# Europos Sąjungos L 102/2017

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 102 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 60 metai2017m. balandžio 13d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 102

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

60 metai2017m. balandžio 13d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/654, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 papildomas techniniais ir bendraisiais reikalavimais, susijusiais su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu | 1 |
| | * | 2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/655, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 papildomas nuostatomis dėl eksploatuojamų vidaus degimo variklių, sumontuotų ne keliais judančiuose mechanizmuose, išmetamų dujinių teršalų stebėsenos (
  1
  ) | 334 |
| | * | 2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/656, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1628 nustatomi su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu susiję administraciniai reikalavimai (
  1
  ) | 364 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/654, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 papildomas techniniais ir bendraisiais reikalavimais, susijusiais su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu

1

*

2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/655, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 papildomas nuostatomis dėl eksploatuojamų vidaus degimo variklių, sumontuotų ne keliais judančiuose mechanizmuose, išmetamų dujinių teršalų stebėsenos (
  1
  )

1

334

*

2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/656, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1628 nustatomi su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu susiję administraciniai reikalavimai (
  1
  )

1

364

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2017 4 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 4 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2017/654

2016 m. gruodžio 19 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 papildomas techniniais ir bendraisiais reikalavimais, susijusiais su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1628 dėl reikalavimų, susijusių su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1024/2012 ir (ES) Nr. 167/2013 ir iš dalies keičiama bei panaikinama Direktyva 97/68/EB (1), ypač į jo 24 straipsnio 11 dalį, 25 straipsnio 4 dalies a, b ir c punktus, 26 straipsnio 6 dalį, 34 straipsnio 9 dalį, 42 straipsnio 4 dalį, 43 straipsnio 5 dalį ir 48 straipsnį,

kadangi:

| (1) | siekiant baigti kurti Reglamentu (ES) 2016/1628 nustatytą sistemą, reikia nustatyti techninius ir bendruosius reikalavimus ir bandymų metodus, susijusius su išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis, ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių ES tipo tvirtinimo procedūromis, gamybos atitikties užtikrinimo priemonėmis ir tų variklių techninėms tarnyboms taikomais reikalavimais bei procedūromis; |
| --- | --- |

(1)

siekiant baigti kurti Reglamentu (ES) 2016/1628 nustatytą sistemą, reikia nustatyti techninius ir bendruosius reikalavimus ir bandymų metodus, susijusius su išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis, ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių ES tipo tvirtinimo procedūromis, gamybos atitikties užtikrinimo priemonėmis ir tų variklių techninėms tarnyboms taikomais reikalavimais bei procedūromis;

| (2) | Tarybos sprendimu 97/836/EB (2) Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (toliau – JT EEK) susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos sprendimu 97/836/EB (2) Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (toliau – JT EEK) susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų;

| (3) | siekiant užtikrinti, kad nuostatos dėl ne keliais judančiuose mechanizmuose montuojamų variklių konstrukcijos atitiktų technikos pažangą, dėl tam tikrų reikalavimų turėtų būti taikomos viešai paskelbtos naujausios CEN ir CENELEC ar ISO standartų redakcijos; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti, kad nuostatos dėl ne keliais judančiuose mechanizmuose montuojamų variklių konstrukcijos atitiktų technikos pažangą, dėl tam tikrų reikalavimų turėtų būti taikomos viešai paskelbtos naujausios CEN ir CENELEC ar ISO standartų redakcijos;

| (4) | variklių atitikties taikytiniems techniniams reikalavimams tikrinimas viso gamybos proceso metu yra viena iš esminių ES tipo tvirtinimo proceso dalių. Todėl gamybos atitikties užtikrinimo procedūrų tikrinimas ir toliau turėtų būti tobulinamas ir derinamas prie kelių transporto priemonėms taikomų griežtesnių procedūrų, siekiant padidinti bendrą ES tipo tvirtinimo proceso veiksmingumą; |
| --- | --- |

(4)

variklių atitikties taikytiniems techniniams reikalavimams tikrinimas viso gamybos proceso metu yra viena iš esminių ES tipo tvirtinimo proceso dalių. Todėl gamybos atitikties užtikrinimo procedūrų tikrinimas ir toliau turėtų būti tobulinamas ir derinamas prie kelių transporto priemonėms taikomų griežtesnių procedūrų, siekiant padidinti bendrą ES tipo tvirtinimo proceso veiksmingumą;

| (5) | siekiant užtikrinti, kad techninės tarnybos visose valstybėse narėse laikytųsi tokio paties aukšto lygio veiklos standartų, šiame reglamente reikėtų nustatyti suderintus reikalavimus, kurių privalo laikytis techninės tarnybos, taip pat tų reikalavimų laikymosi vertinimo ir techninių tarnybų akreditacijos procedūras; |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti, kad techninės tarnybos visose valstybėse narėse laikytųsi tokio paties aukšto lygio veiklos standartų, šiame reglamente reikėtų nustatyti suderintus reikalavimus, kurių privalo laikytis techninės tarnybos, taip pat tų reikalavimų laikymosi vertinimo ir techninių tarnybų akreditacijos procedūras;

| (6) | siekiant aiškumo, šiame reglamente nurodytų bandymų procedūrų numerius tikslinga suderinti su Bendrajame techniniame reglamente Nr. 11 (3) ir JT EEK taisyklėje Nr. 96 (4) nurodytais numeriais, |
| --- | --- |

(6)

siekiant aiškumo, šiame reglamente nurodytų bandymų procedūrų numerius tikslinga suderinti su Bendrajame techniniame reglamente Nr. 11 (3) ir JT EEK taisyklėje Nr. 96 (4) nurodytais numeriais,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   
  Vobės skaičius (W)– dujų tūrio vieneto atitinkamos šilumingumo vertės ir kvadratinės šaknies iš jų santykinio tankio tomis pačiomis pamatinėmis matavimo sąlygomis santykis:

Vobės skaičius

2)   
  λ poslinkio koeficientas (Sλ)– matematinė išraiška, rodanti variklio valdymo sistemos reikiamą lankstumą keičiant perteklinio oro santykį λ, jei variklio naudojamų dujinių degalų sudėtis skiriasi nuo gryno metano;

λ poslinkio koeficientas

3)   
  skystųjų degalų naudojimo veiksena
  – įprasta dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio veiksena, kai variklis bet kokiomis veikimo sąlygomis nenaudoja jokių dujinių degalų;

skystųjų degalų naudojimo veiksena

4)   
  dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena
  – įprasta dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio veiksena, kai tam tikromis variklio veikimo sąlygomis jis tuo pat metu naudoja skystus degalus ir dujinius degalus;

dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena

5)   
  papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema
  – papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, skirta išmetamųjų kietųjų dalelių kiekiui sumažinti naudojant mechaninio, aerodinaminio, difuzinio ar inercinio atskyrimo funkciją;

papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema

6)   
  reguliatorius
  – variklio sūkių dažnio ar apkrovos automatinio reguliavimo įtaisas arba sistema, išskyrus NRSh kategorijos variklyje sumontuotą greičio viršijimo ribotuvą, kuriuo ribojamas didžiausiasis variklio sūkių dažnis, vien tik siekiant užtikrinti, kad variklio sukimosi greitis neviršytų tam tikros ribos;

reguliatorius

7)   
  aplinkos temperatūra
  – laboratorijos (pvz., filtrų svėrimo patalpos arba kameros) temperatūra nustatytomis laboratorijos sąlygomis;

aplinkos temperatūra

8)   
  pagrindinė išmetamųjų teršalų kontrolės strategija (BECS)– išmetamųjų teršalų kontrolės strategija, veikianti esant tam tikram variklio sukimo momento ir sūkių dažnio intervalui, jei neveikia papildoma išmetamųjų teršalų kontrolės strategija (AECS);

pagrindinė išmetamųjų teršalų kontrolės strategija

9)   
  reagentas
  – bet kokia sunaudojamoji arba neatsinaujinanti medžiaga, reikalinga ir naudojama tam, kad papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema veiktų efektyviai;

reagentas

10)   
  papildoma išmetamųjų teršalų kontrolės strategija (AECS)– išmetamųjų teršalų kontrolės strategija, įsijungianti ir laikinai pakoreguojanti pagrindinę teršalų išmetimo strategiją tam tikru tikslu, reaguodama į tam tikrą aplinkos ir (arba) eksploatavimo sąlygų visumą ir veikianti tik tol, kol yra tos sąlygos;

papildoma išmetamųjų teršalų kontrolės strategija

11)   
  geroji inžinerinė praktika
  – prie visuotinai priimtų mokslinių ir inžinerinių principų ir turimos atitinkamos informacijos priderinti sprendimai;

geroji inžinerinė praktika

12)   
  didelis sūkių dažnis (nhi)– didžiausias variklio sūkių dažnis, kuriuo sukantis varikliui gaunama 70 proc. didžiausiosios galios;

didelis sūkių dažnis

hi

13)   
  mažas sūkių dažnis (nhi)– mažiausias variklio sūkių dažnis, kuriuo sukantis varikliui gaunama 50 proc. didžiausiosios galios;

mažas sūkių dažnis

hi

14)   
  didžiausioji galia (Pmax)– didžiausia gamintojo nurodyta galios vertė, išreikšta kW;

didžiausioji galia

max

15)   
  dalies srauto skiedimas
  – dalies išmetamųjų dujų atskyrimo nuo viso srauto ir sumaišymo su atitinkamu kiekiu skiedimo oro prieš kietųjų dalelių ėminių filtrą procesas, kaip išmetamųjų dujų analizės metodas;

dalies srauto skiedimas

16)   
  rodmenų slinkis
  – skirtumas tarp nulinio arba kalibravimo signalo ir atitinkamos matavimo prietaiso nurodytos vertės iškart po to, kai ji panaudojama atliekant teršalų išmetimo bandymą;

rodmenų slinkis

17)   
  nustatyti matavimo intervalą
  – sureguliuoti prietaisą taip, kad jo atsako trukmė atitiktų kalibravimo ribą, lygią 75–100 proc. didžiausios prietaiso intervalo arba tikėtino darbinio intervalo vertės;

nustatyti matavimo intervalą

18)   
  patikros dujos
  – išgrynintasis dujų mišinys, naudojamas dujų analizatorių matavimo intervalui nustatyti;

patikros dujos

19)   
  HEPA filtras
  – didelio veiksmingumo kietųjų dalelių filtras, kurio apskaičiuotas pradinis mažiausiasis filtravimo veiksmingumas pagal standartą ASTM F 1471-93 yra 99,97 proc.;

HEPA filtras

20)   
  kalibravimas
  – matavimo sistemos atsako nustatymo pagal įvesties signalą procesas, kurio metu išvesties signalas patenka į atskaitos signalų intervalą;

kalibravimas

21)   
  išmetamųjų teršalų savitoji masė
  – išmetamųjų teršalų masė, išreikšta g/kWh;

išmetamųjų teršalų savitoji masė

22)   
  valdymo komanda
  – variklio operatoriaus pateikiamas įvedinys variklio galiai valdyti;

valdymo komanda

23)   
  didžiausio sukimo momento sūkių dažnis
  – variklio sukimosi greitis, kuriuo pasiekiamas gamintojo suprojektuotas didžiausias variklio sukimo momentas;

didžiausio sukimo momento sūkių dažnis

24)   
  variklio valdomas sūkių dažnis
  – variklio darbinis sūkių dažnis, kontroliuojamas įrengtu reguliatoriumi;

variklio valdomas sūkių dažnis

25)   
  atvirai išmetamos karterio dujos
  – bet kokios iš variklio karterio tiesiogiai į aplinką išmetamos dujos;

atvirai išmetamos karterio dujos

26)   
  zondas
  – pirmoji tiekimo linijos, kuria ėminys perduodamas kitai ėminių ėmimo sistemos daliai, sekcija;

zondas

27)   
  bandymo intervalas
  – laiko tarpas, per kurį nustatoma su stabdymu susijusi išmetamųjų teršalų masė;

bandymo intervalas

28)   
  nulinės vertės nustatymo dujos
  – dujos, kurių atsakas analizatoriuje yra nulinis;

nulinės vertės nustatymo dujos

29)   
  nustatyti nulinę vertę
  – sureguliuoti prietaisą taip, kad jo atsakas į nulinės vertės standartines kalibravimo dujas (pvz., išgrynintąjį azotą arba išgrynintąjį orą) būtų nulinis;

nustatyti nulinę vertę

30)   
  kintamu greičiu ne keliais judančių mechanizmų pastovios būsenos bandymų ciklas (toliau – kintamo greičio NRSC)– ne keliais judančių mechanizmų pastovios būsenos bandymų ciklas, kuris nėra pastovaus greičio NRSC;

kintamu greičiu ne keliais judančių mechanizmų pastovios būsenos bandymų ciklas

31)   
  pastoviu greičiu ne keliais judančių mechanizmų pastovios būsenos bandymų ciklas (toliau – pastovaus greičio NRSC)– bet kuris ne keliais judančių mechanizmų pastovios būsenos bandymų ciklas, apibrėžtas Reglamento (ES) 2016/1628 IV priede: D2, E2, G1, G2 arba G3;

pastoviu greičiu ne keliais judančių mechanizmų pastovios būsenos bandymų ciklas

32)   
  atnaujinimas ir užregistravimas
  – dažnumas, kuriuo analizatorius pateikia naujas, aktualias vertes;

atnaujinimas ir užregistravimas

33)   
  kalibravimo dujos
  – išgrynintasis dujų mišinys, naudojamas dujų analizatoriams kalibruoti;

kalibravimo dujos

34)   
  stechiometrinis
  – susijęs su konkrečiu oro ir degalų santykiu taip, kad jei degalai visiškai oksiduotųsi, degalų arba deguonies nebeliktų;

stechiometrinis

35)   
  laikykla
  – kietųjų dalelių filtras, ėminių ėmimo maišas arba bet koks kitas periodiškai imamiems ėminiams laikyti skirtas įtaisas;

laikykla

36)   
  viso srauto skiedimas
  – viso išmetamųjų dujų srauto maišymo su skiedimo oru metodas, taikomas prieš atskiriant analizės tikslais praskiestų išmetamųjų dujų srauto dalį;

viso srauto skiedimas

37)   
  leidžiamoji nuokrypa
  – intervalas, kuriame turi būti 95 proc. užregistruotų konkrečių tam tikro dydžio verčių, o likę 5 proc. užregistruotų verčių į minėtą intervalą gali nepakliūti;

leidžiamoji nuokrypa

38)   
  techninės priežiūros veiksena
  – speciali dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio veiksena, įjungiama atliekant remontą ar patraukiant ne keliais judantį mechanizmą į saugią vietą, kai nėra įmanoma dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena.

techninės priežiūros veiksena

2 straipsnis

Bet kokiems kitiems nustatytiems degalams, degalų mišiniams ar degalų emulsijoms taikomi reikalavimai

Etaloniniai degalai ir kiti nustatyti degalai, degalų mišiniai ar degalų emulsijos, nurodyti Reglamento (ES) 2016/1628 25 straipsnio 2 dalyje ir gamintojo įtraukti į ES tipo patvirtinimo paraišką, turi atitikti technines charakteristikas ir būti aprašyti informaciniame aplanke, kaip nustatyta šio reglamento I priede.

3 straipsnis

Gamybos atitikties užtikrinimo tvarka

Siekdamos užtikrinti, kad, vadovaujantis Reglamento (ES) 2016/1628 26 straipsnio 1 dalimi, gaminami varikliai atitiktų patvirtintą tipą, patvirtinimo institucijos taiko šio reglamento II priede nustatytas priemones ir procedūras.

4 straipsnis

Teršalų išmetimo laboratorinių bandymų rezultatų patikslinimo įtraukiant nusidėvėjimo koeficientus metodika

Teršalų išmetimo laboratorinių bandymų rezultatai patikslinami įtraukiant nusidėvėjimo koeficientus, įskaitant susijusius su kietųjų dalelių skaičiaus matavimu ir dujomis varomais varikliais, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2016/1628 25 straipsnio 3 dalies d punkte, 25 straipsnio 4 dalies d ir e punktuose, laikantis šio reglamento III priede nustatytos metodikos.

5 straipsnis

Reikalavimai dėl išmetamųjų teršalų kontrolės strategijų, NOx kontrolės priemonių ir kietųjų dalelių kontrolės priemonių

Su Reglamento (ES) 2016/1628 25 straipsnio 3 dalies f punkto i papunktyje nurodytomis išmetamųjų teršalų kontrolės strategijomis ir su to reglamento 25 straipsnio 3 dalies f punkto ii papunktyje nurodytomis NOx kontrolės priemonėmis, taip pat su išmetamųjų kietųjų dalelių kontrolės priemonėmis susiję matavimai bei bandymai, įskaitant jiems įrodyti būtiną dokumentavimą, atliekami laikantis šio reglamento IV priede nustatytų techninių reikalavimų.

x

6 straipsnis

Su atitinkamu ne keliais judančių mechanizmų pastovios būsenos bandymų ciklu susijusios srities matavimai ir bandymai

Su Reglamento (ES) 2016/1628 25 straipsnio 3 dalies f punkto iii papunktyje nurodyta sritimi susiję matavimai ir bandymai atliekami laikantis šio reglamento V priede nustatytų išsamių techninių reikalavimų.

7 straipsnis

Bandymų sąlygos ir metodai

Reglamento (ES) 2016/1628 25 straipsnio 3 dalies a ir b punktuose nurodytos bandymų sąlygos, to reglamento 24 straipsnyje nurodyti variklio apkrovos ir sūkių dažnio parametrų nustatymo metodai, to reglamento 25 straipsnio 3 dalies e punkto i papunktyje nurodyti išmetamųjų karterio dujų kiekio apskaičiavimo metodai ir to reglamento 25 straipsnio 3 dalies e punkto ii papunktyje nurodyti papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemų nenutrūkstamojo arba periodinio regeneravimo nustatymo ir apskaičiavimo metodai turi atitikti šio reglamento VI priedo 5 ir 6 skirsniuose nustatytus reikalavimus.

8 straipsnis

Bandymų procedūros

Reglamento (ES) 2016/1628 25 straipsnio 3 dalies a punkte ir f punkto iv papunktyje nurodytų bandymų procedūros atliekamos laikantis šio reglamento VI priedo 7 skirsnio ir VIII priedo nuostatų.

9 straipsnis

Išmetamųjų teršalų matavimo ir ėminių ėmimo procedūros

Reglamento (ES) 2016/1628 25 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyto išmetamųjų teršalų matavimo ir ėminių ėmimo procedūros atliekamos laikantis šio reglamento VI priedo 8 skirsnio ir to priedo 1 priedėlio nuostatų.

10 straipsnis

Bandymų ir išmetamųjų teršalų matavimo ir ėminių ėmimo įranga

Reglamento (ES) 2016/1628 25 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytų bandymų ir to reglamento 25 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyto išmetamųjų teršalų matavimo ir ėminių ėmimo įranga turi atitikti šio reglamento VI priedo 9 skirsnyje nustatytus techninius reikalavimus ir charakteristikas.

11 straipsnis

Duomenų vertinimo ir apskaičiavimo metodas

Reglamento (ES) 2016/1628 25 straipsnio 3 dalies c punkte nurodyti duomenys vertinami ir apskaičiuojami laikantis šio reglamento VII priede nustatyto metodo.

12 straipsnis

Etaloninių degalų techninės charakteristikos

Reglamento (ES) 2016/1628 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti etaloniniai degalai turi atitikti šio reglamento IX priede nustatytas technines charakteristikas.

13 straipsnis

Išsamios techninės specifikacijos ir sąlygos, taikomos variklį pateikiant atskirai nuo jo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos

Kai gamintojas variklį pirminės įrangos gamintojui (toliau – PĮG) Sąjungoje pateikia atskirai nuo variklio papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos, kaip numatyta Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 3 dalyje, jis turi laikytis šio reglamento X priede nustatytų išsamių techninių specifikacijų ir sąlygų.

14 straipsnis

Išsamios techninės specifikacijos ir sąlygos, taikomos variklius laikinai pateikiant rinkai eksploatacinių bandymų tikslais

Vadovaujantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 4 dalimi, variklius, kuriems pagal tą reglamentą nebuvo suteiktas ES tipo patvirtinimas, leidžiama laikinai pateikti rinkai eksploatacinių bandymų tikslais, jeigu jie atitinka šio reglamento XI priede nustatytas išsamias technines specifikacijas ir sąlygas.

15 straipsnis

Specialios paskirties varikliams taikomos išsamios techninės specifikacijos ir sąlygos

Vadovaujantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 5 ir 6 dalimis, specialios paskirties variklių ES tipas patvirtinamas ir juos leidžiama pateikti rinkai, jeigu laikomasi šio reglamento XII priede nustatytų išsamių techninių specifikacijų ir sąlygų.

16 straipsnis

Lygiaverčių variklių tipo patvirtinimų pripažinimas

Reglamento (ES) 2016/1628 42 straipsnio 4 dalies a punkte nurodytos JT EEK taisyklės ar jų pakeitimai ir to reglamento 42 straipsnio 4 dalies b punkte nurodyti Sąjungos aktai yra išvardyti šio reglamento XIII priede.

17 straipsnis

Išsamios nuostatos dėl PĮG skirtos svarbios informacijos bei instrukcijų

Išsamios nuostatos dėl Reglamento (ES) 2016/1628 43 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse nurodytos PĮG skirtos informacijos bei instrukcijų pateikiamos šio reglamento XIV priede.

18 straipsnis

Išsamios nuostatos dėl galutiniams naudotojams skirtos svarbios informacijos bei instrukcijų

Išsamios nuostatos dėl Reglamento (ES) 2016/1628 43 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytos galutiniams naudotojams skirtos informacijos bei instrukcijų pateikiamos šio reglamento XV priede.

19 straipsnis

Techninių tarnybų veiklos standartai ir vertinimas

1.   Techninės tarnybos turi laikytis XVI priede nustatytų veiklos standartų.

2.   Patvirtinimo institucijos technines tarnybas vertina vadovaudamosi šio reglamento XVI priede nustatyta tvarka.

20 straipsnis

Pastovios būsenos ir pereinamųjų režimų bandymų ciklų charakteristikos

Reglamento (ES) 2016/1628 24 straipsnyje nurodyti pastovios būsenos ir pereinamųjų režimų bandymų ciklai turi atitikti šio reglamento XVII priede nustatytas charakteristikas.

21 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 252, 2016 9 16, p. 53.

1

(2)  
  1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (Pataisytas 1958 m. susitarimas) (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).

2

(3)  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29glob_registry.html

3

(4)  
  OL L 88, 2014 3 22, p. 1.

4

---

PRIEDAI

| Priedo numeris | Priedo pavadinimas | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| I | Bet kokiems kitiems nustatytiems degalams, degalų mišiniams ar degalų emulsijoms taikomi reikalavimai | |
| II | Gamybos atitikties užtikrinimo tvarka | |
| III | Teršalų išmetimo laboratorinių bandymų rezultatų patikslinimo įtraukiant nusidėvėjimo koeficientus metodika | |
| IV | Reikalavimai dėl išmetamųjų teršalų kontrolės strategijų, NOx kontrolės priemonių ir kietųjų dalelių kontrolės priemonių | |
| V | Su atitinkamu ne keliais judančių mechanizmų pastovios būsenos bandymų ciklu susijusios srities matavimai ir bandymai | |
| VI | Bandymų vykdymo, išmetamųjų teršalų matavimo ir ėminių ėmimo sąlygos, metodai, procedūros ir prietaisai | |
| VII | Duomenų vertinimo ir apskaičiavimo metodas | |
| VIII | Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių veikimo reikalavimai ir bandymo procedūros | |
| IX | Etaloninių degalų techninės charakteristikos | |
| X | Išsamios techninės specifikacijos ir sąlygos, taikomos variklį pateikiant atskirai nuo jo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos | |
| XI | Išsamios techninės specifikacijos ir sąlygos, taikomos variklius laikinai pateikiant rinkai eksploatacinių bandymų tikslais | |
| XII | Specialios paskirties varikliams taikomos išsamios techninės specifikacijos ir sąlygos | |
| XIII | Lygiaverčių variklių tipo patvirtinimų pripažinimas | |
| XIV | Išsamios nuostatos dėl pirminės įrangos gamintojams skirtos svarbios informacijos ir instrukcijų | |
| XV | Išsamios nuostatos dėl galutiniams naudotojams skirtos svarbios informacijos ir instrukcijų | |
| XVI | Techninių tarnybų veiklos standartai ir vertinimas | |
| XVII | Pastovios būsenos ir pereinamųjų režimų bandymų ciklų charakteristikos | |

Priedo numeris

Priedo pavadinimas

Puslapis

I

Bet kokiems kitiems nustatytiems degalams, degalų mišiniams ar degalų emulsijoms taikomi reikalavimai

II

Gamybos atitikties užtikrinimo tvarka

III

Teršalų išmetimo laboratorinių bandymų rezultatų patikslinimo įtraukiant nusidėvėjimo koeficientus metodika

IV

Reikalavimai dėl išmetamųjų teršalų kontrolės strategijų, NOx kontrolės priemonių ir kietųjų dalelių kontrolės priemonių

V

Su atitinkamu ne keliais judančių mechanizmų pastovios būsenos bandymų ciklu susijusios srities matavimai ir bandymai

VI

Bandymų vykdymo, išmetamųjų teršalų matavimo ir ėminių ėmimo sąlygos, metodai, procedūros ir prietaisai

VII

Duomenų vertinimo ir apskaičiavimo metodas

VIII

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių veikimo reikalavimai ir bandymo procedūros

IX

Etaloninių degalų techninės charakteristikos

X

Išsamios techninės specifikacijos ir sąlygos, taikomos variklį pateikiant atskirai nuo jo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos

XI

Išsamios techninės specifikacijos ir sąlygos, taikomos variklius laikinai pateikiant rinkai eksploatacinių bandymų tikslais

XII

Specialios paskirties varikliams taikomos išsamios techninės specifikacijos ir sąlygos

XIII

Lygiaverčių variklių tipo patvirtinimų pripažinimas

XIV

Išsamios nuostatos dėl pirminės įrangos gamintojams skirtos svarbios informacijos ir instrukcijų

XV

Išsamios nuostatos dėl galutiniams naudotojams skirtos svarbios informacijos ir instrukcijų

XVI

Techninių tarnybų veiklos standartai ir vertinimas

XVII

Pastovios būsenos ir pereinamųjų režimų bandymų ciklų charakteristikos

---

I PRIEDAS

Bet kokiems kitiems nustatytiems degalams, degalų mišiniams ar degalų emulsijoms taikomi reikalavimai

1.   Skystais degalais varomų variklių reikalavimai

1.1.   Teikdami ES tipo patvirtinimo paraišką gamintojai gali pasirinkti vieną iš variantų pagal variklio degalų intervalą:

| a) | standartinio degalų intervalo variklis, atitinkantis 1.2 punkte išdėstytus reikalavimus, arba |
| --- | --- |

a)

standartinio degalų intervalo variklis, atitinkantis 1.2 punkte išdėstytus reikalavimus, arba

| b) | tam tikros sudėties degalų variklis, atitinkantis 1.3 punkte išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

tam tikros sudėties degalų variklis, atitinkantis 1.3 punkte išdėstytus reikalavimus.

1.2.   Standartinio degalų intervalo variklio (dyzelinio, benzininio) reikalavimai

Standartinio degalų intervalo variklis turi atitikti 1.2.1–1.2.4 punktų reikalavimus.

1.2.1.   Pirminis variklis turi atitikti Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas taikytinas ribines vertes ir šiame reglamente išdėstytus reikalavimus, kai yra eksploatuojamas su IX priedo 1.1 arba 2.1 skirsnyje nurodytais etaloniniais degalais.

1.2.2.   Kadangi nėra Europos standartizacijos komiteto ne keliais judantiems mechanizmams skirto gazolio standarto (toliau – CEN standartas), o Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/70/EB (1) – lentelės, kurioje būtų nurodytos ne keliais judantiems mechanizmams skirto gazolio savybės, laikoma, kad IX priede nurodytus dyzelinius etaloninius degalus (ne keliais judantiems mechanizmams skirtą gazolį) atitinka rinkoje parduodamas ne keliais judantiems mechanizmams skirtas gazolis, kurio sieros kiekis ne didesnis kaip 10 mg/kg, cetaninis skaičius ne mažesnis kaip 45, o riebalų rūgščių metilesterio (RRME) kiekis ne didesnis kaip 7,0 proc. tūrio. Išskyrus 1.2.2.1, 1.2.3 ir 1.2.4 punktuose nurodytus atvejus, kuriais leidžiama elgtis kitaip, gamintojas pagal XV priedo reikalavimus atitinkamai galutiniams naudotojams deklaruoja, kad varikliuose, varomuose ne keliais judantiems mechanizmams skirtu gazoliu, naudojami tik degalai, kuriuose sieros kiekis ne didesnis kaip 10 mg/kg (20 mg/kg galutiniame paskirstymo punkte), cetaninis skaičius ne mažesnis kaip 45, o RRME kiekis ne didesnis kaip 7,0 proc. tūrio. Gamintojas gali pasirinktinai nurodyti kitus parametrus (pvz., tepumo).

1.2.2.1.   Patvirtinant ES tipą, variklių gamintojas negali nurodyti, kad tam tikro variklių tipo ar tam tikros variklių šeimos varikliuose Sąjungoje galima naudoti kitus rinkoje parduodamus, ne šiame punkte išdėstytus reikalavimus atitinkančius degalus, nebent gamintojas taip pat užtikrina atitiktį 1.2.3 punkto reikalavimui:

| a) | benzinui taikoma Direktyva 98/70/EB arba CEN standartas EN 228:2012. Tepamosios alyvos gali būti pridėta pagal gamintojo specifikacijas; |
| --- | --- |

a)

benzinui taikoma Direktyva 98/70/EB arba CEN standartas EN 228:2012. Tepamosios alyvos gali būti pridėta pagal gamintojo specifikacijas;

| b) | dyzelinui (išskyrus ne keliais judantiems mechanizmams skirtą gazolį) taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB arba CEN standartas EN 590:2013; |
| --- | --- |

b)

dyzelinui (išskyrus ne keliais judantiems mechanizmams skirtą gazolį) taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB arba CEN standartas EN 590:2013;

| c) | dyzelinui (ne keliais judantiems mechanizmams skirtam gazoliui) taikoma Direktyva 98/70/EB, be to, jo cetaninis skaičius turi būti ne mažesnis kaip 45, o RRME kiekis ne didesnis kaip 7,0 proc. tūrio. |
| --- | --- |

c)

dyzelinui (ne keliais judantiems mechanizmams skirtam gazoliui) taikoma Direktyva 98/70/EB, be to, jo cetaninis skaičius turi būti ne mažesnis kaip 45, o RRME kiekis ne didesnis kaip 7,0 proc. tūrio.

1.2.3.   Jeigu gamintojas leidžia varikliuose naudoti papildomus rinkoje parduodamus degalus, ne tik nurodytuosius 1.2.2 punkte, pvz., varikliuose, varomuose B100 (EN 14214:2012+A1:2014), B20, B30 (EN 16709:2015), konkrečiais degalais, degalų mišiniais arba degalų emulsijomis, gamintojas ne tik vykdo 1.2.2.1 punkto reikalavimus, bet ir imasi visų šių veiksmų:

| a) | Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/656 (2) nustatytame informaciniame dokumente deklaruoja komercinių degalų, degalų mišinių arba emulsijų, kuriais gali būti varomi tam tikros variklių šeimos varikliai, specifikacijas; |
| --- | --- |

a)

Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/656 (2) nustatytame informaciniame dokumente deklaruoja komercinių degalų, degalų mišinių arba emulsijų, kuriais gali būti varomi tam tikros variklių šeimos varikliai, specifikacijas;

| b) | įrodo, kad pirminis variklis gali atitikti šio reglamento reikalavimus, kai naudojami deklaruojami degalai, degalų mišiniai arba emulsijos; |
| --- | --- |

b)

įrodo, kad pirminis variklis gali atitikti šio reglamento reikalavimus, kai naudojami deklaruojami degalai, degalų mišiniai arba emulsijos;

| c) | prisiima atsakomybę už tai, kad būtų vykdomi Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/655 (3) nustatyti eksploatuojamų variklių stebėsenos reikalavimai, kai naudojami deklaruojami degalai, degalų mišiniai arba emulsijos, įskaitant visus deklaruojamų degalų, degalų mišinių arba emulsijų mišinius, ir taikomi rinkoje parduodami degalai, kaip nurodyta 1.2.2.1 punkte. |
| --- | --- |

c)

prisiima atsakomybę už tai, kad būtų vykdomi Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/655 (3) nustatyti eksploatuojamų variklių stebėsenos reikalavimai, kai naudojami deklaruojami degalai, degalų mišiniai arba emulsijos, įskaitant visus deklaruojamų degalų, degalų mišinių arba emulsijų mišinius, ir taikomi rinkoje parduodami degalai, kaip nurodyta 1.2.2.1 punkte.

1.2.4.   Kai naudojami kibirkštinio uždegimo varikliai, degalų ir alyvos santykis mišinyje turi būti toks, kokį rekomendavo gamintojas. Alyvos procentinė dalis degalų ir alyvos mišinyje įrašoma Įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/656 nustatytame informaciniame dokumente.

1.3.   Tam tikros sudėties degalų (ED 95 arba E 85) variklio reikalavimai

Konkrečių degalų (ED 95 arba E 85) variklis turi atitikti 1.3.1 ir 1.3.2 punktų reikalavimus.

1.3.1.   Kalbant apie ED 95 degalus, pirminis variklis turi atitikti Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas taikytinas ribines vertes ir šiame reglamente išdėstytus reikalavimus, kai yra eksploatuojamas su IX priedo 1.2 punkte nurodytais etaloniniais degalais.

1.3.2.   Kalbant apie E 85 degalus, pirminis variklis turi atitikti Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas taikytinas ribines vertes ir šiame reglamente išdėstytus reikalavimus, kai yra eksploatuojamas su IX priedo 2.2 punkte nurodytais etaloniniais degalais.

2.   Gamtinėmis dujomis ir (arba) biometanu (GD) arba suskystintomis naftos dujomis (SND) varomų variklių, įskaitant dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklius, reikalavimai

2.1.   Teikdami ES tipo patvirtinimo paraišką gamintojai gali pasirinkti vieną iš variantų pagal variklio degalų intervalą:

| a) | universalaus degalų intervalo variklis, atitinkantis 2.3 punkte išdėstytus reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

universalaus degalų intervalo variklis, atitinkantis 2.3 punkte išdėstytus reikalavimus;

| b) | riboto degalų intervalo variklis, atitinkantis 2.4 punkte išdėstytus reikalavimus, |
| --- | --- |

b)

riboto degalų intervalo variklis, atitinkantis 2.4 punkte išdėstytus reikalavimus,

| c) | tam tikros sudėties degalų variklis, atitinkantis 2.5 punkte išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

tam tikros sudėties degalų variklis, atitinkantis 2.5 punkte išdėstytus reikalavimus.

2.2.   1 priedėlyje pateiktose lentelėse apibendrinami gamtinėmis dujomis ir (arba) biometanu, SND varomų ir dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių ES tipo patvirtinimo reikalavimai.

2.3.   Universalaus degalų intervalo variklio reikalavimai

2.3.1.   Gamtinėmis dujomis ir (arba) biometanu varomų variklių, įskaitant dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklius, gamintojas įrodo, kad pirminis variklis gali prisitaikyti prie bet kokios sudėties gamtinių dujų ir (arba) biometano mišinių, kurie gali būti parduodami rinkoje. Tai įrodoma pagal šį 2 skirsnį ir, jei tai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai, taip pat pagal papildomas VIII priedo 6.4 punkte nustatytos degalų pritaikymo procedūros nuostatas.

2.3.1.1.   Suslėgtomis gamtinėmis dujomis ir (arba) biometanu (SlGD) varomų variklių degalai apskritai būna dviejų tipų: didelio šilumingumo degalai (H dujos) ir mažo šilumingumo degalai (L dujos), tačiau jų įvairovė abiejuose intervaluose yra gana didelė; pagal Vobės skaičiumi išreiškiamą energinį naudingumą ir pagal λ poslinkio koeficientą (Sλ) degalai labai skiriasi. Gamtinės dujos, kurių λ poslinkio koeficientas 0,89–1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08), laikomos H intervalo dujomis, o gamtinės dujos, kurių λ poslinkio koeficientas 1,08–1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) – L intervalo dujomis. Iš etaloninių degalų sudėties matyti, kad Sλ skiriasi labai smarkiai.

Pirminis variklis turi atitikti šio reglamento reikalavimus, kai naudojami IX priede nurodyti etaloniniai degalai GR (degalai Nr. 1) ir G25 (degalai Nr. 2) arba lygiaverčiai degalai, sukurti dujotiekiais tiekiamas dujas maišant su kitomis dujomis, kaip nurodyta IX priedo 1 priedėlyje, tarp dviejų bandymų variklio degalų tiekimo sistemos rankiniu būdu niekaip nereguliuojant (reikalaujamas prisitaikymas). Pakeitus degalus, leidžiamas vienas pritaikymo bandymas. Per pritaikymo bandymą atliekamas variklio parengiamasis kondicionavimas paskesniam teršalų išmetimo bandymui taikant atitinkamą bandymų ciklą. Jeigu varikliai bandomi taikant ne keliais judančių mechanizmų pastovios būsenos bandymų ciklus (NRSC) ir parengiamojo kondicionavimo ciklo nepakanka variklio degalų tiekimui susireguliuoti, prieš variklio parengiamojo kondicionavimo ciklą galima atlikti gamintojo apibrėžtą alternatyvų pritaikymo bandymą.

2.3.1.1.1.   Gamintojas gali bandyti variklį su trečiaisiais degalais (degalai Nr. 3), jeigu jų λ poslinkio koeficientas (Sλ) yra intervale nuo 0,89 (t. y. GR mažesniosios intervalo vertės) iki 1,19 (t. y. G25 didesniosios intervalo vertės), pvz., kai degalai Nr. 3 yra rinkoje parduodami degalai. Šio bandymo rezultatais galima remtis vertinant gamybos atitiktį.

2.3.1.2.   Suskystintomis gamtinėmis dujomis ir (arba) suskystintu biometanu (SkGD) varomų variklių atveju pirminis variklis turi atitikti šio reglamento reikalavimus, kai naudojami IX priede nurodyti etaloniniai degalai GR (degalai Nr. 1) ir G20 (degalai Nr. 2) arba lygiaverčiai degalai, sukurti dujotiekiais tiekiamas dujas maišant su kitomis dujomis, kaip nurodyta IX priedo 1 priedėlyje, tarp dviejų bandymų variklio degalų tiekimo sistemos rankiniu būdu niekaip nereguliuojant (reikalaujamas prisitaikymas). Pakeitus degalus, leidžiamas vienas pritaikymo bandymas. Per pritaikymo bandymą atliekamas variklio parengiamasis kondicionavimas paskesniam teršalų išmetimo bandymui taikant atitinkamą bandymų ciklą. Jeigu varikliai bandomi taikant NRSC ir parengiamojo kondicionavimo ciklo nepakanka variklio degalų tiekimui susireguliuoti, prieš variklio parengiamojo kondicionavimo ciklą galima atlikti gamintojo apibrėžtą alternatyvų pritaikymo bandymą.

2.3.2.   Suslėgtomis gamtinėmis dujomis ir (arba) biometanu (SlGD) varomų variklių, kurie patys prisitaiko prie H dujų intervalo ir prie L dujų intervalo, o perėjimui nuo H intervalo prie L intervalo naudojamas jungiklis, atveju pirminis variklis bandomas naudojant atitinkamus IX priede kiekvienam intervalui nurodytus etaloninius degalus, nustačius kiekvieną jungiklio padėtį. Degalai: H dujų intervalo degalai GR (degalai Nr. 1) ir G23 (degalai Nr. 3), L dujų intervalo degalai G25 (degalai Nr. 2) ir G23 (degalai Nr. 3) arba lygiaverčiai degalai, sukurti dujotiekiais tiekiamas dujas maišant su kitomis dujomis, kaip nurodyta IX priedo 1 priedėlyje. Pirminis variklis turi atitikti šio reglamento reikalavimus abiejose jungiklio padėtyse, degalų tiekimo tarp dviejų kiekvienoje jungiklio padėtyje atliekamų bandymų niekaip nereguliuojant. Pakeitus degalus, leidžiamas vienas pritaikymo bandymas. Per pritaikymo bandymą atliekamas variklio parengiamasis kondicionavimas paskesniam teršalų išmetimo bandymui taikant atitinkamą bandymų ciklą. Jeigu varikliai bandomi taikant NRSC ir parengiamojo kondicionavimo ciklo nepakanka variklio degalų tiekimui susireguliuoti, prieš variklio parengiamojo kondicionavimo ciklą galima atlikti gamintojo apibrėžtą alternatyvų pritaikymo bandymą.

2.3.2.1.   Gamintojas gali bandyti variklį ne su G23, o su kitais trečiaisiais degalais (degalai Nr. 3), jeigu jų λ poslinkio koeficientas (Sλ) yra intervale nuo 0,89 (t. y. GR mažesniosios intervalo vertės) iki 1,19 (t. y. G25 didesniosios intervalo vertės), pvz., kai degalai Nr. 3 yra rinkoje parduodami degalai. Šio bandymo rezultatais galima remtis vertinant gamybos atitiktį.

2.3.3.   Gamtinėmis dujomis ir (arba) biometanu varomų variklių kiekvieno teršalo išmetimo bandymų rezultatų santykis „r“ nustatomas taip:

Formula

arba

Formula

taip pat

Formula

2.3.4.   SND varomų variklių gamintojas įrodo, kad pirminis variklis gali prisitaikyti prie bet kokios sudėties degalų, kurie gali būti parduodami rinkoje.

SND varomiems varikliams skirtų degalų C3/C4 santykis gali skirtis. Šiuos skirtumus atspindi etaloninių degalų rūšys. Pirminis variklis turi atitikti teršalų išmetimo reikalavimus, kai naudojami IX priede nurodyti A ir B etaloniniai degalai, degalų tiekimo tarp dviejų bandymų niekaip nereguliuojant. Pakeitus degalus, leidžiamas vienas pritaikymo bandymas. Per pritaikymo bandymą atliekamas variklio parengiamasis kondicionavimas paskesniam teršalų išmetimo bandymui taikant atitinkamą bandymų ciklą. Jeigu varikliai bandomi taikant NRSC ir parengiamojo kondicionavimo ciklo nepakanka variklio degalų tiekimui susireguliuoti, prieš variklio parengiamojo kondicionavimo ciklą galima atlikti gamintojo apibrėžtą alternatyvų pritaikymo bandymą.

2.3.4.1.   Kiekvieno teršalo išmetimo bandymų rezultatų santykis „r“ nustatomas taip:

Formula

2.4.   Riboto degalų intervalo variklio reikalavimai

Riboto degalų intervalo variklis turi atitikti 2.4.1–2.4.3 punktuose nustatytus reikalavimus.

2.4.1.   SlGD varomi varikliai, suprojektuoti veikti H arba L dujų intervalu

2.4.1.1.   Pirminis variklis bandomas naudojant atitinkamus IX priede atitinkamam intervalui nurodytus etaloninius degalus. Degalai: H dujų intervalo degalai GR (degalai Nr. 1) ir G23 (degalai Nr. 3), L dujų intervalo degalai G25 (degalai Nr. 2) ir G23 (degalai Nr. 3) arba lygiaverčiai degalai, sukurti dujotiekiais tiekiamas dujas maišant su kitomis dujomis, kaip nurodyta IX priedo 1 priedėlyje. Pirminis variklis turi atitikti šio reglamento reikalavimus degalų tiekimo tarp dviejų bandymų niekaip nereguliuojant. Pakeitus degalus, leidžiamas vienas pritaikymo bandymas. Per pritaikymo bandymą atliekamas variklio parengiamasis kondicionavimas paskesniam teršalų išmetimo bandymui taikant atitinkamą bandymų ciklą. Jeigu varikliai bandomi taikant NRSC ir parengiamojo kondicionavimo ciklo nepakanka variklio degalų tiekimui susireguliuoti, prieš variklio parengiamojo kondicionavimo ciklą galima atlikti gamintojo apibrėžtą alternatyvų pritaikymo bandymą.

2.4.1.2.   Gamintojas gali bandyti variklį ne su G23, o su kitais trečiaisiais degalais (degalai Nr. 3), jeigu jų λ poslinkio koeficientas (Sλ) yra intervale nuo 0,89 (t. y. GR mažesniosios intervalo vertės) iki 1,19 (t. y. G25 didesniosios intervalo vertės), pvz., kai degalai Nr. 3 yra rinkoje parduodami degalai. Šio bandymo rezultatais galima remtis vertinant gamybos atitiktį.

2.4.1.3.   Kiekvieno teršalo išmetimo bandymų rezultatų santykis „r“ nustatomas taip:

Formula

arba

Formula

taip pat

Formula

2.4.1.4.   Ant naudotojui pristatomo variklio tvirtinama Reglamento (ES) 2016/1628 III priede nurodyta etiketė su informacija, kokiam dujų intervalui varikliui suteiktas ES tipo patvirtinimas.

2.4.2.   Gamtinėmis dujomis arba SND varomi varikliai, suprojektuoti naudoti vienos konkrečios sudėties degalus

2.4.2.1.   Pirminis variklis turi atitikti teršalų išmetimo reikalavimus, kai naudojami (SlGD atveju) etaloniniai degalai GR ir G25 arba lygiaverčiai degalai, sukurti dujotiekiais tiekiamas dujas maišant su kitomis dujomis, kaip nurodyta IX priedo 1 priedėlyje, (SkGD atveju) etaloniniai degalai GR ir G20 arba lygiaverčiai degalai, sukurti dujotiekiais tiekiamas dujas maišant su kitomis dujomis, kaip nurodyta VI priedo 2 priedėlyje, arba (SND atveju) etaloniniai degalai A ir B, kaip nurodyta IX priede. Tarp bandymų leidžiama tiksliai sureguliuoti degalų tiekimo sistemą. Šis tikslusis reguliavimas – tai degalų tiekimo duomenų bazės perkalibravimas niekaip nekeičiant pagrindinės kontrolės strategijos ar pagrindinės duomenų bazės struktūros. Jei reikia, leidžiama pakeisti tiesiogiai su degalų srauto dydžiu susijusias dalis, pvz., purkštuvų antgalius.

2.4.2.2.   SlGD varomų variklių gamintojas gali bandyti variklį su etaloniniais degalais GR ir G23, etaloniniais degalais G25 ir G23 arba lygiaverčiais degalais, sukurtais dujotiekiais tiekiamas dujas maišant su kitomis dujomis, kaip nurodyta IX priedo 1 priedėlyje; tokiu atveju ES tipo patvirtinimas galioja atitinkamai tik H arba L intervalo dujoms.

2.4.2.3.   Ant naudotojui pristatomo variklio tvirtinama Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 III priede nurodyta etiketė su informacija, kokios sudėties degalų intervalui variklis sukalibruotas.

2.5.   Tam tikros sudėties degalų variklio, varomo suskystintomis gamtinėmis dujomis ir (arba) suskystintu biometanu (SkGD), reikalavimai

Tam tikros sudėties suskystintomis gamtinėmis dujomis ir (arba) suskystintu biometanu varomas variklis turi atitikti 2.5.1–2.5.2 punktuose išdėstytus reikalavimus.

2.5.1.   Tam tikros sudėties suskystintomis gamtinėmis dujomis ir (arba) suskystintu biometanu (SkGD) varomas variklis

2.5.1.1.   Variklis sukalibruojamas tam tikros sudėties SkGD, kurių λ poslinkio koeficientas nuo IX priede nurodytų degalų G20 λ poslinkio koeficiento skiriasi ne daugiau negu 3 proc. ir kuriose etano kiekis neviršija 1,5 proc.

2.5.1.2.   Jeigu 2.5.1.1 punkte išdėstyti reikalavimai nevykdomi, gamintojas teikia universalių degalų variklio paraišką pagal 2.1.3.2 punkte pateiktas specifikacijas.

2.5.2.   Tam tikros sudėties suskystintomis gamtinėmis dujomis (SkGD) varomas variklis

2.5.2.1.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių šeimos varikliai sukalibruojami tam tikros sudėties SkGD, kurių λ poslinkio koeficientas nuo IX priede nurodytų G20 degalų λ poslinkio koeficiento skiriasi ne daugiau kaip 3 proc. ir etano kiekis juose neviršija 1,5 proc., o pirminis variklis bandomas naudojant tik G20 etaloninius dujinius degalus arba lygiaverčius degalus, sukurtus dujotiekiais tiekiamas dujas maišant su kitomis dujomis, kaip nurodyta IX priedo 1 priedėlyje.

2.6.   Variklių šeimos nario ES tipo patvirtinimas

2.6.1.   Išskyrus 2.6.2 punkte nurodytą atvejį, pirminio variklio ES tipo patvirtinimas be papildomų bandymų išplečiamas ir taikomas visiems variklių šeimos nariams ir visokios sudėties degalams, priklausantiems prie intervalo, kurio atžvilgiu suteiktas pirminio variklio ES tipo patvirtinimas (jei tai 2.5 punkte aprašyti varikliai), arba degalams, priklausantiems prie to paties degalų intervalo (jei tai 2.3 arba 2.4 punkte aprašyti varikliai), kurio atžvilgiu suteiktas pirminio variklio ES tipo patvirtinimas.

2.6.2.   Jeigu techninė tarnyba nustato, kad pagal pasirinktą pirminį variklį pateikta paraiška nevisiškai atitinka Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IX priede apibrėžtą variklių šeimą, techninė tarnyba gali parinkti ir išbandyti kitą ar, jei reikia, papildomą etaloninį bandomąjį variklį.

2.7.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių papildomi reikalavimai

Norėdamas gauti dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių tipo arba variklių šeimos ES tipo patvirtinimą, gamintojas:

| a) | atlieka bandymus pagal 1 priedėlio 1.3 lentelę; |
| --- | --- |

a)

atlieka bandymus pagal 1 priedėlio 1.3 lentelę;

| b) | įvykdo 2 skirsnyje išdėstytus reikalavimus ir taip pat įrodo, kad dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai yra bandomi ir atitinka VIII priede išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

įvykdo 2 skirsnyje išdėstytus reikalavimus ir taip pat įrodo, kad dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai yra bandomi ir atitinka VIII priede išdėstytus reikalavimus.

---

(1)  
  1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/12/EEB (OL L 350, 1998 12 28, p. 58).

(2)  
  2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/656, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1628 nustatomi su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu susiję administraciniai reikalavimai (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 364).

(3)  
  2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/655, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 papildomas nuostatomis dėl eksploatuojamų vidaus degimo variklių, sumontuotų ne keliais judančiuose mechanizmuose, išmetamų dujinių teršalų stebėsenos (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 334).

1 priedėlis

Gamtinėmis dujomis ir SND varomų variklių, įskaitant dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklius, patvirtinimo eigos santrauka

1.1–1.3 lentelėse apibendrinta informacija apie gamtinėmis dujomis ir SND varomų variklių patvirtinimo eigą ir mažiausią bandymų, kuriuos reikia atlikti norint gauti dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių patvirtinimą, skaičių.

1.1 lentelė

Gamtinėmis dujomis varomų variklių ES tipo patvirtinimas

| | 2.3 punktas. Universalaus degalų intervalo variklio reikalavimai | Bandymų skaičius | „r“ apskaičiavimas | 2.4 punktas. Riboto degalų intervalo variklio reikalavimai | Bandymų skaičius | „r“ apskaičiavimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Žr. 2.3.1 punktą dėl
  GD varomų variklių, kuriuos galima pritaikyti bet kokios sudėties degalams | GR (1) ir G25 (2)
  Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su papildomais rinkoje parduodamais degalais (Nr. 3),
  jeigu Sl = 0,89–1,19 | 2
  (ne daugiau kaip 3) | ir, jei bandoma su papildomais degalais:





  taip pat | | | |
| Žr. 2.3.2 punktą dėl
  GD varomų variklių, kurie prisitaiko automatiškai, perjungus jungiklį | GR (1) ir G23 (3) H intervalui ir
  G25 (2) ir G23 (3) L intervalui.
  Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su rinkoje parduodamais (Nr. 3), o ne su G23 degalais,
  jeigu Sl = 0,89–1,19 | 2 – H intervalui ir
  2 – L intervalui;
  esant atitinkamai jungiklio padėčiai | taip pat | | | |
| Žr. 2.4.1 punktą dėl
  GD varomų variklių, pritaikytų naudoti su H intervalo dujomis arba L intervalo dujomis | | | | GR (1) ir G23 (3) H intervalui arba
  G25 (2) ir G23 (3) L intervalui.
  Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su rinkoje parduodamais (Nr. 3), o ne su G23 degalais,
  jeigu Sl = 0,89–1,19 | 2 – H intervalui
  arba
  2 – L intervalui
  2 | H intervalui
  arba





  L intervalui |
| Žr. 2.4.2 punktą dėl
  GD varomų variklių, pritaikytų naudoti su vienos konkrečios sudėties degalais | | | | GR (1) ir G25 (2),
  leidžiamas tikslusis reguliavimas tarp bandymų.
  Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su | GR (1) ir G23 (3) degalais H intervalui arba |

2.3 punktas. Universalaus degalų intervalo variklio reikalavimai

Bandymų skaičius

„r“ apskaičiavimas

2.4 punktas. Riboto degalų intervalo variklio reikalavimai

Bandymų skaičius

„r“ apskaičiavimas

Žr. 2.3.1 punktą dėl

GD varomų variklių, kuriuos galima pritaikyti bet kokios sudėties degalams

GR (1) ir G25 (2)

Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su papildomais rinkoje parduodamais degalais (Nr. 3),

jeigu Sl = 0,89–1,19

2

(ne daugiau kaip 3)

Formula

ir, jei bandoma su papildomais degalais:

Formula

taip pat

Formula

Žr. 2.3.2 punktą dėl

GD varomų variklių, kurie prisitaiko automatiškai, perjungus jungiklį

GR (1) ir G23 (3) H intervalui ir

G25 (2) ir G23 (3) L intervalui.

Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su rinkoje parduodamais (Nr. 3), o ne su G23 degalais,

jeigu Sl = 0,89–1,19

2 – H intervalui ir

2 – L intervalui;

esant atitinkamai jungiklio padėčiai

Formula

taip pat

Formula

Žr. 2.4.1 punktą dėl

GD varomų variklių, pritaikytų naudoti su H intervalo dujomis arba L intervalo dujomis

GR (1) ir G23 (3) H intervalui arba

G25 (2) ir G23 (3) L intervalui.

Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su rinkoje parduodamais (Nr. 3), o ne su G23 degalais,

jeigu Sl = 0,89–1,19

2 – H intervalui

arba

2 – L intervalui

2

Formula

H intervalui

arba

Formula

L intervalui

Žr. 2.4.2 punktą dėl

GD varomų variklių, pritaikytų naudoti su vienos konkrečios sudėties degalais

GR (1) ir G25 (2),

leidžiamas tikslusis reguliavimas tarp bandymų.

Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su

GR (1) ir G23 (3) degalais H intervalui arba

| | G25 (2) ir G23 (3) degalais L intervalui. |
| --- | --- |

G25 (2) ir G23 (3) degalais L intervalui.

2

2 – H intervalui

arba

2 – L intervalui

1.2 lentelė

SND varomų variklių ES tipo patvirtinimas

| | 2.3 punktas. Universalaus degalų intervalo variklio reikalavimai | Bandymų skaičius | „r“ apskaičiavimas | 2.4 punktas. Riboto degalų intervalo variklio reikalavimai | Bandymų skaičius | „r“ apskaičiavimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Žr. 2.3.4 punktą dėl
  SND varomų variklių, kuriuos galima pritaikyti naudoti su bet kokios sudėties degalais | A degalai ir B degalai | 2 | | | | |
| Žr. 2.4.2 punktą dėl
  SND varomų variklių, pritaikytų naudoti su vienos konkrečios sudėties degalais | | | | A degalai ir B degalai, leidžiamas tikslusis reguliavimas tarp bandymų | 2 | |

2.3 punktas. Universalaus degalų intervalo variklio reikalavimai

Bandymų skaičius

„r“ apskaičiavimas

2.4 punktas. Riboto degalų intervalo variklio reikalavimai

Bandymų skaičius

„r“ apskaičiavimas

Žr. 2.3.4 punktą dėl

SND varomų variklių, kuriuos galima pritaikyti naudoti su bet kokios sudėties degalais

A degalai ir B degalai

2

Formula

Žr. 2.4.2 punktą dėl

SND varomų variklių, pritaikytų naudoti su vienos konkrečios sudėties degalais

A degalai ir B degalai, leidžiamas tikslusis reguliavimas tarp bandymų

2

1.3 lentelė

Mažiausias bandymų, kuriuos reikia atlikti dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams suteikiant ES tipo patvirtinimą, skaičius

| Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio tipas | Skystųjų degalų naudojimo veiksena | Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena |
| --- | --- | --- |
| SlGD | SkGD | SkGD20 | SND |
| 1A | | Universalus arba ribotas
  (2 bandymai) | Universalus
  (2 bandymai) | Tam tikros sudėties degalai
  (1 bandymas) | Universalus arba ribotas
  (2 bandymai) |
| 1B | Universalus
  (1 bandymas) | Universalus arba ribotas
  (2 bandymai) | Universalus
  (2 bandymai) | Tam tikros sudėties degalai
  (1 bandymas) | Universalus arba ribotas
  (2 bandymai) |
| 2A | | Universalus arba ribotas
  (2 bandymai) | Universalus
  (2 bandymai) | Tam tikros sudėties degalai
  (1 bandymas) | Universalus arba ribotas
  (2 bandymai) |
| 2B | Universalus
  (1 bandymas) | Universalus arba ribotas
  (2 bandymai) | Universalus
  (2 bandymai) | Tam tikros sudėties degalai
  (1 bandymas) | Universalus arba ribotas
  (2 bandymai) |
| 3B | Universalus
  (1 bandymas) | Universalus arba ribotas
  (2 bandymai) | Universalus
  (2 bandymai) | Tam tikros sudėties degalai
  (1 bandymas) | Universalus arba ribotas
  (2 bandymai) |

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio tipas

Skystųjų degalų naudojimo veiksena

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena

SlGD

SkGD

SkGD20

SND

1A

Universalus arba ribotas

(2 bandymai)

Universalus

(2 bandymai)

Tam tikros sudėties degalai

(1 bandymas)

Universalus arba ribotas

(2 bandymai)

1B

Universalus

(1 bandymas)

Universalus arba ribotas

(2 bandymai)

Universalus

(2 bandymai)

Tam tikros sudėties degalai

(1 bandymas)

Universalus arba ribotas

(2 bandymai)

2A

Universalus arba ribotas

(2 bandymai)

Universalus

(2 bandymai)

Tam tikros sudėties degalai

(1 bandymas)

Universalus arba ribotas

(2 bandymai)

2B

Universalus

(1 bandymas)

Universalus arba ribotas

(2 bandymai)

Universalus

(2 bandymai)

Tam tikros sudėties degalai

(1 bandymas)

Universalus arba ribotas

(2 bandymai)

3B

Universalus

(1 bandymas)

Universalus arba ribotas

(2 bandymai)

Universalus

(2 bandymai)

Tam tikros sudėties degalai

(1 bandymas)

Universalus arba ribotas

(2 bandymai)

---

II PRIEDAS

Gamybos atitikties užtikrinimo tvarka

1.   Apibrėžtys

Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:

1.1.   
  kokybės valdymo sistema
  – tarpusavyje susiję arba tarpusavyje sąveikaujantys elementai, kuriuos organizacijos naudoja kokybės politikai valdyti ir kontroliuoti, kaip ji įgyvendinama ir kaip siekiama kokybės tikslų;

1.2.   
  auditas
  – įrodymų rinkimo procesas, skirtas įvertinti, ar tinkamai taikomi audito kriterijai; auditas turėtų būti objektyvus, nešališkas ir nepriklausomas, o audito procesas turėtų būti sistemiškas ir dokumentuojamas;

1.3.   
  taisomieji veiksmai
  – problemų sprendimo procesas, kuriuo nuosekliai siekiama pašalinti neatitikties priežastis arba nepageidaujamą padėtį ir neleisti joms pasikartoti.

2.   Tikslas

2.1.   Gamybos atitikties užtikrinimo tvarka siekiama užtikrinti, kad kiekvienas variklis atitiktų patvirtinto variklių tipo arba variklių šeimos specifikacijas, veikimo ir ženklinimo reikalavimus.

2.2.   Procedūra visada apima 3 skirsnyje išdėstytą kokybės valdymo sistemų vertinimą, vadinamą pradiniu vertinimu, ir 4 skirsnyje aprašytą patikrą ir su gamyba susijusią kontrolę, vadinamas gaminio atitikties užtikrinimo tvarka.

3.   Pradinis vertinimas

3.1.   Prieš suteikdama ES tipo patvirtinimą patvirtinimo institucija tikrina, ar įdiegta pakankama gamintojo nustatyta tvarka ir procedūros, kad būtų užtikrinta veiksminga kontrolė ir gaminami varikliai atitiktų patvirtintą variklio tipą arba variklių šeimą.

3.2.   Pradiniam vertinimui taikomos standarte EN ISO 19011:2011 išdėstytos kokybės ir (arba) aplinkos apsaugos valdymo sistemų audito gairės.

3.3.   Atliekamas patvirtinimo institucijai priimtinas pradinis vertinimas ir laikomasi 4 skirsnyje nustatytos gaminių atitikties užtikrinimo tvarkos, atitinkamai laikantis kurios nors 3.3.1–3.3.3 punktuose aprašytos tvarkos arba derinant visas ar tam tikras tos tvarkos nuostatas (pagal poreikį).

3.3.1.   Pradinį vertinimą ir (arba) gaminio atitikties užtikrinimo tvarkos patikrą atlieka patvirtinimą suteikianti patvirtinimo institucija arba jos vardu veikianti paskirta įstaiga.

3.3.1.1.   Svarstydama ketinamo atlikti pradinio vertinimo mastą, patvirtinimo institucija gali atsižvelgti į turimą informaciją apie gamintojo sertifikavimą, kuris nebuvo pripažintas pagal 3.3.3 punktą.

3.3.2.   Pradinį vertinimą ir gaminio atitikties užtikrinimo tvarkos patikrą taip pat gali atlikti kitos valstybės narės patvirtinimo institucija arba patvirtinimo institucijos šiam tikslui paskirta įstaiga.

3.3.2.1.   Tokiu atveju kitos valstybės narės patvirtinimo institucija parengia atitikties pareiškimą ir jame išvardija tikrintas varikliams, kuriems ketinama suteikti ES tipo patvirtinimą, aktualias sritis ir gamybos įmones.

3.3.2.2.   Kitos valstybės narės patvirtinimo institucija, gavusi ES tipo patvirtinimą suteikiančios valstybės narės patvirtinimo institucijos prašymą dėl atitikties pareiškimo, nedelsdama nusiunčia atitikties pareiškimą arba informuoja, kad tokio pareiškimo pateikti negali.

3.3.2.3.   Atitikties pareiškime nurodomi bent šie duomenys:

| 3.3.2.3.1. | grupė arba įmonė (pvz., XYZ gamintojas); |
| --- | --- |

3.3.2.3.1.

grupė arba įmonė (pvz., XYZ gamintojas);

| 3.3.2.3.2. | konkreti organizacija (pvz., Europos padalinys); |
| --- | --- |

3.3.2.3.2.

konkreti organizacija (pvz., Europos padalinys);

| 3.3.2.3.3. | gamyklos ir (arba) gamybos vietos (pvz., variklių gamykla Nr. 1 (Jungtinė Karalystė), variklių gamykla Nr. 2 (Vokietija)); |
| --- | --- |

3.3.2.3.3.

gamyklos ir (arba) gamybos vietos (pvz., variklių gamykla Nr. 1 (Jungtinė Karalystė), variklių gamykla Nr. 2 (Vokietija));

| 3.3.2.3.4. | vertinti variklių tipai ir (arba) variklių šeimos; |
| --- | --- |

3.3.2.3.4.

vertinti variklių tipai ir (arba) variklių šeimos;

| 3.3.2.3.5. | vertintos sritys (pvz., variklių surinkimo, variklių bandymo, papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemų gamybos); |
| --- | --- |

3.3.2.3.5.

vertintos sritys (pvz., variklių surinkimo, variklių bandymo, papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemų gamybos);

| 3.3.2.3.6. | nagrinėti dokumentai (pvz., bendrovės ir gamybos vietos kokybės vadovas bei procedūros); |
| --- | --- |

3.3.2.3.6.

nagrinėti dokumentai (pvz., bendrovės ir gamybos vietos kokybės vadovas bei procedūros);

| 3.3.2.3.7. | vertinimo data (pvz., auditas atliktas 2013 m. gegužės 18–30 d.); |
| --- | --- |

3.3.2.3.7.

vertinimo data (pvz., auditas atliktas 2013 m. gegužės 18–30 d.);

| 3.3.2.3.8. | numatytas stebėsenos vizitas (pvz., 2014 m. spalio mėn.). |
| --- | --- |

3.3.2.3.8.

numatytas stebėsenos vizitas (pvz., 2014 m. spalio mėn.).

3.3.3.   Patvirtinimo institucija taip pat pripažįsta tinkamą gamintojo sertifikavimą pagal darnųjį standartą EN ISO 9001:2008 arba lygiavertį darnųjį standartą, kuriuo patvirtinama, kad gamintojas atitinka 3.3 punkte nustatytus pradinio vertinimo reikalavimus. Gamintojas pateikia išsamius sertifikavimo duomenis ir įsipareigoja pranešti patvirtinimo institucijai apie visus sertifikavimo galiojimo arba taikymo srities pakeitimus.

4.   Gaminio atitikties užtikrinimo tvarka

4.1.   Kiekvienas variklis, kuriam pagal Reglamentą (ES) 2016/1628, šį deleguotąjį reglamentą, Deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/655 ir Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/656 suteiktas ES tipo patvirtinimas, gaminamas taip, kaip atitiktų patvirtintą variklių tipą arba variklių šeimą pagal šio priedo, Reglamento (ES) 2016/1628 ir pirmiau nurodytų deleguotųjų ir įgyvendinimo reglamentų reikalavimus.

4.2.   Prieš suteikdama ES tipo patvirtinimą pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 ir pagal tą reglamentą priimtus deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus, patvirtinimo institucija tikrina, ar yra nustatyta tinkama tvarka ir ar dokumentuoti kontrolės planai (jie suderinami su gamintoju suteikiant kiekvieną patvirtinimą), kad nustatytais intervalais būtų atliekami reikiami bandymai arba susijusios patikros ir patikrinama nuolatinė atitiktis patvirtintam variklių tipui arba variklių šeimai, įskaitant, jei taikoma, Reglamente (ES) 2016/1628 ir pagal tą reglamentą priimtuose deleguotuosiuose ir įgyvendinimo aktuose nurodytus bandymus.

4.3.   ES tipo patvirtinimo turėtojas:

| 4.3.1. | užtikrina, kad būtų sukurtos ir taikomos veiksmingos variklių atitikties patvirtintam variklių tipui arba variklių šeimai kontrolės procedūros; |
| --- | --- |

4.3.1.

užtikrina, kad būtų sukurtos ir taikomos veiksmingos variklių atitikties patvirtintam variklių tipui arba variklių šeimai kontrolės procedūros;

| 4.3.2. | turi galimybę naudotis bandymų arba kita reikiama įranga, reikalinga norint patikrinti atitiktį kiekvienam patvirtintam variklių tipui arba variklių šeimai; |
| --- | --- |

4.3.2.

turi galimybę naudotis bandymų arba kita reikiama įranga, reikalinga norint patikrinti atitiktį kiekvienam patvirtintam variklių tipui arba variklių šeimai;

| 4.3.3. | užtikrina, kad bandymo arba tikrinimo rezultatų duomenys būtų registruojami ir kad pridėtais dokumentais būtų galima naudotis su patvirtinimo institucija sutartą laikotarpį (iki 10 metų); |
| --- | --- |

4.3.3.

užtikrina, kad bandymo arba tikrinimo rezultatų duomenys būtų registruojami ir kad pridėtais dokumentais būtų galima naudotis su patvirtinimo institucija sutartą laikotarpį (iki 10 metų);

| 4.3.4. | NRSh ir NRS variklių kategorijų, išskyrus NRS-v-2b ir NRS-v-3 pakategores, atžvilgiu užtikrina, kad kiekvieno tipo varikliai būtų tikrinami ir bandomi bent taip, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2016/1628 ir pagal tą reglamentą priimtuose deleguotuosiuose ir įgyvendinimo aktuose. Gamintojas ir patvirtinimo institucija gali susitarti dėl kitų kategorijų bandymų, atliekamų pagal atitinkamą kriterijų su sudedamosiomis dalimis arba sudedamųjų dalių sąranka; |
| --- | --- |

4.3.4.

NRSh ir NRS variklių kategorijų, išskyrus NRS-v-2b ir NRS-v-3 pakategores, atžvilgiu užtikrina, kad kiekvieno tipo varikliai būtų tikrinami ir bandomi bent taip, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2016/1628 ir pagal tą reglamentą priimtuose deleguotuosiuose ir įgyvendinimo aktuose. Gamintojas ir patvirtinimo institucija gali susitarti dėl kitų kategorijų bandymų, atliekamų pagal atitinkamą kriterijų su sudedamosiomis dalimis arba sudedamųjų dalių sąranka;

| 4.3.5. | analizuoja kiekvieno tipo bandymo arba tikrinimo rezultatus, kad patikrintų ir užtikrintų gaminio charakteristikų pastovumą, atsižvelgdamas į pramoninės gamybos sektoriuje leidžiamus nukrypimus; |
| --- | --- |

4.3.5.

analizuoja kiekvieno tipo bandymo arba tikrinimo rezultatus, kad patikrintų ir užtikrintų gaminio charakteristikų pastovumą, atsižvelgdamas į pramoninės gamybos sektoriuje leidžiamus nukrypimus;

| 4.3.6. | užtikrina, kad, per atitinkamo tipo bandymą nustačius kurio nors ėminių ar bandinių rinkinio neatitiktį, būtų imami papildomi ėminiai ir atliekami papildomi bandymai arba patikrinimai. |
| --- | --- |

4.3.6.

užtikrina, kad, per atitinkamo tipo bandymą nustačius kurio nors ėminių ar bandinių rinkinio neatitiktį, būtų imami papildomi ėminiai ir atliekami papildomi bandymai arba patikrinimai.

4.4.   Jeigu, patvirtinimo institucijos nuomone, 4.3.6 punkte nurodyto papildomo audito arba tikrinimo rezultatai yra nepatenkinami, gamintojas užtikrina, kad gamybos atitiktis būtų kuo greičiau atkurta, imdamasis patvirtinimo institucijai priimtinų taisomųjų veiksmų.

5.   Nuolatinės patikros tvarka

5.1.   ES tipo patvirtinimą suteikusi institucija gali bet kada atlikti periodinį auditą ir patikrinti, ar kiekvienoje gamybos įmonėje taikomi gamybos atitikties kontrolės metodai atitinka reikalavimus. Tuo tikslu gamintojas leidžia patekti į gamybos, tikrinimų, bandymų, laikymo ir paskirstymo vietas ir pateikia visą reikiamą informaciją, susijusią su kokybės valdymo sistemos dokumentais ir įrašais.

5.1.1.   Įprastai per periodinius auditus stebimas tęstinis 3 ir 4 skirsniuose aprašytų procedūrų (pradinio vertinimo ir gaminių atitikties užtikrinimo tvarkos) veiksmingumas.

5.1.1.1.   Techninių tarnybų (kurios yra kvalifikuotos arba pripažintos pagal 3.3.3 punkto reikalavimus) atliekama priežiūros veikla pripažįstama kaip atitinkanti 5.1.1 punkto reikalavimus dėl pradinio vertinimo metu nustatomų procedūrų.

5.1.1.2.   Patikros (išskyrus nurodytąsias 5.1.1.1 punkte), kuriomis užtikrinama, kad atitinkamos gamybos atitikties kontrolės priemonės, taikomos remiantis 3 ir 4 skirsniais, būtų peržiūrėtos per patvirtinimo institucijos nustatytą pasitikėjimo lygį atitinkantį laikotarpį, atliekamos ne rečiau kaip kartą per dvejus metus. Tačiau, atsižvelgdama į metinę gamybos apimtį, ankstesnių vertinimų rezultatus, poreikį stebėti taisomuosius veiksmus ir gavusi pagrįstą kitos patvirtinimo institucijos arba rinkos priežiūros institucijos prašymą, patvirtinimo institucija atlieka papildomas patikras.

5.2.   Per kiekvieną peržiūrą inspektoriui pateikiami bandymų, patikrinimų ir gamybos duomenys, visų pirma pagal 4.2 punkte nustatytus reikalavimus dokumentuotų bandymų arba patikrinimų duomenys.

5.3.   Inspektorius gali atsitiktine tvarka parinkti ėminius, skirtus išbandyti gamintojo laboratorijoje arba techninės tarnybos patalpose (tokiu atveju atliekami tik fiziniai bandymai). Mažiausią ėminių skaičių galima nustatyti remiantis paties gamintojo atliktos patikros rezultatais.

