret

2.2.6.15.

2.2.6.16.

Tonga

2.2.6.16.

2.2.6.17.

Tuvalu

2.2.6.17.

2.2.6.18.

Pitcairn

2.2.6.18.

2.2.6.19.

Vanuatu

2.2.6.19.

2.2.6.20.

Wallis ja Futuna

2.2.6.20.

2.2.6.21.

Muu maa Oseaniassa

2.2.6.21.

3.

Muu

3.

3.

3.

4.

Ei ilmoitettu

4.

4.

4.

”Syntymämaan/-paikan” erittelyjen tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

”Syntymämaan/-paikan” erittelyssä olevaa maiden luetteloa sovelletaan vain tilastoinnissa.

Aihealue: Kansalaisuus (maa)

Kansalaisuudella tarkoitetaan yksilön ja valtion välistä erityistä oikeudellista sidettä, joka perustuu syntymään tai kansalaisuuden saamiseen ilmoituksen, valinnan, avioliiton tai muun perusteen johdosta kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Henkilö, jolla on kaksi tai useampia kansalaisuuksia, luokitellaan kansalaiseksi vain yhdessä maassa, joka määritetään seuraavassa ensisijaisuusjärjestyksessä:

| 1. | tiedot toimittava maa; tai |
| --- | --- |

1.

tiedot toimittava maa; tai

| 2. | jos henkilöllä ei ole tiedot toimittavan maan kansalaisuutta: muu EU:n jäsenvaltio; tai |
| --- | --- |

2.

jos henkilöllä ei ole tiedot toimittavan maan kansalaisuutta: muu EU:n jäsenvaltio; tai

| 3. | jos henkilöllä ei ole muun EU:n jäsenvaltion kansalaisuutta: muu maa Euroopan unionin ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.

jos henkilöllä ei ole muun EU:n jäsenvaltion kansalaisuutta: muu maa Euroopan unionin ulkopuolella.

Kun on kyse kaksoiskansalaisuudesta, jossa molemmat maat ovat Euroopan unionissa mutta kumpikaan ei ole tiedot toimittava maa, jäsenvaltiot päättävät, minkä maan kansalaisuuden perusteella henkilö luokitellaan.

”EU:n jäsenvaltiolla” tarkoitetaan maata, joka on Euroopan unionin jäsen 1 päivänä tammikuuta 2021.

EU:n jäsenvaltioihin kuuluviin tiedot toimittaviin maihin ei sovelleta luokan ”Ei tiedot toimittavan maan kansalaisuutta mutta muun EU:n jäsenvaltion kansalaisuus” (COC.H.2.1.) alaluokkaa, joka viittaa kyseiseen jäsenvaltioon. EU:n jäsenvaltioiden ulkopuolisten tiedot toimittavien maiden osalta luokka ”Ei tiedot toimittavan maan kansalaisuutta mutta muun EU:n jäsenvaltion kansalaisuus” (COC.L.2.1., COC.M.2.1., COC.H.2.1.) muutetaan ”EU:n jäsenvaltion kansalaisuudeksi”.

Henkilöt, jotka eivät ole minkään maan kansalaisia eivätkä valtiottomia ja joilla on joitakin muttei kaikkia kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia, luokitellaan kohtaan ”Tunnustetut ei-kansalaiset” (COC.H. 2.2.1.20.).

| Kansalaisuus (maa) | COC.L. | COC.M. | COC.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Tiedot toimittavan maan kansalaisuus | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Ei tiedot toimittavan maan kansalaisuutta | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Ei tiedot toimittavan maan kansalaisuutta mutta muun EU:n jäsenvaltion kansalaisuus | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Belgia | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | Bulgaria | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Tšekki | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Tanska | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Saksa | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Viro | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Irlanti | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Kreikka | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Espanja | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Ranska | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Kroatia | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Italia | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Kypros | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Latvia | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Liettua | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Luxemburg | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Unkari | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Malta | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Alankomaat | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Itävalta | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Puola | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Portugali | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Romania | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Slovenia | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Slovakia | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Suomi | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Ruotsi | | | 2.1.27. |
| | | 2.1.28. | Yhdistynyt kuningaskunta | | | 2.1.28. |
| | 2.2. | EU:n ulkopuolisen maan kansalaisuus | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Muu Euroopan maa | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Albania | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Andorra | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Valko-Venäjä | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | Islanti | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Kosovo (*2) | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Liechtenstein | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Moldova | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Monaco | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Montenegro | | | 2.2.1.10. |
| | | | 2.2.1.11. | Norja | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Bosnia ja Hertsegovina | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Venäjän federaatio | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | San Marino | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Serbia | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Sveitsi | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Turkki | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Ukraina | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | Vatikaani | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Tunnustetut ei-kansalaiset | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Muu maa Euroopassa | | | 2.2.1.21. |
| | | 2.2.2. | Maa Afrikassa | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Algeria | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Angola | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Benin | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Botswana | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Burkina Faso | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Burundi | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Kamerun | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Kap Verde | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Keski-Afrikan tasavalta | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Tšad | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Komorit | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Kongo | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Norsunluurannikko | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Kongon demokraattinen tasavalta | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Djibouti | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Egypti | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Päiväntasaajan Guinea | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Eritrea | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Etiopia | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Gabon | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Gambia | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Ghana | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Guinea | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Guinea-Bissau | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Kenia | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Lesotho | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Liberia | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Libya | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Madagaskar | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Malawi | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Mali | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Mauritania | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Mauritius | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Marokko | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Mosambik | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Namibia | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Niger | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Nigeria | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Ruanda | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | São Tomé ja Príncipe | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | Senegal | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | Seychellit | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Sierra Leone | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Somalia | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Etelä-Afrikka | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Sudan | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Etelä-Sudan | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Swazimaa | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Togo | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Tunisia | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Uganda | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Tansania | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Länsi-Sahara | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Sambia | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Zimbabwe | | | 2.2.2.55. |
| | | | 2.2.2.56. | Muu maa Afrikassa | | | 2.2.2.56. |
| | | 2.2.3. | Maa Karibialla, Etelä- tai Väli-Amerikassa | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Antigua ja Barbuda | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Argentiina | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Aruba | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Bahama | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Barbados | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Belize | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Bolivia | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Brasilia | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Chile | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Kolumbia | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | Costa Rica | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Kuuba | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Curaçao | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Dominica | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Dominikaaninen tasavalta | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Ecuador | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | El Salvador | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Grenada | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Guatemala | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | Guyana | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Haiti | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | Honduras | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Jamaika | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Meksiko | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Nicaragua | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Panama | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Paraguay | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Peru | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Saint Kitts ja Nevis | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Saint Lucia | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | Sint Maarten (Alankomaat) | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Saint Vincent ja Grenadiinit | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Suriname | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Trinidad ja Tobago | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Uruguay | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Venezuela | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Muu maa Karibialla, Etelä- tai Väli-Amerikassa | | | 2.2.3.37. |
| | | 2.2.4. | Maa Pohjois-Amerikassa | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Kanada | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | Amerikan yhdysvallat | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | Muu maa Pohjois-Amerikassa | | | 2.2.4.03. |
| | | 2.2.5. | Maa Aasiassa | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Afganistan | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Armenia | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Azerbaidžan | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Bahrain | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Bangladesh | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Bhutan | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Brunei | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Kambodža | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Kiina | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Georgia | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | Intia | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Indonesia | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Irak | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Iran | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Israel | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Japani | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Jordania | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Kazakstan | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Pohjois-Korea | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Korean tasavalta | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Kuwait | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Kirgisistan | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Laos | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Libanon | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Malesia | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Malediivit | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Mongolia | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Myanmar | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Nepal | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Oman | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Pakistan | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Filippiinit | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Qatar | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Saudi-Arabia | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Singapore | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Sri Lanka | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Syyria | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Taiwan | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Tadžikistan | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Thaimaa | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Itä-Timor | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Turkmenistan | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Yhdistyneet arabiemiirikunnat | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | Uzbekistan | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Vietnam | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Palestiina | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Jemen | | | 2.2.5.47. |
| | | | 2.2.5.48. | Muu maa Aasiassa | | | 2.2.5.48. |
| | | 2.2.6. | Maa Oseaniassa | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Australia | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Mikronesia | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Fidži | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Kiribati | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Marshallinsaaret | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Nauru | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Uusi-Seelanti | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Palau | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | Papua-Uusi-Guinea | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Samoa | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Salomonsaaret | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Tonga | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Tuvalu | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Vanuatu | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Muu maa Oseaniassa | | | 2.2.6.15. |
| 3. | Valtioton | 3. | 3. | 3. |
| 4. | Ei ilmoitettu | 4. | 4. | 4. |

Kansalaisuus (maa)

COC.L.

COC.M.

COC.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

0.

1.

Tiedot toimittavan maan kansalaisuus

1.

1.

1.

2.

Ei tiedot toimittavan maan kansalaisuutta

2.

2.

2.

2.1.

Ei tiedot toimittavan maan kansalaisuutta mutta muun EU:n jäsenvaltion kansalaisuus

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Belgia

2.1.01.

2.1.02.

Bulgaria

2.1.02.

2.1.03.

Tšekki

2.1.03.

2.1.04.

Tanska

2.1.04.

2.1.05.

Saksa

2.1.05.

2.1.06.

Viro

2.1.06.

2.1.07.

Irlanti

2.1.07.

2.1.08.

Kreikka

2.1.08.

2.1.09.

Espanja

2.1.09.

2.1.10.

Ranska

2.1.10.

2.1.11.

Kroatia

2.1.11.

2.1.12.

Italia

2.1.12.

2.1.13.

Kypros

2.1.13.

2.1.14.

Latvia

2.1.14.

2.1.15.

Liettua

2.1.15.

2.1.16.

Luxemburg

2.1.16.

2.1.17.

Unkari

2.1.17.

2.1.18.

Malta

2.1.18.

2.1.19.

Alankomaat

2.1.19.

2.1.20.

Itävalta

2.1.20.

2.1.21.

Puola

2.1.21.

2.1.22.

Portugali

2.1.22.

2.1.23.

Romania

2.1.23.

2.1.24.

Slovenia

2.1.24.

2.1.25.

Slovakia

2.1.25.

2.1.26.

Suomi

2.1.26.

2.1.27.

Ruotsi

2.1.27.

2.1.28.

Yhdistynyt kuningaskunta

2.1.28.

2.2.

EU:n ulkopuolisen maan kansalaisuus

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Muu Euroopan maa

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Albania

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Andorra

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Valko-Venäjä

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

2.2.1.04.

2.2.1.05.

Islanti

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Kosovo (*2)

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Liechtenstein

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Moldova

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Monaco

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Montenegro

2.2.1.10.

2.2.1.11.

Norja

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Bosnia ja Hertsegovina

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Venäjän federaatio

2.2.1.13.

2.2.1.14.

San Marino

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Serbia

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Sveitsi

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Turkki

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Ukraina

2.2.1.18.

2.2.1.19.

Vatikaani

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Tunnustetut ei-kansalaiset

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Muu maa Euroopassa

2.2.1.21.

2.2.2.

Maa Afrikassa

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Algeria

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Angola

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Benin

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Botswana

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Burkina Faso

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Burundi

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Kamerun

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Kap Verde

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Keski-Afrikan tasavalta

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Tšad

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Komorit

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Kongo

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Norsunluurannikko

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Kongon demokraattinen tasavalta

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Djibouti

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Egypti

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Päiväntasaajan Guinea

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Eritrea

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Etiopia

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Gabon

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Gambia

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Ghana

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Guinea

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Guinea-Bissau

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Kenia

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Lesotho

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Liberia

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Libya

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Madagaskar

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Malawi

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Mali

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Mauritania

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Mauritius

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Marokko

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Mosambik

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Namibia

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Niger

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Nigeria

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Ruanda

2.2.2.39.

2.2.2.40.

São Tomé ja Príncipe

2.2.2.40.

2.2.2.41.

Senegal

2.2.2.41.

2.2.2.42.

Seychellit

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Sierra Leone

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Somalia

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Etelä-Afrikka

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Sudan

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Etelä-Sudan

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Swazimaa

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Togo

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Tunisia

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Uganda

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Tansania

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Länsi-Sahara

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Sambia

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Zimbabwe

2.2.2.55.

2.2.2.56.

Muu maa Afrikassa

2.2.2.56.

2.2.3.

Maa Karibialla, Etelä- tai Väli-Amerikassa

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Antigua ja Barbuda

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Argentiina

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Aruba

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Bahama

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Barbados

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Belize

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Bolivia

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Brasilia

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Chile

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Kolumbia

2.2.3.10.

2.2.3.11.

Costa Rica

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Kuuba

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Curaçao

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Dominica

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Dominikaaninen tasavalta

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Ecuador

2.2.3.16.

2.2.3.17.

El Salvador

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Grenada

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Guatemala

2.2.3.19.

2.2.3.20.

Guyana

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Haiti

2.2.3.21.

2.2.3.22.

Honduras

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Jamaika

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Meksiko

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Nicaragua

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Panama

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Paraguay

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Peru

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Saint Kitts ja Nevis

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Saint Lucia

2.2.3.30.

2.2.3.31.

Sint Maarten (Alankomaat)

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Saint Vincent ja Grenadiinit

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Suriname

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Trinidad ja Tobago

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Uruguay

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Venezuela

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Muu maa Karibialla, Etelä- tai Väli-Amerikassa

2.2.3.37.

2.2.4.

Maa Pohjois-Amerikassa

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Kanada

2.2.4.01.

2.2.4.02.

Amerikan yhdysvallat

2.2.4.02.

2.2.4.03.

Muu maa Pohjois-Amerikassa

2.2.4.03.

2.2.5.

Maa Aasiassa

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Afganistan

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Armenia

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Azerbaidžan

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Bahrain

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Bangladesh

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Bhutan

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Brunei

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Kambodža

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Kiina

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Georgia

2.2.5.10.

2.2.5.11.

Intia

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Indonesia

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Irak

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Iran

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Israel

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Japani

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Jordania

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Kazakstan

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Pohjois-Korea

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Korean tasavalta

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Kuwait

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Kirgisistan

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Laos

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Libanon

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Malesia

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Malediivit

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Mongolia

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Myanmar

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Nepal

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Oman

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Pakistan

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Filippiinit

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Qatar

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Saudi-Arabia

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Singapore

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Sri Lanka

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Syyria

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Taiwan

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Tadžikistan

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Thaimaa

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Itä-Timor

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Turkmenistan

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Yhdistyneet arabiemiirikunnat

2.2.5.43.

2.2.5.44.

Uzbekistan

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Vietnam

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Palestiina

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Jemen

2.2.5.47.

2.2.5.48.

Muu maa Aasiassa

2.2.5.48.

2.2.6.

Maa Oseaniassa

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Australia

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Mikronesia

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Fidži

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Kiribati

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Marshallinsaaret

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Nauru

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Uusi-Seelanti

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Palau

2.2.6.08.

2.2.6.09.

Papua-Uusi-Guinea

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Samoa

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Salomonsaaret

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Tonga

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Tuvalu

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Vanuatu

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Muu maa Oseaniassa

2.2.6.15.

3.

Valtioton

3.

3.

3.

4.

Ei ilmoitettu

4.

4.

4.

”Kansalaisuuden (maan)” erittelyjen tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

”Kansalaisuuden (maan)” erittelyssä olevaa maiden luetteloa sovelletaan vain tilastoinnissa.

Aihealue: Mahdollinen asuminen ulkomailla ja maahan saapumisen vuosi (vuodesta 1980 alkaen)

Saapumisvuosi on se kalenterivuosi, jona henkilö viimeksi vahvisti vakinaisen asumisen tiedot toimittavassa maassa. On toimitettava tiedot mieluummin viimeisimmästä maahan saapumisen vuodesta kuin ensimmäisen saapumisen vuodesta (eli aihealue ”Maahan saapumisen vuosi” ei anna tietoa muista kuin yhtäjaksoisista oleskeluista).

”Maahan saapumisen vuotta (vuoden 2010 jälkeen)” koskevassa erittelyssä keskitytään viimeisimpään kansainväliseen muuttoliikkeeseen vuoden 2010 jälkeen.

| Maahan saapumisen vuosi (vuodesta 2010) | YAT. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Asunut joskus ulkomailla ja saapunut vuonna 2010 tai sen jälkeen | 1. |
| 2. | Asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 2009 tai sitä ennen tai ei koskaan asunut ulkomailla | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Maahan saapumisen vuosi (vuodesta 2010)

YAT.

0.

Yhteensä

0.

1.

Asunut joskus ulkomailla ja saapunut vuonna 2010 tai sen jälkeen

1.

2.

Asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 2009 tai sitä ennen tai ei koskaan asunut ulkomailla

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Maahan saapumisen vuotta (vuoden 2010 jälkeen)” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

”Maahan saapumisen vuotta (vuoden 1980 jälkeen)” koskevissa erittelyissä keskitytään kansainväliseen muuttoliikkeeseen vuoden 1980 jälkeen.

Vuotta 2021 koskevat tiedot viittaavat 1 päivän tammikuuta 2021 ja viitepäivän väliseen aikaan.

| Maahan saapumisen vuosi (vuodesta 1980) | YAE.L. | YAE.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Asunut joskus ulkomailla ja saapunut vuonna 1980 tai sen jälkeen | 1. | 1. |
| | 1.1. | 2020–2021 | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | 2021 | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | 2020 | | 1.1.2. |
| | 1.2. | 2015–2019 | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 2019 | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 2018 | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 2017 | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 2016 | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 2015 | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 2010–2014 | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 2014 | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 2013 | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 2012 | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 2011 | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 2010 | | 1.3.5. |
| | 1.4. | 2005–2009 | 1.4. | 1.4. |
| | | 1.4.1. | 2009 | | 1.4.1. |
| | | 1.4.2. | 2008 | | 1.4.2. |
| | | 1.4.3. | 2007 | | 1.4.3. |
| | | 1.4.4. | 2006 | | 1.4.4. |
| | | 1.4.5. | 2005 | | 1.4.5. |
| | 1.5. | 2000–2004 | 1.5. | 1.5. |
| | 1.6. | 1995–1999 | 1.6. | 1.6. |
| | 1.7. | 1990–1994 | 1.7. | 1.7. |
| | 1.8. | 1985–1989 | 1.8. | 1.8. |
| | 1.9. | 1980–1984 | 1.9. | 1.9. |
| 2. | Asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 1979 tai sitä ennen tai ei koskaan asunut ulkomailla | 2. | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. | 3. |

Maahan saapumisen vuosi (vuodesta 1980)

YAE.L.

YAE.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Asunut joskus ulkomailla ja saapunut vuonna 1980 tai sen jälkeen

1.

1.

1.1.

2020–2021

1.1.

1.1.

1.1.1.

2021

1.1.1.

1.1.2.

2020

1.1.2.

1.2.

2015–2019

1.2.

1.2.

1.2.1.

2019

1.2.1.

1.2.2.

2018

1.2.2.

1.2.3.

2017

1.2.3.

1.2.4.

2016

1.2.4.

1.2.5.

2015

1.2.5.

1.3.

2010–2014

1.3.

1.3.

1.3.1.

2014

1.3.1.

1.3.2.

2013

1.3.2.

1.3.3.

2012

1.3.3.

1.3.4.

2011

1.3.4.

1.3.5.

2010

1.3.5.

1.4.

2005–2009

1.4.

1.4.

1.4.1.

2009

1.4.1.

1.4.2.

2008

1.4.2.

1.4.3.

2007

1.4.3.

1.4.4.

2006

1.4.4.

1.4.5.

2005

1.4.5.

1.5.

2000–2004

1.5.

1.5.

1.6.

1995–1999

1.6.

1.6.

1.7.

1990–1994

1.7.

1.7.

1.8.

1985–1989

1.8.

1.8.

1.9.

1980–1984

1.9.

1.9.

2.

Asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 1979 tai sitä ennen tai ei koskaan asunut ulkomailla

2.

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

3.

”Maahan saapumisen vuotta (vuodesta 1980)” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Edellinen vakinainen asuinpaikka ja saapumisajankohta nykyiseen asuinpaikkaan tai vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen väestö- tai asuntolaskentaa

Nykyisen vakinaisen asuinpaikan ja vuotta ennen laskentaa olleen vakinaisen asuinpaikan välisestä suhteesta on toimitettava tiedot.

”Vakinaista asuinpaikkaa yksi vuosi ennen väestö- tai asuntolaskentaa” koskevassa erittelyssä asuinpaikan muutokset viittaavat vuotta ennen viitepäivää ja viitepäivän väliseen ajanjaksoon. Saman LAU 2 -alueen sisällä tapahtuvaa muuttoa pidetään myös muuttona saman NUTS 3 -alueen sisällä.

Alle 1-vuotiaat luokitellaan kohtaan ”Ei sovelleta” (ROY.4.).

Maat, jotka keräävät tietoja aihealueesta ”Edellinen vakinainen asuinpaikka ja saapumisajankohta nykyiseen asuinpaikkaan”, luokittelevat kaikki henkilöt, jotka ovat vaihtaneet vakinaista asuinpaikkaansa useammin kuin kerran vuoden sisällä ennen viitepäivää, edellisen vakinaisen asuinpaikan mukaan eli sen vakinaisen asuinpaikan mukaan, josta he muuttivat nykyiseen vakinaiseen asuinpaikkaan.

| Vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen väestö- tai asuntolaskentaa | ROY. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Vakinainen asuinpaikka muuttumaton | 1. |
| 2. | Vakinainen asuinpaikka muuttunut | 2. |
| | 2.1. | Muuttanut tiedot toimittavan maan sisällä | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen laskentaa samalla NUTS 3 -alueella kuin nykyinen vakinainen asuinpaikka | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen laskentaa nykyisen vakinaisen asuinpaikan NUTS 3 -alueen ulkopuolella | 2.1.2. |
| | 2.2. | Muuttanut tiedot toimittavan maan ulkopuolelta | 2.2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |
| 4. | Ei sovelleta | 4. |

Vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen väestö- tai asuntolaskentaa

ROY.

0.

Yhteensä

0.

1.

Vakinainen asuinpaikka muuttumaton

1.

2.

Vakinainen asuinpaikka muuttunut

2.

2.1.

Muuttanut tiedot toimittavan maan sisällä

2.1.

2.1.1.

Vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen laskentaa samalla NUTS 3 -alueella kuin nykyinen vakinainen asuinpaikka

2.1.1.

2.1.2.

Vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen laskentaa nykyisen vakinaisen asuinpaikan NUTS 3 -alueen ulkopuolella

2.1.2.

2.2.

Muuttanut tiedot toimittavan maan ulkopuolelta

2.2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

4.

Ei sovelleta

4.

”Vakinaista asuinpaikkaa yksi vuosi ennen väestö- tai asuntolaskentaa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Perheasema

Ydinperhe määritellään suppeasti siten, että kyseessä on kaksi tai useampia henkilöitä, jotka kuuluvat samaan kotitalouteen ja jotka ovat suhteessa toisiinsa aviomiehenä ja aviovaimona, puolisoina rekisteröidyssä parisuhteessa, puolisoina avoliitossa tai vanhempana ja lapsena. Näin ollen perheeseen kuuluu pariskunta ilman lapsia, pariskunta jolla on yksi tai useampia lapsia tai yksinhuoltaja jolla on yksi tai useampia lapsia. Tämä perheen käsite rajoittaa lasten ja aikuisten väliset suhteet suoraan (ensimmäisen asteen) eli vanhempien ja lasten väliseen suhteeseen.

Lapsella (pojalla/tyttärellä) tarkoitetaan omaa poikaa tai tytärtä, poika- tai tytärpuolta taikka adoptoitua poikaa tai tytärtä (iästä tai siviilisäädystä riippumatta), joka asuu vakinaisesti vähintään yhden vanhemman kotitaloudessa ja jolla ei ole puolisoa tai omia lapsia samassa kotitaloudessa. Kasvattilapsia ei oteta laskennassa huomioon. Poikaa tai tytärtä, joka asuu aviopuolison, rekisteröidyn puolison, avopuolison tai yhden tai useamman oman lapsen kanssa, ei pidetä lapsena. Lapsen, joka asuu vuorotellen kahdessa paikassa (esimerkiksi jos vanhemmat ovat eronneet), kotitaloutena pidetään sitä, jossa hän asuu suurimman osan ajasta. Jos lapsi asuu molempien vanhempien kanssa yhtä pitkän ajan, vakinainen asuinpaikka on se, jossa lapsi on laskentahetkellä, tai vaihtoehtoisesti se kotitalous, joka on lapsen laillinen tai rekisteröity asuinpaikka.

”Pariskuntia” ovat avioliitossa, rekisteröidyssä parisuhteessa ja avoliitossa olevat pariskunnat. ”Rekisteröity parisuhde” määritellään kuten aihealueen ”Siviilisääty (oikeudellinen)” kuvauksessa.

Kahden henkilön katsotaan olevan avoliitossa, kun he

| — | kuuluvat samaan kotitalouteen ja |
| --- | --- |

—

kuuluvat samaan kotitalouteen ja

| — | ovat avioliiton kaltaisessa suhteessa toistensa kanssa ja |
| --- | --- |

—

ovat avioliiton kaltaisessa suhteessa toistensa kanssa ja

| — | eivät ole naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa toistensa kanssa. |
| --- | --- |

—

eivät ole naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa toistensa kanssa.

”Isovanhempien ja lastenlasten muodostamat kotitaloudet” (eli kotitaloudet, joissa on isovanhempi tai isovanhemmat ja yksi tai useampia lastenlapsia muttei näiden lastenlasten vanhempia) eivät kuulu perheen määritelmään.

| Perheasema | FST.L. | FST.M. | FST.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Puolisot | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa eri sukupuolta olevan henkilön kanssa | | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa | | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Avoliitossa | | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Yksinhuoltajat | 2. | 2. | 2. |
| 3. | Pojat/tyttäret | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | Ei yksinhuoltajan | | 3.1. | 3.1. |
| | 3.2. | Yksinhuoltajan | | 3.2. | 3.2. |
| 4. | Ei ilmoitettu | 4. | 4. | 4. |
| 5. | Ei sovelleta – ei osa ydinperhettä | 5. | 5. | 5. |

Perheasema

FST.L.

FST.M.

FST.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

0.

1.

Puolisot

1.

1.

1.

1.1.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa

1.1.

1.1.

1.1.1.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa eri sukupuolta olevan henkilön kanssa

1.1.1.

1.1.2.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa

1.1.2.

1.2.

Avoliitossa

1.2.

1.2.

2.

Yksinhuoltajat

2.

2.

2.

3.

Pojat/tyttäret

3.

3.

3.

3.1.

Ei yksinhuoltajan

3.1.

3.1.

3.2.

Yksinhuoltajan

3.2.

3.2.

4.

Ei ilmoitettu

4.

4.

4.

5.

Ei sovelleta – ei osa ydinperhettä

5.

5.

5.

”Perheasemaa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Perhetyyppi

Perhekäsitteiden ominaisuuksia ja määritelmiä termeille ”ydinperhe”, ”lapsi”, ”pariskunta” ja ”avoliitto”, jotka annettiin aihealueessa ”Perheasema”, sovelletaan myös aihealueessa ”Perhetyyppi”.

| Perhetyyppi | TFN.L. | TFN.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta | 1. | 1. |
| | 1.1. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, jolla ei ole kotona asuvia lapsia | | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Aviomies/aviovaimo | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Aviomies/aviovaimo | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 1.3. |
| | | 1.3.1. | Aviomies/aviovaimo | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa | | 1.3.2. |
| 2. | Avoliitossa oleva pariskunta | 2. | 2. |
| | 2.1. | Avoliitossa oleva pariskunta, jolla ei ole kotona asuvia lapsia | | 2.1. |
| | 2.2. | Avoliitossa oleva pariskunta, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 2.2. |
| | 2.3. | Avoliitossa oleva pariskunta, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 2.3. |
| 3. | Yksinhuoltajaisä | 3. | 3. |
| | 3.1. | Yksinhuoltajaisä, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 3.1. |
| | 3.2. | Yksinhuoltajaisä, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 3.2. |
| 4. | Yksinhuoltajaäiti | 4. | 4. |
| | 4.1. | Yksinhuoltajaäiti, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 4.1. |
| | 4.2. | Yksinhuoltajaäiti, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 4.2. |

Perhetyyppi

TFN.L.

TFN.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta

1.

1.