5.4.   Jeigu paaiškėja, kad kontrolės lygis nepakankamas, matyti, jog reikia patikrinti bandymų, atliktų pagal 5.2 punktą, pagrįstumą, arba gaunamas pagrįstas kitos patvirtinimo institucijos arba rinkos priežiūros institucijos prašymas, inspektorius parenka ėminius, skirtus išbandyti gamintojo laboratorijoje arba siųsti techninei tarnybai fiziniams bandymams atlikti pagal 6 skirsnyje, Reglamente (ES) 2016/1628 ir pagal tą reglamentą priimtuose deleguotuosiuose ir įgyvendinimo aktuose išdėstytus reikalavimus.

5.5.   Jeigu, atlikdama patikrinimą arba stebėseną, patvirtinimo institucija arba kitos valstybės narės patvirtinimo institucija pagal Reglamento (ES) 2016/1628 39 straipsnio 3 dalį nustato, jog rezultatai nepatenkinami, patvirtinimo institucija užtikrina, kad kuo greičiau būtų imtasi visų reikiamų veiksmų gamybos atitikčiai atkurti.

6.   Gamybos atitikties bandymų reikalavimai, taikomi, kai gamybos atitikties kontrolės lygis nepakankamas, kaip nurodyta 5.4 punkte

6.1.   Jeigu gaminio atitikties kontrolės lygis yra nepakankamas, kaip nurodyta 5.4 arba 5.5 punkte, gamybos atitiktis tikrinama atliekant teršalų išmetimo bandymus, remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IV priede nustatytame ES tipo patvirtinimo sertifikate pateiktu aprašymu.

6.2.   Išskyrus 6.3 punkte nurodytus kitokius atvejus, taikoma toliau aprašyta procedūra.

6.2.1.   Atsitiktine tvarka iš serijinės gamybos variklių paimami tikrinti trys nagrinėjamo tipo varikliai ir, jei taikoma, trys papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos. Prireikus teigiamam arba neigiamam sprendimui priimti tikrinami papildomi varikliai. Kad būtų priimtas teigiamas sprendimas, reikia išbandyti ne mažiau kaip keturis variklius.

6.2.2.   Inspektoriui parinkus variklius, gamintojas parinktų variklių niekaip negali reguliuoti.

6.2.3.   Su varikliais atliekami teršalų išmetimo bandymai pagal VI priedo reikalavimus arba, jeigu tai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai, pagal VIII priedo 2 priedėlio reikalavimus, taikant tam variklio tipui tinkamus XVII priede nurodytus bandymų ciklus.

6.2.4.   Taikomos Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytos ribinės vertės. Jeigu variklis su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema regeneruojamas nedažnai, kaip nurodyta VI priedo 6.6.2 punkte, kiekvienas dujinių arba kietųjų dalelių teršalų išmetimo bandymų rezultatas koreguojamas to variklio tipui taikytinu koeficientu. Visais atvejais kiekvienas dujinių arba kietųjų dalelių teršalų išmetimo bandymų rezultatas koreguojamas taikant reikiamus to variklio tipo nusidėvėjimo koeficientus (NK), kaip nustatyta III priede.

6.2.5.   Bandomi tik naujai pagaminti varikliai.

6.2.5.1.   Gamintojo prašymu bandymus galima atlikti su varikliais, kurių įvažinėjimo trukmė sudaro iki 2 proc. teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio arba 125 valandas, jei antrasis laikotarpis trumpesnis. Tokiu atveju variklius įvažinėja gamintojas; jis įsipareigoja niekaip nereguliuoti šių variklių. Jeigu gamintojas informacinio dokumento 3.3 punkte nurodo įvažinėjimo procedūrą, kaip nustatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 I priede, įvažinėjimas atliekamas laikantis tos procedūros.

6.2.6.   Remiantis 1 priedėlyje nustatyta tvarka parinktų variklių bandymais, nagrinėjami serijinės gamybos varikliai laikomi atitinkančiais patvirtintą tipą, jeigu pagal 1 priedėlyje taikomus ir 2.1 pav. parodytus bandymo kriterijus priimamas teigiamas sprendimas dėl visų teršalų, ir neatitinkančiais patvirtinto tipo, jeigu pagal tuos kriterijus dėl vieno teršalo priimamas neigiamas sprendimas.

6.2.7.   Dėl vieno teršalo priėmus teigiamą sprendimą, šio sprendimo negalima keisti remiantis bet kokių papildomų bandymų, atliktų norint priimti sprendimą dėl kitų teršalų, rezultatais.

Jeigu teigiamas sprendimas priimamas ne dėl visų teršalų ir jei dėl jokio teršalo nepriimamas neigiamas sprendimas, bandomas kitas variklis.

6.2.8.   Jei nepriimamas joks sprendimas, gamintojas gali bet kuriuo metu nuspręsti nutraukti bandymus. Tokiu atveju registruojamas neigiamas sprendimas.

6.3.   Nukrypstant nuo 6.2.1 punkto, tam tikrų tipų varikliams, kurių per metus ES parduodama mažiau negu 100 vienetų, taikoma toliau aprašyta procedūra.

| 6.3.1. | Atsitiktine tvarka iš serijinės gamybos variklių paimamas tikrinti vienas nagrinėjamo tipo variklis ir, jei taikoma, viena papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema. |
| --- | --- |

6.3.1.

Atsitiktine tvarka iš serijinės gamybos variklių paimamas tikrinti vienas nagrinėjamo tipo variklis ir, jei taikoma, viena papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema.

| 6.3.2. | Jeigu variklis atitinka 6.2.4 punkte išdėstytus reikalavimas, priimamas teigiamas sprendimas ir tolesnių bandymų atlikti nereikia. |
| --- | --- |

6.3.2.

Jeigu variklis atitinka 6.2.4 punkte išdėstytus reikalavimas, priimamas teigiamas sprendimas ir tolesnių bandymų atlikti nereikia.

| 6.3.3. | Jeigu per bandymą 6.2.4 punkte išdėstyti reikalavimai nepatenkinami, laikomasi 6.2.6–6.2.9 punktuose išdėstytos procedūros. |
| --- | --- |

6.3.3.

Jeigu per bandymą 6.2.4 punkte išdėstyti reikalavimai nepatenkinami, laikomasi 6.2.6–6.2.9 punktuose išdėstytos procedūros.

6.4.   Visus šiuos bandymus galima atlikti naudojant taikomus rinkoje parduodamus degalus. Tačiau, jei gamintojas to prašo, naudojami IX priede aprašyti etaloniniai degalai. Tai taikoma I priedo 1 priedėlyje aprašytiems bandymams, per kuriuos kiekvienas dujinis variklis išbandomas bent su dvejais etaloniniais degalais, išskyrus dujinius variklius, kuriems suteikiamas tam tikros sudėties degalų ES tipo patvirtinimas, – tokiu atveju reikalingi tik vieni etaloniniai degalai. Jeigu naudojami daugiau negu vienos rūšies etaloniniai dujiniai degalai, iš rezultatų turi būti matyti, kad variklis atitinka ribines vertes su kiekvienais degalais.

6.5.   Dujinių variklių neatitiktis

Kilus ginčui dėl dujinių variklių, įskaitant dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklius, atitikties, kai naudojami rinkoje parduodami degalai, bandymai atliekami su kiekvienos rūšies etaloniniais degalais, naudotais bandant pirminį variklį, ir, gamintojo prašymu, su galimais papildomais trečiaisiais degalais, kaip nurodyta I priedo 2.3.1.1.1, 2.3.2.1 ir 2.4.1.2 punktuose, kurie galėjo būti naudojami bandant pirminį variklį. Jei taikoma, rezultatas perskaičiuojamas taikant atitinkamus koeficientus r, r
  a arba r
  b, kaip aprašyta I priedo 2.3.3, 2.3.4.1 ir 2.4.1.3 punktuose. Jeigu r, r
  a arba r
  b vertė yra mažesnė už 1, pataisa netaikoma. Iš išmatuotų ir, jei taikoma, apskaičiuotų rezultatų turi būti matyti, kad variklis su visais atitinkamais degalais (pvz., degalais Nr. 1, Nr. 2 ir, jei taikoma, trečiaisiais degalais, jei tai gamtinėmis dujomis ir (arba) biometanu varomi varikliai, ir A bei B degalais, jei tai SND varomi varikliai) atitinka ribines vertes.

2.1 pav.

Gamybos atitikties bandymų schema

NE

TAIP

Teigiamas sprendimas priimamas dėl vieno arba kelių teršalų

NE

NE

TAIP

TAIP

Serija priimta

Serija atmesta

Bandomas papildomas variklis

Ar teigiamas sprendimas priimtas dėl visų teršalų?

Ar, remiantis atitinkamu priedėliu, bent vieno teršalo išmetimo bandymo statistinis rezultatas atitinka kriterijus teigiamam sprendimui dėl serijos priimti?

Apskaičiuojamas bandymo statistinis rezultatas

Ar, remiantis atitinkamu priedėliu, bent vieno teršalo išmetimo bandymo statistinis rezultatas atitinka kriterijus neigiamam sprendimui dėl serijos priimti?

Bandomi trys varikliai

1 priedėlis

Gamybos atitikties bandymų procedūra

| 1. | Šiame priedėlyje aprašyta procedūra, taikytina tikrinant gamybos atitiktį teršalų išmetimo reikalavimams. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atrankos metodika, pagal kurią imtį sudaro ne mažiau kaip trys varikliai, nustatoma taip, kad tikimybė, jog partija, kurios 30 proc. variklių turi trūkumų, išlaikys bandymą, yra 0,90 (gamintojo rizika = 10 proc.), o partijos, kurios 65 proc. variklių turi trūkumų, tikimybė būti priimtai yra 0,10 (naudotojo rizika = 10 proc.). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kiekvienam išmetamajam teršalui taikoma toliau aprašyta procedūra (žr. 2.1 pav.).







  Tarkime, kad | : | n= esamas imties dydis. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Tarkime, kad

:

n= esamas imties dydis.

| 4. | Imčiai apskaičiuojami bandymo statistiniai rezultatai, kuriais kiekybiškai išreiškiamas bendras bandymų, kurių rezultatai neatitinka reikalavimų, skaičius atliekant n-tąjį bandymą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tuomet:






  a) | jei bandymo statistinis rezultatas yra mažesnis už tokio dydžio imčiai 2.1 lentelėje pateiktą skaičių teigiamam sprendimui priimti arba jam lygus, dėl teršalo priimamas teigiamas sprendimas; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

jei bandymo statistinis rezultatas yra mažesnis už tokio dydžio imčiai 2.1 lentelėje pateiktą skaičių teigiamam sprendimui priimti arba jam lygus, dėl teršalo priimamas teigiamas sprendimas;

| b) | jei bandymo statistinis rezultatas yra didesnis už tokio dydžio imčiai 2.1 lentelėje pateiktą skaičių neigiamam sprendimui priimti arba jam lygus, dėl teršalo priimamas neigiamas sprendimas; |
| --- | --- |

b)

jei bandymo statistinis rezultatas yra didesnis už tokio dydžio imčiai 2.1 lentelėje pateiktą skaičių neigiamam sprendimui priimti arba jam lygus, dėl teršalo priimamas neigiamas sprendimas;

| c) | kitais atvejais pagal 6.2 punktą bandomas papildomas variklis ir apskaičiavimas kartojamas vienu varikliu padidėjusiai imčiai. |
| --- | --- |

c)

kitais atvejais pagal 6.2 punktą bandomas papildomas variklis ir apskaičiavimas kartojamas vienu varikliu padidėjusiai imčiai.

2.1 lentelėje skaičiai teigiamam ir neigiamam sprendimui priimti apskaičiuoti pagal tarptautinį standartą ISO 8422/1991.

2.1 lentelė

Gamybos atitikties bandymų statistiniai duomenys

| Mažiausiasis imties dydis: 3 | Mažiausias imties dydis teigiamam sprendimui priimti: 4 |
| --- | --- |

Mažiausiasis imties dydis: 3

Mažiausias imties dydis teigiamam sprendimui priimti: 4

| Bendras bandytų variklių skaičius (imties dydis) | Skaičius teigiamam sprendimui priimti | Skaičius neigiamam sprendimui priimti |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Bendras bandytų variklių skaičius (imties dydis)

Skaičius teigiamam sprendimui priimti

Skaičius neigiamam sprendimui priimti

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

III PRIEDAS

Teršalų išmetimo laboratorinių bandymų rezultatų patikslinimo įtraukiant nusidėvėjimo koeficientus metodika

1.   Apibrėžtys

Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:

1.1.   
  sendinimo ciklas
  – ne keliais judančio mechanizmo arba variklio eksploatavimas (tam tikru sūkių dažniu, apkrova ir galia) per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį;

1.2.   
  svarbiausios su teršalų išmetimu susijusios sudedamosios dalys
  – papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, variklio elektroninis valdymo įtaisas ir susiję jutikliai bei paleidikliai, taip pat išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) sistema ir visi susiję filtrai, aušintuvai, valdymo vožtuvai bei vamzdžiai;

1.3.   
  svarbiausi su teršalų išmetimu susiję techninės priežiūros darbai
  – svarbiausių su teršalų išmetimu susijusių variklio sudedamųjų dalių techninės priežiūros darbai;

1.4.   
  su teršalų išmetimu susiję techninės priežiūros darbai
  – techninės priežiūros darbai, kurie daro esminį poveikį išmetamųjų teršalų kiekiui arba dėl kurių gali padidėti įprastai eksploatuojamo ne keliais judančio mechanizmo arba variklio išmetamų teršalų kiekis;

1.5.   
  variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeima
  – variklių šeimos apibrėžimą atitinkanti gamintojo sudaryta variklių grupė, skirstoma smulkiau atsižvelgiant į varikliuose įrengtas panašias papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemas;

1.6.   
  su teršalų išmetimu nesusiję techninės priežiūros darbai
  – techninės priežiūros darbai, kurie nedaro esminio poveikio išmetamųjų teršalų kiekiui ir kuriuos atlikus negali ilgam padidėti įprastai eksploatuojamo ne keliais judančio mechanizmo arba variklio išmetamų teršalų kiekis;

1.7.   
  per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymų programa
  – sendinimo ciklas ir nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnis, per kuriuos nustatomi variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimos nusidėvėjimo koeficientai.

2.   Bendrosios nuostatos

2.1.   Šiame priede išsamiai aprašoma, kokia tvarka parenkami varikliai, su kuriais bus atliekami bandymai pagal per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą, siekiant variklių tipo arba variklių šeimos ES tipo patvirtinimo tikslais nustatyti nusidėvėjimo koeficientus ir įvertinti gamybos atitiktį. Nusidėvėjimo koeficientai taikomi išmetamiesiems teršalams, matuojamiems pagal VI priedą ir apskaičiuojamiems pagal VII priedą, atitinkamai laikantis 3.2.7 arba 4.3 punkte nustatytos tvarkos.

2.2.   Patvirtinimo institucija neprivalo dalyvauti atliekant bandymus per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį arba teršalų išmetimo bandymus, kuriais siekiama nustatyti nusidėvėjimą.

2.3.   Šiame priede taip pat išsamiai aprašomi su teršalų išmetimu susiję ir nesusiję techninės priežiūros darbai, kuriuos reikėtų arba galima atlikti varikliams, bandomiems pagal per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą. Tokie techninės priežiūros darbai turi atitikti eksploatuojamų variklių techninę priežiūrą, apie juos turi būti pranešama galutiniams naujų variklių naudotojams.

3.   NRE, NRG, IWP, IWA, RLL, RLR, SMB, ATS variklių kategorijos ir NRS-v-2b ir NRS-v-3 pakategorės

3.1.   Variklių atranka, siekiant nustatyti teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpiu taikomus nusidėvėjimo koeficientus

3.1.1.   Iš Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IX priedo 2 skirsnyje apibrėžtos variklių šeimos parenkami varikliai, su kuriais bus atliekami teršalų išmetimo bandymai, siekiant nustatyti teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpiu taikomus nusidėvėjimo koeficientus.

3.1.2.   Skirtingų šeimų varikliai taip pat gali būti jungiami į šeimas pagal naudojamos papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos tipus. Norėdamas prie tos pačios variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimos priskirti variklius, kurių cilindrų išdėstymas skiriasi, bet kuriems taikomos panašios techninės specifikacijos ir kuriuose papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos montuojamos panašiai, gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia duomenis, įrodančius, kad šių variklių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo veiksmingumas yra panašus.

3.1.3.   Variklių gamintojas parenka vieną reprezentatyvų tam tikros variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimos variklį, kaip nustatyta 3.1.2 punkte, su kuriuo bus atliekami bandymai pagal 3.2.2 punkte nurodytą per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą, ir prieš pradėdamas bandymus apie tai praneša patvirtinimo institucijai.

3.1.4.   Jeigu patvirtinimo institucija nusprendžia, kad variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimos blogiausią išmetamųjų teršalų kiekio atvejį geriau atitiktų kitas bandomasis variklis, naudotiną bandomąjį variklį patvirtinimo institucija ir variklių gamintojas parenka drauge.

3.2.   Teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpiu taikomų nusidėvėjimo koeficientų nustatymas

3.2.1.   Bendrosios nuostatos

Variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimai taikomi nusidėvėjimo koeficientai nustatomi pagal parinktus variklius, remiantis per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymų programa, į kurią įtraukti periodiniai dujų ir kietųjų dalelių išmetimo bandymai kiekvienu tam tikros kategorijos varikliams taikomu bandymų ciklu, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2016/1628 IV priede. Atliekant NRE kategorijos ne keliais judančių mechanizmų pereinamųjų režimų bandymų ciklus (NRTC), naudojami tik NRTC įšilusio variklio paleidimo bandymų rezultatai.

3.2.1.1.   Gamintojo prašymu patvirtinimo institucija gali leisti taikyti nusidėvėjimo koeficientus, kurie buvo nustatyti taikant ne 3.2.2–3.2.5 punktuose nustatytąsias, o alternatyvias procedūras. Tokiu atveju gamintojas patvirtinimo institucijai priimtinu būdu įrodo, kad taikytos alternatyvios procedūros yra ne mažiau griežtos negu nustatytosios 3.2.2–3.2.5 punktuose.

3.2.2.   Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymų programa

Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomas bandymų programas gamintojo nuožiūra galima vykdyti kaip eksploatuojamo ne keliais judančio mechanizmo, kuriame įrengtas pasirinktas variklis, per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą arba prie dinamometro prijungto variklio per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą. Nereikalaujama, kad gamintojas nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsniu tarp teršalų matavimo bandymo taškų naudotų etaloninius degalus.

3.2.2.1.   Nustatytos trukmės eksploatavimo mechanizme tarpsnis ir nustatytos trukmės eksploatavimo prijungus prie dinamometro tarpsnis

3.2.2.1.1.   Gamintojas, atsižvelgdamas į gerąją inžinerinę praktiką, nustato variklių nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnio ir sendinimo ciklo formą ir trukmę.

3.2.2.1.2.   Gamintojas nustato bandymo taškus, kuriuose per taikytinus ciklus bus matuojamas dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų kiekis.

| 3.2.2.1.2.1. | Jei per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymų programa yra trumpesnė už teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpį, kaip nurodyta 3.2.2.1.7 punkte, bandymo taškų turi būti ne mažiau kaip trys: vienas – per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos pradžioje, antras – maždaug per vidurį, trečias – pabaigoje. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.1.

Jei per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymų programa yra trumpesnė už teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpį, kaip nurodyta 3.2.2.1.7 punkte, bandymo taškų turi būti ne mažiau kaip trys: vienas – per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos pradžioje, antras – maždaug per vidurį, trečias – pabaigoje.

| 3.2.2.1.2.2. | Jei nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnis baigiasi teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio pabaigoje, bandymo taškų turi būti ne mažiau kaip du: vienas – nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnio pradžioje, antras – pabaigoje. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.2.

Jei nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnis baigiasi teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio pabaigoje, bandymo taškų turi būti ne mažiau kaip du: vienas – nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnio pradžioje, antras – pabaigoje.

| 3.2.2.1.2.3. | Gamintojas gali atlikti papildomus bandymus vienodais intervalais nutolusiuose tarpiniuose taškuose. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.3.

Gamintojas gali atlikti papildomus bandymus vienodais intervalais nutolusiuose tarpiniuose taškuose.

3.2.2.1.3.   Pagal 3.2.5.1 punktą apskaičiuotos arba pagal 3.2.2.1.2.2 punktą tiesiogiai išmatuotos išmetamųjų teršalų kiekio vertės pradžios taške ir teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio pabaigos taške turi atitikti variklių šeimai taikytinas ribines vertes. Tačiau tarpiniuose bandymo taškuose gauti pavieniai teršalų išmetimo bandymų rezultatai šias ribines vertes gali viršyti.

3.2.2.1.4.   Jei variklis priklauso prie variklių kategorijos ar pakategorės, kurioms taikomi NRTC, arba prie NRS kategorijos ar pakategorių, kurioms taikomi dideliems kibirkštinio uždegimo varikliams skirti ne keliais judančių mechanizmų pereinamųjų režimų bandymų ciklai (LSI-NRTC), gamintojas gali prašyti patvirtinimo institucijos sutikimo, kad kiekviename bandymo taške būtų atliekamas tik vienas bandymų ciklas (atitinkamai įšilusio variklio paleidimo NRTC ar LSI-NRTC arba NRSC), o kitas bandymų ciklas būtų atliekamas tik per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos pradžioje ir pabaigoje.

3.2.2.1.5.   Jei variklis priklauso prie variklių kategorijos ar pakategorės, kuriai taikytinas ne keliais judančių mechanizmų pereinamųjų režimų ciklas Reglamento (ES) 2016/1628 IV priede nenustatytas, kiekviename bandymo taške atliekamas tik NRSC.

3.2.2.1.6.   Skirtingoms variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimoms gali būti taikomos skirtingos per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos.

3.2.2.1.7.   Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos gali būti trumpesnės už teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpį, tačiau negali būti trumpesnės už bent vienos ketvirtosios teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio, nurodyto Reglamento (ES) 2016/1628 V priede, dalies ekvivalentą.

3.2.2.1.8.   Leidžiama taikyti spartesnį sendinimą, per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą koreguojant pagal degalų sąnaudas. Koreguojama remiantis įprastomis eksploatavimo sąlygomis suvartojamų degalų kiekio ir per sendinimo ciklą suvartojamų degalų kiekio santykiu, tačiau per sendinimo ciklą suvartojamų degalų kiekis įprastomis eksploatavimo sąlygomis suvartojamų degalų kiekio negali viršyti daugiau kaip 30 proc.

3.2.2.1.9.   Patvirtinimo institucijai sutikus, gamintojas gali taikyti alternatyvius sendinimo metodus.

3.2.2.1.10.   Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymų programa išsamiai aprašoma ES tipo patvirtinimo paraiškoje, apie ją patvirtinimo institucijai pranešama prieš bandymų pradžią.

3.2.2.2.   Jeigu patvirtinimo institucija nusprendžia, kad tarp gamintojo pasirinktų taškų reikia atlikti papildomų matavimų, ji apie tai praneša gamintojui. Gamintojas parengia pataisytą per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą ir suderina ją su patvirtinimo institucija.

3.2.3.   Variklio bandymai

3.2.3.1   Variklio stabilizavimas

3.2.3.1.1.   Kiekvienai variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimai gamintojas nustato, kiek valandų ne keliais judantis mechanizmas arba variklis turi veikti, kad variklio papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos veikimas stabilizuotųsi. Patvirtinimo institucijos prašymu gamintojas pateikia duomenis ir analizės rezultatus, kuriais remiantis nustatyta ši trukmė. Kita galimybė – norėdamas stabilizuoti variklio papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą, gamintojas gali 60–125 valandas arba lygiavertį laiką eksploatuoti variklį arba ne keliais judantį mechanizmą taikydamas sendinimo ciklą.

3.2.3.1.2.   3.2.3.1.1 punkte nustatyto stabilizavimo laikotarpio pabaiga laikoma per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos pradžia.

3.2.3.2.   Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį atliekami bandymai

3.2.3.2.1.   Baigus stabilizavimą, varikliui taikoma gamintojo pasirinkta per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymų programa, kaip aprašyta 3.2.2 punkte. Periodiškai – taip, kaip gamintojas yra nustatęs per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomoje bandymų programoje, ir, jei taikoma, kai pagal 3.2.2.2 punktą taip nusprendžia patvirtinimo institucija, atliekamas variklio dujinių ir kietųjų dalelių išmetimo bandymai, taikant įšilusio variklio paleidimo NRTC ir NRSC arba LSI-NRTC ir NRSC, kurie pagal Reglamento (ES) 2016/1628 IV priedą yra taikytini tai variklių kategorijai.

Gamintojas gali nuspręsti matuoti išmetamųjų teršalų kiekį prieš bet kurią papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą ir atskirai matuoti jų kiekį už bet kurios papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos.

Vadovaujantis 3.2.2.1.4 punktu, jei susitarta kiekviename bandymo taške atlikti tik vieną bandymų ciklą (įšilusio variklio paleidimo NRTC, LSI-NRTC arba NRSC), kitas bandymų ciklas (įšilusio variklio paleidimo NRTC, LSI-NRTC arba NRSC) atliekamas per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos pradžioje ir pabaigoje.

Vadovaujantis 3.2.2.1.5 punktu, variklių kategorijos ar pakategorės, kurioms taikytinas ne keliais judančių mechanizmų pereinamųjų režimų ciklas Reglamento (ES) 2016/1628 IV priede nenustatytas, atveju kiekviename bandymo taške atliekamas tik NRSC.

3.2.3.2.2.   Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos metu variklio techninė priežiūra atliekama pagal 3.4 punktą.

3.2.3.2.3.   Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos metu galima atlikti neplaninę variklio arba ne keliais judančio mechanizmo techninę priežiūrą, jeigu, pvz., įprasta gamintojo diagnostikos sistema nustatoma problema, iš kurios ne keliais judančio mechanizmo operatorius mato, jog įvyko gedimas.

3.2.4.   Pranešimas

3.2.4.1.   Visų pagal per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą atliktų teršalų išmetimo bandymų (įšilusio variklio paleidimo NRTC, LSI-NRTC ir NRSC) rezultatai teikiami patvirtinimo institucijai. Jeigu kuris nors teršalų išmetimo bandymas paskelbiamas negaliojančiu, gamintojas nurodo priežastis, kodėl bandymas paskelbtas negaliojančiu. Tokiu atveju per kitas 100 nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnio valandų atliekama kita teršalų išmetimo bandymų seka.

3.2.4.2.   Gamintojas saugo visus įrašus su informacija apie visus variklio teršalų išmetimo bandymus ir techninės priežiūros darbus, atliktus per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos metu. Ši informacija pateikiama patvirtinimo institucijai kartu su teršalų išmetimo bandymų, atliktų pagal per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą, rezultatais.

3.2.5.   Nusidėvėjimo koeficientų nustatymas

3.2.5.1.   Pagal 3.2.2.1.2.1 arba 3.2.2.1.2.3 punktą vykdant per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą, remiantis visais bandymų rezultatais atliekama kiekvieno teršalo, kurio kiekis per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos metu taikant įšilusio variklio paleidimo NRTC, LSI-NRTC ir NRSC matuojamas kiekviename bandymo taške, geriausios sutapties tiesinės regresijos analizė. Kiekvieno teršalo išmetimo bandymo rezultatai išreiškiami tokiu pačiu skaitmenų po kablelio tikslumu, kokiu išreikšta variklių šeimai taikytina to teršalo ribinė vertė, pridėjus vieną papildomą skaitmenį po kablelio.

Jeigu, vadovaujantis 3.2.2.1.4 arba 3.2.2.1.5 punktu, kiekviename bandymo taške atliktas tik vienas bandymų ciklas (įšilusio variklio paleidimo NRTC, LSI-NRTC arba NRSC), regresinė analizė atliekama remiantis tik kiekviename bandymo taške atlikto bandymų ciklo bandymų rezultatais.

Gamintojas gali prašyti patvirtinimo institucijos išankstinio leidimo taikyti netiesinę regresiją.

3.2.5.2.   Kiekvieno išmetamojo teršalo kiekio vertės, gautos per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos pradžioje ir bandomo variklio teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio pabaigos taške, nustatomos:

| a) | jei per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymų programa vykdoma pagal 3.2.2.1.2.1 arba 3.2.2.1.2.3 punktą – ekstrapoliuojant 3.2.5.1 punkte pateiktą regresijos lygtį, arba |
| --- | --- |

a)

jei per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymų programa vykdoma pagal 3.2.2.1.2.1 arba 3.2.2.1.2.3 punktą – ekstrapoliuojant 3.2.5.1 punkte pateiktą regresijos lygtį, arba

| b) | jei per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymų programa vykdoma pagal 3.2.2.1.2.2 punktą – matuojant tiesiogiai. |
| --- | --- |

b)

jei per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymų programa vykdoma pagal 3.2.2.1.2.2 punktą – matuojant tiesiogiai.

Jeigu išmetamųjų teršalų kiekio vertės taikomos prie tos pačios variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimos priskiriamoms variklių šeimoms, tačiau jų teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpiai skiriasi, kiekvieno teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio išmetamųjų teršalų kiekio vertės, gautos teršalų išmetimo sistemų ilgaamžiškumo laikotarpio pabaigos taške, perskaičiuojamos ekstrapoliuojant arba interpoliuojant 3.2.5.1 punkte pateiktą regresijos lygtį.

3.2.5.3.   Kiekvienam teršalui taikomas nusidėvėjimo koeficientas (NK) – tai taikomų išmetamųjų teršalų kiekio verčių, gautų teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio pabaigos taške, ir verčių, gautų per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos pradžioje, santykis (multiplikacinis nusidėvėjimo koeficientas).

Gamintojas gali prašyti patvirtinimo institucijos išankstinio leidimo kiekvienam teršalui taikyti adityvųjį NK. Adityvusis NK – tai apskaičiuotų išmetamųjų teršalų kiekio verčių, gautų teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio pabaigos taške, ir verčių, gautų per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos pradžioje, skirtumas.

Išmetamam NOx taikomų nusidėvėjimo koeficientų nustatymo tiesinės regresijos būdu pavyzdys pateiktas 3.1 pav.

Multiplikacinių ir adityviųjų NK maišyti vienoje teršalų grupėje neleidžiama.

Jeigu apskaičiuota multiplikacinio NK vertė mažesnė už 1,00, o adityviojo NK – mažesnė už 0,00, nusidėvėjimo koeficientas atitinkamai yra 1,0 arba 0,00.

Vadovaujantis 3.2.2.1.4 punktu, jei kiekviename bandymo taške sutarta atlikti tik vieną bandymų ciklą (įšilusio variklio paleidimo NRTC, LSI-NRTC arba NRSC), o kitas bandymų ciklas (įšilusio variklio paleidimo NRTC, LSI-NRTC arba NRSC) atliekamas tik per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos pradžioje ir pabaigoje, kiekviename bandymo taške atliktam bandymų ciklui apskaičiuotas nusidėvėjimo koeficientas taikomas ir kitam bandymų ciklui.

3.1 pav.

NK nustatymo pavyzdys

Mažiausias kaupiamasis eksploatavimo laikotarpis

NOx [g/kWh]

Multiplikacinis NK = 0,390 / 0,352 = 1,109

Adityvusis NK = 0,390 - 0,352 = 0,038 g/kWh

EDP pabaiga

25 proc. EDP

0,390 g/kWh

0,352 g/kWh

Ribinė vertė

Ekstrapoliavimas

0,50

0,45

0,40

0,35

0,30

0,25

0,20

0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 7 000 8 000

Teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpis (EDP) [val.]

3.2.6.   Priskirtieji nusidėvėjimo koeficientai

3.2.6.1.   Užuot nusidėvėjimo koeficientams nustatyti taikę per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą, gamintojai gali nuspręsti naudoti 3.1 lentelėje pateiktus priskirtuosius multiplikacinius NK.

3.1 lentelė

Priskirtieji nusidėvėjimo koeficientai

| Bandymų ciklas | CO | HC | NOx | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC ir LSI-NRTC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 | 1,0 |
| NRSC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 | 1,0 |

Bandymų ciklas

CO

HC

NOx

PM

PN

NRTC ir LSI-NRTC

1,3

1,3

1,15

1,05

1,0

NRSC

1,3

1,3

1,15

1,05

1,0

Priskirtieji adityvieji NK nepateikiami. Priskirtųjų multiplikacinių NK negalima transformuoti į adityviuosius NK.

PN galima naudoti 0,0 adityvųjį NK arba 1,0 multiplikacinį NK kartu su ankstesnių NK bandymų, per kuriuos kietųjų dalelių skaičiui skirta vertė nebuvo nustatyta, rezultatais, jeigu įvykdomos abi šios sąlygos:

| a) | ankstesnis NK bandymas atliktas su variklio technologija, kurią būtų buvę galima įtraukti į tą pačią variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimą, kaip nustatyta 3.1.2 punkte, prie kurios priklauso variklių šeima, kuriai ketinama taikyti NK, ir |
| --- | --- |

a)

ankstesnis NK bandymas atliktas su variklio technologija, kurią būtų buvę galima įtraukti į tą pačią variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimą, kaip nustatyta 3.1.2 punkte, prie kurios priklauso variklių šeima, kuriai ketinama taikyti NK, ir

| b) | bandymo rezultatai buvo naudoti ankstesniam tipo patvirtinimui, kuris buvo suteiktas prieš Reglamento (ES) 2016/1628 III priede nustatytą taikytiną ES tipo patvirtinimo datą. |
| --- | --- |

b)

bandymo rezultatai buvo naudoti ankstesniam tipo patvirtinimui, kuris buvo suteiktas prieš Reglamento (ES) 2016/1628 III priede nustatytą taikytiną ES tipo patvirtinimo datą.

3.2.6.2.   Kai naudojami priskirtieji NK, gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia neginčijamus įrodymus, jog galima pagrįstai tikėtis, kad išmetamųjų teršalų kontrolės sudedamųjų dalių teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumas bus toks, koks turi būti taikant minėtus priskirtuosius koeficientus. Šie įrodymai gali būti pagrįsti konstrukcijos analize, bandymais arba ir vienu, ir kitu.

3.2.7.   Nusidėvėjimo koeficientų taikymas

3.2.7.1.   Pagal VI priedą gautam bandymo rezultatui (svertinei išmetamųjų kietųjų dalelių ir kiekvienos rūšies dujų savitajai masei per ciklą) pritaikius nusidėvėjimo koeficientus, varikliai turi atitikti kiekvieno teršalo atžvilgiu jiems taikomas variklių šeimai nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes. Atsižvelgiant į NK tipą, taikomos šios nuostatos:

| a) | multiplikacinis NK: (ciklo svertinė išmetamųjų teršalų savitoji masė) × NK ≤ išmetamųjų teršalų ribinė vertė; |
| --- | --- |

a)

multiplikacinis NK: (ciklo svertinė išmetamųjų teršalų savitoji masė) × NK ≤ išmetamųjų teršalų ribinė vertė;

| b) | adityvusis NK: (ciklo svertinė išmetamųjų teršalų savitoji masė) + NK ≤ išmetamųjų teršalų ribinė vertė. |
| --- | --- |

b)

adityvusis NK: (ciklo svertinė išmetamųjų teršalų savitoji masė) + NK ≤ išmetamųjų teršalų ribinė vertė.

Ciklo svertinė išmetamųjų teršalų savitoji masė gali būti pakoreguota, atsižvelgiant į nedažną regeneravimą (jei taikoma).

3.2.7.2.   Taikant multiplikacinį NOx + HC nusidėvėjimo koeficientą, atskiros HC ir NOx NK vertės nustatomos ir atskirai taikomos pagal teršalų išmetimo bandymo rezultatus apskaičiuojant pablogėjusias išmetamųjų teršalų lygio vertes, tuomet gautos pablogėjusios NOx ir HC vertės sudedamos, kad būtų galima nustatyti atitiktį išmetamųjų teršalų ribinei vertei.

3.2.7.3.   Gamintojas gali tam tikrai variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimai nustatytus NK taikyti varikliui, priskiriamam ne prie tos pačios variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimos. Tokiais atvejais gamintojas patvirtinimo institucijai įrodo, kad variklio, kurio variklių šeimos su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema bandymai buvo pirmiau atlikti, ir variklio, kuriam ketinama taikyti NK, techninės specifikacijos ir montavimo ne keliais judančiame mechanizme reikalavimai yra panašūs ir kad to variklio išmetamų teršalų kiekis yra panašus.

Jeigu NK ketinama taikyti varikliui, kurio teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpis yra kitoks, NK perskaičiuojami atsižvelgiant į taikytiną teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpį, ekstrapoliuojant arba interpoliuojant 3.2.5.1 punkte pateiktą regresijos lygtį.

3.2.7.4.   Kiekvienam teršalui per kiekvieną taikomą bandymų ciklą taikomas NK užregistruojamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 VI priedo I priedėlyje nustatytame bandymų protokole.

3.3.   Gamybos atitikties patikra

3.3.1.   Gamybos atitiktis išmetamųjų teršalų reikalavimams tikrinama pagal II priedo 6 skirsnį.

3.3.2.   Gamintojas gali išmetamųjų teršalų kiekį matuoti prieš bet kokią papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą tuo pačiu metu, kai atliekamas ES tipo tvirtinimo bandymas. Tuo tikslu gamintojas gali neoficialiai nustatyti du atskirus NK: vieną – varikliui be papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos, kitą – papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemai, ir juos naudoti kaip pagalbinį rodiklį baigiamajam gamybos linijos auditui.

3.3.3.   Suteikiant ES tipo patvirtinimą, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 VI priedo 1 priedėlyje nustatytame bandymų protokole užregistruojami tik pagal 3.2.5 arba 3.2.6 punktą nustatyti NK.

3.4.   Techninė priežiūra

Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos metu techninė priežiūra atliekama pagal gamintojo parengtą techninio aptarnavimo ir techninės priežiūros vadovą.

3.4.1.   Su teršalų išmetimu susijusi planinė techninė priežiūra

3.4.1.1.   Su teršalų išmetimu susiję planinės techninės priežiūros darbai, atliekami, kai variklis yra eksploatuojamas vykdant per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą, atliekami gamintojo parengtose ne keliais judančio mechanizmo arba variklio galutiniam naudotojui skirtose techninės priežiūros instrukcijose numatytais vienodais intervalais. Šį techninės priežiūros tvarkaraštį per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos laikotarpiu prireikus galima atnaujinti, bet iš jo negalima išbraukti nė vienos su bandomuoju varikliu jau atliktos techninės priežiūros operacijos.

3.4.1.2.   Bet koks periodinis svarbiausių su teršalų išmetimu susijusių sudedamųjų dalių reguliavimas, ardymas, valymas ar keitimas teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpiu, siekiant išvengti variklio darbo sutrikimų, atliekamas tik tokia apimtimi, kokia yra technologiškai būtina, kad būtų užtikrintas tinkamas išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos veikimas. Reikia užtikrinti, kad per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos laikotarpiu ir po tam tikro variklio darbo laiko pagal planą nereikėtų keisti jokių svarbiausių su teršalų išmetimu susijusių sudedamųjų dalių, išskyrus tas, kurios yra reguliariai keičiamos dalys. Šiuo atveju reguliariai keičiamomis dalimis laikomos reguliariai atnaujinamos keičiamosios techninės priežiūros dalys arba dalys, kurias po tam tikro variklio darbo laiko reikia valyti.

3.4.1.3.   Visus planinės techninės priežiūros reikalavimus prieš suteikdama ES tipo patvirtinimą tvirtina patvirtinimo institucija; šie reikalavimai įtraukiami į naudotojo vadovą. Patvirtinimo institucija neatsisako patvirtinti techninės priežiūros reikalavimų, jei jie pagrįsti ir techniniu požiūriu reikalingi, įskaitant, be kita ko, 1.6.1.4 punkte nurodytus reikalavimus.

3.4.1.4.   Kad būtų galima vykdyti per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomas bandymų programas, variklio gamintojas pateikia nurodymus dėl toliau išvardytų įtaisų reguliavimo, valymo, techninės priežiūros (jeigu reikia) ir planinio keitimo:

| — | išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) sistemos filtrų ir aušintuvų, |
| --- | --- |

—

išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) sistemos filtrų ir aušintuvų,

| — | karterio dujų ventiliavimo vožtuvo, jei taikoma, |
| --- | --- |

—

karterio dujų ventiliavimo vožtuvo, jei taikoma,

| — | degalų purkštuvo antgalių (leidžiama tik valyti), |
| --- | --- |

—

degalų purkštuvo antgalių (leidžiama tik valyti),

| — | degalų purkštuvų, |
| --- | --- |

—

degalų purkštuvų,

| — | turbokompresoriaus, |
| --- | --- |

—

turbokompresoriaus,

| — | variklio elektroninio valdymo įtaiso ir susijusių jo jutiklių bei paleidiklių, |
| --- | --- |

—

variklio elektroninio valdymo įtaiso ir susijusių jo jutiklių bei paleidiklių,

| — | papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos (įskaitant susijusias sudedamąsias dalis), |
| --- | --- |

—

papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos (įskaitant susijusias sudedamąsias dalis),

| — | papildomo NOx apdorojimo sistemos (įskaitant susijusias sudedamąsias dalis), |
| --- | --- |

—

papildomo NOx apdorojimo sistemos (įskaitant susijusias sudedamąsias dalis),

| — | išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) sistemos, įskaitant visus susijusius valdymo vožtuvus ir vamzdyną, |
| --- | --- |

—

išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) sistemos, įskaitant visus susijusius valdymo vožtuvus ir vamzdyną,

| — | bet kurios kitos papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos. |
| --- | --- |

—

bet kurios kitos papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos.

3.4.1.5.   Planiniai svarbiausi su teršalų išmetimu susiję techninės priežiūros darbai atliekami tik jei juos reikia atlikti eksploatavimo laikotarpiu ir jei apie šį reikalavimą pranešama variklio arba ne keliais judančio mechanizmo galutiniam naudotojui.

3.4.2.   Su planine technine priežiūra susiję pakeitimai

Gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia prašymą patvirtinti visus naujus planinės techninės priežiūros darbus, kuriuos jis nori atlikti per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos laikotarpiu ir vėliau rekomenduoti juos atlikti ne keliais judančių mechanizmų arba variklių galutiniams naudotojams. Su prašymu pateikiami duomenys, kuriais pagrindžiama būtinybė atlikti naujus planinės techninės priežiūros darbus, ir tų darbų atlikimo intervalai.

3.4.3.   Su teršalų išmetimu nesusijusi planinė techninė priežiūra

Variklių arba ne keliais judančių mechanizmų, pasirinktų pagal per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą, su teršalų išmetimu nesusijusius planinės techninės priežiūros darbus, kurie yra pagrįsti ir techniniu požiūriu reikalingi (pvz., alyvos keitimas, alyvos filtro, degalų filtro, oro filtro keitimas, aušinimo sistemos techninė priežiūra, tuščiosios eigos sūkių dažnio reguliavimas, reguliatoriaus nustatymas, variklio diržo sukimo momento, vožtuvo tarpo, purkštuvo tarpo ir bet kurios diržinės pavaros įtempimo reguliavimas ir kt.), galima atlikti gamintojo galutiniam naudotojui rekomenduojamu mažiausiu dažnumu (pvz., ne tokiais intervalais, kurie yra rekomenduojami eksploatuojant sunkiomis sąlygomis).

3.5.   Remontas

3.5.1.   Variklių, pasirinktų bandyti pagal per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymų programą, sudedamųjų dalių remontas atliekamas tik jei sudedamoji dalis sugenda arba sutrinka variklio veikimas. Paties variklio, išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos ar degalų tiekimo sistemos remonto atlikti neleidžiama, išskyrus 3.5.2 punkte nustatytus atvejus.

3.5.2.   Jeigu per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymų programos laikotarpiu variklis, jo išmetamųjų teršalų kontrolės sistema arba jo degalų tiekimo sistema sugenda, nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnis laikomas negaliojančiu ir su nauju varikliu pradedamas skaičiuoti naujas nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnis.

Ankstesnė pastraipa netaikoma, jeigu sugedusios sudedamosios dalys pakeičiamos lygiavertėmis sudedamosiomis dalimis, kurių nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnis valandomis yra toks pat.

4.   NRSh ir NRS variklių kategorijos ir pakategorės, išskyrus NRS-v-2b ir NRS-v-3

4.1.   Taikytina teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio (EDP) kategorija ir atitinkamas nusidėvėjimo koeficientas (NK) nustatomi pagal šį 4 skirsnį.

4.2.   Variklių šeima laikoma atitinkančia variklių pakategorei taikomas reikalaujamas ribines vertes, jeigu visų variklių šeimai atstovaujančių variklių teršalų išmetimo bandymų rezultatai, pakoreguoti padauginus iš 2 skirsnyje nurodyto NK, yra ne didesni už tai variklių pakategorei taikomas reikalaujamas ribines vertes. Tačiau jeigu vieno ar kelių variklių šeimai atstovaujančių variklių vienas ar keli teršalų išmetimo bandymų rezultatai, pakoreguoti padauginus iš 2 skirsnyje nurodyto NK, yra didesni už vieną ar kelias tai variklių pakategorei taikomas atskiras reikalaujamas išmetamųjų teršalų ribines vertes, variklių šeima laikoma neatitinkančia tai variklių pakategorei taikomų reikalaujamų ribinių verčių.

4.3.   NK nustatomi toliau aprašyta tvarka.

| 4.3.1. | Bent su vienu bandomuoju varikliu, kuriame pasirinkta konfigūracija su didžiausia tikimybe viršyti HC + NOx išmetamųjų teršalų ribines vertes ir kurio konstrukcija atitinka gaminamų variklių konstrukciją, praėjus tam tikram valandų skaičiui, kai išmetamųjų teršalų kiekis stabilizuojasi, atliekama (visa) VI priede aprašyta teršalų išmetimo bandymų procedūra. |
| --- | --- |

4.3.1.

Bent su vienu bandomuoju varikliu, kuriame pasirinkta konfigūracija su didžiausia tikimybe viršyti HC + NOx išmetamųjų teršalų ribines vertes ir kurio konstrukcija atitinka gaminamų variklių konstrukciją, praėjus tam tikram valandų skaičiui, kai išmetamųjų teršalų kiekis stabilizuojasi, atliekama (visa) VI priede aprašyta teršalų išmetimo bandymų procedūra.

| 4.3.2. | Jei bandomi keli varikliai, rezultatai apskaičiuojami kaip visų bandytų variklių rezultatų vidurkis ir suapvalinami iki skaičiaus, išreikšto tokiu pačiu skaitmenų po kablelio tikslumu, kokiu yra išreikšta taikytina ribinė vertė, pridėjus vieną reikšminį skaitmenį. |
| --- | --- |

4.3.2.

Jei bandomi keli varikliai, rezultatai apskaičiuojami kaip visų bandytų variklių rezultatų vidurkis ir suapvalinami iki skaičiaus, išreikšto tokiu pačiu skaitmenų po kablelio tikslumu, kokiu yra išreikšta taikytina ribinė vertė, pridėjus vieną reikšminį skaitmenį.

| 4.3.3. | Tokie teršalų išmetimo bandymai vėl atliekami praėjus to variklio sendinimo laikotarpiui. Reikėtų parengti sendinimo metodiką, kad gamintojas galėtų per eksploatuojamo variklio EDP tinkamai prognozuoti teršalų išmetimo sistemos veikimo blogėjimą, atsižvelgdamas į nusidėvėjimo pobūdį ir kitus nusidėvėjimo procesus, kurių galima tikėtis įprastomis naudojimo sąlygomis ir kurie galėtų paveikti teršalų išmetimo sistemos darbą. Jei bandomi keli varikliai, rezultatai apskaičiuojami kaip visų bandytų variklių rezultatų vidurkis ir suapvalinami iki skaičiaus, išreikšto tokiu pačiu skaitmenų po kablelio tikslumu, kokiu yra išreikšta taikytina ribinė vertė, pridėjus vieną reikšminį skaitmenį. |
| --- | --- |

4.3.3.

Tokie teršalų išmetimo bandymai vėl atliekami praėjus to variklio sendinimo laikotarpiui. Reikėtų parengti sendinimo metodiką, kad gamintojas galėtų per eksploatuojamo variklio EDP tinkamai prognozuoti teršalų išmetimo sistemos veikimo blogėjimą, atsižvelgdamas į nusidėvėjimo pobūdį ir kitus nusidėvėjimo procesus, kurių galima tikėtis įprastomis naudojimo sąlygomis ir kurie galėtų paveikti teršalų išmetimo sistemos darbą. Jei bandomi keli varikliai, rezultatai apskaičiuojami kaip visų bandytų variklių rezultatų vidurkis ir suapvalinami iki skaičiaus, išreikšto tokiu pačiu skaitmenų po kablelio tikslumu, kokiu yra išreikšta taikytina ribinė vertė, pridėjus vieną reikšminį skaitmenį.

| 4.3.4. | Išmetamųjų teršalų kiekis EDP pabaigoje (jei taikoma, vidutinis išmetamųjų teršalų kiekis) pagal kiekvieną reguliuojamą teršalą dalijamas iš stabilizuoto išmetamųjų teršalų kiekio (jei taikoma, vidutinio išmetamųjų teršalų kiekio) ir suapvalinamas iki dviejų reikšminių skaitmenų. Gautas skaičius yra NK, nebent jis mažesnis už 1,00 – tada NK yra 1,00. |
| --- | --- |

4.3.4.

Išmetamųjų teršalų kiekis EDP pabaigoje (jei taikoma, vidutinis išmetamųjų teršalų kiekis) pagal kiekvieną reguliuojamą teršalą dalijamas iš stabilizuoto išmetamųjų teršalų kiekio (jei taikoma, vidutinio išmetamųjų teršalų kiekio) ir suapvalinamas iki dviejų reikšminių skaitmenų. Gautas skaičius yra NK, nebent jis mažesnis už 1,00 – tada NK yra 1,00.

| 4.3.5. | Gamintojas gali nuspręsti tarp stabilizuoto teršalų išmetimo bandymo taško ir EDP pabaigos nustatyti papildomų teršalų išmetimo bandymo taškų. Jei suplanuojama tarpinių bandymų, bandymo taškai tolygiai išdėstomi per EDP (2 val. tikslumu) ir vienas toks bandymo taškas turi būti viso EDP viduryje (2 val. tikslumu). |
| --- | --- |

4.3.5.

Gamintojas gali nuspręsti tarp stabilizuoto teršalų išmetimo bandymo taško ir EDP pabaigos nustatyti papildomų teršalų išmetimo bandymo taškų. Jei suplanuojama tarpinių bandymų, bandymo taškai tolygiai išdėstomi per EDP (2 val. tikslumu) ir vienas toks bandymo taškas turi būti viso EDP viduryje (2 val. tikslumu).

| 4.3.6. | Pagal duomenų taškus brėžiama kiekvieno teršalo HC + NOx ir CO tiesė, laikant, kad pradinis bandymas atliktas esant nuliui valandų, ir taikant mažiausių kvadratų metodą. NK apskaičiuojamas išmetamųjų teršalų kiekį ilgaamžiškumo laikotarpio pabaigoje padalijus iš apskaičiuoto išmetamųjų teršalų kiekio esant nuliui valandų.
  Per kiekvieną taikytiną bandymų ciklą kiekvienam teršalui taikomas NK užregistruojamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 VII priedo 1 priedėlyje nustatytame bandymų protokole. |
| --- | --- |

4.3.6.

Pagal duomenų taškus brėžiama kiekvieno teršalo HC + NOx ir CO tiesė, laikant, kad pradinis bandymas atliktas esant nuliui valandų, ir taikant mažiausių kvadratų metodą. NK apskaičiuojamas išmetamųjų teršalų kiekį ilgaamžiškumo laikotarpio pabaigoje padalijus iš apskaičiuoto išmetamųjų teršalų kiekio esant nuliui valandų.

Per kiekvieną taikytiną bandymų ciklą kiekvienam teršalui taikomas NK užregistruojamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 VII priedo 1 priedėlyje nustatytame bandymų protokole.

| 4.3.7. | Apskaičiuoti nusidėvėjimo koeficientai gali būti taikomi ne tik variklių šeimai, pagal kurią buvo apskaičiuoti, bet ir kitoms variklių šeimoms, jei prieš ES tipo patvirtinimą gamintojas patvirtinimo institucijai priimtinai pagrindžia, jog galima pagrįstai tikėtis, kad, atsižvelgiant į konstrukciją ir naudojamas technologijas, nagrinėjamų variklių šeimų išmetamųjų teršalų sistemos nusidėvėjimo charakteristikos yra panašios.
  Toliau pateiktas neišsamus klasifikavimas pagal konstrukciją ir technologijas:






  — | tipiniai dviejų taktų varikliai be papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos, |
| --- | --- | --- |

4.3.7.

Apskaičiuoti nusidėvėjimo koeficientai gali būti taikomi ne tik variklių šeimai, pagal kurią buvo apskaičiuoti, bet ir kitoms variklių šeimoms, jei prieš ES tipo patvirtinimą gamintojas patvirtinimo institucijai priimtinai pagrindžia, jog galima pagrįstai tikėtis, kad, atsižvelgiant į konstrukciją ir naudojamas technologijas, nagrinėjamų variklių šeimų išmetamųjų teršalų sistemos nusidėvėjimo charakteristikos yra panašios.

Toliau pateiktas neišsamus klasifikavimas pagal konstrukciją ir technologijas:

—

tipiniai dviejų taktų varikliai be papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos,

| — | tipiniai dviejų taktų varikliai su katalizatoriumi iš tos pačios veikliosios medžiagos, su tokia pačia įkrova ir su tokiu pačiu korių skaičiumi viename cm2, |
| --- | --- |

—

tipiniai dviejų taktų varikliai su katalizatoriumi iš tos pačios veikliosios medžiagos, su tokia pačia įkrova ir su tokiu pačiu korių skaičiumi viename cm2,

| — | dviejų taktų varikliai su sluoksniuota prapūtimo sistema, |
| --- | --- |

—

dviejų taktų varikliai su sluoksniuota prapūtimo sistema,

| — | dviejų taktų varikliai su sluoksniuota prapūtimo sistema, katalizatoriumi iš tos pačios veikliosios medžiagos, su tokia pačia įkrova ir su tokiu pačiu korių skaičiumi viename cm2, |
| --- | --- |

—

dviejų taktų varikliai su sluoksniuota prapūtimo sistema, katalizatoriumi iš tos pačios veikliosios medžiagos, su tokia pačia įkrova ir su tokiu pačiu korių skaičiumi viename cm2,

| — | keturių taktų varikliai su katalizatoriaus, kuriuose naudojama tokia pati vožtuvų technologija ir tokia pati tepimo sistema, |
| --- | --- |

—

keturių taktų varikliai su katalizatoriaus, kuriuose naudojama tokia pati vožtuvų technologija ir tokia pati tepimo sistema,

| — | keturių taktų varikliai be katalizatoriaus, kuriuose naudojama tokia pati vožtuvų technologija ir tokia pati tepimo sistema. |
| --- | --- |

—

keturių taktų varikliai be katalizatoriaus, kuriuose naudojama tokia pati vožtuvų technologija ir tokia pati tepimo sistema.

4.4.   EDP kategorijos

4.4.1.   Dėl Reglamento (ES) 2016/1628 V priedo V-3 ir V-4 lentelėse nurodytų kategorijų variklių, kurių EDP vertės yra kitokios, ES tipo patvirtinimo metu gamintojai gali deklaruoti kiekvienos variklių šeimos varikliams taikytiną EDP kategoriją. Tai 3.2 lentelėje nurodyta variklio gamintojo nustatyta kategorija, tiksliausiai atitinkanti numatomą įrangos, kurioje ketinama montuoti variklius, eksploatavimo trukmę. Gamintojai saugo duomenis, kuriais galėtų pagrįsti EDP kategorijos pasirinkimą kiekvienai variklių šeimai. Šie duomenys pateikiami patvirtinimo institucijai, jei ji prašo.

3.2 lentelė

EDP kategorijos

| EDP kategorija | Variklio pritaikymas |
| --- | --- |
| 1 kategorija | Naudotojams skirti gaminiai |
| 2 kategorija | Pusiau profesionalaus naudojimo gaminiai |
| 3 kategorija | Profesionalaus naudojimo gaminiai |

EDP kategorija

Variklio pritaikymas

1 kategorija

Naudotojams skirti gaminiai

2 kategorija

Pusiau profesionalaus naudojimo gaminiai

3 kategorija

Profesionalaus naudojimo gaminiai

4.4.2.   Gamintojas patvirtinimo institucijai įrodo, kad deklaruota EDP kategorija yra tinkama. Gamintojo tam tikrai variklių šeimai pasirinktą EDP kategoriją galima pagrįsti, be kita ko, šiais duomenimis:

| — | įrangos, kurioje sumontuoti nagrinėjami varikliai, eksploatavimo trukmės tyrimais, |
| --- | --- |

—

įrangos, kurioje sumontuoti nagrinėjami varikliai, eksploatavimo trukmės tyrimais,

| — | pasenusių variklių inžineriniu įvertinimu, atliktu siekiant išsiaiškinti, kada variklio veikimas pablogėja iki tokio lygio, kuriame naudingumas ir (arba) patikimumas paveikiami tiek, kad būtų reikalingas variklio kapitalinis remontas arba variklį reikėtų pakeisti, |
| --- | --- |

—

pasenusių variklių inžineriniu įvertinimu, atliktu siekiant išsiaiškinti, kada variklio veikimas pablogėja iki tokio lygio, kuriame naudingumas ir (arba) patikimumas paveikiami tiek, kad būtų reikalingas variklio kapitalinis remontas arba variklį reikėtų pakeisti,

| — | garantijos pareiškimais ir garantijos laikotarpiais, |
| --- | --- |

—

garantijos pareiškimais ir garantijos laikotarpiais,

| — | komercinės paskirties dokumentais dėl variklio eksploatavimo trukmės, |
| --- | --- |

—

komercinės paskirties dokumentais dėl variklio eksploatavimo trukmės,

| — | variklių naudotojų pranešimais apie gedimus ir |
| --- | --- |

—

variklių naudotojų pranešimais apie gedimus ir

| — | inžineriniu konkrečių variklio technologijų, variklio medžiagų arba variklio konstrukcijos valandomis išreikšto ilgaamžiškumo įvertinimu. |
| --- | --- |

—

inžineriniu konkrečių variklio technologijų, variklio medžiagų arba variklio konstrukcijos valandomis išreikšto ilgaamžiškumo įvertinimu.

---

IV PRIEDAS

Reikalavimai dėl išmetamųjų teršalų kontrolės strategijų, NOx kontrolės priemonių ir kietųjų dalelių kontrolės priemonių

1.   Apibrėžtys, santrumpos ir bendrieji reikalavimai

1.1.   Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys ir santrumpos:

1)   
  diagnostinis trikties kodas (DTK)– skaitmeninis arba raidinis ir skaitmeninis identifikatorius, kuriuo nurodoma arba apibūdinama NOx kontrolės sistemos triktis (NKT) ir (arba) kietųjų dalelių kontrolės sistemos triktis (KDKT);

2)   
  patvirtintas ir aktyvus DTK
  – DTK, saugomas, kol NKD ir (arba) KDKD sistemoje yra nustatyta triktis;

3)   
  variklių su NKD šeima
  – gamintojo sudaryta variklių, kuriems būdingi tie patys NKT stebėsenos ir (arba) diagnostikos būdai, grupė;

4)   
  NOx kontrolės diagnostikos sistema (NKDS)– variklyje įrengta sistema, gebanti:

| a) | aptikti NOx kontrolės sistemos triktį; |
| --- | --- |

a)

aptikti NOx kontrolės sistemos triktį;

| b) | nustatyti galimą NOx kontrolės sistemos trikties priežastį pagal kompiuterio atmintyje saugomą informaciją ir (arba) perduoti šią informaciją per išorės sąsają; |
| --- | --- |

b)

nustatyti galimą NOx kontrolės sistemos trikties priežastį pagal kompiuterio atmintyje saugomą informaciją ir (arba) perduoti šią informaciją per išorės sąsają;

5)   
  NOx kontrolės sistemos triktis (NKT)– mėginimas neteisėtai keisti variklio NOx kontrolės sistemos veikimą arba dėl to galėjusi atsirasti įtakos sistemai turinti triktis, kurią aptikus pagal šį reglamentą turi įsijungti įspėjimo arba raginimo imtis priemonių sistema;

6)   
  kietųjų dalelių kontrolės diagnostikos sistema (KDKDS)– variklyje įdiegta sistema, gebanti:

| a) | aptikti kietųjų dalelių kontrolės sistemos triktį; |
| --- | --- |

a)

aptikti kietųjų dalelių kontrolės sistemos triktį;

| b) | nustatyti galimą kietųjų dalelių kontrolės sistemos trikties priežastį pagal kompiuterio atmintyje saugomą informaciją ir (arba) perduoti šią informaciją per išorės sąsają; |
| --- | --- |

b)

nustatyti galimą kietųjų dalelių kontrolės sistemos trikties priežastį pagal kompiuterio atmintyje saugomą informaciją ir (arba) perduoti šią informaciją per išorės sąsają;

7)   
  kietųjų dalelių kontrolės sistemos triktis (KDKT)– mėginimas neteisėtai keisti variklio papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos veikimą arba dėl to galėjusi atsirasti papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemai įtakos turinti triktis, kurią aptikus pagal šį reglamentą turi įsijungti įspėjimo sistema;

8)   
  variklių su KDKD sistema šeima
  – gamintojo sudaryta variklių, kuriems būdingi tie patys KDKT stebėsenos ir diagnostikos būdai, grupė;

9)   
  skaitytuvas
  – išorinis bandymo įtaisas, naudojamas ryšiui su NKD ir (arba) KDKD sistema per išorės sąsają palaikyti.

1.2.   Aplinkos temperatūra

Nepaisant 2 straipsnio 7 dalies, kai nurodoma aplinkos temperatūra yra susijusi su kita, ne laboratorijos aplinka, taikomos šios nuostatos.

| 1.2.1. | Jeigu variklis sumontuotas bandymų stende, aplinkos temperatūra yra į variklį tiekiamo degimo oro temperatūra prieš bet kurią bandomo variklio dalį. |
| --- | --- |

1.2.1.

Jeigu variklis sumontuotas bandymų stende, aplinkos temperatūra yra į variklį tiekiamo degimo oro temperatūra prieš bet kurią bandomo variklio dalį.

| 1.2.2. | Jeigu variklis sumontuotas ne keliais judančiame mechanizme, aplinkos temperatūra yra oro temperatūra iš karto už ne keliais judančio mechanizmo perimetro. |
| --- | --- |

1.2.2.

Jeigu variklis sumontuotas ne keliais judančiame mechanizme, aplinkos temperatūra yra oro temperatūra iš karto už ne keliais judančio mechanizmo perimetro.

2.   Su išmetamųjų teršalų kontrolės strategijomis susiję techniniai reikalavimai

2.1.   Šis 2 skirsnis taikomas elektroniškai valdomiems NRE, NRG, IWP, IWA, RLL ir RLR kategorijų varikliams, kurie atitinka Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas V etapo išmetamųjų teršalų ribines vertes ir kuriuose naudojamos elektroninės kontrolės priemonės, kuriomis nustatomas ir įpurškiamų degalų kiekis, ir įpurškimo laikas, arba elektroninės kontrolės priemonės, kuriomis įjungiama, išjungiama arba moduliuojama išmetamųjų teršalų kontrolės sistema, naudojama NOx kiekiui sumažinti.

2.2.   Pagrindinės išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos reikalavimai

2.2.1.   Pagrindinė išmetamųjų teršalų kontrolės strategija parengiama taip, kad būtų galima užtikrinti, kad įprastai naudojamas variklis atitiktų šio reglamento nuostatas. Įprastas naudojimas neapsiriboja 2.4 punkte nustatytomis kontrolės sąlygomis.

2.2.2.   Pagrindinės išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos, be kita ko, yra charakteristikų grafikai arba algoritmai, kuriais kontroliuojamas:

| a) | degalų įpurškimo arba uždegimo dažnis (uždegimo paskubos kampas); |
| --- | --- |

a)

degalų įpurškimo arba uždegimo dažnis (uždegimo paskubos kampas);

| b) | išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR); |
| --- | --- |

b)

išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR);

| c) | selektyviosios katalizinės redukcijos (SCR) katalizatoriaus reagento dozavimas. |
| --- | --- |

c)

selektyviosios katalizinės redukcijos (SCR) katalizatoriaus reagento dozavimas.

2.2.3.   Jokios pagrindinės išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos, pagal kurią galima skirti, kada variklis veikia atliekant standartinį ES tipo patvirtinimo bandymą, o kada – kitomis eksploatavimo sąlygomis, ir pagal tai yra mažinamas išmetamųjų teršalų kontrolės lygis, kai variklis veikia sąlygomis, kurios iš esmės nėra įtrauktos į ES tipo patvirtinimo procedūrą, taikyti neleidžiama.

2.3.   Papildomos išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos reikalavimai

2.3.1.   Papildoma išmetamųjų teršalų kontrolės strategija variklyje arba ne keliais judančiame mechanizme gali būti naudojama, jeigu ta papildoma išmetamųjų teršalų kontrolės strategija:

| 2.3.1.1. | visam laikui nesumažina išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos veiksmingumo; |
| --- | --- |

2.3.1.1.

visam laikui nesumažina išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos veiksmingumo;

| 2.3.1.2. | veikia tik tada, kai nėra 2.4.1, 2.4.2 arba 2.4.3 punkte nurodytų kontrolės sąlygų 2.3.5 punkte nurodytais tikslais, ir tik tiek, kiek reikia tiems tikslams pasiekti, išskyrus 2.3.1.3, 2.3.2 ir 2.3.4 punktuose leidžiamus atvejus; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

veikia tik tada, kai nėra 2.4.1, 2.4.2 arba 2.4.3 punkte nurodytų kontrolės sąlygų 2.3.5 punkte nurodytais tikslais, ir tik tiek, kiek reikia tiems tikslams pasiekti, išskyrus 2.3.1.3, 2.3.2 ir 2.3.4 punktuose leidžiamus atvejus;

| 2.3.1.3. | naudojama tik išimtiniais atvejais, atitinkamai 2.4.1, 2.4.2 arba 2.4.3 punkte nurodytomis kontrolės sąlygomis, kai įrodoma, jog to reikia 2.3.5 punkte nurodytais tikslais, ir kai tai leidžia patvirtinimo institucija, bet ne ilgiau, negu reikia tiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

2.3.1.3.

naudojama tik išimtiniais atvejais, atitinkamai 2.4.1, 2.4.2 arba 2.4.3 punkte nurodytomis kontrolės sąlygomis, kai įrodoma, jog to reikia 2.3.5 punkte nurodytais tikslais, ir kai tai leidžia patvirtinimo institucija, bet ne ilgiau, negu reikia tiems tikslams pasiekti;

| 2.3.1.4. | užtikrina tokį išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos veikimo lygį, kuris kuo tiksliau atitiktų pagrindinėje išmetamųjų teršalų kontrolės strategijoje numatytą lygį. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

užtikrina tokį išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos veikimo lygį, kuris kuo tiksliau atitiktų pagrindinėje išmetamųjų teršalų kontrolės strategijoje numatytą lygį.

2.3.2.   Jeigu papildoma išmetamųjų teršalų kontrolės strategija naudojama per ES tipo patvirtinimo bandymą, ji naudojama ne vien tada, kai nėra 2.4 punkte nurodytų kontrolės sąlygų, ir jos tikslas neapribojamas 2.3.5 punkte išdėstytais kriterijais.

2.3.3.   Jeigu papildoma išmetamųjų teršalų kontrolės strategija atliekant ES tipo patvirtinimo bandymą nenaudojama, reikia įrodyti, kad papildoma išmetamųjų teršalų kontrolės strategija naudojama tik tol, kol to reikia 2.3.5 punkte nurodytais tikslais.

2.3.4.   Veikimas žemoje temperatūroje

Papildoma išmetamųjų teršalų kontrolės strategija gali būti naudojama varikliuose, kuriuose įrengta išmetamųjų dujų recirkuliacijos sistema (IDR), nepaisant 2.4 punkte nurodytų kontrolės sąlygų, kai aplinkos temperatūra yra žemesnė kaip 275 K (2 °C) ir jei įvykdomas vienas iš šių dviejų kriterijų:

| a) | įsiurbimo kolektoriaus temperatūra yra ne didesnė už temperatūrą, apskaičiuotą pagal šią lygtį: IMTc = PIM / 15,75 + 304,4, čia IMTc – apskaičiuotoji įsiurbimo kolektoriaus temperatūra (K), o PIM – absoliutusis įsiurbimo kolektoriaus slėgis (kPa); |
| --- | --- |

a)

įsiurbimo kolektoriaus temperatūra yra ne didesnė už temperatūrą, apskaičiuotą pagal šią lygtį: IMTc = PIM / 15,75 + 304,4, čia IMTc – apskaičiuotoji įsiurbimo kolektoriaus temperatūra (K), o PIM – absoliutusis įsiurbimo kolektoriaus slėgis (kPa);

| b) | variklio aušalo temperatūra ne didesnė už temperatūrą, apskaičiuotą pagal šią lygtį: ECTc = PIM / 14,004 + 325,8, čia ECTc – apskaičiuotoji variklio aušalo temperatūra (K), o PIM – absoliutusis įsiurbimo kolektoriaus slėgis (kPa). |
| --- | --- |

b)

variklio aušalo temperatūra ne didesnė už temperatūrą, apskaičiuotą pagal šią lygtį: ECTc = PIM / 14,004 + 325,8, čia ECTc – apskaičiuotoji variklio aušalo temperatūra (K), o PIM – absoliutusis įsiurbimo kolektoriaus slėgis (kPa).

2.3.5.   Išskyrus 2.3.2 punkte leidžiamus atvejus, papildoma išmetamųjų teršalų kontrolės strategija gali būti naudojama tik šiais tikslais:

| a) | pagal mechanizmo įrangos perduodamus signalus varikliui (įskaitant oro srauto valdymo įtaisą) ir (arba) ne keliais judantiems mechanizmams, kuriuose sumontuotas variklis, apsaugoti nuo sugadinimo; |
| --- | --- |

a)

pagal mechanizmo įrangos perduodamus signalus varikliui (įskaitant oro srauto valdymo įtaisą) ir (arba) ne keliais judantiems mechanizmams, kuriuose sumontuotas variklis, apsaugoti nuo sugadinimo;

| b) | siekiant užtikrinti eksploatavimo saugą; |
| --- | --- |

b)

siekiant užtikrinti eksploatavimo saugą;

| c) | siekiant užtikrinti, kad paleidžiant neįšilusį variklį, variklį šildant arba išjungiant nebūtų išmetamas pernelyg didelis teršalų kiekis; |
| --- | --- |

c)

siekiant užtikrinti, kad paleidžiant neįšilusį variklį, variklį šildant arba išjungiant nebūtų išmetamas pernelyg didelis teršalų kiekis;

| d) | jeigu ji naudojama tam, kad tam tikromis aplinkos arba eksploatavimo sąlygomis kurio nors iš reguliuojamų išmetamųjų teršalų kiekis nebūtų kontroliuojamas, –siekiant užtikrinti, kad visų kitų reguliuojamų išmetamųjų teršalų kiekis atitiktų atitinkamam varikliui nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes. Taip siekiama kompensuoti natūraliai vykstančius reiškinius, kad visos išmetamųjų teršalų sudedamosios dalys būtų tinkamai kontroliuojamos. |
| --- | --- |

d)

jeigu ji naudojama tam, kad tam tikromis aplinkos arba eksploatavimo sąlygomis kurio nors iš reguliuojamų išmetamųjų teršalų kiekis nebūtų kontroliuojamas, –siekiant užtikrinti, kad visų kitų reguliuojamų išmetamųjų teršalų kiekis atitiktų atitinkamam varikliui nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes. Taip siekiama kompensuoti natūraliai vykstančius reiškinius, kad visos išmetamųjų teršalų sudedamosios dalys būtų tinkamai kontroliuojamos.

2.3.6.   Per ES tipo patvirtinimo bandymą gamintojas techninei tarnybai įrodo, kad kiekvienos papildomos išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos veikimas atitinka šio skirsnio nuostatas. Įrodinėjimą sudaro 2.6 punkte nurodytų dokumentų vertinimas.

2.3.7.   Bet kokia papildomos išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos veikimo neatitiktis 2.3.1–2.3.5 punktams draudžiama.

2.4.   Kontrolės sąlygos

Kontrolės sąlygomis apibūdinamas aukštis, aplinkos temperatūra ir variklio aušalo intervalas – tuo remiantis nustatoma, ar pagal 2.3 punktą papildomas išmetamųjų teršalų kontrolės strategijas galima taikyti bendra, ar tik išimtine tvarka.

Kontrolės sąlygos apima atmosferos slėgį, matuojamą kaip absoliutųjį atmosferos statinį slėgį (drėgną arba sausą) (toliau – atmosferos slėgis).