1.1.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, jolla ei ole kotona asuvia lapsia

1.1.

1.1.1.

Aviomies/aviovaimo

1.1.1.

1.1.2.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa

1.1.2.

1.2.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

1.2.

1.2.1.

Aviomies/aviovaimo

1.2.1.

1.2.2.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa

1.2.2.

1.3.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

1.3.

1.3.1.

Aviomies/aviovaimo

1.3.1.

1.3.2.

Naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa

1.3.2.

2.

Avoliitossa oleva pariskunta

2.

2.

2.1.

Avoliitossa oleva pariskunta, jolla ei ole kotona asuvia lapsia

2.1.

2.2.

Avoliitossa oleva pariskunta, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

2.2.

2.3.

Avoliitossa oleva pariskunta, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

2.3.

3.

Yksinhuoltajaisä

3.

3.

3.1.

Yksinhuoltajaisä, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

3.1.

3.2.

Yksinhuoltajaisä, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

3.2.

4.

Yksinhuoltajaäiti

4.

4.

4.1.

Yksinhuoltajaäiti, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

4.1.

4.2.

Yksinhuoltajaäiti, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

4.2.

”Perhetyyppiä” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”ydinperheitä” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Perheen koko

Aihealueessa ”Perheasema” annettua määritelmää termille ”ydinperhe” sovelletaan myös aihealueessa ”Perheen koko”.

| Perheen koko | SFN. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | 2 henkeä | 1. |
| 2. | 3–5 henkeä | 2. |
| | 2.1. | 3 henkeä | 2.1. |
| | 2.2. | 4 henkeä | 2.2. |
| | 2.3. | 5 henkeä | 2.3. |
| 3. | vähintään 6 henkeä | 3. |
| | 3.1. | 6–10 henkeä | 3.1. |
| | 3.2. | vähintään 11 henkeä | 3.2. |

Perheen koko

SFN.

0.

Yhteensä

0.

1.

2 henkeä

1.

2.

3–5 henkeä

2.

2.1.

3 henkeä

2.1.

2.2.

4 henkeä

2.2.

2.3.

5 henkeä

2.3.

3.

vähintään 6 henkeä

3.

3.1.

6–10 henkeä

3.1.

3.2.

vähintään 11 henkeä

3.2.

”Perheen kokoa” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”ydinperheitä” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asema kotitaloudessa

Jäsenvaltiot soveltavat kotitalouksien tunnistamiseen ”taloudenpidon” käsitettä tai ellei se ole mahdollista, ”asuntokunnan” käsitettä.

1.   Taloudenpidon käsite

Taloudenpidon käsitteen mukaisesti kotitalous on joko

| a) | yhden hengen kotitalous, jolloin kyseessä on yksi henkilö, joka elää yksin erillisessä asunnossa tai jolla on alivuokralaisena hallussaan erillinen huone (tai huoneita) asunnossa mutta joka ei muodosta yhdessä muiden asunnon asukkaiden kanssa jäljempänä määriteltyä monen hengen kotitaloutta, tai |
| --- | --- |

a)

yhden hengen kotitalous, jolloin kyseessä on yksi henkilö, joka elää yksin erillisessä asunnossa tai jolla on alivuokralaisena hallussaan erillinen huone (tai huoneita) asunnossa mutta joka ei muodosta yhdessä muiden asunnon asukkaiden kanssa jäljempänä määriteltyä monen hengen kotitaloutta, tai

| b) | monen hengen kotitalous, jolloin kyseessä on kahden tai useamman sellaisen henkilön ryhmä, jotka asuvat yhdessä koko asunnossa tai osassa sitä ja hankkivat yhdessä ruokaa ja mahdollisesti muita välttämättömyystarvikkeita. Ryhmän jäsenet voivat yhdistää tulonsa suuremmassa tai pienemmässä määrin. |
| --- | --- |

b)

monen hengen kotitalous, jolloin kyseessä on kahden tai useamman sellaisen henkilön ryhmä, jotka asuvat yhdessä koko asunnossa tai osassa sitä ja hankkivat yhdessä ruokaa ja mahdollisesti muita välttämättömyystarvikkeita. Ryhmän jäsenet voivat yhdistää tulonsa suuremmassa tai pienemmässä määrin.

2.   Asuntokunnan käsite

Asuntokunnan käsitteen mukaan kaikki asunnossa asuvat henkilöt ovat saman kotitalouden jäseniä, joten yhtä käytössä olevaa asuntoa kohti on yksi kotitalous. Näin ollen asuntokunnan käsitteessä käytössä olevien asuntojen lukumäärä ja niitä käyttävien kotitalouksien määrä on sama ja asuntojen ja kotitalouksien sijaintipaikka on sama.

Luokka ”Yksityisessä kotitaloudessa asuvat henkilöt” sisältää ”Henkilöt, jotka kuuluvat ydinperheeseen” (HST.M. ja HST.H.1.1.) ja ”Henkilöt, jotka eivät kuulu ydinperheeseen” (HST.M. ja HST.H. 1.2.). Luokkaan ”Henkilöt, jotka kuuluvat ydinperheeseen” kuuluvat kaikki henkilöt, jotka kuuluvat yksityiseen kotitalouteen, joka sisältää ydinperheen, jonka jäseniä he ovat. Luokkaan ”Henkilöt, jotka eivät kuulu ydinperheeseen” kuuluvat kaikki henkilöt, jotka joko kuuluvat muun kuin perheen muodostamaan kotitalouteen tai perheen muodostamaan kotitalouteen olematta kyseisen kotitalouden minkään ydinperheen jäseniä.

Muun kuin perheen muodostama kotitalous voi olla yhden hengen kotitalous (”yksin asuva” (HST.H.1.2.1.)) tai monen hengen kotitalous, jossa ei ole ydinperhettä. Luokkaan ”Ei yksin asuva” (HST.H.1.2.2.) kuuluvat henkilöt, jotka asuvat joko monen hengen kotitaloudessa ilman ydinperhettä tai perhekotitaloudessa olematta kyseisen kotitalouden minkään ydinperheen jäseniä.

Laitoskotitalouteen kuuluvat henkilöt, jotka saavat tarvitsemansa suojan ja ylläpidon laitoksessa. Laitoksella tarkoitetaan oikeushenkilöä, jonka tehtävänä on tarjota pitkäaikaisasumista ja palveluja jollekin henkilöryhmälle. Laitoksissa on yleensä yhteiset tilat, jotka asukkaat jakavat (kuten kylpyhuoneet sekä oleskelu-, ruokailu- ja nukkumatilat).

”Kodittomia” (HST.M. 2.2. ja HST.H.2.2.) ovat henkilöt, jotka asuvat kadulla ilman suojaa, joka voisi kuulua asuintilojen piiriin (ensisijaiset kodittomat), tai henkilöt, jotka muuttavat usein tilapäisestä asunnosta toiseen (toissijaiset kodittomat).

| Asema kotitaloudessa | HST.L. | HST.M. | HST.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Yksityisessä kotitaloudessa asuvat | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Henkilöt, jotka kuuluvat ydinperheeseen | | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Henkilöt, jotka eivät kuulu ydinperheeseen | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Yksin asuvat | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Ei yksin asuvat | | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Henkilöt, jotka asuvat yksityisessä kotitaloudessa, mutta luokkaa ei ilmoitettu | | 1.3. | 1.3. |
| 2. | Henkilöt, jotka eivät asu yksityisessä kotitaloudessa | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Henkilöt, jotka asuvat laitoskotitaloudessa | | 2.1. | 2.1. |
| | 2.2. | Henkilöt, jotka eivät asu yksityisessä kotitaloudessa (myös kodittomat), mutta luokkaa ei ilmoitettu | | 2.2. | 2.2. |

Asema kotitaloudessa

HST.L.

HST.M.

HST.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

0.

1.

Yksityisessä kotitaloudessa asuvat

1.

1.

1.

1.1.

Henkilöt, jotka kuuluvat ydinperheeseen

1.1.

1.1.

1.2.

Henkilöt, jotka eivät kuulu ydinperheeseen

1.2.

1.2.

1.2.1.

Yksin asuvat

1.2.1.

1.2.2.

Ei yksin asuvat

1.2.2.

1.3.

Henkilöt, jotka asuvat yksityisessä kotitaloudessa, mutta luokkaa ei ilmoitettu

1.3.

1.3.

2.

Henkilöt, jotka eivät asu yksityisessä kotitaloudessa

2.

2.

2.

2.1.

Henkilöt, jotka asuvat laitoskotitaloudessa

2.1.

2.1.

2.2.

Henkilöt, jotka eivät asu yksityisessä kotitaloudessa (myös kodittomat), mutta luokkaa ei ilmoitettu

2.2.

2.2.

”Asemaa kotitaloudessa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Kotitalouden tyyppi

Kotitalouden käsitettä koskevia ominaisuuksia, jotka annettiin aihealueessa ”Asema kotitaloudessa”, sovelletaan myös aihealueessa ”Kotitalouden tyyppi”.

”Pariskuntien kotitalouksiin” kuuluvat naimisissa, rekisteröidyssä parisuhteessa ja avoliitossa olevien kotitaloudet.

| Kotitalouden tyyppi | TPH.L. | TPH.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Muun kuin perheen muodostamat kotitaloudet | 1. | 1. |
| | 1.1. | Yhden hengen kotitaloudet | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Monen hengen kotitaloudet | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Yhden perheen kotitaloudet | 2. | 2. |
| | 2.1. | Pariskuntien kotitaloudet | | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Pariskunnat, joilla ei ole kotona asuvia lapsia | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Pariskunnat, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 2.1.2. |
| | | 2.1.3. | Pariskunnat, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 2.1.3. |
| | 2.2. | Yksinhuoltajaisien kotitaloudet | | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Yksinhuoltajaisien kotitaloudet, joissa on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | Yksinhuoltajaisien kotitaloudet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 2.2.2. |
| | 2.3. | Yksinhuoltajaäitien kotitaloudet | | 2.3. |
| | | 2.3.1. | Yksinhuoltajaäitien kotitaloudet, joissa on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | Yksinhuoltajaäitien kotitaloudet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 2.3.2. |
| 3. | Kahden tai useamman perheen kotitaloudet | 3. | 3. |

Kotitalouden tyyppi

TPH.L.

TPH.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Muun kuin perheen muodostamat kotitaloudet

1.

1.

1.1.

Yhden hengen kotitaloudet

1.1.

1.1.

1.2.

Monen hengen kotitaloudet

1.2.

1.2.

2.

Yhden perheen kotitaloudet

2.

2.

2.1.

Pariskuntien kotitaloudet

2.1.

2.1.1.

Pariskunnat, joilla ei ole kotona asuvia lapsia

2.1.1.

2.1.2.

Pariskunnat, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

2.1.2.

2.1.3.

Pariskunnat, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

2.1.3.

2.2.

Yksinhuoltajaisien kotitaloudet

2.2.

2.2.1.

Yksinhuoltajaisien kotitaloudet, joissa on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

2.2.1.

2.2.2.

Yksinhuoltajaisien kotitaloudet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

2.2.2.

2.3.

Yksinhuoltajaäitien kotitaloudet

2.3.

2.3.1.

Yksinhuoltajaäitien kotitaloudet, joissa on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

2.3.1.

2.3.2.

Yksinhuoltajaäitien kotitaloudet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

2.3.2.

3.

Kahden tai useamman perheen kotitaloudet

3.

3.

”Kotitalouden tyyppiä” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”kotitalouksia” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Kotitalouden koko

Kotitalouden käsitettä koskevia ominaisuuksia, jotka annettiin aihealueessa ”Asema kotitaloudessa”, sovelletaan myös aihealueessa ”Kotitalouden koko”.

| Kotitalouden koko | SPH. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | 1 henki | 1. |
| 2. | 2 henkeä | 2. |
| 3. | 3–5 henkeä | 3. |
| | 3.1. | 3 henkeä | 3.1. |
| | 3.2. | 4 henkeä | 3.2. |
| | 3.3. | 5 henkeä | 3.3. |
| 4. | 6–10 henkeä | 4. |
| 5. | vähintään 11 henkeä | 5. |

Kotitalouden koko

SPH.

0.

Yhteensä

0.

1.

1 henki

1.

2.

2 henkeä

2.

3.

3–5 henkeä

3.

3.1.

3 henkeä

3.1.

3.2.

4 henkeä

3.2.

3.3.

5 henkeä

3.3.

4.

6–10 henkeä

4.

5.

vähintään 11 henkeä

5.

”Kotitalouden kokoa” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”kotitalouksia” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asumisjärjestelyt

Aihealue ”Asumisjärjestelyt” kattaa koko väestön ja viittaa asuntotyyppiin, jossa henkilö asuu vakinaisesti väestö- tai asuntolaskennan aikana. Tämä kattaa kaikki henkilöt, jotka ovat vakinaisia asukkaita eri tyyppisissä asuintiloissa tai joilla ei ole vakinaista asuinpaikkaa ja jotka oleskelevat tilapäisesti jonkin tyyppisissä asuintiloissa tai jotka ovat asunnottomia, nukkuvat yöt ulkosalla tai kodittomien suojissa väestö- tai asuntolaskennan aikana.

Asukkaita ovat henkilöt, joiden vakinainen asuinpaikka on eri kohdissa luetelluissa paikoissa.

”Tavanomaiset asunnot” ovat rakenteellisesti erillisiä ja itsenäisiä tiloja tietyissä sijaintipaikoissa, ja ne on tarkoitettu pysyviksi ihmisasumuksiksi ja viitepäivänä

| a) | niitä käytetään asuntona tai |
| --- | --- |

a)

niitä käytetään asuntona tai

| b) | ne ovat tyhjillään tai |
| --- | --- |

b)

ne ovat tyhjillään tai

| c) | ne on varattu kausittaiseen tai toissijaiseen käyttöön. |
| --- | --- |

c)

ne on varattu kausittaiseen tai toissijaiseen käyttöön.

”Erillisellä” tarkoitetaan seinien ympäröimää ja ulko- tai sisäkaton kattamaa erottavaa tilaa yhtä tai useampaa henkilöä varten. ”Itsenäinen” tarkoittaa sitä, että asuntoon on suora pääsy kadulta tai portaikosta, käytävästä tai pihasta.

”Muita asuntoja” ovat mökit, hökkelit, asuntovaunut, asuntolaivat, ladot, myllyt, luolat tai muut suojat, joita käytetään ihmisasumuksena väestö- tai asuntolaskennan aikana riippumatta siitä, onko ne tarkoitettu ihmisasumuksiksi.

”Kollektiivisilla asuintiloilla” tarkoitetaan tiloja, jotka on tarkoitettu suurten ihmisryhmien tai useiden kotitalouksien asuttaviksi ja jotka ovat vähintään yhden henkilön vakinaisena asuinpaikkana väestö- tai asuntolaskennan aikana.

”Käytössä olevat tavanomaiset asunnot”, muut asunnot ja kollektiiviset asuintilat muodostavat yhdessä ”asuintilat”. ”Asuintilan” on oltava vähintään yhden henkilön vakinainen asuinpaikka.

Käytössä olevien tavanomaisten asuntojen ja muiden asuntojen yhteissumma edustaa ”asuntoja”.

Kodittomia (henkilöitä, jotka eivät ole vakinaisia asukkaita missään asuintilojen ryhmässä) ovat henkilöt, jotka asuvat kadulla ilman suojaa, joka voisi kuulua asuintilojen piiriin (ensisijaiset kodittomat), tai henkilöt, jotka muuttavat usein tilapäisestä asunnosta toiseen (toissijaiset kodittomat).

| Asumisjärjestelyt | HAR. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Asukkaat, jotka asuvat tavanomaisessa asunnossa tai kollektiivisissa asuintiloissa | 1. |
| | 1.1. | Asukkaat, jotka asuvat tavanomaisessa asunnossa | 1.1. |
| | 1.2. | Asukkaat, jotka asuvat kollektiivisissa asuintiloissa | 1.2. |
| 2. | Asukkaat, jotka asuvat muussa asunnossa, ja kodittomat | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Asumisjärjestelyt

HAR.

0.

Yhteensä

0.

1.

Asukkaat, jotka asuvat tavanomaisessa asunnossa tai kollektiivisissa asuintiloissa

1.

1.1.

Asukkaat, jotka asuvat tavanomaisessa asunnossa

1.1.

1.2.

Asukkaat, jotka asuvat kollektiivisissa asuintiloissa

1.2.

2.

Asukkaat, jotka asuvat muussa asunnossa, ja kodittomat

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Asumisjärjestelyjä” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Kotitalouksien asunnon hallintaperuste

Aihealue ”Kotitalouksien asunnon hallintaperuste” viittaa järjestelyihin, joiden mukaisesti yksityinen kotitalous asuu koko asunnossa tai osassa sitä.

Kotitaloudet, jotka ovat maksamassa kiinnelainaa asunnosta, jossa asuvat, tai ostamassa asuntoaan ajan mittaan muun rahoitusjärjestelyn perusteella, luokitellaan kohtaan ”Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on koko asunnon tai sen osan omistaja” (TSH.1.).

Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on asunnon omistaja ja ainakin yksi jäsen koko asunnon tai sen osan vuokralainen, luokitellaan kohtaan ”Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on koko asunnon tai sen osan omistaja” (TSH.1.).

| Kotitalouksien asunnon hallintaperuste | TSH. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on koko asunnon tai sen osan omistaja | 1. |
| 2. | Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on koko asunnon tai sen osan vuokraaja (eikä yksikään muista jäsenistä ole sen omistaja) | 2. |
| 3. | Kotitaloudet, jotka asuvat koko asunnossa tai osassa sitä muun hallintaperusteen mukaisesti | 3. |
| 4. | Ei ilmoitettu | 4. |

Kotitalouksien asunnon hallintaperuste

TSH.

0.

Yhteensä

0.

1.

Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on koko asunnon tai sen osan omistaja

1.

2.

Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on koko asunnon tai sen osan vuokraaja (eikä yksikään muista jäsenistä ole sen omistaja)

2.

3.

Kotitaloudet, jotka asuvat koko asunnossa tai osassa sitä muun hallintaperusteen mukaisesti

3.

4.

Ei ilmoitettu

4.

”Kotitalouksien asunnon hallintaperustetta” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”kotitalouksia” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asumismuoto

Asuintiloilla tarkoitetaan asuntoa, joka on yhden tai useamman henkilön vakinainen asuinpaikka. Termit ”Tavanomainen asunto”, ”Muu asunto” ja ”Kollektiiviset asuintilat” on määritelty samoin kuin aihealueessa ”Asumisjärjestelyt”.

| Asumismuoto | TLQ. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Käytössä oleva tavanomainen asunto | 1. |
| 2. | Muu asunto | 2. |
| 3. | Kollektiiviset asuintilat | 3. |
| 4. | Ei ilmoitettu | 4. |

Asumismuoto

TLQ.

0.

Yhteensä

0.

1.

Käytössä oleva tavanomainen asunto

1.

2.

Muu asunto

2.

3.

Kollektiiviset asuintilat

3.

4.

Ei ilmoitettu

4.

”Asumismuotoa” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”asuintiloja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asunnon käytössäolotilanne

”Käytössä olevat tavanomaiset asunnot” ovat asuntoja, jotka ovat yhden tai useamman henkilön vakinaisena asuinpaikkana väestö- tai asuntolaskennan aikana. ”Ei käytössä olevat tavanomaiset asunnot” ovat asuntoja, jotka eivät ole yhdenkään henkilön vakinaisena asuinpaikkana väestö- tai asuntolaskennan aikana.

Kausittaiseen tai toissijaiseen käyttöön varatut asunnot, vapaat asunnot ja tavanomaiset asunnot, joissa asuu henkilöitä mutta joita ei oteta laskennassa huomioon, luokitellaan kohtaan ”Ei käytössä olevat tavanomaiset asunnot” (OCS.2.).

| Asunnon käytössäolotilanne | OCS. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Käytössä oleva tavanomainen asunto | 1. |
| 2. | Ei käytössä oleva tavanomainen asunto | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Asunnon käytössäolotilanne

OCS.

0.

Yhteensä

0.

1.

Käytössä oleva tavanomainen asunto

1.

2.

Ei käytössä oleva tavanomainen asunto

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Asunnon käytössäolotilannetta” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Hallintatyyppi (hallintaperusteeseen liittyvät järjestelyt, joiden mukaisesti asunnossa asutaan)

Aihealueella ”Hallintatyyppi” tarkoitetaan asunnon omistajuutta eikä sen maa-alueen omistajuutta, jolla asunto sijaitsee. Sillä pyritään osoittamaan hallintaperusteeseen liittyvät järjestelyt, joiden mukaisesti asunnossa asutaan.

”Omistusasuntoja” ovat asunnot, joissa ainakin yksi asukkaista omistaa koko asunnon tai osan siitä.

”Vuokra-asuntoja” ovat asunnot, joissa vähintään yksi asukas maksaa vuokraa asunnon käytöstä eikä yksikään asukas omista koko asuntoa tai osaa siitä.

Ei käytössä olevat tavanomaiset asunnot luokitellaan kohtaan ”Ei sovelleta” (OWS.5.).

| Hallintatyyppi | OWS. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Omistusasunnot | 1. |
| 2. | Vuokra-asunnot | 2. |
| 3. | Asunto, jolla on muu hallintatyyppi | 3. |
| 4. | Ei ilmoitettu | 4. |
| 5. | Ei sovelleta | 5. |

Hallintatyyppi

OWS.

0.

Yhteensä

0.

1.

Omistusasunnot

1.

2.

Vuokra-asunnot

2.

3.

Asunto, jolla on muu hallintatyyppi

3.

4.

Ei ilmoitettu

4.

5.

Ei sovelleta

5.

”Hallintatyyppiä” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asukkaiden lukumäärä

Asunnon asukkaiden lukumäärä on niiden henkilöiden lukumäärä, joille asunto on vakinainen asuinpaikka.

| Asukkaiden lukumäärä | NOC. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | 1 henki | 1. |
| 2. | 2 henkeä | 2. |
| 3. | 3–5 henkeä | 3. |
| | 3.1. | 3 henkeä | 3.1. |
| | 3.2. | 4 henkeä | 3.2. |
| | 3.3 | 5 henkeä | 3.3. |
| 4. | vähintään 6 henkeä | 4. |
| | 4.1. | 6–10 henkeä | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 6 henkeä | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 7 henkeä | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 8 henkeä | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 9 henkeä | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 10 henkeä | 4.1.5. |
| | 4.2. | vähintään 11 henkeä | 4.2. |

Asukkaiden lukumäärä

NOC.

0.

Yhteensä

0.

1.

1 henki

1.

2.

2 henkeä

2.

3.

3–5 henkeä

3.

3.1.

3 henkeä

3.1.

3.2.

4 henkeä

3.2.

3.3

5 henkeä

3.3.

4.

vähintään 6 henkeä

4.

4.1.

6–10 henkeä

4.1.

4.1.1.

6 henkeä

4.1.1.

4.1.2.

7 henkeä

4.1.2.

4.1.3.

8 henkeä

4.1.3.

4.1.4.

9 henkeä

4.1.4.

4.1.5.

10 henkeä

4.1.5.

4.2.

vähintään 11 henkeä

4.2.

”Asukkaiden lukumäärää” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”käytössä olevia tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asunnon pinta-ala ja/tai huoneluku

Pinta-alaksi määritellään

| — | pinta-ala, joka on laskettu asuntoa rajoittavien seinien sisäpinnoista; huomioon ei oteta kellareita eikä ullakkoja, joissa ei voi asua, eikä monen asunnon rakennuksissa yhteisiä tiloja; tai |
| --- | --- |

—

pinta-ala, joka on laskettu asuntoa rajoittavien seinien sisäpinnoista; huomioon ei oteta kellareita eikä ullakkoja, joissa ei voi asua, eikä monen asunnon rakennuksissa yhteisiä tiloja; tai

| — | kaikkien niiden huoneiden kokonaispinta-ala, jotka kuuluvat ”huoneen” määritelmään. |
| --- | --- |

—

kaikkien niiden huoneiden kokonaispinta-ala, jotka kuuluvat ”huoneen” määritelmään.

”Huoneeksi” määritellään asunnossa tila, jota rajoittavat lattiasta sisä- tai ulkokattoon ulottuvat seinät ja joka on kooltaan riittävän suuri, jotta sinne mahtuu aikuisen sänky (vähintään 4 neliömetriä), ja jonka korkeus on suurimmaksi osaksi vähintään 2 metriä.

Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot ”pinta-alana” tai, jos tämä ei ole mahdollista, ”huonelukuna”.

| Pinta-ala | UFS. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Alle 30 neliömetriä | 1. |
| 2. | 30 – alle 40 neliömetriä | 2. |
| 3. | 40 – alle 50 neliömetriä | 3. |
| 4. | 50 – alle 60 neliömetriä | 4. |
| 5. | 60 – alle 80 neliömetriä | 5. |
| 6. | 80 – alle 100 neliömetriä | 6. |
| 7. | 100 – alle 120 neliömetriä | 7. |
| 8. | 120 – alle 150 neliömetriä | 8. |
| 9. | Vähintään 150 neliömetriä | 9. |
| 10. | Ei ilmoitettu | 10. |

Pinta-ala

UFS.

0.

Yhteensä

0.

1.

Alle 30 neliömetriä

1.

2.

30 – alle 40 neliömetriä

2.

3.

40 – alle 50 neliömetriä

3.

4.

50 – alle 60 neliömetriä

4.

5.

60 – alle 80 neliömetriä

5.

6.

80 – alle 100 neliömetriä

6.

7.

100 – alle 120 neliömetriä

7.

8.

120 – alle 150 neliömetriä

8.

9.

Vähintään 150 neliömetriä

9.

10.

Ei ilmoitettu

10.

”Pinta-alaa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

| Huoneluku | NOR. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | 1 huone | 1. |
| 2. | 2 huonetta | 2. |
| 3. | 3 huonetta | 3. |
| 4. | 4 huonetta | 4. |
| 5. | 5 huonetta | 5. |
| 6. | 6 huonetta | 6. |
| 7. | 7 huonetta | 7. |
| 8. | 8 huonetta | 8. |
| 9. | 9 huonetta ja enemmän | 9. |
| 10. | Ei ilmoitettu | 10. |

Huoneluku

NOR.

0.

Yhteensä

0.

1.

1 huone

1.

2.

2 huonetta

2.

3.

3 huonetta

3.

4.

4 huonetta

4.

5.

5 huonetta

5.

6.

6 huonetta

6.

7.

7 huonetta

7.

8.

8 huonetta

8.

9.

9 huonetta ja enemmän

9.

10.

Ei ilmoitettu

10.

”Huonelukua” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asumisväljyysnormi

Aihealue ”Asumisväljyysnormi” liittyy pinta-alaan neliömetreinä tai huonelukuun suhteutettuna asukkaiden lukumäärään, joka täsmennetään aihealueessa ”Asukkaiden lukumäärä”. Jäsenvaltioiden on toimitettava asumisväljyysnormia koskevat tiedot ”pinta-alan” perusteella tai, jos tämä ei ole mahdollista, ”huoneluvun” perusteella.

| Asumisväljyys (pinta-ala) | DFS. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Alle 10 neliömetriä asukasta kohti | 1. |
| 2. | 10 – alle 15 neliömetriä asukasta kohti | 2. |
| 3. | 15 – alle 20 neliömetriä asukasta kohti | 3. |
| 4. | 20 – alle 30 neliömetriä asukasta kohti | 4. |
| 5. | 30 – alle 40 neliömetriä asukasta kohti | 5. |
| 6. | 40 – alle 60 neliömetriä asukasta kohti | 6. |
| 7. | 60 – alle 80 neliömetriä asukasta kohti | 7. |
| 8. | Vähintään 80 neliömetriä asukasta kohti | 8. |
| 9. | Ei ilmoitettu | 9. |

Asumisväljyys (pinta-ala)

DFS.

0.

Yhteensä

0.

1.

Alle 10 neliömetriä asukasta kohti

1.

2.

10 – alle 15 neliömetriä asukasta kohti

2.

3.

15 – alle 20 neliömetriä asukasta kohti

3.

4.

20 – alle 30 neliömetriä asukasta kohti

4.

5.

30 – alle 40 neliömetriä asukasta kohti

5.

6.

40 – alle 60 neliömetriä asukasta kohti

6.

7.

60 – alle 80 neliömetriä asukasta kohti

7.

8.

Vähintään 80 neliömetriä asukasta kohti

8.