2.4.1.   IWP ir IWA kategorijų variklių kontrolės sąlygos:

| a) | aukštis: ne didesnis kaip 500 metrų (arba ekvivalentinis 95,5 kPa atmosferos slėgis); |
| --- | --- |

a)

aukštis: ne didesnis kaip 500 metrų (arba ekvivalentinis 95,5 kPa atmosferos slėgis);

| b) | aplinkos temperatūros intervalas: 275–303 K (2–30 °C); |
| --- | --- |

b)

aplinkos temperatūros intervalas: 275–303 K (2–30 °C);

| c) | variklio aušalo temperatūra: didesnė kaip 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

variklio aušalo temperatūra: didesnė kaip 343 K (70 °C).

2.4.2.   RLL kategorijos variklių kontrolės sąlygos:

| a) | aukštis: ne didesnis kaip 1 000 metrų (arba ekvivalentinis 90 kPa atmosferos slėgis); |
| --- | --- |

a)

aukštis: ne didesnis kaip 1 000 metrų (arba ekvivalentinis 90 kPa atmosferos slėgis);

| b) | aplinkos temperatūros intervalas: 275–303 K (2–30 °C); |
| --- | --- |

b)

aplinkos temperatūros intervalas: 275–303 K (2–30 °C);

| c) | variklio aušalo temperatūra: didesnė kaip 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

variklio aušalo temperatūra: didesnė kaip 343 K (70 °C).

2.4.3.   NRE, NRG ir RLR kategorijų variklių kontrolės sąlygos:

| a) | atmosferos slėgis: ne mažesnis kaip 82,5 kPa; |
| --- | --- |

a)

atmosferos slėgis: ne mažesnis kaip 82,5 kPa;

| b) | aplinkos temperatūros intervalas:






  — | 266 K (– 7 °C) arba didesnė, |
| --- | --- | --- |

b)

aplinkos temperatūros intervalas:

—

266 K (– 7 °C) arba didesnė,

| — | bet ne didesnė už temperatūrą, nustatytą pagal šią lygtį, esant nurodytam atmosferos slėgiui: Tc = – 0,4514 × (101,3 – Pb) + 311, čia: Tc – apskaičiuotoji aplinkos oro temperatūra (K), o Pb – atmosferos slėgis (kPa); |
| --- | --- |

—

bet ne didesnė už temperatūrą, nustatytą pagal šią lygtį, esant nurodytam atmosferos slėgiui: Tc = – 0,4514 × (101,3 – Pb) + 311, čia: Tc – apskaičiuotoji aplinkos oro temperatūra (K), o Pb – atmosferos slėgis (kPa);

| c) | variklio aušalo temperatūra: didesnė kaip 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

variklio aušalo temperatūra: didesnė kaip 343 K (70 °C).

2.5.   Jeigu aplinkos oro temperatūrai įvertinti naudojamas variklio įsiurbiamo oro temperatūros jutiklis, vertinamas variklių tipo arba variklių šeimos vardinis nukrypimas tarp dviejų matavimo taškų. Jeigu yra naudojama, išmatuota įsiurbiamo oro temperatūra koreguojama dydžiu, lygiu vardiniam nukrypimui, ir taip apskaičiuojama įrenginio, kuriame naudojamas konkretaus variklių tipo arba variklių šeimos variklis, aplinkos temperatūra.

Nukrypimas vertinamas pagal gerąją inžinerinę praktiką įvertinus techninius elementus (skaičiavimą, modeliavimą, eksperimentų rezultatus, duomenis ir pan.), tarp jų:

| a) | tipines ne keliais judančių mechanizmų, kuriuose bus montuojamas tam tikro variklių tipo arba variklių šeimos variklis, kategorijas ir |
| --- | --- |

a)

tipines ne keliais judančių mechanizmų, kuriuose bus montuojamas tam tikro variklių tipo arba variklių šeimos variklis, kategorijas ir

| b) | pirminės įrangos gamintojui gamintojo pateiktas montavimo instrukcijas. |
| --- | --- |

b)

pirminės įrangos gamintojui gamintojo pateiktas montavimo instrukcijas.

Vertinimo rezultatai pateikiami patvirtinimo institucijai, kai ši to paprašo.

2.6.   Dokumentavimo reikalavimai

Gamintojas laikosi Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 I priedo A dalies 1.4 punkte ir to priedo 2 priedėlyje nustatytų dokumentavimo reikalavimų.

3.   Su NOx kontrolės priemonėmis susiję techniniai reikalavimai

3.1.   Šis 3 skirsnis taikomas elektroniškai valdomiems NRE, NRG, IWP, IWA, RLL ir RLR kategorijų varikliams, kurie atitinka Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas V etapo išmetamųjų teršalų ribines vertes ir kuriuose naudojamos elektroninės kontrolės priemonės, kuriomis nustatomas ir įpurškiamų degalų kiekis, ir įpurškimo laikas, arba elektroninės kontrolės priemonės, kuriomis įjungiama, išjungiama arba moduliuojama išmetamųjų teršalų kontrolės sistema, naudojama NOx kiekiui sumažinti.

3.2.   Gamintojas, naudodamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 I priede nurodytus dokumentus, pateikia išsamią informaciją apie NOx kontrolės priemonių funkcines veikimo charakteristikas.

3.3.   NOx kontrolės strategija turi veikti visomis Sąjungos teritorijoje dažnai susiklostančiomis aplinkos sąlygomis, ypač esant žemai aplinkos temperatūrai.

3.4.   Gamintojas įrodo, kad amoniako kiekis, išmetamas per taikytiną ES tipo patvirtinimo procedūros teršalų išmetimo bandymų ciklą, kai naudojamas reagentas, RLL kategorijos varikliuose neviršija vidutinės 25 ppm vertės, o visų kitų taikytinų kategorijų varikliuose – 10 ppm vertės.

3.5.   Jeigu ne keliais judančiame mechanizme įrengiamos arba prie jo prijungiamos atskiros reagento talpyklos, turi būti pridėtos priemonės reagento ėminiams iš talpyklų imti. Ėminio ėmimo vieta turi būti lengvai pasiekiama be specialaus įrankio arba įtaiso.

3.6.   Be 3.2–3.5 punktuose išdėstytų reikalavimų, taikomi šie reikalavimai:

| a) | NRG kategorijos varikliams – 1 priedėlyje išdėstyti techniniai reikalavimai; |
| --- | --- |

a)

NRG kategorijos varikliams – 1 priedėlyje išdėstyti techniniai reikalavimai;

| b) | NRE kategorijos varikliams:






  i) | 2 priedėlyje išdėstyti reikalavimai, jeigu variklis išimtinai skirtas naudoti vietoj IWP ir IWA kategorijų V etapo variklių pagal Reglamento (ES) 2016/1628 4 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktį, arba |
| --- | --- | --- |

b)

NRE kategorijos varikliams:

i)

2 priedėlyje išdėstyti reikalavimai, jeigu variklis išimtinai skirtas naudoti vietoj IWP ir IWA kategorijų V etapo variklių pagal Reglamento (ES) 2016/1628 4 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktį, arba

| ii) | varikliams, kuriems i įtrauka netaikoma, – 1 priedėlyje išdėstyti reikalavimai; |
| --- | --- |

ii)

varikliams, kuriems i įtrauka netaikoma, – 1 priedėlyje išdėstyti reikalavimai;

| c) | IWP, IWA ir RLR kategorijų varikliams – 2 priedėlyje išdėstyti techniniai reikalavimai; |
| --- | --- |

c)

IWP, IWA ir RLR kategorijų varikliams – 2 priedėlyje išdėstyti techniniai reikalavimai;

| d) | RLL kategorijos varikliams – 3 priedėlyje išdėstyti techniniai reikalavimai. |
| --- | --- |

d)

RLL kategorijos varikliams – 3 priedėlyje išdėstyti techniniai reikalavimai.

4.   Su kietųjų dalelių teršalų kontrolės priemonėmis susiję techniniai reikalavimai

4.1.   Šis skirsnis taikomas varikliams su papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema, priskirtiems prie variklių pakategorių, kurioms taikoma PN ribinė vertė pagal Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas V etapo išmetamųjų teršalų ribines vertes. Jeigu NOx kontrolės sistemoje ir kietųjų dalelių kontrolės sistemoje naudojamos tos pačios fizinės sudedamosios dalys (pvz., tas pats filtravimo elementas (SCR ant filtro), tas pats išmetamųjų dujų temperatūros jutiklis) ir jeigu, atsižvelgdama į pagrįstą gamintojo pateiktą įvertinimą, patvirtinimo institucija padaro išvadą, kad kietųjų dalelių kontrolės sistemos triktis pagal šį skirsnį sukeltų 3 skirsnyje aprašytą atitinkamą NOx kontrolės sistemos triktį, šio skirsnio reikalavimai jokiai sudedamajai daliai arba trikčiai netaikomi.

4.2.   Išsamūs kietųjų dalelių teršalų kontrolės priemonių techniniai reikalavimai išdėstyti 4 priedėlyje.

1 priedėlis

Papildomi NRE ir NRG kategorijų variklių NOx kontrolės priemonių techniniai reikalavimai, įskaitant šių strategijų parodomojo bandymo metodą

1.   Įžanga

Šiame priedėlyje išdėstyti papildomi tinkamo NOx kontrolės priemonių veikimo užtikrinimo reikalavimai. Prie jų priskiriami variklių, kuriuose išmetamųjų teršalų kiekis mažinamas naudojant reagentą, reikalavimai. ES tipo patvirtinimas suteikiamas tik jei laikomasi atitinkamų šio priedėlio nuostatų dėl operatoriui skirtų instrukcijų, montavimo dokumentų, operatoriaus įspėjimo sistemos, raginimo imtis priemonių sistemos ir apsaugos nuo reagento užšalimo.

2.   Bendrieji reikalavimai

Variklyje sumontuojama NOx kontrolės diagnostikos (NKD) sistema, gebanti nustatyti NOx kontrolės sistemos triktis (NKT). Visi varikliai, kuriems taikomos šio 2 skirsnio nuostatos, projektuojami, konstruojami ir montuojami taip, kad tuos reikalavimus atitiktų visą variklio įprasto eksploatavimo įprastomis sąlygomis laiką. Siekiant šio tikslo, priimtina, kad variklių, kurie naudoti ilgiau už Reglamento (ES) 2016/1628 V priede nurodytą išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpį, NOx kontrolės diagnostikos sistemos veiksmingumas ir jautris šiek tiek sumažėja taip, kad šiame priede nurodytos slenkstinės vertės gali būti viršytos pirmiau, nei suveiks įspėjimo ir (arba) raginimo imtis priemonių sistemos.

2.1.   Privaloma informacija

2.1.1.   Jeigu išmetamųjų teršalų kontrolės sistemoje turi būti naudojamas reagentas, gamintojas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 I priedo B dalį nurodo to reagento tipą, informaciją apie reagento koncentraciją, jei tai reagento tirpalas, veikimo temperatūros sąlygas, pateikia nuorodas į tarptautinius sudėties ir kokybės standartus ir nurodo kitas reagento charakteristikas.

2.1.2.   Suteikiant ES tipo patvirtinimą, patvirtinimo institucijai pateikiama išsami rašytinė informacija apie visas 4 skirsnyje aprašytos operatoriaus įspėjimo sistemos ir 5 skirsnyje aprašytos operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos funkcines veikimo charakteristikas.

2.1.3.   Gamintojas pateikia pirminės įrangos gamintojui dokumentus su instrukcijomis, kaip montuoti variklį ne keliais judančiame mechanizme, kad variklis, jo išmetamųjų teršalų kontrolės sistema ir ne keliais judančio mechanizmo dalys veiktų pagal šio priedėlio reikalavimus. Šie dokumentai apima išsamius variklio (programinės, aparatinės bei ryšių įrangos) techninius reikalavimus, reikalingus, kad variklis ne keliais judančiame mechanizme būtų tinkamai sumontuotas.

2.2.   Eksploatavimo sąlygos

2.2.1.   NOx kontrolės diagnostikos sistema veikia šiomis sąlygomis:

| a) | 266–308 K (– 7–35 °C) aplinkos temperatūroje; |
| --- | --- |

a)

266–308 K (– 7–35 °C) aplinkos temperatūroje;

| b) | mažesniame nei 1 600 m aukštyje; |
| --- | --- |

b)

mažesniame nei 1 600 m aukštyje;

| c) | esant didesnei kaip 343 K (70 °C) variklio aušalo temperatūra. |
| --- | --- |

c)

esant didesnei kaip 343 K (70 °C) variklio aušalo temperatūra.

Šis 2 skirsnis netaikomas stebint reagento lygį talpykloje, kai stebėsena atliekama visomis sąlygomis, kuriomis matavimas yra techniškai įmanomas (pvz., visomis sąlygomis, kai skystas reagentas nėra užšalęs).

2.3.   Reagento apsauga nuo užšalimo

2.3.1.   Leidžiama naudoti šildomąją arba nešildomąją reagento talpyklą ir dozavimo sistemą. Šildomoji sistema turi atitikti 2.3.2 punkto reikalavimus. Nešildomoji sistema turi atitikti 2.3.3 punkto reikalavimus.

2.3.1.1.   Jeigu naudojama nešildomoji reagento talpykla ir dozavimo sistema, tai nurodoma ne keliais judančio mechanizmo galutiniam naudotojui skirtose rašytinėse instrukcijose.

2.3.2.   Reagento talpykla ir dozavimo sistema

2.3.2.1.   Reagentui užšalus, reagentas parengiamas naudoti ne vėliau kaip per 70 minučių nuo variklio paleidimo, esant 266 K (– 7 °C) aplinkos temperatūrai.

2.3.2.2.   Šildomosios sistemos projektavimo kriterijai

Šildomoji sistema projektuojama taip, kad, atliekant bandymus pagal nustatytą procedūrą, atitiktų šiame 2 skirsnyje nustatytus veikimo reikalavimus.

2.3.2.2.1.   Reagento talpykla ir dozavimo sistema stabilizuojamos 255 K (– 18 °C) temperatūroje trumpesnįjį iš šių laikotarpių: 72 valandas arba tol, kol reagentas sukietėja.

2.3.2.2.2.   Pasibaigus 2.3.2.2.1 punkte nustatytam stabilizavimo laikotarpiui, ne keliais judantis mechanizmas ir (arba) variklis paleidžiami ir veikia esant 266 K (– 7 °C) arba žemesnei aplinkos temperatūrai tokiu režimu:

| a) | 10–20 minučių tuščiąja eiga, po to |
| --- | --- |

a)

10–20 minučių tuščiąja eiga, po to

| b) | iki 50 minučių ne didesnės kaip 40 proc. vardinės apkrovos režimu. |
| --- | --- |

b)

iki 50 minučių ne didesnės kaip 40 proc. vardinės apkrovos režimu.

2.3.2.2.3.   Bandymo procedūros, nurodytos 2.3.2.2.2 punkte, pabaigoje reagento dozavimo sistema turi būti veikianti visais atžvilgiais.

2.3.2.3.   Atitiktis projektavimo kriterijams gali būti vertinama vėsioje bandymų kameroje, naudojant visą ne keliais judantį mechanizmą arba dalis, atitinkančias ne keliais judančiame mechanizme montuoti skirtas dalis, arba atliekant eksploatacinį bandymą.

2.3.3.   Operatoriaus įspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimas, kai sistema nešildoma

2.3.3.1.   4 skirsnyje aprašyta operatoriaus įspėjimo sistema turi įsijungti, jei esant ≤ 266 K (– 7 °C) aplinkos temperatūrai reagentas nedozuojamas.

2.3.3.2.   5.4 punkte aprašyta griežto raginimo imtis priemonių sistema turi įsijungti, jei esant ≤ 266 K (– 7 °C) aplinkos temperatūrai reagentas nepradedamas dozuoti ne vėliau kaip per 70 minučių nuo variklio paleidimo.

2.4.   Diagnostikos reikalavimai

2.4.1.   NOx kontrolės diagnostikos (NKD) sistema, naudodama kompiuterio atmintyje saugomus diagnostinius trikčių kodus (DTK), turi būti pajėgi nustatyti NOx kontrolės sistemos triktis ir, to paprašius, perduoti šią informaciją per išorės sąsają.

2.4.2.   Diagnostinių trikčių kodų (DTK) registravimo reikalavimai

2.4.2.1.   NKD sistemoje registruojamas kiekvienos atskiros NOx kontrolės sistemos trikties (NKT) DTK.

2.4.2.2.   Per 60 minučių nuo variklio paleidimo NKD sistemoje nustatoma, ar yra aptiktina triktis. Tuo metu išsaugomas patvirtintas ir aktyvus DTK ir pagal 4 skirsnį įjungiama įspėjimo sistema.

2.4.2.3.   Jeigu stebėjimo prietaisai turi veikti ilgiau kaip 60 minučių, kad būtų galima tinkamai aptikti ir patvirtinti NKT (pvz., kai stebėjimo prietaisuose taikomi statistiniai modeliai arba kai tikrinamos ne keliais judančio mechanizmo skysčių sąnaudos), patvirtinimo institucija gali leisti ilgesnę stebėseną, bet gamintojas turi pagrįsti būtinybę tam skirti daugiau laiko (pvz., techniniais duomenimis, bandymų rezultatais, gamybine patirtimi ir pan.).

2.4.3.   Diagnostinių trikčių kodų (DTK) ištrynimo reikalavimai:

| a) | NKD sistema pati netrina DTK iš kompiuterio atminties tol, kol nepašalinamas su tuo DTK susijęs gedimas; |
| --- | --- |

a)

NKD sistema pati netrina DTK iš kompiuterio atminties tol, kol nepašalinamas su tuo DTK susijęs gedimas;

| b) | NKD sistema gali ištrinti visus DTK, kai gaunama variklio gamintojo pagal prašymą įrengto nuosavybinio skaitytuvo ar techninės priežiūros prietaiso užklausa arba kai panaudojamas variklio gamintojo suteiktas slaptažodis. |
| --- | --- |

b)

NKD sistema gali ištrinti visus DTK, kai gaunama variklio gamintojo pagal prašymą įrengto nuosavybinio skaitytuvo ar techninės priežiūros prietaiso užklausa arba kai panaudojamas variklio gamintojo suteiktas slaptažodis.

2.4.4.   NKD sistema negali būti užprogramuota arba kitaip suprojektuota, kad iš dalies ar visiškai išsijungtų faktiniu variklio eksploatavimo laikotarpiu, atsižvelgiant į ne keliais judančio mechanizmo amžių, joje taip pat negali būti jokio algoritmo arba strategijos, kurių paskirtis būtų ilgainiui mažinti NKD sistemos veiksmingumą.

2.4.5.   Visi perprogramuojami NKD sistemos kompiuteriniai kodai ar veikimo parametrai apsaugomi nuo neteisėto keitimo.

2.4.6.   Variklių su NKD sistema šeima

Gamintojas yra atsakingas už variklių su NKD sistema šeimos sudėties nustatymą. Varikliai prie variklių su NKD sistema šeimos priskiriami remiantis gerąja inžinerine praktika, o priskyrimą tvirtina patvirtinimo institucija.

Ne prie tos pačios variklių šeimos priklausantys varikliai gali priklausyti prie tos pačios variklių su NKD sistema šeimos.

2.4.6.1.   Varikliams su NKD sistema būdingi parametrai

Variklių su NKD sistema šeimai būdingi pagrindiniai visiems tos šeimos varikliams bendri konstrukcijos parametrai.

Kad variklius būtų galima priskirti prie tos pačios variklių su NKD sistema šeimos, turi būti panašūs šie jų pagrindiniai parametrai:

| a) | išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos; |
| --- | --- |

a)

išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos;

| b) | NKD stebėsenos metodai; |
| --- | --- |

b)

NKD stebėsenos metodai;

| c) | NKD stebėsenos kriterijai; |
| --- | --- |

c)

NKD stebėsenos kriterijai;

| d) | stebėsenos parametrai (pvz., dažnumas). |
| --- | --- |

d)

stebėsenos parametrai (pvz., dažnumas).

Šiuos panašumus gamintojas įrodo atitinkamais inžineriniais parodomaisiais bandymais arba kita tinkama tvarka, juos tvirtina patvirtinimo institucija.

Gamintojas gali prašyti patvirtinimo institucijos patvirtinti nedidelius NKD sistemos stebėsenos ir (arba) diagnozavimo metodų skirtumus, atsiradusius dėl skirtingos variklių konfigūracijos, jei gamintojas tuos metodus laiko panašiais ir jie skiriasi tik todėl, kad atitiktų konkrečias nagrinėjamų sudedamųjų dalių charakteristikas (pvz., dydį, išmetamųjų dujų srautą ir pan.), arba jei jų panašumai yra pagrįsti gerąja inžinerine praktika.

3.   Techninės priežiūros reikalavimai

3.1.   Pagal XV priedą gamintojas visiems naujų variklių arba mechanizmų galutiniams naudotojams pateikia rašytines išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos ir tinkamo jos veikimo instrukcijas arba užtikrina, kad tokios instrukcijos jiems būtų pateiktos.

4.   Operatoriaus įspėjimo sistema

4.1.   Ne keliais judančiame mechanizme įrengiama operatoriaus įspėjimo sistema, kuria vaizdo signalais operatoriui pranešama, jeigu nustatomas žemas reagento lygis, netinkama reagento kokybė, sutrinka reagento dozavimas arba nustatoma 9 skirsnyje nurodyta triktis ir dėl to, problemų laiku neišsprendus, įsijungs operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema. Įspėjimo sistema veikia ir tada, kai įsijungia 5 skirsnyje aprašyta operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema.

4.2.   Įspėjimas negali būti toks pat kaip įspėjimas, kuriuo pranešama apie triktį arba kitokį variklio techninės priežiūros aspektą, tačiau tam gali būti naudojama ta pati įspėjimo sistema.

4.3.   Operatoriaus įspėjimo sistemą gali sudaryti viena arba daugiau lempučių, joje gali būti rodomi trumpi pranešimai, įskaitant, pvz., pranešimus, kuriuose aiškiai nurodomi šie dalykai:

| a) | likęs laikas iki negriežto ir (arba) griežto raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo; |
| --- | --- |

a)

likęs laikas iki negriežto ir (arba) griežto raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo;

| b) | negriežto ir (arba) griežto raginimo imtis priemonių mastas, pvz., tai, kiek sumažėjo sukimo momentas; |
| --- | --- |

b)

negriežto ir (arba) griežto raginimo imtis priemonių mastas, pvz., tai, kiek sumažėjo sukimo momentas;

| c) | ne keliais judančio mechanizmo blokavimo panaikinimo sąlygos. |
| --- | --- |

c)

ne keliais judančio mechanizmo blokavimo panaikinimo sąlygos.

Jeigu rodomi pranešimai, šiems pranešimams rodyti gali būti naudojama ta pati kaip ir kitiems techninės priežiūros tikslams naudojama sistema.

4.4.   Gamintojo nuožiūra įspėjimo sistemoje gali būti naudojamas ir garsinis operatoriaus įspėjimo signalas. Operatoriui leidžiama išjungti garsinius įspėjimus.

4.5.   Operatoriaus įspėjimo sistema įsijungia taip, kaip nurodyta atitinkamai 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 ir 9.3 punktuose.

4.6.   Pašalinus operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimo priežastis, sistema išsijungia. Operatoriaus įspėjimo sistema negali automatiškai išsijungti, kol jos įsijungimo priežastys nepašalintos.

4.7.   Įspėjimo sistemos signalai laikinai gali būti pertraukti kitų įspėjimo signalų, kuriais perduodami svarbūs saugos pranešimai.

4.8.   Operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimo ir išsijungimo procedūros išsamiai aprašytos 11 skirsnyje.

4.9.   Teikdamas ES tipo patvirtinimo paraišką pagal šį reglamentą, gamintojas įrodo, kad operatoriaus įspėjimo sistema veikia, kaip nustatyta 10 skirsnyje.

5.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema

5.1.   Variklyje įrengiama vienu iš šių principų pagrįsta operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema:

| 5.1.1. | dviejų pakopų raginimo imtis priemonių sistema, kuria iš pradžių negriežtai (veikimas apribojamas), o vėliau griežtai raginama imtis priemonių (ne keliais judančio mechanizmo veikimas faktiškai užblokuojamas); |
| --- | --- |

5.1.1.

dviejų pakopų raginimo imtis priemonių sistema, kuria iš pradžių negriežtai (veikimas apribojamas), o vėliau griežtai raginama imtis priemonių (ne keliais judančio mechanizmo veikimas faktiškai užblokuojamas);

| 5.1.2. | vienos pakopos griežto raginimo imtis priemonių sistema (ne keliais judančio mechanizmo veikimas faktiškai užblokuojamas), įsijungianti 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 ir 9.4.1 punktuose nurodytomis negriežto raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo sąlygomis.
  Jeigu gamintojas nusprendžia, kad vykdant vienos pakopos griežto raginimo imtis priemonių sistemos reikalavimus variklis išjungiamas, raginimas imtis priemonių dėl reagento lygio gamintojo sprendimu gali įsijungti 6.3.2 punkte, o ne 6.3.1 punkte nurodytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

5.1.2.

vienos pakopos griežto raginimo imtis priemonių sistema (ne keliais judančio mechanizmo veikimas faktiškai užblokuojamas), įsijungianti 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 ir 9.4.1 punktuose nurodytomis negriežto raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo sąlygomis.

Jeigu gamintojas nusprendžia, kad vykdant vienos pakopos griežto raginimo imtis priemonių sistemos reikalavimus variklis išjungiamas, raginimas imtis priemonių dėl reagento lygio gamintojo sprendimu gali įsijungti 6.3.2 punkte, o ne 6.3.1 punkte nurodytomis sąlygomis.

5.2.   Variklyje gali būti sumontuotos priemonės, kuriomis operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemą būtų galima išjungti, jei jos atitinka 5.2.1 punkto reikalavimus.

5.2.1.   Variklyje gali būti sumontuotos priemonės, kuriomis operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemą galima laikinai išjungti nacionalinės ar regionų valdžios institucijoms, jų skubios pagalbos tarnyboms arba ginkluotųjų pajėgų tarnyboms paskelbus apie ekstremaliąją padėtį.

5.2.1.1.   Jeigu variklyje sumontuotos priemonės, kuriomis operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemą galima laikinai išjungti susiklosčius ekstremaliajai padėčiai, taikomos visos šios sąlygos:

| a) | ilgiausias variklio veikimo laikas, kuriam operatorius gali išjungti raginimo imtis priemonių sistemą, yra 120 valandų; |
| --- | --- |

a)

ilgiausias variklio veikimo laikas, kuriam operatorius gali išjungti raginimo imtis priemonių sistemą, yra 120 valandų;

| b) | įsijungimo metodas sukurtas taip, kad nebūtų galimas netyčinis įsijungimas: būtų reikalaujama veiksmą savanoriškai atlikti dukart ir būtų pateikiama aiški informacija – bent įspėjimas „EMERGENCY USE ONLY“ (NAUDOTI TIK EKSTREMALIOSIOS PADĖTIES ATVEJU); |
| --- | --- |

b)

įsijungimo metodas sukurtas taip, kad nebūtų galimas netyčinis įsijungimas: būtų reikalaujama veiksmą savanoriškai atlikti dukart ir būtų pateikiama aiški informacija – bent įspėjimas „EMERGENCY USE ONLY“ (NAUDOTI TIK EKSTREMALIOSIOS PADĖTIES ATVEJU);

| c) | sistemos išjungimo režimas po 120 valandų savaime išsijungia, taip pat įrengiamos priemonės, kuriomis, ekstremaliajai padėčiai pasibaigus, operatorius galėtų ranka išjungti sistemos išjungimo režimą; |
| --- | --- |

c)

sistemos išjungimo režimas po 120 valandų savaime išsijungia, taip pat įrengiamos priemonės, kuriomis, ekstremaliajai padėčiai pasibaigus, operatorius galėtų ranka išjungti sistemos išjungimo režimą;

| d) | po 120 veikimo valandų raginimo imtis priemonių sistemos išjungti nebegalima, nebent išjungimo priemonės iš naujo suaktyvinamos įvedus gamintojo suteiktą laikinąjį saugumo kodą, kvalifikuotam techninės priežiūros specialistui perkonfigūravus variklio EVĮ arba pasinaudojus lygiaverte kiekvienam varikliui unikalia apsaugos funkcija; |
| --- | --- |

d)

po 120 veikimo valandų raginimo imtis priemonių sistemos išjungti nebegalima, nebent išjungimo priemonės iš naujo suaktyvinamos įvedus gamintojo suteiktą laikinąjį saugumo kodą, kvalifikuotam techninės priežiūros specialistui perkonfigūravus variklio EVĮ arba pasinaudojus lygiaverte kiekvienam varikliui unikalia apsaugos funkcija;

| e) | informacija apie bendrą išjungimų skaičių ir trukmę saugoma neištrinamojoje elektroninėje atmintyje arba matuokliuose ir užtikrinama, kad informacijos nebūtų galima netyčia ištrinti. Nacionalinėms tikrinimo institucijoms sudaroma galimybė skaitytuvu nuskaityti šiuos duomenis; |
| --- | --- |

e)

informacija apie bendrą išjungimų skaičių ir trukmę saugoma neištrinamojoje elektroninėje atmintyje arba matuokliuose ir užtikrinama, kad informacijos nebūtų galima netyčia ištrinti. Nacionalinėms tikrinimo institucijoms sudaroma galimybė skaitytuvu nuskaityti šiuos duomenis;

| f) | gamintojas saugo duomenis apie kiekvieną prašymą iš naujo suaktyvinti operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos laikino išjungimo priemones ir pateikia šiuos duomenis Komisijai arba nacionalinėms valdžios institucijoms, jei jos paprašo. |
| --- | --- |

f)

gamintojas saugo duomenis apie kiekvieną prašymą iš naujo suaktyvinti operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos laikino išjungimo priemones ir pateikia šiuos duomenis Komisijai arba nacionalinėms valdžios institucijoms, jei jos paprašo.

5.3.   Negriežto raginimo imtis priemonių sistema

5.3.1.   Negriežto raginimo imtis priemonių sistema įsijungia atsiradus kuriai nors iš 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 ir 9.4.1 punktuose nurodytų sąlygų.

5.3.2.   Negriežto raginimo imtis priemonių sistema laipsniškai bent 25 proc. sumažinamas didžiausias galimas variklio sukimo momentas, pasiekiamas variklio sūkių dažnio intervale nuo didžiausio sukimo momento sūkių dažnio iki reguliatoriaus stabdos taško, kaip parodyta 4.1 pav. Sukimo momentas mažinamas ne lėčiau kaip 1 proc. per minutę.

5.3.3.   Gali būti taikomi kiti raginimo imtis priemonių būdai, jeigu patvirtinimo institucijai įrodoma, kad jų griežtumo lygis yra toks pat arba didesnis.

4.1 pav.

Negriežto raginimo imtis priemonių mažinant sukimo momentą schema

Sūkių dažnis

75 proc. didžiausio sukimo momento reguliavimo arba stabdos taške

Didžiausias sukimo momentas

75 proc. didžiausio sukimo momento

Sukimo momentas

Sumažinimas 25 proc.

Reguliatoriaus stabdos taškas

Deforsuojama

5.4.   Griežto raginimo imtis priemonių sistema

5.4.1.   Griežto raginimo imtis priemonių sistema įsijungia atsiradus kuriai nors iš 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 ir 9.4.2 punktuose nurodytų sąlygų.

5.4.2.   Griežto raginimo imtis priemonių sistema ne keliais judančio mechanizmo naudingumas sumažinamas iki pakankamai sudėtingos būklės, kad operatorius būtų priverstas šalinti 6–9 skirsniuose nurodytas problemas. Tinkamomis laikomos toliau nurodytos priemonės.

| 5.4.2.1. | Variklio sukimo momentas intervale nuo didžiausio sukimo momento sūkių dažnio iki reguliatoriaus stabdos taško laipsniškai, ne lėčiau kaip 1 proc. per minutę, mažinamas nuo sukimo momento, sumažinto taikant negriežto raginimo imtis priemonių sistemą, kaip parodyta 4.1 pav., iki 50 proc. arba mažesnės didžiausio sukimo momento dalies; kintamo greičio variklių sūkių dažnis per tą patį laiką laipsniškai mažinamas iki 60 proc. arba mažesnės vardinio sūkių dažnio dalies, kaip parodyta 4.2 pav.

  4.2 pav.


  Griežto raginimo imtis priemonių mažinant sukimo momentą schema




  M [Nm]
  50 proc. sukimo momento
  0,6 * nvardinis
  Sūkių dažnis
  Sukimo momentas (Nm)
  50 proc. sukimo momento 0,6 * nvardinis |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Variklio sukimo momentas intervale nuo didžiausio sukimo momento sūkių dažnio iki reguliatoriaus stabdos taško laipsniškai, ne lėčiau kaip 1 proc. per minutę, mažinamas nuo sukimo momento, sumažinto taikant negriežto raginimo imtis priemonių sistemą, kaip parodyta 4.1 pav., iki 50 proc. arba mažesnės didžiausio sukimo momento dalies; kintamo greičio variklių sūkių dažnis per tą patį laiką laipsniškai mažinamas iki 60 proc. arba mažesnės vardinio sūkių dažnio dalies, kaip parodyta 4.2 pav.

4.2 pav.

Griežto raginimo imtis priemonių mažinant sukimo momentą schema

M [Nm]

50 proc. sukimo momento

0,6 * nvardinis

Sūkių dažnis

Sukimo momentas (Nm)

50 proc. sukimo momento 0,6 * nvardinis

| 5.4.2.2. | Gali būti taikomi kiti raginimo imtis priemonių būdai, jeigu patvirtinimo institucijai įrodoma, kad jų griežtumo lygis yra toks pat arba didesnis. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Gali būti taikomi kiti raginimo imtis priemonių būdai, jeigu patvirtinimo institucijai įrodoma, kad jų griežtumo lygis yra toks pat arba didesnis.

5.5.   Atsižvelgiant į saugos aspektus ir siekiant sudaryti sąlygas savaiminei diagnostikai, leidžiama pasinaudoti raginimo imtis priemonių sistemos išjungimo funkcija, kad būtų pasiekta visa variklio galia, tik tai:

| a) | gali trukti ne ilgiau kaip 30 minučių ir |
| --- | --- |

a)

gali trukti ne ilgiau kaip 30 minučių ir

| b) | gali pasikartoti ne daugiau kaip 3 kartus kiekvienu operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos veikimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

b)

gali pasikartoti ne daugiau kaip 3 kartus kiekvienu operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos veikimo laikotarpiu.

5.6.   Pašalinus operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo priežastis, sistema išsijungia. Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema negali automatiškai išsijungti, kol jos įsijungimo priežastys nepašalintos.

5.7.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo ir išsijungimo procedūros išsamiai aprašytos 11 skirsnyje.

5.8.   Teikdamas ES tipo patvirtinimo paraišką pagal šį reglamentą, gamintojas įrodo, kad operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema veikia, kaip nustatyta 11 skirsnyje.

6.   Reagento lygis

6.1.   Reagento lygio indikatorius

Ne keliais judančiame mechanizme įrengiamas indikatorius, kad operatorius būtų aiškiai informuojamas apie reagento lygį talpykloje. Užtikrinamas toks būtiniausias reagento indikatoriaus veikimo lygis, kad, įsijungus 4 skirsnyje nurodytai operatoriaus įspėjimo sistemai, jis nuolat rodytų reagento lygį. Reagento indikatorius gali būti analoginis arba skaitmeninis ekranas, o lygis jame gali būti rodomas kaip visos talpyklos tūrio dalis, kaip likęs reagento kiekis arba kaip likęs numatytas jo naudojimo laikas.

6.2.   Operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimas

6.2.1.   4 skirsnyje nurodyta operatoriaus įspėjimo sistema įsijungia, kai reagento lygis talpykloje tampa mažesnis negu 10 proc. jos tūrio arba nebesiekia gamintojo nustatyto aukštesnio lygio.

6.2.2.   Įspėjimo signalas turi būti pakankamai aiškus, kad iš jo ir iš reagento indikatoriaus operatorius suprastų, jog reagento lygis yra žemas. Jeigu į įspėjimo sistemą integruota pranešimų rodymo sistema, joje rodomas pranešimas, kad reagento lygis yra žemas (pvz., „urea level low“ (žemas karbamido lygis), „AdBlue level low“ (žemas AdBlue lygis) arba „reagent low“ (žemas reagento lygis)).

6.2.3.   Iš pradžių operatoriaus įspėjimo sistema neprivalo veikti nenutrūkstamai (pvz., pranešimas neturi būti rodomas nuolat), tačiau reagentui vis labiau senkant ir artėjant operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo momentui operatoriaus įspėjimo sistema veikia vis intensyviau (pvz., kinta lemputės mirksėjimo dažnumas), galop ima veikti nenutrūkstamai. Pranešimo operatoriui kulminacinis taškas yra gamintojo nustatytame lygyje, tačiau kai įsijungia 6.3 punkte nurodyta operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema, pranešimas turi būti kur kas geriau matomas negu tada, kai sistema įsijungė pirmą kartą.

6.2.4.   Nenutrūkstamo įspėjimo signalo turi būti neįmanoma lengvai išjungti arba nepaisyti. Jeigu į įspėjimo sistemą integruota pranešimų rodymo sistema, joje rodomas aiškus pranešimas (pvz., „fill up urea“ (papildykite karbamido), „fill up AdBlue“ (papildykite AdBlue) arba „fill up reagent“ (papildykite reagento)). Nenutrūkstamus įspėjimo signalus laikinai gali pertraukti kiti įspėjimo signalai, kuriais perduodama svarbi saugos informacija.

6.2.5.   Operatoriaus įspėjimo sistemos turi būti neįmanoma išjungti tol, kol reagento nebus papildyta iki lygio, kuriam esant sistema neturi įsijungti.

6.3.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimas

6.3.1.   5.3 punkte aprašyta negriežto raginimo imtis priemonių sistema įsijungia, jei reagento lygis talpykloje tampa mažesnis nei 2,5 proc. viso jos vardinio tūrio arba nebesiekia gamintojo nustatyto aukštesnio lygio.

6.3.2.   5.4 punkte aprašyta griežto raginimo imtis priemonių sistema įsijungia, jei reagento talpykla ištuštėja, t. y. kai dozavimo sistema nebegali paimti reagento iš talpyklos, arba kai reagento lygis sumažėja iki kurio nors gamintojo nustatyto lygio, mažesnio už 2,5 proc. viso talpyklos vardinio tūrio.

6.3.3.   Išskyrus 5.5 punkte nustatytus atvejus, negriežto arba griežto raginimo imtis priemonių sistemos turi būti neįmanoma išjungti tol, kol reagento nebus papildyta iki lygio, kuriam esant atitinkama sistema neturi įsijungti.

7.   Reagento kokybės stebėsena

7.1.   Variklyje arba ne keliais judančiame mechanizme turi būti priemonių, leidžiančių nustatyti, kad ne keliais judančiame mechanizme naudojamas netinkamas reagentas.

7.1.1.   Gamintojas nurodo mažiausią priimtiną reagento koncentraciją CDmin, kuriai esant per išmetimo vamzdį išmetamo NOx kiekis neviršija mažesniosios iš šių verčių: dydžio, gauto taikytiną NOx ribinę vertę padauginus iš 2,25, arba dydžio, gauto prie NOx ribinės vertės pridėjus 1,5 g/kWh. Tam tikrų pakategorių varikliams, kuriems taikoma bendra HC ir NOx ribinė vertė, taikytina NOx ribinė vertė pagal šį punktą yra bendra HC ir NOx ribinė vertė, atėmus 0,19 g/kWh.

7.1.1.1.   CDmin vertės tinkamumas įrodomas ES tipo patvirtinimo metu vykdant 13 skirsnyje nustatytą procedūrą, tinkama CDmin vertė įrašoma į I priedo 8 skirsnyje nurodytą išplėstą dokumentų rinkinį.

7.1.2.   Jei reagento koncentracija mažesnė už CDmin, tai visais atvejais turi būti nustatyta ir pagal 7.1 punktą toks reagentas laikomas netinkamu.

7.1.3.   Reagento kokybė matuojama specialiu matuokliu (reagento kokybės matuokliu). Reagento kokybės matuokliu matuojama variklio veikimo naudojant netinkamą reagentą trukmė valandomis.

7.1.3.1.   Kitas variantas – gamintojas gali netinkamą reagento kokybę grupuoti su vienu ar keliais 8 ir 9 skirsniuose išvardytais gedimais ir jiems naudoti bendrą matuoklį.

7.1.4.   Reagento kokybės matuoklio įjungimo ir išjungimo kriterijai ir mechanizmai išsamiai aprašyti 11 skirsnyje.

7.2.   Operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimas

Stebėsenos sistemai patvirtinus, kad reagento kokybė netinkama, įsijungia 4 skirsnyje aprašyta operatoriaus įspėjimo sistema. Jeigu į įspėjimo sistemą integruota pranešimų rodymo sistema, rodomas pranešimas, kuriame nurodoma įspėjimo priežastis (pvz., „incorrect urea detected“ (netinkamas karbamidas), „incorrect AdBlue detected“ (netinkamas AdBlue) arba „incorrect reagent detected“ (netinkamas reagentas)).

7.3.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimas

7.3.1.   5.3 punkte aprašyta negriežto raginimo imtis priemonių sistema įsijungia, jei reagento kokybė nepagerinama ne vėliau kaip per 10 variklio veikimo valandų nuo 7.2 punkte aprašyto operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimo.

7.3.2.   5.4 punkte aprašyta griežto raginimo imtis priemonių sistema įsijungia, jei reagento kokybė nepagerinama ne vėliau kaip per 20 variklio veikimo valandų nuo 7.2 punkte aprašyto operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimo.

7.3.3.   Jeigu triktis kartojasi, valandų skaičius iki raginimo imtis priemonių sistemų įsijungimo mažinamas 11 skirsnyje aprašytu metodu.

8.   Reagento dozavimas

8.1.   Variklyje įrengiamos dozavimo sutrikimo nustatymo priemonės.

8.2.   Reagento dozavimo matuoklis

8.2.1.   Įrengiamas specialus dozavimo matuoklis (dozavimo matuoklis). Juo apskaičiuojama variklio veikimo sutrikus reagento dozavimui trukmė valandomis. Tai nėra būtina, jei dozavimas sutrikdomas pagal variklio EVĮ komandą, kai tam tikromis ne keliais judančio mechanizmo eksploatavimo sąlygomis ne keliais judančio mechanizmo teršalų išmetimo sistemų veikimui reagento dozavimas nereikalingas.

8.2.1.1.   Kitas variantas – gamintojas gali reagento dozavimo gedimą grupuoti su vienu ar keliais 7 ir 9 skirsniuose išvardytais gedimais ir jiems naudoti bendrą matuoklį.

8.2.2.   Reagento dozavimo matuoklio įsijungimo ir išsijungimo kriterijai ir mechanizmai išsamiai aprašyti 11 skirsnyje.

8.3.   Operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimas

4 skirsnyje aprašyta operatoriaus įspėjimo sistema įsijungia, jei sutrinka dozavimas ir pagal 8.2.1 punktą įsijungia dozavimo matuoklis. Jeigu į įspėjimo sistemą integruota pranešimų rodymo sistema, rodomas pranešimas, kuriame nurodoma įspėjimo priežastis (pvz., „urea dosing malfunction“ (karbamido dozavimo triktis), „AdBlue dosing malfunction“ (AdBlue dozavimo triktis) arba „reagent dosing malfunction“ (reagento dozavimo triktis)).

8.4.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimas

8.4.1.   5.3 punkte aprašyta negriežto raginimo imtis priemonių sistema įsijungia, jei reagento dozavimo sutrikimas nepašalinamas ne vėliau kaip per 10 variklio veikimo valandų nuo 8.3 punkte aprašyto operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimo.

8.4.2.   5.4 punkte aprašyta griežto raginimo imtis priemonių sistema įsijungia, jei reagento dozavimo sutrikimas nepašalinamas ne vėliau kaip per 20 variklio veikimo valandų nuo 8.3 punkte aprašyto operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimo.

8.4.3.   Jeigu triktis kartojasi, valandų skaičius iki raginimo imtis priemonių sistemų įsijungimo mažinamas 11 skirsnyje aprašytu metodu.

9.   Stebėsenos gedimai, kurie gali būti susiję su neteisėtu keitimu

9.1.   Be reagento lygio talpykloje ir reagento kokybės bei dozavimo sutrikimų, taip pat stebimi šie gedimai, nes jie gali būti susiję su neteisėtu keitimu:

| a) | išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) vožtuvo triktis; |
| --- | --- |

a)

išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) vožtuvo triktis;

| b) | 9.2.1 punkte aprašyti NOx kontrolės diagnostikos (NKD) sistemos gedimai. |
| --- | --- |

b)

9.2.1 punkte aprašyti NOx kontrolės diagnostikos (NKD) sistemos gedimai.

9.2.   Stebėsenos reikalavimai

9.2.1.   NOx kontrolės diagnostikos (NKD) sistema stebima, siekiant nustatyti, ar nėra elektros sistemos gedimų ir ar nėra pašalintas arba atjungtas koks nors jutiklis, be kurio ja nebegalima nustatyti kitų 6–8 skirsniuose nurodytų gedimų (sudedamųjų dalių stebėsena).

Iš jutiklių, turinčių įtakos diagnostikos pajėgumams, paminėtini jutikliai, kuriais tiesiogiai matuojama NOx koncentracija, karbamido kokybės jutikliai, aplinkos stebėsenos jutikliai ir jutikliai, naudojami reagento dozavimui, reagento lygiui arba reagento sąnaudoms stebėti.

9.2.2.   IDR vožtuvo matuoklis

9.2.2.1.   Įrengiamas specialus IDR vožtuvo veikimo trikčių matuoklis. IDR vožtuvo matuokliu matuojama variklio veikimo trukmė valandomis nuo to momento, kai patvirtinamas aktyvus DTK, susijęs su IDR vožtuvo veikimo triktimi.

9.2.2.1.1.   Kitas variantas – gamintojas gali IDR vožtuvo veikimo sutrikimo gedimus grupuoti su vienu ar keliais 7 bei 8 skirsniuose ir 9.2.3 punkte išvardytais gedimais ir jiems naudoti bendrą matuoklį.

9.2.2.2.   IDR vožtuvo matuoklio įsijungimo ir išsijungimo kriterijai ir mechanizmai išsamiai aprašyti 11 skirsnyje.

9.2.3.   NKD sistemos matuoklis (-iai)

9.2.3.1.   Įrengiama po specialų kiekvieno 9.1 punkto b papunktyje aptarto stebėsenos gedimo matuoklį. NKD sistemos matuokliais matuojama variklio veikimo trukmė valandomis nuo to momento, kai patvirtinamas aktyvus DTK, susijęs su NKD sistemos triktimi. Gedimus galima grupuoti po kelis ir jiems naudoti bendrą matuoklį.

9.2.3.1.1.   Kitas variantas – gamintojas gali NKD sistemos gedimus grupuoti su vienu arba keliais 7 bei 8 skirsniuose ir 9.2.2 punkte išvardytais gedimais ir jiems naudoti bendrą matuoklį.

9.2.3.2.   NKD sistemos matuoklio (-ių) įsijungimo ir išsijungimo kriterijai ir mechanizmai išsamiai aprašyti 11 skirsnyje.

9.3.   Operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimas

4 skirsnyje aprašyta operatoriaus įspėjimo sistema įsijungia įvykus kuriam nors iš 9.1 punkte nurodytų gedimų ir joje nurodoma, kad reikia skubaus taisymo. Jeigu įspėjimo sistemoje integruota pranešimų rodymo sistema, rodomas pranešimas, kuriame nurodoma įspėjimo priežastis (pvz., „reagent dosing valve disconnected“ (atjungtas reagento dozavimo vožtuvas) arba „critical emission failure“ (kritinis teršalų išmetimo sistemos gedimas)).

9.4.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimas

9.4.1.   5.3 punkte aprašyta negriežto raginimo imtis priemonių sistema įsijungia, jei 9.1 punkte nurodytas gedimas nepašalinamas ne vėliau kaip per 36 variklio veikimo valandas nuo 9.3 punkte aprašyto operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimo.

9.4.2.   5.4 punkte aprašyta griežto raginimo imtis priemonių sistema įsijungia, jei 9.1 punkte nurodytas gedimas nepašalinamas ne vėliau kaip per 100 variklio veikimo valandų nuo 9.3 punkte aprašyto operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimo.

9.4.3.   Jeigu triktis kartojasi, valandų skaičius iki raginimo imtis priemonių sistemų įsijungimo mažinamas 11 skirsnyje aprašytu metodu.

9.5.   Užuot taikęs 9.2 punkte nustatytus reikalavimus, gamintojas gali naudoti išmetimo sistemoje įtaisytą NOx jutiklį. Tokiu atveju:

| a) | NOx vertė negali viršyti mažesniojo iš šių dydžių: dydžio, gauto taikytiną NOx ribinę vertę padauginus iš 2,25, arba dydžio, gauto prie taikytinos NOx ribinės vertės pridėjus 1,5 g/kWh. Tam tikrų pakategorių varikliams, kuriems taikoma bendra HC ir NOx ribinė vertė, taikytina NOx ribinė vertė pagal šį punktą yra bendra HC ir NOx ribinė vertė, atėmus 0,19 g/kWh; |
| --- | --- |

a)

NOx vertė negali viršyti mažesniojo iš šių dydžių: dydžio, gauto taikytiną NOx ribinę vertę padauginus iš 2,25, arba dydžio, gauto prie taikytinos NOx ribinės vertės pridėjus 1,5 g/kWh. Tam tikrų pakategorių varikliams, kuriems taikoma bendra HC ir NOx ribinė vertė, taikytina NOx ribinė vertė pagal šį punktą yra bendra HC ir NOx ribinė vertė, atėmus 0,19 g/kWh;

| b) | galima žymėti vieną gedimą „high NOx – root cause unknown“ (didelis kiekis NOx – pagrindinė priežastis nežinoma); |
| --- | --- |

b)

galima žymėti vieną gedimą „high NOx – root cause unknown“ (didelis kiekis NOx – pagrindinė priežastis nežinoma);

| c) | 9.4.1 punkte turi būti nurodyta „per 10 variklio veikimo valandų“; |
| --- | --- |

c)

9.4.1 punkte turi būti nurodyta „per 10 variklio veikimo valandų“;

| d) | 9.4.2 punkte turi būti nurodyta „per 20 variklio veikimo valandų“. |
| --- | --- |

d)

9.4.2 punkte turi būti nurodyta „per 20 variklio veikimo valandų“.

10.   Parodomojo bandymo reikalavimai

10.1.   Bendrosios nuostatos

Atitiktis šio priedėlio reikalavimams įrodoma per ES tipo patvirtinimo procedūrą, kaip parodyta 4.1 lentelėje ir aprašyta šiame 10 skirsnyje, atliekant:

| a) | įspėjimo sistemos įsijungimo parodomąjį bandymą; |
| --- | --- |

a)

įspėjimo sistemos įsijungimo parodomąjį bandymą;

| b) | negriežto raginimo imtis priemonių sistemos, jei taikoma, įsijungimo parodomąjį bandymą; |
| --- | --- |

b)

negriežto raginimo imtis priemonių sistemos, jei taikoma, įsijungimo parodomąjį bandymą;

| c) | griežto raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo parodomąjį bandymą. |
| --- | --- |

c)

griežto raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo parodomąjį bandymą.

10.2.   Variklių šeimos ir variklių su NKD sistema šeimos

Variklių šeimos arba variklių su NKD sistema šeimos atitiktį šio 10 skirsnio reikalavimams galima įrodyti atliekant bandymus su vienu iš nagrinėjamos šeimos variklių, jeigu gamintojas patvirtinimo institucijai įrodo, kad tos šeimos variklių stebėsenos sistemos, būtinos atitikčiai šio priedėlio reikalavimams užtikrinti, yra panašios.

10.2.1.   Tai, kad kitų variklių su NKD sistema šeimos variklių stebėsenos sistemos yra panašios, gali būti įrodoma patvirtinimo institucijoms pateikiant, pvz., algoritmus, funkcinę analizę ir kt.

10.2.2.   Bandomąjį variklį parenka gamintojas, suderinęs su patvirtinimo institucija. Tai gali būti pirminis arba kitas nagrinėjamos šeimos variklis.

10.2.3.   Jeigu variklių šeimos varikliai priklauso prie variklių su NKD sistema šeimos, kuriai ES tipo patvirtinimas pagal 10.2.1 punktą (4.3 pav.) jau suteiktas, tos variklių šeimos atitiktis laikoma įrodyta be papildomų bandymų, jei gamintojas institucijai įrodo, kad nagrinėjamo variklio šeimos ir variklių su NKD sistema šeimos variklių stebėsenos sistemos, būtinos atitikčiai šio priedėlio reikalavimams užtikrinti, yra panašios.

4.1 lentelė

Pagal 10.3 ir 10.4 punktų nuostatas atliekamo parodomojo bandymo turinio pavyzdys

| Mechanizmas | Parodomojo bandymo elementai |
| --- | --- |
| 10.3 punkte aprašytas įspėjimo sistemos įsijungimas | — | 2 įsijungimo bandymai (įskaitant atvejį, kai trūksta reagento) |

Mechanizmas

Parodomojo bandymo elementai

10.3 punkte aprašytas įspėjimo sistemos įsijungimas

—

2 įsijungimo bandymai (įskaitant atvejį, kai trūksta reagento)

| — | Papildomi parodomojo bandymo elementai, jei reikia |
| --- | --- |

—

Papildomi parodomojo bandymo elementai, jei reikia

10.4 punkte aprašytas negriežto raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimas

| — | 2 įsijungimo bandymai (įskaitant atvejį, kai trūksta reagento) |
| --- | --- |

—

2 įsijungimo bandymai (įskaitant atvejį, kai trūksta reagento)

| — | Papildomi parodomojo bandymo elementai, jei reikia |
| --- | --- |

—

Papildomi parodomojo bandymo elementai, jei reikia

| — | 1 sukimo momento sumažinimo bandymas |
| --- | --- |

—

1 sukimo momento sumažinimo bandymas

10.4.6 punkte aprašytas griežto raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimas

| — | 2 įsijungimo bandymai (įskaitant atvejį, kai trūksta reagento) |
| --- | --- |

—

2 įsijungimo bandymai (įskaitant atvejį, kai trūksta reagento)

| — | Papildomi parodomojo bandymo elementai, jei reikia |
| --- | --- |

—

Papildomi parodomojo bandymo elementai, jei reikia

4.3 pav.

Anksčiau įrodyta variklių su NKD sistema šeimos atitiktis

Variklių su NKD sistema šeima Nr. 1

Variklių šeima Nr. 2

Variklių šeima Nr. 1

Variklių su NKD sistema šeimos Nr.1 atitiktis įrodyta dėl variklių šeimos Nr. 2

Variklių šeimos Nr. 1 atitiktis laikoma įrodyta

10.3.   Įspėjimo sistemos įsijungimo parodomasis bandymas

10.3.1.   Įspėjimo sistemos įsijungimo atitiktis įrodoma atliekant du bandymus: reagento trūkumo ir vienos iš 7–9 skirsniuose aprašytų kategorijų gedimo.

10.3.2.   Gedimų, kurie bus bandomi, pasirinkimas

10.3.2.1.   Norint įrodyti, kad įspėjimo sistema įsijungia, kai reagento kokybė yra netinkama, parenkamas reagentas, kurio veiklioji sudedamoji dalis praskiesta bent taip, kaip nurodyta gamintojo pagal 7 skirsnio reikalavimus.

10.3.2.2.   Norint įrodyti, kad įspėjimo sistema įsijungia, kai įvyksta 9 skirsnyje aprašyti gedimai, kurie gali būti susiję su neteisėtu keitimu, gedimai parenkami laikantis toliau nurodytų reikalavimų.

| 10.3.2.2.1. | Gamintojas pateikia patvirtinimo institucijai tokių galimų gedimų sąrašą. |
| --- | --- |

10.3.2.2.1.

Gamintojas pateikia patvirtinimo institucijai tokių galimų gedimų sąrašą.

| 10.3.2.2.2. | Patvirtinimo institucija iš šio 10.3.2.2.1 punkte nurodyto sąrašo parenka gedimą, kuris bus nagrinėjamas atliekant bandymą. |
| --- | --- |

10.3.2.2.2.

Patvirtinimo institucija iš šio 10.3.2.2.1 punkte nurodyto sąrašo parenka gedimą, kuris bus nagrinėjamas atliekant bandymą.

10.3.3.   Parodomasis bandymas

10.3.3.1.   Šiuo atveju dėl kiekvieno 10.3.1 punkte nurodyto gedimo atliekamas atskiras bandymas.

10.3.3.2.   Atliekant bandymą neturi būti kitų gedimų, išskyrus parinktąjį bandymui.

10.3.3.3.   Prieš pradedant bandymą ištrinami visi DTK.

10.3.3.4.   Gamintojui paprašius ir patvirtinimo institucijai sutikus, bandymui parinktus gedimus galima imituoti.

10.3.3.5.   Gedimų, išskyrus reagento trūkumą, nustatymas

Įvykus gedimui, išskyrus reagento trūkumą, arba jį imitavus, gedimas nustatomas toliau aprašyta tvarka.

| 10.3.3.5.1. | NKD sistema sureaguoja į patvirtinimo institucijos parinktą atitinkamą gedimą pagal šio priedėlio nuostatas. Jeigu sistema įsijungia per du iš eilės 10.3.3.7 punkte nurodytus NKD bandymų ciklus, laikoma, jog tai įrodyta.
  Jeigu stebėsenos aprašyme nurodyta, kad tam tikro prietaiso atliekamai stebėsenai užbaigti reikia daugiau kaip dviejų NKD bandymų ciklų, ir patvirtinimo institucija tam pritaria, NKD bandymų ciklų skaičius gali būti padidintas iki trijų.
  Atliekant parodomąjį bandymą po kiekvieno atskiro NKD bandymų ciklo variklis gali būti išjungiamas. Laikotarpiu iki kito paleidimo atsižvelgiama į bet kokią įmanomą stebėsenos veiką po variklio išjungimo ir į bet kokią stebėsenai atlikti būtiną sąlygą, kuri turi egzistuoti kitą kartą paleidžiant variklį. |
| --- | --- |

10.3.3.5.1.

NKD sistema sureaguoja į patvirtinimo institucijos parinktą atitinkamą gedimą pagal šio priedėlio nuostatas. Jeigu sistema įsijungia per du iš eilės 10.3.3.7 punkte nurodytus NKD bandymų ciklus, laikoma, jog tai įrodyta.

Jeigu stebėsenos aprašyme nurodyta, kad tam tikro prietaiso atliekamai stebėsenai užbaigti reikia daugiau kaip dviejų NKD bandymų ciklų, ir patvirtinimo institucija tam pritaria, NKD bandymų ciklų skaičius gali būti padidintas iki trijų.

Atliekant parodomąjį bandymą po kiekvieno atskiro NKD bandymų ciklo variklis gali būti išjungiamas. Laikotarpiu iki kito paleidimo atsižvelgiama į bet kokią įmanomą stebėsenos veiką po variklio išjungimo ir į bet kokią stebėsenai atlikti būtiną sąlygą, kuri turi egzistuoti kitą kartą paleidžiant variklį.

| 10.3.3.5.2. | Įspėjimo sistemos įsijungimo parodomasis bandymas laikomas atliktu, jeigu kiekvieno pagal 10.3.2.1 punktą atliekamo parodomojo bandymo pabaigoje įspėjimo sistema tinkamai įsijungė ir pasirinkto gedimo DTK būsena yra „patvirtintas ir aktyvus“. |
| --- | --- |

10.3.3.5.2.

Įspėjimo sistemos įsijungimo parodomasis bandymas laikomas atliktu, jeigu kiekvieno pagal 10.3.2.1 punktą atliekamo parodomojo bandymo pabaigoje įspėjimo sistema tinkamai įsijungė ir pasirinkto gedimo DTK būsena yra „patvirtintas ir aktyvus“.

10.3.3.6.   Gedimo nustatymas, kai trūksta reagento

Norint įrodyti, kad įspėjimo sistema įsijungia, kai trūksta reagento, variklis gamintojo nuožiūra veikia vieną arba daugiau NKD bandymų ciklų.

10.3.3.6.1.   Parodomasis bandymas pradedamas esant gamintojo ir patvirtinimo institucijos sutartam reagento lygiui, tačiau tas lygis turi būti ne mažesnis kaip 10 proc. talpyklos vardinio tūrio.

10.3.3.6.2.   Įspėjimo sistema laikoma veikiančia tinkamai, jeigu įvykdomos visos šios sąlygos:

| a) | įspėjimo sistema įsijungia, kai reagento lygis sudaro 10 proc. arba didesnę reagento talpyklos tūrio dalį, ir |
| --- | --- |

a)

įspėjimo sistema įsijungia, kai reagento lygis sudaro 10 proc. arba didesnę reagento talpyklos tūrio dalį, ir

| b) | nenutrūkstamo įspėjimo sistema įsijungia, kai reagento lygis pasiekia gamintojo deklaruotą arba už ją didesnę vertę, kaip nurodyta 6 skirsnyje. |
| --- | --- |

b)

nenutrūkstamo įspėjimo sistema įsijungia, kai reagento lygis pasiekia gamintojo deklaruotą arba už ją didesnę vertę, kaip nurodyta 6 skirsnyje.

10.3.3.7.   NKD bandymų ciklas

10.3.3.7.1.   Atliekant šiame 10 skirsnyje aptariamą NKD bandymų ciklą, siekiant įrodyti, kad NKD sistema veikia tinkamai, NRE-v-3, NRE-v-4, NRE-v-5, NRE-v-6 pakategorių varikliams taikomas įšilusio variklio paleidimo NRTC, o visų kitų kategorijų varikliams – taikytinas NRSC.

10.3.3.7.2.   Gamintojui paprašius ir patvirtinimo institucijai tai patvirtinus, konkrečiam stebėjimo prietaisui gali būti taikomas alternatyvus NKD bandymų ciklas (pvz., ne NRTC arba NRSC). Prašyme pateikiama informacija (techniniai argumentai, imitavimo informacija, bandymų rezultatai ir kt.), iš kurios matyti, kad:

| a) | taikant prašomą bandymų ciklą, stebėjimo prietaisas veiks realiomis veikimo sąlygomis, ir |
| --- | --- |

a)

taikant prašomą bandymų ciklą, stebėjimo prietaisas veiks realiomis veikimo sąlygomis, ir

| b) | 10.3.3.7.1 punkte nurodytas taikytinas NKD bandymų ciklas yra mažiau tinkamas nagrinėjamai stebėsenai atlikti. |
| --- | --- |

b)

10.3.3.7.1 punkte nurodytas taikytinas NKD bandymų ciklas yra mažiau tinkamas nagrinėjamai stebėsenai atlikti.

10.3.4.   Įspėjimo sistemos įsijungimo parodomasis bandymas laikomas atliktu, jeigu kiekvieno pagal 10.3.3 punktą atliekamo parodomojo bandymo pabaigoje įspėjimo sistema tinkamai įsijungė.

10.4.   Raginimo imtis priemonių sistemos parodomasis bandymas

10.4.1.   Raginimo imtis priemonių sistemos parodomasis bandymas atliekamas bandymais variklio bandymų stende.

10.4.1.1.   Visos variklyje fiziškai nesumontuotos sudedamosios dalys arba posistemės, įskaitant, be kita ko, aplinkos temperatūros jutiklius, lygio jutiklius ir operatoriaus įspėjimo bei informavimo sistemas, kurių reikia parodomajam bandymui atlikti, prijungiamos prie šiam tikslui skirto variklio arba patvirtinimo institucijai priimtinu būdu imituojamos.

10.4.1.2.   Gamintojui taip nutarus ir patvirtinimo institucijai sutikus, parodomuosius bandymus galima atlikti ir su visu ne keliais judančiu mechanizmu ar įranga – ne keliais judantis mechanizmas įtvirtinamas tinkamame bandymų stende arba, nepaisant 10.4.1 punkto, kontroliuojamomis sąlygomis išbandomas bandymų kelyje.

10.4.2.   Atliekant bandymo veiksmų seką, parodoma, kaip, jei trūksta reagento arba įvyksta kuris nors iš 7, 8 arba 9 skirsnyje nurodytų gedimų, įsijungia raginimo imtis priemonių sistema.

10.4.3.   Šio parodomojo bandymo tikslais:

| a) | patvirtinimo institucija, be reagento trūkumo, parenka vieną iš 7, 8 arba 9 skirsnyje nurodytų gedimų, prieš tai naudotą įspėjimo sistemos parodomajam bandymui; |
| --- | --- |

a)

patvirtinimo institucija, be reagento trūkumo, parenka vieną iš 7, 8 arba 9 skirsnyje nurodytų gedimų, prieš tai naudotą įspėjimo sistemos parodomajam bandymui;

| b) | suderinus su patvirtinimo institucija, gamintojui leidžiama pagreitinti bandymą imituojant, kad suėjo tam tikra veikimo trukmė valandomis; |
| --- | --- |

b)

suderinus su patvirtinimo institucija, gamintojui leidžiama pagreitinti bandymą imituojant, kad suėjo tam tikra veikimo trukmė valandomis;

| c) | tai, kad sukimo momentas sumažintas, kaip reikalaujama, kai įsijungia negriežto raginimo imtis priemonių sistema, galima įrodyti tuo pačiu metu, kai pagal šį reglamentą yra vykdoma bendroji variklio veikimo patvirtinimo procedūra. Tokiu atveju per raginimo imtis priemonių sistemos parodomąjį bandymą sukimo momento atskirai matuoti nereikia; |
| --- | --- |

c)

tai, kad sukimo momentas sumažintas, kaip reikalaujama, kai įsijungia negriežto raginimo imtis priemonių sistema, galima įrodyti tuo pačiu metu, kai pagal šį reglamentą yra vykdoma bendroji variklio veikimo patvirtinimo procedūra. Tokiu atveju per raginimo imtis priemonių sistemos parodomąjį bandymą sukimo momento atskirai matuoti nereikia;

| d) | griežto raginimo imtis priemonių sistemos parodomasis bandymas atliekamas pagal 10.4.6 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

d)

griežto raginimo imtis priemonių sistemos parodomasis bandymas atliekamas pagal 10.4.6 punkto reikalavimus.

10.4.4.   Be to, gamintojas įrodo, kad raginimo imtis priemonių sistema veikia 7, 8 arba 9 skirsnyje nurodytomis gedimų sąlygomis, kurios nebuvo pasirinktos taikyti atliekant 10.4.1–10.4.3 punktuose aprašytus parodomuosius bandymus.

Tai galima įrodyti patvirtinimo institucijai pateikus techninių dokumentų rinkinį su įrodymais, pvz., algoritmais, funkcinėmis analizėmis ir pirmiau atliktų bandymų rezultatais.

10.4.4.1.   Papildomais parodomaisiais bandymais patvirtinimo institucijai priimtinu būdu pirmiausia įrodoma, kad variklio EVĮ įdiegtas tinkamas sukimo momento mažinimo mechanizmas.

10.4.5.   Negriežto raginimo imtis priemonių sistemos parodomasis bandymas

10.4.5.1.   Šis parodomasis bandymas pradedamas, kai, aptikus patvirtinimo institucijos parinktą gedimą, įsijungia įspėjimo sistema arba, jeigu reikia, nenutrūkstamo įspėjimo sistema.

10.4.5.2.   Tikrinant, kaip sistema reaguoja, jeigu talpykloje nepakanka reagento, variklis laikomas įjungtas tol, kol reagento lygis pasiekia 2,5 proc. viso talpyklos vardinio tūrio arba gamintojo pagal 6.3.1 punktą deklaruotą vertę, kuriai esant turi įsijungti negriežto raginimo imtis priemonių sistema.

10.4.5.2.1.   Gamintojas, patvirtinimo institucijai sutikus, gali imituoti nenutrūkstamą veikimą išsiurbdamas reagentą iš talpyklos varikliui veikiant arba variklį išjungęs.

10.4.5.3.   Tikrinant, kaip sistema reaguoja į kitokį gedimą, ne reagento trūkumą talpykloje, variklis laikomas įjungtas reikiamą 4.3 lentelėje nurodytą veikimo valandų skaičių arba, gamintojo sprendimu, tol, kol atitinkamu matuokliu užregistruojama vertė, kuriai esant įsijungia negriežto raginimo imtis priemonių sistema.

10.4.5.4.   Negriežto raginimo imtis priemonių sistemos parodomasis bandymas laikomas atliktu, jeigu gamintojas patvirtinimo institucijai įrodo, kad kiekvieno pagal 10.4.5.2 ir 10.4.5.3 punktus atliekamo parodomojo bandymo pabaigoje variklio EVĮ įjungia sukimo momento mažinimo mechanizmą.

10.4.6.   Griežto raginimo imtis priemonių sistemos parodomasis bandymas

10.4.6.1.   Parodomasis bandymas pradedamas tomis sąlygomis, kuriomis pirmiau įsijungė negriežto raginimo imtis priemonių sistema. Jį galima atlikti tęsiant bandymus, pradėtus siekiant parodyti, kaip veikia negriežto raginimo imtis priemonių sistema.

10.4.6.2.   Tikrinant, kaip sistema reaguoja į reagento trūkumą talpykloje, variklis laikomas įjungtas, kol reagento talpykla ištuštėja arba kol pasiekiamas mažesnis kaip 2,5 proc. visos talpyklos vardinio tūrio lygis, kuriam esant, kaip deklaravo gamintojas, įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema.

10.4.6.2.1.   Gamintojas, patvirtinimo institucijai sutikus, gali imituoti nenutrūkstamą veikimą išsiurbdamas reagentą iš talpyklos varikliui veikiant arba variklį išjungęs.

10.4.6.3.   Tikrinant, kaip sistema reaguoja į kitokį gedimą, ne reagento trūkumą talpykloje, variklis laikomas įjungtas reikiamą 4.4 lentelėje nurodytą veikimo valandų skaičių arba, gamintojo sprendimu, tol, kol atitinkamu matuokliu užregistruojama vertė, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema.

10.4.6.4.   Griežto raginimo imtis priemonių sistemos parodomasis bandymas laikomas atliktu, jeigu gamintojas patvirtinimo institucijai įrodo, kad kiekvieno pagal 10.4.6.2 ir 10.4.6.3 punktus atliekamo parodomojo bandymo pabaigoje įsijungia šiame priedėlyje nagrinėjamas griežto raginimo imtis priemonių mechanizmas.

10.4.7.   Kitas variantas – gamintojas, jei taip nusprendžia ir patvirtinimo institucija su tuo sutinka, raginimo imtis priemonių mechanizmų parodomąjį bandymą pagal 5.4 ir 10.4.1.2 punktų reikalavimus gali atlikti su visu ne keliais judančiu mechanizmu, ne keliais judantį mechanizmą įtvirtinęs tinkamame bandymų stende arba kontroliuojamomis sąlygomis mechanizmą išbandydamas bandymų kelyje.

10.4.7.1.   Ne keliais judantis mechanizmas laikomas įjungtas, kol parinkto gedimo matuoklyje pasiekiamas reikiamas 4.4 lentelėje nurodytas veikimo valandų skaičius arba atitinkamai kol ištuštėja reagento talpykla ar pasiekiamas mažesnis kaip 2,5 proc. viso talpyklos vardinio tūrio lygis, kuriam esant, kaip nurodė gamintojas, įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema.

11.   Operatoriaus įspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistemų įsijungimo ir išsijungimo mechanizmų aprašymas

11.1.   Siekiant papildyti šiame priedėlyje nustatytus reikalavimus dėl įspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistemų įsijungimo ir išsijungimo mechanizmų, šiame 11 skirsnyje nustatomi šių įsijungimo ir išsijungimo mechanizmų diegimo techniniai reikalavimai.

11.2.   Įspėjimo sistemos įsijungimo ir išsijungimo mechanizmai

11.2.1.   Operatoriaus įspėjimo sistema įsijungia, kai pasiekiama 4.2 lentelėje nurodyta diagnostinio trikties kodo (DTK), susijusio su NKT, dėl kurios sistema įsijungia, būsena.

4.2 lentelė

Operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimas

| Gedimo tipas | DTK būsena, kurią pasiekus įsijungia įspėjimo sistema |
| --- | --- |
| Bloga reagento kokybė | Patvirtintas ir aktyvus |
| Dozavimo sutrikimas | Patvirtintas ir aktyvus |
| IDR vožtuvo veikimo triktis | Patvirtintas ir aktyvus |
| Stebėsenos sistemos triktis | Patvirtintas ir aktyvus |
| Pasiekiama NOx slenkstinė vertė, jei taikoma | Patvirtintas ir aktyvus |

Gedimo tipas

DTK būsena, kurią pasiekus įsijungia įspėjimo sistema

Bloga reagento kokybė

Patvirtintas ir aktyvus

Dozavimo sutrikimas

Patvirtintas ir aktyvus

IDR vožtuvo veikimo triktis

Patvirtintas ir aktyvus

Stebėsenos sistemos triktis

Patvirtintas ir aktyvus

Pasiekiama NOx slenkstinė vertė, jei taikoma

Patvirtintas ir aktyvus

11.2.2.   Operatoriaus įspėjimo sistema išsijungia, kai diagnostikos sistemoje nustatoma, kad trikties, dėl kurios įsijungė įspėjimas, nebėra arba kai informacija, įskaitant su gedimais susijusius DTK, dėl kurių sistema įsijungia, ištrinama skaitytuvu.