9.

Ei ilmoitettu

9.

”Asumisväljyyttä (pinta-ala)” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”käytössä olevia tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

| Asumisväljyys (huoneluku) | DRM. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Alle 0,5 huonetta asukasta kohti | 1. |
| 2. | 0,5 – alle 1,0 huonetta asukasta kohti | 2. |
| 3. | 1,0 – alle 1,25 huonetta asukasta kohti | 3. |
| 4. | 1,25 – alle 1,5 huonetta asukasta kohti | 4. |
| 5. | 1,5 – alle 2,0 huonetta asukasta kohti | 5. |
| 6. | 2,0 – alle 2,5 huonetta asukasta kohti | 6. |
| 7. | 2,5 – alle 3,0 huonetta asukasta kohti | 7. |
| 8. | Vähintään 3,0 huonetta asukasta kohti | 8. |
| 9. | Ei ilmoitettu | 9. |

Asumisväljyys (huoneluku)

DRM.

0.

Yhteensä

0.

1.

Alle 0,5 huonetta asukasta kohti

1.

2.

0,5 – alle 1,0 huonetta asukasta kohti

2.

3.

1,0 – alle 1,25 huonetta asukasta kohti

3.

4.

1,25 – alle 1,5 huonetta asukasta kohti

4.

5.

1,5 – alle 2,0 huonetta asukasta kohti

5.

6.

2,0 – alle 2,5 huonetta asukasta kohti

6.

7.

2,5 – alle 3,0 huonetta asukasta kohti

7.

8.

Vähintään 3,0 huonetta asukasta kohti

8.

9.

Ei ilmoitettu

9.

”Asumisväljyyttä (huoneluku)” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”käytössä olevia tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Vesijohto

Joidenkin jäsenvaltioiden osalta katsotaan aiempien väestö- ja asuntolaskentojen, hallinnollisten tietolähteiden tai otantatutkimusten tietojen perusteella, että käytännöllisesti katsoen kaikki tavanomaiset asunnot voidaan luokitella kohtaan ”Tavanomaisessa asunnossa vesijohtovesi”. Sen vuoksi kyseisissä jäsenvaltioissa kaikki asunnot voidaan luokitella kohtaan WSS.1 – ”Tavanomaisessa asunnossa vesijohtovesi”. Jos jäsenvaltiot käyttävät tätä vaihtoehtoa, niiden on todistettava oletus ja selvennettävä sitä metatiedoissa.

| Vesijohto | WSS. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Tavanomaisessa asunnossa vesijohtovesi | 1. |
| 2. | Tavanomaisessa asunnossa ei vesijohtovettä | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Vesijohto

WSS.

0.

Yhteensä

0.

1.

Tavanomaisessa asunnossa vesijohtovesi

1.

2.

Tavanomaisessa asunnossa ei vesijohtovettä

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Vesijohtoa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: WC-tilat

Joidenkin jäsenvaltioiden osalta katsotaan aiempien väestö- ja asuntolaskentojen, hallinnollisten tietolähteiden tai otantatutkimusten tietojen perusteella, että käytännöllisesti katsoen kaikissa tavanomaisissa asunnoissa on ”WC-tilat”. Sen vuoksi kyseisissä jäsenvaltioissa kaikki tavanomaiset asunnot voidaan luokitella kohtaan TOI.1 – ”Tavanomaisessa asunnossa sisä-WC”. Jos jäsenvaltiot käyttävät tätä vaihtoehtoa, niiden on todistettava oletus ja selvennettävä sitä metatiedoissa.

| WC-tilat | TOI. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Tavanomaisessa asunnossa sisä-WC | 1. |
| 2. | Tavanomaisessa asunnossa ei sisä-WC:tä | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

WC-tilat

TOI.

0.

Yhteensä

0.

1.

Tavanomaisessa asunnossa sisä-WC

1.

2.

Tavanomaisessa asunnossa ei sisä-WC:tä

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”WC-tiloja” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Kylpyhuone

Kylpyhuone on tila, joka on tarkoitettu koko vartalon pesemistä varten ja jossa on suihkutilat.

Joidenkin jäsenvaltioiden osalta katsotaan aiempien väestö- ja asuntolaskentojen, hallinnollisten tietolähteiden tai otantatutkimusten tietojen perusteella, että käytännöllisesti katsoen kaikissa tavanomaisissa asunnoissa on ”Kylpyhuone”. Sen vuoksi kyseisissä jäsenvaltioissa kaikki tavanomaiset asunnot voidaan luokitella kohtaan BAT.1. – ”Tavanomaisessa asunnossa kiinteä kylpy tai suihku”. Jos jäsenvaltiot käyttävät tätä vaihtoehtoa, niiden on todistettava oletus ja selvennettävä sitä metatiedoissa.

| Kylpyhuone | BAT. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Tavanomaisessa asunnossa kiinteä kylpy tai suihku | 1. |
| 2. | Tavanomaisessa asunnossa ei kiinteätä kylpyä tai suihkua | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Kylpyhuone

BAT.

0.

Yhteensä

0.

1.

Tavanomaisessa asunnossa kiinteä kylpy tai suihku

1.

2.

Tavanomaisessa asunnossa ei kiinteätä kylpyä tai suihkua

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Kylpyhuonetta” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Lämmitystapa

Tavanomaisessa asunnossa katsotaan olevan keskuslämmitys, jos lämpö saadaan joko sähkö- tai kaukolämpölaitoksesta, tai rakennuksessa tai tavanomaisessa asunnossa olevasta lämmitykseen tarkoitetusta laitteistosta riippumatta käytetystä energialähteestä.

Joidenkin jäsenvaltioiden osalta katsotaan aiempien väestö- ja asuntolaskentojen, hallinnollisten tietolähteiden tai otantatutkimusten tietojen perusteella, että käytännöllisesti katsoen kaikissa tavanomaisissa asunnoissa on ”Keskuslämmitys”. Sen vuoksi kyseisissä jäsenvaltioissa kaikki tavanomaiset asunnot voidaan luokitella kohtaan TOH.1 – ”Keskuslämmitys”. Jos jäsenvaltiot käyttävät tätä vaihtoehtoa, niiden on todistettava oletus ja selvennettävä sitä metatiedoissa.

| Lämmitystapa | TOH. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Keskuslämmitys | 1. |
| 2. | Ei keskuslämmitystä | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Lämmitystapa

TOH.

0.

Yhteensä

0.

1.

Keskuslämmitys

1.

2.

Ei keskuslämmitystä

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Lämmitystapaa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asunnon talotyyppi

Aihealueessa ”Asunnon talotyyppi” viitataan asuntojen lukumäärään rakennuksessa, jossa asunto sijaitsee.

Rakennus katsotaan muuksi kuin asuinrakennukseksi, jos sen käyttötarkoitus on pääasiassa muu kuin asuminen (kaupallinen rakennus, toimistorakennus, tehdas) mutta se sisältää joitakin asuntoja, esimerkiksi talonmiehelle tai työntekijälle tarkoitetun asunnon.

| Asunnon talotyyppi | TOB. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Tavanomaiset asunnot asuinrakennuksissa | 1. |
| | 1.1. | Tavanomaiset asunnot yhden asunnon rakennuksissa | 1.1. |
| | 1.2. | Tavanomaiset asunnot kahden asunnon rakennuksissa | 1.2. |
| | 1.3. | Tavanomaiset asunnot kolmen tai useamman asunnon rakennuksissa | 1.3. |
| 2. | Tavanomaiset asunnot muissa kuin asuinrakennuksissa | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Asunnon talotyyppi

TOB.

0.

Yhteensä

0.

1.

Tavanomaiset asunnot asuinrakennuksissa

1.

1.1.

Tavanomaiset asunnot yhden asunnon rakennuksissa

1.1.

1.2.

Tavanomaiset asunnot kahden asunnon rakennuksissa

1.2.

1.3.

Tavanomaiset asunnot kolmen tai useamman asunnon rakennuksissa

1.3.

2.

Tavanomaiset asunnot muissa kuin asuinrakennuksissa

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Asunnon talotyyppiä” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asunnon rakennusvuosi

Aihealueessa ”Asunnon rakennusvuosi” viitataan vuoteen, jolloin asunnon sijaintirakennus valmistui.

| Asunnon rakennusvuosi | POC. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Ennen vuotta 1919 | 1. |
| 2. | 1919–1945 | 2. |
| 3. | 1946–1960 | 3. |
| 4. | 1961–1980 | 4. |
| 5. | 1981–2000 | 5. |
| 6. | 2001–2010 | 6. |
| 7. | 2011–2015 | 7. |
| 8. | Vuonna 2016 ja myöhemmin | 8. |
| 9. | Ei ilmoitettu | 9. |

Asunnon rakennusvuosi

POC.

0.

Yhteensä

0.

1.

Ennen vuotta 1919

1.

2.

1919–1945

2.

3.

1946–1960

3.

4.

1961–1980

4.

5.

1981–2000

5.

6.

2001–2010

6.

7.

2011–2015

7.

8.

Vuonna 2016 ja myöhemmin

8.

9.

Ei ilmoitettu

9.

”Asunnon rakennusvuotta” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

---

(1)  Koodit ’x.’, ’x.x.’ ja ’x.x.x.’ riippuvat NUTS-luokituksesta, koodi ’x.x.x.x.’ LAU-luokituksesta, joka on voimassa jäsenvaltiossa 1 päivänä tammikuuta 2021. Merkinnällä ’N’ yksilöidään erittely, joka viittaa kansalliseen tasoon.

(2)  Asetuksen (EY) N:o 1059/2003 mukaisesti kaikissa jäsenvaltioiden komissiolle toimittamissa tilastoissa, jotka eritellään alueyksikköjen mukaan, olisi käytettävä NUTS-luokitusta. Alueellisten tilastojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi alueyksikköjä koskevat tiedot olisi sen vuoksi toimitettava NUTS-luokituksen mukaisesti. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).

(3)  Koodit ”1.x.” ja ”1.x.x.” riippuvat NUTS-luokituksesta, joka on voimassa jäsenvaltiossa 1 päivänä tammikuuta 2021. Merkinnällä ”N” yksilöidään erittely, joka viittaa kansalliseen tasoon.

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

(*2)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

---

| 23.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/59

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/544,

annettu 22 päivänä maaliskuuta 2017,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | EG | 288,4 |
| IL | 234,5 |
| MA | 112,2 |
| TR | 106,7 |
| ZZ | 185,5 |
| 0707 00 05 | EG | 241,9 |
| TR | 184,3 |
| ZZ | 213,1 |
| 0709 93 10 | MA | 47,3 |
| TR | 153,5 |
| ZZ | 100,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 46,2 |
| IL | 80,3 |
| MA | 49,4 |
| TN | 55,3 |
| TR | 70,9 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 65,7 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 55,7 |
| 0808 10 80 | CL | 122,2 |
| CN | 144,8 |
| ZA | 111,8 |
| ZZ | 126,3 |
| 0808 30 90 | AR | 119,4 |
| CL | 135,5 |
| CN | 77,9 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 127,6 |
| ZZ | 121,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

EG

288,4

IL

234,5

MA

112,2

TR

106,7

ZZ

185,5

0707 00 05

EG

241,9

TR

184,3

ZZ

213,1

0709 93 10

MA

47,3

TR

153,5

ZZ

100,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

46,2

IL

80,3

MA

49,4

TN

55,3

TR

70,9

ZA

92,1

ZZ

65,7

0805 50 10

AR

45,3

TR

66,0

ZZ

55,7

0808 10 80

CL

122,2

CN

144,8

ZA

111,8

ZZ

126,3

0808 30 90

AR

119,4

CL

135,5

CN

77,9

TR

148,9

ZA

127,6

ZZ

121,9

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 23.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/61 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/61

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/545,

annettu 22 päivänä maaliskuuta 2017,

kiintiön ulkopuolisen sokerin vientitodistusten myöntämistä koskevan hyväksymisprosentin vahvistamisesta, vientitodistushakemusten hylkäämisestä ja vientitodistushakemusten jättämisen keskeyttämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kolmansien maiden kanssa käytävän sokerialan kaupan osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 7 e artiklan yhdessä sen 9 artiklan 1 kohdan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 139 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan mukaan markkinointivuoden aikana mainitun asetuksen 136 artiklassa tarkoitetun kiintiön ulkopuolella tuotettu sokeri voidaan viedä ainoastaan komission vahvistaman määrällisen rajoituksen puitteissa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 139 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan mukaan markkinointivuoden aikana mainitun asetuksen 136 artiklassa tarkoitetun kiintiön ulkopuolella tuotettu sokeri voidaan viedä ainoastaan komission vahvistaman määrällisen rajoituksen puitteissa.

| (2) | komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1713 (3) vahvistetaan tällaiset määrälliset rajoitukset. |
| --- | --- |

(2)

komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1713 (3) vahvistetaan tällaiset määrälliset rajoitukset.

| (3) | Vientitodistushakemuksissa haetut sokerin määrät ylittävät täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1713 vahvistetun määrällisen rajoituksen. Sen vuoksi olisi vahvistettava 13 päivästä17 päivään maaliskuuta 2017 haetuille määrille hyväksymisprosentti. Sen vuoksi olisi hylättävä kaikki 17 päivän maaliskuuta 2017 jälkeen jätetyt sokerin vientitodistushakemukset ja keskeytettävä vientitodistushakemusten jättäminen, |
| --- | --- |

(3)

Vientitodistushakemuksissa haetut sokerin määrät ylittävät täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1713 vahvistetun määrällisen rajoituksen. Sen vuoksi olisi vahvistettava 13 päivästä17 päivään maaliskuuta 2017 haetuille määrille hyväksymisprosentti. Sen vuoksi olisi hylättävä kaikki 17 päivän maaliskuuta 2017 jälkeen jätetyt sokerin vientitodistushakemukset ja keskeytettävä vientitodistushakemusten jättäminen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Myönnetään kiintiön ulkopuolisen sokerin vientitodistukset, joiden hakemukset on jätetty 13 päivän maaliskuuta ja 17 päivän maaliskuuta 2017 välisenä aikana, siten, että haettuihin määriin sovelletaan 66,806961 prosentin suuruista hyväksymisprosenttia.

2.   Hylätään 20, 21, 22, 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2017 jätetyt kiintiön ulkopuolisen sokerin vientitodistushakemukset.