11.2.2.1.   NOx kontrolės informacijos ištrynimo reikalavimai

11.2.2.1.1.   NOx kontrolės informacijos ištrynimas ir (arba) atkūrimas skaitytuvu

Gavus skaitytuvo užklausą, iš kompiuterio atminties ištrinami toliau nurodyti duomenys arba atkuriama šiame priedėlyje nurodyta jų vertė (žr. 4.3 lentelę).

4.3 lentelė

NOx kontrolės informacijos ištrynimas ir (arba) atkūrimas skaitytuvu

| NOx kontrolės informacija | Trinama | Atkuriama |
| --- | --- | --- |
| Visi DTK | X | |
| Matuoklio vertė, kai pasiektas didžiausias variklio veikimo valandų skaičius | | X |
| NKD matuoklyje (-iuose) nurodytas variklio veikimo valandų skaičius | | X |

NOx kontrolės informacija

Trinama

Atkuriama

Visi DTK

X

Matuoklio vertė, kai pasiektas didžiausias variklio veikimo valandų skaičius

X

NKD matuoklyje (-iuose) nurodytas variklio veikimo valandų skaičius

X

11.2.2.1.2.   Atjungus ne keliais judančio mechanizmo akumuliatorių (-ius), NOx kontrolės informacija neturi išsitrinti.

11.2.2.1.3.   NOx kontrolės informaciją turi būti įmanoma ištrinti tik išjungus variklį.

11.2.2.1.4.   Kai NOx kontrolės informacija, įskaitant DTK, ištrinama, visi šiame priedėlyje nurodyti su šiais gedimais susiję matuoklio rodmenys ne ištrinami, bet atkuriama atitinkamame šio priedėlio skirsnyje nurodyta vertė.

11.3.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo ir išsijungimo mechanizmas

11.3.1.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema įsijungia tada, kai suveikia įspėjimo sistema ir kai atitinkamu matuokliu užregistruojama 4.4 lentelėje nurodyta NKT vertė, dėl kurios sistema įsijungia.

11.3.2.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema išsijungia, kai sistema nebeaptinka trikties, dėl kurios ji įsijungė, arba kai informacija, įskaitant su NKT susijusius DTK, dėl kurių sistema įsijungia, ištrinama skaitytuvu ar techninės priežiūros prietaisu.

11.3.3.   Įvertinus reagento kiekį talpykloje, operatoriaus įspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistemos iš karto įsijungia arba išsijungia, kaip to reikalaujama pagal 6 skirsnio nuostatas. Tokiu atveju įsijungimo arba išsijungimo mechanizmai nesiejami su jokių susijusių DTK būsena.

11.4.   Matuoklio mechanizmas

11.4.1.   Bendrosios nuostatos

11.4.1.1.   Kad sistema atitiktų šio priedėlio reikalavimus, joje turi būti įrengti ne mažiau kaip keturi matuokliai, kuriais būtų registruojama, kiek valandų veikė variklis, kai sistema aptiko kurį nors iš toliau nurodytų gedimų:

| a) | netinkamą reagento kokybę; |
| --- | --- |

a)

netinkamą reagento kokybę;

| b) | reagento dozavimo sutrikimą; |
| --- | --- |

b)

reagento dozavimo sutrikimą;

| c) | IDR vožtuvo veikimo triktį; |
| --- | --- |

c)

IDR vožtuvo veikimo triktį;

| d) | NKD sistemos gedimą pagal 9.1 punkto b papunktį. |
| --- | --- |

d)

NKD sistemos gedimą pagal 9.1 punkto b papunktį.

11.4.1.1.1.   Kitas variantas – gamintojas gali 11.4.1.1 punkte nurodytus gedimus grupuoti ir jiems naudoti vieną ar daugiau matuoklių.

11.4.1.2.   Kiekvienu iš šių matuoklių vertės matuojamos iki numatytos didžiausiosios 2 baitų matuoklio vertės vienos valandos intervalais ir gautos vertės saugomos tol, kol įvykdomos sąlygos, leidžiančios vėl nustatyti nulinę matuoklio vertę.

11.4.1.3.   Gamintojas gali naudoti vieną bendrą NKD sistemos matuoklį arba kelis matuoklius. Vienu bendru matuokliu galima kaupti informaciją apie dviejų arba daugiau skirtingų to tipo matuokliu matuojamų trikčių, kurių nė vienos trukmė nepasiekia bendru matuokliu rodomo laiko, trukmę valandomis.

11.4.1.3.1.   Jeigu gamintojas nusprendžia naudoti kelis NKD sistemos matuoklius, sistemoje turi būti galimybė konkretų stebėsenos sistemos matuoklį susieti su kiekviena triktimi, kuri pagal šį priedėlį stebima to tipo matuokliais.

11.4.2.   Matuoklių mechanizmų veikimo principas

11.4.2.1.   Kiekvienas matuoklis veikia toliau aprašytu būdu.

| 11.4.2.1.1. | Jei pradinė vertė yra nulis, skaičiavimas matuoklyje pradedamas iš karto, kai aptinkama tuo matuokliu matuojama triktis ir kai pasiekiama 4.2 lentelėje nurodyta atitinkamo diagnostinio trikties kodo (DTK) būsena. |
| --- | --- |

11.4.2.1.1.

Jei pradinė vertė yra nulis, skaičiavimas matuoklyje pradedamas iš karto, kai aptinkama tuo matuokliu matuojama triktis ir kai pasiekiama 4.2 lentelėje nurodyta atitinkamo diagnostinio trikties kodo (DTK) būsena.

| 11.4.2.1.2. | Jei gedimai kartojasi, gamintojo nuožiūra taikoma viena iš šių nuostatų.






  a) | Jeigu įvyksta vienas stebimas įvykis ir triktis, dėl kurios matuoklis pirmiau įsijungė, nebeaptinkama arba jei informacija apie gedimą ištrinama skaitytuvu ar techninės priežiūros prietaisu, matuoklis sustabdomas ir jo rodoma vertė išsaugoma. Jeigu skaičiavimas matuoklyje sustabdomas, kai griežto raginimo imtis priemonių sistema yra įsijungusi, matuoklio rodmenys užfiksuojami, kai pasiekiama 4.4 lentelėje nustatyta vertė arba vertė, lygi vertei, gautai iš matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema, arba ją viršijančios vertės atėmus 30 minučių. |
| --- | --- | --- |

11.4.2.1.2.

Jei gedimai kartojasi, gamintojo nuožiūra taikoma viena iš šių nuostatų.

a)

Jeigu įvyksta vienas stebimas įvykis ir triktis, dėl kurios matuoklis pirmiau įsijungė, nebeaptinkama arba jei informacija apie gedimą ištrinama skaitytuvu ar techninės priežiūros prietaisu, matuoklis sustabdomas ir jo rodoma vertė išsaugoma. Jeigu skaičiavimas matuoklyje sustabdomas, kai griežto raginimo imtis priemonių sistema yra įsijungusi, matuoklio rodmenys užfiksuojami, kai pasiekiama 4.4 lentelėje nustatyta vertė arba vertė, lygi vertei, gautai iš matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema, arba ją viršijančios vertės atėmus 30 minučių.

| b) | Matuoklio duomenys užfiksuojami, kai pasiekiama 4.4 lentelėje nustatyta vertė arba vertė, lygi vertei, gautai iš matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema, arba ją viršijančios vertės atėmus 30 minučių. |
| --- | --- |

b)

Matuoklio duomenys užfiksuojami, kai pasiekiama 4.4 lentelėje nustatyta vertė arba vertė, lygi vertei, gautai iš matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema, arba ją viršijančios vertės atėmus 30 minučių.

| 11.4.2.1.3. | Jeigu naudojamas vienas bendras stebėsenos sistemos matuoklis, skaičiavimas matuoklyje tęsiamas, jei aptinkama tuo matuokliu matuojama NKT ir jei atitinkamas diagnostinis trikties kodas (DTK) yra patvirtintas ir aktyvus. Matuoklis sustabdomas ir užfiksuojama viena iš 11.4.2.1.2 punkte nurodytų verčių, jeigu neaptinkama jokių NKT, dėl kurių matuoklis turėtų įsijungti, arba jeigu informacija apie visus tuo matuokliu matuojamus gedimus buvo ištrinta skaitytuvu ar techninės priežiūros prietaisu.

  4.4 lentelė


  Matuokliai ir raginimas imtis priemonių | DTK būsena, kuriai esant matuoklis įsijungia pirmą kartą | Matuoklio vertė, kuriai esant įsijungia negriežto raginimo imtis priemonių sistema | Matuoklio vertė, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema | Matuoklyje užfiksuota ir išsaugota vertė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reagento kokybės matuoklis | Patvirtintas ir aktyvus | ≤ 10 val. | ≤ 20 val. | ≥ 90 proc. matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema |
| Dozavimo matuoklis | Patvirtintas ir aktyvus | ≤ 10 val. | ≤ 20 val. | ≥ 90 proc. matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema |
| IDR vožtuvo matuoklis | Patvirtintas ir aktyvus | ≤ 36 val. | ≤ 100 val. | ≥ 95 proc. matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema |
| Stebėsenos sistemos matuoklis | Patvirtintas ir aktyvus | ≤ 36 val. | ≤ 100 val. | ≥ 95 proc. matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema |
| Pasiekiama NOx slenkstinė vertė, jei taikoma | Patvirtintas ir aktyvus | ≤ 10 val. | ≤ 20 val. | ≥ 90 proc. matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema |

11.4.2.1.3.

Jeigu naudojamas vienas bendras stebėsenos sistemos matuoklis, skaičiavimas matuoklyje tęsiamas, jei aptinkama tuo matuokliu matuojama NKT ir jei atitinkamas diagnostinis trikties kodas (DTK) yra patvirtintas ir aktyvus. Matuoklis sustabdomas ir užfiksuojama viena iš 11.4.2.1.2 punkte nurodytų verčių, jeigu neaptinkama jokių NKT, dėl kurių matuoklis turėtų įsijungti, arba jeigu informacija apie visus tuo matuokliu matuojamus gedimus buvo ištrinta skaitytuvu ar techninės priežiūros prietaisu.

4.4 lentelė

Matuokliai ir raginimas imtis priemonių

DTK būsena, kuriai esant matuoklis įsijungia pirmą kartą

Matuoklio vertė, kuriai esant įsijungia negriežto raginimo imtis priemonių sistema

Matuoklio vertė, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema

Matuoklyje užfiksuota ir išsaugota vertė

Reagento kokybės matuoklis

Patvirtintas ir aktyvus

≤ 10 val.

≤ 20 val.

≥ 90 proc. matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema

Dozavimo matuoklis

Patvirtintas ir aktyvus

≤ 10 val.

≤ 20 val.

≥ 90 proc. matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema

IDR vožtuvo matuoklis

Patvirtintas ir aktyvus

≤ 36 val.

≤ 100 val.

≥ 95 proc. matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema

Stebėsenos sistemos matuoklis

Patvirtintas ir aktyvus

≤ 36 val.

≤ 100 val.

≥ 95 proc. matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema

Pasiekiama NOx slenkstinė vertė, jei taikoma

Patvirtintas ir aktyvus

≤ 10 val.

≤ 20 val.

≥ 90 proc. matuoklio vertės, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema

| 11.4.2.1.4. | Užfiksavus matuoklio rodmenis, vėl nustatoma nulinė vertė, jei su tuo matuokliu susiję stebėjimo prietaisai bent kartą baigia stebėjimo ciklą neaptikę trikties ir jei per 40 variklio veikimo valandų nuo tada, kai matuoklis paskutinį kartą sustabdytas, neaptinkama tuo matuokliu matuojamų trikčių (žr. 4.4 pav.). |
| --- | --- |

11.4.2.1.4.

Užfiksavus matuoklio rodmenis, vėl nustatoma nulinė vertė, jei su tuo matuokliu susiję stebėjimo prietaisai bent kartą baigia stebėjimo ciklą neaptikę trikties ir jei per 40 variklio veikimo valandų nuo tada, kai matuoklis paskutinį kartą sustabdytas, neaptinkama tuo matuokliu matuojamų trikčių (žr. 4.4 pav.).

| 11.4.2.1.5. | Skaičiavimas matuoklyje tęsiamas nuo vertės, kuriai esant matuoklis buvo sustabdytas, jeigu per laikotarpį, kuriuo saugota užfiksuota vertė, nustatoma tuo matuokliu matuojama triktis (žr. 4.4 pav.). |
| --- | --- |

11.4.2.1.5.

Skaičiavimas matuoklyje tęsiamas nuo vertės, kuriai esant matuoklis buvo sustabdytas, jeigu per laikotarpį, kuriuo saugota užfiksuota vertė, nustatoma tuo matuokliu matuojama triktis (žr. 4.4 pav.).

12.   Matuoklių įsijungimo, išsijungimo ir mechanizmų veikimo pavyzdžiai

12.1.   Šiame 12 skirsnyje pateikti kai kurie tipiški matuoklių įsijungimo, išsijungimo ir mechanizmų veikimo pavyzdžiai. 12.2, 12.3 ir 12.4 punktuose paveikslai ir aprašymai pateikiami tik kaip šio priedėlio pavyzdžiai, jais nereikėtų remtis nei kaip šio reglamento reikalavimų pavyzdžiais, nei kaip galutinių atitinkamų procedūrų nuostatų pavyzdžiais. 4.6 ir 4.7 pav. parodytos matuoklių valandos yra 4.4 lentelėje pateiktos didžiausios griežto raginimo imtis priemonių sistemos vertės. Pavyzdžiui, kad būtų paprasčiau, pateiktuose pavyzdžiuose nenurodyta, jog įsijungus raginimo imtis priemonių sistemai būna įsijungusi ir įspėjimo sistema.

4.4 pav.

Pakartotinis matuoklio įsijungimas arba nulinės matuoklio vertės nustatymas pasibaigus užfiksuotos vertės saugojimo laikotarpiui

Matuoklis

40 veikimo valandų

< 40 veik. val.

Gedimas

NE

TAIP

0

Užfiksuota vertė

Taisymas

Taisymas

40 veikimo valandų

> 40 veik. val.

12.2.   4.5 pav. parodyta, kaip veikia įsijungimo ir išsijungimo mechanizmai keturiais reagento lygio stebėjimo atvejais:

| a) | naudojimo atvejis Nr. 1: operatorius toliau eksploatuoja ne keliais judantį mechanizmą nepaisydamas įspėjimo, kol ne keliais judančio mechanizmo veikimas užblokuojamas; |
| --- | --- |

a)

naudojimo atvejis Nr. 1: operatorius toliau eksploatuoja ne keliais judantį mechanizmą nepaisydamas įspėjimo, kol ne keliais judančio mechanizmo veikimas užblokuojamas;

| b) | pripildymo atvejis Nr. 1 (pripildoma pakankamai): operatorius pripildo reagento talpyklą tiek, kad jo lygis viršytų 10 proc. slenkstinę vertę. Įspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistemos išsijungia; |
| --- | --- |

b)

pripildymo atvejis Nr. 1 (pripildoma pakankamai): operatorius pripildo reagento talpyklą tiek, kad jo lygis viršytų 10 proc. slenkstinę vertę. Įspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistemos išsijungia;

| c) | pripildymo atvejai Nr. 2 ir Nr. 3 (pripildoma nepakankamai): įspėjimo sistema įsijungia. Įspėjimo signalo lygis priklauso nuo reagento kiekio; |
| --- | --- |

c)

pripildymo atvejai Nr. 2 ir Nr. 3 (pripildoma nepakankamai): įspėjimo sistema įsijungia. Įspėjimo signalo lygis priklauso nuo reagento kiekio;

| d) | pripildymo atvejis Nr. 4 (pripildoma visiškai netinkamai): iš karto įsijungia negriežto raginimo imtis priemonių sistema. |
| --- | --- |

d)

pripildymo atvejis Nr. 4 (pripildoma visiškai netinkamai): iš karto įsijungia negriežto raginimo imtis priemonių sistema.

4.5 pav.

Reagento lygis

Pripildoma (Atvejis Nr. 1)

Pripildoma (Atvejis Nr. 2)

Pripildoma (Atvejis Nr. 4)

Pripildoma (Atvejis Nr. 3)

10 proc.

X proc.

2,5 proc.

NĖRA

Nenutrūkstamas ĮSPĖJIMAS

NEGRIEŽTAS

Raginimas imtis priemonių

Reagento lygis

NĖRA

ĮSPĖJIMAS

GRIEŽTAS

12.3.   4.6 pav. parodyti trys netinkamos reagento kokybės atvejai:

| a) | naudojimo atvejis Nr. 1: operatorius toliau eksploatuoja ne keliais judantį mechanizmą nepaisydamas įspėjimo, kol ne keliais judančio mechanizmo veikimas užblokuojamas; |
| --- | --- |

a)

naudojimo atvejis Nr. 1: operatorius toliau eksploatuoja ne keliais judantį mechanizmą nepaisydamas įspėjimo, kol ne keliais judančio mechanizmo veikimas užblokuojamas;

| b) | taisymo atvejis Nr. 1 (pataisyta blogai arba nesąžiningai): ne keliais judantį mechanizmą užblokavus, operatorius pakeičia reagentą į kokybišką, tačiau netrukus vėl pakeičia jį prastos kokybės reagentu. Raginimo imtis priemonių sistema iš karto vėl įsijungia, o po dviejų variklio veikimo valandų ne keliais judantis mechanizmas užblokuojamas; |
| --- | --- |

b)

taisymo atvejis Nr. 1 (pataisyta blogai arba nesąžiningai): ne keliais judantį mechanizmą užblokavus, operatorius pakeičia reagentą į kokybišką, tačiau netrukus vėl pakeičia jį prastos kokybės reagentu. Raginimo imtis priemonių sistema iš karto vėl įsijungia, o po dviejų variklio veikimo valandų ne keliais judantis mechanizmas užblokuojamas;

| c) | taisymo atvejis Nr. 2 (pataisyta gerai): ne keliais judantį mechanizmą užblokavus, operatorius pagerina reagento kokybę. Tačiau po kurio laiko jis vėl pripildo prastos kokybės reagento. Įspėjimo, raginimo imtis priemonių ir skaičiavimo procesai prasideda nuo nulinės vertės. |
| --- | --- |

c)

taisymo atvejis Nr. 2 (pataisyta gerai): ne keliais judantį mechanizmą užblokavus, operatorius pagerina reagento kokybę. Tačiau po kurio laiko jis vėl pripildo prastos kokybės reagento. Įspėjimo, raginimo imtis priemonių ir skaičiavimo procesai prasideda nuo nulinės vertės.

4.6 pav.

Prastos kokybės reagento pripildymas

40 veikimo valandų

> 40 veik. val.

Taisymas (Atvejis Nr.1)

Taisymas

NEGRIEŽTAS

Raginimas imtis priemonių

< 40 veik. val.

20 val.

18 val.

10 val.

Matuoklis

Netinkamas karbamidas

TAIP

NE

NĖRA

ĮSPĖJIMAS

GRIEŽTAS

Taisymas

Taisymas (Atvejis Nr.2)

12.4.   4.7 pav. parodyti trys karbamido tirpalo dozavimo sistemos gedimo atvejai. Šiame paveiksle taip pat parodyta, kokia procedūra taikoma įvykus 9 skirsnyje aprašytiems stebėsenos gedimams:

| a) | naudojimo atvejis Nr. 1: operatorius toliau eksploatuoja ne keliais judantį mechanizmą nepaisydamas įspėjimo, kol ne keliais judančio mechanizmo veikimas užblokuojamas; |
| --- | --- |

a)

naudojimo atvejis Nr. 1: operatorius toliau eksploatuoja ne keliais judantį mechanizmą nepaisydamas įspėjimo, kol ne keliais judančio mechanizmo veikimas užblokuojamas;

| b) | taisymo atvejis Nr. 1 (pataisyta gerai): ne keliais judantį mechanizmą užblokavus, operatorius pataiso dozavimo sistemą. Tačiau po kurio laiko dozavimo sistema vėl sugenda. Įspėjimo, raginimo imtis priemonių ir skaičiavimo procesai prasideda nuo nulinės vertės. |
| --- | --- |

b)

taisymo atvejis Nr. 1 (pataisyta gerai): ne keliais judantį mechanizmą užblokavus, operatorius pataiso dozavimo sistemą. Tačiau po kurio laiko dozavimo sistema vėl sugenda. Įspėjimo, raginimo imtis priemonių ir skaičiavimo procesai prasideda nuo nulinės vertės.

| c) | taisymo atvejis Nr. 2 (pataisyta blogai): kai suveikia negriežto raginimo imtis priemonių sistema (sumažinamas sukimo momentas), operatorius pataiso dozavimo sistemą. Tačiau netrukus dozavimo sistema vėl sugenda. Negriežto raginimo imtis priemonių sistema iš karto vėl įsijungia, o matuoklyje skaičiavimas pradedamas nuo vertės, buvusios prieš taisymą. |
| --- | --- |

c)

taisymo atvejis Nr. 2 (pataisyta blogai): kai suveikia negriežto raginimo imtis priemonių sistema (sumažinamas sukimo momentas), operatorius pataiso dozavimo sistemą. Tačiau netrukus dozavimo sistema vėl sugenda. Negriežto raginimo imtis priemonių sistema iš karto vėl įsijungia, o matuoklyje skaičiavimas pradedamas nuo vertės, buvusios prieš taisymą.

4.7 pav.

Reagento dozavimo sistemos gedimas

NEGRIEŽTAS

Raginimas imtis priemonių

Dozavimo sistema neveikia

TAIP

NE

Taisymas

(Atvejis Nr.2)

Taisymas (Atvejis Nr.1)

Taisymas

Taisymas

GRIEŽTAS

NĖRA

ĮSPĖJIMAS

40 veikimo valandų

40 veikimo valandų

> 40 veik. valandų

< 40 veik. valandų

20 val.

18 val.

10 val.

Matuoklis

13.   Mažiausios priimtinos reagento koncentracijos CDmin parodomasis bandymas

13.1.   Gamintojas per ES tipo patvirtinimo procedūrą naudodamas CDmin koncentracijos reagentą ir NRE-v-3, NRE-v-4, NRE-v-5, NRE-v-6 pakategorių varikliams taikydamas įšilusio variklio paleidimo NRTC, o visų kitų kategorijų varikliams – taikytiną NRSC įrodo, kad CDmin vertė yra tinkama.

13.2.   Bandymas atliekamas po atitinkamo NKD ciklo (-ų) arba gamintojo apibrėžto parengiamojo kondicionavimo ciklo, sudarant galimybę uždarajai NOx kontrolės sistemai prisitaikyti prie CDmin koncentracijos reagento kokybės.

13.3.   Atliekant šį bandymą išmetamų teršalų kiekis turi būti mažesnis už 7.1.1 punkte nustatytą NOx slenkstinę vertę.

2 priedėlis

Papildomi IWP, IWA ir RLR kategorijų variklių NOx kontrolės priemonių techniniai reikalavimai, įskaitant šių strategijų parodomojo bandymo metodą

1.   Įžanga

Šiame priedėlyje išdėstyti papildomi reikalavimai, kuriais užtikrinama, kad IWP, IWA ir RLR kategorijų variklių NOx kontrolės priemonės veiktų tinkamai.

2.   Bendrieji reikalavimai

Varikliams, kuriems taikomas šis priedėlis, papildomai taikomi 1 priedėlio reikalavimai.

3.   1 priedėlio reikalavimų išimtys

Atsižvelgiant į saugos aspektus, 1 priedėlyje reikalaujami raginimai imtis priemonių šiame priedėlyje aprašytiems varikliams netaikomi. Todėl netaikomi šie 1 priedėlio punktai: 2.3.3.2, 5, 6.3, 7.3, 8.4, 9.4, 10.4 ir 11.3.

4.   Reikalavimai dėl informacijos apie variklio veikimo sutrikimus dėl netinkamo reagento įpurškimo arba nepakankamos reagento kokybės saugojimo

4.1.   Mechanizmo kompiuterio žurnale į neištrinamąją kompiuterio atmintį arba matuoklius įrašomas visas visų variklio veikimo sutrikimų, kilusių dėl netinkamo reagento įpurškimo arba nepakankamos reagento kokybės, skaičius ir trukmė, užtikrinant, kad informacijos nebūtų galima netyčia ištrinti.

Nacionalinėms tikrinimo institucijoms sudaroma galimybė skaitytuvu nuskaityti šiuos duomenis.

4.2.   Į atmintį pagal 4.1 punktą įrašytas sutrikimas trunka nuo momento, kai reagento talpykla ištuštėja, tai yra kai dozavimo sistema nebegali paimti reagento iš talpyklos, arba kai reagento lygis sumažėja iki kurio nors gamintojo nustatyto lygio, mažesnio už 2,5 proc. viso talpyklos vardinio tūrio.

4.3.   Kiti pagal 4.1 punktą į atmintį įrašomi sutrikimai, išskyrus nurodytuosius 4.1.1 punkte, trunka nuo momento, kai pasiekiama 1 priedėlio 4.4 lentelėje nurodyta atitinkamo matuoklio rodmenų vertė, kuriai esant įsijungia griežto raginimo imtis priemonių sistema.

4.4.   Pagal 4.1 punktą į atmintį įrašytas sutrikimas baigiasi, kai yra ištaisomas.

4.5.   Atliekant parodomąjį bandymą pagal 1 priedėlio 10 skirsnio reikalavimus, vietoj to priedėlio 10.1 punkto c papunktyje ir atitinkamai 4.1 lentelėje nurodyto griežto raginimo imtis priemonių sistemos parodomojo bandymo atliekamas informacijos apie variklio veikimo sutrikimus dėl netinkamo reagento įpurškimo arba nepakankamos reagento kokybės saugojimo parodomasis bandymas.

Šiuo atveju taikomi 1 priedėlio 10.4.1 punkto reikalavimai ir gamintojui, patvirtinimo institucijai sutikus, leidžiama pagreitinti bandymą imituojant, kad variklis veikė tam tikrą skaičių valandų.

3 priedėlis

Papildomi RLL kategorijos variklių NOx kontrolės priemonių techniniai reikalavimai

1.   Įžanga

Šiame priedėlyje išdėstyti papildomi reikalavimai, kuriais užtikrinama, kad RLL kategorijos variklių NOx kontrolės priemonės veiktų tinkamai. Prie jų priskiriami variklių, kuriuose išmetamųjų teršalų kiekis mažinamas naudojant reagentą, reikalavimai. ES tipo patvirtinimas suteikiamas tik jei laikomasi atitinkamų šio priedėlio nuostatų dėl operatoriui skirtų instrukcijų, montavimo dokumentų ir operatoriaus įspėjimo sistemos.

2.   Privaloma informacija

2.1.   Gamintojas, vadovaudamasis Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 I priedo A dalies 1.5 punktu, pateikia informaciją, kuria išsamiai apibūdinamos NOx kontrolės priemonių funkcinės veikimo charakteristikos.

2.2.   Jeigu išmetamųjų teršalų kontrolės sistemoje turi būti naudojamas reagentas, gamintojas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 I priedo 3 priedėlyje nustatytame informaciniame dokumente nurodo to reagento charakteristikas, įskaitant reagento tipą, informaciją apie reagento koncentraciją tirpale, veikimo temperatūros sąlygas, ir pateikia nuorodas į tarptautinius sudėties ir kokybės standartus.

3.   Reagento lygis ir operatoriaus įspėjimo sistema

Kai naudojamas reagentas, ES tipo patvirtinimas suteikiamas tik jei, atsižvelgiant į ne keliais judančių mechanizmų konfigūraciją, pateikiami rodikliai ar kitos tinkamos priemonės, kuriais tų mechanizmų operatorius informuojamas:

| a) | apie reagento talpykloje likusį reagento kiekį ir papildomu specialiu signalu įspėjamas, kada reagento lieka mažiau nei 10 proc. viso talpyklos tūrio; |
| --- | --- |

a)

apie reagento talpykloje likusį reagento kiekį ir papildomu specialiu signalu įspėjamas, kada reagento lieka mažiau nei 10 proc. viso talpyklos tūrio;

| b) | kai reagento talpykla ištuštėja arba beveik ištuštėja; |
| --- | --- |

b)

kai reagento talpykla ištuštėja arba beveik ištuštėja;

| c) | kai, remiantis įrengtomis vertinimo priemonėmis, reagentas talpykloje neatitinka deklaruotų ir į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 I priedo 3 priedėlyje nustatytą informacinį dokumentą įrašytų charakteristikų; |
| --- | --- |

c)

kai, remiantis įrengtomis vertinimo priemonėmis, reagentas talpykloje neatitinka deklaruotų ir į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 I priedo 3 priedėlyje nustatytą informacinį dokumentą įrašytų charakteristikų;

| d) | kai nutrūksta reagento dozavimas, išskyrus atvejus, kai dozavimą nutraukia variklio EVĮ ar dozavimo reguliatorius, reaguodamas į variklio veikimo sąlygas, kuriomis dozavimas nereikalingas, jeigu apie šias veikimo sąlygas pranešta patvirtinimo institucijai. |
| --- | --- |

d)

kai nutrūksta reagento dozavimas, išskyrus atvejus, kai dozavimą nutraukia variklio EVĮ ar dozavimo reguliatorius, reaguodamas į variklio veikimo sąlygas, kuriomis dozavimas nereikalingas, jeigu apie šias veikimo sąlygas pranešta patvirtinimo institucijai.

4.   Reagento kokybė

Gamintojas pasirenka, kuriuo iš toliau nurodytų būdų užtikrins reagento atitiktį deklaruotoms charakteristikoms ir su jomis susijusiai išmetamo NOx kiekio leidžiamajai nuokrypai:

| a) | tiesioginėmis priemonėmis, pvz., naudodamas reagento kokybės jutiklį; |
| --- | --- |

a)

tiesioginėmis priemonėmis, pvz., naudodamas reagento kokybės jutiklį;

| b) | netiesioginėmis priemonėmis, pvz., naudodamas išmetimo sistemoje įrengtą NOx jutiklį, kad būtų galima įvertinti reagento efektyvumą; |
| --- | --- |

b)

netiesioginėmis priemonėmis, pvz., naudodamas išmetimo sistemoje įrengtą NOx jutiklį, kad būtų galima įvertinti reagento efektyvumą;

| c) | kitomis priemonėmis, jeigu jos efektyvumu bent prilygsta a ar b punkte nurodytų priemonių efektyvumui ir jeigu laikomasi pagrindinių šio 4 skirsnio reikalavimų. |
| --- | --- |

c)

kitomis priemonėmis, jeigu jos efektyvumu bent prilygsta a ar b punkte nurodytų priemonių efektyvumui ir jeigu laikomasi pagrindinių šio 4 skirsnio reikalavimų.

4 priedėlis

Kietųjų dalelių teršalų kontrolės priemonių techniniai reikalavimai, įskaitant šių priemonių parodomojo bandymo metodą

1.   Įžanga

Šiame priedėlyje išdėstyti reikalavimai, kuriais užtikrinama, kad kietųjų dalelių teršalų kontrolės priemonės veiktų tinkamai.

2.   Bendrieji reikalavimai

Variklyje sumontuojama kietųjų dalelių kontrolės diagnostikos (KDKD) sistema, gebanti nustatyti šiame priede aptariamas papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos triktis. Visi varikliai, kuriems taikomos šio 2 skirsnio nuostatos, projektuojami, konstruojami ir montuojami taip, kad tuos reikalavimus atitiktų visą variklio įprasto eksploatavimo įprastomis sąlygomis laiką. Siekiant šio tikslo priimtina, kad variklių, kurie buvo eksploatuojami ilgiau už Reglamento (ES) 2016/1628 V priede nurodytą teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpį, KDKD sistemos veiksmingumas ir jautris šiek tiek sumažėja.

2.1.   Privaloma informacija

2.1.1.   Jeigu išmetamųjų teršalų kontrolės sistemoje turi būti naudojamas reagentas, pvz., degaluose esantis katalizatorius, gamintojas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 I priedo 3 priedėlyje nustatytame informaciniame dokumente nurodo to reagento charakteristikas, įskaitant reagento tipą, informaciją apie reagento koncentraciją tirpale, veikimo temperatūros sąlygas, ir pateikia nuorodas į tarptautinius sudėties ir kokybės standartus.

2.1.2.   Suteikiant ES tipo patvirtinimą, patvirtinimo institucijai pateikiama išsami rašytinė informacija apie visas 4 skirsnyje aprašytos operatoriaus įspėjimo sistemos funkcines veikimo charakteristikas.

2.1.3.   Gamintojas pateikia montavimo dokumentus, kuriuos naudodamas pirminės įrangos gamintojas užtikrins, kad ne keliais judančiame mechanizme sumontuotas variklis, įskaitant išmetamųjų teršalų kontrolės sistemą, kuri yra patvirtinto variklių tipo arba variklių šeimos dalis, kartu su kitomis reikiamomis mechanizmo dalimis veiks taip, kaip reikalaujama pagal šio priedo nuostatas. Šie dokumentai apima išsamius variklio (programinės, aparatinės bei ryšių įrangos) techninius reikalavimus ir nuostatas, kurie yra reikalingi, kad variklis ne keliais judančiame mechanizme būtų tinkamai sumontuotas.

2.2.   Eksploatavimo sąlygos

2.2.1.   KDKD sistema veikia šiomis sąlygomis:

| a) | 266–308 K (– 7–35 °C) aplinkos temperatūroje; |
| --- | --- |

a)

266–308 K (– 7–35 °C) aplinkos temperatūroje;

| b) | mažesniame nei 1 600 m aukštyje; |
| --- | --- |

b)

mažesniame nei 1 600 m aukštyje;

| c) | esant didesnei kaip 343 K (70 °C) variklio aušalo temperatūrai. |
| --- | --- |

c)

esant didesnei kaip 343 K (70 °C) variklio aušalo temperatūrai.

2.3.   Diagnostikos reikalavimai

2.3.1.   KDKD sistema, naudodama kompiuterio atmintyje saugomus diagnostinius trikčių kodus (DTK), geba nustatyti šiame priede nagrinėjamas kietųjų dalelių kontrolės sistemos triktis (KDKT) ir, to paprašius, perduoti šią informaciją per išorės sąsają.

2.3.2.   Diagnostinių trikčių kodų (DTK) registravimo reikalavimai

2.3.2.1.   KDKD sistemoje registruojami kiekvienos atskiros KDKT DTK.

2.3.2.2.   Per 4.5 lentelėje nurodytą variklio veikimo laiką KDKD sistemoje nustatoma, ar yra aptiktina triktis. Tuo metu išsaugomas patvirtintas ir aktyvus DTK ir įsijungia 4 skirsnyje nurodyta įspėjimo sistema.

2.3.2.3.   Jeigu stebėjimo prietaisai turi veikti ilgiau, negu nurodyta 1 lentelėje, kad būtų galima tinkamai aptikti ir patvirtinti KDKT (pvz., kai stebėjimo prietaisuose taikomi statistiniai modeliai arba kai tikrinamos ne keliais judančio mechanizmo skysčių sąnaudos), patvirtinimo institucija gali leisti ilgesnę stebėseną, bet gamintojas turi pagrįsti būtinybę tam skirti daugiau laiko (pvz., techniniais duomenimis, bandymų rezultatais, gamybine patirtimi ir pan.).

4.5 lentelė

Stebėsenos pobūdis ir atitinkamas laikotarpis, kurį saugomi patvirtinti ir aktyvūs DTK

| Stebėsenos pobūdis | Kaupiamasis veikimo laikotarpis, kurį saugomi patvirtinti ir aktyvūs DTK |
| --- | --- |
| Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos pašalinimas | Variklis veikia 60 minučių ne tuščiąja eiga |
| Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema nebeatlieka savo funkcijų | Variklis veikia 240 minučių ne tuščiąja eiga |
| KDKD sistemos gedimai | Variklis veikia 60 minučių |

Stebėsenos pobūdis

Kaupiamasis veikimo laikotarpis, kurį saugomi patvirtinti ir aktyvūs DTK

Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos pašalinimas

Variklis veikia 60 minučių ne tuščiąja eiga

Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema nebeatlieka savo funkcijų

Variklis veikia 240 minučių ne tuščiąja eiga

KDKD sistemos gedimai

Variklis veikia 60 minučių

2.3.3.   Diagnostinių trikčių kodų ištrynimo reikalavimai:

| a) | KDKD sistema pati netrina DTK iš kompiuterio atminties, kol nepašalinamas su tuo DTK susijęs gedimas; |
| --- | --- |

a)

KDKD sistema pati netrina DTK iš kompiuterio atminties, kol nepašalinamas su tuo DTK susijęs gedimas;

| b) | KDKD sistema gali ištrinti visus DTK, kai gaunama variklio gamintojo pagal prašymą įrengto nuosavybinio skaitytuvo ar techninės priežiūros prietaiso užklausa arba kai panaudojamas variklio gamintojo suteiktas slaptažodis; |
| --- | --- |

b)

KDKD sistema gali ištrinti visus DTK, kai gaunama variklio gamintojo pagal prašymą įrengto nuosavybinio skaitytuvo ar techninės priežiūros prietaiso užklausa arba kai panaudojamas variklio gamintojo suteiktas slaptažodis;

| c) | pagal 5.2 punktą neištrinamojoje atmintyje saugomų veikimo sutrikimo duomenų, kurių DTK patvirtintas ir aktyvus, ištrinti negalima. |
| --- | --- |

c)

pagal 5.2 punktą neištrinamojoje atmintyje saugomų veikimo sutrikimo duomenų, kurių DTK patvirtintas ir aktyvus, ištrinti negalima.

2.3.4.   KDKD sistema negali būti užprogramuota arba kitaip suprojektuota, kad iš dalies ar visiškai išsijungtų faktiniu variklio eksploatavimo laikotarpiu, atsižvelgiant į ne keliais judančio mechanizmo amžių, joje taip pat negali būti jokio algoritmo arba strategijos, kurių paskirtis yra ilgainiui mažinti KDKD sistemos veiksmingumą.

2.3.5.   Visi perprogramuojamieji KDKD sistemos kompiuteriniai kodai ar veikimo parametrai apsaugomi nuo neteisėto keitimo.

2.3.6.   Variklių su KDKD sistema šeima

Gamintojas yra atsakingas už variklių su KDKD sistema šeimos sudėties nustatymą. Varikliai prie variklių su KDKD sistema šeimos priskiriami remiantis gerąja inžinerine praktika, o priskyrimą tvirtina patvirtinimo institucija.

Ne prie tos pačios variklių šeimos priklausantys varikliai gali priklausyti prie tos pačios variklių su KDKD sistema šeimos.

2.3.6.1.   Variklių su KDKD sistema šeimai būdingi parametrai

Variklių su KDKD sistema šeimai būdingi pagrindiniai visiems tos šeimos varikliams bendri konstrukcijos parametrai.

Kad variklius būtų galima priskirti prie tos pačios variklių su KDKD sistema šeimos, turi būti panašūs šie jų pagrindiniai parametrai:

| a) | papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos veikimo principas (pvz., mechaninis, aerodinaminis, difuzinis, inercinis, periodinio regeneravimo, nenutrūkstamo regeneravimo ir pan.); |
| --- | --- |

a)

papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos veikimo principas (pvz., mechaninis, aerodinaminis, difuzinis, inercinis, periodinio regeneravimo, nenutrūkstamo regeneravimo ir pan.);

| b) | KDKD stebėsenos metodai; |
| --- | --- |

b)

KDKD stebėsenos metodai;

| c) | KDKD stebėsenos kriterijai; |
| --- | --- |

c)

KDKD stebėsenos kriterijai;

| d) | stebėsenos parametrai (pvz., dažnumas). |
| --- | --- |

d)

stebėsenos parametrai (pvz., dažnumas).

Šiuos panašumus gamintojas įrodo atitinkamais inžineriniais parodomaisiais bandymais arba kita tinkama tvarka, juos tvirtina patvirtinimo institucija.

Gamintojas gali prašyti patvirtinimo institucijos patvirtinti nedidelius KDKD stebėsenos sistemos stebėsenos ir (arba) diagnozavimo metodų skirtumus, atsiradusius dėl skirtingos variklių konfigūracijos, jei gamintojas tuos metodus laiko panašiais ir jie skiriasi tik todėl, kad atitiktų konkrečias nagrinėjamų sudedamųjų dalių charakteristikas (pvz., dydį, išmetamųjų dujų srautą ir pan.), arba jei jų panašumai yra pagrįsti gerąja inžinerine praktika.

3.   Techninės priežiūros reikalavimai

3.1.   Pagal XV priedo reikalavimus gamintojas visiems naujų variklių arba mechanizmų galutiniams naudotojams pateikia rašytines išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos ir tinkamo jos veikimo instrukcijas arba užtikrina, kad tokios instrukcijos jiems būtų pateiktos.

4.   Operatoriaus įspėjimo sistema

4.1.   Ne keliais judančiame mechanizme įrengiama operatoriaus įspėjimo vaizdo signalais sistema.

4.2.   Operatoriaus įspėjimo sistemą gali sudaryti viena arba daugiau lempučių, joje gali būti rodomi trumpi pranešimai.

Šiems pranešimams rodyti gali būti naudojama ta pati kaip ir kitiems techninės priežiūros arba NKD tikslams naudojama sistema.

Įspėjimo sistema nurodo, kad reikalingas skubus remontas. Jeigu įspėjimo sistemoje naudojama pranešimų rodymo sistema, rodomas pranešimas, kuriame nurodoma įspėjimo priežastis (pvz., „sensor disconnected“ (atjungtas jutiklis) arba „critical emission failure“ (kritinis teršalų išmetimo sistemos gedimas)).

4.3.   Gamintojo nuožiūra įspėjimo sistemoje gali būti naudojamas ir garsinis operatoriaus įspėjimo signalas. Operatoriui leidžiama išjungti garsinius įspėjimus.

4.4.   Operatoriaus įspėjimo sistema įsijungia taip, kaip nurodyta 2.3.2.2 punkte.

4.5.   Pašalinus operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimo priežastis, sistema išsijungia. Operatoriaus įspėjimo sistema negali automatiškai išsijungti, kol jos įsijungimo priežastys nepašalintos.

4.6.   Įspėjimo sistemos signalai laikinai gali būti pertraukti kitų įspėjimo signalų, kuriais perduodami svarbūs saugos pranešimai.

4.7.   Teikdamas ES tipo patvirtinimo paraišką pagal Reglamentą (ES) 2016/1628, gamintojas įrodo, kad operatoriaus įspėjimo sistema veikia, kaip nustatyta 9 skirsnyje.

5.   Informacijos apie operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimą saugojimo sistema

5.1.   KDKD sistemoje yra neištrinamoji kompiuterio atmintis arba matuokliai, kuriuose saugoma informacija apie variklio veikimo sutrikimus, kurių DTK yra patvirtintas ir aktyvus, užtikrinant, kad informacijos nebūtų galima netyčia ištrinti.

5.2.   KDKD sistemos neištrinamojoje atmintyje saugoma informacija apie bendrą visų variklio veikimo sutrikimų, kurių DTK yra patvirtintas ir aktyvus, skaičių ir trukmę, kai operatoriaus įspėjimo sistema veikė 20 variklio veikimo valandų arba gamintojo nustatytą trumpesnį laikotarpį.

5.2.   Nacionalinėms institucijoms sudaroma galimybė skaitytyvu nuskaityti šiuos duomenis.

6.   Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos pašalinimo stebėsena

6.1   KDKD sistema nustatoma, jeigu papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema, įskaitant visus jos veikimo stebėsenos, įjungimo, išjungimo arba moduliavimo jutiklius, visiškai pašalinama.

7.   Papildomi reikalavimai, taikomi, kai papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemoje naudojamas reagentas (pvz., degaluose esantis katalizatorius)

7.1.   Jeigu gaunamas patvirtintas ir aktyvus DTK, kuriuo pažymima, kad papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema pašalinta arba nebeatlieka savo funkcijų, reagento dozavimas nedelsiant sustabdomas. Dozavimas atnaujinamas, kai DTK nebėra aktyvus.

7.2.   Įspėjimo sistema įsijungia, jei reagento kiekis prijungtoje talpykloje sumažėja tiek, kad tampa mažesnis už gamintojo nustatytą minimalią vertę.

8.   Stebėsenos gedimai, kurie gali būti susiję su neteisėtu keitimu

8.1.   Be papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos pašalinimo stebėsenos, stebimi toliau nurodyti gedimai, nes jie gali būti susiję su neteisėtu keitimu:

| a) | papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos funkcijų nebevykdymas; |
| --- | --- |

a)

papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos funkcijų nebevykdymas;

| b) | 8.3 punkte aprašyti KDKD sistemos gedimai. |
| --- | --- |

b)

8.3 punkte aprašyti KDKD sistemos gedimai.

8.2.   Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos funkcijų nebevykdymo stebėsena

KDKD sistema nustatoma, jeigu visiškai pašalinamas papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos filtravimo elementas („empty can“ (tuščias korpusas)). Tokiu atveju papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos korpusas ir jutikliai, kuriais stebimas, įjungiamas, išjungiamas arba moduliuojamas jos veikimas, vis dar yra.

8.3.   KDKD sistemos gedimų stebėsena

8.3.1.   Stebima, ar KDKD sistemoje nėra elektros sistemos gedimų, ar nepašalintas arba neatjungtas kuris nors jutiklis ar paleidiklis, be kurio ja nebebūtų galima nustatyti kitų 6.1 punkte ir 8.1 punkto a papunktyje nurodytų gedimų (sudedamųjų dalių stebėsena).

Iš jutiklių, kurie turi įtakos diagnostiniams pajėgumams, paminėtini jutikliai, kuriais tiesiogiai matuojamas diferencinis papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos slėgis, ir išmetamųjų dujų temperatūros jutikliai, kuriais kontroliuojamas papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos regeneravimas.

8.3.2.   Jeigu tai, kad kuris nors KDKD sistemos jutiklis arba paleidiklis sugenda, yra pašalinamas arba išjungiamas, sistemai netrukdo per reikiamą laiką nustatyti 6.1 punkte ir 8.1 punkto a papunktyje nurodytų gedimų (perteklinė sistema), nereikalaujama, kad įsijungtų įspėjimo sistema ir būtų saugoma informacija apie operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimą, nebent papildomi jutiklių arba paleidiklių gedimai yra patvirtinti ir aktyvūs.

9.   Parodomojo bandymo reikalavimai

9.1.   Bendrosios nuostatos

Atitiktis šio priedėlio reikalavimams įrodoma per ES tipo patvirtinimo procedūrą, atliekant įspėjimo sistemos įsijungimo parodomąjį bandymą pagal 4.6 lentelėje pateiktus pavyzdžius ir šį 9 skirsnį.

4.6 lentelė

Pagal 9.3 punkto nuostatas atliekamo parodomojo bandymo turinio pavyzdys

| Mechanizmas | Parodomojo bandymo elementai |
| --- | --- |
| 4.4 punkte aprašytas įspėjimo sistemos įsijungimas | — | 2 įsijungimo bandymai (įskaitant atvejį, kai papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema nebeatlieka savo funkcijų) |

Mechanizmas

Parodomojo bandymo elementai

4.4 punkte aprašytas įspėjimo sistemos įsijungimas

—

2 įsijungimo bandymai (įskaitant atvejį, kai papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema nebeatlieka savo funkcijų)

| — | Papildomi parodomojo bandymo elementai, jei reikia |
| --- | --- |

—

Papildomi parodomojo bandymo elementai, jei reikia

9.2.   Variklių šeimos ir variklių su KDKD sistema šeimos

9.2.1.   Jeigu variklių šeimos varikliai priklauso prie variklių su KDKD sistema šeimos, kuriai ES tipo patvirtinimas pagal 4.8 pav. jau suteiktas, tos variklių šeimos atitiktis laikoma įrodyta be papildomų bandymų, jei gamintojas institucijai įrodo, kad nagrinėjamo variklio šeimos ir variklių su KDKD sistema šeimos variklių stebėsenos sistemos, būtinos atitikčiai šio priedėlio reikalavimams užtikrinti, yra panašios.

4.8 pav.

Anksčiau įrodyta variklių su KDKD sistema šeimos atitiktis

Variklių su KDKD sistema šeimos Nr. 1 atitiktis įrodyta dėl variklių šeimos Nr. 2

Variklių šeimos Nr. 1 atitiktis laikoma įrodyta

Variklių šeima Nr. 2

Variklių šeima Nr. 1

9.3.   Įspėjimo sistemos įsijungimo parodomasis bandymas

9.3.1.   Įspėjimo sistemos įsijungimo atitiktis įrodoma atliekant du bandymus: kai papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema nebeatlieka savo funkcijų ir įvyksta vienas iš šio priedo 6 arba 8.3 punkte aptartų kategorijų gedimų.

9.3.2.   Gedimų, kurie bus bandomi, pasirinkimas

9.3.2.1.   Gamintojas pateikia patvirtinimo institucijai tokių galimų gedimų sąrašą.

9.3.2.2.   Patvirtinimo institucija iš 9.3.2.1 punkte nurodyto sąrašo parenka gedimą, kuris bus nagrinėjamas atliekant bandymą.

9.3.3.   Parodomasis bandymas

9.3.3.1.   Atliekant parodomuosius bandymus atskiras bandymas atliekamas, kai papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema nebeatlieka savo funkcijų, kaip nurodyta 8.2 punkte, ir kai įvyksta 6 ir 8.3 punktuose nurodyti gedimai. Atvejis, kai papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema nebeatlieka savo funkcijų, sukuriamas iš papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos korpuso visiškai pašalinus filtravimo elementą.

9.3.3.2.   Atliekant bandymą neturi būti kitų gedimų, išskyrus parinktąjį bandymui.

9.3.3.3.   Prieš pradedant bandymą ištrinami visi DTK.

9.3.3.4.   Gamintojui paprašius ir patvirtinimo institucijai sutikus, bandymui parinktus gedimus galima imituoti.

9.3.3.5.   Gedimų nustatymas

9.3.3.5.1.   KDKD sistema sureaguoja į patvirtinimo institucijos parinktą atitinkamą gedimą pagal šio priedėlio nuostatas. Jeigu sistema iš eilės įsijungia per 4.7 lentelėje nustatytą skaičių KDKD bandymų ciklų, laikoma, jog tai įrodyta.

Jeigu stebėsenos aprašyme nurodyta, kad tam tikro prietaiso atliekamai stebėsenai pabaigti reikia daugiau KDKD bandymų ciklų, negu nurodyta 4.7 lentelėje, ir patvirtinimo institucija tam pritaria, KDKD bandymų ciklų skaičius gali būti padidintas iki 50 proc.

Atliekant parodomąjį bandymą po kiekvieno atskiro KDKD bandymų ciklo variklis gali būti išjungiamas. Laikotarpiu iki kito paleidimo atsižvelgiama į bet kokią įmanomą stebėsenos veiką po variklio išjungimo ir į bet kokią stebėsenai atlikti būtiną sąlygą, kuri turi egzistuoti kitą kartą paleidžiant variklį.

4.7 lentelė

Stebėsenos pobūdis ir atitinkamas KDKD bandymų ciklų, per kuriuos išsaugomi patvirtinti ir aktyvūs DTK, skaičius

| Stebėsenos pobūdis | KDKD bandymų ciklų, per kuriuos išsaugomi patvirtinti ir aktyvūs DTK, skaičius |
| --- | --- |
| Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos pašalinimas | 2 |
| Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema nebeatlieka savo funkcijų | 8 |
| KDKD sistemos gedimai | 2 |

Stebėsenos pobūdis

KDKD bandymų ciklų, per kuriuos išsaugomi patvirtinti ir aktyvūs DTK, skaičius

Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos pašalinimas

2

Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema nebeatlieka savo funkcijų

8

KDKD sistemos gedimai

2

9.3.3.6.   KDKD bandymų ciklas

9.3.3.6.1.   Atliekant šiame 9 skirsnyje nagrinėjamą KDKD bandymų ciklą, siekiant įrodyti, kad papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos stebėsenos sistema veikia tinkamai, NRE-v-3, NRE-v-4, NRE-v-5, NRE-v-6 pakategorių varikliams taikomas įšilusio variklio paleidimo NRTC, o visų kitų kategorijų varikliams – NRSC.

9.3.3.6.2.   Gamintojui paprašius ir patvirtinimo institucijai tai patvirtinus, konkrečiam stebėjimo prietaisui gali būti taikomas alternatyvus KDKD bandymų ciklas (pvz., ne NRTC arba NRSC). Prašyme pateikiama informacija (techniniai argumentai, imitavimo informacija, bandymų rezultatai ir kt.), iš kurios matyti, kad:

| a) | taikant prašomą bandymų ciklą, stebėjimo prietaisas veiks realiomis veikimo sąlygomis ir |
| --- | --- |

a)

taikant prašomą bandymų ciklą, stebėjimo prietaisas veiks realiomis veikimo sąlygomis ir

| b) | 9.3.3.6.1 punkte nurodytas taikytinas KDKD bandymų ciklas mažiau tinka nagrinėjamajai stebėsenai atlikti. |
| --- | --- |

b)

9.3.3.6.1 punkte nurodytas taikytinas KDKD bandymų ciklas mažiau tinka nagrinėjamajai stebėsenai atlikti.

9.3.3.7.   Įspėjimo sistemos įjungimo konfigūravimas parodomajam bandymui

9.3.3.7.1.   Įspėjimo sistemos įsijungimo parodomasis bandymas atliekamas bandymais variklio bandymų stende.

9.3.3.7.2.   Visos variklyje fiziškai nesumontuotos sudedamosios dalys arba posistemės, įskaitant, be kita ko, aplinkos temperatūros jutiklius, lygio jutiklius ir operatoriaus įspėjimo bei informavimo sistemas, kurių reikia parodomajam bandymui atlikti, prijungiamos prie šiam tikslui skirto variklio arba patvirtinimo institucijai priimtinu būdu imituojamos.

9.3.3.7.3.   Gamintojui taip nutarus ir patvirtinimo institucijai sutikus, parodomuosius bandymus galima atlikti, nepaisant 9.3.3.7.1 punkto, su visu ne keliais judančiu mechanizmu ar įranga – ne keliais judantis mechanizmas įtvirtinamas tinkamame bandymų stende arba kontroliuojamomis sąlygomis išbandomas bandymų kelyje.

9.3.4.   Įspėjimo sistemos įsijungimo parodomasis bandymas laikomas atliktu, jeigu kiekvieno pagal 9.3.3 punktą atlikto parodomojo bandymo pabaigoje įspėjimo sistema tinkamai įsijungė ir pasirinkto gedimo DTK yra „patvirtintas ir aktyvus“.

9.3.5.   Jeigu atliekamas papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos, kurioje naudojamas reagentas, parodomasis bandymas, kai papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema nebeatlieka savo funkcijų arba yra pašalinta, taip pat patvirtinama, kad reagento dozavimas nutrūko.

---

V PRIEDAS

Su atitinkamu ne keliais judančių mechanizmų pastovios būsenos bandymų ciklu susijusios srities matavimai ir bandymai

1.   Bendrieji reikalavimai

Šis priedas taikomas elektroniškai valdomiems NRE, NRG, IWP, IWA ir RLR kategorijų varikliams, kurie atitinka Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas V etapo išmetamųjų teršalų ribines vertes ir kuriuose naudojamos elektroninės kontrolės priemonės, kuriomis nustatomas ir įpurškiamų degalų kiekis, ir įpurškimo laikas, arba elektroninės kontrolės priemonės, kuriomis įjungiama, išjungiama arba moduliuojama išmetamųjų teršalų kontrolės sistema, naudojama NOx kiekiui sumažinti.

Šiame priede išdėstyti srities, susijusios su atitinkamu NRSC, per kurį kontroliuojamas dydis, kuriuo išmetamieji teršalai gali viršyti II priede nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes, techniniai reikalavimai.

Kai variklis išbandomas pagal 4 skirsnyje išdėstytus bandymo reikalavimus, bet kuriame atsitiktine tvarka pasirinktame 2 skirsnyje nustatytos taikytinos kontrolės srities taške paimtas išmetamųjų teršalų ėminys negali viršyti dydžio, gauto taikytiną Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytą išmetamųjų teršalų ribinę vertę padauginus iš koeficiento 2,0.

3 skirsnyje aprašyta, kaip techninė tarnyba per teršalų išmetimo bandymą stende kontrolės srityje pasirenka papildomus matavimo taškus, norėdama įrodyti, kad šio 1 skirsnio reikalavimai įvykdyti.

Gamintojas gali reikalauti, kad techninė tarnyba, atlikdama 3 skirsnyje nurodytą parodomąjį bandymą, neįtrauktų veikimo taškų iš kurios nors iš 2 skirsnyje nustatytų kontrolės sričių. Techninė tarnyba gali leisti taikyti šią išimtį, jeigu gamintojas gali įrodyti, kad variklis, naudojamas bet kokiame ne keliais judančių mechanizmų junginyje, jokiais atvejais negalės veikti tuose taškuose.

Gamintojo pirminės įrangos gamintojui pagal XIV priedą pateiktose montavimo instrukcijose nustatomos viršutinė ir apatinė taikytinos kontrolės srities ribos ir paaiškinama, jog pirminės įrangos gamintojas negali variklio montuoti taip, kad variklio veikimas būtų apribotas ir variklis nuolat veiktų tik į patvirtinto variklių tipo arba variklių šeimos sukimo momento kreivės kontrolės sritį nepatenkančiuose sūkių dažnio ir apkrovos taškuose.

2.   Variklio kontrolės sritis

Taikytina kontrolės sritis variklio bandymui atlikti yra šiame 2 skirsnyje nurodyta sritis, atitinkanti taikytiną bandomo variklio NRSC.

2.1.   Variklių, bandomų taikant NRSC ciklą C1, kontrolės sritis

Šių variklių sūkių dažnis ir apkrova yra kintami. Priklausomai nuo variklio kategorijos (pakategorės) ir darbinio sūkių dažnio, taikomos skirtingos kontrolės srities išimtys.

2.1.1.   Kintamo greičio NRE kategorijos varikliai, kurių didžiausia naudingoji galia ≥ 19 kW, kintamo greičio IWA kategorijos varikliai, kurių didžiausia naudingoji galia ≥ 300 kW, kintamo greičio RLR kategorijos varikliai ir kintamo greičio NRG kategorijos varikliai

Kontrolės sritis (žr. 5.1 pav.) apibrėžiama taip:

viršutinė sukimo momento ribinė vertė: pilnutinės apkrovos sukimo momento kreivė;

sūkių dažnio intervalas: sūkių dažnis nuo A iki n
  hi;

čia:

sūkių dažnis A = n
  lo + 0,15 × (n
  hi – n
  lo);

| n
  hi | = | didelis sūkių dažnis [žr. 1 straipsnio 12 dalį], |
| --- | --- | --- |
| n
  lo | = | mažas sūkių dažnis [žr. 1 straipsnio 13 dalį]. |

n
  hi

=

didelis sūkių dažnis [žr. 1 straipsnio 12 dalį],

n
  lo

=

mažas sūkių dažnis [žr. 1 straipsnio 13 dalį].

Atliekant bandymus nebandomos šios variklio veikimo sąlygos:

| a) | taškai, kuriuose nesiekiama 30 proc. didžiausio sukimo momento; |
| --- | --- |

a)

taškai, kuriuose nesiekiama 30 proc. didžiausio sukimo momento;

| b) | taškai, kuriuose nesiekiama 30 proc. didžiausios naudingosios galios. |
| --- | --- |

b)

taškai, kuriuose nesiekiama 30 proc. didžiausios naudingosios galios.

Jei išmatuotas variklio sūkių dažnis A ± 3 proc. tikslumu atitinka gamintojo deklaruotą variklio sūkių dažnį, naudojamos deklaruotosios variklio sūkių dažnio vertės. Jeigu kurio nors bandymo sūkių dažnio leidžiamoji nuokrypa viršijama, naudojamas išmatuotasis variklio sūkių dažnis.

Tarpiniai kontrolės srities bandymo taškai nustatomi taip:

| | %torque – didžiausio sukimo momento proc. dalis; |
| --- | --- |

%torque – didžiausio sukimo momento proc. dalis;

| | ; |
| --- | --- |

Formula
  ;

čia: n100% yra 100 proc. atitinkamo bandymų ciklo sūkių dažnis.

5.1 pav.

Kintamo greičio NRE kategorijos variklių, kurių didžiausia naudingoji galia ≥ 19 kW, kintamo greičio IWA kategorijos variklių, kurių didžiausia naudingoji galia ≥ 300 kW, ir kintamo greičio NRG kategorijos variklių kontrolės sritis

30 proc. galios

30 proc. sukimo momento

A sūkių dažnis

Sukimo momentas (didžiausio proc. dalis)

Sūkių dažnis (proc.)

Kontrolės sritis

2.1.2.   Kintamo greičio NRE kategorijos varikliai, kurių didžiausia naudingoji galia < 19 kW, kintamo greičio IWA kategorijos varikliai, kurių didžiausia naudingoji galia < 300 kW

Taikoma 2.1.1 punkte nurodyta kontrolės sritis, bet tik laikantis papildomos šiame punkte aprašytų ir 5.2 ir 5.3 pav. pavaizduotų variklių veikimo sąlygų išimties:

| a) | tik kietųjų dalelių masei – jeigu C sūkių dažnis yra mažesnis kaip 2 400 sūk./min., taškai į dešinę nuo teisės arba po tiese, nubrėžta sujungus 30 proc. didžiausio sukimo momento arba 30 proc. didžiausios naudingosios galios (priklausomai nuo to, kuris dydis didesnis) esant B sūkių dažniui tašką ir 70 proc. didžiausios naudingosios galios esant dideliam sūkių dažniui tašką; |
| --- | --- |

a)

tik kietųjų dalelių masei – jeigu C sūkių dažnis yra mažesnis kaip 2 400 sūk./min., taškai į dešinę nuo teisės arba po tiese, nubrėžta sujungus 30 proc. didžiausio sukimo momento arba 30 proc. didžiausios naudingosios galios (priklausomai nuo to, kuris dydis didesnis) esant B sūkių dažniui tašką ir 70 proc. didžiausios naudingosios galios esant dideliam sūkių dažniui tašką;

| b) | tik kietųjų dalelių masei – jeigu C sūkių dažnis yra ne mažesnis kaip 2 400 sūk./min., taškai į dešinę nuo tiesės, nubrėžtos sujungus 30 proc. didžiausio sukimo momento arba 30 proc. didžiausios naudingosios galios (priklausomai nuo to, kuris dydis didesnis) esant B sūkių dažniui tašką, 50 proc. didžiausios naudingosios galios esant 2 400 sūk./min. sūkių dažniui tašką ir 70 proc. didžiausios naudingosios galios esant dideliam sūkių dažniui tašką. |
| --- | --- |

b)

tik kietųjų dalelių masei – jeigu C sūkių dažnis yra ne mažesnis kaip 2 400 sūk./min., taškai į dešinę nuo tiesės, nubrėžtos sujungus 30 proc. didžiausio sukimo momento arba 30 proc. didžiausios naudingosios galios (priklausomai nuo to, kuris dydis didesnis) esant B sūkių dažniui tašką, 50 proc. didžiausios naudingosios galios esant 2 400 sūk./min. sūkių dažniui tašką ir 70 proc. didžiausios naudingosios galios esant dideliam sūkių dažniui tašką.

Čia:

| | sūkių dažnis B= n
  lo + 0,5 × (n
  hi – n
  lo); |
| --- | --- |

sūkių dažnis B= n
  lo + 0,5 × (n
  hi – n
  lo);

| | sūkių dažnis C= n
  lo + 0,75 × (n
  hi – n
  lo); |
| --- | --- |

sūkių dažnis C= n
  lo + 0,75 × (n
  hi – n
  lo);

| n
  hi | = | didelis sūkių dažnis [žr. 1 straipsnio 12 dalį], |
| --- | --- | --- |
| n
  lo | = | mažas sūkių dažnis [žr. 1 straipsnio 13 dalį]. |

n
  hi

=

didelis sūkių dažnis [žr. 1 straipsnio 12 dalį],

n
  lo

=

mažas sūkių dažnis [žr. 1 straipsnio 13 dalį].

Jei išmatuotos variklio sūkių dažnio vertės A, B ir C ± 3 proc. tikslumu atitinka gamintojo deklaruotą variklio sūkių dažnį, naudojamos deklaruotojo variklio sūkių dažnio vertės. Jeigu kurio nors bandymo sūkių dažnio leidžiamoji nuokrypa viršijama, naudojamas išmatuotasis variklio sūkių dažnis.

5.2 pav.

Kintamo greičio NRE kategorijos variklių, kurių didžiausia naudingoji galia < 19 kW, ir kintamo greičio IWA kategorijos variklių, kurių didžiausia naudingoji galia < 300 kW, o sūkių dažnis C < 2 400 sūk./min., kontrolės sritis

30 % a

30 % b

70 % a

Sukimo momentas (didžiausio proc. dalis)

Sūkių dažnis (proc.)

Paaiškinimai:

| 1 | Variklio kontrolės sritis |
| --- | --- |
| 2 | Visų išmetamųjų teršalų išskyrimas |
| 3 | PM išskyrimas |
| a | Didžiausios naudingosios galios proc. dalis |
| b | Didžiausio sukimo momento proc. dalis |

1

Variklio kontrolės sritis

2

Visų išmetamųjų teršalų išskyrimas

3

PM išskyrimas

a

Didžiausios naudingosios galios proc. dalis

b

Didžiausio sukimo momento proc. dalis

5.3 pav.

Kintamo greičio NRE kategorijos variklių, kurių didžiausia naudingoji galia < 19 kW, ir kintamo greičio IWA kategorijos variklių, kurių didžiausia naudingoji galia < 300 kW, o sūkių dažnis C ≥ 2 400 sūk./min., kontrolės sritis

50 % b

50 % a

30 % b

30 % a

70 % a

Sukimo momentas (didžiausio proc. dalis)

Sūkių dažnis (proc.)

Paaiškinimai:

| 1 | Variklio kontrolės sritis |
| --- | --- |
| 2 | Visų išmetamųjų teršalų išskyrimas |
| 3 | PM išskyrimas |
| a | Didžiausios naudingosios galios proc. dalis |
| b | Didžiausio sukimo momento proc. dalis |

1

Variklio kontrolės sritis

2

Visų išmetamųjų teršalų išskyrimas

3

PM išskyrimas

a

Didžiausios naudingosios galios proc. dalis

b

Didžiausio sukimo momento proc. dalis

2.2.   Variklių, bandomų taikant NRSC ciklus D2, E2 ir G2, kontrolės sritis

Šie varikliai dažniausiai eksploatuojami labai artimu projektiniam darbiniam sūkių dažniui režimu, todėl kontrolės sritis apibrėžiama taip:

| sūkių dažnis | : | 100 proc., |
| --- | --- | --- |
| sukimo momento dydis | : | 50 proc. didžiausią galią atitinkančio sukimo momento. |

sūkių dažnis

:

100 proc.,

sukimo momento dydis

:

50 proc. didžiausią galią atitinkančio sukimo momento.

2.3.   Variklių, bandomų taikant NRSC ciklą E3, kontrolės sritis

Šie varikliai dažniausiai eksploatuojami režimu šiek tiek virš fiksuotojo žingsnio sraigto kreivės arba po fiksuotojo žingsnio sraigto kreive. Kontrolės sritis yra susijusi su sraigto kreive ir turi matematinių lygčių, kuriomis apibrėžiamos kontrolės srities ribos, eksponenčių. Kontrolės sritis apibrėžiama taip:

| apatinė sūkių dažnio ribinė vertė | : | 0,7 × n
  100 % |
| --- | --- | --- |
| viršutinės ribos kreivė | : | %power = 100 ×·( %speed/90)3,5 |
| apatinės ribos kreivė | : | %power = 70 ×·( %speed/100)2,5 |
| viršutinė galios ribinė vertė | : | pilnutinės apkrovos galios kreivė |
| viršutinė sūkių dažnio ribinė vertė | : | didžiausias reguliatoriaus leidžiamas sūkių dažnis |

apatinė sūkių dažnio ribinė vertė

:

0,7 × n
  100 %

viršutinės ribos kreivė

:

%power = 100 ×·( %speed/90)3,5

apatinės ribos kreivė

:

%power = 70 ×·( %speed/100)2,5

viršutinė galios ribinė vertė

:

pilnutinės apkrovos galios kreivė

viršutinė sūkių dažnio ribinė vertė

:

didžiausias reguliatoriaus leidžiamas sūkių dažnis

Čia:

| %power | – | didžiausios naudingosios galios proc. dalis; |
| --- | --- | --- |
| %speed | – | n
  100 % proc. dalis; |
| n
  100% | – | 100 proc. atitinkamo bandymų ciklo sūkių dažnis. |

%power

–

didžiausios naudingosios galios proc. dalis;

%speed

–

n
  100 % proc. dalis;

n
  100%

–

100 proc. atitinkamo bandymų ciklo sūkių dažnis.

5.4 pav.

Variklių, bandomų taikant NRSC ciklą E3, kontrolės sritis

P = n3

Galia (didžiausios proc. dalis)

Sūkių dažnis (proc.)

Paaiškinimai:

| 1 | Apatinė sūkių dažnio ribinė vertė |
| --- | --- |
| 2 | Viršutinės ribos kreivė |
| 3 | Apatinės ribos kreivė |
| 4 | Pilnutinės apkrovos galios kreivė |
| 5 | Reguliatoriaus didžiausio sūkių dažnio kreivė |
| 6 | Variklio kontrolės sritis |

1

Apatinė sūkių dažnio ribinė vertė

2

Viršutinės ribos kreivė

3

Apatinės ribos kreivė

4

Pilnutinės apkrovos galios kreivė

5

Reguliatoriaus didžiausio sūkių dažnio kreivė

6

Variklio kontrolės sritis

3.   Parodomojo bandymo reikalavimai

Bandomoje kontrolės srityje techninė tarnyba atsitiktine tvarka parenka apkrovos ir sūkių dažnio taškus. 2.1 punkte nurodytiems varikliams parenkama iki trijų taškų. 2.2 punkte nurodytiems varikliams parenkamas vienas taškas. 2.3 arba 2.4 punkte nurodytiems varikliams parenkama iki dviejų taškų. Techninė tarnyba taip pat nustato atsitiktinę bandymo taškų naudojimo eilės tvarką. Bandymas atliekamas laikantis pagrindinių NRSC reikalavimų, tačiau kiekvienas bandymo taškas vertinamas atskirai.

4.   Bandymo reikalavimai

Bandymas atliekamas iškart po diskrečiojo režimo NRSC:

| a) | bandymas atliekamas iškart po diskrečiojo režimo NRSC, kaip aprašyta VI priedo 7.8.1.2 punkto a–e papunkčiuose, bet prieš procedūras, taikomas po bandymo (f punktas) arba po VI priedo 7.8.2.3 punkto a–d papunkčiuose nurodyto ne keliais judančių mechanizmų nuolydinio režimo bandymų ciklo (RMC) bandymo, bet prieš procedūras, taikomas po bandymo (e punktas); |
| --- | --- |

a)

bandymas atliekamas iškart po diskrečiojo režimo NRSC, kaip aprašyta VI priedo 7.8.1.2 punkto a–e papunkčiuose, bet prieš procedūras, taikomas po bandymo (f punktas) arba po VI priedo 7.8.2.3 punkto a–d papunkčiuose nurodyto ne keliais judančių mechanizmų nuolydinio režimo bandymų ciklo (RMC) bandymo, bet prieš procedūras, taikomas po bandymo (e punktas);

| b) | bandymai atliekami pagal VI priedo 7.8.1.2 punkto b–e papunkčių reikalavimus, taikant kelių filtrų metodą (po vieną filtrą kiekviename bandymo taške) kiekviename iš pagal 3 skirsnį pasirinktų bandymo taškų; |
| --- | --- |

b)

bandymai atliekami pagal VI priedo 7.8.1.2 punkto b–e papunkčių reikalavimus, taikant kelių filtrų metodą (po vieną filtrą kiekviename bandymo taške) kiekviename iš pagal 3 skirsnį pasirinktų bandymo taškų;

| c) | kiekviename bandymo taške apskaičiuojama išmetamųjų teršalų savitosios masės vertė (atitinkamai g/kWh arba #/kWh); |
| --- | --- |

c)

kiekviename bandymo taške apskaičiuojama išmetamųjų teršalų savitosios masės vertė (atitinkamai g/kWh arba #/kWh);

| d) | išmetamųjų teršalų masės vertės gali būti apskaičiuojamos kaip masė pagal VII priedo 2 skirsnį arba kaip molinė masė pagal VII priedo 3 skirsnį, tačiau turi atitikti metodą, taikomą atliekant diskrečiojo režimo NRSC arba RMC bandymą; |
| --- | --- |

d)

išmetamųjų teršalų masės vertės gali būti apskaičiuojamos kaip masė pagal VII priedo 2 skirsnį arba kaip molinė masė pagal VII priedo 3 skirsnį, tačiau turi atitikti metodą, taikomą atliekant diskrečiojo režimo NRSC arba RMC bandymą;

| e) | apskaičiuojant dujų ir kietųjų dalelių skaičiaus, jei taikoma, sumą, nustatoma, kad Nmode vertė (7-63) lygtyje yra 1, ir taikomas 1 lygus svertinis koeficientas; |
| --- | --- |

e)

apskaičiuojant dujų ir kietųjų dalelių skaičiaus, jei taikoma, sumą, nustatoma, kad Nmode vertė (7-63) lygtyje yra 1, ir taikomas 1 lygus svertinis koeficientas;

| f) | apskaičiuojant kietąsias daleles, taikomas kelių filtrų metodas; apskaičiuojant sumą nustatoma, kad Nmode vertė (7-64) lygtyje yra 1, ir taikomas 1 lygus svertinis koeficientas. |
| --- | --- |

f)

apskaičiuojant kietąsias daleles, taikomas kelių filtrų metodas; apskaičiuojant sumą nustatoma, kad Nmode vertė (7-64) lygtyje yra 1, ir taikomas 1 lygus svertinis koeficientas.

---

VI PRIEDAS

Teršalų išmetimo bandymų atlikimas ir matavimo įrangos reikalavimai

1.   Įžanga

Šiame priede aprašomas bandomo variklio dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų nustatymo metodas ir matavimo įrangos specifikacijos. Nuo 6 dalies šio priedo dalių numeracija atitinka NKJM bendrojo techninio reglamento Nr. 11 ir JT taisyklės Nr. 96-03 4B priedo numeraciją. Tačiau kai kurie NKJM bendrojo techninio reglamento Nr. 11 punktai šiame priede nėra reikalingi arba buvo pakeisti, atsižvelgiant į techninę pažangą.

2.   Bendroji apžvalga

Šiame priede išdėstytos toliau nurodytos techninės nuostatos dėl teršalų išmetimo bandymų vykdymo. Papildomų nuostatų sąrašas pateiktas 3 dalyje.

| — | 5 dalis. Veiksmingumo reikalavimai, įskaitant bandymo sūkių dažnio nustatymą |
| --- | --- |

—

5 dalis. Veiksmingumo reikalavimai, įskaitant bandymo sūkių dažnio nustatymą

| — | 6 dalis. Bandymų sąlygos, įskaitant išmetamųjų karterio dujų apskaičiavimo metodą, papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemų nenutrūkstamo ir nedažno regeneravimo nustatymo ir apskaičiavimo metodą. |
| --- | --- |

—

6 dalis. Bandymų sąlygos, įskaitant išmetamųjų karterio dujų apskaičiavimo metodą, papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemų nenutrūkstamo ir nedažno regeneravimo nustatymo ir apskaičiavimo metodą.

| — | 7 dalis. Bandymų procedūros, įskaitant variklių charakteristikų grafikų sudarymą, bandymų ciklų generavimą ir bandymų ciklų vykdymo procedūrą. |
| --- | --- |

—

7 dalis. Bandymų procedūros, įskaitant variklių charakteristikų grafikų sudarymą, bandymų ciklų generavimą ir bandymų ciklų vykdymo procedūrą.

| — | 8 dalis. Matavimo procedūros, įskaitant prietaisų kalibravimą, veikimo patikrą ir prietaisų priimtinumo bandymui patvirtinimą. |
| --- | --- |

—

8 dalis. Matavimo procedūros, įskaitant prietaisų kalibravimą, veikimo patikrą ir prietaisų priimtinumo bandymui patvirtinimą.

| — | 9 dalis. Matavimo įranga, įskaitant matavimo prietaisus, skiedimo procedūras, ėminių ėmimo procedūras, analizinių dujų bei masės standartus. |
| --- | --- |

—

9 dalis. Matavimo įranga, įskaitant matavimo prietaisus, skiedimo procedūras, ėminių ėmimo procedūras, analizinių dujų bei masės standartus.

| — | 1 priedėlis. KDK matavimo procedūra. |
| --- | --- |

—

1 priedėlis. KDK matavimo procedūra.

3.   Susiję priedai

| — | Duomenų vertinimas ir apskaičiavimas | : | VII priedas |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Dvejopų degalų variklių bandymų procedūros | : | VIII priedas |
| — | Etaloniniai degalai | : | IX priedas |
| — | Bandymų ciklai | : | XVII priedas |

—

Duomenų vertinimas ir apskaičiavimas

:

VII priedas

—

Dvejopų degalų variklių bandymų procedūros

:

VIII priedas

—

Etaloniniai degalai

:

IX priedas

—

Bandymų ciklai

:

XVII priedas

4.   Bendrieji reikalavimai

Bandomi varikliai turi atitikti 5 dalyje išdėstytus veikimo reikalavimus, kai yra bandomi 6 dalyje nurodytomis bandymų sąlygomis ir atliekant 7 dalyje nurodytas bandymų procedūras.

5.   Išmetamųjų teršalų kiekio reikalavimai

5.1.   Dujiniai ir kietųjų dalelių išmetamieji teršalai ir CO2 bei NH3

Teršalus sudaro:

| a) | azoto oksidai, NOx; |
| --- | --- |

a)

azoto oksidai, NOx;

| b) | angliavandeniliai, žymimi kaip bendras angliavandenilių kiekis, HC arba THC; |
| --- | --- |

b)

angliavandeniliai, žymimi kaip bendras angliavandenilių kiekis, HC arba THC;

| c) | anglies monoksidas, CO; |
| --- | --- |

c)

anglies monoksidas, CO;

| d) | kietosios dalelės, KD; |
| --- | --- |

d)

kietosios dalelės, KD;

| e) | kietųjų dalelių kiekis, KDK. |
| --- | --- |

e)

kietųjų dalelių kiekis, KDK.

Išmatuotos variklio dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų bei CO2 vertės – su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų kiekis gramais per kilovatvalandę (g/kWh).

Matuotini dujiniai ir kietųjų dalelių teršalai – dujiniai ir kietųjų dalelių taršalai, kurių ribinės vertės yra taikytinos bandomos pakategorės varikliams, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2016/1628 II priede. Gauti rezultatai, įskaitant pagal III priedą nustatytą nusidėvėjimo koeficientą, negali viršyti taikytinų ribinių verčių.

CO2 kiekis matuojamas ir nurodomas visų pakategorių varikliams, kaip to reikalaujama Reglamento (ES) 2016/1628 41 straipsnio 4 dalyje.

Kai NOx kontrolės priemonės, įtrauktos į variklio išmetamųjų teršalų kontrolės sistemą, apima reagento naudojimą, papildomai išmatuojamas vidutinis išmetamo amoniako (NH3) kiekis, kaip to reikalaujama IV priedo 3 dalyje; jo kiekis negali viršyti toje dalyje nurodytų verčių.

Išmetamieji teršalai nustatomi per darbo ciklus (pastovios būsenos ir (arba) pereinamųjų režimų bandymų ciklus), kaip aprašyta 7 dalyje ir XVII priede. Matavimo sistemos turi atitikti 8 dalyje nustatytus kalibravimo ir veiksmingumo tikrinimo, naudojant 9 punkte nurodytą matavimo įrangą, reikalavimus.

Patvirtinimo institucija gali patvirtinti kitas sistemas ar analizatorius, jei pagal 5.1.1 punktą nustatoma, kad juos naudojant gaunami lygiaverčiai rezultatai. Rezultatai apskaičiuojami pagal VII priedo reikalavimus.

5.1.1.   Lygiavertiškumas

Sistemos lygiavertiškumas nustatomas, ištyrus septynias ėminių poras (arba daugiau) ir nustačius nagrinėjamos sistemos ir vienos iš šiame priede nurodytų sistemų koreliaciją. Rezultatai – ciklo išmetamųjų teršalų savitosios masės svertinė vertė. Koreliacijos bandymai atliekami toje pačioje laboratorijoje, naudojant tą pačią bandymų įrangą ir tą patį variklį; geriausia, jei jie atliekami vienu metu. Ėminių porų vidutinių verčių lygiavertiškumas nustatomas pagal F ir t kriterijų statistinius duomenis, kaip aprašyta VII priedo 3 priedėlyje, surinktus naudojant pirmiau minėtą laboratoriją, bandymų įrangą ir taikant pirmiau aprašytas variklio naudojimo sąlygas. Riktai nustatomi pagal standartą ISO 5725 ir neįtraukiami į duomenų bazę. Koreliacijos bandymui naudotinas sistemas turi patvirtinti patvirtinimo institucija.

5.2.   Bendrieji bandymų ciklų reikalavimai

5.2.1.   ES tipo patvirtinimo bandymas atliekamas taikant atitinkamą NRSC ir, jei taikytina, NRTC arba LSI-NRTC, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2016/1628 24 straipsnyje ir IV priede.

5.2.2.   NRSC techninės specifikacijos ir charakteristikos išdėstytos XVII priedo 1 priedėlyje (diskrečiojo režimo NRSC) ir 2 priedėlyje (nuolydinio režimo NRSC). Gamintojo sprendimu, NRSC bandymą galima atlikti kaip diskrečiojo režimo NRSC arba, jei taikytina, kaip nuolydinio režimo NRSC (RMC), kaip nurodyta 7.4.1 punkte.

5.2.3.   NRTC ir LSI-NRTC techninės specifikacijos ir charakteristikos išdėstytos XVII priedo 3 priedėlyje.

5.2.4.   7.4 punkte ir XVII priede nurodyti bandymų ciklai vykdomi remiantis didžiausio sukimo momento arba galios ir bandymo sūkių dažnio (juos reikia nustatyti tam, kad bandymų ciklai vyktų tinkamai) procentinėmis dalimis:

| a) | 100 proc. sūkių dažniu (didžiausiu bandymo sūkių dažniu arba vardiniu sūkių dažniu); |
| --- | --- |

a)

100 proc. sūkių dažniu (didžiausiu bandymo sūkių dažniu arba vardiniu sūkių dažniu);

| b) | tarpiniu sūkių dažniu (-iais), nurodytu (-ais) 5.2.5.4 punkte; |
| --- | --- |

b)

tarpiniu sūkių dažniu (-iais), nurodytu (-ais) 5.2.5.4 punkte;

| c) | sūkių dažniu tuščiąja eiga, kaip nurodyta 5.2.5.5 punkte. |
| --- | --- |

c)

sūkių dažniu tuščiąja eiga, kaip nurodyta 5.2.5.5 punkte.

Tai, kaip nustatomas bandymo sūkių dažnis, aprašyta 5.2.5 punkte, o kaip naudojamas sukimo momentas ir galia – 5.2.6 punkte.

5.2.5.   Bandymo sūkių dažniai

5.2.5.1.   Didžiausias bandymo sūkių dažnis (MTS)

MTS apskaičiuojamas pagal 5.2.5.1.1 arba 5.2.5.1.3 punktą.

5.2.5.1.1.   MTS apskaičiavimas

Siekiant apskaičiuoti MTS, pagal 7.4 punktą sudaromas pereinamųjų charakteristikų grafikas. Tada, palyginus charakteristikų grafike nurodytas variklio sūkių dažnio ir galios vertes, nustatomas MTS. MTS apskaičiuojamas pagal (6-1), (6-2) arba (6-3) lygtį:

| a) | MTS = n
  lo + 0,95 × (n
  hi – n
  lo) | (6-1); |
| --- | --- | --- |
| b) | MTS = n
  i | (6-2); |

a)

MTS = n
  lo + 0,95 × (n
  hi – n
  lo)

(6-1);

b)

MTS = n
  i

(6-2);

čia:

| n
  i | mažiausio ir didžiausio sūkių dažnių, kuriais vertė (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) yra lygi 98 proc. didžiausios vertės (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ), vidurkis. |
| --- | --- |

n
  i

mažiausio ir didžiausio sūkių dažnių, kuriais vertė (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) yra lygi 98 proc. didžiausios vertės (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ), vidurkis.

| c) | Jeigu yra tik vienas sūkių dažnis, kuriuo vertė (n2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) yra lygi 98 proc. didžiausios vertės (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ):






  MTS = n
  i | (6-3), |
| --- | --- | --- |

c)

Jeigu yra tik vienas sūkių dažnis, kuriuo vertė (n2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) yra lygi 98 proc. didžiausios vertės (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ):

MTS = n
  i

(6-3),

čia:

| n
  i | sūkių dažnis, kuriuo vertė (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) yra didžiausia, |
| --- | --- |

n
  i

sūkių dažnis, kuriuo vertė (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) yra didžiausia,

čia:

| n | = | variklio sūkių dažnis; |
| --- | --- | --- |
| i | = | indeksavimo kintamasis, atitinkantis vieną užregistruotą variklio charakteristikų grafiko vertę; |
| n
  hi | = | didelis sūkių dažnis, nurodytas 2 straipsnio 12 dalyje; |
| n
  lo | = | mažas sūkių dažnis, nurodytas 2 straipsnio 13 dalyje; |
| n
  norm

  i | = | variklio sūkių dažnis, normalizuotas padalijus iš |
| P
  norm

  i | = | variklio galia, normalizuota padalijus iš Pmax; |
| | = | mažiausio ir didžiausio sūkių dažnių, kuriais galia yra lygi 98 proc. P
  max, vidurkis. |

n

=

variklio sūkių dažnis;

i

=

indeksavimo kintamasis, atitinkantis vieną užregistruotą variklio charakteristikų grafiko vertę;

n
  hi

=

didelis sūkių dažnis, nurodytas 2 straipsnio 12 dalyje;

n
  lo

=

mažas sūkių dažnis, nurodytas 2 straipsnio 13 dalyje;

n
  norm

  i

=

variklio sūkių dažnis, normalizuotas padalijus iš
  Formula

P
  norm

  i

=

variklio galia, normalizuota padalijus iš Pmax;

Formula

=

mažiausio ir didžiausio sūkių dažnių, kuriais galia yra lygi 98 proc. P
  max, vidurkis.

Tarp charakteristikų grafike pažymėtų verčių atliekama tiesinė interpoliacija ir nustatomos šios vertės:

| a) | sūkių dažnis, kuriuo galia yra lygi 98 proc. vertės P
  max. Jeigu yra tik vienas sūkių dažnis, kuriuo galia yra lygi 98 proc. vertės Pmax,



  yra sūkių dažnis, kuriuo pasiekiama Pmax; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | sūkių dažnis, kuriuo vertė (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ) yra lygi 98 proc. didžiausios vertės (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ). |
| --- | --- |

b)

sūkių dažnis, kuriuo vertė (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ) yra lygi 98 proc. didžiausios vertės (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ).

5.2.5.1.2.   Deklaruoto MTS naudojimas

Jeigu pagal 5.2.5.1.1 arba 5.2.5.1.3 punktus apskaičiuotas MTS ± 3 proc. tikslumu atitinka gamintojo deklaruotą MTS, teršalų išmetimo bandymui galima naudoti deklaruotą MTS. Jeigu nuokrypis viršijamas, teršalų išmetimo bandymui naudojamas išmatuotas MTS.

5.2.5.1.3.   Pakoreguoto MTS naudojimas

Jeigu pilnutinės apkrovos kreivės krintančiosios dalies kraštas yra itin status, per NRTC gali būti sunku tinkamai pritaikyti 105 proc. dydžio sūkių dažnį. Šiuo atveju, prieš tai gavus techninės tarnybos sutikimą, leidžiama naudoti alternatyvią MTS vertę, nustatytą vienu iš šių būdų:

| a) | MTS galima šiek tiek sumažinti (ne daugiau kaip 3 proc.), kad NRTC būtų galima atlikti tinkamai; |
| --- | --- |

a)

MTS galima šiek tiek sumažinti (ne daugiau kaip 3 proc.), kad NRTC būtų galima atlikti tinkamai;

| b) | apskaičiuoti alternatyvią MTS vertę pagal (6-4) lygtį:






  MTS = ((n
  max – n
  idle)/1,05) + n
  idle | (6-4) |
| --- | --- | --- |

b)

apskaičiuoti alternatyvią MTS vertę pagal (6-4) lygtį:

MTS = ((n
  max – n
  idle)/1,05) + n
  idle

(6-4)

čia:

| n
  max | = | variklio sūkių dažnis, kuriuo variklio reguliatorius kontroliuoja variklio sūkių dažnį pagal didžiausią valdymo komandą, o apkrova yra nulinė (didžiausias sūkių dažnis nesant apkrovos); |
| --- | --- | --- |
| n
  idle | = | dažnis tuščiąja eiga. |

n
  max

=

variklio sūkių dažnis, kuriuo variklio reguliatorius kontroliuoja variklio sūkių dažnį pagal didžiausią valdymo komandą, o apkrova yra nulinė (didžiausias sūkių dažnis nesant apkrovos);

n
  idle

=

dažnis tuščiąja eiga.

5.2.5.2.   Vardinis sūkių dažnis

Vardinis sūkių dažnis apibrėžtas Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 29 dalyje. Kintamo greičio variklių, su kuriais atliekamas teršalų išmetimo bandymas, vardinis sūkių dažnis nustatomas, sudarius charakteristikų grafiką, kaip nurodyta 7.6 punkte. Pastovaus greičio variklių vardinį sūkių dažnį deklaruoja gamintojas pagal reguliatoriaus charakteristikas. Jeigu teršalų išmetimo bandymas atliekamas su Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 21 dalyje nustatytais tam tikro tipo varikliais, galinčiais veikti alternatyvaus sūkių dažnio režimu, deklaruojamas ir išbandomas kiekvienas alternatyvus sūkių dažnis.

Jeigu vardinis sūkių dažnis, nustatytas sudarius 7.6 punkte nurodytą charakteristikų grafiką, atitinka gamintojo deklaruotą sūkių dažnį (NRS kategorijos variklių, pateiktų su reguliatoriumi, – ± 150 rpm tikslumu, NRS tipo variklių, pateiktų be reguliatoriaus, – ± 350 rpm arba ± 4 proc. tikslumu, nelygu, kuri iš verčių yra mažesnė, visų kitų kategorijų variklių – ± 100 rpm tikslumu), gali būti naudojama deklaruota vertė. Jeigu nuokrypis viršijamas, vardinis sūkių dažnis nustatomas sudarius charakteristikų grafiką.

NRSh kategorijos variklių 100 proc. bandymo sūkių dažnio turi atitikti vardinį sūkių dažnį ± 350 rpm tikslumu.

Kita galimybė – per bet kurį pastovios būsenos bandymų ciklą vietoj vardinio sūkių dažnio galima naudoti MTS.

5.2.5.3.   Kintamo greičio variklių didžiausio sukimo momento sūkių dažnis

Didžiausio sukimo momento sūkių dažnis, nustatomas pagal didžiausio sukimo momento kreivę, brėžiamą, remiantis charakteristikų grafiku, sudarytu pagal 7.6.1 arba 7.6.2 punktą, yra:

| a) | sūkių dažnis, kuriuo užregistruojamas didžiausias sukimo momentas, arba |
| --- | --- |

a)

sūkių dažnis, kuriuo užregistruojamas didžiausias sukimo momentas, arba

| b) | mažiausio ir didžiausio sūkių dažnių, kuriais sukimo momentas yra lygus 98 proc. didžiausio sukimo momento, vidurkis. Prireikus sūkių dažnis, kuriuo sukimo momentas sudaro 98 proc. didžiausio sukimo momento, nustatomas tiesinės interpoliacijos metodu. |
| --- | --- |

b)

mažiausio ir didžiausio sūkių dažnių, kuriais sukimo momentas yra lygus 98 proc. didžiausio sukimo momento, vidurkis. Prireikus sūkių dažnis, kuriuo sukimo momentas sudaro 98 proc. didžiausio sukimo momento, nustatomas tiesinės interpoliacijos metodu.

Jeigu didžiausio sukimo momento sūkių dažnis, nustatytas pagal didžiausio sukimo momento kreivę, atitinka gamintojo deklaruotą didžiausio sukimo momento sūkių dažnį (NRS arba NRSh kategorijos variklių – ± 4 proc. tikslumu, kitų kategorijų variklių – ± 2,5 proc. tikslumu), taikant šį reglamentą galima naudoti deklaruotą vertę. Jeigu nuokrypis viršijamas, naudojamas pagal didžiausio sukimo momento kreivę nustatytas didžiausio sukimo momento sūkių dažnis.

5.2.5.4.   Tarpinis sūkių dažnis

Tarpinis sūkių dažnis turi atitikti vieną iš šių reikalavimų:

| a) | variklių, skirtų veikti pilnutinės apkrovos sukimo momento kreivės sūkių dažnio intervale, tarpinis sūkių dažnis – didžiausio sukimo momento sūkių dažnis, jei jis sudaro 60–75 proc. vardinio sūkių dažnio; |
| --- | --- |

a)

variklių, skirtų veikti pilnutinės apkrovos sukimo momento kreivės sūkių dažnio intervale, tarpinis sūkių dažnis – didžiausio sukimo momento sūkių dažnis, jei jis sudaro 60–75 proc. vardinio sūkių dažnio;

| b) | jei didžiausio sukimo momento sūkių dažnis sudaro mažiau kaip 60 proc. vardinio sūkių dažnio, tarpinis sūkių dažnis lygus 60 proc. vardinio sūkių dažnio; |
| --- | --- |

b)

jei didžiausio sukimo momento sūkių dažnis sudaro mažiau kaip 60 proc. vardinio sūkių dažnio, tarpinis sūkių dažnis lygus 60 proc. vardinio sūkių dažnio;

| c) | jei didžiausio sukimo momento sūkių dažnis sudaro daugiau kaip 75 proc. vardinio sūkių dažnio, tarpinis sūkių dažnis lygus 75 proc. vardinio sūkių dažnio. Jeigu variklis gali veikti tik taip, kad sūkių dažnis būtų didesnis kaip 75 proc. vardinio sūkių dažnio, tarpinis sūkių dažnis yra mažiausias sūkių dažnis, kuriam esant variklis gali veikti; |
| --- | --- |

c)

jei didžiausio sukimo momento sūkių dažnis sudaro daugiau kaip 75 proc. vardinio sūkių dažnio, tarpinis sūkių dažnis lygus 75 proc. vardinio sūkių dažnio. Jeigu variklis gali veikti tik taip, kad sūkių dažnis būtų didesnis kaip 75 proc. vardinio sūkių dažnio, tarpinis sūkių dažnis yra mažiausias sūkių dažnis, kuriam esant variklis gali veikti;

| d) | variklių, kurie pastovios būsenos sąlygomis nėra skirti veikti pilnutinės apkrovos sukimo momento kreivės sūkių dažnio intervale, tarpinis sūkių dažnis lygus 60–70 proc. vardinio sūkių dažnio; |
| --- | --- |

d)

variklių, kurie pastovios būsenos sąlygomis nėra skirti veikti pilnutinės apkrovos sukimo momento kreivės sūkių dažnio intervale, tarpinis sūkių dažnis lygus 60–70 proc. vardinio sūkių dažnio;

| e) | variklių, bandomų G1 ciklu, išskyrus ATS kategorijos variklius, tarpinis sūkių dažnis lygus 85 proc. vardinio sūkių dažnio; |
| --- | --- |

e)

variklių, bandomų G1 ciklu, išskyrus ATS kategorijos variklius, tarpinis sūkių dažnis lygus 85 proc. vardinio sūkių dažnio;

| f) | ATS kategorijos variklių, bandomų taikant G1 ciklą, tarpinis sūkių dažnis lygus 60 arba 85 proc. vardinio sūkių dažnio, priklausomai nuo to, kuri vertė artimesnė faktiniam didžiausio sukimo momento sūkių dažniui. |
| --- | --- |

f)

ATS kategorijos variklių, bandomų taikant G1 ciklą, tarpinis sūkių dažnis lygus 60 arba 85 proc. vardinio sūkių dažnio, priklausomai nuo to, kuri vertė artimesnė faktiniam didžiausio sukimo momento sūkių dažniui.

Jeigu taikant 100 proc. bandymo sūkių dažnį vietoj vardinio sūkių dažnio naudojama MTS vertė, nustatant tarpinį sūkių dažnį vietoj vardinio sūkių dažnio taip pat naudojama MTS vertė.

5.2.5.5.   Sūkių dažnis tuščiąja eiga

Tuščioji eiga – mažiausias variklio sūkių dažnis esant mažiausiai apkrovai (kai apkrova viršija nulinę apkrovą arba yra jai lygi), kai variklio sūkių dažnis kontroliuojamas variklyje įrengtu reguliatoriumi. Variklių be tuščiosios eigos reguliatoriaus tuščioji eiga – gamintojo deklaruotas mažiausias galimas variklio sūkių dažnis esant mažiausiai apkrovai. Pastaba. Sūkių dažnis, kai įšilęs variklis dirba tuščiąja eiga, yra įšilusio variklio sūkių dažnis tuščiąja eiga.

5.2.5.6.   Pastovaus greičio variklių bandymo sūkių dažnis

Gali būti, kad pastovaus greičio variklių reguliatoriais visiškai pastovus sūkių dažnis bus palaikomas ne visada. Paprastai sūkių dažnis gali sumažėti (0,1–10) proc., palyginti su sūkių dažniu esant nulinei apkrovai, taip, kad sūkių dažnis bus mažiausias, varikliui beveik pasiekus didžiausiosios galios tašką. Pastovaus greičio variklių bandymo sūkių dažnį galima valdyti naudojant variklyje sumontuotą reguliatorių arba bandymo stendo sūkių dažnio valdymo įrenginį, kai jis naudojamas vietoj variklio reguliatoriaus.

Jeigu naudojamas variklyje sumontuotas reguliatorius, 100 proc. sūkių dažnio yra variklio reguliuojamas sūkių dažnis, kaip apibrėžta 2 straipsnio 24 dalyje.

Jeigu reguliatorius imituojamas naudojant bandymo stendo valdymo įrenginio signalą, 100 proc. sūkių dažnio esant nulinei apkrovai yra pagal to reguliatoriaus parametrus gamintojo nustatytas sūkių dažnis nesant apkrovos, o 100 proc. sūkių dažnis esant pilnutinei apkrovai yra pagal to reguliatoriaus parametrus nustatytas vardinis sūkių dažnis. Kitiems bandymo režimams sūkių dažnis nustatomas interpoliavimo būdu.

Jeigu reguliatoriaus veikimo parametrai yra izochroniniai arba jei vardinis sūkių dažnis ir gamintojo deklaruotas sūkių dažnis nesant apkrovos skiriasi ne daugiau kaip 3 proc., visuose apkrovos taškuose taikant 100 proc. sūkių dažnį galima naudoti vieną gamintojo deklaruotą vertę.

5.2.6.   Sukimo momentas ir galia

5.2.6.1.   Sukimo momentas

Per bandymų ciklus nurodomos sukimo momento vertės yra procentinės vertės, kurios tam tikru bandymo režimu atitinka:

| a) | reikalingo sukimo momento ir didžiausio galimo sukimo momento, esant nurodytam bandymo sūkių dažniui, santykį (taikant visus ciklus, išskyrus D2 ir E2); |
| --- | --- |

a)

reikalingo sukimo momento ir didžiausio galimo sukimo momento, esant nurodytam bandymo sūkių dažniui, santykį (taikant visus ciklus, išskyrus D2 ir E2);

| b) | reikalingo sukimo momento ir sukimo momento, atitinkančio gamintojo deklaruotą vardinę naudingąją galią, santykį (taikant D2 ir E2 ciklus). |
| --- | --- |

b)

reikalingo sukimo momento ir sukimo momento, atitinkančio gamintojo deklaruotą vardinę naudingąją galią, santykį (taikant D2 ir E2 ciklus).

5.2.6.2.   Galia

Per bandymų ciklus nurodomos galios vertės yra procentinės vertės, kurios tam tikru bandymo režimu atitinka:

| a) | E3 bandymų ciklo galios vertes, kurios yra didžiausios naudingosios galios, taikant 100 proc. sūkių dažnį, procentinės vertės, nes šis ciklas grindžiamas laivų, varomų didelės galios varikliais be atstumo apribojimų, teorine sraigto charakteristikų kreive; |
| --- | --- |

a)

E3 bandymų ciklo galios vertes, kurios yra didžiausios naudingosios galios, taikant 100 proc. sūkių dažnį, procentinės vertės, nes šis ciklas grindžiamas laivų, varomų didelės galios varikliais be atstumo apribojimų, teorine sraigto charakteristikų kreive;

| b) | F bandymų ciklo galios vertes, kurios yra didžiausios naudingosios galios esant pasirinktam bandymo sūkių dažniui, procentinės vertės, išskyrus sūkių dažnį tuščiąja eiga, nes jis išreiškiamas procentine didžiausios naudingosios galios, taikant 100 proc. sūkių dažnį, dalimi. |
| --- | --- |

b)

F bandymų ciklo galios vertes, kurios yra didžiausios naudingosios galios esant pasirinktam bandymo sūkių dažniui, procentinės vertės, išskyrus sūkių dažnį tuščiąja eiga, nes jis išreiškiamas procentine didžiausios naudingosios galios, taikant 100 proc. sūkių dažnį, dalimi.

6.   Bandymų sąlygos

6.1.   Laboratorinių bandymų sąlygos

Remiantis toliau išdėstytomis nuostatomis ir naudojant (6-5) arba (6-6) lygtį išmatuojama į variklį įleidžiamo oro absoliučioji temperatūra (T
  a), išreikšta Kelvino laipsniais, ir sauso oro atmosferinis slėgis (p
  s), išreikštas kPa, ir nustatomas f
  a parametras. Jeigu atmosferos slėgis matuojamas angoje, užtikrinama, kad slėgio nuostoliai atmosferą ir matavimo vietą skiriančiame taške būtų nereikšmingi ir būtų atsižvelgta į angoje dėl srauto susidariusį statinį slėgį. Varikliuose su keliais cilindrais ir skirtingomis įleidimo kolektorių grupėmis, pvz., varikliuose, kurių cilindrai išdėstyti V forma, naudojama vidutinė skirtingų grupių temperatūra. Apie fa dydį pranešama pateikiant bandymo rezultatus.

Varikliai be pripūtimo ir su mechaniniu pripūtimu:

| | (6-5) |
| --- | --- |

Formula

(6-5)

Varikliai su turbokompresoriumi ir su įsiurbiamo oro aušinimu arba be jo:

| | (6-6) |
| --- | --- |

Formula

(6-6)

6.1.1.   Kad bandymas būtų laikomas tinkamu, reikia, kad būtų įvykdytos abi šios sąlygos:

| a) | f
  a turi atitikti intervalą 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07, išskyrus 6.1.2 ir 6.1.4 punktuose leidžiamus atvejus; |
| --- | --- |

a)

f
  a turi atitikti intervalą 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07, išskyrus 6.1.2 ir 6.1.4 punktuose leidžiamus atvejus;

| b) | prieš bet kokią variklio sudedamąją dalį matuojamas įsiurbiamas oras palaikomas pastovios 298 ± 5 K (25 ± 5 °C) temperatūros, išskyrus 6.1.3 ir 6.1.4 punktuose leidžiamus atvejus ir laikantis 6.1.5 ir 6.1.6 punktų reikalavimų. |
| --- | --- |

b)

prieš bet kokią variklio sudedamąją dalį matuojamas įsiurbiamas oras palaikomas pastovios 298 ± 5 K (25 ± 5 °C) temperatūros, išskyrus 6.1.3 ir 6.1.4 punktuose leidžiamus atvejus ir laikantis 6.1.5 ir 6.1.6 punktų reikalavimų.

6.1.2.   Jeigu laboratorija, kurioje variklis bandomas, yra daugiau kaip 600 m aukštyje, gamintojui sutikus, f
  a gali būti didesnis už 1,07, jeigu p
  s bus ne mažesnis kaip 80 kPa.

6.1.3.   Jeigu bandomo variklio galia yra didesnė kaip 560 kW, gamintojui sutikus, didžiausia įsiurbiamo oro temperatūra gali būti didesnė kaip 303 K (30 °C), su sąlyga, kad neviršys 308 K (35 °C).

6.1.4.   Jeigu laboratorija, kurioje variklis bandomas, yra daugiau kaip 300 m aukštyje, o bandomo variklio galia yra didesnė kaip 560 kW, gamintojui sutikus, fa gali būti didesnis už 1,07, jeigu ps bus ne mažesnis kaip 80 kPa, o įsiurbiamo oro temperatūra gali būti didesnė kaip 303 K (30 °C), su sąlyga, kad neviršys 308 K (35 °C).

6.1.5.   Jeigu NRS kategorijos mažesnės negu 19 kW galios variklių šeimą išskirtinai sudaro varikliai, skirti naudoti sniego valytuvuose, turi būti palaikoma 273–268 K (nuo 0 iki –5 °C) įsiurbiamo oro temperatūra.

6.1.6.   SMB kategorijos varikliuose palaikoma 263 ± 5 K (– 10 ± 5 °C) įsiurbiamo oro temperatūra, išskyrus 6.1.6.1 punkte leidžiamus atvejus.

6.1.6.1.   SMB kategorijos varikliuose, kuriuose sumontuota elektroniniu būdu valdoma ir pagal įsiurbiamo oro temperatūrą degalų srautą pritaikanti degalų įpurškimo sistema, gamintojo nuožiūra, įsiurbiamo oro temperatūra taip pat gali būti palaikoma 298 ± 5 K (25 ± 5 °C).

6.1.7.   Leidžiama naudoti:

| a) | atmosferos slėgio matuoklį, kurio rodmenys naudojami kaip visos bandymų patalpos, kurioje yra daugiau negu viena dinamometrinė bandymų įranga, atmosferos slėgis, jeigu variklio bandymo vietoje įsiurbiamo oro reguliavimo įranga užtikrinamas aplinkos slėgis, ± 1 kPa tikslumu atitinkantis bendrą atmosferos slėgį; |
| --- | --- |

a)

atmosferos slėgio matuoklį, kurio rodmenys naudojami kaip visos bandymų patalpos, kurioje yra daugiau negu viena dinamometrinė bandymų įranga, atmosferos slėgis, jeigu variklio bandymo vietoje įsiurbiamo oro reguliavimo įranga užtikrinamas aplinkos slėgis, ± 1 kPa tikslumu atitinkantis bendrą atmosferos slėgį;

| b) | drėgnio matuoklį, kuriuo matuojamas visos bandymų patalpos, kurioje yra daugiau negu viena dinamometrinė bandymų įranga, įsiurbiamas oras, jeigu variklio bandymo vietoje įsiurbiamo oro reguliavimo įranga galima užtikrinti rasos tašką, ± 0,5 K tikslumu atitinkantį bendrą drėgnio matą. |
| --- | --- |

b)

drėgnio matuoklį, kuriuo matuojamas visos bandymų patalpos, kurioje yra daugiau negu viena dinamometrinė bandymų įranga, įsiurbiamas oras, jeigu variklio bandymo vietoje įsiurbiamo oro reguliavimo įranga galima užtikrinti rasos tašką, ± 0,5 K tikslumu atitinkantį bendrą drėgnio matą.

6.2.   Varikliai su pripučiamo oro aušinimu

| a) | Naudojama pripučiamo oro aušinimo sistema, turinti bendrą įsiurbiamo oro pasisavinimo funkciją ir atitinkanti eksploatuojamuose serijinės gamybos varikliuose montuojamą sistemą. Bet kokia laboratorinė pripučiamo oro aušinimo sistema projektuojama taip, kad kondensato kauptųsi kuo mažiau. Prieš pradedant teršalų išmetimo bandymus visas susikaupęs kondensatas išleidžiamas, o visos drenos sandariai uždaromos. Per teršalų išmetimo bandymą drenos lieka uždarytos. Palaikomos šios aušalo sąlygos:






  a) | per visą bandymą pripučiamo oro aušintuvo įleidimo angoje palaikoma bent 20 °C aušalo temperatūra; |
| --- | --- | --- |

a)

Naudojama pripučiamo oro aušinimo sistema, turinti bendrą įsiurbiamo oro pasisavinimo funkciją ir atitinkanti eksploatuojamuose serijinės gamybos varikliuose montuojamą sistemą. Bet kokia laboratorinė pripučiamo oro aušinimo sistema projektuojama taip, kad kondensato kauptųsi kuo mažiau. Prieš pradedant teršalų išmetimo bandymus visas susikaupęs kondensatas išleidžiamas, o visos drenos sandariai uždaromos. Per teršalų išmetimo bandymą drenos lieka uždarytos. Palaikomos šios aušalo sąlygos:

a)

per visą bandymą pripučiamo oro aušintuvo įleidimo angoje palaikoma bent 20 °C aušalo temperatūra;

| b) | esant vardiniam sūkių dažniui ir pilnutinei apkrovai, nustatomas toks aušalo srautas, kad oro temperatūros už pripučiamo oro aušintuvo išėjimo angos atitiktų gamintojo nustatytą vertę ± 5 °C tikslumu. Oro temperatūra išėjimo angoje matuojama gamintojo nurodytoje vietoje. Šis aušalo nuostatis naudojamas per visą bandymą; |
| --- | --- |

b)

esant vardiniam sūkių dažniui ir pilnutinei apkrovai, nustatomas toks aušalo srautas, kad oro temperatūros už pripučiamo oro aušintuvo išėjimo angos atitiktų gamintojo nustatytą vertę ± 5 °C tikslumu. Oro temperatūra išėjimo angoje matuojama gamintojo nurodytoje vietoje. Šis aušalo nuostatis naudojamas per visą bandymą;

| c) | jei pripučiamo oro aušinimo sistemoje variklio gamintojas nustato slėgio kryčio ribas, užtikrinama, kad slėgio krytis pripučiamo oro aušinimo sistemoje, esant gamintojo nustatytoms variklio veikimo sąlygoms, atitiktų gamintojo nustatytą ribinę vertę (-es). Slėgio krytis matuojamas gamintojo nustatytose vietose. |
| --- | --- |

c)

jei pripučiamo oro aušinimo sistemoje variklio gamintojas nustato slėgio kryčio ribas, užtikrinama, kad slėgio krytis pripučiamo oro aušinimo sistemoje, esant gamintojo nustatytoms variklio veikimo sąlygoms, atitiktų gamintojo nustatytą ribinę vertę (-es). Slėgio krytis matuojamas gamintojo nustatytose vietose.

Jeigu, atliekant bandymų ciklą, 5.2.5.1 punkte apibrėžta MTS vertė naudojama vietoj vardinio sūkių dažnio, nustatant pripučiamo oro temperatūrą šį sūkių dažnį galima naudoti vietoj vardinio sūkių dažnio.

Siekiama, kad gauti išmetamųjų teršalų rezultatai būtų reprezentatyvūs ir atspindėtų įprastas veikimo sąlygas. Jei, remiantis gerąja inžinerine praktika, paaiškėja, kad pagal šios dalies specifikacijas būtų gauti nereprezentatyvūs bandymų rezultatai (pvz., įsiurbiamas oras bus pernelyg atvėsintas), tam, kad rezultatai būtų reprezentatyvesni, galima naudoti sudėtingesnius nuostačius ir pripučiamo oro slėgio kryčio, aušalo temperatūros ir srauto valdymo parametrus.

6.3.   Variklio galia

6.3.1.   Išmetamųjų teršalų matavimo pagrindas

Išmetamųjų teršalų savitosios masės matavimo pagrindas yra nepakoreguota naudingoji galia, apibrėžta Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 23 dalyje.

6.3.2.   Sumontuotini pagalbiniai prietaisai

Atliekant bandymą, pagal 2 priedėlio reikalavimus bandymo stende sumontuojami varikliui veikti būtini pagalbiniai prietaisai.

Jeigu bandymui reikalingų pagalbinių prietaisų negalima sumontuoti, jų sugertoji galia nustatoma ir atimama iš išmatuotos variklio galios.

6.3.3.   Išmontuotini pagalbiniai prietaisai

Atliekant bandymus išmontuojami tam tikri tik eksploatuojant ne keliais judantį mechanizmą būtini pagalbiniai prietaisai, kuriuos galima montuoti variklyje.

Jeigu pagalbinių prietaisų neįmanoma išmontuoti, nesant apkrovos jų sugeriamą galią galima nustatyti ir pridėti prie išmatuotos variklio galios (žr. 2 priedėlio g pastabą). Jei ši vertė didesnė negu 3 proc. didžiausios galios esant bandymo sūkių dažniui, techninė tarnyba gali ją patikrinti. Pagal pagalbinių prietaisų sugertą galią koreguojamos nustatytos vertės ir apskaičiuojamas per bandymų ciklą variklio atliktas darbas, kaip nurodyta 7.7.1.3 arba 7.7.2.3.1 punkte.

6.3.4.   Pagalbinės galios nustatymas

Pagalbinių prietaisų ir (arba) įrangos sugertą galią reikia nustatyti tik tada, jei:

| a) | pagal 2 priedėlį reikalaujami pagalbiniai prietaisai ir (arba) įranga nėra primontuoti prie variklio
  ir (arba) |
| --- | --- |

a)

pagal 2 priedėlį reikalaujami pagalbiniai prietaisai ir (arba) įranga nėra primontuoti prie variklio

ir (arba)

| b) | pagal 2 priedėlį nereikalaujami pagalbiniai prietaisai ir (arba) įranga yra primontuoti prie variklio. |
| --- | --- |

b)

pagal 2 priedėlį nereikalaujami pagalbiniai prietaisai ir (arba) įranga yra primontuoti prie variklio.

Variklio gamintojas nurodo visų taikytinų bandymų ciklų eksploatavimo intervalo pagalbinės galios vertes ir joms nustatyti taikytą matavimo ir (arba) skaičiavimo metodą, o tipo patvirtinimo institucija juos patvirtina.

6.3.5.   Variklio ciklo darbas

Etaloninio ir faktinio ciklo darbo apskaičiavimas (žr. 7.8.3.4 punktą) grindžiamas variklio galia pagal 6.3.1 punktą. Šiuo atveju P
  f ir P
  r vertės (6-7) lygtyje lygios nuliui, o P lygi Pm.

Jei pagalbiniai prietaisai ir (arba) įranga yra sumontuoti, kaip nurodyta 6.3.2 ir (arba) 6.3.3 punktuose, jų sugertoji galia taikoma kiekvienai akimirkinei ciklo galios vertei P
  m,i pataisyti pagal (6-8) lygtį:

| P
  i = P
  m,i –
  P
  f,i
  - P
  r,i | (6-7) |
| --- | --- |
| P
  AUX
  = P
  r,i
  – P
  f,i | (6-8) |

P
  i = P
  m,i –
  P
  f,i
  - P
  r,i

(6-7)

P
  AUX
  = P
  r,i
  – P
  f,i

(6-8)

čia:

| P
  m,i | išmatuota variklio galia (kW); |
| --- | --- |
| P
  f,i | pagalbinių prietaisų ir (arba) įrangos, kuriuos bandant reikėjo sumontuoti, bet kurie nebuvo sumontuoti, sugertoji galia (kW); |
| P
  r,i | pagalbinių prietaisų ir (arba) įrangos, kuriuos bandant reikėjo išmontuoti, bet kurie buvo sumontuoti, sugertoji galia (kW). |

P
  m,i

išmatuota variklio galia (kW);

P
  f,i

pagalbinių prietaisų ir (arba) įrangos, kuriuos bandant reikėjo sumontuoti, bet kurie nebuvo sumontuoti, sugertoji galia (kW);

P
  r,i

pagalbinių prietaisų ir (arba) įrangos, kuriuos bandant reikėjo išmontuoti, bet kurie buvo sumontuoti, sugertoji galia (kW).

6.4.   Variklio įsiurbiamas oras

6.4.1.   Įžanga

Naudojama variklyje sumontuota įsiurbiamo oro sistema arba tipinė įprastoms veikimo sąlygoms pritaikytos konfigūracijos sistema. Į ją įeina pripučiamo oro aušinimo ir išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) sistemos.

6.4.2.   Įsiurbiamo oro slėgio apribojimas

Naudojama variklio oro įsiurbimo sistema arba bandymų laboratorijos sistema, kuriai taikoma įsiurbiamo oro slėgio riba, naudojant švarų oro filtrą ir esant vardiniam sūkių dažniui bei pilnutinei apkrovai, atitiktų didžiausią gamintojo nustatytą vertę ±300 Pa tikslumu. Jei dėl bandymų laboratorijos oro tiekimo sistemos konstrukcijos tai neįmanoma, leidžiama taikyti slėgio ribą, neviršijančią gamintojo užterštam filtrui nustatytos vertės, prieš tai gavus techninės tarnybos patvirtinimą. Statinis skirtuminis slėgio ribojimo slėgis matuojamas gamintojo nurodytoje vietoje, taikant jo nurodytus sūkių dažnio ir sukimo momento nuostačius. Jeigu gamintojas vietos nenurodo, šis slėgis matuojamas prieš turbokompresoriaus arba išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) sistemos jungtį su įsiurbiamo oro sistema.

Jeigu, atliekant bandymų ciklą, 5.2.5.1 punkte apibrėžta MTS vertė naudojama vietoj vardinio sūkių dažnio, nustatant įsiurbiamo oro slėgio ribą, šį sūkių dažnį galima naudoti vietoj vardinio sūkių dažnio.

6.5.   Variklio išmetimo sistema

Naudojama variklyje sumontuota išmetimo sistema arba tipinė įprastoms veikimo sąlygoms paruoštos konfigūracijos sistema. Išmetimo sistema turi atitikti išmetamųjų teršalų ėminių ėmimo reikalavimus, nustatytus 9.3 punkte. Naudojama išmetimo sistema arba bandymų laboratorijos sistema, kurios statinis išmetamųjų dujų priešslėgis atitinka 80–100 proc. didžiausios išmetamųjų dujų slėgio ribos, esant vardiniam sūkių dažniui ir pilnutinei apkrovai. Išmetamųjų dujų slėgį galima riboti vožtuvu. Jei didžiausia išmetamųjų dujų slėgio riba yra 5 kPa arba mažesnė, nuostatis nuo didžiausios vertės gali skirtis ne daugiau kaip 1,0 kPa. Jeigu, atliekant bandymų ciklą, 5.2.5.1 punkte apibrėžta MTS vertė naudojama vietoj vardinio sūkių dažnio, nustatant išmetamųjų dujų slėgio ribą, šį sūkių dažnį galima naudoti vietoj vardinio sūkių dažnio.

6.6.   Variklis su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema

Jei variklis yra su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, kuri nėra jame tiesiogiai sumontuota, išmetimo vamzdis turi būti tokio pat skersmens, koks įprastomis veikimo sąlygomis naudojamas bent keturgubo vamzdžio skersmens atstumu prieš plečiamąją dalį, kurioje įrengtas papildomo apdorojimo įtaisas. Atstumas nuo išmetimo kolektoriaus tarpiklio ar turbokompresoriaus išėjimo angos iki papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos turi būti toks pat, kaip ne keliais judančio mechanizmo konstrukcijoje arba kaip nurodyta gamintojo pateiktose atstumų specifikacijose. Jeigu gamintojas taip nustato, vamzdis apšiltinamas, kad būtų pasiekta gamintojo specifikacijas atitinkanti įleidimo į papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą temperatūra. Jeigu gamintojas yra nustatęs papildomų montavimo reikalavimų, pasirenkant bandomą konstrukciją, į juos taip pat reikia atsižvelgti. Išmetamųjų dujų priešslėgis arba slėgio riba nustatomi pagal 6.5 punktą. Kai naudojami papildomo išmetamųjų dujų apdorojimo įtaisai, kuriems taikomos kintamos išmetamųjų dujų slėgio ribos, 6.5 punkte nurodyta didžiausia išmetamųjų dujų slėgio riba apibrėžiama gamintojo nurodytos papildomo apdorojimo būsenos sąlygomis (esant nužalinimo ir (arba) senėjimo ir regeneravimo ir (arba) apkrovos lygiui). Atliekant fiktyvius bandymus ir sudarant variklio charakteristikų grafiką papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo talpyklą galima išimti ir pakeisti tokia pačia, neaktyviu katalizatoriaus nešiklio pripildyta talpykla.

Per bandymų ciklą matuojami išmetamieji teršalai turi reprezentatyviai atitikti eksploatuojant išmetamus teršalus. Jei variklis yra su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, kurioje būtina naudoti reagentą, gamintojas deklaruoja, koks reagentas naudotas per visus bandymus.

NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, NRS, NRSh, SMB ir ATS kategorijų variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemomis, kurios regeneruojamos nedažnai (periodiškai), kaip aprašyta 6.6.2 punkte, išmetamųjų teršalų rezultatai koreguojami atsižvelgiant į regeneravimo ciklus. Šiuo atveju vidutinis išmetamųjų teršalų kiekis priklauso nuo regeneravimo ciklų dažnumo, išreiškiamo kaip bandymų, per kuriuos vyksta regeneravimas, dalis. Papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemoms, kuriose regeneravimo procesas vyksta pastoviai arba bent kartą per taikytiną pereinamųjų režimų (NRTC arba LSI-NRTC) bandymų ciklą arba RMC (nenutrūkstamas regeneravimas), remiantis 6.6.1 punktu, speciali bandymų procedūra nereikalinga.

6.6.1.   Nenutrūkstamas regeneravimas

Kai naudojama papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, kurioje vyksta nenutrūkstamo regeneravimo procesas, išmetamųjų teršalų kiekis matuojamas taip stabilizuotoje papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemoje, kad teršalų išmetimo rezultatai būtų pastovūs. Per įšilusio variklio paleidimo NRTC, LSI-NRTC arba NRSC regeneravimo procesas vyksta bent kartą, o gamintojas deklaruoja įprastas regeneravimo sąlygas (suodžių kiekį, temperatūrą, išmetamųjų dujų priešslėgį ir t. t.). Siekiant įrodyti, kad regeneravimo procesas yra nenutrūkstamas, atliekami bent trys įšilusio variklio paleidimo NRTC, LSI-NRTC arba NRSC. Atliekant įšilusio variklio paleidimo NRTC, variklis įšildomas pagal 7.8.2.1 punktą, laikomas įšildytas pagal 7.4.2.1 punkto b papunktį, tada atliekamas pirmasis įšilusio variklio paleidimo NRTC.

Paskesni įšilusio variklio paleidimo NRTC pradedami po to, kai variklis stabilizuojamas pagal 7.4.2.1 punkto b papunktį. Atliekant bandymus registruojama išmetamųjų dujų temperatūra ir slėgis (temperatūra prieš papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą ir už jos, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.). Laikoma, kad papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema veikia tinkamai, jeigu atliekant bandymą gamintojo nurodytos sąlygos veikia pakankamai ilgai, o teršalų išmetimo rezultatai skiriasi ne daugiau kaip ± 25 proc. vidutinės vertės arba 0,005 g/kWh, nelygu, kuri iš šių verčių yra didesnė.

6.6.2.   Nedažnas regeneravimas

Ši nuostata taikoma tik varikliams su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, kuri regeneruojama nedažnai, paprastai rečiau negu kas 100 variklio įprasto veikimo valandų. Šiems varikliams nustatomi adityvieji arba multiplikaciniai didinimo ir mažinimo koeficientai, kaip nurodyta 6.6.2.4 punkte (koregavimo koeficientai).

Koregavimo koeficientus tikrinti ir skaičiuoti reikia tik veikiant vienam taikytinam pereinamojo režimo (NRTC arba LSI-NRTC) bandymų ciklui arba RMC. Apskaičiuotus koeficientus galima taikyti kitų taikytinų bandymų ciklų, įskaitant diskrečiojo režimo NRSC, rezultatams.

Jeigu per bandymus atliekant pereinamųjų režimų (NRTC arba LSI-NRTC) bandymų ciklus arba RMC tinkamų koregavimo koeficientų negaunama, koregavimo koeficientai nustatomi atliekant taikytino diskrečiojo režimo NRSC bandymą. Koeficientai, apskaičiuoti taikant diskrečiojo režimo NRSC bandymą, taikomi tik diskrečiojo režimo NRSC.

Neprivaloma atlikti bandymų ir apskaičiuoti koregavimo koeficientų ir RMC, ir diskrečiojo režimo NRSC atveju.

6.6.2.1.   Koregavimo koeficientų nustatymo taikant NRTC, LSI-NRTC arba RMC reikalavimai

Išmetamųjų teršalų kiekis, stabilizavus papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą, matuojamas bent per tris NRTC, LSI-NRTC arba RMC, kai paleidžiamas įšilęs variklis: vieną kartą – taikant regeneravimą, du – jo netaikant. Per NRTC, LSI-NRTC arba RMC su regeneravimu įvyksta bent vienas regeneravimo procesas. Jei regeneravimas trunka ilgiau negu vienas NRTC, LSI-NRTC arba RMC, NRTC, LSI-NRTC arba RMC atliekami vienas paskui kitą, o išmetamųjų teršalų kiekis toliau matuojamas neišjungus variklio tol, kol baigiamas regeneravimas; tada apskaičiuojamas bandymų rezultatų vidurkis. Jeigu per kurį nors bandymą regeneravimas baigiamas, bandymas tęsiamas iki pabaigos.

Reikiamas koregavimo koeficientas nustatomas visam taikytinam ciklui pagal (6-10)–(6-13) lygtis.

6.6.2.2.   Koregavimo koeficientų nustatymo taikant diskrečiojo režimo NRSC bandymus reikalavimai

Išmetamųjų teršalų kiekis, stabilizavus papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą, matuojamas bent tris kartus kiekvienu taikytino diskrečiojo režimo NRSC bandymo režimu, kuriuo galima įvykdyti regeneravimo sąlygas: vieną kartą – taikant regeneravimą, du – netaikant. KD matuojamos taikant 7.8.1.2 punkto c papunktyje aprašytą kelių filtrų metodą. Jeigu regeneravimas prasideda, bet iki ėminių ėmimo konkrečiu bandymo režimu laikotarpio pabaigos nesibaigia, ėminių ėmimo laikotarpis pratęsiamas, kol regeneravimas bus baigtas. Jeigu tuo pačiu režimu variklis paleidžiamas keletą kartų, apskaičiuojamas rezultatų vidurkis. Procesas kartojamas kiekvienu bandymo režimu.

Taikytino ciklo režimams, kuriais vyksta regeneravimas, reikiamas koregavimo koeficientas nustatomas pagal (6-10)–(6-13) lygtis.

6.6.2.3.   Bendra nedažno regeneravimo koregavimo koeficientų (IRAF) apskaičiavimo tvarka

Gamintojas deklaruoja įprastas parametrų sąlygas, kuriomis vyksta regeneravimo procesas (suodžių kiekį, temperatūrą, išmetamųjų dujų priešslėgį ir t. t.). Gamintojas taip pat nurodo regeneravimo ciklų dažnumą, išreiškiamą kaip bandymų, per kuriuos vyksta regeneravimas, skaičius. Dėl tikslios šio dažnumo nustatymo procedūros susitariama su tipo patvirtinimo arba sertifikavimo institucija, remiantis gerąja inžinerine praktika.

Atlikdamas regeneravimo bandymą, gamintojas pateikia pripildytą papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą. Šiuo variklio kondicionavimo etapu regeneravimas nevyksta. Kita galimybė – gamintojas gali iš eilės atlikti taikytino ciklo bandymus, kol papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema užsipildys. Per visus bandymus nebūtina matuoti išmetamųjų teršalų kiekio.

Vidutinis išmetamųjų teršalų kiekis tarp regeneravimo etapų nustatomas apskaičiuojant kelių maždaug vienodais laiko tarpais atliktų taikytino ciklo bandymų rezultatų aritmetinį vidurkį. Bent vienas taikytinas ciklas atliekamas prieš pat regeneravimo bandymo pradžią, o kitas – iš karto po regeneravimo bandymo.

Atliekant regeneravimo bandymą, registruojami visi regeneravimui nustatyti reikalingi duomenys (išmetamo CO arba NOx kiekis, temperatūra prieš papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą ir už jos, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.). Per regeneravimo procesą taikomos išmetamųjų teršalų ribinės vertės gali būti viršytos. Bandymo schema parodyta 6.1 paveiksle.

6.1 pav.

Nedažno (periodinio) regeneravimo, atliekant n ir n
  r matavimų, kai vyksta regeneravimas, schema

Ciklų skaičius

Svertinis išmetamųjų teršalų kiekis per ėminių ėmimą ir regeneravimą ew

Išmetamųjų teršalų kiekis per regeneravimą er

Vidutinis išmetamųjų teršalų kiekis per ėminių ėmimą e1 ... n

nr

n

e1, 2, 3, ... n

Išmetamieji teršalai [g/kWh]

Bandymų, atliktų pagal 6.6.2.1 arba 6.6.2.2 punktą, išmetamųjų teršalų vidutinė savitoji masė [g/kWh arba #/kWh] perskaičiuojama taikant svertinius koeficientus pagal (6-9) lygtį (žr. 6.1 pav.):

| | (6-9) |
| --- | --- |

Formula

(6-9)

čia:

| n | bandymų, per kuriuos regeneravimas nevyksta, skaičius; |
| --- | --- |
| n
  r | bandymų, per kuriuos regeneravimas vyksta, skaičius (mažiausiai vienas bandymas); |
| | bandymo, per kurį regeneravimas nevyksta, išmetamųjų teršalų vidutinė savitoji masė [g/kWh arba #/kWh]; |
| | bandymo, per kurį regeneravimas vyksta, išmetamųjų teršalų vidutinė savitoji masė [g/kWh arba #/kWh]. |

n

bandymų, per kuriuos regeneravimas nevyksta, skaičius;

n
  r

bandymų, per kuriuos regeneravimas vyksta, skaičius (mažiausiai vienas bandymas);

Formula

bandymo, per kurį regeneravimas nevyksta, išmetamųjų teršalų vidutinė savitoji masė [g/kWh arba #/kWh];

Formula

bandymo, per kurį regeneravimas vyksta, išmetamųjų teršalų vidutinė savitoji masė [g/kWh arba #/kWh].

Gamintojo nuožiūra ir remiantis gerąja inžinerine praktika, pagal (6-10)–(6-13) lygtis galima apskaičiuoti visiems dujiniams teršalams ir, jei yra nustatyta taikytina riba, KD ir KDK taikytiną multiplikacinį ar adityvųjį regeneravimo koregavimo koeficientą kr, kuriuo žymima vidutinė išmetamųjų teršalų masė.

| | Multiplikacinis: | (koregavimo didinimo koeficientas) | (6-10) |
| --- | --- | --- | --- |
| | (koregavimo mažinimo koeficientas) | (6-11) |

Multiplikacinis:

Formula

(koregavimo didinimo koeficientas)

(6-10)

Formula

(koregavimo mažinimo koeficientas)

(6-11)

| | Adityvusis:








  k
  ru,a = e
  w – e | (koregavimo didinimo koeficientas) | (6-12) |
| --- | --- | --- | --- |
| k
  rd,a = e
  w – e
  r | (koregavimo mažinimo koeficientas) | (6-13) |

Adityvusis:

k
  ru,a = e
  w – e

(koregavimo didinimo koeficientas)

(6-12)

k
  rd,a = e
  w – e
  r

(koregavimo mažinimo koeficientas)

(6-13)

6.6.2.4.   Koregavimo koeficientų taikymas

Per visus bandymus, per kuriuos regeneravimas nevyksta, koregavimo didinimo koeficientai dauginami iš išmatuoto išmetamųjų teršalų kiekio arba prie jo pridedami. Per visus bandymus, per kuriuos regeneravimas vyksta, koregavimo mažinimo koeficientai dauginami iš išmatuoto išmetamųjų teršalų kiekio arba prie jo pridedami. Atliekant visus bandymus, aiškiai nustatoma, ar regeneravimas įvyko. Jeigu nenustatoma, ar regeneravimas įvyko, taikomas koregavimo didinimo koeficientas.

Remiantis VII priedu ir VII priedo 5 priedėliu dėl su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimo, regeneravimo koregavimo koeficientas:

| a) | jei nustatomas visam svertiniam ciklui, taikomas taikytinų svertinių NRTC, LSI-NRTC ir NRSC rezultatams; |
| --- | --- |

a)

jei nustatomas visam svertiniam ciklui, taikomas taikytinų svertinių NRTC, LSI-NRTC ir NRSC rezultatams;

| b) | jei konkrečiai nustatomas tam tikriems taikytino diskrečiojo režimo NRSC režimams, taikomas tų taikytino diskrečiojo režimo NRSC režimų, kuriais regeneravimas vyksta prieš apskaičiuojant ciklo išmetamųjų teršalų kiekio svertinį rezultatą, rezultatams. Šiuo atveju KD matuojamos taikant keleto filtrų metodą; |
| --- | --- |

b)

jei konkrečiai nustatomas tam tikriems taikytino diskrečiojo režimo NRSC režimams, taikomas tų taikytino diskrečiojo režimo NRSC režimų, kuriais regeneravimas vyksta prieš apskaičiuojant ciklo išmetamųjų teršalų kiekio svertinį rezultatą, rezultatams. Šiuo atveju KD matuojamos taikant keleto filtrų metodą;

| c) | gali būti taikomas kitiems tos pačios variklių šeimos nariams; |
| --- | --- |

c)

gali būti taikomas kitiems tos pačios variklių šeimos nariams;

| d) | gali būti taikomas kitoms variklių šeimoms, kurių varikliai priklauso tai pačiai variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimai, kaip apibrėžta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IX priede, jeigu patvirtinimo institucija, remdamasi techniniais gamintojo pateiktais duomenimis, yra patvirtinusi, kad jų išmetamųjų teršalų kiekis yra panašus. |
| --- | --- |

d)

gali būti taikomas kitoms variklių šeimoms, kurių varikliai priklauso tai pačiai variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimai, kaip apibrėžta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IX priede, jeigu patvirtinimo institucija, remdamasi techniniais gamintojo pateiktais duomenimis, yra patvirtinusi, kad jų išmetamųjų teršalų kiekis yra panašus.

Taikomos šios galimybės:

| a) | gamintojas gali nuspręsti netaikyti koregavimo koeficientų vienai ar kelioms savo variklių šeimoms (arba konfigūracijoms), nes regeneravimo poveikis yra nežymus arba iš esmės nėra svarbu nustatyti, kada įvyksta regeneravimas. Tokiais atvejais koregavimo koeficientas netaikomas, o gamintojas yra atsakingas už tai, kad išmetamųjų teršalų ribinių verčių būtų laikomasi per visus bandymus, neatsižvelgiant į tai, ar regeneravimas įvyko, ar ne; |
| --- | --- |

a)

gamintojas gali nuspręsti netaikyti koregavimo koeficientų vienai ar kelioms savo variklių šeimoms (arba konfigūracijoms), nes regeneravimo poveikis yra nežymus arba iš esmės nėra svarbu nustatyti, kada įvyksta regeneravimas. Tokiais atvejais koregavimo koeficientas netaikomas, o gamintojas yra atsakingas už tai, kad išmetamųjų teršalų ribinių verčių būtų laikomasi per visus bandymus, neatsižvelgiant į tai, ar regeneravimas įvyko, ar ne;

| b) | gavusi gamintojo prašymą, patvirtinimo institucija regeneravimo ciklus gali apskaičiuoti kitaip, nei nurodyta a papunktyje. Tačiau ši galimybė taikoma tik tiems ciklams, kurie vyksta itin retai ir į kuriuos iš esmės neįmanoma atsižvelgti taikant a papunktyje aprašytus koregavimo koeficientus. |
| --- | --- |

b)

gavusi gamintojo prašymą, patvirtinimo institucija regeneravimo ciklus gali apskaičiuoti kitaip, nei nurodyta a papunktyje. Tačiau ši galimybė taikoma tik tiems ciklams, kurie vyksta itin retai ir į kuriuos iš esmės neįmanoma atsižvelgti taikant a papunktyje aprašytus koregavimo koeficientus.

6.7.   Aušinimo sistema

Naudojama pakankamo tūrio variklio aušinimo sistema, kad būtų galima palaikyti gamintojo nustatytą įprastinę variklio eksploatavimo temperatūrą, įskaitant įsiurbiamo oro, alyvos, aušalo, bloko ir galvučių temperatūras. Galima naudoti pagalbinius laboratorinius aušintuvus ir ventiliatorius.

6.8.   Tepamoji alyva

Tepamąją alyvą nurodo gamintojas; tai turi būti rinkoje parduodama tipinė tepamoji alyva; per bandymą naudotos tepamosios alyvos specifikacijos užregistruojamos ir pateikiamos su bandymo rezultatais.

6.9.   Etaloninių degalų specifikacijos

Bandymui naudojami IX priede nurodyti etaloniniai degalai.

Degalų temperatūra turi atitikti gamintojo rekomendacijas. Degalų temperatūra matuojama degalų įpurškimo siurblio angoje arba ten, kur nurodo gamintojas, o matavimo vieta užregistruojama.

6.10.   Išmetamosios karterio dujos

Šis punktas taikomas NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, NRS, NRSh, SMB ir ATS kategorijų varikliams, atitinkantiems Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas V etapo išmetamųjų teršalų ribines vertes.

Tiesiogiai į atmosferą išleidžiamos karterio dujos pridedamos prie išmetamųjų teršalų kiekio (fiziškai arba matematiškai) per visus teršalų išmetimo bandymus.

Gamintojai, kurie pasinaudoja šia išimtimi, variklius montuoja taip, kad visas karterio išmetamas dujas būtų galima nukreipti į išmetamųjų teršalų ėminių ėmimo sistemą. Pagal šį punktą karterio išmetamos dujos, per visą veikimo laikotarpį nukreipiamos į išmetamųjų dujų sistemą prieš papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą, nelaikomos išleidžiamomis tiesiogiai į atmosferą.

Kad išmetamuosius teršalus būtų galima išmatuoti, atvirai išmetamosios karterio dujos į išmetimo sistemą nukreipiamos taip:

| a) | vamzdynas turi būti pagamintas iš lygaus paviršiaus, elektrai laidžios ir su karterio išmetamomis dujomis nereaguojančios medžiagos. Vamzdeliai turi būti kuo trumpesni; |
| --- | --- |

a)

vamzdynas turi būti pagamintas iš lygaus paviršiaus, elektrai laidžios ir su karterio išmetamomis dujomis nereaguojančios medžiagos. Vamzdeliai turi būti kuo trumpesni;

| b) | laboratorinio karterio vamzdelių linkių turi būti kuo mažiau, o būtinų linkių spindulys – kuo didesnis; |
| --- | --- |

b)

laboratorinio karterio vamzdelių linkių turi būti kuo mažiau, o būtinų linkių spindulys – kuo didesnis;

| c) | laboratorinio karterio išmetimo vamzdynas turi atitikti variklių gamintojo specifikacijų reikalavimus dėl karterio priešslėgio; |
| --- | --- |

c)

laboratorinio karterio išmetimo vamzdynas turi atitikti variklių gamintojo specifikacijų reikalavimus dėl karterio priešslėgio;

| d) | karterio išmetimo vamzdynas sujungiamas su nepraskiestų išmetamųjų dujų kanalu už papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos, už sumontuoto išmetamųjų teršalų ribojimo įtaiso ir pakankamu atstumu iki visų ėminių ėmimo zondų, kad prieš imant ėminius dujos visiškai susimaišytų su variklio išmetamaisiais teršalais. Karterio vamzdis turi išeiti į laisvąjį išmetimo sistemos srautą, kad būtų išvengta pasienio sluoksnio efekto ir dujos geriau maišytųsi. Karterio išmetimo vamzdžio anga gali būti nukreipta bet kuria kryptimi pagal nepraskiestų išmetamųjų dujų srautą. |
| --- | --- |

d)

karterio išmetimo vamzdynas sujungiamas su nepraskiestų išmetamųjų dujų kanalu už papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos, už sumontuoto išmetamųjų teršalų ribojimo įtaiso ir pakankamu atstumu iki visų ėminių ėmimo zondų, kad prieš imant ėminius dujos visiškai susimaišytų su variklio išmetamaisiais teršalais. Karterio vamzdis turi išeiti į laisvąjį išmetimo sistemos srautą, kad būtų išvengta pasienio sluoksnio efekto ir dujos geriau maišytųsi. Karterio išmetimo vamzdžio anga gali būti nukreipta bet kuria kryptimi pagal nepraskiestų išmetamųjų dujų srautą.

7.   Bandymo procedūros

7.1.   Įžanga

Šioje dalyje aprašomas iš bandomų variklių išmetamų su stabdymu susijusių dujinių ir kietųjų dalelių teršalų savitosios masės nustatymo metodas. Bandomas variklis turi būti sukonfigūruotas kaip pirminis variklių šeimos variklis, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IX priede.

Atliekant laboratorinį teršalų išmetimo bandymą, matuojami XVII priede nurodytų bandymų ciklų metu išmetami teršalai ir kiti parametrai. Aptariami šie aspektai:

| a) | išmetamųjų teršalų kiekiui išmatuoti skirtos laboratorinės įrangos konfigūracija (7.2 punktas); |
| --- | --- |

a)

išmetamųjų teršalų kiekiui išmatuoti skirtos laboratorinės įrangos konfigūracija (7.2 punktas);

| b) | prieš bandymą ir po bandymo taikomos patikros procedūros (7.3 punktas); |
| --- | --- |

b)

prieš bandymą ir po bandymo taikomos patikros procedūros (7.3 punktas);

| c) | bandymų ciklai (7.4 punktas); |
| --- | --- |

c)

bandymų ciklai (7.4 punktas);

| d) | bendroji bandymo seka (7.5 punktas); |
| --- | --- |

d)

bendroji bandymo seka (7.5 punktas);

| e) | variklio charakteristikų grafiko sudarymas (7.6 punktas); |
| --- | --- |

e)

variklio charakteristikų grafiko sudarymas (7.6 punktas);

| f) | bandymų ciklų generavimas (7.7 punktas); |
| --- | --- |

f)

bandymų ciklų generavimas (7.7 punktas);

| g) | konkreti bandymų ciklų vykdymo procedūra (7.8 punktas). |
| --- | --- |

g)

konkreti bandymų ciklų vykdymo procedūra (7.8 punktas).

7.2.   Išmetamųjų teršalų kiekio matavimo principas

Norint išmatuoti su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų kiekį, variklis veikia 7.4 punkte nustatytais atitinkamais bandymų ciklais. Norint išmatuoti su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų (t. y. HC, CO, NOx ir KD) kiekį, būtina nustatyti išmetamųjų kietųjų dalelių kiekį (t. y. KDK), CO2 masę išmetamuosiuose teršaluose ir atitinkamą variklio darbą.

7.2.1.   Komponento masė

Kiekvieno komponento bendroji masė per taikytinus bandymų ciklus nustatoma taikant toliau nurodytus metodus.

7.2.1.1.   Nenutrūkstamas ėminių ėmimas

Ėminius imant nenutrūkstamai, komponentų koncentracija nenutrūkstamai matuojama nepraskiestose arba praskiestose išmetamosiose dujose. Ši koncentracija dauginama iš nenutrūkstamo (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų srauto dydžio ėminių ėmimo vietoje ir taip nustatomas komponento srauto dydis. Išmetamas komponento kiekis nenutrūkstamai sumuojamas per visą bandymų ciklą. Ši suma yra bendroji išmesto komponento masė.

7.2.1.2.   Periodinis ėminių ėmimas

Ėminius imant periodiškai, nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų ėminys imamas nenutrūkstamai ir kaupiamas, o išmatuojamas vėliau. Paimtas ėminys turi būti proporcingas nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų srautui. Pavyzdžiui, periodinis ėminių ėmimas yra praskiestų išmetamųjų dujinių teršalų rinkimas maiše ir KD rinkimas ant filtro. Iš esmės išmetamųjų teršalų kiekis apskaičiuojamas taip: periodiškai surinktų ėminių koncentracija dauginama iš bendrosios masės arba masės srauto (nepraskiesto arba praskiesto), iš kurio ėminys buvo imamas per bandymų ciklą. Gautas rezultatas yra bendroji išmesto komponento masė arba masės srautas. Norint apskaičiuoti KD koncentraciją, iš proporcingai paimto išmetamųjų dujų kiekio ant filtro nusėdusių KD kiekis padalijamas iš filtruotų išmetamųjų dujų kiekio.

7.2.1.3.   Derinamas ėminių ėmimas

Nenutrūkstamąjį ir periodinį ėminių ėmimą leidžiama visaip derinti (pvz., derinti KD ėmimą ir periodinį ėminių ėmimą arba išmetamųjų dujinių teršalų ėmimą ir nenutrūkstamą ėminių ėmimą).

6.2 paveiksle parodyti du išmetamųjų teršalų matavimo bandymų procedūrų aspektai: įranga ir jai priklausančios ėminių ėmimo linijos, skirtos nepraskiestoms ir praskiestoms išmetamosioms dujoms, ir išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti būtini veiksmai pastovios būsenos arba pereinamųjų režimų bandymų ciklais.

6.2 pav.

Išmetamųjų teršalų matavimo bandymų procedūros

Pastaba dėl 6.2 paveikslo: į sąvoką „KD ėminių ėmimas dalies sraute“ įeina dalies srauto skiedimas, siekiant ištraukti tik nepraskiestas išmetamąsias dujas, taikant pastovų arba kintamą skiedimo koeficientą.