3.   Keskeytetään kiintiön ulkopuolista sokeria koskevien vientitodistushakemusten toimittaminen 27 päivästä maaliskuuta 201730 päivään syyskuuta 2017 väliseksi ajaksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1713, annettu 20 päivänä syyskuuta 2016, kiintiön ulkopuolisen sokerin ja isoglukoosin viennin määrällisen rajoituksen vahvistamisesta markkinointivuoden 2016/2017 loppuun asti (EUVL L 258, 24.9.2016, s. 8).

3

---

PÄÄTÖKSET

| 23.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/63 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/63

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/546,

annettu 21 päivänä maaliskuuta 2017,

alueiden komitean yhden jäsenen ja yhden varajäsenen, joita Saksan liittotasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon Saksan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.

| (2) | Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Helmuth MARKOVin toimikauden päätyttyä. |
| --- | --- |

(2)

Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Helmuth MARKOVin toimikauden päätyttyä.

| (3) | Yksi varajäsenen paikka on vapautunut, kun Anne QUART on nimetty alueiden komitean jäseneksi, |
| --- | --- |

(3)

Yksi varajäsenen paikka on vapautunut, kun Anne QUART on nimetty alueiden komitean jäseneksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään seuraavat henkilöt alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:

| a) | jäseneksi:






  — | Anne QUART, Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg, |
| --- | --- | --- |

a)

jäseneksi:

—

Anne QUART, Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg,

ja

| b) | varajäseneksi:






  — | Stefan LUDWIG, Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg. |
| --- | --- | --- |

b)

varajäseneksi:

—

Stefan LUDWIG, Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. SCICLUNA

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2015/116, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi (EUVL L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/190, annettu 5 päivänä helmikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2015/994, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 23.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/65

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/547,

annettu 21 päivänä maaliskuuta 2017,

varsinaisesta perunansiemenestä saatuja siemenperunan mukuloita koskevan määräaikaisen kokeen järjestämisestä neuvoston direktiivin 2002/56/EY nojalla

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 1736)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon siemenperunoiden pitämisestä kaupan 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/56/EY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perunan jalostuksen uusin kehitys antaa lupauksia kehitysohjelmien keston huomattavasta lyhentymisestä, mikä sallii suuremman geneettisen vaihtelun käytön ja mahdollistaa sellaisten uusien lajikkeiden kehittämisen, joissa on hyödyllisten ominaisuuksien yhdistelmiä. |
| --- | --- |

(1)

Perunan jalostuksen uusin kehitys antaa lupauksia kehitysohjelmien keston huomattavasta lyhentymisestä, mikä sallii suuremman geneettisen vaihtelun käytön ja mahdollistaa sellaisten uusien lajikkeiden kehittämisen, joissa on hyödyllisten ominaisuuksien yhdistelmiä.

| (2) | Siemenperunoiden tuotannon nykyiset hyväksytyt menettelyt tukeutuvat perunan mukuloiden kasvulliseen monistamiseen useiden sukupolvien ajan. Edellä 1 kappaleessa tarkoitettuun kehitykseen sisältyy kuitenkin perunoiden lisääminen niin sanotusta varsinaisesta siemenestä. Varsinaisesta perunansiemenestä lähtevillä lisäämismenetelmillä näyttää olevan mahdollista lyhentää merkittävästi aikaa, joka tarvitaan riittävän siemenperunamäärän tuottamiseen loppukäyttäjille, ja samalla pienentää sairauksien kerääntymisen riskiä. |
| --- | --- |

(2)

Siemenperunoiden tuotannon nykyiset hyväksytyt menettelyt tukeutuvat perunan mukuloiden kasvulliseen monistamiseen useiden sukupolvien ajan. Edellä 1 kappaleessa tarkoitettuun kehitykseen sisältyy kuitenkin perunoiden lisääminen niin sanotusta varsinaisesta siemenestä. Varsinaisesta perunansiemenestä lähtevillä lisäämismenetelmillä näyttää olevan mahdollista lyhentää merkittävästi aikaa, joka tarvitaan riittävän siemenperunamäärän tuottamiseen loppukäyttäjille, ja samalla pienentää sairauksien kerääntymisen riskiä.

| (3) | Koska varsinaisista perunansiemenistä saadut siemenmukulat eivät tällä hetkellä täytä direktiivin 2002/56/EY 2 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan i alakohdassa vahvistettua vaatimusta, jonka mukaan ne on tuotettava ”lajikevalinnan sääntöjen mukaan”, on tarpeen kerätä tietoja tällaisten siemenperunoiden tuotannosta ja kaupan pitämisestä, jotta voidaan selvittää, mitä laatustandardeja ja tarkastuksia on edellytettävä tällaisten siemenmukuloiden laadun ja terveyden takaamiseksi, ja määrittää, missä vaiheessa tai millä edellytyksin ne voidaan tuoda varmennusjärjestelmään. Tämän vuoksi on tarpeen järjestää direktiivin 2002/56/EY nojalla asianmukaisten viranomaisten valvonnassa määräaikainen koe, joka koskee varsinaisista perunansiemenistä saatuja siemenmukuloita. |
| --- | --- |

(3)

Koska varsinaisista perunansiemenistä saadut siemenmukulat eivät tällä hetkellä täytä direktiivin 2002/56/EY 2 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan i alakohdassa vahvistettua vaatimusta, jonka mukaan ne on tuotettava ”lajikevalinnan sääntöjen mukaan”, on tarpeen kerätä tietoja tällaisten siemenperunoiden tuotannosta ja kaupan pitämisestä, jotta voidaan selvittää, mitä laatustandardeja ja tarkastuksia on edellytettävä tällaisten siemenmukuloiden laadun ja terveyden takaamiseksi, ja määrittää, missä vaiheessa tai millä edellytyksin ne voidaan tuoda varmennusjärjestelmään. Tämän vuoksi on tarpeen järjestää direktiivin 2002/56/EY nojalla asianmukaisten viranomaisten valvonnassa määräaikainen koe, joka koskee varsinaisista perunansiemenistä saatuja siemenmukuloita.

| (4) | Näiden siemenmukuloiden terveys, ominaisuudet ja laatu riippuvat siitä, miten terveys, ominaisuudet ja laatu varmistetaan tuotantoprosessin innovatiivisissa alku- ja välivaiheissa. Varsinaisten perunansiementen ja tällaisista perunansiemenistä saatujen siementaimien terveyttä, ominaisuuksia ja laatua koskevat tiedot olisi näin ollen kerättävä ja raportoitava, jotta varmistetaan, että siemenmukulat ovat perussiemenperunoita tai varmennettuja siemenperunoita koskevien vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

(4)

Näiden siemenmukuloiden terveys, ominaisuudet ja laatu riippuvat siitä, miten terveys, ominaisuudet ja laatu varmistetaan tuotantoprosessin innovatiivisissa alku- ja välivaiheissa. Varsinaisten perunansiementen ja tällaisista perunansiemenistä saatujen siementaimien terveyttä, ominaisuuksia ja laatua koskevat tiedot olisi näin ollen kerättävä ja raportoitava, jotta varmistetaan, että siemenmukulat ovat perussiemenperunoita tai varmennettuja siemenperunoita koskevien vaatimusten mukaisia.

| (5) | On vain vähän tietoa terveyden sekä riittävän lajiketunnistettavuuden ja -puhtauden ylläpitämisestä varsinaisista perunansiemenistä saatujen siemenmukuloiden koko tuotantoprosessin ajalta. Tämän vuoksi tällaisia merkityksellisiä tietoja olisi kerättävä ja niistä olisi raportoitava. Kun kokeeseen käytetyn aineiston lajiketunnistettavuudesta ja -puhtaudesta on joidenkin vuosien ajan kerätty tietoja, näitä tietoja voi olla tarpeen tarkastella uudelleen, jotta voidaan tunnistaa aineiston ominaisuuksiin ja laatuun mahdollisesti vaikuttavat seikat. |
| --- | --- |

(5)

On vain vähän tietoa terveyden sekä riittävän lajiketunnistettavuuden ja -puhtauden ylläpitämisestä varsinaisista perunansiemenistä saatujen siemenmukuloiden koko tuotantoprosessin ajalta. Tämän vuoksi tällaisia merkityksellisiä tietoja olisi kerättävä ja niistä olisi raportoitava. Kun kokeeseen käytetyn aineiston lajiketunnistettavuudesta ja -puhtaudesta on joidenkin vuosien ajan kerätty tietoja, näitä tietoja voi olla tarpeen tarkastella uudelleen, jotta voidaan tunnistaa aineiston ominaisuuksiin ja laatuun mahdollisesti vaikuttavat seikat.

| (6) | Kokeeseen osallistuville jäsenvaltioille olisi sallittava varsinaisesta perunansiemenestä saatujen siemenmukuloiden kaupan pitäminen. Innovatiivisen tuotantoprosessin vuoksi tuottajat olisi vapautettava tietyistä direktiivissä 2002/56/EY säädetyistä vaatimuksista, erityisesti siltä osin kuin on kyse tällaisten kaupan pidettävien siemenmukuloiden vähimmäiskoosta, lajikeominaisuuksista, sukupolvien enimmäismäärästä pellossa ja ulkoisten vikojen esiintymisestä. |
| --- | --- |

(6)

Kokeeseen osallistuville jäsenvaltioille olisi sallittava varsinaisesta perunansiemenestä saatujen siemenmukuloiden kaupan pitäminen. Innovatiivisen tuotantoprosessin vuoksi tuottajat olisi vapautettava tietyistä direktiivissä 2002/56/EY säädetyistä vaatimuksista, erityisesti siltä osin kuin on kyse tällaisten kaupan pidettävien siemenmukuloiden vähimmäiskoosta, lajikeominaisuuksista, sukupolvien enimmäismäärästä pellossa ja ulkoisten vikojen esiintymisestä.

| (7) | Direktiivissä 2002/56/EY säädettyjen yleisten edellytysten lisäksi olisi vahvistettava erityisedellytykset kokeen kohteena olevien siemenmukuloiden kaupan pitämiselle. Näillä edellytyksillä olisi varmistettava riittävän tiedon keruu kokeen arviointia varten. Tämän vuoksi on tarpeen vahvistaa rekisteröintiä, jäljitettävyyttä, merkintää, tulosten testausta ja raportointia koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivissä 2002/56/EY säädettyjen yleisten edellytysten lisäksi olisi vahvistettava erityisedellytykset kokeen kohteena olevien siemenmukuloiden kaupan pitämiselle. Näillä edellytyksillä olisi varmistettava riittävän tiedon keruu kokeen arviointia varten. Tämän vuoksi on tarpeen vahvistaa rekisteröintiä, jäljitettävyyttä, merkintää, tulosten testausta ja raportointia koskevat säännöt.

| (8) | Koska tässä direktiivissä säädetty toimenpide on kokeiluluonteinen, varmennettavien siemenperunoiden määrää olisi rajoitettava. |
| --- | --- |

(8)

Koska tässä direktiivissä säädetty toimenpide on kokeiluluonteinen, varmennettavien siemenperunoiden määrää olisi rajoitettava.

| (9) | Jotta jäsenvaltiot voisivat varmistaa, että enimmäismäärää ei ylitetä, tuottajat, jotka aikovat tuottaa siemenmukuloita tai istuttaa siementaimia kokeen mukaisesti, olisi velvoitettava ilmoittamaan määrät, jotka ne aikovat tuottaa tai istuttaa. |
| --- | --- |

(9)

Jotta jäsenvaltiot voisivat varmistaa, että enimmäismäärää ei ylitetä, tuottajat, jotka aikovat tuottaa siemenmukuloita tai istuttaa siementaimia kokeen mukaisesti, olisi velvoitettava ilmoittamaan määrät, jotka ne aikovat tuottaa tai istuttaa.

| (10) | Jotta saataisiin yleiskuva kokeen edistymisestä, osallistuvien jäsenvaltioiden olisi joka vuosi toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille raportti, johon sisältyvät kaupan pidetyt määrät. Kokeen päätyttyä niiden olisi esitettävä loppuraportti, johon sisältyvät erityisesti pelto- ja erätarkastusten tulokset sekä varsinaisen perunansiemenen ja tällaisista siemenistä kasvatettujen siementaimien terveyttä, ominaisuuksia ja laatua koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(10)

Jotta saataisiin yleiskuva kokeen edistymisestä, osallistuvien jäsenvaltioiden olisi joka vuosi toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille raportti, johon sisältyvät kaupan pidetyt määrät. Kokeen päätyttyä niiden olisi esitettävä loppuraportti, johon sisältyvät erityisesti pelto- ja erätarkastusten tulokset sekä varsinaisen perunansiemenen ja tällaisista siemenistä kasvatettujen siementaimien terveyttä, ominaisuuksia ja laatua koskevat tiedot.

| (11) | Jotta tuottajat ja toimittajat voivat tuottaa ja pitää kaupan riittävän määrän siemenmukuloita kokeen puitteissa ja jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat tutkia aineiston ja kerätä riittävästi vertailukelpoista tietoa loppuraportin laatimista varten, kokeen olisi kestettävä seitsemän vuotta, mikä on direktiivin 2002/56/EY 19 artiklassa säädetty enimmäiskesto. |
| --- | --- |

(11)

Jotta tuottajat ja toimittajat voivat tuottaa ja pitää kaupan riittävän määrän siemenmukuloita kokeen puitteissa ja jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat tutkia aineiston ja kerätä riittävästi vertailukelpoista tietoa loppuraportin laatimista varten, kokeen olisi kestettävä seitsemän vuotta, mikä on direktiivin 2002/56/EY 19 artiklassa säädetty enimmäiskesto.

| (12) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

1.   Järjestetään unionin tasolla määräaikainen koe, jolla pyritään arvioimaan, voiko varsinaisista perunansiemenistä kasvatetuista taimista saatavien siemenmukuloiden tuotanto tietyin edellytyksin muodostaa paremman vaihtoehdon siemenperunoiden tuotantoon ja voitaisiinko sitä näin ollen pitää direktiivin 2002/56/EY 2 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti lajiketta ja terveyttä koskevan säilyttävän lajikevalinnan sääntöjen mukaisena.