Viso srauto skiedimo sistemos dujų, KD ir KDK ėminių ėmimas

KD ant filtro, padalijus iš filtruotų išmetamųjų teršalų kiekio

Vidutinės koncentracijos (per nenurūkstamą arba periodinį ėminių ėmimą) ir vidutinio srauto sandauga

Viso bandymo išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

Išmetam.

dujos

Vidutinės dujų arba KDK koncentracijos apskaičiavimas

Kiekvieno režimo išmetamųjų teršalu apskaičiavimas

1 KD filtras 1 bandymui

Režimo išmetam. teršalų ir svertinių koeficientų sandauga

Vidutinio išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

Akimirkinio išmetamųjų teršalų kiekio integravimas

Akimirkinio išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

Maišas

Periodinis ėminių ėmimas

Režimo KD filtras

Bandymo KDK

- Nenutrūkstamas srauto matavimas

Kintamas skiedimo santykis

Pastovios būsenos diskrečiojo režimo ciklas

Pereinamųjų režimų ciklas ir pastovios būsenos RMC

Pereinamųjų režimų ciklas ir pastovios būsenos RMC

Antrinis skiedimas (neprivaloma)

Vidutinis srautas

Nenutrūkstama dujų analizė

Pastovus skiedimo santykis

Kiekvienam režimui:

Visam bandymui:

Pastovios būsenos diskrečiojo režimo ciklas

Dalies srauto KD ir KDK ėminių ėmimas

Nepraskiestų dujų ėminių ėmimas

KD filtras

Kintamas skiedimo santykis

Režimo KDK

Pereinamųjų režimų ciklas, pastovios būsenos RMC ir pastovios būsenos diskrečiojo režimo ciklas

Režimo išmetam. teršalų ir svertinių koeficientų sandauga

Nenutrūkstama dujų analizė

Vidutinės dujų koncentracijos analizė

Išmetamieji teršalai

7.2.2.   Darbo nustatymas

Darbas per bandymų ciklą nustatomas sinchroniškai dauginant sūkių dažnio ir stabdymo momento vertes, taip apskaičiuojant akimirkines variklio stabdymo galios vertes. Variklio stabdymo galios vertės integruojamos per visą bandymų ciklą, siekiant nustatyti bendrą darbą.

7.3.   Patikra ir kalibravimas

7.3.1.   Prieš bandymą atliekamos procedūros

7.3.1.1.   Parengiamasis kondicionavimas

Siekiant užtikrinti sąlygų pastovumą, prieš pradedant bandymo seką, atliekamas ėminių ėmimo sistemos ir variklio parengiamasis kondicionavimas, kaip nurodyta šiame punkte.

Variklio parengiamojo kondicionavimo tikslas – užtikrinti išmetamųjų teršalų ir išmetamųjų teršalų kontrolės priemonių reprezentatyvumą per darbo ciklą ir sumažinti subjektyvumą, kad po jo vykdomas teršalų išmetimo bandymas atitiktų sąlygų stabilumo reikalavimus.

Išmetamųjų teršalų kiekį galima matuoti per parengiamojo kondicionavimo ciklus, jeigu parengiamojo kondicionavimo ciklų atliekama tiek, kiek buvo iš anksto nustatyta, ir jeigu matavimo sistema buvo įjungta laikantis 7.3.1.4 punkto reikalavimų. Parengiamojo kondicionavimo mastą nustato variklio gamintojas prieš pradedant parengiamąjį kondicionavimą. Parengiamasis kondicionavimas vyksta toliau nurodyta tvarka; pažymėtina, kad konkretūs parengiamojo kondicionavimo ciklai yra tokie patys, kokie taikomi teršalų išmetimo bandymui.

7.3.1.1.1.   Parengiamasis kondicionavimas prieš šalto variklio paleidimo NRTC

Variklio parengiamasis kondicionavimas vykdomas atliekant bent vieną įšilusio variklio paleidimo NRTC. Iš karto po kiekvieno parengiamojo kondicionavimo ciklo variklis išjungiamas, ir kol jis yra išjungtas turi praeiti įšilusio variklio stabilizavimo etapas. Iš karto po paskutinio parengiamojo kondicionavimo ciklo variklis išjungiamas ir pradedamas 7.3.1.2 punkte aprašytas variklio aušinimas.

7.3.1.1.2.   Parengiamasis kondicionavimas prieš įšilusio variklio paleidimo NRTC arba LSI-NRTC

Šiame punkte aprašomas parengiamasis kondicionavimas, taikomas, kai ėminius ketinama imti per įšilusio variklio paleidimo NRTC, neatliekant šalto variklio paleidimo NRTC (šalto variklio paleidimo NRTC), arba prieš LSI-NRTC. Variklio parengiamasis kondicionavimas atliekamas atitinkamai atliekant bent vieną įšilusio variklio paleidimo NRTC arba LSI-NRTC. Iš karto po kiekvieno parengiamojo kondicionavimo ciklo variklis išjungiamas ir, kai tik galima, pradedamas kitas ciklas. Kitą parengiamojo kondicionavimo ciklą rekomenduojama pradėti per 60 sekundžių nuo paskutiniojo parengiamojo kondicionavimo ciklo pabaigos. Jei reikia, prieš variklį paleidžiant teršalų išmetimo bandymui atlikti, po paskutinio parengiamojo kondicionavimo ciklo išlaukiamas atitinkamas įšilusio variklio (įšilusio variklio paleidimo NRTC) arba aušinimo (LSI-NRTC) laikotarpis. Jeigu įšilusio variklio arba variklio aušinimo laikotarpis nenaudojamas, teršalų išmetimo bandymą rekomenduojama pradėti per 60 sekundžių nuo paskutinio parengiamojo kondicionavimo ciklo pabaigos.

7.3.1.1.3.   Parengiamasis kondicionavimas prieš diskrečiojo režimo NRSC

Varikliai, išskyrus NRS ir NRSh kategorijų variklius, įšildomi ir dirba, kol variklio temperatūros (aušinimo vandens ir tepamosios alyvos) stabilizuojasi esant 50 proc. sūkių dažnio ir 50 proc. sukimo momento (jei tai kuris nors diskrečiojo režimo NRSC bandymų ciklas, išskyrus D2, E2 arba G tipų ciklus) arba esant vardiniam variklio sūkių dažniui ir 50 proc. sukimo momento (jei tai D2, E2 arba G diskrečiojo režimo NRSC bandymų ciklas). Jei variklio bandymo sūkių dažniui apskaičiuoti naudojama MTS vertė, 50 proc. sūkių dažnio apskaičiuojama pagal 5.2.5.1 punktą, visais kitais atvejais – pagal 7.7.1.3 punktą. 50 proc. sukimo momento yra 50 proc. didžiausio galimo sukimo momento esant tokiam sūkių dažniui. Teršalų išmetimo bandymas pradedamas nesustabdžius variklio.

NRS ir NRSh kategorijų varikliai įšildomi pagal gamintojo rekomendacijas ir gerąją inžinerinę praktiką. Prieš pradedant imti išmetamųjų teršalų ėminius, variklis veikia atitinkamo bandymų ciklo 1 režimu, kol variklio temperatūra stabilizuojasi. Teršalų išmetimo bandymas pradedamas nesustabdžius variklio.

7.3.1.1.4.   Parengiamasis kondicionavimas prieš RMC

Variklio gamintojas pasirenka a arba b papunktyje aprašytą parengiamojo kondicionavimo eilės tvarką. Variklio parengiamasis kondicionavimas atliekamas pasirinkta eilės tvarka.

| a) | Variklio parengiamasis kondicionavimas atliekamas atliekant bent antrąją RMC dalį, remiantis bandymo režimų skaičiumi. Tarp ciklų variklis neišjungiamas. Iš karto po kiekvieno parengiamojo kondicionavimo ciklo kitas ciklas (įskaitant teršalų išmetimo bandymą) pradedamas kuo greičiau. Jei tai įmanoma, kitą ciklą rekomenduojama pradėti per 60 sekundžių nuo paskutinio parengiamojo kondicionavimo ciklo pabaigos. |
| --- | --- |

a)

Variklio parengiamasis kondicionavimas atliekamas atliekant bent antrąją RMC dalį, remiantis bandymo režimų skaičiumi. Tarp ciklų variklis neišjungiamas. Iš karto po kiekvieno parengiamojo kondicionavimo ciklo kitas ciklas (įskaitant teršalų išmetimo bandymą) pradedamas kuo greičiau. Jei tai įmanoma, kitą ciklą rekomenduojama pradėti per 60 sekundžių nuo paskutinio parengiamojo kondicionavimo ciklo pabaigos.

| b) | Variklis įšildomas ir dirba, kol variklio temperatūros (aušinimo vandens ir tepamosios alyvos) stabilizuojasi esant 50 proc. sūkių dažnio ir 50 proc. sukimo momento (jei tai kuris nors RMC bandymų ciklas, išskyrus D2, E2 arba G tipo ciklus) arba esant vardiniam variklio sūkių dažniui ir 50 proc. sukimo momento (jei tai D2, E2 arba G RMC bandymų ciklas). Jei variklio bandymo sūkių dažniui apskaičiuoti naudojamas MTS, 50 proc. sūkių dažnio apskaičiuojama pagal 5.2.5.1 punktą, visais kitais atvejais – pagal 7.7.1.3 punktą. 50 proc. sukimo momento yra 50 proc. didžiausio galimo sukimo momento esant tokiam sūkių dažniui. |
| --- | --- |

b)

Variklis įšildomas ir dirba, kol variklio temperatūros (aušinimo vandens ir tepamosios alyvos) stabilizuojasi esant 50 proc. sūkių dažnio ir 50 proc. sukimo momento (jei tai kuris nors RMC bandymų ciklas, išskyrus D2, E2 arba G tipo ciklus) arba esant vardiniam variklio sūkių dažniui ir 50 proc. sukimo momento (jei tai D2, E2 arba G RMC bandymų ciklas). Jei variklio bandymo sūkių dažniui apskaičiuoti naudojamas MTS, 50 proc. sūkių dažnio apskaičiuojama pagal 5.2.5.1 punktą, visais kitais atvejais – pagal 7.7.1.3 punktą. 50 proc. sukimo momento yra 50 proc. didžiausio galimo sukimo momento esant tokiam sūkių dažniui.

7.3.1.1.5.   Variklio aušinimas (NRTC)

Galima natūralaus arba priverstinio aušinimo procedūra. Jei aušinimas priverstinis, sistemos sukonfigūruojamos remiantis gerąja inžinerine praktika, kad aušinimo oras būtų tiekiamas visam varikliui aušinti, vėsi alyva būtų tiekiama variklio tepimo sistemai aušinti ir iš visos variklio aušinimo sistemos aušalo bei papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos būtų pašalintas karštis. Taikant priverstinį papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos aušinimą, aušinimo oras netiekiamas tol, kol papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema neatvėsta iki žemesnės nei katalizinio suaktyvinimo temperatūros. Neleidžiama taikyti jokios aušinimo procedūros, dėl kurios teršalų išmetimas taptų nereprezentatyvus.

7.3.1.2.   Užteršimo HC patikra

Jeigu yra prielaidų, kad išmetamųjų dujų matavimo sistema yra iš esmės užteršta HC, užteršimą HC galima tikrinti nulinės vertės nustatymo dujomis, tada atlikti pataisą dėl delsos. Jeigu reikia patikrinti matavimo sistemos taršą ir HC fono sistemą, tai daroma ne anksčiau kaip prieš 8 val. iki kiekvieno bandymų ciklo pradžios. Vertės užregistruojamos, o vėliau pataisomos. Prieš šią patikrą reikia atlikti nuotėkio patikrą ir sukalibruoti FID analizatorių.

7.3.1.3.   Ėminiams imti skirtos matavimo įrangos parengimas

Prieš pradedant imti išmetamųjų teršalų ėminius, atliekami šie veiksmai:

| a) | ne anksčiau kaip prieš 8 val. iki išmetamųjų teršalų ėminių ėmimo pagal 8.1.8.7 punktą atliekama nuotėkio patikra; |
| --- | --- |

a)

ne anksčiau kaip prieš 8 val. iki išmetamųjų teršalų ėminių ėmimo pagal 8.1.8.7 punktą atliekama nuotėkio patikra;

| b) | jei ėminiai imami periodiškai, prijungiamos švarios laikyklos, pvz., ištuštinti maišai arba filtrai, kurių tuščioji masė yra žinoma; |
| --- | --- |

b)

jei ėminiai imami periodiškai, prijungiamos švarios laikyklos, pvz., ištuštinti maišai arba filtrai, kurių tuščioji masė yra žinoma;

| c) | visi matavimo prietaisai įjungiami pagal gamintojo instrukcijas ir laikantis gerosios inžinerinės praktikos; |
| --- | --- |

c)

visi matavimo prietaisai įjungiami pagal gamintojo instrukcijas ir laikantis gerosios inžinerinės praktikos;

| d) | įjungiamos skiedimo sistemos, ėminių siurbliai, aušinimo ventiliatoriai ir duomenų rinkimo sistema; |
| --- | --- |

d)

įjungiamos skiedimo sistemos, ėminių siurbliai, aušinimo ventiliatoriai ir duomenų rinkimo sistema;

| e) | nustatomi norimo lygio ėminių srautai, prireikus panaudojamas apylankinis srautas; |
| --- | --- |

e)

nustatomi norimo lygio ėminių srautai, prireikus panaudojamas apylankinis srautas;

| f) | ėminių ėmimo sistemos šilumokaičiai pašildomi arba ataušinami neviršijant bandymui nustatyto darbinės temperatūros intervalo; |
| --- | --- |

f)

ėminių ėmimo sistemos šilumokaičiai pašildomi arba ataušinami neviršijant bandymui nustatyto darbinės temperatūros intervalo;

| g) | šildomų arba aušinamų įtaisų, pvz., ėminių ėmimo linijų, filtrų, aušintuvų ir siurblių, temperatūrą leidžiama stabilizuoti darbinės temperatūros lygyje; |
| --- | --- |

g)

šildomų arba aušinamų įtaisų, pvz., ėminių ėmimo linijų, filtrų, aušintuvų ir siurblių, temperatūrą leidžiama stabilizuoti darbinės temperatūros lygyje;

| h) | išmetamųjų dujų skiedimo sistemos srautas įjungiamas ne vėliau kaip likus 10 min. iki bandymo sekos; |
| --- | --- |

h)

išmetamųjų dujų skiedimo sistemos srautas įjungiamas ne vėliau kaip likus 10 min. iki bandymo sekos;

| i) | toliau 7.3.1.4 punkte nustatyta tvarka sukalibruojami dujų analizatoriai ir nustatomos nulinės nenutrūkstamo veikimo analizatorių vertės; |
| --- | --- |

i)

toliau 7.3.1.4 punkte nustatyta tvarka sukalibruojami dujų analizatoriai ir nustatomos nulinės nenutrūkstamo veikimo analizatorių vertės;

| j) | prieš bet kokį bandymo tarpsnį nustatomos arba pakartotinai nustatomos nulinės visų elektroninių integravimo prietaisų vertės. |
| --- | --- |

j)

prieš bet kokį bandymo tarpsnį nustatomos arba pakartotinai nustatomos nulinės visų elektroninių integravimo prietaisų vertės.

7.3.1.4.   Dujų analizatorių kalibravimas

Pasirenkami tinkami dujų analizatorių intervalai. Leidžiama naudoti automatinio arba rankinio intervalo keitimo išmetamųjų teršalų analizatorius. Per bandymą, kurį atliekant taikomi pereinamųjų režimų (NRTC arba LSI-NRTC) bandymų ciklai arba RMC, taip pat imant išmetamųjų dujinių teršalų ėminius kiekvieno diskrečiojo režimo NRSC bandymo režimo pabaigoje, negalima keisti išmetamųjų teršalų analizatoriaus intervalo. Bandymų ciklo metu taip pat negalima keisti analizatoriaus analoginio veikimo stiprintuvo (-ų) stiprinimo koeficiento.

Naudojant 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančias tarptautiniu mastu pripažintas pėdsakines dujas visuose nenutrūkstamo veikimo analizatoriuose nustatoma nulinė vertė ir matavimo intervalas. FID analizatorių matavimo intervalas nustatomas vieną anglies atomą turinčios medžiagos pagrindu (C1).

7.3.1.5.   KD filtro parengiamasis kondicionavimas ir tuščio filtro svėrimas

KD filtro parengiamojo kondicionavimo ir tuščio filtro svėrimo procedūros atliekamos pagal 8.2.3 punktą.

7.3.2.   Po bandymo atliekamos procedūros

Baigus imti išmetamųjų teršalų ėminius, atliekami toliau nuodyti veiksmai.

7.3.2.1.   Proporcinio ėminių ėmimo patikra

Patikrinama, ar kiekvienas proporcinis periodinis ėminys, pvz., maiše surinktas arba KD ėminys, buvo paimtas pagal 8.2.1 punktą. Taikant vieno filtro metodą ir diskretųjį pastovios būsenos bandymų ciklą, apskaičiuojamas faktinis svertinis KD koeficientas. Visi 8.2.1 punkto reikalavimų neatitinkantys ėminiai skelbiami negaliojančiais.

7.3.2.2.   KD kondicionavimas ir svėrimas po bandymo

Panaudoti KD ėminių filtrai sudedami į uždengtas ar sandarias talpyklas arba filtrų laikikliai uždaromi, kad ėminių filtrai būtų apsaugoti nuo aplinkos taršos. Taip apsaugoti užpildyti filtrai grąžinami į KD filtrų kondicionavimo kamerą ar patalpą. Tada KD ėminių filtrai kondicionuojami ir sveriami pagal 8.2.4 punktą (KD filtrų kondicionavimo po bandymų ir bendrojo svorio nustatymo procedūros).

7.3.2.3.   Periodiškai imamų dujų ėminių analizė

Kai tik galima, atliekami šie veiksmai:

| a) | jei galima, ne vėliau kaip per 30 minučių nuo bandymų ciklo pabaigos arba per stabilizavimo etapą visuose periodinio veikimo dujų analizatoriuose nustatomos nulinės vertės ir nustatomas matavimo intervalas, siekiant patikrinti, ar dujų analizatorių naudojimo sąlygos vis dar stabilios; |
| --- | --- |

a)

jei galima, ne vėliau kaip per 30 minučių nuo bandymų ciklo pabaigos arba per stabilizavimo etapą visuose periodinio veikimo dujų analizatoriuose nustatomos nulinės vertės ir nustatomas matavimo intervalas, siekiant patikrinti, ar dujų analizatorių naudojimo sąlygos vis dar stabilios;

| b) | visi periodiškai paimti įprastiniai dujų ėminiai išanalizuojami ne vėliau kaip per 30 minučių nuo įšilusio variklio paleidimo NRTC pabaigos arba per stabilizavimo etapą; |
| --- | --- |

b)

visi periodiškai paimti įprastiniai dujų ėminiai išanalizuojami ne vėliau kaip per 30 minučių nuo įšilusio variklio paleidimo NRTC pabaigos arba per stabilizavimo etapą;

| c) | foniniai ėminiai išanalizuojami ne vėliau kaip per 60 minučių nuo įšilusio variklio paleidimo NRTC pabaigos. |
| --- | --- |

c)

foniniai ėminiai išanalizuojami ne vėliau kaip per 60 minučių nuo įšilusio variklio paleidimo NRTC pabaigos.

7.3.2.4.   Rodmenų slinkio patikra

Apskaičiavus išmetamųjų dujų kiekį, patikrinamas rodmenų slinkis:

| a) | kai nulinės vertės nustatymo dujos į analizatorių ima tekėti stabiliai, užregistruojama vidutinė periodinio ir nenutrūkstamo veikimo dujų analizatorių vertė. Į stabilizavimo laiką galima įtraukti bet kurio dujų ėminio prapūtimo iš analizatoriaus laiką ir visą papildomą analizatoriaus atsako registravimo laiką; |
| --- | --- |

a)

kai nulinės vertės nustatymo dujos į analizatorių ima tekėti stabiliai, užregistruojama vidutinė periodinio ir nenutrūkstamo veikimo dujų analizatorių vertė. Į stabilizavimo laiką galima įtraukti bet kurio dujų ėminio prapūtimo iš analizatoriaus laiką ir visą papildomą analizatoriaus atsako registravimo laiką;

| b) | kai patikros dujos į analizatorių ima tekėti stabiliai, užregistruojama vidutinė analizatoriaus vertė. Į stabilizavimo laiką galima įtraukti bet kurio dujų ėminio prapūtimo iš analizatoriaus laiką ir visą papildomą analizatoriaus atsako registravimo laiką; |
| --- | --- |

b)

kai patikros dujos į analizatorių ima tekėti stabiliai, užregistruojama vidutinė analizatoriaus vertė. Į stabilizavimo laiką galima įtraukti bet kurio dujų ėminio prapūtimo iš analizatoriaus laiką ir visą papildomą analizatoriaus atsako registravimo laiką;

| c) | šie duomenys naudojami tada, kai rezultatus reikia patvirtinti ar pataisyti, atsižvelgiant į rodmenų slinkį, kaip aprašyta 8.2.2 punkte. |
| --- | --- |

c)

šie duomenys naudojami tada, kai rezultatus reikia patvirtinti ar pataisyti, atsižvelgiant į rodmenų slinkį, kaip aprašyta 8.2.2 punkte.

7.4.   Bandymų ciklai

ES tipo patvirtinimo bandymas atliekamas taikant atitinkamą NRSC ir, jei taikytina, NRTC arba LSI-NRTC, nurodytą Reglamento (ES) 2016/1628 23 straipsnyje ir IV priede. NRSC, NRTC ir LSI-NRTC techninės specifikacijos ir charakteristikos išdėstytos XVII priede, o apkrovos bei sūkių dažnio nustatymo šiems bandymų ciklams metodas išdėstytas 5.2 punkte.

7.4.1.   Pastovios būsenos bandymų ciklai

Ne keliais judančių mechanizmų pastovios būsenos bandymų ciklai (NRSC) nurodyti XVII priedo 1 ir 2 priedėliuose pateiktame diskrečiųjų režimų NRSC (veikimo taškų) sąraše; kiekvienam veikimo taškui priskirta po vieną sūkių dažnio ir sukimo momento vertę. NRSC matuojamas, kai variklis yra įšilęs ir veikia pagal gamintojo specifikacijas. Gamintojo sprendimu, NRSC galima taikyti kaip diskrečiojo režimo NRSC arba RMC, kaip paaiškinta 7.4.1.1 ir 7.4.1.2 punktuose. Teršalų išmetimo bandymą atlikti ir pagal 7.4.1.1, ir pagal 7.4.1.2 punktą nereikalaujama.

7.4.1.1.   Diskrečiojo režimo NRSC

Diskrečiojo režimo NRSC – įšilusio variklio darbo ciklai, per kuriuos išmetamųjų teršalų kiekis pradedamas skaičiuoti tada, kai variklis paleidžiamas, įšildomas ir veikia taip, kaip nustatyta 7.8.1.2. punkte. Kiekvieną ciklą sudaro po keletą sūkių dažnio ir apkrovos režimų (kiekvienam režimui taikomas atitinkamas svertinis koeficientas), atitinkančių nurodytos kategorijos variklio tipinių veikimo sąlygų intervalą.

7.4.1.2.   Nuolydinio režimo NRSC

RMC – įšilusio variklio darbo ciklai, per kuriuos išmetamųjų teršalų kiekis pradedamas skaičiuoti tada, kai variklis paleidžiamas, įšildomas ir veikia taip, kaip nustatyta 7.8.2.1. punkte. Per RMC variklis nuolat kontroliuojamas naudojant bandymo stendo valdymo bloką. Per RMC išmetamųjų dujų ir kietųjų dalelių kiekis matuojamas ir jų ėminiai imami nenutrūkstamai taip, kaip per pereinamųjų režimų (NRTC arba LSI-NRTC) bandymų ciklus.

RMC – metodas, kuriuo tariamai pereinamuoju būdu atliekamas pastovios būsenos bandymas. Kiekvieną RMC sudaro keletas pastovios būsenos režimų, o nuo vieno prie kito režimo pereinama tiesiniu būdu. Santykinis visas kiekvieno režimo laikas ir prieš tai ėjusio pereinamojo režimo laikas atitinka diskrečiojo režimo NRSC svertinę svarbą. Variklio sūkių dažnio ir apkrovos pokyčiai vieną režimą keičiant kitu kontroliuojami tiesiškai 20 ± 1 s intervalu. Režimo pakeitimo laikas įeina į naujojo režimo trukmę (įskaitant pirmąjį režimą). Kai kuriais atvejais režimai taikomi ne tokia pačia eilės tvarka kaip diskrečiojo režimo NRSC arba yra suskaidomi, kad nebūtų kraštutinių temperatūros pokyčių.

7.4.2.   Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklai

Kiekvienas ne keliais judančių mechanizmų NRE kategorijos variklių pereinamųjų režimų ciklas (NRTC) ir ne keliais judančių mechanizmų NRS kategorijos didelių kibirkštinio uždegimo variklių pereinamųjų režimų ciklas (LSI-NRTC) XVII priedo 3 priedėlyje apibrėžtas kaip normalizuotų sūkių dažnio ir sukimo momento verčių sekundinė seka. Norint atlikti bandymą su variklio bandymo sąranka, normalizuotos vertės perskaičiuojamos į jas atitinkančias konkretaus bandomo variklio atskaitos vertes, remiantis variklio charakteristikų grafiko kreivėje nurodytomis konkrečiomis sūkių dažnio ir sukimo momento vertėmis. Perskaičiavimas vadinamas denormalizacija, o taip gautas bandymų ciklas yra etaloninis bandomo variklio NRTC arba LSI-NRTC bandymų ciklas (žr. 7.7.2 punktą).

7.4.2.1.   NRTC bandymo seka

Normalizuotas NRTC dinamometrinis grafikas pavaizduotas 6.3 paveiksle.

6.3 pav.

Normalizuotas NRTC dinamometrinis grafikas

Sūkių dažnis [proc.]

Sukimo momentas [proc.]

NRTC dinamometrinis grafikas

laikas [ s ]

Po parengiamojo kondicionavimo etapo NRTC atliekamas du kartus (žr. 7.3.1.1.1 punktą) taikant šią procedūrą:

| a) | paleidžiant šaltą variklį, kai natūraliai aušinamas variklis ir papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos atvėsta iki kambario temperatūros, arba paleidžiant šaltą variklį, kai priverstinai aušinamas variklis, aušalas ir alyva, papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos ir visi variklio kontrolės įtaisai stabilizuojasi ir pasiekia 293–303 K (20–30 °C) temperatūrą. Paleidus šaltą variklį, išmetamųjų teršalų kiekis pradedamas matuoti nuo šalto variklio paleidimo momento; |
| --- | --- |

a)

paleidžiant šaltą variklį, kai natūraliai aušinamas variklis ir papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos atvėsta iki kambario temperatūros, arba paleidžiant šaltą variklį, kai priverstinai aušinamas variklis, aušalas ir alyva, papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos ir visi variklio kontrolės įtaisai stabilizuojasi ir pasiekia 293–303 K (20–30 °C) temperatūrą. Paleidus šaltą variklį, išmetamųjų teršalų kiekis pradedamas matuoti nuo šalto variklio paleidimo momento;

| b) | variklio įšildymo etapas prasideda iš karto, kai pasibaigia šalto variklio paleidimo etapas. Variklis išjungiamas ir prieš paleidžiant jį įšildytą kondicionuojamas ir stabilizuojamas 20 ± 1 min.; |
| --- | --- |

b)

variklio įšildymo etapas prasideda iš karto, kai pasibaigia šalto variklio paleidimo etapas. Variklis išjungiamas ir prieš paleidžiant jį įšildytą kondicionuojamas ir stabilizuojamas 20 ± 1 min.;

| c) | įšilusio variklio paleidimas pradedamas nuo variklio užvedimo iškart po stabilizavimo etapo. Dujų analizatoriai įjungiami ne vėliau kaip likus 10 s iki stabilizavimo etapo pabaigos, kad būtų išvengta didžiausiųjų signalo verčių pasikeitimo. Išmetamųjų teršalų matavimo pradžia sutampa su įšilusio variklio paleidimo NRTC pradžia, įskaitant variklio užvedimą. |
| --- | --- |

c)

įšilusio variklio paleidimas pradedamas nuo variklio užvedimo iškart po stabilizavimo etapo. Dujų analizatoriai įjungiami ne vėliau kaip likus 10 s iki stabilizavimo etapo pabaigos, kad būtų išvengta didžiausiųjų signalo verčių pasikeitimo. Išmetamųjų teršalų matavimo pradžia sutampa su įšilusio variklio paleidimo NRTC pradžia, įskaitant variklio užvedimą.

Su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų savitoji masė (g/kWh) nustatoma šioje dalyje nurodyta tvarka taikant ir šalto, ir įšilusio variklio paleidimo NRTC. Svertiniai sudėtiniai išmetamųjų teršalų kiekiai apskaičiuojami šalto variklio paleidimo rezultatams taikant 10 proc., o įšilusio variklio paleidimo rezultatams – 90 proc. svertinį koeficientą, kaip nurodyta VII priede.

7.4.2.2.   LSI-NRTC bandymo seka

Po parengiamojo kondicionavimo LSI-NRTC atliekamas vieną kartą, atliekant įšilusio variklio paleidimo bandymą (žr. 7.3.1.1.2 punktą) taikant šią procedūrą:

| a) | variklis užvedamas ir pirmas 180 s veikia darbo ciklu, tada 30 s – tuščiąja eiga be apkrovos. Per šiuos įšilimo etapus išmetamųjų teršalų kiekis nematuojamas; |
| --- | --- |

a)

variklis užvedamas ir pirmas 180 s veikia darbo ciklu, tada 30 s – tuščiąja eiga be apkrovos. Per šiuos įšilimo etapus išmetamųjų teršalų kiekis nematuojamas;

| b) | pasibaigus 30 s veikimo tuščiąja eiga, išmetamieji teršalai pradedami matuoti, o variklis veikia visą darbo ciklą nuo pradžių (nuo 0 s). |
| --- | --- |

b)

pasibaigus 30 s veikimo tuščiąja eiga, išmetamieji teršalai pradedami matuoti, o variklis veikia visą darbo ciklą nuo pradžių (nuo 0 s).

Su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų savitoji masė (g/kWh) nustatoma VII priede nurodyta tvarka.

Jeigu prieš bandymą variklis jau dirbo, remiantis gerąja inžinerine praktika, varikliui leidžiama pakankamai atvėsti, kad išmatuotas išmetamųjų teršalų kiekis tiksliai atspindėtų teršalų kiekį, kurį išmeta variklis, kai yra užvedamas kambario temperatūros. Pavyzdžiui, jeigu variklis, paleistas kambario temperatūros, per tris minutes įšyla pakankamai, kad pradėtų veikti uždarosios sistemos režimu ir būtų pasiektas visapusiškas katalizinis poveikis, prieš pradedant kitą bandymą reikalingas minimalus variklio aušinimo laikotarpis.

Gavus techninės tarnybos išankstinį pritarimą, į variklio įšildymo procedūrą galima įtraukti iki 15 min. veikimo darbo režimu.

7.5.   Bendroji bandymo seka

Norint išmatuoti variklio išmetamų teršalų kiekį, atliekami šie veiksmai:

| a) | bandomo variklio bandymo sūkių dažnis ir apkrova nustatomi išmatuojant didžiausią sukimo momentą (jei tai pastovaus greičio varikliai) arba didžiausio sukimo momento kreivę (jei tai kintamo greičio varikliai), kaip variklio sūkių dažnio funkciją; |
| --- | --- |

a)

bandomo variklio bandymo sūkių dažnis ir apkrova nustatomi išmatuojant didžiausią sukimo momentą (jei tai pastovaus greičio varikliai) arba didžiausio sukimo momento kreivę (jei tai kintamo greičio varikliai), kaip variklio sūkių dažnio funkciją;

| b) | normalizuotas bandymų ciklų vertes reikia denormalizuoti taikant sukimo momento vertę (jei tai pastovaus greičio varikliai) arba sūkių dažnio ir sukimo momento vertes (jei tai kintamo greičio varikliai), nurodytas 7.5 punkto a papunktyje; |
| --- | --- |

b)

normalizuotas bandymų ciklų vertes reikia denormalizuoti taikant sukimo momento vertę (jei tai pastovaus greičio varikliai) arba sūkių dažnio ir sukimo momento vertes (jei tai kintamo greičio varikliai), nurodytas 7.5 punkto a papunktyje;

| c) | variklis, įranga ir matavimo prietaisai iš anksto parengiami tolesniam teršalų išmetimo bandymui ar bandymų sekai (taikant šalto arba įšilusio variklio paleidimo ciklą); |
| --- | --- |

c)

variklis, įranga ir matavimo prietaisai iš anksto parengiami tolesniam teršalų išmetimo bandymui ar bandymų sekai (taikant šalto arba įšilusio variklio paleidimo ciklą);

| d) | prieš bandymą atliekamos procedūros, siekiant patikrinti, ar tam tikra įranga ir analizatoriai veikia tinkamai. Visi analizatoriai turi būti sukalibruoti. Visi prieš bandymą gauti duomenys užregistruojami; |
| --- | --- |

d)

prieš bandymą atliekamos procedūros, siekiant patikrinti, ar tam tikra įranga ir analizatoriai veikia tinkamai. Visi analizatoriai turi būti sukalibruoti. Visi prieš bandymą gauti duomenys užregistruojami;

| e) | bandymų ciklo pradžioje variklis paleidžiamas (NRTC) arba toliau veikia (pastovios būsenos ciklai ir LSI-NRTC), tuo pat metu įjungiamos ėminių ėmimo sistemos; |
| --- | --- |

e)

bandymų ciklo pradžioje variklis paleidžiamas (NRTC) arba toliau veikia (pastovios būsenos ciklai ir LSI-NRTC), tuo pat metu įjungiamos ėminių ėmimo sistemos;

| f) | imant ėminius (per NRTC, LSI-NRTC ir RMC viso bandymų ciklo metu), matuojami arba registruojami išmetamieji teršalai ir kiti reikiami parametrai; |
| --- | --- |

f)

imant ėminius (per NRTC, LSI-NRTC ir RMC viso bandymų ciklo metu), matuojami arba registruojami išmetamieji teršalai ir kiti reikiami parametrai;

| g) | po bandymo atliekamos procedūros, siekiant patikrinti, ar tam tikra įranga ir analizatoriai veikia tinkamai; |
| --- | --- |

g)

po bandymo atliekamos procedūros, siekiant patikrinti, ar tam tikra įranga ir analizatoriai veikia tinkamai;

| h) | atliekamas KD filtro (-ų) parengiamasis kondicionavimas, KD filtras (-ai) sveriamas (-i) (tuščio filtro svėrimas), pripildomas (-i), pakartotinai kondicionuojamas (-i), vėl sveriamas (-i) (pripildyto filtro svėrimas), tada ėminiai vertinami, atliekant prieš bandymą (7.3.1.5 punktas) ir po bandymo (7.3.2.2 punktas) taikomas procedūras; |
| --- | --- |

h)

atliekamas KD filtro (-ų) parengiamasis kondicionavimas, KD filtras (-ai) sveriamas (-i) (tuščio filtro svėrimas), pripildomas (-i), pakartotinai kondicionuojamas (-i), vėl sveriamas (-i) (pripildyto filtro svėrimas), tada ėminiai vertinami, atliekant prieš bandymą (7.3.1.5 punktas) ir po bandymo (7.3.2.2 punktas) taikomas procedūras;

| i) | įvertinami teršalų išmetimo bandymo rezultatai. |
| --- | --- |

i)

įvertinami teršalų išmetimo bandymo rezultatai.

6.4 paveiksle apžvelgiamos NKJM bandymų ciklams, matuojant variklio išmetamųjų teršalų kiekį, atlikti reikalingos procedūros.

6.4 pav.

Bandymų seka

Visos sistemos parengiamos ėminiams imti (įskaitant analizatorių kalibravimą) ir duomenims rinkti

Įšildyto variklio paleidimo išm. teršalų bandymo etapas

Gar. nuostoliai įkaitus varikliui

Neįšilusio variklio paleidimo išm. teršalų bandymo etapas

Natūralus arba priverstinis aušinimas

Apibrėžiamas pastovios būsenos režimo bandymų

Pastovi būsena (diskretusis režimas ir RMC)

Sudaromas variklio charakteristikų grafikas (didžiausio sukimo momento kreivė arba veikimo pastoviu sūkių dažniu tiesė), jei pereinamujų režimų ciklas netaikomas

Generuojamas etal. perein. režimų band. ciklas

Praktiškai atliekamas vienas arba keli ciklai – tiek, kiek reikia varikliui patikrinti / išbandyti

Atliekamas variklio kondic. prieš bandymą variklis įšildomas

Išmetamųjų teršalų bandymas

1) Duomenų rinkimas 2) Procedūros po bandymo 3) Įvertinimai

Išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

7.5.1.   Variklio paleidimas ir pakartotinis paleidimas

7.5.1.1.   Variklio paleidimas

Variklis paleidžiamas:

| a) | kaip rekomenduojama galutinių naudotojų instrukcijose, naudojant serijinės gamybos starterį arba pneumatinio paleidimo sistemą ir tinkamai įkrautą akumuliatorių, tinkamą energijos šaltinį arba tinkamai suslėgto oro šaltinį; |
| --- | --- |

a)

kaip rekomenduojama galutinių naudotojų instrukcijose, naudojant serijinės gamybos starterį arba pneumatinio paleidimo sistemą ir tinkamai įkrautą akumuliatorių, tinkamą energijos šaltinį arba tinkamai suslėgto oro šaltinį;

| b) | naudojant dinamometrą varikliui užvesti ir jį taip paleisti. Paprastai variklis užvedamas taip, kad variklio sūkių dažnis ± 25 proc. tikslumu atitiktų jam įprastomis veikimo sąlygomis būdingą užvedimo sūkių dažnį, arba paleidžiamas tiesiškai didinant dinamometro greitį nuo nulinio sūkių dažnio iki sūkių dažnio, 100 min-1 mažesnio už sūkių dažnį tuščiąja eiga, bet tik iki variklio paleidimo momento. |
| --- | --- |

b)

naudojant dinamometrą varikliui užvesti ir jį taip paleisti. Paprastai variklis užvedamas taip, kad variklio sūkių dažnis ± 25 proc. tikslumu atitiktų jam įprastomis veikimo sąlygomis būdingą užvedimo sūkių dažnį, arba paleidžiamas tiesiškai didinant dinamometro greitį nuo nulinio sūkių dažnio iki sūkių dažnio, 100 min-1 mažesnio už sūkių dažnį tuščiąja eiga, bet tik iki variklio paleidimo momento.

Užvedimas sustabdomas per 1 s nuo variklio paleidimo. Jei variklis nepasileidžia per 15 s nuo užvedimo pradžios, užvedimas sustabdomas ir nustatoma paleidimo trikties priežastis, nebent galutinių naudotojų instrukcijose ar techninės priežiūros ir remonto vadove nurodyta ilgesnė nei įprasta užvedimo trukmė.

7.5.1.2.   Variklio gesimas

| a) | Jei variklis užgęsta kuriuo nors šalto variklio paleidimo NRTC momentu, bandymo rezultatai skelbiami negaliojančiais; |
| --- | --- |

a)

Jei variklis užgęsta kuriuo nors šalto variklio paleidimo NRTC momentu, bandymo rezultatai skelbiami negaliojančiais;

| a) | jei variklis užgęsta kuriuo nors įšilusio variklio paleidimo NRTC momentu, bandymo rezultatai skelbiami negaliojančiais; Varikliui leidžiama stabilizuotis, kaip nurodyta 7.4.2.1 punkto b papunktyje, tada pakartojamas įšilusio variklio paleidimo bandymas. Šiuo atveju šalto variklio paleidimo bandymo kartoti nereikia; |
| --- | --- |

a)

jei variklis užgęsta kuriuo nors įšilusio variklio paleidimo NRTC momentu, bandymo rezultatai skelbiami negaliojančiais; Varikliui leidžiama stabilizuotis, kaip nurodyta 7.4.2.1 punkto b papunktyje, tada pakartojamas įšilusio variklio paleidimo bandymas. Šiuo atveju šalto variklio paleidimo bandymo kartoti nereikia;

| c) | jei variklis užgęsta kuriuo nors LSI-NRTC momentu, bandymo rezultatai skelbiami negaliojančiais; |
| --- | --- |

c)

jei variklis užgęsta kuriuo nors LSI-NRTC momentu, bandymo rezultatai skelbiami negaliojančiais;

| d) | jei variklis užgęsta kuriuo nors NRSC (diskrečiojo arba nuolydinio režimo ciklo) momentu, bandymo rezultatai skelbiami negaliojančiais ir bandymas kartojamas nuo variklio sušildymo procedūros pradžios. Kai taikomas kelių filtrų KD matavimo metodas (po vieną ėminių ėmimo filtrą kiekvienam veikimo režimui), bandymas tęsiamas stabilizuojant variklį ankstesniu režimu, kad būtų galima atlikti temperatūrinį variklio kondicionavimą, tada pradedamas matavimas tuo režimu, kurį taikant variklis užgeso. |
| --- | --- |

d)

jei variklis užgęsta kuriuo nors NRSC (diskrečiojo arba nuolydinio režimo ciklo) momentu, bandymo rezultatai skelbiami negaliojančiais ir bandymas kartojamas nuo variklio sušildymo procedūros pradžios. Kai taikomas kelių filtrų KD matavimo metodas (po vieną ėminių ėmimo filtrą kiekvienam veikimo režimui), bandymas tęsiamas stabilizuojant variklį ankstesniu režimu, kad būtų galima atlikti temperatūrinį variklio kondicionavimą, tada pradedamas matavimas tuo režimu, kurį taikant variklis užgeso.

7.5.1.3.   Variklio veikimas

Operatorius – asmuo (kai valdymas rankinis) arba reguliatorius (kai valdymas automatinis), mechaniniu arba elektroniniu būdu perduodantis įvedamos jėgos, kuria valdoma variklio galia, signalą. Įvedama jėga gali būti perduodama akceleratoriaus pedalu ar signalu, droselinės sklendės svirtimi ar signalu, degalų valdymo svirtimi ar signalu, greičio reguliavimo svirtimi ar signalu, reguliatoriaus nuostačiu ar jo signalu;

7.6.   Variklio charakteristikų grafiko sudarymas

Prieš pradedant sudaryti variklio charakteristikų grafiką, variklis įšildomas ir, baigiantis įšildymo etapui, mažiausiai 10 min. veikia didžiausiąja galia arba taip, kaip rekomenduoja gamintojas ir yra numatyta remiantis gerąja inžinerine praktika, kad variklio aušalo ir tepamosios alyvos temperatūra stabilizuotųsi. Kai variklio veikimas stabilizuojasi, sudaromas variklio charakteristikų grafikas.

Jeigu gamintojas ketina taikyti sukimo momento signalo perdavimo per elektroninį valdymo įtaisą metodą (kai varikliai yra taip sumontuoti), sudarant variklio charakteristikų grafiką pagal eksploatavimo stebėsenos bandymus, atliekamus pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/655, papildomai atliekama 3 priedėlyje nustatyta patikra.

Variklio charakteristikų grafikas sudaromas, kai degalų valdymo svirtis arba reguliatorius yra visiškai atidarytas, taikant diskrečiąsias sūkių dažnio vertes didėjančia tvarka, išskyrus pastovaus greičio variklius. Mažiausias ir didžiausias į charakteristikų grafiką įtraukiamas sūkių dažnis apibrėžiamas taip:

| mažiausias charakteristikų grafiko sūkių dažnis | = | įšilusio variklio sūkių dažnis tuščiąja eiga; |
| --- | --- | --- |
| didžiausias charakteristikų grafiko sūkių dažnis | = | nhi × 1,02 arba sūkių dažnis, kuriuo didžiausias sukimo momentas sumažėja iki nulio (nelygu, kuri iš verčių yra mažesnė). |

mažiausias charakteristikų grafiko sūkių dažnis

=

įšilusio variklio sūkių dažnis tuščiąja eiga;

didžiausias charakteristikų grafiko sūkių dažnis

=

nhi × 1,02 arba sūkių dažnis, kuriuo didžiausias sukimo momentas sumažėja iki nulio (nelygu, kuri iš verčių yra mažesnė).

čia:

n
  hi

  didelis sūkių dažnis, kaip nurodyta 2 straipsnio 12 dalyje.

Jeigu didžiausio sūkių dažnio vertė yra nepatikima arba netipiška (pvz., jei tai nereguliuojami varikliai), remiantis gerąja inžinerine praktika, charakteristikų grafikas sudaromas iki didžiausio patikimo sūkių dažnio arba didžiausio tipiško sūkių dažnio.

7.6.1.   Variklio charakteristikų grafiko sudarymas kintamo greičio NRSC

Kai variklio charakteristikų grafikas sudaromas kintamo greičio NRSC (tik tų variklių, kuriems nereikia taikyti NRTC arba LSI-NRTC ciklo), remiantis gerąja inžinerine praktika, pasirenkamas pakankamas skaičius vienodu atstumu išdėstytų nuostačių. Kiekviename nuostatyje sūkių dažnis stabilizuojamas, o sukimo momentui leidžiama stabilizuotis bent 15 s. Užregistruojamas kiekvieno nuostačio vidutinis sūkių dažnis ir sukimo momentas. Vidutinį sūkių dažnį ir sukimo momentą rekomenduojama apskaičiuoti pagal užregistruotus paskutiniųjų 4–6 s duomenis. Jei reikia, NRSC bandymo sūkių dažnio ir sukimo momento vertes galima nustatyti tiesinio interpoliavimo būdu. Kai varikliams reikia papildomai taikyti NRTC arba LSI-NRTC ciklus, pastovios būsenos bandymo sūkių dažnio ir sukimo momento vertės nustatomos pagal NRTC variklio charakteristikų grafiko kreivę.

Gamintojo sprendimu, variklio charakteristikų grafikas taip pat gali būti sudaromas 7.6.2 punkte nustatyta tvarka.

7.6.2.   Variklio charakteristikų grafiko sudarymas NRTC ir LSI-NRTC ciklams

Variklio charakteristikų grafikas sudaromas taikant šią procedūrą:

| a) | variklis veikia tuščiąja eiga be apkrovos;






  i) | jeigu variklyje yra mažo sūkių dažnio reguliatorius, nustatoma mažiausia valdymo komanda, variklio pirminio išėjimo veleno nuliniam sukimo momentui nustatyti naudojamas dinamometras ar kitas apkrovos prietaisas, o sūkių dažnis reguliuojamas varikliu. Tada išmatuojamas šis įšilusio variklio sūkių dažnis tuščiąja eiga; |
| --- | --- | --- |

a)

variklis veikia tuščiąja eiga be apkrovos;

i)

jeigu variklyje yra mažo sūkių dažnio reguliatorius, nustatoma mažiausia valdymo komanda, variklio pirminio išėjimo veleno nuliniam sukimo momentui nustatyti naudojamas dinamometras ar kitas apkrovos prietaisas, o sūkių dažnis reguliuojamas varikliu. Tada išmatuojamas šis įšilusio variklio sūkių dažnis tuščiąja eiga;

| ii) | jeigu variklyje nėra mažo sūkių dažnio reguliatoriaus, variklio pirminio išėjimo veleno nuliniam sukimo momentui nustatyti naudojamas dinamometras, o sūkių dažniui reguliuoti pagal gamintojo nurodytą mažiausią variklio sūkių dažnį, taikant mažiausią apkrovą, naudojama valdymo komanda (dar vadinama gamintojo deklaruotu įšilusio variklio sūkių dažniu tuščiąja eiga); |
| --- | --- |

ii)

jeigu variklyje nėra mažo sūkių dažnio reguliatoriaus, variklio pirminio išėjimo veleno nuliniam sukimo momentui nustatyti naudojamas dinamometras, o sūkių dažniui reguliuoti pagal gamintojo nurodytą mažiausią variklio sūkių dažnį, taikant mažiausią apkrovą, naudojama valdymo komanda (dar vadinama gamintojo deklaruotu įšilusio variklio sūkių dažniu tuščiąja eiga);

| iii) | gamintojo deklaruotą sukimo momentą tuščiąja eiga galima taikyti visiems kintamo greičio varikliams (su mažo sūkių dažnio reguliatoriumi arba be jo), jeigu nuliui nelygus sukimo momentas tuščiąja eiga atitinka veikimo sąlygas; |
| --- | --- |

iii)

gamintojo deklaruotą sukimo momentą tuščiąja eiga galima taikyti visiems kintamo greičio varikliams (su mažo sūkių dažnio reguliatoriumi arba be jo), jeigu nuliui nelygus sukimo momentas tuščiąja eiga atitinka veikimo sąlygas;

| b) | nustatoma didžiausia valdymo komanda, o variklio sūkių dažnis reguliuojamas taip, kad atitiktų intervalą nuo įšilusio variklio sūkių dažnio tuščiąja eiga iki 95 proc. įšilusio variklio sūkių dažnio tuščiąja eiga vertės. Variklių, kurių darbo ciklai yra etaloniniai ir kurių mažiausias sūkių dažnis yra didesnis už įšilusio variklio sūkių dažnį tuščiąja eiga, charakteristikų grafiką galima pradėti nuo intervalo tarp mažiausio etaloninio sūkių dažnio ir 95 proc. mažiausio etaloninio sūkių dažnio vertės; |
| --- | --- |

b)

nustatoma didžiausia valdymo komanda, o variklio sūkių dažnis reguliuojamas taip, kad atitiktų intervalą nuo įšilusio variklio sūkių dažnio tuščiąja eiga iki 95 proc. įšilusio variklio sūkių dažnio tuščiąja eiga vertės. Variklių, kurių darbo ciklai yra etaloniniai ir kurių mažiausias sūkių dažnis yra didesnis už įšilusio variklio sūkių dažnį tuščiąja eiga, charakteristikų grafiką galima pradėti nuo intervalo tarp mažiausio etaloninio sūkių dažnio ir 95 proc. mažiausio etaloninio sūkių dažnio vertės;

| c) | variklio sūkių dažnis didinamas vidutiniškai 8 ± 1 min-1/s arba variklio charakteristikų grafikas sudaromas variklio sūkių dažnį didinant pastoviu tempu taip, kad per 4–6 min. būtų pereita nuo mažiausio prie didžiausio charakteristikų grafikui sudaryti naudojamo sūkių dažnio. Charakteristikų grafikas pradedamas sudaryti nuo įšilusio variklio sūkių dažnio tuščiąja eiga iki 95 proc. įšilusio variklio sūkių dažnio tuščiąja eiga vertės, o baigiamas viršijant didžiausiąją galią pasiektu didžiausiu sūkių dažniu, kuriam esant gaunama mažiau nei 70 proc. didžiausiosios galios. Jeigu didžiausio sūkių dažnio vertė yra nepatikima arba netipiška (pvz., jei tai nereguliuojami varikliai), remiantis gerąja inžinerine praktika, charakteristikų grafikas sudaromas iki didžiausio patikimo sūkių dažnio arba didžiausio tipiško sūkių dažnio. Variklio sūkių dažnio ir sukimo momento vertės registruojamos bent 1 Hz dažniu; |
| --- | --- |

c)

variklio sūkių dažnis didinamas vidutiniškai 8 ± 1 min-1/s arba variklio charakteristikų grafikas sudaromas variklio sūkių dažnį didinant pastoviu tempu taip, kad per 4–6 min. būtų pereita nuo mažiausio prie didžiausio charakteristikų grafikui sudaryti naudojamo sūkių dažnio. Charakteristikų grafikas pradedamas sudaryti nuo įšilusio variklio sūkių dažnio tuščiąja eiga iki 95 proc. įšilusio variklio sūkių dažnio tuščiąja eiga vertės, o baigiamas viršijant didžiausiąją galią pasiektu didžiausiu sūkių dažniu, kuriam esant gaunama mažiau nei 70 proc. didžiausiosios galios. Jeigu didžiausio sūkių dažnio vertė yra nepatikima arba netipiška (pvz., jei tai nereguliuojami varikliai), remiantis gerąja inžinerine praktika, charakteristikų grafikas sudaromas iki didžiausio patikimo sūkių dažnio arba didžiausio tipiško sūkių dažnio. Variklio sūkių dažnio ir sukimo momento vertės registruojamos bent 1 Hz dažniu;

| d) | jei gamintojas mano, kad pirmiau nurodyti charakteristikų grafiko sudarymo metodai yra nepatikimi ar nebūdingi kuriam nors bandomam varikliui, galima taikyti alternatyvius charakteristikų grafiko sudarymo metodus. Pasirinkti alternatyvūs metodai turi atitikti nurodytų charakteristikų grafiko sudarymo procedūrų tikslą – nustatyti didžiausią galimą sukimo momentą visuose per bandymų ciklus pasiektuose variklio sūkių dažnio taškuose. Nukrypimus nuo šiame punkte aprašytų charakteristikų grafiko sudarymo metodų dėl metodų nepatikimumo arba nebūdingumo, taip pat jų taikymo pagrįstumą tvirtina patvirtinimo institucija. Tačiau variklio su reguliatoriumi arba turbokompresoriumi sukimo momento kreivės jokiais būdais negalima brėžti pagal variklio sūkių dažnio vertes mažėjančia tvarka; |
| --- | --- |

d)

jei gamintojas mano, kad pirmiau nurodyti charakteristikų grafiko sudarymo metodai yra nepatikimi ar nebūdingi kuriam nors bandomam varikliui, galima taikyti alternatyvius charakteristikų grafiko sudarymo metodus. Pasirinkti alternatyvūs metodai turi atitikti nurodytų charakteristikų grafiko sudarymo procedūrų tikslą – nustatyti didžiausią galimą sukimo momentą visuose per bandymų ciklus pasiektuose variklio sūkių dažnio taškuose. Nukrypimus nuo šiame punkte aprašytų charakteristikų grafiko sudarymo metodų dėl metodų nepatikimumo arba nebūdingumo, taip pat jų taikymo pagrįstumą tvirtina patvirtinimo institucija. Tačiau variklio su reguliatoriumi arba turbokompresoriumi sukimo momento kreivės jokiais būdais negalima brėžti pagal variklio sūkių dažnio vertes mažėjančia tvarka;

| e) | variklio charakteristikų grafiko nereikia sudaryti prieš kiekvieną bandymų ciklą. Variklio charakteristikų grafikas sudaromas iš naujo, jeigu:






  i) | remiantis gerąja inžinerine praktika, nuo paskutinio charakteristikų grafiko sudarymo praėjo nepagrįstai daug laiko arba |
| --- | --- | --- |

e)

variklio charakteristikų grafiko nereikia sudaryti prieš kiekvieną bandymų ciklą. Variklio charakteristikų grafikas sudaromas iš naujo, jeigu:

i)

remiantis gerąja inžinerine praktika, nuo paskutinio charakteristikų grafiko sudarymo praėjo nepagrįstai daug laiko arba

| ii) | variklis buvo fiziškai pakeistas arba iš naujo sukalibruotas, o tai gali turėti įtakos variklio veiksmingumui, arba |
| --- | --- |

ii)

variklis buvo fiziškai pakeistas arba iš naujo sukalibruotas, o tai gali turėti įtakos variklio veiksmingumui, arba

| iii) | atmosferos slėgis prie variklio įsiurbiamo oro angos daugiau kaip ± 5 kPa skiriasi nuo vertės, užregistruotos sudarant paskutinį variklio charakteristikų grafiką. |
| --- | --- |

iii)

atmosferos slėgis prie variklio įsiurbiamo oro angos daugiau kaip ± 5 kPa skiriasi nuo vertės, užregistruotos sudarant paskutinį variklio charakteristikų grafiką.

7.6.3.   Variklio charakteristikų grafiko sudarymas pastovaus greičio NRSC

Variklis gali būti valdomas serijinės gamybos pastovaus sūkių dažnio reguliatoriumi arba pastovaus sūkių dažnio reguliatorių gali imituoti valdymo komandos kontrolės sistema. Reguliatoriaus veikimas turi būti atitinkamai izochroniškas arba prireikus pagrįstas sūkių dažnio mažėjimu.

7.6.3.1.   Variklių, kuriuos ketinama bandyti per D2 arba E2 ciklą, vardinės galios patikrinimas

Atliekamas šis patikrinimas:

| a) | variklis dirba vardinio sūkių dažnio ir vardinės galios režimu (sūkių dažnis reguliuojamas reguliatoriumi arba imituojant reguliatoriaus darbą ir naudojant valdymo komandą) tol, kol ima dirbti stabiliai; |
| --- | --- |

a)

variklis dirba vardinio sūkių dažnio ir vardinės galios režimu (sūkių dažnis reguliuojamas reguliatoriumi arba imituojant reguliatoriaus darbą ir naudojant valdymo komandą) tol, kol ima dirbti stabiliai;

| b) | sukimo momentas didinamas, kol variklis nebegali palaikyti reguliuojamo sūkių dažnio. Užregistruojama galia šiame taške. Prieš šį patikrinimą gamintojas ir patikrinimą atliekanti techninė tarnyba, atsižvelgdami į reguliatoriaus charakteristikas, susitaria, kokiu būdu saugiai nustatyti, kada šis taškas pasiekiamas. Galia, užregistruota b punkte nurodytame taške, negali viršyti Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 25 dalyje nurodytos vardinės galios daugiau kaip 12,5 proc. Jei ši vertė viršijama, gamintojas patikslina deklaruotą vardinę galią. |
| --- | --- |

b)

sukimo momentas didinamas, kol variklis nebegali palaikyti reguliuojamo sūkių dažnio. Užregistruojama galia šiame taške. Prieš šį patikrinimą gamintojas ir patikrinimą atliekanti techninė tarnyba, atsižvelgdami į reguliatoriaus charakteristikas, susitaria, kokiu būdu saugiai nustatyti, kada šis taškas pasiekiamas. Galia, užregistruota b punkte nurodytame taške, negali viršyti Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 25 dalyje nurodytos vardinės galios daugiau kaip 12,5 proc. Jei ši vertė viršijama, gamintojas patikslina deklaruotą vardinę galią.

Jeigu tam tikro bandomo variklio taip patikrinti neįmanoma, nes kyla pavojus sugadinti jį arba dinamometrą, gamintojas pateikia patvirtinimo institucijai pagrįstų duomenų, kad didžiausioji galia neviršija vardinės galios daugiau kaip12,5 proc.

7.6.3.2.   Charakteristikų grafiko sudarymas pastovaus greičio NRSC:

| a) | variklis bent 15 sekundžių veikia reguliuojamo sūkių dažnio režimu be apkrovos (dideliu sūkių dažniu, ne tuščiąja eiga), sūkių dažnį reguliuojant reguliatoriumi arba imituojant reguliatoriaus darbą naudojama valdymo komanda, nebent su konkrečiu varikliu šios užduoties atlikti neįmanoma; |
| --- | --- |

a)

variklis bent 15 sekundžių veikia reguliuojamo sūkių dažnio režimu be apkrovos (dideliu sūkių dažniu, ne tuščiąja eiga), sūkių dažnį reguliuojant reguliatoriumi arba imituojant reguliatoriaus darbą naudojama valdymo komanda, nebent su konkrečiu varikliu šios užduoties atlikti neįmanoma;

| b) | sukimo momentui pastoviu tempu didinti naudojamas dinamometras. Charakteristikų grafikas sudaromas taip, kad ne vėliau kaip per 2 minutes nuo reguliuojamo sūkių dažnio be apkrovos būtų pereita prie sukimo momento, atitinkančio vardinę D2 arba E2 ciklu bandomų variklių galią arba didžiausią sukimo momentą, jei atliekami kiti pastovaus sūkių dažnio bandymų ciklai. Sudarant variklio charakteristikų grafiką, faktinės sūkių dažnio ir sukimo momento vertės registruojamos bent 1 Hz dažniu; |
| --- | --- |

b)

sukimo momentui pastoviu tempu didinti naudojamas dinamometras. Charakteristikų grafikas sudaromas taip, kad ne vėliau kaip per 2 minutes nuo reguliuojamo sūkių dažnio be apkrovos būtų pereita prie sukimo momento, atitinkančio vardinę D2 arba E2 ciklu bandomų variklių galią arba didžiausią sukimo momentą, jei atliekami kiti pastovaus sūkių dažnio bandymų ciklai. Sudarant variklio charakteristikų grafiką, faktinės sūkių dažnio ir sukimo momento vertės registruojamos bent 1 Hz dažniu;

| c) | pastovaus greičio variklis su reguliatoriumi, kurį galima perjungti į alternatyvaus sūkių dažnio režimą, bandomas kiekvienu taikytinu pastoviu sūkių dažnio režimu. |
| --- | --- |

c)

pastovaus greičio variklis su reguliatoriumi, kurį galima perjungti į alternatyvaus sūkių dažnio režimą, bandomas kiekvienu taikytinu pastoviu sūkių dažnio režimu.

Pastovaus greičio varikliams, remiantis gerąja inžinerine praktika ir suderinus su patvirtinimo institucija, taikomi kiti sukimo momento ir galios verčių, esant nustatytam darbiniam sūkių dažniui (-iams), registravimo metodai.

Variklių, bandomų kitais ciklais, ne D2 arba E2, atveju, kai žinomos ir išmatuotos, ir deklaruotos didžiausio sukimo momento vertės, vietoj išmatuotos vertės galima naudoti deklaruotą vertę, jei ji sudaro 95–100 proc. išmatuotos vertės.

7.7.   Bandymų ciklo generavimas

7.7.1.   NRSC generavimas

Pagal šį punktą generuojamas variklio sūkių dažnio ir apkrovos režimas, kuriuo variklis dirbs atliekant pastovios būsenos bandymus taikant diskrečiojo režimo NRSC arba RMC.

7.7.1.1.   Variklių, bandomų NRSC ir NRTC arba LSI-NRTC ciklais, NRSC bandymo sūkių dažnio generavimas

Varikliuose, kurie bandomi ne tik NRSC, bet ir NRTC arba LSI-NRTC, 5.2.5.1 punkte nurodyta MTS vertė naudojama kaip 100 proc. sūkių dažnio ir pereinamųjų režimų, ir pastovios būsenos bandymuose.

Nustatant tarpinį sūkių dažnį pagal 5.2.5.4 punktą, MTS vertė naudojama vietoj vardinio sūkių dažnio.

Sūkių dažnis tuščiąja eiga nustatomas pagal 5.2.5.5 punktą.

7.7.1.2.   Variklių, bandomų tik NRSC ciklu, NRSC bandymo sūkių dažnio generavimas

Variklių, kurie nėra bandomi pereinamųjų režimų (NRTC arba LSI-NRTC) bandymų ciklu, 5.2.5.3 punkte nurodytas vardinis sūkių dažnis naudojamas kaip 100 proc. sūkių dažnio.

Vardinis sūkių dažnis naudojamas tarpiniam sūkių dažniui nustatyti pagal 5.2.5.4 punktą. Jeigu NRSC atveju nurodomi procentine dalimi išreikšti papildomi sūkių dažniai, jie apskaičiuojami kaip procentinė vardinio sūkių dažnio dalis.

Sūkių dažnis tuščiąja eiga nustatomas pagal 5.2.5.5 punktą.

Gavus išankstinį techninės tarnybos patvirtinimą, šiame punkte nurodytam bandymo sūkių dažniui generuoti vietoj vardinio sūkių dažnio galima naudoti MTS.

7.7.1.3.   NRSC apkrovos generavimas taikant kiekvieną bandymo režimą

Pagal pasirinktą bandymų ciklą kiekvieno bandymo režimo apkrovos procentinė dalis paimama iš atitinkamos XVII priedo 1 arba 2 priedėlyje pateiktos NRSC lentelės. Priklausomai nuo bandymų ciklo, tose lentelėse ir su kiekvieną iš jų susijusiose išnašose nurodyta apkrova pagal 5.2.6 punktą išreiškiama kaip galia arba kaip sukimo momentas.

100 proc. vertė esant nurodytam sūkių dažniui yra išmatuota arba deklaruota vertė, paimta iš atitinkamai pagal 7.6.1, 7.6.2 arba 7.6.3 punktą nubrėžtos charakteristikų grafiko kreivės; ji išreiškiama kaip galia (kW).

Variklio parametrai kiekvienam bandymo režimui apskaičiuojami pagal (6-14) formulę:

| | (6-14) |
| --- | --- |

Formula

(6-14)

čia:

| S | dinamometro parametrai (kW); |
| --- | --- |
| P
  max | didžiausia bandymo sąlygomis nustatyta arba deklaruota galia esant bandymo sūkių dažniui (nurodyta gamintojo) (kW); |
| P
  AUX | pagal (6-8) lygtį apskaičiuota deklaruota pagalbinių prietaisų sugerta bendroji galia (žr. 6.3.5 punktą), esant nurodytam bandymo sūkių dažniui (kW); |
| L | procentinė sukimo momento dalis. |

S

dinamometro parametrai (kW);

P
  max

didžiausia bandymo sąlygomis nustatyta arba deklaruota galia esant bandymo sūkių dažniui (nurodyta gamintojo) (kW);

P
  AUX

pagal (6-8) lygtį apskaičiuota deklaruota pagalbinių prietaisų sugerta bendroji galia (žr. 6.3.5 punktą), esant nurodytam bandymo sūkių dažniui (kW);

L

procentinė sukimo momento dalis.

Galima deklaruoti įprastas veikimo sąlygas atitinkančią mažiausią įšilusio variklio sukimo momento vertę ir ją naudoti bet kuriame apkrovos taške, kuris kitu atveju būtų žemesnis už šią vertę, jei to tipo variklis įprastomis sąlygomis neveikia, kai sukimo momentas yra mažesnis už šį mažiausią sukimo momentą, pavyzdžiui, nes bus prijungtas prie ne keliais judančio mechanizmo, kuris neveikia, kai sukimo momentas yra mažesnis už tam tikro dydžio mažiausią sukimo momentą.

E2 ir D2 ciklų atveju gamintojas deklaruoja vardinę galią; generuojant bandymų ciklą, ši vardinė galia naudojama kaip 100 proc. galios.

7.7.2.   NRTC ir LSI-NRTC sūkių dažnio ir apkrovos generavimas kiekviename bandymo taške (denormalizavimas)

Pagal šį punktą generuojamas variklio sūkių dažnis ir apkrova; šio sūkių dažnio ir apkrovos režimu variklis dirbs atliekant NRTC arba LSI-NRTC bandymus. XVII priedo 3 priedėlyje nustatyti taikytini normalizuoto formato bandymų ciklai. Normalizuotą bandymų ciklą sudaro procentais išreikštų sūkių dažnio ir sukimo momento verčių porų sekos.

Normalizuotos sūkių dažnio ir sukimo momento vertės transformuojamos pagal šias taisykles:

| a) | normalizuotas sūkių dažnis transformuojamas į etaloninio sūkių dažnio n
  ref verčių seką pagal 7.7.2.2 punktą; |
| --- | --- |

a)

normalizuotas sūkių dažnis transformuojamas į etaloninio sūkių dažnio n
  ref verčių seką pagal 7.7.2.2 punktą;

| b) | normalizuotas sukimo momentas išreiškiamas kaip pagal 7.6.2 punktą nubrėžtoje charakteristikų grafiko kreivėje pažymėto sukimo momento, esant atitinkamam etaloniniam sūkių dažniui, procentinė dalis. Pagal 7.7.2.3 punktą šios normalizuotos vertės transformuojamos į etaloninių sukimo momento T
  ref verčių seką; |
| --- | --- |

b)

normalizuotas sukimo momentas išreiškiamas kaip pagal 7.6.2 punktą nubrėžtoje charakteristikų grafiko kreivėje pažymėto sukimo momento, esant atitinkamam etaloniniam sūkių dažniui, procentinė dalis. Pagal 7.7.2.3 punktą šios normalizuotos vertės transformuojamos į etaloninių sukimo momento T
  ref verčių seką;

| c) | etaloninės sūkių dažnio ir sukimo momento vertės, išreikštos vienodais vienetais, padauginamos, taip apskaičiuojant galios atskaitos vertes. |
| --- | --- |

c)

etaloninės sūkių dažnio ir sukimo momento vertės, išreikštos vienodais vienetais, padauginamos, taip apskaičiuojant galios atskaitos vertes.

7.7.2.1.   Rezervuota

7.7.2.2.   Variklio sūkių dažnio denormalizavimas

Variklio sūkių dažnis denormalizuojamas pagal (6-15) lygtį:

| | (6-15) |
| --- | --- |

Formula

(6-15)

čia:

| n
  ref | etaloninis sūkių dažnis; |
| --- | --- |
| MTS | didžiausias bandymo sūkių dažnis; |
| n
  idle | sūkių dažnis tuščiąja eiga; |
| %speed | NRTC arba LSI-NRTC normalizuoto sūkių dažnio vertė, paimta iš XVII priedo 3 priedėlio. |

n
  ref

etaloninis sūkių dažnis;

MTS

didžiausias bandymo sūkių dažnis;

n
  idle

sūkių dažnis tuščiąja eiga;

%speed

NRTC arba LSI-NRTC normalizuoto sūkių dažnio vertė, paimta iš XVII priedo 3 priedėlio.

7.7.2.3.   Variklio sukimo momento denormalizavimas

XVII priedo 3 priedėlyje pateiktame variklio dinamometro grafike nurodytos sukimo momento vertės normalizuojamos iki didžiausio sukimo momento, esant atitinkamam sūkių dažniui. Etaloninio ciklo sukimo momento vertės denormalizuojamos, naudojant pagal 7.6.2 punktą ir pagal (6-16) lygtį nubrėžtą charakteristikų grafiko kreivę:

| | (6-16) |
| --- | --- |

Formula

(6-16)

taikant atitinkamą etaloninį sūkių dažnį, kaip nustatyta 7.7.2.2 punkte.

čia:

| T
  ref | etaloninis sukimo momentas, esant atitinkamam etaloniniam sūkių dažniui; |
| --- | --- |
| max.torque | didžiausio sukimo momento, esant atitinkamam bandymo sūkių dažniui, vertė, paimta iš variklio charakteristikų grafiko, sudaryto pagal 7.6.2 punktą ir, jei reikia, patikslinto pagal 7.7.2.3.1 punktą; |
| %torque | NRTC arba LSI-NRTC normalizuota sukimo momento vertė, paimta iš XVII priedo 3 priedėlio. |

T
  ref

etaloninis sukimo momentas, esant atitinkamam etaloniniam sūkių dažniui;

max.torque

didžiausio sukimo momento, esant atitinkamam bandymo sūkių dažniui, vertė, paimta iš variklio charakteristikų grafiko, sudaryto pagal 7.6.2 punktą ir, jei reikia, patikslinto pagal 7.7.2.3.1 punktą;

%torque

NRTC arba LSI-NRTC normalizuota sukimo momento vertė, paimta iš XVII priedo 3 priedėlio.

a)   Deklaruotas mažiausias sukimo momentas

Gali būti deklaruota mažiausia veikimo sąlygas atitinkanti sukimo momento vertė. Pavyzdžiui, jei variklis dažniausiai prijungiamas prie ne keliais judančio mechanizmo, kuris neveikia, kai sukimo momentas yra mažesnis už tam tikro dydžio mažiausią sukimo momentą, šį sukimo momentą galima deklaruoti ir naudoti bet kuriame apkrovos taške, kuris kitu atveju būtų mažesnis už šią vertę.

b)   Variklio sukimo momento koregavimas dėl teršalų išmetimo bandymui sumontuotų pagalbinių prietaisų

Jeigu pagal 2 priedėlį yra sumontuoti pagalbiniai prietaisai, didžiausio sukimo momento vertė nekoreguojama pagal atitinkamą bandymo sūkių dažnio vertę, paimtą iš variklio charakteristikų grafiko, sudaryto pagal 7.6.2 punktą.

Jeigu pagal 6.3.2 arba 6.3.3 punktą reikalingi pagalbiniai prietaisai, kuriuos dėl bandymo reikėjo sumontuoti, nebuvo sumontuoti arba jeigu pagalbiniai prietaisai, kuriuos dėl bandymo reikėjo pašalinti, yra sumontuoti, T
  max vertė koreguojama pagal (6-17) lygtį.

| T
  max = T
  map – T
  AUX | (6-17) |
| --- | --- |

T
  max = T
  map – T
  AUX

(6-17)

čia:

| TAUX = Tr – Tf | (6-18) |
| --- | --- |

TAUX = Tr – Tf

(6-18)

čia:

| T
  map | nepakoreguota didžiausio sukimo momento, esant atitinkamam bandymo sūkių dažniui, vertė, paimta iš variklio charakteristikų grafiko, sudaryto pagal 7.6.2 punktą; |
| --- | --- |
| T
  f | sukimo momentas, reikalingas pagalbiniams prietaisams, kuriuos dėl bandymo reikėjo sumontuoti, bet kurie nebuvo sumontuoti, paleisti; |
| T
  r | sukimo momentas, reikalingas pagalbiniams prietaisams, kuriuos dėl bandymo reikėjo išmontuoti, bet kurie buvo sumontuoti, paleisti. |

T
  map

nepakoreguota didžiausio sukimo momento, esant atitinkamam bandymo sūkių dažniui, vertė, paimta iš variklio charakteristikų grafiko, sudaryto pagal 7.6.2 punktą;

T
  f

sukimo momentas, reikalingas pagalbiniams prietaisams, kuriuos dėl bandymo reikėjo sumontuoti, bet kurie nebuvo sumontuoti, paleisti;

T
  r

sukimo momentas, reikalingas pagalbiniams prietaisams, kuriuos dėl bandymo reikėjo išmontuoti, bet kurie buvo sumontuoti, paleisti.