2.   Kokeen tarkoituksena on arvioida seuraavia tekijöitä:

| a) | voidaanko 1 kohdassa tarkoitetuttua siemenmukuloiden tuotantoa pitää ”lajikevalinnan sääntöjen mukaisena” 2002/56/EY 2 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti ja voidaanko varsinaista perunansiementä pitää mainitun direktiivin 2 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna perussiemenperunoita aikaisempaan vaiheeseen kuuluvina siemenperunoina; |
| --- | --- |

a)

voidaanko 1 kohdassa tarkoitetuttua siemenmukuloiden tuotantoa pitää ”lajikevalinnan sääntöjen mukaisena” 2002/56/EY 2 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti ja voidaanko varsinaista perunansiementä pitää mainitun direktiivin 2 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna perussiemenperunoita aikaisempaan vaiheeseen kuuluvina siemenperunoina;

| b) | voidaanko hyväksyä 1 kohdassa tarkoitetut siemenperunat, jotka ovat kooltaan pienempiä kuin direktiivin 2002/56/EY 10 artiklan 1 kohdassa vahvistettu vähimmäiskoko; |
| --- | --- |

b)

voidaanko hyväksyä 1 kohdassa tarkoitetut siemenperunat, jotka ovat kooltaan pienempiä kuin direktiivin 2002/56/EY 10 artiklan 1 kohdassa vahvistettu vähimmäiskoko;

| c) | voidaanko hyväksyä muu määrä perussiemenperunoiden ja varmennettujen siemenperunoiden sukupolvia kuin direktiivin 2002/56/EY liitteessä I olevassa 7 kohdassa vahvistettu määrä; |
| --- | --- |

c)

voidaanko hyväksyä muu määrä perussiemenperunoiden ja varmennettujen siemenperunoiden sukupolvia kuin direktiivin 2002/56/EY liitteessä I olevassa 7 kohdassa vahvistettu määrä;

| d) | voidaanko hyväksyä 1 kohdassa tarkoitetut siemenperunat, joissa ulkoisten vikojen osuus on suurempi kuin direktiivin 2002/56/EY liitteessä II olevassa 3 kohdassa vahvistettu suurin prosenttiosuus; |
| --- | --- |

d)

voidaanko hyväksyä 1 kohdassa tarkoitetut siemenperunat, joissa ulkoisten vikojen osuus on suurempi kuin direktiivin 2002/56/EY liitteessä II olevassa 3 kohdassa vahvistettu suurin prosenttiosuus;

| e) | säilyykö 1 kohdassa tarkoitetuissa siemenmukuloissa riittävä lajiketunnistettavuus ja -puhtaus useiden kasvullisen lisäämisen syklien jälkeen ja voidaanko tällaisille siemenmukuloille hyväksyä erilaiset prosenttiosuudet kuin ne, jotka on vahvistettu direktiivin 2002/56/EY liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdassa perussiemenperunoille ja 2 kohdan b alakohdassa varmennetuille siemenperunoille; |
| --- | --- |

e)

säilyykö 1 kohdassa tarkoitetuissa siemenmukuloissa riittävä lajiketunnistettavuus ja -puhtaus useiden kasvullisen lisäämisen syklien jälkeen ja voidaanko tällaisille siemenmukuloille hyväksyä erilaiset prosenttiosuudet kuin ne, jotka on vahvistettu direktiivin 2002/56/EY liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdassa perussiemenperunoille ja 2 kohdan b alakohdassa varmennetuille siemenperunoille;

| f) | vaikuttavatko siementaudit 1 kohdassa tarkoitettujen siemenmukuloiden laatuun ja, jos vaikuttavat, olisiko vahvistettava erityisvaatimuksia tällaisten tautien osalta; |
| --- | --- |

f)

vaikuttavatko siementaudit 1 kohdassa tarkoitettujen siemenmukuloiden laatuun ja, jos vaikuttavat, olisiko vahvistettava erityisvaatimuksia tällaisten tautien osalta;

| g) | onko tarpeen ottaa käyttöön jäljitettävyyttä, ominaisuuksia, laatua ja terveyttä koskevia erityisvaatimuksia aitojen perunansiementen ja varsinaisista perunansiemenistä kasvatettujen taimien tuotannon aikana, jotta varmistetaan 1 kohdassa tarkoitettujen siemenmukuloiden laatu, tunnistaminen ja terveys; ja |
| --- | --- |

g)

onko tarpeen ottaa käyttöön jäljitettävyyttä, ominaisuuksia, laatua ja terveyttä koskevia erityisvaatimuksia aitojen perunansiementen ja varsinaisista perunansiemenistä kasvatettujen taimien tuotannon aikana, jotta varmistetaan 1 kohdassa tarkoitettujen siemenmukuloiden laatu, tunnistaminen ja terveys; ja

| h) | mikä on soveltuvin tuotantoreitti varsinaisista perunansiemenistä varmennettuihin siemenperunoihin unionissa vallitsevissa maatalous- ja tuotanto-oloissa. |
| --- | --- |

h)

mikä on soveltuvin tuotantoreitti varsinaisista perunansiemenistä varmennettuihin siemenperunoihin unionissa vallitsevissa maatalous- ja tuotanto-oloissa.

2 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

| a) | ’varsinaisella perunansiemenellä’ unionissa tuotettua perunansiementä sen kasvitieteellisessä merkityksessä; |
| --- | --- |

a)

’varsinaisella perunansiemenellä’ unionissa tuotettua perunansiementä sen kasvitieteellisessä merkityksessä;

| b) | ’kokeellisilla siementaimilla’ varsinaisista perunansiemenistä unionissa kasvatettuja ja muiden perunoiden tuotantoon tarkoitettuja taimia; |
| --- | --- |

b)

’kokeellisilla siementaimilla’ varsinaisista perunansiemenistä unionissa kasvatettuja ja muiden perunoiden tuotantoon tarkoitettuja taimia;

| c) | ’kokeellisilla siemenmukuloilla’ kokeellisista siementaimista unionissa kasvatettuja perunamukuloita. |
| --- | --- |

c)

’kokeellisilla siemenmukuloilla’ kokeellisista siementaimista unionissa kasvatettuja perunamukuloita.

| d) | ’kokeellisella aineistolla’ varsinaista perunansiementä, kokeellisia siementaimia ja kokeellisia siemenmukuloita. |
| --- | --- |

d)

’kokeellisella aineistolla’ varsinaista perunansiementä, kokeellisia siementaimia ja kokeellisia siemenmukuloita.

3 artikla

Jäsenvaltioiden osallistuminen

1.   Kaikki jäsenvaltiot voivat osallistua kokeeseen.

2.   Jäsenvaltion, joka päättää osallistua kokeeseen, jäljempänä ’osallistuva jäsenvaltio’, on ilmoitettava osallistumisestaan komissiolle ja muille jäsenvaltioille.

3.   Osallistuva jäsenvaltio voi milloin tahansa lopettaa osallistumisensa ilmoittamalla siitä komissiolle ja muille jäsenvaltioille.

4 artikla

Virallinen varmentaminen ja poikkeukset direktiiviin 2002/56/EY

Osallistuvat jäsenvaltiot voivat 31 päivään joulukuuta 2023 ja 5 artiklassa vahvistettua määrällistä rajoitusta noudattaen virallisesti vahvistaa kokeelliset siemenmukulat ”perussiemenperunoiksi” tai ”varmennetuiksi siemenperunoiksi” direktiivin 2002/56/EY soveltuvien säännösten mukaisesti, jos tällaiset siemenmukulat ovat tämän päätöksen 6 ja 7 artiklan vaatimusten mukaisia ja tämän päätöksen 8 artiklan mukaisesti rekisteröityjen henkilöiden jalostamia, tuottamia tai hoitamia ja edellyttäen, että kyseiset kokeelliset siemenmukulat kuuluvat lajikkeeseen, joka täyttää yhden seuraavista edellytyksistä:

| a) | se sisältyy viljelykasvilajien yleiseen lajikeluetteloon neuvoston direktiivin 2002/53/EY (2) 17 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

a)

se sisältyy viljelykasvilajien yleiseen lajikeluetteloon neuvoston direktiivin 2002/53/EY (2) 17 artiklan nojalla;

2

| b) | se on hyväksytty toisessa jäsenvaltiossa direktiivin 2002/53/EY 3 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

b)

se on hyväksytty toisessa jäsenvaltiossa direktiivin 2002/53/EY 3 artiklan nojalla;

| c) | kyseisen lajikkeen hyväksymiseksi on toimitettu asianmukainen hakemus direktiivin 2002/53/EY 3 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

c)

kyseisen lajikkeen hyväksymiseksi on toimitettu asianmukainen hakemus direktiivin 2002/53/EY 3 artiklan nojalla.

Ensimmäisen kohdan soveltamiseksi katsotaan, että kokeelliset siemenmukulat on tuotettu direktiivin 2002/56/EY 2 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetun lajiketta ja terveyttä koskevan säilyttävän lajikevalinnan sääntöjen mukaan ja että ne on tuotettu mainitun direktiivin 2 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetuista perussiemenperunoita aikaisempaan vaiheeseen kuuluvista siemenperunoista.

Direktiivin 2002/56/EY liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohtaa ja 2 kohdan b alakohtaa sekä liitteessä II olevaa 3 kohtaa ei sovelleta.

Direktiivin 2002/56/EY 10 artiklaa ei sovelleta kokeellisista siementaimista korjattuihin mukuloihin.

5 artikla

Määrällinen rajoitus

Edellä olevan 4 artiklan mukainen varmentaminen rajataan vuosittain kunkin jäsenvaltion osalta sellaisten kokeellisten siemenmukuloiden määrään, joka on kyseisessä osallistuvassa jäsenvaltiossa kyseisenä vuonna enintään 0,3 prosenttia tuotetuista siemenperunoista tai enintään 10 hehtaaria istutetuista siemenperunoista.

Kunkin tuottajan on jokaisena vuonna 30 päivään huhtikuuta mennessä ilmoitettava varmentavalle viranomaiselle sen alueen koko, jolla se aikoo tuottaa kokeellisia siemenmukuloita kyseisenä vuonna.

6 artikla

Kokeellisten siementaimien ja varsinaisen perunansiemenen laatua, ominaisuuksia ja terveyttä koskevat vaatimukset

Kokeelliset siemenmukulat on tuotettava liitteessä I olevassa A jaksossa vahvistetut vaatimukset täyttävistä kokeellisista siementaimista, jotka on kasvatettu varsinaisesta perunansiemenestä, joka on saatu sisäsiittoisten vanhemmaislinjojen suvullisesta risteyttämisestä ja täyttää liitteessä I olevassa B jaksossa vahvistetut vaatimukset.

7 artikla

Sukupolvien enimmäismäärä

Poikkeuksena siitä, mitä direktiivin 2002/56/EY liitteessä I olevan 7 kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetään, varsinaisista perunansiemenistä saatujen perussiemenperunoiden ja varmennettujen siemenperunoiden yhdistettyjen sukupolvien enimmäislukumäärä on neljä.

Kokeellisista siementaimista korjatut mukulat ovat ensimmäistä sukupolvea.

8 artikla

Varsinaisesta perunansiemenestä levitettävien perunalajikkeiden jalostajien, tuottajien ja ylläpidosta vastaavien henkilöiden rekisteröinti

1.   Kunkin osallistuvan jäsenvaltion on pidettävä yllä ja päivitettävä rekisteriä luonnollisista tai oikeushenkilöistä, jotka tuottavat ja pitävät kaupan kokeellista aineistoa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden on toimitettava niiden sisällyttämistä rekisteriin koskeva hakemus varmentamisesta vastaavalle viranomaiselle. Kyseisessä hakemuksessa on oltava kaikki seuraavat tiedot:

| a) | henkilön nimi, osoite ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

a)

henkilön nimi, osoite ja yhteystiedot;

| b) | kyseinen lajikenimi. |
| --- | --- |

b)

kyseinen lajikenimi.

Rekisterin on sisällettävä nämä tiedot kustakin henkilöstä.

9 artikla

Merkinnät

Perussiemenperunoina tai varmennettuina siemenperunoina kaupan pidettävien kokeellisten siemenmukuloiden pakkauksissa on direktiivin 2002/56/EY mukaisesti edellytettävien tietojen lisäksi oltava virallinen etiketti, johon sisältyy liitteessä II olevassa A jaksossa vahvistettu merkintä.

Kokeellisten siementaimien pakkauksiin on liitettävä toimittajan laatima asiakirja, johon sisältyvät liitteessä II olevassa B jaksossa vahvistetut tiedot.

Varsinaisten perunansiementen pakkauksissa on oltava toimittajan etiketti, jossa ovat liitteessä II olevassa C jaksossa vahvistetut tiedot.

Virallinen etiketti, kokeellisten siementaimien pakkauksiin liitettävä asiakirja ja toimittajan etiketti on laadittava vähintään yhdellä unionin virallisella kielellä.

10 artikla

Jäljitettävyys

Osallistuvien jäsenvaltioiden on varmistettava kokeellisen aineiston jäljitettävyys.

Toimittajan, joka siirtää kokeellista aineistoa toiselle toimittajalle, on pidettävä tästä kirjaa, jotta toimittaja voi tunnistaa kunkin kokeellisen aineiston osan kohdalta sen toimittajan, jolle aineistoa siirrettiin.

Toimittajan, jolle on siirretty kokeellista aineistoa, on pidettävä tästä kirjaa, jotta toimittaja voi tunnistaa kunkin kokeellisen aineiston osan kohdalta sen toimittajan, joka on siirtänyt aineistoa.

Toimittajien on säilytettävä tässä artiklassa tarkoitettu kirjanpito 31 päivään maaliskuuta 2024.

11 artikla

Viralliset tarkastukset

Osallistuvissa jäsenvaltioissa varmennuksesta vastaavien viranomaisten on toteutettava virallisia tarkastuksia, jotka koskevat kokeellisen aineiston tuotantoa ja kaupan pitämistä. Rajoittamatta direktiivin 2002/56/EY 23 artiklan soveltamista tällaisten virallisten tarkastusten on koskettava ainakin seuraavia seikkoja:

| a) | tuotettavaksi aiottuja määriä koskevien ilmoitusten ja kaupan pidettyjä määriä koskevien ilmoitusten todentaminen; |
| --- | --- |

a)

tuotettavaksi aiottuja määriä koskevien ilmoitusten ja kaupan pidettyjä määriä koskevien ilmoitusten todentaminen;

| b) | varsinaisen perunansiemenen analyyttinen puhtaus, muiden lajien sisältyminen ja itäminen; |
| --- | --- |

b)

varsinaisen perunansiemenen analyyttinen puhtaus, muiden lajien sisältyminen ja itäminen;

| c) | tässä päätöksessä vahvistettujen vaatimusten mukaisuus tuottajan ja kaikkien muiden henkilöiden osalta, jotka pitävät kaupan kokeellista aineistoa. |
| --- | --- |

c)

tässä päätöksessä vahvistettujen vaatimusten mukaisuus tuottajan ja kaikkien muiden henkilöiden osalta, jotka pitävät kaupan kokeellista aineistoa.