7.7.2.4.   Denormalizavimo procedūros pavyzdys

Pavyzdžiui, denormalizuojamas šis bandymo taškas:

| | % speed = 43 proc. |
| --- | --- |

% speed = 43 proc.

| | % torque = 82 proc. |
| --- | --- |

% torque = 82 proc.

Jei taikomos šios vertės:

| | MTS = 2 200 min– 1 |
| --- | --- |

MTS = 2 200 min– 1

| | n
  idle = 600 min– 1 |
| --- | --- |

n
  idle = 600 min– 1

gaunama:

Formula

jei, remiantis charakteristikų grafiko kreive, didžiausias sukimo momentas yra 700 Nm, o sūkių dažnis 1 288 min– 1

Formula

7.8.   Konkretaus bandymų ciklo taikymo tvarka

7.8.1.   Diskrečiojo režimo NRSC teršalų išmetimo bandymo seka

7.8.1.1.   Variklio įšildymas, taikant pastovios būsenos diskrečiojo režimo NRSC

Prieš bandymą atliekamos 7.3.1 punkte nustatytos procedūros, įskaitant analizatoriaus kalibravimą. Variklis įšildomas taikant 7.3.1.1.3 punkte nurodytą parengiamojo kondicionavimo seką. Bandymų ciklo matavimas pradedamas iš karto nuo šio variklio kondicionavimo momento.

7.8.1.2.   Diskrečiojo režimo NRSC atlikimas

| a) | Bandymas atliekamas bandymų ciklui nustatyta didėjančia režimų eilės tvarka (žr. XVII priedo 1 priedėlį); |
| --- | --- |

a)

Bandymas atliekamas bandymų ciklui nustatyta didėjančia režimų eilės tvarka (žr. XVII priedo 1 priedėlį);

| b) | kiekvienas režimas trunka ne trumpiau kaip 10 minučių, išskyrus tuos atvejus, kai bandomi kibirkštinio uždegimo varikliai, naudojant G1, G2 arba G3 ciklą; tais atvejais kiekvienas režimas trunka ne trumpiau kaip 3 minutes. Kiekvienu režimu dirbantis variklis stabilizuojamas ne trumpiau kaip 5 minutes, o išmetamųjų teršalų, jei tai išmetamosios dujos, ėminiai imami 1-3 minutes; jeigu yra taikytina ribinė vertė, KDK ėminiai imami kiekvieno režimo pabaigoje, išskyrus tuos atvejus, kai kibirkštinio uždegimo varikliai bandomi naudojant G1, G2 arba G3 ciklą; tais atvejais išmetamųjų teršalų ėminiai imami ne trumpiau kaip paskutiniąsias 2 atitinkamo bandymo režimo minutes. Siekiant padidinti KD ėminių ėmimo tikslumą, ėminių ėmimo laiką leidžiama pailginti.
  Režimo trukmė užregistruojama ir įtraukiama į protokolą; |
| --- | --- |

b)

kiekvienas režimas trunka ne trumpiau kaip 10 minučių, išskyrus tuos atvejus, kai bandomi kibirkštinio uždegimo varikliai, naudojant G1, G2 arba G3 ciklą; tais atvejais kiekvienas režimas trunka ne trumpiau kaip 3 minutes. Kiekvienu režimu dirbantis variklis stabilizuojamas ne trumpiau kaip 5 minutes, o išmetamųjų teršalų, jei tai išmetamosios dujos, ėminiai imami 1-3 minutes; jeigu yra taikytina ribinė vertė, KDK ėminiai imami kiekvieno režimo pabaigoje, išskyrus tuos atvejus, kai kibirkštinio uždegimo varikliai bandomi naudojant G1, G2 arba G3 ciklą; tais atvejais išmetamųjų teršalų ėminiai imami ne trumpiau kaip paskutiniąsias 2 atitinkamo bandymo režimo minutes. Siekiant padidinti KD ėminių ėmimo tikslumą, ėminių ėmimo laiką leidžiama pailginti.

Režimo trukmė užregistruojama ir įtraukiama į protokolą;

| c) | KD ėminiai imami taikant vieno filtro arba kelių filtrų metodą. Kadangi šių metodų taikymo rezultatai gali šiek tiek skirtis, kartu su rezultatais nurodomas ir taikytas metodas.
  Kai, imant ėminius, taikomas vieno filtro metodas, atsižvelgiama į režimui taikomus svertinius koeficientus, nustatytus bandymų ciklo tvarkos apraše, ir į faktinį išmetamųjų dujų srautą, atitinkamai suderinant ėminio srautą ir (arba) ėminių ėmimo trukmę. Reikalaujama, kad faktinis svertinis koeficientas, taikomas KD ėminių ėmimui, atitinkamam režimui taikomą svertinį koeficientą atitiktų ± 0,005 tikslumu.
  Ėminiai kiekvienu režimu imami kuo vėliau. Taikant vieno filtro metodą, KD ėminių ėmimo pabaiga turi ± 5 s tikslumu sutapti su išmetamųjų dujinių teršalų kiekio matavimo pabaiga. Pagal vieno filtro metodą vienu režimu ėminiai imami ne trumpiau kaip 20 s, o taikant kelių filtrų metodą – ne trumpiau kaip 60 s. Sistemose be aplenkiamojo įtaiso ėminiai vienu režimu imami ne trumpiau kaip 60 s ir taikant vieno, ir taikant kelių filtrų metodus; |
| --- | --- |

c)

KD ėminiai imami taikant vieno filtro arba kelių filtrų metodą. Kadangi šių metodų taikymo rezultatai gali šiek tiek skirtis, kartu su rezultatais nurodomas ir taikytas metodas.

Kai, imant ėminius, taikomas vieno filtro metodas, atsižvelgiama į režimui taikomus svertinius koeficientus, nustatytus bandymų ciklo tvarkos apraše, ir į faktinį išmetamųjų dujų srautą, atitinkamai suderinant ėminio srautą ir (arba) ėminių ėmimo trukmę. Reikalaujama, kad faktinis svertinis koeficientas, taikomas KD ėminių ėmimui, atitinkamam režimui taikomą svertinį koeficientą atitiktų ± 0,005 tikslumu.

Ėminiai kiekvienu režimu imami kuo vėliau. Taikant vieno filtro metodą, KD ėminių ėmimo pabaiga turi ± 5 s tikslumu sutapti su išmetamųjų dujinių teršalų kiekio matavimo pabaiga. Pagal vieno filtro metodą vienu režimu ėminiai imami ne trumpiau kaip 20 s, o taikant kelių filtrų metodą – ne trumpiau kaip 60 s. Sistemose be aplenkiamojo įtaiso ėminiai vienu režimu imami ne trumpiau kaip 60 s ir taikant vieno, ir taikant kelių filtrų metodus;

| d) | kiekvienu režimu variklio sūkių dažnis ir apkrova, įsiurbiamo oro temperatūra, degalų srautas ir, jei taikytina, oro arba išmetamųjų dujų srautas matuojami tuo pačiu laiko tarpsniu, kaip matuojant dujų koncentracijos vertes.
  Visi apskaičiavimui reikalingi papildomi duomenys užregistruojami; |
| --- | --- |

d)

kiekvienu režimu variklio sūkių dažnis ir apkrova, įsiurbiamo oro temperatūra, degalų srautas ir, jei taikytina, oro arba išmetamųjų dujų srautas matuojami tuo pačiu laiko tarpsniu, kaip matuojant dujų koncentracijos vertes.

Visi apskaičiavimui reikalingi papildomi duomenys užregistruojami;

| e) | jei kuriuo nors momentu, pradėjus imti ėminius diskrečiojo režimo NRSC metu pagal vieno filtro metodą, variklis užgęsta arba ėminių ėmimas nutrūksta, bandymas skelbiamas negaliojančiu ir kartojamas nuo variklio įšildymo procedūros pradžios. Kai taikomas kelių filtrų KD matavimo metodas (po vieną ėminių ėmimo filtrą kiekvienam veikimo režimui), bandymas tęsiamas variklį stabilizavus ankstesniu režimu, kad būtų galima kondicionuoti variklio temperatūrą; tada matavimas pradedamas nustačius režimą, kurį taikant variklis užgeso; |
| --- | --- |

e)

jei kuriuo nors momentu, pradėjus imti ėminius diskrečiojo režimo NRSC metu pagal vieno filtro metodą, variklis užgęsta arba ėminių ėmimas nutrūksta, bandymas skelbiamas negaliojančiu ir kartojamas nuo variklio įšildymo procedūros pradžios. Kai taikomas kelių filtrų KD matavimo metodas (po vieną ėminių ėmimo filtrą kiekvienam veikimo režimui), bandymas tęsiamas variklį stabilizavus ankstesniu režimu, kad būtų galima kondicionuoti variklio temperatūrą; tada matavimas pradedamas nustačius režimą, kurį taikant variklis užgeso;

| f) | po bandymo atliekamos 7.3.2 punkte nustatytos procedūros. |
| --- | --- |

f)

po bandymo atliekamos 7.3.2 punkte nustatytos procedūros.

7.8.1.3.   Priimtinumo patvirtinimo kriterijai

Po pradinio pereinamojo laikotarpio kiekvienu nurodytu pastovios būsenos bandymų ciklo režimu išmatuotas sūkių dažnis nuo etaloninio sūkių dažnio negali skirtis daugiau kaip ± 1 proc. vardinio sūkių dažnio arba ± 3 min-1 (nelygu, kuri iš verčių yra didesnė), išskyrus tuščiąją eigą, kurios režimu laikomasi gamintojo deklaruotų nuokrypių. Išmatuotas sukimo momentas nuo etaloninio sukimo momento negali skirtis daugiau kaip ± 2 proc. didžiausio sukimo momento, esant bandymo sūkių dažniui.

7.8.2.   Teršalų išmetimo bandymų RMC seka

7.8.2.1.   Variklio įšildymas

Prieš bandymą atliekamos 7.3.1 punkte nustatytos procedūros, įskaitant analizatoriaus kalibravimą. Variklis įšildomas taikant 7.3.1.1.4 punkte nurodytą kondicionavimo prieš bandymą seką. Iškart po šios variklio kondicionavimo procedūros (jei variklio sūkių dažnis ir sukimo momentas dar nėra nustatyti pagal pirmąjį bandymo režimą) pakeičiamas variklio sūkių dažnis ir sukimo momentas, pirmajam bandymo režimui taikant tiesinį 20 ± 1 s nuolydį. Pasibaigus nuolydžiui, per 5–10 s pradedamas bandymų ciklo matavimas.

7.8.2.2.   RMC atlikimas

Bandymas atliekamas bandymų ciklui nustatyta režimų eilės tvarka (žr. XVII priedo 2 priedėlį). Jeigu nurodytam NRSC nėra nustatyta RMC, laikomasi 7.8.1 punkte nustatytos diskrečiojo režimo NRSC procedūros.

Variklis kiekvienu režimu veikia nustatytą laiką. Nuo vieno režimo prie kito pereinama taikant tiesinį 20 ± 1 s metodą ir laikantis 7.8.2.4 punkte nustatytų leidžiamųjų nuokrypių.

Taikant RMC, etaloninio sūkių dažnio ir sukimo momento vertės generuojamos ne mažesniu kaip 1 Hz dažniu; atliekant ciklą, taikoma ši verčių seka. Pereinant nuo vieno režimo prie kito, denormalizuoto etaloninio sūkių dažnio ir sukimo momento vertėms tarp režimų taikomas tiesinis nuolydis, kad būtų gauti atskaitos taškai. Tiesinis nuolydis netaikomas normalizuoto etaloninio sukimo momento vertėms tarp režimų; jos vėliau denormalizuojamos. Jeigu sūkių dažnio ir sukimo momento nuolydis eina per tašką virš variklio sukimo momento kreivės, jis pratęsiamas, kad būtų gauta komanda dėl etaloninių sukimo momento verčių, o valdymo komanda pasiektų didžiausią ribą.

Per visą RMC (kiekvienu režimu, įskaitant nuolydžius tarp režimų), matuojama kiekvieno dujinio teršalo koncentracija ir, jei yra nustatyta taikytina riba, imami KD ir KDK ėminiai. Dujiniai teršalai gali būti matuojami nepraskiestose arba praskiestose dujose ir nuolat registruojami; jei dujos praskiestos, ėminiai gali būti talpinami į ėminių ėmimo maišą. Kietųjų dalelių ėminys praskiedžiamas kondicionuotu švariu oru. Per visą bandymo procedūrą paimamas vienas ėminys; jei imamas KD ėminys, jis surenkamas nuo vieno KD ėminių ėmimo filtro.

Apskaičiuojant su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų savitąją masę, faktinis ciklo darbas apskaičiuojamas integruojant faktinę variklio galią per užbaigtą ciklą.

7.8.2.3.   Teršalų išmetimo bandymo seka:

| a) | vienu metu pradedamas RMC, pradedama imti išmetamųjų dujų ėminius, duomenys registruojami, o išmatuotos vertės integruojamos; |
| --- | --- |

a)

vienu metu pradedamas RMC, pradedama imti išmetamųjų dujų ėminius, duomenys registruojami, o išmatuotos vertės integruojamos;

| b) | sūkių dažnis ir sukimo momentas reguliuojami pagal pirmąjį bandymų ciklo režimą; |
| --- | --- |

b)

sūkių dažnis ir sukimo momentas reguliuojami pagal pirmąjį bandymų ciklo režimą;

| c) | jei kuriuo nors RMC momentu variklis užgęsta, bandymo rezultatai skelbiami negaliojančiais. Atliekamas variklio parengiamasis kondicionavimas ir bandymas kartojamas; |
| --- | --- |

c)

jei kuriuo nors RMC momentu variklis užgęsta, bandymo rezultatai skelbiami negaliojančiais. Atliekamas variklio parengiamasis kondicionavimas ir bandymas kartojamas;

| d) | RMC pabaigoje ėminių ėmimas, išskyrus KD ėminių ėmimą, tęsiamas, visos sistemos veikia tol, kol baigiasi sistemų atsako laikas. Tada baigiamas visas ėminių ėmimas ir registravimas, įskaitant fono ėminių registravimą. Galiausiai sustabdomi visi integravimo prietaisai ir įrašuose nurodoma bandymų ciklo pabaiga; |
| --- | --- |

d)

RMC pabaigoje ėminių ėmimas, išskyrus KD ėminių ėmimą, tęsiamas, visos sistemos veikia tol, kol baigiasi sistemų atsako laikas. Tada baigiamas visas ėminių ėmimas ir registravimas, įskaitant fono ėminių registravimą. Galiausiai sustabdomi visi integravimo prietaisai ir įrašuose nurodoma bandymų ciklo pabaiga;

| e) | po bandymo atliekamos 7.3.2 punkte nustatytos procedūros. |
| --- | --- |

e)

po bandymo atliekamos 7.3.2 punkte nustatytos procedūros.

7.8.2.4.   Priimtinumo patvirtinimo kriterijai

RMC bandymai patvirtinami taikant 7.8.3.3 ir 7.8.3.5 punktuose aprašytą regresijos analizę. RMC leidžiami nuokrypiai pateikiami 6.1 lentelėje. Pažymėtina, kad RMC leidžiamieji nuokrypiai skiriasi nuo 6.2 lentelėje pateiktų NRTC leidžiamųjų nuokrypių. Bandant variklius, kurių naudingoji galia didesnė kaip 560 kW, galima naudoti 6.2 lentelėje nurodytus regresijos tiesės nuokrypius ir pašalinti 6.3 lentelėje nurodytus taškus.

6.1 lentelė

RMC regresijos tiesės nuokrypiai

| | Sūkių dažnis | Sukimo momentas | Galia |
| --- | --- | --- | --- |
| Liekamasis standartinis įverčio y ašyje nuokrypis (SEE) pagal x ašį | Ne didesnis kaip 1 proc. vardinio sūkių dažnio | Ne didesnis kaip 2 proc. didžiausiojo variklio sukimo momento | Ne didesnis kaip 2 proc. didžiausios variklio galios |
| Regresijos tiesės koeficientas, a
  1 | nuo 0,99 iki 1,01 | nuo 0,98 iki 1,02 | nuo 0,98 iki 1,02 |
| Determinacijos koeficientas, r
  2 | Ne mažesnis kaip 0,990 | Ne mažesnis kaip 0,950 | Ne mažesnis kaip 0,950 |
| Regresijos tiesės atkarpa y ašyje, a
  0 | ± 1 proc. vardinio sūkių dažnio | ± 20 Nm arba 2 proc. didžiausiojo sukimo momento (nelygu, kuri iš verčių yra didesnė) | ± 4 kW arba 2 proc. didžiausiosios galios (nelygu, kuri iš verčių yra didesnė) |

Sūkių dažnis

Sukimo momentas

Galia

Liekamasis standartinis įverčio y ašyje nuokrypis (SEE) pagal x ašį

Ne didesnis kaip 1 proc. vardinio sūkių dažnio

Ne didesnis kaip 2 proc. didžiausiojo variklio sukimo momento

Ne didesnis kaip 2 proc. didžiausios variklio galios

Regresijos tiesės koeficientas, a
  1

nuo 0,99 iki 1,01

nuo 0,98 iki 1,02

nuo 0,98 iki 1,02

Determinacijos koeficientas, r
  2

Ne mažesnis kaip 0,990

Ne mažesnis kaip 0,950

Ne mažesnis kaip 0,950

Regresijos tiesės atkarpa y ašyje, a
  0

± 1 proc. vardinio sūkių dažnio

± 20 Nm arba 2 proc. didžiausiojo sukimo momento (nelygu, kuri iš verčių yra didesnė)

± 4 kW arba 2 proc. didžiausiosios galios (nelygu, kuri iš verčių yra didesnė)

Jeigu RMC bandymas vykdomas ne ant pereinamųjų režimų bandymo stendo ir sūkių dažnio bei sukimo momento verčių sekundinės sekos nėra, taikomi toliau nurodyti priimtinumo patvirtinimo kriterijai.

Sūkių dažnio ir sukimo momento leidžiamųjų nuokrypių kiekvienu režimu reikalavimai pateikti 7.8.1.3 punkte. Kai tarp RMC pastovios būsenos bandymų režimų taikomas tiesinis 20 s sūkių dažnio perėjimas ir tiesinis sukimo momento perėjimas (7.4.1.2 punktas), nuolydžiui taikomi toliau nurodyti sūkių dažnio ir apkrovos leidžiamieji nuokrypiai:

| a) | sūkių dažnis tiesiškai nuo vardinio sūkių dažnio gali skirtis ne daugiau kaip ± 2 proc., |
| --- | --- |

a)

sūkių dažnis tiesiškai nuo vardinio sūkių dažnio gali skirtis ne daugiau kaip ± 2 proc.,

| b) | sukimo momentas nuo didžiausiojo sukimo momento, esant vardiniam sūkių dažniui, tiesiškai gali skirtis ne daugiau kaip ± 5 proc. |
| --- | --- |

b)

sukimo momentas nuo didžiausiojo sukimo momento, esant vardiniam sūkių dažniui, tiesiškai gali skirtis ne daugiau kaip ± 5 proc.

7.8.3.   Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklai

Etaloninio sūkių dažnio ir sukimo momento komandos atliekamos iš eilės, taip atliekant NRTC ir LSI-NRTC. Sūkių dažnio ir sukimo momento komandos pateikiamos bent 5 Hz dažniu. Etaloniniam bandymų ciklui taikomas 1 Hz dažnis, todėl tarpinės sūkių dažnio ir sukimo momento komandos turi būti tiesiškai interpoliuojamos, naudojant sukimo momento atskaitos vertes, gautas atlikus ciklo generavimą.

Mažos denormalizuotos sūkių dažnio vertės, beveik lygios įšilusio variklio sūkių dažniui tuščiąja eiga, gali būti priežastimi, dėl kurios įsijungs mažo sūkių dažnio tuščiąja eiga reguliatoriai, o variklio sukimo momentas viršys etaloninį sukimo momentą, net jeigu valdymo komanda bus žemiausiame taške. Tokiais atvejais dinamometrą rekomenduojama reguliuoti taip, kad juo pirmiausia būtų kontroliuojamas etaloninis sukimo momentas, ne etaloninis sūkių dažnis, o sūkių dažnis būtų reguliuojamas varikliu.

Šalto variklio paleidimo sąlygomis varikliams galima naudoti padidintos tuščiosios eigos prietaisą, kad variklis ir papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema greitai įšiltų. Šiomis sąlygomis labai maži normalizuoti sūkių dažniai leis pasiekti etaloninius sūkių dažnius, kurie bus mažesni nei šis didesnis sūkių dažnis, gaunamas esant padidintai tuščiajai eigai. Tokiu atveju dinamometrą rekomenduojama reguliuoti taip, kad juo pirmiausia būtų kontroliuojamas etaloninis sukimo momentas, o sūkių dažnis būtų reguliuojamas varikliu, kai valdymo komanda bus žemiausiame taške.

Atliekant teršalų išmetimo bandymą, etaloninio sūkių dažnio ir sukimo momento vertės ir išmatuotos sūkių dažnio ir sukimo momento vertės registruojamos mažiausiai 1 Hz dažniu, bet geriau, jei jos registruojamos 5 ar net 10 Hz dažniu. Šis didesnis registravimo dažnis yra svarbus, nes leidžia sumažinti paklaidą dėl delsos tarp atskaitos ir išmatuotų sūkių dažnio bei sukimo momento verčių.

Atskaitos ir išmatuotos sūkių dažnio bei sukimo momento vertės gali būti registruojamos mažesniu dažniu (net 1 Hz), jeigu per laiko tarpsnį tarp verčių registravimo užregistruojamos vidutinės vertės. Vidutinės vertės apskaičiuojamos, remiantis išmatuotomis ir bent 5 Hz dažniu atnaujinamomis vertėmis. Šios užregistruotos vertės naudojamos apskaičiuojant ciklo priimtinumo patvirtinimo statistinius duomenis ir visą darbą.

7.8.3.1.   NRTC bandymo atlikimas

Prieš bandymą atliekamos 7.3.1 punkte nustatytos procedūros, įskaitant parengiamąjį kondicionavimą, aušinimą ir analizatoriaus kalibravimą.

Bandymas pradedamas toliau nurodyta tvarka.

| | Bandymo seka pradedama iškart po to, kai variklis paleidžiamas: jei atliekamas šalto variklio NRTC, užvedamas ataušintas variklis, kaip nurodyta 7.3.1.2 punkte, jei įšilusio variklio NRTC – įšildytas. Laikomasi 7.4.2.1 punkte nustatytos veiksmų sekos. |
| --- | --- |

Bandymo seka pradedama iškart po to, kai variklis paleidžiamas: jei atliekamas šalto variklio NRTC, užvedamas ataušintas variklis, kaip nurodyta 7.3.1.2 punkte, jei įšilusio variklio NRTC – įšildytas. Laikomasi 7.4.2.1 punkte nustatytos veiksmų sekos.

| | Užvedus variklį, vienu metu pradedama įvesti duomenis, imti išmetamųjų dujų ėminius ir integruoti išmatuotas vertes. Bandymų ciklas pradedamas užvedus variklį ir atliekamas pagal XVII priedo 3 priedėlyje pateiktą grafiką. |
| --- | --- |

Užvedus variklį, vienu metu pradedama įvesti duomenis, imti išmetamųjų dujų ėminius ir integruoti išmatuotas vertes. Bandymų ciklas pradedamas užvedus variklį ir atliekamas pagal XVII priedo 3 priedėlyje pateiktą grafiką.

| | Ciklo pabaigoje ėminių ėmimas tęsiamas ir visos sistemos veikia tol, kol baigiasi sistemų atsako laikas. Tada baigiamas visas ėminių ėmimas ir registravimas, įskaitant fono ėminių registravimą. Galiausiai sustabdomi visi integravimo prietaisai ir įrašuose nurodoma bandymų ciklo pabaiga. |
| --- | --- |

Ciklo pabaigoje ėminių ėmimas tęsiamas ir visos sistemos veikia tol, kol baigiasi sistemų atsako laikas. Tada baigiamas visas ėminių ėmimas ir registravimas, įskaitant fono ėminių registravimą. Galiausiai sustabdomi visi integravimo prietaisai ir įrašuose nurodoma bandymų ciklo pabaiga.

Po bandymo atliekamos 7.3.2 punkte nustatytos procedūros.

7.8.3.2.   LSI-NRTC bandymo atlikimas

Prieš bandymą atliekamos 7.3.1 punkte nustatytos procedūros, įskaitant parengiamąjį kondicionavimą ir analizatoriaus kalibravimą.

Bandymas pradedamas taip:

| | Bandymas pradedamas, laikantis 7.4.2.2 punkte nurodytos veiksmų sekos. |
| --- | --- |

Bandymas pradedamas, laikantis 7.4.2.2 punkte nurodytos veiksmų sekos.

| | Pradėjus LSI-NRTC, kai baigiasi 7.4.2.2. punkto b papunktyje nurodytas 30 s trukmės tuščiosios eigos etapas, vienu metu pradedama įvesti duomenis, imti išmetamųjų dujų ėminius ir integruoti išmatuotas vertes. Bandymų ciklas atliekamas pagal XVII priedo 3 priedėlyje pateiktą grafiką. |
| --- | --- |

Pradėjus LSI-NRTC, kai baigiasi 7.4.2.2. punkto b papunktyje nurodytas 30 s trukmės tuščiosios eigos etapas, vienu metu pradedama įvesti duomenis, imti išmetamųjų dujų ėminius ir integruoti išmatuotas vertes. Bandymų ciklas atliekamas pagal XVII priedo 3 priedėlyje pateiktą grafiką.

| | Ciklo pabaigoje ėminių ėmimas tęsiamas ir visos sistemos veikia tol, kol baigiasi sistemų atsako laikas. Tada baigiamos visas ėminių ėmimas ir registravimas, įskaitant fono ėminių registravimą. Galiausiai sustabdomi visi integravimo prietaisai ir įrašuose nurodoma bandymų ciklo pabaiga. |
| --- | --- |

Ciklo pabaigoje ėminių ėmimas tęsiamas ir visos sistemos veikia tol, kol baigiasi sistemų atsako laikas. Tada baigiamos visas ėminių ėmimas ir registravimas, įskaitant fono ėminių registravimą. Galiausiai sustabdomi visi integravimo prietaisai ir įrašuose nurodoma bandymų ciklo pabaiga.

Po bandymo atliekamos 7.3.2 punkte nustatytos procedūros.

7.8.3.3.   Ciklo patvirtinimo kriterijai, kai taikomi pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklai

Siekiant patikrinti bandymo pagrįstumą, atskaitos ir išmatuotoms sūkių dažnio, sukimo momento, galios ir viso darbo vertėms taikomi šiame punkte pateikti ciklo priimtinumo patvirtinimo kriterijai.

7.8.3.4.   Ciklo darbo apskaičiavimas

Prieš apskaičiuojant ciklo darbą, praleidžiamos visos sūkių dažnio ir sukimo momento vertės, užregistruotos paleidus variklį. Taškai, kuriuose sukimo momento vertės yra neigiamos, vertinami kaip nulinis darbas. Faktinis ciklo darbas W
  act (kWh) apskaičiuojamas naudojant išmatuotas variklio sūkių dažnio ir sukimo momento vertes. Etaloninis ciklo darbas W
  ref (kWh) apskaičiuojamas remiantis variklio sūkių dažnio ir sukimo momento atskaitos vertėmis. Faktinis ciklo darbas W
  act naudojamas tada, kai jį norima palyginti su etaloniniu ciklo darbu W
  ref ir apskaičiuoti su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų savitąją masę (žr. 7.2 punktą).

W
  act vertė turi sudaryti 85–105 proc. W
  ref.

7.8.3.5.   Priimtinumo patvirtinimo statistiniai duomenys (žr. VII priedo 2 priedėlį)

Apskaičiuojama atskaitos ir išmatuotų sūkių dažnio, sukimo momento ir galios verčių tiesinė regresija.

Siekiant sumažinti paklaidą dėl delsos tarp atskaitos ir išmatuotų ciklo verčių, visą variklio sūkių dažnio ir sukimo momento išmatuotųjų signalų seką galima paskubinti arba uždelsti etaloninės sūkių dažnio ir sukimo momento sekos atžvilgiu. Jei išmatuoti signalai pasislenka, sūkių dažnio ir sukimo momento vertės tiek pat paslenkamos ta pačia kryptimi.

Taikomas mažiausiųjų kvadratų metodas, o geriausios sutapties lygtis yra kaip (6-19) lygtis:

| y= a
  1
  x + a
  0 | (6-19) |
| --- | --- |

y= a
  1
  x + a
  0

(6-19)

čia:

| y | sūkių dažnio (min-1), sukimo momento (Nm) arba galios (kW) išmatuotoji vertė; |
| --- | --- |
| a
  1 | regresijos tiesės koeficientas; |
| x | sūkių dažnio (min-1), sukimo momento (Nm) arba galios (kW) atskaitos vertė; |
| a
  0 | regresijos tiesės atkarpa y ašyje. |

y

sūkių dažnio (min-1), sukimo momento (Nm) arba galios (kW) išmatuotoji vertė;

a
  1

regresijos tiesės koeficientas;

x

sūkių dažnio (min-1), sukimo momento (Nm) arba galios (kW) atskaitos vertė;

a
  0

regresijos tiesės atkarpa y ašyje.

Pagal VII priedo 3 priedėlį apskaičiuojamas liekamasis standartinis kiekvienos regresijos tiesės įverčio y ašyje nuokrypis (SEE) pagal x ašį ir determinacijos koeficientas (r
  2).

Šią analizę rekomenduojama atlikti taikant 1 Hz dažnį. Kad bandymas būtų laikomas pagrįstu, reikia, kad jis atitiktų 6.2 lentelėje pateiktus kriterijus.

6.2 lentelė

Regresijos tiesės nuokrypiai

| | Sūkių dažnis | Sukimo momentas | Galia |
| --- | --- | --- | --- |
| Liekamasis standartinis įverčio y ašyje nuokrypis (SEE) pagal x ašį | ≤ 5,0 proc. didžiausio bandymo sūkių dažnio | ≤ 10,0 proc. didžiausio charakteristikų grafike nurodyto sukimo momento | ≤ 10,0 proc. didžiausios charakteristikų grafike nurodytos galios |
| Regresijos tiesės koeficientas, a
  1 | nuo 0,95 iki 1,03 | nuo 0,83 iki 1,03 | nuo 0,89 iki 1,03 |
| Determinacijos koeficientas, r
  2 | Ne mažesnis kaip 0,970 | Ne mažesnis kaip 0,850 | Ne mažesnis kaip 0,910 |
| Regresijos tiesės atkarpa y ašyje, a
  0 | ≤ 10 proc. tuščiosios eigos | ± 20 Nm arba ±2 proc. didžiausio sukimo momento (nelygu, kuri iš verčių yra didesnė) | ± 4 kW arba ±2 proc. didžiausiosios galios (nelygu, kuri iš verčių yra didesnė) |

Sūkių dažnis

Sukimo momentas

Galia

Liekamasis standartinis įverčio y ašyje nuokrypis (SEE) pagal x ašį

≤ 5,0 proc. didžiausio bandymo sūkių dažnio

≤ 10,0 proc. didžiausio charakteristikų grafike nurodyto sukimo momento

≤ 10,0 proc. didžiausios charakteristikų grafike nurodytos galios

Regresijos tiesės koeficientas, a
  1

nuo 0,95 iki 1,03

nuo 0,83 iki 1,03

nuo 0,89 iki 1,03

Determinacijos koeficientas, r
  2

Ne mažesnis kaip 0,970

Ne mažesnis kaip 0,850

Ne mažesnis kaip 0,910

Regresijos tiesės atkarpa y ašyje, a
  0

≤ 10 proc. tuščiosios eigos

± 20 Nm arba ±2 proc. didžiausio sukimo momento (nelygu, kuri iš verčių yra didesnė)

± 4 kW arba ±2 proc. didžiausiosios galios (nelygu, kuri iš verčių yra didesnė)

Prieš apskaičiuojant regresiją, jei taškai yra pažymėti 6.3 lentelėje, juos galima šalinti, bet tik siekiant gauti regresijos tiesę. Tačiau šie taškai nėra šalinami apskaičiuojant ciklo darbą ir išmetamųjų teršalų kiekį. Režimo tuščiąja eiga taškas apibrėžiamas kaip taškas, kuriame ir normalizuotas etaloninis sukimo momentas, ir normalizuotas etaloninis sūkių dažnis yra 0 proc. Taško pašalinimas gali būti taikomas visam ciklui arba bet kuriai jo daliai; taškus, kuriems taikomas taško pašalinimas, reikia nurodyti.

6.3 lentelė

Taškai, kuriuos leidžiama pašalinti iš regresijos analizės

| Įvykis | Sąlygos (n = variklio sūkių dažnis, T = sukimo momentas) | Leidžiama pašalinti šiuos taškus |
| --- | --- | --- |
| Mažiausioji valdymo komanda (tuščiosios eigos taškas) | n
  ref = n
  idle

  taip pat

  T
  ref = 0 %
  taip pat

  T
  act > (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)
  taip pat

  T
  act < (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque) | sūkių dažnis ir galia |
| Mažiausioji valdymo komanda | n
  act ≤ 1,02 n
  ref ir T
  act > T
  ref

  arba

  n
  act > n
  ref ir T
  act ≤ T
  ref'

  arba

  n
  act > 1,02 n
  ref ir T
  ref < T
  act ≤ (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque) | galia ir sukimo momentas arba sūkių dažnis |
| Didžiausioji valdymo komanda | n
  act < n
  ref ir T
  act ≥ T
  ref

  arba

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref ir T
  act < T
  ref

  arba

  n
  act < 0,98 n
  ref ir T
  ref > T
  act ≥ (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque) | galia ir sukimo momentas arba sūkių dažnis |

Įvykis

Sąlygos (n = variklio sūkių dažnis, T = sukimo momentas)

Leidžiama pašalinti šiuos taškus

Mažiausioji valdymo komanda (tuščiosios eigos taškas)

n
  ref = n
  idle

taip pat

T
  ref = 0 %

taip pat

T
  act > (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)

taip pat

T
  act < (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque)

sūkių dažnis ir galia

Mažiausioji valdymo komanda

n
  act ≤ 1,02 n
  ref ir T
  act > T
  ref

arba

n
  act > n
  ref ir T
  act ≤ T
  ref'

arba

n
  act > 1,02 n
  ref ir T
  ref < T
  act ≤ (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque)

galia ir sukimo momentas arba sūkių dažnis

Didžiausioji valdymo komanda

n
  act < n
  ref ir T
  act ≥ T
  ref

arba

n
  act ≥ 0,98 n
  ref ir T
  act < T
  ref

arba

n
  act < 0,98 n
  ref ir T
  ref > T
  act ≥ (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)

galia ir sukimo momentas arba sūkių dažnis

8.   Matavimo procedūros

8.1.   Kalibravimas ir veiksmingumo tikrinimas

8.1.1.   Įžanga

Šiame punkte aprašomos reikalaujamos kalibravimo ir matavimo patikros sistemos. 9.4 punkte pateiktos specifikacijos, taikomos atskiriems prietaisams.

Kalibravimas ar patikros paprastai atliekami per visą matavimo seką.

Jeigu dalies matavimo sistemos kalibravimo ar patikros reikalavimai nenustatyti, ta sistemos dalis kalibruojama ir jos veiksmingumas tikrinamas matavimo sistemos gamintojo rekomenduojamu dažnumu ir laikantis gerosios inžinerinės praktikos.

Siekiant užtikrinti atitiktį kalibravimui ir patikrai taikomiems leidžiamiesiems nuokrypiams, remiamasi tarptautiniu lygiu pripažintais standartais.

8.1.2.   Kalibravimo ir patikros santrauka

6.4 lentelėje apibendrinamas 8 dalyje aprašytas kalibravimas ir patikra, taip pat nurodoma, kada juos reikia atlikti.

6.4 lentelė

Kalibravimo ir patikrų santrauka

| Kalibravimo ir patikros pobūdis | Mažiausias dažnumas (1) |
| --- | --- |
| 8.1.3: tikslumas, pakartojamumas ir triukšmas | Tikslumas: nebūtina, tačiau rekomenduojama, kai įrengiama pirmą kartą.
  Pakartojamumas: nebūtina, tačiau rekomenduojama, kai įrengiama pirmą kartą.
  Triukšmas: nebūtina, tačiau rekomenduojama, kai įrengiama pirmą kartą. |
| 8.1.4: tiesiškumo patikra | Sūkių dažnis: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.
  Sukimo momentas: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.
  Įsiurbiamo oro, skiedimo oro, praskiestų išmetamųjų dujų srautai ir periodinių ėminių srautai: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus, nebent srautas tikrinamas naudojant propaną arba anglies ar deguonies balanso metodą.
  Nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas: įrengus pirmą kartą, per 185 dienas iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus, nebent srautas tikrinamas naudojant propaną arba anglies ar deguonies balanso metodą.
  Dujų dozatoriai: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.
  Dujų analizatoriai (jei nepažymėta kitaip): įrengus pirmą kartą, per 35 dienas iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.
  FTIR analizatorius: įrengus, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.
  KD svarstyklės: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.
  Nesusijęs slėgis ir temperatūra: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.5: nenutrūkstamai veikiančios dujų analizatorių sistemos atsako ir atnaujinimo bei užregistravimo patikra (skirta dujų analizatoriams, kuriuose yra nuolatinio kompensavimo funkcija, kai naudojamos kitų rūšių dujos) | Įrengus pirmą kartą arba po atsakui poveikio turinčio sistemos modifikavimo. |
| 8.1.6: Nenutrūkstamai veikiančios dujų analizatorių sistemos atsako ir atnaujinimo bei užregistravimo patikra (skirta dujų analizatoriams, kuriuose yra nuolatinio kompensavimo funkcija, kai naudojamos kitų rūšių dujos) | Įrengus pirmą kartą arba po atsakui poveikio turinčio sistemos modifikavimo. |
| 8.1.7.1: sukimo momentas | Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.7.2: slėgis, temperatūra, rasos taškas | Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.8.1: degalų srautas | Įrengus pirmą kartą ir atlikus atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.8.2: įsiurbiamas srautas | Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.8.3: nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas: | Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.8.4: praskiestų išmetamųjų dujų srautas (CVS ir PFD) | Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.8.5: CVS / PFD ir periodinio ėminių ėmiklio patikra (2) | Įrengus pirmą kartą, per 35 dienas iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus (patikrinimas naudojant propaną). |
| 8.1.8.8: nuotėkis dėl sumažėjusio slėgio | Įrengus ėminių ėmimo sistemą. Prieš kiekvieną laboratorinį bandymą pagal 7.1 punktą: per 8 val. iki kiekvienos darbo ciklo sekos pirmojo bandymo intervalo pradžios ir atlikus techninę priežiūrą, pavyzdžiui, pakeitus priešfiltrį. |
| 8.1.9.1: CO2 NDIR H2O trukdžiai | Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.9.2: CO2 NDIR CO2 ir H2O trukdžiai | Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.10.1: FID kalibravimas
  HC FID optimizavimas ir HC FID patikra | Sukalibruoti, optimizuoti ir nustatyti CH4 atsaką: įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.
  Patikrinti CH4 atsaką: įrengus pirmą kartą, per 185 dienas iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.10.2: nepraskiestų išmetamųjų dujų FID O2 trukdžiai | Visiems FID analizatoriams: įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.
  THC FID analizatoriams: įrengus pirmą kartą, atlikus svarbius techninės priežiūros darbus ir po
  FID optimizavimo pagal 8.1.10.1 punktą. |
| 8.1.11.1: CLD CO2 ir H2O aušinimas | Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.11.3: NDUV HC ir H2O trukdžiai | Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.11.4: NO2 skverbtis aušinimo vonioje (aušintuvas) | Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.11.5: NO2 virsmo į NO katalizatorius | Įrengus pirmą kartą, per 35 dienas iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.12.1: ėminių džiovintuvo patikra | Šiluminis aušintuvas: įrengus ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. Osmosinės membranos: įrengus, per 35 dienas iki bandymo ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |
| 8.1.13.1: KD svarstyklės ir svėrimas | Nepriklausoma patikra: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.
  Tuščiojo, patikros ir etaloninio ėminio patikra: per 12 val. iki svėrimo ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. |

Kalibravimo ir patikros pobūdis

Mažiausias dažnumas (1)

8.1.3: tikslumas, pakartojamumas ir triukšmas

Tikslumas: nebūtina, tačiau rekomenduojama, kai įrengiama pirmą kartą.

Pakartojamumas: nebūtina, tačiau rekomenduojama, kai įrengiama pirmą kartą.

Triukšmas: nebūtina, tačiau rekomenduojama, kai įrengiama pirmą kartą.

8.1.4: tiesiškumo patikra

Sūkių dažnis: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

Sukimo momentas: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

Įsiurbiamo oro, skiedimo oro, praskiestų išmetamųjų dujų srautai ir periodinių ėminių srautai: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus, nebent srautas tikrinamas naudojant propaną arba anglies ar deguonies balanso metodą.

Nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas: įrengus pirmą kartą, per 185 dienas iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus, nebent srautas tikrinamas naudojant propaną arba anglies ar deguonies balanso metodą.

Dujų dozatoriai: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

Dujų analizatoriai (jei nepažymėta kitaip): įrengus pirmą kartą, per 35 dienas iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

FTIR analizatorius: įrengus, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

KD svarstyklės: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

Nesusijęs slėgis ir temperatūra: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.5: nenutrūkstamai veikiančios dujų analizatorių sistemos atsako ir atnaujinimo bei užregistravimo patikra (skirta dujų analizatoriams, kuriuose yra nuolatinio kompensavimo funkcija, kai naudojamos kitų rūšių dujos)

Įrengus pirmą kartą arba po atsakui poveikio turinčio sistemos modifikavimo.

8.1.6: Nenutrūkstamai veikiančios dujų analizatorių sistemos atsako ir atnaujinimo bei užregistravimo patikra (skirta dujų analizatoriams, kuriuose yra nuolatinio kompensavimo funkcija, kai naudojamos kitų rūšių dujos)

Įrengus pirmą kartą arba po atsakui poveikio turinčio sistemos modifikavimo.

8.1.7.1: sukimo momentas

Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.7.2: slėgis, temperatūra, rasos taškas

Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.8.1: degalų srautas

Įrengus pirmą kartą ir atlikus atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.8.2: įsiurbiamas srautas

Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.8.3: nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas:

Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.8.4: praskiestų išmetamųjų dujų srautas (CVS ir PFD)

Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.8.5: CVS / PFD ir periodinio ėminių ėmiklio patikra (2)

Įrengus pirmą kartą, per 35 dienas iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus (patikrinimas naudojant propaną).

8.1.8.8: nuotėkis dėl sumažėjusio slėgio

Įrengus ėminių ėmimo sistemą. Prieš kiekvieną laboratorinį bandymą pagal 7.1 punktą: per 8 val. iki kiekvienos darbo ciklo sekos pirmojo bandymo intervalo pradžios ir atlikus techninę priežiūrą, pavyzdžiui, pakeitus priešfiltrį.

8.1.9.1: CO2 NDIR H2O trukdžiai

Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.9.2: CO2 NDIR CO2 ir H2O trukdžiai

Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.10.1: FID kalibravimas

HC FID optimizavimas ir HC FID patikra

Sukalibruoti, optimizuoti ir nustatyti CH4 atsaką: įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

Patikrinti CH4 atsaką: įrengus pirmą kartą, per 185 dienas iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.10.2: nepraskiestų išmetamųjų dujų FID O2 trukdžiai

Visiems FID analizatoriams: įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

THC FID analizatoriams: įrengus pirmą kartą, atlikus svarbius techninės priežiūros darbus ir po

FID optimizavimo pagal 8.1.10.1 punktą.

8.1.11.1: CLD CO2 ir H2O aušinimas

Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.11.3: NDUV HC ir H2O trukdžiai

Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.11.4: NO2 skverbtis aušinimo vonioje (aušintuvas)

Įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.11.5: NO2 virsmo į NO katalizatorius

Įrengus pirmą kartą, per 35 dienas iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.12.1: ėminių džiovintuvo patikra

Šiluminis aušintuvas: įrengus ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. Osmosinės membranos: įrengus, per 35 dienas iki bandymo ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.13.1: KD svarstyklės ir svėrimas

Nepriklausoma patikra: įrengus pirmą kartą, per 370 dienų iki bandymų ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

Tuščiojo, patikros ir etaloninio ėminio patikra: per 12 val. iki svėrimo ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.3.   Tikslumo, rezultatų pakartojamumo ir triukšmo patikra

Remiantis 6.8 lentelėje nurodytų atskirų prietaisų veiksmingumo vertėmis, nustatomas prietaiso matavimo tikslumas, rezultatų pakartojamumas ir triukšmas.

Prietaiso matavimo tikslumo, rezultatų pakartojamumo ar triukšmo tikrinti nebūtina. Tačiau gali būti pravartu apsvarstyti galimybę atlikti šią patikrą, kai norima apibrėžti naujo prietaiso specifikacijas, patikrinti naujo prietaiso veiksmingumą, prietaisą pristačius, arba atlikti esamo prietaiso gedimų paiešką.

8.1.4.   Tiesiškumo patikra

8.1.4.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Kiekvienos 6.5 lentelėje išvardytos matavimo sistemos tiesiškumo patikra atliekama ne rečiau, nei nurodyta lentelėje, laikantis matavimo sistemos gamintojo rekomendacijų ir gerosios inžinerinės praktikos. Tiesiškumo patikros tikslas – nustatyti, ar matavimo sistemos atsakas pasirinktame matavimo intervale yra proporcingas. Atliekant tiesiškumo patikrą, į matavimo sistemą įvedama bent 10 atskaitos verčių seką, jeigu nenurodyta kitaip. Matavimo sistemoje kiekviena atskaitos vertė išreiškiama kiekybiškai. Visos išmatuotos vertės palyginamos su atskaitos vertėmis, taikant mažiausiųjų kvadratų tiesinės regresijos principą ir 6.5 lentelėje pateiktus tiesiškumo kriterijus.

8.1.4.2.   Veiksmingumo reikalavimai

Jeigu matavimo sistema neatitinka 6.5 lentelėje pateiktų taikytinų tiesiškumo kriterijų, trūkumai pašalinami atlikus pakartotinį kalibravimą, priežiūrą arba, prireikus, sudedamąsias dalis pakeitus kitomis. Trūkumus pašalinus, tiesiškumo patikra pakartojama, siekiant užtikrinti, kad matavimo sistema atitiktų tiesiškumo kriterijus.

8.1.4.3.   Procedūra

Naudojamas šis tiesiškumo patikros protokolas:

| a) | matavimo sistema naudojama taikant nustatytąją temperatūrą, slėgį ir srautą; |
| --- | --- |

a)

matavimo sistema naudojama taikant nustatytąją temperatūrą, slėgį ir srautą;

| b) | kaip ir prieš teršalų išmetimo bandymą, įvedamas nulio signalas ir nustatoma nulinė prietaiso vertė. Atliekant dujų analizatoriaus tiesiškumo patikrą, tiesiai į analizatoriaus angą įleidžiamos 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančios nulinės vertės nustatymo dujos; |
| --- | --- |

b)

kaip ir prieš teršalų išmetimo bandymą, įvedamas nulio signalas ir nustatoma nulinė prietaiso vertė. Atliekant dujų analizatoriaus tiesiškumo patikrą, tiesiai į analizatoriaus angą įleidžiamos 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančios nulinės vertės nustatymo dujos;

| c) | kaip ir prieš teršalų išmetimo bandymą, įvedamas patikros signalas ir nustatomas prietaiso matavimo intervalas. Tikrinant dujų analizatorių, naudojamos 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančios patikros dujos; jos įleidžiamos tiesiai į analizatoriaus angą; |
| --- | --- |

c)

kaip ir prieš teršalų išmetimo bandymą, įvedamas patikros signalas ir nustatomas prietaiso matavimo intervalas. Tikrinant dujų analizatorių, naudojamos 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančios patikros dujos; jos įleidžiamos tiesiai į analizatoriaus angą;

| d) | nustačius prietaiso matavimo intervalą ir įvedus pagal šio punkto b papunktį naudotą signalą, patikrinama nulinė vertė. Remiantis nuliniu rodmeniu ir gerąja inžinerine praktika nustatoma, ar, prieš pereinant prie kito veiksmo, reikia pakartotinai nustatyti prietaiso nulinę vertę ir matavimo intervalą; |
| --- | --- |

d)

nustačius prietaiso matavimo intervalą ir įvedus pagal šio punkto b papunktį naudotą signalą, patikrinama nulinė vertė. Remiantis nuliniu rodmeniu ir gerąja inžinerine praktika nustatoma, ar, prieš pereinant prie kito veiksmo, reikia pakartotinai nustatyti prietaiso nulinę vertę ir matavimo intervalą;

| e) | visais atvejais matuojant dydžius, vadovaujamasi gamintojo rekomendacijomis ir gerąja inžinerine praktika ir parenkamos atskaitos vertės y
  refi, apimančios visas per teršalų išmetimo bandymus galimas vertes, taip išvengiant poreikio šias vertes ekstrapoliuoti. Atliekant tiesiškumo patikrą, kaip viena iš atskaitos verčių pasirenkamas nulinis atskaitos signalas. Atliekant nesusijusio slėgio ir temperatūros tiesiškumo patikras, pasirenkamos ne mažiau kaip trys atskaitos vertės. Atliekant visas kitas tiesiškumo patikras, pasirenkama ne mažiau kaip dešimt atskaitos verčių; |
| --- | --- |

e)

visais atvejais matuojant dydžius, vadovaujamasi gamintojo rekomendacijomis ir gerąja inžinerine praktika ir parenkamos atskaitos vertės y
  refi, apimančios visas per teršalų išmetimo bandymus galimas vertes, taip išvengiant poreikio šias vertes ekstrapoliuoti. Atliekant tiesiškumo patikrą, kaip viena iš atskaitos verčių pasirenkamas nulinis atskaitos signalas. Atliekant nesusijusio slėgio ir temperatūros tiesiškumo patikras, pasirenkamos ne mažiau kaip trys atskaitos vertės. Atliekant visas kitas tiesiškumo patikras, pasirenkama ne mažiau kaip dešimt atskaitos verčių;

| f) | pasirenkant atskaitos verčių sekos įvedimo eilės tvarką, vadovaujamasi gamintojo rekomendacijomis ir gerąja inžinerine praktika; |
| --- | --- |

f)

pasirenkant atskaitos verčių sekos įvedimo eilės tvarką, vadovaujamasi gamintojo rekomendacijomis ir gerąja inžinerine praktika;

| g) | atskaitos dydžiai generuojami ir įvedami taip, kaip aprašyta 8.1.4.4 punkte. Dujų analizatoriams naudojamos 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančios koncentracijos dujos, kurios į dujų analizatoriaus angą įleidžiamos tiesiogiai; |
| --- | --- |

g)

atskaitos dydžiai generuojami ir įvedami taip, kaip aprašyta 8.1.4.4 punkte. Dujų analizatoriams naudojamos 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančios koncentracijos dujos, kurios į dujų analizatoriaus angą įleidžiamos tiesiogiai;

| h) | kol matuojama atskaitos vertė, prietaisui leidžiama stabilizuotis; |
| --- | --- |

h)

kol matuojama atskaitos vertė, prietaisui leidžiama stabilizuotis;

| i) | atskaitos vertė matuojama 30 s ir registruojama ne rečiau už mažiausią 6.7 lentelėje nustatytą dažnį, tada užrašomas aritmetinis užregistruotų verčių vidurkis



  ; |
| --- | --- |

i)

Formula

| j) | veiksmai, nurodyti šio punkto g–i papunkčiuose, kartojami, kol bus išmatuoti visi atskaitos dydžiai; |
| --- | --- |

j)

veiksmai, nurodyti šio punkto g–i papunkčiuose, kartojami, kol bus išmatuoti visi atskaitos dydžiai;

| k) | siekiant apskaičiuoti mažiausiųjų kvadratų tiesinės regresijos parametrus ir statistines vertes ir jas palyginti su 6.5 lentelėje nurodytais mažiausiais veikimo kriterijais, naudojamas aritmetinis vidurkis



  ir atskaitos vertės yrefi. Atliekami VII priedo 3 priedėlyje aprašyti apskaičiavimai. |
| --- | --- |

k)

Formula

8.1.4.4.   Atskaitos signalai

Šiame punkte aprašomi rekomenduojami atskaitos verčių generavimo, kai naudojamas 8.1.4.3 punkte nustatytas tiesiškumo patikros protokolas, metodai. Naudojamos faktines vertes imituojančios atskaitos vertės arba įvedama ir etalonine matavimo sistema išmatuojama faktinė vertė. Antruoju atveju atskaitos vertė yra etalonine matavimo sistema gauta vertė. Atskaitos vertės ir etaloninės matavimo sistemos turi būti pripažintos tarptautiniu lygiu.

Jei temperatūros matavimo sistemose įrengti jutikliai, tokie kaip termoporos, varžiniai termometrai (RTD) ir termistoriai, atliekant tiesiškumo patikrą, jutiklį iš sistemos galima pašalinti ir vietoj jo naudoti imitatorių. Prireikus, naudojamas atskirai sukalibruotas imitatorius, kuriam taikomas šaltosios jungties kompensavimas. Tarptautiniu lygiu pripažinto imitatoriaus neapibrėžtis pagal temperatūros skalę turi būti mažesnė nei 0,5 proc. didžiausiosios veikimo temperatūros T
  max. Jeigu pasirenkamas šis variantas, būtina naudoti jutiklius, kurių tikslumas, kaip teigia tiekėjas, palyginti su jų normaliąja kalibravimo kreive, yra didesnis nei 0,5 proc. didžiausiosios veikimo temperatūros T
  max.

8.1.4.5.   Matavimo sistemos, kurioms būtina taikyti tiesiškumo patikrą

6.5 lentelėje nurodytos matavimo sistemos, kurioms būtina taikyti tiesiškumo patikrą. Naudojant šią lentelę laikomasi šių nuostatų:

| a) | tiesiškumo patikra taikoma dažniau, jeigu tai rekomenduoja prietaiso gamintojas arba patartina remiantis gerąja inžinerine praktika; |
| --- | --- |

a)

tiesiškumo patikra taikoma dažniau, jeigu tai rekomenduoja prietaiso gamintojas arba patartina remiantis gerąja inžinerine praktika;

| b) | „min“ yra mažiausia atliekant tiesiškumo patikrą naudojama atskaitos vertė.
  Pažymėtina, kad, priklausomai nuo signalo, ši vertė gali būti nulinė arba neigiama; |
| --- | --- |

b)

„min“ yra mažiausia atliekant tiesiškumo patikrą naudojama atskaitos vertė.

Pažymėtina, kad, priklausomai nuo signalo, ši vertė gali būti nulinė arba neigiama;

| c) | „max“ paprastai yra didžiausia atliekant tiesiškumo patikrą naudojama atskaitos vertė. Pvz., naudojant dujų dozatorius, x
  max yra nedozuotų, nepraskiestų patikros dujų koncentracija. Šiais konkrečiais atvejais „max“ yra kita vertė:






  i) | atliekant KD svarstyklių tiesiškumo patikrą, m
  max yra tipinė KD filtro masė; |
| --- | --- | --- |

c)

„max“ paprastai yra didžiausia atliekant tiesiškumo patikrą naudojama atskaitos vertė. Pvz., naudojant dujų dozatorius, x
  max yra nedozuotų, nepraskiestų patikros dujų koncentracija. Šiais konkrečiais atvejais „max“ yra kita vertė:

i)

atliekant KD svarstyklių tiesiškumo patikrą, m
  max yra tipinė KD filtro masė;

| ii) | atliekant sukimo momento tiesiškumo patikrą, T
  max yra gamintojo nurodyta bandomo variklio su didžiausia sukimo momento verte didžiausioji sukimo momento vertė; |
| --- | --- |

ii)

atliekant sukimo momento tiesiškumo patikrą, T
  max yra gamintojo nurodyta bandomo variklio su didžiausia sukimo momento verte didžiausioji sukimo momento vertė;

| d) | nurodyti intervalai yra įskaitomojo pobūdžio. Pvz., a1 kreivės koeficientui nurodytas intervalas nuo 0,98 iki 1,02 reiškia, kad 0,98 ≤ a1 ≤ 1,02; |
| --- | --- |

d)

nurodyti intervalai yra įskaitomojo pobūdžio. Pvz., a1 kreivės koeficientui nurodytas intervalas nuo 0,98 iki 1,02 reiškia, kad 0,98 ≤ a1 ≤ 1,02;

| e) | šių tiesiškumo patikrų nereikalaujama atlikti sistemoms, kurios atitinka praskiestų išmetamųjų dujų srauto patikros, naudojant propaną, reikalavimus, aprašytus 8.1.8.5 punkte, arba sistemoms, kurios reikalavimus atitinka ± 2 proc. tikslumu remiantis anglies ar deguonies įsiurbiamame ore, degalų ir praskiestų išmetamųjų dujų cheminiu balansu; |
| --- | --- |

e)

šių tiesiškumo patikrų nereikalaujama atlikti sistemoms, kurios atitinka praskiestų išmetamųjų dujų srauto patikros, naudojant propaną, reikalavimus, aprašytus 8.1.8.5 punkte, arba sistemoms, kurios reikalavimus atitinka ± 2 proc. tikslumu remiantis anglies ar deguonies įsiurbiamame ore, degalų ir praskiestų išmetamųjų dujų cheminiu balansu;

| f) | šiems dydžiams nustatyto a
  1 kriterijaus laikomasi tik tada, jeigu yra reikalinga absoliučioji kiekio vertė, priešingai signalui, kuris faktinei vertei proporcingas tik tiesiškai; |
| --- | --- |

f)

šiems dydžiams nustatyto a
  1 kriterijaus laikomasi tik tada, jeigu yra reikalinga absoliučioji kiekio vertė, priešingai signalui, kuris faktinei vertei proporcingas tik tiesiškai;

| g) | prie nesusijusių temperatūrų priskiriama variklio temperatūra ir aplinkos sąlygos, kuriomis nustatomos arba tikrinamos variklio veikimo sąlygos, temperatūra, pagal kurią nustatomos arba tikrinamos kritinės bandymų sistemos sąlygos, ir temperatūra, naudojama apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį:






  i) | reikalingos šios temperatūros tiesiškumo patikros: oro įsiurbimo, papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos linijos (-ų) (jeigu varikliai bandomi naudojant papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemas ir ciklus, kuriems taikomi šalto variklio paleidimo kriterijai), KD ėminių ėmimui naudojamo skiedimo oro (CVS, dvigubo skiedimo ir dalies srauto sistemų), KD ėminio ir aušintuvo pavyzdžio (jei tai dujų ėminių ėmimo sistemos, kuriose ėminių džiovinimui naudojami aušintuvai); |
| --- | --- | --- |

g)

prie nesusijusių temperatūrų priskiriama variklio temperatūra ir aplinkos sąlygos, kuriomis nustatomos arba tikrinamos variklio veikimo sąlygos, temperatūra, pagal kurią nustatomos arba tikrinamos kritinės bandymų sistemos sąlygos, ir temperatūra, naudojama apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį:

i)

reikalingos šios temperatūros tiesiškumo patikros: oro įsiurbimo, papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos linijos (-ų) (jeigu varikliai bandomi naudojant papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemas ir ciklus, kuriems taikomi šalto variklio paleidimo kriterijai), KD ėminių ėmimui naudojamo skiedimo oro (CVS, dvigubo skiedimo ir dalies srauto sistemų), KD ėminio ir aušintuvo pavyzdžio (jei tai dujų ėminių ėmimo sistemos, kuriose ėminių džiovinimui naudojami aušintuvai);

| ii) | šios temperatūros tiesiškumo patikros reikalingos tik tada, jeigu taip nurodo variklio gamintojas: degalų įleidimo; bandymo įrangos pripučiamo oro aušintuvo oro išpūtimo angos (jei tai varikliai, bandomi naudojant bandymo įrangos šilumokaitį, kuriuo imituojamas ne keliais judančio mechanizmo pripučiamo oro aušintuvas), bandymo įrangos pripučiamo oro aušintuvo aušalo angos (jei tai varikliai, bandomi naudojant bandymo įrangos šilumokaitį, kuriuo imituojamas ne keliais judančio mechanizmo pripučiamo oro aušintuvas), alyvos karterio dugninėje ir (arba) rezervuare, aušalo prieš termostatą (jei varikliai aušinami skysčiais); |
| --- | --- |

ii)

šios temperatūros tiesiškumo patikros reikalingos tik tada, jeigu taip nurodo variklio gamintojas: degalų įleidimo; bandymo įrangos pripučiamo oro aušintuvo oro išpūtimo angos (jei tai varikliai, bandomi naudojant bandymo įrangos šilumokaitį, kuriuo imituojamas ne keliais judančio mechanizmo pripučiamo oro aušintuvas), bandymo įrangos pripučiamo oro aušintuvo aušalo angos (jei tai varikliai, bandomi naudojant bandymo įrangos šilumokaitį, kuriuo imituojamas ne keliais judančio mechanizmo pripučiamo oro aušintuvas), alyvos karterio dugninėje ir (arba) rezervuare, aušalo prieš termostatą (jei varikliai aušinami skysčiais);

| h) | prie nesusijusių slėgių priskiriamas variklio slėgis ir aplinkos sąlygos, kuriomis nustatomos arba tikrinamos variklio veikimo sąlygos, slėgiai, pagal kuriuos nustatomos arba tikrinamos kritinės bandymų sistemos sąlygos, ir apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį naudojami slėgiai:






  i) | reikalingos šios slėgio tiesiškumo patikros: įsiurbiamo oro slėgio apribojimo, išmetamųjų dujų priešslėgio, barometro, įvadinio CVS slėgmačio slėgio (jeigu matuojant naudojama CVS), aušintuvo pavyzdžio (jei tai dujų ėminių ėmimo sistemos, kuriose ėminių džiovinimui naudojami aušintuvai); |
| --- | --- | --- |

h)

prie nesusijusių slėgių priskiriamas variklio slėgis ir aplinkos sąlygos, kuriomis nustatomos arba tikrinamos variklio veikimo sąlygos, slėgiai, pagal kuriuos nustatomos arba tikrinamos kritinės bandymų sistemos sąlygos, ir apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį naudojami slėgiai:

i)

reikalingos šios slėgio tiesiškumo patikros: įsiurbiamo oro slėgio apribojimo, išmetamųjų dujų priešslėgio, barometro, įvadinio CVS slėgmačio slėgio (jeigu matuojant naudojama CVS), aušintuvo pavyzdžio (jei tai dujų ėminių ėmimo sistemos, kuriose ėminių džiovinimui naudojami aušintuvai);

| ii) | šios slėgio tiesiškumo patikros reikalingos, tik jeigu taip nurodo variklio gamintojas: bandymo įrangos pripučiamo oro aušintuvo ir slėgio jungiamajame vamzdyne kryčio (jei tai yra turbokompresorių turintys varikliai, bandomi naudojant bandymo įrangos šilumokaitį, kuriuo imituojamas ne keliais judančio mechanizmo pripučiamo oro aušintuvas) degalų įleidimo ir išleidimo angose. |
| --- | --- |

ii)

šios slėgio tiesiškumo patikros reikalingos, tik jeigu taip nurodo variklio gamintojas: bandymo įrangos pripučiamo oro aušintuvo ir slėgio jungiamajame vamzdyne kryčio (jei tai yra turbokompresorių turintys varikliai, bandomi naudojant bandymo įrangos šilumokaitį, kuriuo imituojamas ne keliais judančio mechanizmo pripučiamo oro aušintuvas) degalų įleidimo ir išleidimo angose.

6.5 lentelė

Matavimo sistemos, kurioms būtina taikyti tiesiškumo patikrą

| Matavimo sistema | Kiekis | Minimalus tikrinimo dažnumas | Tiesiškumo kriterijai |
| --- | --- | --- | --- |
| | α | SEE | r
  2 |
| Variklio sūkių dažnis | n | Per 370 dienų iki bandymų | ≤ 0,05 proc. n
  max | 0,98–1,02 | ≤ 2 proc. n
  max | ≥ 0,990 |
| Variklio sukimo momentas | T | Per 370 dienų iki bandymų | ≤ 1 proc. T
  max | 0,98–1,02 | ≤ 2 proc. T
  max | ≥ 0,990 |
| Degalų srautas | qm | Per 370 dienų iki bandymų | ≤ 1 proc. qm

  , max | 0,98–1,02 | ≤ 2 proc. qm

  , max | ≥ 0,990 |
| Įsiurbiamo oro srautas (1) | qV | Per 370 dienų iki bandymų | ≤ 1 proc. qV

  , max | 0,98–1,02 | ≤ 2 proc. qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Skiedimo oro srautas (1) | qV | Per 370 dienų iki bandymų | ≤ 1 proc. qV

  , max | 0,98–1,02 | ≤ 2 proc. qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Praskiestų išmetamųjų dujų srautas (1) | qV | Per 370 dienų iki bandymų | ≤ 1 proc. qV

  , max | 0,98–1,02 | ≤ 2 proc. qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas (1) | qV | Per 185 dienas iki bandymų | ≤ 1 proc. qV

  , max | 0,98–1,02 | ≤ 2 proc. qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Periodinis ėminių ėmimo srautas (1) | qV | Per 370 dienų iki bandymų | ≤ 1 proc. qV

  , max | 0,98–1,02 | ≤ 2 proc. qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Dujų dozatoriai | x/x
  span | Per 370 dienų iki bandymų | ≤ 0,5 proc. x
  max | 0,98–1,02 | ≤ 2 proc. x
  max | ≥ 0,990 |
| Dujų analizatoriai | x | Per 35 dienas iki bandymų | ≤ 0,5 proc. x
  max | 0,99–1,01 | ≤ 1 proc. x
  max | ≥ 0,998 |
| KD svarstyklės | m | Per 370 dienų iki bandymų | ≤ 1 proc. m
  max | 0,99–1,01 | ≤ 1 proc. m
  max | ≥ 0,998 |
| Nesusiję slėgiai | p | Per 370 dienų iki bandymų | ≤ 1 proc. p
  max | 0,99–1,01 | ≤ 1 proc. p
  max | ≥ 0,998 |
| Nesusijusios temperatūros signalų vertimas iš analoginių į skaitmeninius | T | Per 370 dienų iki bandymų | ≤ 1 proc. T
  max | 0,99–1,01 | ≤ 1 proc. T
  max | ≥0,998 |

Matavimo sistema

Kiekis

Minimalus tikrinimo dažnumas

Tiesiškumo kriterijai

Formula

α

SEE

r
  2

Variklio sūkių dažnis

n

Per 370 dienų iki bandymų

≤ 0,05 proc. n
  max

0,98–1,02

≤ 2 proc. n
  max

≥ 0,990

Variklio sukimo momentas

T

Per 370 dienų iki bandymų

≤ 1 proc. T
  max

0,98–1,02

≤ 2 proc. T
  max

≥ 0,990

Degalų srautas

qm

Per 370 dienų iki bandymų

≤ 1 proc. qm

  , max

0,98–1,02

≤ 2 proc. qm

  , max

≥ 0,990

Įsiurbiamo oro srautas (1)

qV

Per 370 dienų iki bandymų

≤ 1 proc. qV

  , max

0,98–1,02

≤ 2 proc. qV

  , max

≥ 0,990

Skiedimo oro srautas (1)

qV

Per 370 dienų iki bandymų

≤ 1 proc. qV

  , max

0,98–1,02

≤ 2 proc. qV

  , max

≥ 0,990

Praskiestų išmetamųjų dujų srautas (1)

qV

Per 370 dienų iki bandymų

≤ 1 proc. qV

  , max

0,98–1,02

≤ 2 proc. qV

  , max

≥ 0,990

Nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas (1)

qV

Per 185 dienas iki bandymų

≤ 1 proc. qV

  , max

0,98–1,02

≤ 2 proc. qV

  , max

≥ 0,990

Periodinis ėminių ėmimo srautas (1)

qV

Per 370 dienų iki bandymų

≤ 1 proc. qV

  , max

0,98–1,02

≤ 2 proc. qV

  , max

≥ 0,990

Dujų dozatoriai

x/x
  span

Per 370 dienų iki bandymų

≤ 0,5 proc. x
  max

0,98–1,02

≤ 2 proc. x
  max

≥ 0,990

Dujų analizatoriai

x

Per 35 dienas iki bandymų

≤ 0,5 proc. x
  max

0,99–1,01

≤ 1 proc. x
  max

≥ 0,998

KD svarstyklės

m

Per 370 dienų iki bandymų

≤ 1 proc. m
  max

0,99–1,01

≤ 1 proc. m
  max

≥ 0,998

Nesusiję slėgiai

p

Per 370 dienų iki bandymų

≤ 1 proc. p
  max

0,99–1,01

≤ 1 proc. p
  max

≥ 0,998

Nesusijusios temperatūros signalų vertimas iš analoginių į skaitmeninius

T

Per 370 dienų iki bandymų

≤ 1 proc. T
  max

0,99–1,01

≤ 1 proc. T
  max

≥0,998

8.1.5.   Nenutrūkstamo veikimo dujų analizatoriaus sistemos atsako ir atnaujinimo bei užregistravimo patikra

Šioje dalyje aprašoma bendra nenutrūkstamo veikimo dujų analizatoriaus sistemos atsako ir atnaujinimo bei užregistravimo patikros procedūra. Kompensacinio pobūdžio analizatorių patikros procedūros aprašytos 8.1.6 punkte.

8.1.5.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Ši patikra atliekama įrengus arba pakeitus nenutrūkstamam ėminių ėmimui naudojamą dujų analizatorių. Ši patikra taip pat atliekama, jeigu, sistemą sukonfigūravus iš naujo, pasikeičia sistemos atsakas. Ši patikra reikalinga nenutrūkstamo veikimo dujų analizatoriams, naudojamiems atliekant pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklus arba RMC, tačiau nėra reikalinga periodinio dujų analizavimo sistemoms ar nenutrūkstamo dujų analizavimo sistemoms, naudojamoms tik diskrečiojo režimo NRSC metu.

8.1.5.2.   Matavimo principai

Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar atnaujinimo ir užregistravimo dažniai atitinką bendrą sistemos atsaką į greitą koncentracijos ėminių ėmimo zonde vertės pokytį. Dujų analizatorių sistemų veikimas optimizuojamas taip, kad jų bendras atsakas į greitą koncentracijos pokytį būtų atnaujinamas ir užregistruojamas reikiamu dažniu ir taip būtų išvengta informacijos praradimo. Šiuo bandymu taip pat tikrinama, ar nenutrūkstamo veikimo dujų analizatorių sistemos atitinka būtiniausius atsako trukmės reikalavimus.

Atsako trukmei įvertinti skirti sistemos parametrai turi būti tiksliai tokie patys, kaip naudotieji per bandymą atliekant matavimus (t. y. slėgis, srautai, analizatoriaus filtro parametrai ir visi kiti atsako trukmei įtakos galintys turėti veiksniai). Atsako trukmė nustatoma pakeičiant dujas tiesiog ėminių zondo įleidimo angoje. Dujų pakeitimo prietaisais turi būti įmanoma pakeitimą atlikti greičiau nei per 0,1 s. Bandymui naudojamomis dujomis koncentracijos vertė turi būti pakeičiama bent 60 proc. visos skalės vertės.

Turi būti nubrėžtos visų dujinių komponentų koncentracijos kreivės.

8.1.5.3.   Sistemos reikalavimai

| a) | Sistemos atsako trukmė turi būti ≤ 10 s, jeigu visų matuojamų sudedamųjų dalių (CO, NOx, CO2 ir HC) ir visų naudojamų intervalų signalo kilimo trukmė yra ≤ 5 s.
  Prieš atliekant VII priede nurodytus išmetamųjų teršalų apskaičiavimus, visi duomenys (koncentracija, degalų ir oro srautai) paslenkami per išmatuotą jų atsako trukmę. |
| --- | --- |

a)

Sistemos atsako trukmė turi būti ≤ 10 s, jeigu visų matuojamų sudedamųjų dalių (CO, NOx, CO2 ir HC) ir visų naudojamų intervalų signalo kilimo trukmė yra ≤ 5 s.