Edellä olevan ensimmäisen alakohdan b alakohtaa koskevat tarkastukset on toteutettava vähintään kerran vuodessa. Niihin on sisällytettävä kyseisten henkilöiden tilojen sekä varsinaisen perunansiemenen ja kokeellisten siementaimien tuotantoon käytettyjen peltojen ja kasvihuoneiden tarkastukset.

12 artikla

Ilmoitus- ja raportointivaatimukset

1.   Toimittajien on vuosittain helmikuun 28 päivään mennessä ilmoitettava osallistuvassa jäsenvaltiossa vastuussa olevalle elimelle kokeellisen aineiston määrät, jotka ne ovat pitäneet kaupan edellisenä vuotena. Osallistuvien jäsenvaltioiden on pidettävä kirjaa kaupan pidetyistä kokeellisen aineiston määristä. Nämä tiedot on toimitettava varmentamisesta vastaavan viranomaisen pyynnöstä.

2.   Kunkin osallistuvan jäsenvaltion on joka vuodelta toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä vuosiraportti, johon sisältyvät liitteessä III tarkoitetut tiedot, kun tällaiset tiedot ovat saatavilla. Raporttiin on aina sisällytettävä tiedot kaupan pidetyn kokeellisen aineiston määrästä ja, kun se on tiedossa, jäsenvaltio, johon kokeellinen aineisto oli tarkoitettu. Raporttiin voi sisältyä myös muita tietoja, jotka osallistuva jäsenvaltio katsoo oleellisiksi.

3.   Kunkin osallistuvan jäsenvaltion on esitettävä komissiolle ja muille jäsenvaltioille 31 päivään maaliskuuta 2024 mennessä loppuraportti, johon sisältyvät liitteessä III tarkoitetut tiedot. Tähän raporttiin on sisällytettävä kokeen olosuhteita ja tarvittaessa lisäkokeen järjestämisen hyödyllisyyttä koskeva arviointi. Raporttiin voi sisältyä myös muita tietoja, jotka osallistuva jäsenvaltio katsoo oleellisiksi kokeen tarkoitus huomioon ottaen.

4.   Ennen 31 päivää joulukuuta 2023 osallistumisensa päättävän osallistuvan jäsenvaltion on toimitettava loppuraportti osallistumisensa lopettamisvuotta seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä.

13 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2017.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 193, 20.7.2002, s. 60.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 2002/53/EY, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2002, viljelykasvilajien yleisestä lajikeluettelosta (EYVL L 193, 20.7.2002, s. 1).

2

---

LIITE I

6 ARTIKLASSA TARKOITETUT VAATIMUKSET

A JAKSO

Vaatimukset, jotka kokeellisten siementaimien on täytettävä

| 1. | Siementaimien on oltava käytännössä vapaita erityisesti seuraavista laatua heikentävistä haitallisista organismeista tai taudeista tai niiden merkeistä tai oireista, jotka vähentävät niiden käyttöarvoa: Rhizoctonia solani Kühn, Phytophtera infestans (Mont.) de Bary, Alternaria solani Sorauer, Alternaria alternata (Fr.) Keissl., Verticillium dahlia Kleb., Verticillium albo-atrum Reinke & Berthold, perunan kierrelehtivirus, perunan A-virus, perunan M-virus, perunan S-virus, perunan X-virus ja perunan Y-virus. |
| --- | --- |

1.

Siementaimien on oltava käytännössä vapaita erityisesti seuraavista laatua heikentävistä haitallisista organismeista tai taudeista tai niiden merkeistä tai oireista, jotka vähentävät niiden käyttöarvoa: Rhizoctonia solani Kühn, Phytophtera infestans (Mont.) de Bary, Alternaria solani Sorauer, Alternaria alternata (Fr.) Keissl., Verticillium dahlia Kleb., Verticillium albo-atrum Reinke & Berthold, perunan kierrelehtivirus, perunan A-virus, perunan M-virus, perunan S-virus, perunan X-virus ja perunan Y-virus.

| 2. | Siementaimissa ei saa olla tyvimädän oireita. |
| --- | --- |

2.

Siementaimissa ei saa olla tyvimädän oireita.

| 3. | Siementaimien on oltava lajikkeeltaan riittävän tunnistettavia ja lajipuhtaita. |
| --- | --- |

3.

Siementaimien on oltava lajikkeeltaan riittävän tunnistettavia ja lajipuhtaita.

| 4. | Siementaimien on oltava käytännössä vapaita vioista, jotka vähentävät taimiaineiston laatua ja käyttöarvoa. |
| --- | --- |

4.

Siementaimien on oltava käytännössä vapaita vioista, jotka vähentävät taimiaineiston laatua ja käyttöarvoa.

B JAKSO

Vaatimukset, jotka varsinaisten perunansiementen on täytettävä

| 1. | Siementen on oltava lajikkeeltaan riittävän tunnistettavia ja -puhtaita. |
| --- | --- |

1.

Siementen on oltava lajikkeeltaan riittävän tunnistettavia ja -puhtaita.

| 2. | Siementen käyttöarvoa vähentäviä tauteja ja haitallisia organismeja on oltava mahdollisimman vähän. |
| --- | --- |

2.

Siementen käyttöarvoa vähentäviä tauteja ja haitallisia organismeja on oltava mahdollisimman vähän.

| 3. | Analyyttisen puhtauden, muiden kasvilajien siementen esiintymisen ja siemenen itämisen on oltava riittävällä tasolla, jotta voidaan taata koeaineiston laatu ja käyttöarvo. |
| --- | --- |

3.

Analyyttisen puhtauden, muiden kasvilajien siementen esiintymisen ja siemenen itämisen on oltava riittävällä tasolla, jotta voidaan taata koeaineiston laatu ja käyttöarvo.

---

LIITE II

ASETUKSEN 9 ARTIKLASSA TARKOITETUT MERKINTÄVAATIMUKSET

| A. | 9 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu merkintä ”Varsinaisista perunansiemenistä kasvatettuja siemenmukuloita, EU:n sääntöjen ja standardien mukainen määräaikainen koe”. |
| --- | --- |

A.

9 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu merkintä ”Varsinaisista perunansiemenistä kasvatettuja siemenmukuloita, EU:n sääntöjen ja standardien mukainen määräaikainen koe”.

| B. | 9 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetut tiedot:






  1. | merkintä ”EU:n sääntöjen ja standardien mukainen määräaikainen koe”; |
| --- | --- | --- |

B.

9 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetut tiedot:

1.

merkintä ”EU:n sääntöjen ja standardien mukainen määräaikainen koe”;

| 2. | vastuussa olevan virallisen elimen nimi ja sen jäsenvaltio tai niiden lyhenteet; |
| --- | --- |

2.

vastuussa olevan virallisen elimen nimi ja sen jäsenvaltio tai niiden lyhenteet;

| 3. | toimittajan rekisteröinti- ja lupanumero; |
| --- | --- |

3.

toimittajan rekisteröinti- ja lupanumero;

| 4. | tuottajan nimi; |
| --- | --- |

4.

tuottajan nimi;

| 5. | erän viitenumero; |
| --- | --- |

5.

erän viitenumero;

| 6. | laji, ilmaistuna ainakin kasvitieteellisellä nimellä; |
| --- | --- |

6.

laji, ilmaistuna ainakin kasvitieteellisellä nimellä;

| 7. | lajike; |
| --- | --- |

7.

lajike;

| 8. | määrä (taimien lukumäärä); |
| --- | --- |

8.

määrä (taimien lukumäärä);

| 9. | tuottajajäsenvaltio; |
| --- | --- |

9.

tuottajajäsenvaltio;

| 10. | merkintä ”varsinaisista perunansiemenistä kasvatettuja siementaimia”; |
| --- | --- |

10.

merkintä ”varsinaisista perunansiemenistä kasvatettuja siementaimia”;

| 11. | käsittely, tarvittaessa. |
| --- | --- |

11.

käsittely, tarvittaessa.

| C. | 9 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetut tiedot:






  1. | merkintä ”EU:n sääntöjen ja standardien mukainen määräaikainen koe”; |
| --- | --- | --- |

C.

9 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetut tiedot:

1.

merkintä ”EU:n sääntöjen ja standardien mukainen määräaikainen koe”;

| 2. | vastuussa olevan virallisen elimen nimi ja sen jäsenvaltio tai niiden lyhenteet; |
| --- | --- |

2.

vastuussa olevan virallisen elimen nimi ja sen jäsenvaltio tai niiden lyhenteet;

| 3. | etiketin kiinnittämisestä vastaavan toimittajan nimi ja osoite tai rekisteröintikoodi julkisesta rekisteristä; |
| --- | --- |

3.

etiketin kiinnittämisestä vastaavan toimittajan nimi ja osoite tai rekisteröintikoodi julkisesta rekisteristä;

| 4. | erän viitenumero; |
| --- | --- |

4.

erän viitenumero;

| 5. | laji, ilmaistuna ainakin kasvitieteellisellä nimellä; |
| --- | --- |

5.

laji, ilmaistuna ainakin kasvitieteellisellä nimellä;

| 6. | lajike; |
| --- | --- |

6.

lajike;

| 7. | tuottajajäsenvaltio; |
| --- | --- |

7.

tuottajajäsenvaltio;

| 8. | merkintä ”Varsinainen perunansiemen”; |
| --- | --- |

8.

merkintä ”Varsinainen perunansiemen”;

| 9. | ilmoitettu netto- tai bruttopaino tai siementen ilmoitettu lukumäärä; |
| --- | --- |

9.

ilmoitettu netto- tai bruttopaino tai siementen ilmoitettu lukumäärä;

| 10. | jos ilmoitetaan paino ja käytetään rakeisia torjunta-aineita, pilleröintiaineita tai muita kiinteitä lisäaineita, on ilmoitettava lisäaineen luonne sekä arvioitu puhtaiden siementen painon suhde kokonaispainoon. |
| --- | --- |

10.

jos ilmoitetaan paino ja käytetään rakeisia torjunta-aineita, pilleröintiaineita tai muita kiinteitä lisäaineita, on ilmoitettava lisäaineen luonne sekä arvioitu puhtaiden siementen painon suhde kokonaispainoon.

---

LIITE III

12 ARTIKLASSA TARKOITETTUUN RAPORTTIIN SISÄLLYTETTÄVÄT TIEDOT

| 1. | 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti rekisteröityjen henkilöiden lukumäärä; |
| --- | --- |

1.

8 artiklan 1 kohdan mukaisesti rekisteröityjen henkilöiden lukumäärä;

| 2. | kaupan pidettyjen varsinaisten perunansiementen, kokeellisten siementaimien ja kokeellisten siemenmukuloiden määrät ja tarvittaessa jäsenvaltio, johon varsinaiset perunansiemenet, kokeelliset siementaimet ja kokeelliset siemenmukulat oli tarkoitettu; |
| --- | --- |

2.

kaupan pidettyjen varsinaisten perunansiementen, kokeellisten siementaimien ja kokeellisten siemenmukuloiden määrät ja tarvittaessa jäsenvaltio, johon varsinaiset perunansiemenet, kokeelliset siementaimet ja kokeelliset siemenmukulat oli tarkoitettu;

| 3. | varsinaisten perunansiementen tarkastustulokset analyyttisen puhtauden, muiden lajien esiintymisen ja itämisen osalta sekä käytetyt analyysimenetelmät ja toleranssit; |
| --- | --- |

3.

varsinaisten perunansiementen tarkastustulokset analyyttisen puhtauden, muiden lajien esiintymisen ja itämisen osalta sekä käytetyt analyysimenetelmät ja toleranssit;

| 4. | tiedot, jotka auttavat määrittämään soveltuvan eräkoon ja näytekoon varsinaisille perunansiemenille, myös kuvaukset käytetyistä siemennäytteiden ottamismenetelmistä ja toleransseista; |
| --- | --- |

4.

tiedot, jotka auttavat määrittämään soveltuvan eräkoon ja näytekoon varsinaisille perunansiemenille, myös kuvaukset käytetyistä siemennäytteiden ottamismenetelmistä ja toleransseista;

| 5. | kokeellisten siementaimien tarkastustulokset lajiketunnistettavuuden ja -puhtauden osalta, sekä käytetyt menetelmät ja toleranssit; |
| --- | --- |

5.

kokeellisten siementaimien tarkastustulokset lajiketunnistettavuuden ja -puhtauden osalta, sekä käytetyt menetelmät ja toleranssit;

| 6. | tarkastustulokset mukuloiden lajiketunnistettavuuden ja -puhtauden sekä epämuodostuneiden mukuloiden osalta; |
| --- | --- |

6.

tarkastustulokset mukuloiden lajiketunnistettavuuden ja -puhtauden sekä epämuodostuneiden mukuloiden osalta;

| 7. | kansallisten vertailevien kokeiden tulokset; |
| --- | --- |

7.

kansallisten vertailevien kokeiden tulokset;

| 8. | käyttäjien toteuttama arviointi varsinaisesta perunansiemenestä saatujen siemenperunoiden terveydestä ja laadusta; |
| --- | --- |

8.

käyttäjien toteuttama arviointi varsinaisesta perunansiemenestä saatujen siemenperunoiden terveydestä ja laadusta;

| 9. | kustannus-hyötyanalyysi, jonka avulla selvitetään, onko varsinaisista perunansiemenistä saatujen siemenmukuloiden tuotanto parannettu vaihtoehto siemenperunoiden tuotantoon. |
| --- | --- |

9.

kustannus-hyötyanalyysi, jonka avulla selvitetään, onko varsinaisista perunansiemenistä saatujen siemenmukuloiden tuotanto parannettu vaihtoehto siemenperunoiden tuotantoon.

---