Prieš atliekant VII priede nurodytus išmetamųjų teršalų apskaičiavimus, visi duomenys (koncentracija, degalų ir oro srautai) paslenkami per išmatuotą jų atsako trukmę.

| b) | Siekiant įrodyti, kad atnaujinimas ir užregistravimas yra priimtini ir atitinka bendrą sistemos atsaką, sistema turi atitikti vieną iš šių kriterijų:






  i) | vidutinės signalo kilimo trukmės ir dažnio, kuriuo sistema registruoja atnaujintas koncentracijos vertes, sandauga turi būti ne mažesnė už 5. Bet kuriuo atveju, vidutinė signalo kilimo trukmė negali būti ilgesnė kaip 10 s; |
| --- | --- | --- |

b)

Siekiant įrodyti, kad atnaujinimas ir užregistravimas yra priimtini ir atitinka bendrą sistemos atsaką, sistema turi atitikti vieną iš šių kriterijų:

i)

vidutinės signalo kilimo trukmės ir dažnio, kuriuo sistema registruoja atnaujintas koncentracijos vertes, sandauga turi būti ne mažesnė už 5. Bet kuriuo atveju, vidutinė signalo kilimo trukmė negali būti ilgesnė kaip 10 s;

| ii) | dažnis, kuriuo sistema registruoja koncentracijos vertes, negali būti mažesnis kaip 2 Hz (taip pat žr. 6.7 lentelę). |
| --- | --- |

ii)

dažnis, kuriuo sistema registruoja koncentracijos vertes, negali būti mažesnis kaip 2 Hz (taip pat žr. 6.7 lentelę).

8.1.5.4.   Procedūra

Siekiant patikrinti kiekvienos nenutrūkstamo veikimo dujų analizatoriaus sistemos atsaką, taikoma ši procedūra:

| a) | vadovaujamasi analizatoriaus sistemos gamintojo įrangos parengimo ir naudojimo instrukcijomis. Matavimo sistema sureguliuojama taip, kad veiktų optimaliai. Atliekant šią patikrą analizatorius veikia taip, kaip atliekant teršalų išmetimo bandymus. Jeigu viena ėminių ėmimo sistema naudojama daugiau nei vienam analizatoriui ir jeigu dujų srautas į kitus analizatorius turės poveikio sistemos atsako trukmei, tuomet, atliekant patikros bandymą, kiti analizatoriai taip pat įjungiami ir turi veikti. Šis patikros bandymas gali būti vykdomas naudojant keletą analizatorių ir tuo pat metu naudojant tą pačią ėminių ėmimo sistemą. Jeigu atliekant teršalų išmetimo bandymus naudojami analoginiai arba tikrojo laiko skaitmeniniai filtrai, per šią patikrą jie naudojami tokiu pačiu būdu; |
| --- | --- |

a)

vadovaujamasi analizatoriaus sistemos gamintojo įrangos parengimo ir naudojimo instrukcijomis. Matavimo sistema sureguliuojama taip, kad veiktų optimaliai. Atliekant šią patikrą analizatorius veikia taip, kaip atliekant teršalų išmetimo bandymus. Jeigu viena ėminių ėmimo sistema naudojama daugiau nei vienam analizatoriui ir jeigu dujų srautas į kitus analizatorius turės poveikio sistemos atsako trukmei, tuomet, atliekant patikros bandymą, kiti analizatoriai taip pat įjungiami ir turi veikti. Šis patikros bandymas gali būti vykdomas naudojant keletą analizatorių ir tuo pat metu naudojant tą pačią ėminių ėmimo sistemą. Jeigu atliekant teršalų išmetimo bandymus naudojami analoginiai arba tikrojo laiko skaitmeniniai filtrai, per šią patikrą jie naudojami tokiu pačiu būdu;

| b) | naudojant įrangą sistemos atsako trukmei patvirtinti, tarp visų jungčių rekomenduojama naudoti mažiausius dujų tiekimo linijos ilgius, o nulinės vertės oro šaltinis prijungiamas prie vienos greito veikimo 3 krypčių vožtuvo įėjimo angos (2 įėjimo angos ir 1 išėjimo anga), kad būtų galima kontroliuoti nulinės vertės nustatymo ir sumaišytų patikros dujų srautą į ėminių ėmimo sistemos zondo įėjimo angą arba prie zondo išėjimo angos esančią trišakę jungtį. Paprastai dujų srautas būna didesnis už zondu imamų ėminių srautą, tad perteklius nepatenka į zondo įėjimo angą. Jeigu dujų srautas yra mažesnis už zondo srautą, dujų koncentracija pakoreguojama, atsižvelgiant į skiedimą aplinkos oru, įsiurbiamu į zondą. Gali būti naudojamos dvinarės arba daugiatipės patikros dujos. Patikros dujoms maišyti gali būti naudojamas dujų kompaundavimo arba maišymo prietaisas. Maišant patikros dujas, praskiestas naudojant N2, su patikros dujomis, praskiestomis naudojant orą, rekomenduojama naudoti dujų kompaundavimo arba maišymo prietaisą.
  Dujų dozatoriumi patikros dujos NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (su N2 likučiu) sumaišomos lygiomis dalimis su NO2 patikros dujomis su išvalyto dirbtinio oro likučiu. Jei reikia, vietoj sumaišytų dujų NO–CO–CO2–C3H8–CH4 su patikros dujų N2 likučiu taip pat galima naudoti įprastines dvinares patikros dujas; šiuo atveju atliekamas atskiras kiekvieno analizatoriaus atsako bandymas. Dujų dozatoriaus išėjimo anga sujungiama su kita 3 angų vožtuvo įėjimo anga. Vožtuvo išėjimo anga sujungiama taip, kad į ją patektų perteklius, nepatenkantis į dujų analizatoriaus sistemos zondą, arba prijungiama prie viršslėgio įtaiso tarp zondo ir srauto tiekimo į visus tikrinamus analizatorius linijos. Naudojama įranga, leidžianti išvengti slėgio svyravimų, sustabdžius srautą per dujų kompaundavimo prietaisą. Jeigu, atliekant šią patikrą, kurie nors iš šių dujų komponentų analizatoriams neturi reikšmės, tų dujų komponentų nepaisoma. Kita galimybė – leidžiama naudoti dujų indus su atskiromis dujomis ir atskirą atsako trukmės matavimo įrangą; |
| --- | --- |

b)

naudojant įrangą sistemos atsako trukmei patvirtinti, tarp visų jungčių rekomenduojama naudoti mažiausius dujų tiekimo linijos ilgius, o nulinės vertės oro šaltinis prijungiamas prie vienos greito veikimo 3 krypčių vožtuvo įėjimo angos (2 įėjimo angos ir 1 išėjimo anga), kad būtų galima kontroliuoti nulinės vertės nustatymo ir sumaišytų patikros dujų srautą į ėminių ėmimo sistemos zondo įėjimo angą arba prie zondo išėjimo angos esančią trišakę jungtį. Paprastai dujų srautas būna didesnis už zondu imamų ėminių srautą, tad perteklius nepatenka į zondo įėjimo angą. Jeigu dujų srautas yra mažesnis už zondo srautą, dujų koncentracija pakoreguojama, atsižvelgiant į skiedimą aplinkos oru, įsiurbiamu į zondą. Gali būti naudojamos dvinarės arba daugiatipės patikros dujos. Patikros dujoms maišyti gali būti naudojamas dujų kompaundavimo arba maišymo prietaisas. Maišant patikros dujas, praskiestas naudojant N2, su patikros dujomis, praskiestomis naudojant orą, rekomenduojama naudoti dujų kompaundavimo arba maišymo prietaisą.

Dujų dozatoriumi patikros dujos NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (su N2 likučiu) sumaišomos lygiomis dalimis su NO2 patikros dujomis su išvalyto dirbtinio oro likučiu. Jei reikia, vietoj sumaišytų dujų NO–CO–CO2–C3H8–CH4 su patikros dujų N2 likučiu taip pat galima naudoti įprastines dvinares patikros dujas; šiuo atveju atliekamas atskiras kiekvieno analizatoriaus atsako bandymas. Dujų dozatoriaus išėjimo anga sujungiama su kita 3 angų vožtuvo įėjimo anga. Vožtuvo išėjimo anga sujungiama taip, kad į ją patektų perteklius, nepatenkantis į dujų analizatoriaus sistemos zondą, arba prijungiama prie viršslėgio įtaiso tarp zondo ir srauto tiekimo į visus tikrinamus analizatorius linijos. Naudojama įranga, leidžianti išvengti slėgio svyravimų, sustabdžius srautą per dujų kompaundavimo prietaisą. Jeigu, atliekant šią patikrą, kurie nors iš šių dujų komponentų analizatoriams neturi reikšmės, tų dujų komponentų nepaisoma. Kita galimybė – leidžiama naudoti dujų indus su atskiromis dujomis ir atskirą atsako trukmės matavimo įrangą;

| c) | duomenys renkami taip:






  i) | įjungiamas vožtuvas, kad pradėtų tekėti nulinės vertės nustatymo dujų srautas; |
| --- | --- | --- |

c)

duomenys renkami taip:

i)

įjungiamas vožtuvas, kad pradėtų tekėti nulinės vertės nustatymo dujų srautas;

| ii) | leidžiama taikyti stabilizavimą, kad būtų galima atsižvelgti į tiekimo vėlavimą ir lėčiausią pilnutinį analizatoriaus atsaką; |
| --- | --- |

ii)

leidžiama taikyti stabilizavimą, kad būtų galima atsižvelgti į tiekimo vėlavimą ir lėčiausią pilnutinį analizatoriaus atsaką;

| iii) | per teršalų išmetimo bandymus naudotu dažnumu pradedama registruoti duomenis. Kiekviena užregistruota vertė – tai analizatoriumi išmatuota atnaujinta unikali koncentracijos vertė. Užregistruotų verčių negalima keisti naudojant interpoliavimą arba filtravimą; |
| --- | --- |

iii)

per teršalų išmetimo bandymus naudotu dažnumu pradedama registruoti duomenis. Kiekviena užregistruota vertė – tai analizatoriumi išmatuota atnaujinta unikali koncentracijos vertė. Užregistruotų verčių negalima keisti naudojant interpoliavimą arba filtravimą;

| iv) | įjungiamas vožtuvas, kad sumaišytos patikros dujos tekėtų į analizatorius. Šis laikas užregistruojamas kaip t
  0; |
| --- | --- |

iv)

įjungiamas vožtuvas, kad sumaišytos patikros dujos tekėtų į analizatorius. Šis laikas užregistruojamas kaip t
  0;

| v) | atsižvelgiama į tiekimo vėlavimą ir lėčiausią pilnutinį analizatoriaus atsaką; |
| --- | --- |

v)

atsižvelgiama į tiekimo vėlavimą ir lėčiausią pilnutinį analizatoriaus atsaką;

| vi) | įjungiamas srautas, kad nulinės vertės nustatymo dujos tekėtų į analizatorių. Šis laikas užregistruojamas kaip t
  100; |
| --- | --- |

vi)

įjungiamas srautas, kad nulinės vertės nustatymo dujos tekėtų į analizatorių. Šis laikas užregistruojamas kaip t
  100;

| vii) | atsižvelgiama į tiekimo vėlavimą ir lėčiausią pilnutinį analizatoriaus atsaką; |
| --- | --- |

vii)

atsižvelgiama į tiekimo vėlavimą ir lėčiausią pilnutinį analizatoriaus atsaką;

| viii) | c punkto iv-vii papunkčiuose nurodyti veiksmai kartojami tol, kol bus užregistruoti septyni pilnutiniai ciklai, užbaigiant juos nulinės vertės nustatymo dujų tekėjimu į analizatorius; |
| --- | --- |

viii)

c punkto iv-vii papunkčiuose nurodyti veiksmai kartojami tol, kol bus užregistruoti septyni pilnutiniai ciklai, užbaigiant juos nulinės vertės nustatymo dujų tekėjimu į analizatorius;

| ix) | tada registravimas stabdomas. |
| --- | --- |

ix)

tada registravimas stabdomas.

8.1.5.5.   Veiksmingumo vertinimas

Norint apskaičiuoti vidutinį kiekvieno analizatoriaus signalo kilimo laiką, naudojami 8.1.5.4 punkto c papunktyje nurodyti duomenys.

| a) | Jeigu nusprendžiama įrodyti atitiktį 8.1.5.3 punkto b papunkčio i daliai, taikoma ši procedūra: signalo kilimo trukmė (sekundėmis) dauginama iš atitinkamo registravimo dažnio Hz (1/s). Kiekvieno rezultato vertė turi būti lygi bent 5. Jeigu vertė mažesnė negu 5, registravimo dažnis padidinamas, srautai reguliuojami arba keičiama ėminių ėmimo sistemos konstrukcija, kad signalo kilimo trukmė padidėtų tiek, kiek reikia. Be to, skaitmeninius filtrus galima sukonfigūruoti taip, kad signalo kilimo trukmė padidėtų. |
| --- | --- |

a)

Jeigu nusprendžiama įrodyti atitiktį 8.1.5.3 punkto b papunkčio i daliai, taikoma ši procedūra: signalo kilimo trukmė (sekundėmis) dauginama iš atitinkamo registravimo dažnio Hz (1/s). Kiekvieno rezultato vertė turi būti lygi bent 5. Jeigu vertė mažesnė negu 5, registravimo dažnis padidinamas, srautai reguliuojami arba keičiama ėminių ėmimo sistemos konstrukcija, kad signalo kilimo trukmė padidėtų tiek, kiek reikia. Be to, skaitmeninius filtrus galima sukonfigūruoti taip, kad signalo kilimo trukmė padidėtų.

| b) | Jeigu nusprendžiama įrodyti atitiktį 8.1.5.3 punkto b papunkčio ii daliai, pakanka įrodyti atitiktį 8.1.5.3 punkto b papunkčio ii dalyje pateiktam reikalavimui. |
| --- | --- |

b)

Jeigu nusprendžiama įrodyti atitiktį 8.1.5.3 punkto b papunkčio ii daliai, pakanka įrodyti atitiktį 8.1.5.3 punkto b papunkčio ii dalyje pateiktam reikalavimui.

8.1.6.   Kompensacinio pobūdžio analizatorių atsako trukmės patikra

8.1.6.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Ši patikra atliekama nenutrūkstamo veikimo dujų analizatoriaus atsakui nustatyti, kai, apskaičiuojant išmetamųjų dujinių teršalų kiekį, vieno analizatoriaus atsakas kompensuojamas kito atsaku. Atliekant šią patikrą, vandens garai laikomi dujiniu komponentu. Šią patikrą reikalaujama taikyti nenutrūkstamo veikimo dujų analizatoriams, naudojamiems pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklų arba RMC metu. Šios patikros nereikia atlikti periodinio dujų ėminių ėmimo analizatoriams arba nenutrūkstamo veikimo dujų analizatoriams, naudojamiems tik diskrečiojo režimo NRSC metu. Ši patikra nevykdoma, kai taikoma pataisa dėl vandens, pašalinto iš ėminio po apdorojimo proceso. Ši patikra atliekama pirmą kartą įrengus (t. y. po bandymo įrangos priėmimo eksploatuoti). Atlikus svarbius techninės priežiūros darbus, galima taikyti 8.1.5 punktą ir patikrinti atsako vienodumą, bet tik tada, jei visiems pakeistiems komponentams tam tikru momentu buvo taikoma vienodo atsako patikra, naudojant drėkintuvą.

8.1.6.2.   Matavimo principai

Šios procedūros tikslas – patikrinti nuolat derinamų dujų matavimų sinchroniškumą ir atsako vienodumą. Taikant šią procedūrą, būtina užtikrinti, kad būtų taikomi visi kompensavimo algoritmai ir drėgnio pataisos.

8.1.6.3.   Sistemos reikalavimai

Bendros atsako trukmės ir signalo kilimo trukmės reikalavimas, nustatytas 8.1.5.3 punkto a papunktyje, galioja ir kompensacinio pobūdžio analizatoriams. Be to, jeigu registravimo dažnis skiriasi nuo nuolat derinamo (kompensuojamo) signalo atnaujinimo dažnio, 8.1.5.3 punkto b papunkčio i dalyje nustatytos patikros tikslais naudojamas mažesnysis iš šių dviejų dažnių.

8.1.6.4.   Procedūra

Taikomos visos 8.1.5.4 punkto a–c papunkčiuose nustatytos procedūros. Be to, jeigu taikomas išmatuotais vandens garais pagrįstas kompensavimo algoritmas, turi būti išmatuotos ir vandens garų atsako, ir signalo kilimo trukmės. Šiuo atveju drėkintuvu turi būti apdorotos bent vienos rūšies naudotos kalibravimo dujos (bet ne NO2).

Jeigu sistemoje nenaudojamas ėminių džiovintuvas vandeniui iš dujų ėminių pašalinti, patikros dujos drėkinamos dujų mišinį leidžiant per sandarų indą, kuriame dujos sudrėkinamos iki aukščiausio ėminio rasos taško, kuris imant išmetamųjų dujų ėminius įvertinamas jas barbotuojant į distiliuotą vandenį. Jeigu, atliekant bandymus, sistemoje naudojamas ėminių džiovintuvas, kurio patikros rezultatai yra teigiami, sudrėkintą dujų mišinį galima leisti už ėminių džiovintuvo, barbotuojant jas į distiliuotą vandenį sandariame inde 298 ± 10 K (25 ± 10 oC) arba didesnės nei rasos taškas temperatūros sąlygomis. Visais atvejais sudrėkintų dujų temperatūra linijoje už indo palaikoma bent 5 K (5 oC) didesnė už vietinį rasos tašką. Pažymėtina, kad visų šių dujų komponentų galima nepaisyti, jeigu, atliekant šią patikrą, jie neturi reikšmės analizatoriams. Jeigu kuris nors iš dujų komponentų yra atsparus vandens kompensavimui, tokių analizatorių atsako patikrą galima atlikti be drėkinimo.

8.1.7.   Variklio parametrų ir aplinkos sąlygų matavimas

Variklio gamintojas taiko vidaus kokybės procedūras, atitinkančias pripažintus nacionalinius arba tarptautinius standartus. Kitais atvejais taikomos toliau aprašytos procedūros.

8.1.7.1.   Sukimo momento kalibravimas

8.1.7.1.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Visos sukimo momento matavimo sistemos, įskaitant dinamometro sukimo momento matavimo reles ir sistemas, kalibruojamos įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus, taikant, be kita ko, etaloninę jėgą arba svirtį, sujungtą su savuoju svoriu. Kartojant kalibravimą vadovaujamasi gerąja inžinerine praktika. Kai atliekamas sukimo momento jutiklio siunčiamo signalo tiesinis aproksimavimas, vadovaujamasi sukimo momento relės gamintojo instrukcijomis. Leidžiama taikyti kitus kalibravimo metodus.

8.1.7.1.2.   Savojo svorio kalibravimas

Pagal šią metodiką nustatyta jėga taikoma nustatytu atstumu ant svirties pakabinant nustatytus svarelius. Užtikrinama, kad svarelių svirties petys būtų statmenas sunkiui (t. y. horizontalus) ir statmenas dinamometro sukimosi ašiai. Kiekvienam taikomam sukimo momento matavimo intervalui nustatomi bent šeši kalibravimo svareliais deriniai, per visą intervalą svarelius išdėstant maždaug lygiu atstumu. Kalibruojant dinamometras įsiūbuojamas arba įsukamas, kad būtų sumažinta statinė trinties histerezė. Kiekvieno svarelio jėga nustatoma jo tarptautiniu mastu pripažintą masę dauginant iš vietinio laisvojo kritimo pagreičio.

8.1.7.1.3.   Kalibravimas įtempio matuokliu arba kalibravimo žiedu

Pagal šią metodiką jėga taikoma arba pakabinant svarelius ant svirties (šie svareliai ir jų svirties petys nelaikomi etaloninio sukimo momento nustatymo dalimi), arba taikant skirtingus dinamometro sukimo momentus. Kiekvienam taikomam sukimo momento matavimo intervalui nustatomi bent šeši jėgos deriniai, per visą intervalą jėgos momentus išdėstant maždaug lygiu atstumu. Kalibruojant dinamometras įsiūbuojamas arba įsukamas, kad būtų sumažinta statinė trinties histerezė. Šiuo atveju etaloninis sukimo momentas nustatomas, gautą jėgą dauginant iš etaloninio matuoklio (kaip antai įtempio matuoklio arba kalibravimo žiedo) efektyviojo svirties peties, kuris matuojamas nuo jėgos matavimo pradžios taško iki dinamometro sukimosi ašies. Užtikrinama, kad šis ilgis būtų matuojamas statmenai etaloninio matuoklio matavimo ašiai ir statmenai dinamometro sukimosi ašiai.

8.1.7.2.   Slėgio, temperatūros ir rasos taško kalibravimas

Prietaisus įrengus pirmą kartą, jie sukalibruojami, kad matuotų slėgį, temperatūrą ir rasos tašką. Kartojant kalibravimą vadovaujamasi prietaisų gamintojo instrukcijomis ir gerąja inžinerine praktika.

Jei temperatūros matavimo sistemose įrengtos termoporos, varžiniai termometrai arba termistoriai, sistema kalibruojama pagal 8.1.4.4 punkto nuostatas dėl tiesiškumo patikros.

8.1.8.   Su srautu susiję matavimai

8.1.8.1.   Degalų srauto kalibravimas

Degalų srauto matuoklius įrengus pirmą kartą, jie sukalibruojami. Kartojant kalibravimą vadovaujamasi prietaisų gamintojo instrukcijomis ir gerąja inžinerine praktika.

8.1.8.2.   Įsiurbiamo oro srauto kalibravimas

Įsiurbiamo oro srauto matuoklius įrengus pirmą kartą, jie sukalibruojami. Kartojant kalibravimą vadovaujamasi prietaisų gamintojo instrukcijomis ir gerąja inžinerine praktika.

8.1.8.3.   Išmetamųjų dujų srauto kalibravimas

Išmetamųjų teršalų srauto matuoklius įrengus pirmą kartą, jie sukalibruojami. Kartojant kalibravimą vadovaujamasi prietaisų gamintojo instrukcijomis ir gerąja inžinerine praktika.

8.1.8.4.   Praskiestų išmetamųjų dujų srauto (CVS) kalibravimas

8.1.8.4.1.   Apžvalga

| a) | Šiame punkte aprašoma, kaip sukalibruoti pastovaus tūrio ėminių ėmimo iš praskiestų išmetamųjų dujų srauto (CVS) sistemoms naudojamus srautmačius. |
| --- | --- |

a)

Šiame punkte aprašoma, kaip sukalibruoti pastovaus tūrio ėminių ėmimo iš praskiestų išmetamųjų dujų srauto (CVS) sistemoms naudojamus srautmačius.

| b) | Šis kalibravimas atliekamas tada, kai srautmatis įrengiamas nuolatinėje vietoje. Kalibravimas atliekamas, kai pakeičiama kuri nors srauto konfigūracijos prieš srautmatį ir už jo dalis, galinti turėti poveikio srautmačio kalibravimui. Kalibravimas atliekamas CVS įrengus pirmą kartą ir kaskart, kai taisomosiomis priemonėmis nepavyksta pašalinti gedimo, dėl kurio praskiestų išmetamųjų dujų srauto patikros (t. y. patikros naudojant propaną) neįmanoma atlikti taip, kaip nustatyta 8.1.8.5 punkte. |
| --- | --- |

b)

Šis kalibravimas atliekamas tada, kai srautmatis įrengiamas nuolatinėje vietoje. Kalibravimas atliekamas, kai pakeičiama kuri nors srauto konfigūracijos prieš srautmatį ir už jo dalis, galinti turėti poveikio srautmačio kalibravimui. Kalibravimas atliekamas CVS įrengus pirmą kartą ir kaskart, kai taisomosiomis priemonėmis nepavyksta pašalinti gedimo, dėl kurio praskiestų išmetamųjų dujų srauto patikros (t. y. patikros naudojant propaną) neįmanoma atlikti taip, kaip nustatyta 8.1.8.5 punkte.

| c) | CVS srautmatis kalibruojamas naudojant etaloninį srautmatį, kaip antai ikigarsinį Ventūrio vamzdį, ilgo spindulio srauto tūtą, glotnios prieigos angą, laminariojo srauto matuoklį, kritinio tekėjimo Ventūrio vamzdžių rinkinį arba ultragarsinį srautmatį. Naudojamas etaloninis srautmatis, kuriuo, vadovaujantis tarptautiniu mastu pripažintais standartais, dydžius galima registruoti su ± 1 proc. paklaida. Šis etaloninio srautmačio atsakas į srautą naudojamas kaip etaloninė CVS srautmačio kalibravimo vertė. |
| --- | --- |

c)

CVS srautmatis kalibruojamas naudojant etaloninį srautmatį, kaip antai ikigarsinį Ventūrio vamzdį, ilgo spindulio srauto tūtą, glotnios prieigos angą, laminariojo srauto matuoklį, kritinio tekėjimo Ventūrio vamzdžių rinkinį arba ultragarsinį srautmatį. Naudojamas etaloninis srautmatis, kuriuo, vadovaujantis tarptautiniu mastu pripažintais standartais, dydžius galima registruoti su ± 1 proc. paklaida. Šis etaloninio srautmačio atsakas į srautą naudojamas kaip etaloninė CVS srautmačio kalibravimo vertė.

| d) | Prieš srovę naudoti ekraną arba kitą slėgio apribojimą, kuris galėtų paveikti srautą prieš etaloninį srautmatį, negalima, nebent srautmatis sukalibruotas, atsižvelgiant į šį slėgio apribojimą. |
| --- | --- |

d)

Prieš srovę naudoti ekraną arba kitą slėgio apribojimą, kuris galėtų paveikti srautą prieš etaloninį srautmatį, negalima, nebent srautmatis sukalibruotas, atsižvelgiant į šį slėgio apribojimą.

| e) | Šiame 8.8.1.4 punkte aprašyta kalibravimo seka yra pagrįsta moline mase. Atitinkama seka, kai naudojamas mase pagrįstas metodas, aprašyta VII priedo 2.5 punkte. |
| --- | --- |

e)

Šiame 8.8.1.4 punkte aprašyta kalibravimo seka yra pagrįsta moline mase. Atitinkama seka, kai naudojamas mase pagrįstas metodas, aprašyta VII priedo 2.5 punkte.

| f) | Gamintojo sprendimu, kalibravimo tikslais CFV arba SSV galima pašalinti iš nuolatinės pozicijos, jeigu juos įrengiant CVS sistemoje laikomasi šių reikalavimų:






  1) | CFV arba SSV įrengus CVS sistemoje, remiamasi gerąja inžinerine praktika ir patikrinama, ar tarp CVS įleidimo angos ir Ventūrio vamzdžio neatsirado kokių nors nuotėkių; |
| --- | --- | --- |

f)

Gamintojo sprendimu, kalibravimo tikslais CFV arba SSV galima pašalinti iš nuolatinės pozicijos, jeigu juos įrengiant CVS sistemoje laikomasi šių reikalavimų:

1)

CFV arba SSV įrengus CVS sistemoje, remiamasi gerąja inžinerine praktika ir patikrinama, ar tarp CVS įleidimo angos ir Ventūrio vamzdžio neatsirado kokių nors nuotėkių;

| 2) | Ventūrio vamzdį sukalibravus ex situ, taikant 8.1.8.5 punkte aprašytą patikrą propanu, reikia patikrinti visas Ventūrio vamzdžio CFV srauto kombinacijas arba ne mažiau kaip 10 SSV srauto taškų. Patikros naudojant propaną rezultatas nė viename Ventūrio vamzdžio srauto taške negali viršyti 8.1.8.5.6 punkte nurodyto nuokrypio. |
| --- | --- |

2)

Ventūrio vamzdį sukalibravus ex situ, taikant 8.1.8.5 punkte aprašytą patikrą propanu, reikia patikrinti visas Ventūrio vamzdžio CFV srauto kombinacijas arba ne mažiau kaip 10 SSV srauto taškų. Patikros naudojant propaną rezultatas nė viename Ventūrio vamzdžio srauto taške negali viršyti 8.1.8.5.6 punkte nurodyto nuokrypio.

| 3) | Norint patikrinti CVS sistemos su daugiau negu vienu CFV kalibravimą ex situ, atliekama ši patikra:






  i) | pastoviam propano srautui tiekti į skiedimo tunelį naudojamas pastovaus srauto prietaisas; |
| --- | --- | --- |

3)

Norint patikrinti CVS sistemos su daugiau negu vienu CFV kalibravimą ex situ, atliekama ši patikra:

i)

pastoviam propano srautui tiekti į skiedimo tunelį naudojamas pastovaus srauto prietaisas;

| ii) | angliavandenilių koncentracija matuojama ne mažiau kaip 10-yje atskirų vieno SSV srautmačio srautų arba matuojamos visos galimos CFV srautmačio srauto kombinacijos, kartu palaikant pastovų propano srautą; |
| --- | --- |

ii)

angliavandenilių koncentracija matuojama ne mažiau kaip 10-yje atskirų vieno SSV srautmačio srautų arba matuojamos visos galimos CFV srautmačio srauto kombinacijos, kartu palaikant pastovų propano srautą;

| iii) | šio bandymo pradžioje ir pabaigoje išmatuojama foninė angliavandenilių koncentracija skiedimo ore. Prieš atliekant iv punkte nurodytą regresijos analizę, iš kiekvieno rezultato, gauto kiekviename srauto matavimo taške, atimama vidutinė foninė koncentracija; |
| --- | --- |

iii)

šio bandymo pradžioje ir pabaigoje išmatuojama foninė angliavandenilių koncentracija skiedimo ore. Prieš atliekant iv punkte nurodytą regresijos analizę, iš kiekvieno rezultato, gauto kiekviename srauto matavimo taške, atimama vidutinė foninė koncentracija;

| iv) | galios regresija apskaičiuojama naudojant visas srauto verčių poras ir pataisytą koncentraciją; taip apskaičiuojamas santykis y = a × xb; koncentracija naudojama kaip nepriklausomas kintamasis, o srauto vertė – kaip priklausomas kintamasis. Kiekviename duomenų taške reikia apskaičiuoti skirtumą tarp išmatuotos srauto vertės ir kreivėje parodytos vertės. Kiekviename taške skirtumas turi būti mažesnis negu ± 1 proc. atitinkamos regresijos vertės. B punkte nurodyta vertė turi atitikti intervalą nuo – 1,005 iki – 0,995. Jeigu rezultatai neatitinka šių ribinių verčių, reikia imtis taisomųjų veiksmų pagal 8.1.8.5.1 punkto a papunktį. |
| --- | --- |

iv)

galios regresija apskaičiuojama naudojant visas srauto verčių poras ir pataisytą koncentraciją; taip apskaičiuojamas santykis y = a × xb; koncentracija naudojama kaip nepriklausomas kintamasis, o srauto vertė – kaip priklausomas kintamasis. Kiekviename duomenų taške reikia apskaičiuoti skirtumą tarp išmatuotos srauto vertės ir kreivėje parodytos vertės. Kiekviename taške skirtumas turi būti mažesnis negu ± 1 proc. atitinkamos regresijos vertės. B punkte nurodyta vertė turi atitikti intervalą nuo – 1,005 iki – 0,995. Jeigu rezultatai neatitinka šių ribinių verčių, reikia imtis taisomųjų veiksmų pagal 8.1.8.5.1 punkto a papunktį.

8.1.8.4.2.   PDP kalibravimas

Tūrinis siurblys (PDP) kalibruojamas taip, kad būtų galima sudaryti srauto ir PDP sūkių dažnio santykio lygtį, kurią taikant nustatomas srauto nuotėkis pro sandarius PDP paviršius kaip slėgio PDP įėjimo angoje funkcija. Pagal kiekvieną sūkių dažnį, kuriuo veikia PDP, nustatomi unikalūs lygties koeficientai. PDP srautmatis kalibruojamas taip:

| a) | sistema sujungiama, kaip parodyta 6.5 paveiksle; |
| --- | --- |

a)

sistema sujungiama, kaip parodyta 6.5 paveiksle;

| b) | nuotėkis tarp kalibravimo srautmačio ir PDP turi būti mažesnis negu 0,3 proc. viso srauto žemiausiame sukalibruotame srauto taške; pavyzdžiui, esant didžiausiam slėgio apribojimui ir žemiausiam PDP sūkių dažnio taškui; |
| --- | --- |

b)

nuotėkis tarp kalibravimo srautmačio ir PDP turi būti mažesnis negu 0,3 proc. viso srauto žemiausiame sukalibruotame srauto taške; pavyzdžiui, esant didžiausiam slėgio apribojimui ir žemiausiam PDP sūkių dažnio taškui;

| c) | kol PDP veikia, PDP įėjimo angoje palaikoma pastovi temperatūra, ±2 proc. tikslumu atitinkanti vidutinę absoliučiąją įėjimo angos temperatūrą, T
  in; |
| --- | --- |

c)

kol PDP veikia, PDP įėjimo angoje palaikoma pastovi temperatūra, ±2 proc. tikslumu atitinkanti vidutinę absoliučiąją įėjimo angos temperatūrą, T
  in;

| d) | nustatoma pirmoji PDP sūkių dažnio vertė, kurią ketinama naudoti kalibruojant; |
| --- | --- |

d)

nustatoma pirmoji PDP sūkių dažnio vertė, kurią ketinama naudoti kalibruojant;

| e) | kintamasis droselis nustatomas taip, kad būtų visiškai atidarytas; |
| --- | --- |

e)

kintamasis droselis nustatomas taip, kad būtų visiškai atidarytas;

| f) | PDP veikia bent 3 min., kad sistema stabilizuotųsi. Tada, PDP nenutrūkstamai veikiant, bent 30 s registruojami apie kiekvieną iš šių dydžių renkami duomenys ir užrašomos vidutinės jų vertės:






  i) | etaloninio srautmačio vidutinis srautas,



  ; |
| --- | --- | --- |

f)

PDP veikia bent 3 min., kad sistema stabilizuotųsi. Tada, PDP nenutrūkstamai veikiant, bent 30 s registruojami apie kiekvieną iš šių dydžių renkami duomenys ir užrašomos vidutinės jų vertės:

i)

Formula

| ii) | vidutinė temperatūra PDP įėjimo angoje, Tin; |
| --- | --- |

ii)

vidutinė temperatūra PDP įėjimo angoje, Tin;

| iii) | vidutinis statinis absoliutusis slėgis PDP įėjimo angoje, p
  in; |
| --- | --- |

iii)

vidutinis statinis absoliutusis slėgis PDP įėjimo angoje, p
  in;

| iv) | vidutinis statinis absoliutusis slėgis PDP išėjimo angoje, p
  out; |
| --- | --- |

iv)

vidutinis statinis absoliutusis slėgis PDP išėjimo angoje, p
  out;

| v) | vidutinis PDP sūkių dažnis, n
  PDP; |
| --- | --- |

v)

vidutinis PDP sūkių dažnis, n
  PDP;

| g) | siekiant sumažinti absoliutųjį slėgį PDP įėjimo angoje p
  in, droselio sklendė laipsniškai uždaroma; |
| --- | --- |

g)

siekiant sumažinti absoliutųjį slėgį PDP įėjimo angoje p
  in, droselio sklendė laipsniškai uždaroma;

| h) | siekiant duomenis užregistruoti ne mažiau kaip šešiose droselio padėtyse, kad būtų atsižvelgta į visas įprastomis veikimo sąlygomis galimas slėgio PDP įėjimo angoje vertes, pakartojami 8.1.8.4.2 punkto f ir g papunkčiuose nustatyti veiksmai; |
| --- | --- |

h)

siekiant duomenis užregistruoti ne mažiau kaip šešiose droselio padėtyse, kad būtų atsižvelgta į visas įprastomis veikimo sąlygomis galimas slėgio PDP įėjimo angoje vertes, pakartojami 8.1.8.4.2 punkto f ir g papunkčiuose nustatyti veiksmai;

| i) | PDP kalibruojamas, remiantis surinktais duomenimis ir naudojant VII priede pateiktas lygtis; |
| --- | --- |

i)

PDP kalibruojamas, remiantis surinktais duomenimis ir naudojant VII priede pateiktas lygtis;

| j) | šio punkto f–i papunkčiuose nurodyti veiksmai pakartojami pagal kiekvieną sūkių dažnį, kuriuo veikia PDP; |
| --- | --- |

j)

šio punkto f–i papunkčiuose nurodyti veiksmai pakartojami pagal kiekvieną sūkių dažnį, kuriuo veikia PDP;

| k) | siekiant nustatyti PDP srauto lygtį, taikomą atliekant teršalų išmetimo bandymus, naudojamos VII priedo 3 dalyje (moline mase pagrįstas metodas) arba VII priedo 2 dalyje (mase pagrįstas metodas) pateiktos lygtys; |
| --- | --- |

k)

siekiant nustatyti PDP srauto lygtį, taikomą atliekant teršalų išmetimo bandymus, naudojamos VII priedo 3 dalyje (moline mase pagrįstas metodas) arba VII priedo 2 dalyje (mase pagrįstas metodas) pateiktos lygtys;

| l) | kalibravimas patikrinamas atliekant CVS patikrą (t. y. patikrą naudojant propaną), kaip aprašyta 8.1.8.5 punkte; |
| --- | --- |

l)

kalibravimas patikrinamas atliekant CVS patikrą (t. y. patikrą naudojant propaną), kaip aprašyta 8.1.8.5 punkte;

| m) | PDP negalima naudoti, jeigu slėgis įėjimo angoje yra mažesnis nei mažiausioji vertė, užregistruota atliekant kalibravimą. |
| --- | --- |

m)

PDP negalima naudoti, jeigu slėgis įėjimo angoje yra mažesnis nei mažiausioji vertė, užregistruota atliekant kalibravimą.

8.1.8.4.3.   CFV kalibravimas

Siekiant patikrinti kritinio srauto Ventūrio vamzdžio (CFV) pralaidumo koeficientą Cd, CFV sukalibruojamas tikėtino mažiausio statinio skirtuminio slėgio tarp CFV įėjimo ir išėjimo angų sąlygomis. CFV srautmatis kalibruojamas taip:

| a) | sistema sujungiama, kaip parodyta 6.5 paveiksle; |
| --- | --- |

a)

sistema sujungiama, kaip parodyta 6.5 paveiksle;

| b) | orpūtė įjungiama už CFV; |
| --- | --- |

b)

orpūtė įjungiama už CFV;

| c) | kol CFV veikia, CFV įėjimo angoje palaikoma pastovi temperatūra, ± 2 proc. tikslumu atitinkanti vidutinę absoliučiąją įėjimo angos temperatūrą, T
  in; |
| --- | --- |

c)

kol CFV veikia, CFV įėjimo angoje palaikoma pastovi temperatūra, ± 2 proc. tikslumu atitinkanti vidutinę absoliučiąją įėjimo angos temperatūrą, T
  in;

| d) | nuotėkis tarp kalibravimo srautmačio ir CFV turi būti mažesnis kaip 0,3 proc. viso srauto, taikant didžiausią slėgio apribojimą; |
| --- | --- |

d)

nuotėkis tarp kalibravimo srautmačio ir CFV turi būti mažesnis kaip 0,3 proc. viso srauto, taikant didžiausią slėgio apribojimą;

| e) | kintamasis droselis nustatomas taip, kad būtų visiškai atidarytas. Užuot naudojus kintamąjį droselį, slėgį už CFV galima keisti keičiant orpūčių sūkių dažnį arba sukuriant reguliuojamą nuotėkį. Pažymėtina, kad nesant apkrovos kai kurių orpūčių veikimas yra ribotas; |
| --- | --- |

e)

kintamasis droselis nustatomas taip, kad būtų visiškai atidarytas. Užuot naudojus kintamąjį droselį, slėgį už CFV galima keisti keičiant orpūčių sūkių dažnį arba sukuriant reguliuojamą nuotėkį. Pažymėtina, kad nesant apkrovos kai kurių orpūčių veikimas yra ribotas;

| f) | CFV veikia bent 3 min., kad sistema stabilizuotųsi. CFV toliau veikiant, bent 30 s registruojami apie kiekvieną iš šių dydžių renkami duomenys ir užrašomos vidutinės jų vertės:






  i) | etaloninio srautmačio vidutinis srautas,



  ; |
| --- | --- | --- |

f)

CFV veikia bent 3 min., kad sistema stabilizuotųsi. CFV toliau veikiant, bent 30 s registruojami apie kiekvieną iš šių dydžių renkami duomenys ir užrašomos vidutinės jų vertės:

i)

Formula

| ii) | kitas variantas – vidutinis rasos taškas kalibravimo oro sąlygomis, T
  dew. VII priede nurodytos prielaidos, kurias leidžiama taikyti atliekant išmetamųjų teršalų kiekio matavimus; |
| --- | --- |

ii)

kitas variantas – vidutinis rasos taškas kalibravimo oro sąlygomis, T
  dew. VII priede nurodytos prielaidos, kurias leidžiama taikyti atliekant išmetamųjų teršalų kiekio matavimus;

| iii) | vidutinė temperatūra Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje, T
  in; |
| --- | --- |

iii)

vidutinė temperatūra Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje, T
  in;

| iv) | vidutinis statinis absoliutusis slėgis Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje, p
  in; |
| --- | --- |

iv)

vidutinis statinis absoliutusis slėgis Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje, p
  in;

| v) | vidutinis statinis skirtuminis slėgis tarp CFV įėjimo ir išėjimo angų, Δp
  CFV; |
| --- | --- |

v)

vidutinis statinis skirtuminis slėgis tarp CFV įėjimo ir išėjimo angų, Δp
  CFV;

| g) | siekiant sumažinti absoliutųjį slėgį CFV įėjimo angoje p
  in, droselio sklendė laipsniškai uždaroma; |
| --- | --- |

g)

siekiant sumažinti absoliutųjį slėgį CFV įėjimo angoje p
  in, droselio sklendė laipsniškai uždaroma;

| h) | siekiant vidutinius duomenis užregistruoti mažiausiai dešimtyje droselio padėčių taip, kad būtų išbandytas kuo didesnis per bandymą tikėtinas intervalas Δp
  CFV, šio punkto f ir g papunkčiuose nustatyti veiksmai pakartojami. Kai kalibruojant taikomi patys mažiausi slėgio apribojimai, kalibravimo komponentų arba CVS komponentų pašalinti nereikalaujama; |
| --- | --- |

h)

siekiant vidutinius duomenis užregistruoti mažiausiai dešimtyje droselio padėčių taip, kad būtų išbandytas kuo didesnis per bandymą tikėtinas intervalas Δp
  CFV, šio punkto f ir g papunkčiuose nustatyti veiksmai pakartojami. Kai kalibruojant taikomi patys mažiausi slėgio apribojimai, kalibravimo komponentų arba CVS komponentų pašalinti nereikalaujama;

| i) | nustatomas C
  d ir leidžiamas didžiausias slėgio rodiklis r, kaip aprašyta VII priede; |
| --- | --- |

i)

nustatomas C
  d ir leidžiamas didžiausias slėgio rodiklis r, kaip aprašyta VII priede;

| j) | CFV srautui nustatyti per teršalų išmetimo bandymą taikomas C
  d. CFV nenaudojamas, jeigu r yra didesnis už leidžiamą didžiausią vertę, kaip nustatyta VII priede; |
| --- | --- |

j)

CFV srautui nustatyti per teršalų išmetimo bandymą taikomas C
  d. CFV nenaudojamas, jeigu r yra didesnis už leidžiamą didžiausią vertę, kaip nustatyta VII priede;

| k) | kalibravimas patikrinamas atliekant CVS patikrą (t. y. patikrą naudojant propaną), kaip aprašyta 8.1.8.5 punkte; |
| --- | --- |

k)

kalibravimas patikrinamas atliekant CVS patikrą (t. y. patikrą naudojant propaną), kaip aprašyta 8.1.8.5 punkte;

| l) | jeigu CVS sutvarkomas taip, kad vienu metu lygiagrečiai būtų galima naudoti daugiau nei vieną CFV, CVS sukalibruojamas vienu iš šių būdų:






  i) | kiekvienas CVF derinys kalibruojamas pagal šios dalies ir VII priedo nuostatas. VII priede pateiktos srauto apskaičiavimo, pasirinkus šį variantą, instrukcijos; |
| --- | --- | --- |

l)

jeigu CVS sutvarkomas taip, kad vienu metu lygiagrečiai būtų galima naudoti daugiau nei vieną CFV, CVS sukalibruojamas vienu iš šių būdų:

i)

kiekvienas CVF derinys kalibruojamas pagal šios dalies ir VII priedo nuostatas. VII priede pateiktos srauto apskaičiavimo, pasirinkus šį variantą, instrukcijos;

| ii) | kiekvienas CVF kalibruojamas pagal šio punkto ir VII priedo nuostatas. VII priede pateiktos srauto apskaičiavimo, pasirinkus šį variantą, instrukcijos. |
| --- | --- |

ii)

kiekvienas CVF kalibruojamas pagal šio punkto ir VII priedo nuostatas. VII priede pateiktos srauto apskaičiavimo, pasirinkus šį variantą, instrukcijos.

8.1.8.4.4.   SSV kalibravimas

Ikigarsinis Ventūrio vamzdis (SSV) kalibruojamas, siekiant nustatyti jo kalibravimo koeficientą C
  d tikėtinam slėgio įėjimo angoje intervalui. SSV srautmatis kalibruojamas taip:

| a) | sistema sujungiama, kaip parodyta 6.5 paveikle; |
| --- | --- |

a)

sistema sujungiama, kaip parodyta 6.5 paveikle;

| b) | orpūtė įjungiama už SSV; |
| --- | --- |

b)

orpūtė įjungiama už SSV;

| c) | nuotėkis tarp kalibravimo srautmačio ir SSV turi būti mažesnis kaip 0,3 proc. viso srauto, taikant didžiausią slėgio apribojimą; |
| --- | --- |

c)

nuotėkis tarp kalibravimo srautmačio ir SSV turi būti mažesnis kaip 0,3 proc. viso srauto, taikant didžiausią slėgio apribojimą;

| d) | kol SSV veikia, SSV įėjimo angoje palaikoma pastovi temperatūra, ± 2 proc. tikslumu atitinkanti vidutinę absoliučiąją įėjimo angos temperatūrą, T
  in; |
| --- | --- |

d)

kol SSV veikia, SSV įėjimo angoje palaikoma pastovi temperatūra, ± 2 proc. tikslumu atitinkanti vidutinę absoliučiąją įėjimo angos temperatūrą, T
  in;

| e) | nustatomas didesnis kintamojo droselio arba kintamojo greičio orpūtės srautas nei atliekant bandymus tikėtinas didžiausias srautas. Srauto negalima ekstrapoliuoti, naudojant nekalibruotas vertes, todėl rekomenduojama nustatyti, kad SSV tūtoje Reinoldso skaičius Re, taikant didžiausią kalibruotą srautą, būtų didesnis už atliekant bandymus tikėtiną didžiausią Re; |
| --- | --- |

e)

nustatomas didesnis kintamojo droselio arba kintamojo greičio orpūtės srautas nei atliekant bandymus tikėtinas didžiausias srautas. Srauto negalima ekstrapoliuoti, naudojant nekalibruotas vertes, todėl rekomenduojama nustatyti, kad SSV tūtoje Reinoldso skaičius Re, taikant didžiausią kalibruotą srautą, būtų didesnis už atliekant bandymus tikėtiną didžiausią Re;

| f) | SSV veikia bent 3 min., kad sistema stabilizuotųsi. SSV toliau veikiant, bent 30 s registruojami apie kiekvieną iš šių dydžių renkami duomenys ir užrašomos vidutinės jų vertės:






  i) | etaloninio srautmačio vidutinis srautas,



  ; |
| --- | --- | --- |

f)

SSV veikia bent 3 min., kad sistema stabilizuotųsi. SSV toliau veikiant, bent 30 s registruojami apie kiekvieną iš šių dydžių renkami duomenys ir užrašomos vidutinės jų vertės:

i)

Formula

| ii) | kitas variantas – vidutinis rasos taškas kalibravimo oro sąlygomis, T
  dew. VII priede nurodytos leidžiamos prielaidos; |
| --- | --- |

ii)

kitas variantas – vidutinis rasos taškas kalibravimo oro sąlygomis, T
  dew. VII priede nurodytos leidžiamos prielaidos;

| iii) | vidutinė temperatūra Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje, T
  in; |
| --- | --- |

iii)

vidutinė temperatūra Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje, T
  in;

| iv) | vidutinis statinis absoliutusis slėgis Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje, p
  in; |
| --- | --- |

iv)

vidutinis statinis absoliutusis slėgis Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje, p
  in;

| v) | statinis skirtuminis slėgis tarp statinio slėgio Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje ir statinio slėgio Ventūrio vamzdžio tūtoje, Δp
  SSV; |
| --- | --- |

v)

statinis skirtuminis slėgis tarp statinio slėgio Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje ir statinio slėgio Ventūrio vamzdžio tūtoje, Δp
  SSV;

| g) | siekiant sumažinti srautą, droselio sklendė laipsniškai uždaroma arba orpūtės sūkių dažnis sumažinamas; |
| --- | --- |

g)

siekiant sumažinti srautą, droselio sklendė laipsniškai uždaroma arba orpūtės sūkių dažnis sumažinamas;

| h) | norint užregistruoti bent dešimties srautų vertes, šio punkto f ir g papunkčiuose nustatyti veiksmai pakartojami; |
| --- | --- |

h)

norint užregistruoti bent dešimties srautų vertes, šio punkto f ir g papunkčiuose nustatyti veiksmai pakartojami;

| i) | remiantis surinktais duomenimis ir taikant VII priede pateiktas lygtis, nustatoma funkcinė Cd ir Re santykio forma; |
| --- | --- |

i)

remiantis surinktais duomenimis ir taikant VII priede pateiktas lygtis, nustatoma funkcinė Cd ir Re santykio forma;

| j) | kalibravimas patikrinamas, atliekant CVS patikrą (t. y. patikrą naudojant propaną), kaip aprašyta 8.1.8.5 punkte, naudojant naująją C
  d ir Re santykio lygtį; |
| --- | --- |

j)

kalibravimas patikrinamas, atliekant CVS patikrą (t. y. patikrą naudojant propaną), kaip aprašyta 8.1.8.5 punkte, naudojant naująją C
  d ir Re santykio lygtį;

| k) | SSV naudojamas tik mažiausio ir didžiausio kalibruoto srauto intervalo ribose; |
| --- | --- |

k)

SSV naudojamas tik mažiausio ir didžiausio kalibruoto srauto intervalo ribose;

| l) | norint nustatyti SSV srautą, atliekant bandymą naudojamos VII priedo 3 dalyje (moline mase pagrįstas metodas) arba VII priedo 2 dalyje (mase pagrįstas metodas) pateiktos lygtys. |
| --- | --- |

l)

norint nustatyti SSV srautą, atliekant bandymą naudojamos VII priedo 3 dalyje (moline mase pagrįstas metodas) arba VII priedo 2 dalyje (mase pagrįstas metodas) pateiktos lygtys.

8.1.8.4.5.   Viršgarsinis kalibravimas (rezervuota)

6.5 pav.

Praskiestų išmetamųjų dujų CVS kalibravimo schemos

Kintamo greičio pūstuvas

Etaloninis srautmatis

Orpūtė

Slėgio kontrolė už itaiso

Kintamasis droselis

Etaloninis srautmatis

Kintamasis droselis

Etaloninis srautmatis

8.1.8.5.   CVS ir periodinio ėminių ėmiklio patikra (patikra naudojant propaną)

8.1.8.5.1.   Įžanga

| a) | Patikra naudojant propaną taikoma kaip CVS patikra, siekiant nustatyti, ar nėra išmatuotų praskiestų išmetamųjų dujų srauto verčių nukrypimų. Patikra naudojant propaną taip pat taikoma kaip periodinio ėminių ėmiklio patikra, siekiant nustatyti, ar nėra periodinio ėminių ėmimo sistemos, kuria ėminys ištraukiamas iš CVS, kaip aprašyta šio punkto f papunktyje, nukrypimų. Remiantis gerąja inžinerine praktika ir saugos reikalavimais, atliekant šį patikrinimą galima naudoti ne propaną, o kitas dujas, tokias kaip CO2 arba CO. Jei patikra naudojant propaną nepavyksta, tai gali būti vienos ar kelių problemų požymis, o joms išspręsti gali prireikti taisomųjų veiksmų:






  i) | analizatorius netinkamai sukalibruotas. FID analizatorius perkalibruojamas, sutaisomas arba pakeičiamas kitu; |
| --- | --- | --- |

a)

Patikra naudojant propaną taikoma kaip CVS patikra, siekiant nustatyti, ar nėra išmatuotų praskiestų išmetamųjų dujų srauto verčių nukrypimų. Patikra naudojant propaną taip pat taikoma kaip periodinio ėminių ėmiklio patikra, siekiant nustatyti, ar nėra periodinio ėminių ėmimo sistemos, kuria ėminys ištraukiamas iš CVS, kaip aprašyta šio punkto f papunktyje, nukrypimų. Remiantis gerąja inžinerine praktika ir saugos reikalavimais, atliekant šį patikrinimą galima naudoti ne propaną, o kitas dujas, tokias kaip CO2 arba CO. Jei patikra naudojant propaną nepavyksta, tai gali būti vienos ar kelių problemų požymis, o joms išspręsti gali prireikti taisomųjų veiksmų:

i)

analizatorius netinkamai sukalibruotas. FID analizatorius perkalibruojamas, sutaisomas arba pakeičiamas kitu;

| ii) | pagal 8.1.8.7 punktą tikrinamas nuotėkis CVS tunelyje, prie jungčių, tvirtiklių ir HC ėminių ėmimo sistemoje; |
| --- | --- |

ii)

pagal 8.1.8.7 punktą tikrinamas nuotėkis CVS tunelyje, prie jungčių, tvirtiklių ir HC ėminių ėmimo sistemoje;

| iii) | pagal 9.2.2 punktą atliekama prasto maišymo patikra; |
| --- | --- |

iii)

pagal 9.2.2 punktą atliekama prasto maišymo patikra;

| iv) | pagal 7.3.1.2 punktą atliekama ėminių ėmimo sistemos užteršimo angliavandeniliais patikra; |
| --- | --- |

iv)

pagal 7.3.1.2 punktą atliekama ėminių ėmimo sistemos užteršimo angliavandeniliais patikra;

| v) | pasikeičia CVS kalibravimas. Pagal 8.1.8.4 punktą CVS srautmatis sukalibruojamas in situ; |
| --- | --- |

v)

pasikeičia CVS kalibravimas. Pagal 8.1.8.4 punktą CVS srautmatis sukalibruojamas in situ;

| vi) | kitos problemos, susijusios su CVS arba ėminių ėmimo patikros aparatine ar programine įranga. Patikrinama, ar CVS sistemoje, CVS patikros aparatinėje ar programinėje įrangoje nėra nukrypimų; |
| --- | --- |

vi)

kitos problemos, susijusios su CVS arba ėminių ėmimo patikros aparatine ar programine įranga. Patikrinama, ar CVS sistemoje, CVS patikros aparatinėje ar programinėje įrangoje nėra nukrypimų;

| b) | patikrai naudojant propaną naudojama etaloninė C3H8, naudojamų CVS kaip pėdsakinės dujos, masė arba etaloninis srautas. Jeigu naudojamas etaloninis srautas, atsižvelgiama į visą neidealiųjų C3H8 dujų poveikį etaloniniame srautmatyje. VII priedo 2 dalyje (mase pagrįstas metodas) arba VII priedo 3 dalyje (moline mase pagrįstas metodas) aprašoma, kaip kalibruoti ir naudoti tam tikrus srautmačius. Pagal 8.1.8.5 punktą ir VII priedą idealiųjų dujų prielaidos negalima taikyti. Per patikrą naudojant propaną, įpurkštų C3H8 dujų masė, apskaičiuota atlikus HC ir CVS srauto matavimus, palyginama su atskaitos verte. |
| --- | --- |

b)

patikrai naudojant propaną naudojama etaloninė C3H8, naudojamų CVS kaip pėdsakinės dujos, masė arba etaloninis srautas. Jeigu naudojamas etaloninis srautas, atsižvelgiama į visą neidealiųjų C3H8 dujų poveikį etaloniniame srautmatyje. VII priedo 2 dalyje (mase pagrįstas metodas) arba VII priedo 3 dalyje (moline mase pagrįstas metodas) aprašoma, kaip kalibruoti ir naudoti tam tikrus srautmačius. Pagal 8.1.8.5 punktą ir VII priedą idealiųjų dujų prielaidos negalima taikyti. Per patikrą naudojant propaną, įpurkštų C3H8 dujų masė, apskaičiuota atlikus HC ir CVS srauto matavimus, palyginama su atskaitos verte.

8.1.8.5.2.   Nustatyto propano kiekio įleidimo į CVS sistemą metodas

Bendras CVS ėminių ėmimo ir analizės sistemos tikslumas nustatomas į įprastu režimu veikiančią sistemą įleidžiant žinomos masės dujinį teršalą. Teršalas analizuojamas, jo masė apskaičiuojama pagal VII priedo nuostatas. Pasirenkamas vienas iš šių metodų:

| a) | matavimas gravimetriniu metodu atliekamas taip: ± 0,01 g tikslumu nustatoma nedidelio baliono, pripildyto anglies monoksido arba propano, masė.Į sistemą leidžiant anglies monoksidą arba propaną, maždaug 5–10 minučių CVS sistema naudojama taip, kaip ir per įprastą teršalų išmetimo bandymą Išleistų grynųjų dujų kiekis nustatomas pagal masių skirtumą. Dujų ėminys analizuojamas įprasta įranga (naudojamas ėminių ėmimo maišas arba integravimo metodas) ir apskaičiuojama dujų masė; |
| --- | --- |

a)

matavimas gravimetriniu metodu atliekamas taip: ± 0,01 g tikslumu nustatoma nedidelio baliono, pripildyto anglies monoksido arba propano, masė.Į sistemą leidžiant anglies monoksidą arba propaną, maždaug 5–10 minučių CVS sistema naudojama taip, kaip ir per įprastą teršalų išmetimo bandymą Išleistų grynųjų dujų kiekis nustatomas pagal masių skirtumą. Dujų ėminys analizuojamas įprasta įranga (naudojamas ėminių ėmimo maišas arba integravimo metodas) ir apskaičiuojama dujų masė;

| b) | matavimas kritinio srauto tūta atliekamas taip: nustatytas grynųjų dujų (anglies monoksido arba propano) kiekis per kalibruotą kritinio srauto tūtą įleidžiamas į CVS sistemą. Jei įleidimo angoje slėgis pakankamai didelis, kritinio srauto tūta reguliuojamas srautas nepriklauso nuo slėgio tūtos išėjimo angoje (kritinis srautas). Maždaug 5–10 min. CVS sistema naudojama taip, kaip atliekant įprastą teršalų išmetimo bandymą. Dujų ėminys analizuojamas įprasta įranga (naudojamas ėminių ėmimo maišas arba integravimo metodas) ir apskaičiuojama dujų masė. |
| --- | --- |

b)

matavimas kritinio srauto tūta atliekamas taip: nustatytas grynųjų dujų (anglies monoksido arba propano) kiekis per kalibruotą kritinio srauto tūtą įleidžiamas į CVS sistemą. Jei įleidimo angoje slėgis pakankamai didelis, kritinio srauto tūta reguliuojamas srautas nepriklauso nuo slėgio tūtos išėjimo angoje (kritinis srautas). Maždaug 5–10 min. CVS sistema naudojama taip, kaip atliekant įprastą teršalų išmetimo bandymą. Dujų ėminys analizuojamas įprasta įranga (naudojamas ėminių ėmimo maišas arba integravimo metodas) ir apskaičiuojama dujų masė.

8.1.8.5.3.   Pasirengimas patikrai naudojant propaną

Patikrai naudojant propaną pasirengiama taip:

| a) | jeigu vietoj etaloninio srauto naudojama C3H8 etaloninė masė, balionas pripildomas C3H8 dujomis. Nustatyta C3H8 dujomis pripildyto baliono atskaitos masė turi atitikti numatytą naudoti C3H8 kiekį ± 0,5 proc. tikslumu; |
| --- | --- |

a)

jeigu vietoj etaloninio srauto naudojama C3H8 etaloninė masė, balionas pripildomas C3H8 dujomis. Nustatyta C3H8 dujomis pripildyto baliono atskaitos masė turi atitikti numatytą naudoti C3H8 kiekį ± 0,5 proc. tikslumu;

| b) | parenkami reikiami CVS ir C3H8 srautai; |
| --- | --- |

b)

parenkami reikiami CVS ir C3H8 srautai;

| c) | pasirenkama C3H8 įpurškimo į CVS anga. Pasirenkama anga, kuri būtų kuo arčiau vietos, kurioje variklio išmetamųjų teršalų sistemoje atliekamas CVS. C3H8 balionas prijungiamas prie įpurškimo sistemos; |
| --- | --- |

c)

pasirenkama C3H8 įpurškimo į CVS anga. Pasirenkama anga, kuri būtų kuo arčiau vietos, kurioje variklio išmetamųjų teršalų sistemoje atliekamas CVS. C3H8 balionas prijungiamas prie įpurškimo sistemos;

| d) | CVS veikia ir yra stabilizuojamas; |
| --- | --- |

d)

CVS veikia ir yra stabilizuojamas;

| e) | visi ėminių ėmimo sistemos šilumokaičiai iš anksto pašildomi arba ataušinami; |
| --- | --- |

e)

visi ėminių ėmimo sistemos šilumokaičiai iš anksto pašildomi arba ataušinami;

| f) | šildomoms arba aušinamoms sudedamosioms dalims, pvz., ėminių ėmimo linijoms, filtrams, aušintuvams ir siurbliams leidžiama stabilizuotis darbinės temperatūros sąlygomis; |
| --- | --- |

f)

šildomoms arba aušinamoms sudedamosioms dalims, pvz., ėminių ėmimo linijoms, filtrams, aušintuvams ir siurbliams leidžiama stabilizuotis darbinės temperatūros sąlygomis;

| g) | jeigu taikoma, pagal 8.1.8.7 punktą atliekama nuotėkio dėl sumažėjusio slėgio HC ėminių ėmimo sistemoje patikra. |
| --- | --- |

g)

jeigu taikoma, pagal 8.1.8.7 punktą atliekama nuotėkio dėl sumažėjusio slėgio HC ėminių ėmimo sistemoje patikra.

8.1.8.5.4.   Pasirengimas patikrai HC ėminių ėmimo sistemoje naudojant propaną

Nuotėkio dėl sumažėjusio slėgio HC ėminių ėmimo sistemoje patikrą galima atlikti pagal šio punkto g papunktį. Jeigu taikoma ši procedūra, galima taikyti 7.3.1.2 punkte nustatytą užteršimo HC procedūrą. Jeigu nuotėkio dėl sumažėjusio slėgio HC ėminių ėmimo sistemoje patikra pagal g punktą neatliekama, nustatoma HC ėminių ėmimo sistemos nulinė vertė bei matavimo intervalas ir patikrinama tarša:

| a) | pasirenkamas mažiausias HC analizatoriaus intervalas, kuriame galima išmatuoti tikėtiną C3H8 koncentraciją CVS tikslais ir C3H8 srauto vertes; |
| --- | --- |

a)

pasirenkamas mažiausias HC analizatoriaus intervalas, kuriame galima išmatuoti tikėtiną C3H8 koncentraciją CVS tikslais ir C3H8 srauto vertes;

| b) | pro analizatoriaus angą įleidžiant nulinės vertės nustatymo orą, nustatoma HC analizatoriaus nulinė vertė; |
| --- | --- |

b)

pro analizatoriaus angą įleidžiant nulinės vertės nustatymo orą, nustatoma HC analizatoriaus nulinė vertė;

| c) | pro analizatoriaus angą įleidžiant patikros dujas C3H8, nustatomas HC analizatoriaus matavimo intervalas; |
| --- | --- |

c)

pro analizatoriaus angą įleidžiant patikros dujas C3H8, nustatomas HC analizatoriaus matavimo intervalas;

| d) | į HC zondą arba HC zondo ir tiekimo linijos jungtį tiekiamas perteklinis nulinės vertės nustatymo oro srautas; |
| --- | --- |

d)

į HC zondą arba HC zondo ir tiekimo linijos jungtį tiekiamas perteklinis nulinės vertės nustatymo oro srautas;

| e) | stabili HC koncentracija HC ėminių ėmimo sistemoje matuojama kaip perteklinio nulinės vertės nustatymo oro srautai. Periodinio HC matavimo atveju pripildoma periodinio ėminių ėmimo talpa (pvz., maišas) ir išmatuojama HC pertekliaus koncentracija; |
| --- | --- |

e)

stabili HC koncentracija HC ėminių ėmimo sistemoje matuojama kaip perteklinio nulinės vertės nustatymo oro srautai. Periodinio HC matavimo atveju pripildoma periodinio ėminių ėmimo talpa (pvz., maišas) ir išmatuojama HC pertekliaus koncentracija;

| f) | jeigu HC pertekliaus koncentracija viršija 2 μmol/mol, procedūros negalima tęsti, kol nepašalinama tarša. Nustatomas taršos šaltinis ir imamasi taisomųjų priemonių, pvz., sistema išvaloma arba užterštos ėminio dalys pakeičiamos kitomis; |
| --- | --- |

f)

jeigu HC pertekliaus koncentracija viršija 2 μmol/mol, procedūros negalima tęsti, kol nepašalinama tarša. Nustatomas taršos šaltinis ir imamasi taisomųjų priemonių, pvz., sistema išvaloma arba užterštos ėminio dalys pakeičiamos kitomis;

| g) | jeigu HC pertekliaus koncentracija neviršija 2 μmol/mol, ši vertė užregistruojama kaip x
  HCinit ir naudojama taikant pataisą dėl užteršimo HC, kaip aprašyta VII priedo 2 dalyje (mase pagrįstas metodas) arba VII priedo 3 dalyje (moline mase pagrįstas metodas). |
| --- | --- |

g)

jeigu HC pertekliaus koncentracija neviršija 2 μmol/mol, ši vertė užregistruojama kaip x
  HCinit ir naudojama taikant pataisą dėl užteršimo HC, kaip aprašyta VII priedo 2 dalyje (mase pagrįstas metodas) arba VII priedo 3 dalyje (moline mase pagrįstas metodas).

8.1.8.5.5.   Patikros naudojant propaną atlikimas

| a) | Patikra naudojant propaną atliekama taip:






  i) | jei HC ėminiai imami periodiniu būdu, prijungiamos švarios laikyklos, pvz., ištuštinti maišai; |
| --- | --- | --- |

a)

Patikra naudojant propaną atliekama taip:

i)

jei HC ėminiai imami periodiniu būdu, prijungiamos švarios laikyklos, pvz., ištuštinti maišai;

| ii) | HC matavimo prietaisai naudojami pagal prietaisų gamintojų instrukcijas; |
| --- | --- |

ii)

HC matavimo prietaisai naudojami pagal prietaisų gamintojų instrukcijas;

| iii) | jeigu numatoma taikyti pataisą dėl skiedimo oro foninės koncentracijos, išmatuojama ir užregistruojama foninė HC koncentracija skiedimo ore; |
| --- | --- |

iii)

jeigu numatoma taikyti pataisą dėl skiedimo oro foninės koncentracijos, išmatuojama ir užregistruojama foninė HC koncentracija skiedimo ore;

| iv) | nustatoma nulinė visų integravimo prietaisų vertė; |
| --- | --- |

iv)

nustatoma nulinė visų integravimo prietaisų vertė;

| v) | pradedama imti ėminius ir įjungiami visi srauto integravimo įtaisai; |
| --- | --- |

v)

pradedama imti ėminius ir įjungiami visi srauto integravimo įtaisai;

| vi) | C3H8 dujos paleidžiamos tekėti pasirinkta sparta. Jeigu naudojamas etaloninis C3H8 srautas, pradedamas šio srauto integravimas; |
| --- | --- |

vi)

C3H8 dujos paleidžiamos tekėti pasirinkta sparta. Jeigu naudojamas etaloninis C3H8 srautas, pradedamas šio srauto integravimas;

| vii) | C3H8 leidžiama toliau tekėti tol, kol dujų priteka bent tiek, kad būtų galima tiksliai nustatyti etaloninių C3H8 ir išmatuotų C3H8 kiekį; |
| --- | --- |

vii)

C3H8 leidžiama toliau tekėti tol, kol dujų priteka bent tiek, kad būtų galima tiksliai nustatyti etaloninių C3H8 ir išmatuotų C3H8 kiekį;

| viii) | C3H8 balionas užsukamas, o ėminių ėmimas tęsiamas tiek laiko, kad būtų galima atsižvelgti į delsą dėl ėminių tekėjimo ir analizatoriaus atsako trukmės; |
| --- | --- |

viii)

C3H8 balionas užsukamas, o ėminių ėmimas tęsiamas tiek laiko, kad būtų galima atsižvelgti į delsą dėl ėminių tekėjimo ir analizatoriaus atsako trukmės;

| ix) | ėminių ėmimas baigiamas, visi srauto integravimo įtaisai sustabdomi; |
| --- | --- |

ix)

ėminių ėmimas baigiamas, visi srauto integravimo įtaisai sustabdomi;

| b) | jeigu matavimui naudojama kritinio srauto tūta, vietoj 8.1.8.5.5 punkto a papunktyje nustatyto metodo patikrą naudojant propaną galima atlikti taip:






  i) | jei HC ėminiai imami periodiniu būdu, prijungiamos švarios laikyklos, pvz., ištuštinti maišai; |
| --- | --- | --- |

b)

jeigu matavimui naudojama kritinio srauto tūta, vietoj 8.1.8.5.5 punkto a papunktyje nustatyto metodo patikrą naudojant propaną galima atlikti taip:

i)

jei HC ėminiai imami periodiniu būdu, prijungiamos švarios laikyklos, pvz., ištuštinti maišai;

| ii) | HC matavimo prietaisai naudojami pagal prietaisų gamintojų instrukcijas; |
| --- | --- |

ii)

HC matavimo prietaisai naudojami pagal prietaisų gamintojų instrukcijas;

| iii) | jeigu numatoma taikyti pataisą dėl skiedimo oro foninės koncentracijos, išmatuojama ir užregistruojama foninė HC koncentracija skiedimo ore; |
| --- | --- |

iii)

jeigu numatoma taikyti pataisą dėl skiedimo oro foninės koncentracijos, išmatuojama ir užregistruojama foninė HC koncentracija skiedimo ore;

| iv) | nustatoma nulinė visų integravimo prietaisų vertė; |
| --- | --- |

iv)

nustatoma nulinė visų integravimo prietaisų vertė;

| v) | etaloninio C3H8 baliono turinys išleidžiamas pasirinkta sparta; |
| --- | --- |

v)

etaloninio C3H8 baliono turinys išleidžiamas pasirinkta sparta;

| vi) | pradedama imti ėminius ir, gavus patvirtinimą, kad HC koncentracija stabilizavosi, įjungiami visi srauto integravimo įtaisai; |
| --- | --- |

vi)

pradedama imti ėminius ir, gavus patvirtinimą, kad HC koncentracija stabilizavosi, įjungiami visi srauto integravimo įtaisai;

| vii) | cilindro turinys leidžiamas tol, kol C3H8 priteka bent tiek, kad būtų galima tiksliai nustatyti etaloninių C3H8 ir išmatuotų C3H8 kiekį; |
| --- | --- |

vii)

cilindro turinys leidžiamas tol, kol C3H8 priteka bent tiek, kad būtų galima tiksliai nustatyti etaloninių C3H8 ir išmatuotų C3H8 kiekį;

| viii) | visi integravimo įtaisai sustabdomi; |
| --- | --- |

viii)

visi integravimo įtaisai sustabdomi;

| ix) | etaloninis C3H8 balionas užsukamas. |
| --- | --- |

ix)

etaloninis C3H8 balionas užsukamas.

8.1.8.5.6.   Patikros naudojant propaną vertinimas

Po bandymo atliekama ši procedūra:

| a) | jeigu ėminiai imti periodiniu būdu, periodiniu būdu surinkti ėminiai išanalizuojami kuo anksčiau; |
| --- | --- |

a)

jeigu ėminiai imti periodiniu būdu, periodiniu būdu surinkti ėminiai išanalizuojami kuo anksčiau;

| b) | išanalizavus HC, taikoma taršos ir fono pataisa; |
| --- | --- |

b)

išanalizavus HC, taikoma taršos ir fono pataisa;

| c) | kaip nustatyta VII priede, remiantis CVS ir HC duomenimis ir taikant bendrą C3H8 molinę masę M
  C3H8, o ne tikrąją HC molinę masę M
  HC, apskaičiuojama visa C3H8 masė; |
| --- | --- |

c)

kaip nustatyta VII priede, remiantis CVS ir HC duomenimis ir taikant bendrą C3H8 molinę masę M
  C3H8, o ne tikrąją HC molinę masę M
  HC, apskaičiuojama visa C3H8 masė;

| d) | jeigu naudojama atskaitos masė (gravimetrinis metodas), propano balione masė nustatoma ± 0,5 proc. tikslumu, o C3H8 atskaitos masė nustatoma tuščio propano baliono masę atėmus iš pilno propano baliono masės. Jeigu naudojama kritinio srauto tūta (ja matuojama), propano masė nustatoma srautą padauginus iš bandymo trukmės; |
| --- | --- |

d)

jeigu naudojama atskaitos masė (gravimetrinis metodas), propano balione masė nustatoma ± 0,5 proc. tikslumu, o C3H8 atskaitos masė nustatoma tuščio propano baliono masę atėmus iš pilno propano baliono masės. Jeigu naudojama kritinio srauto tūta (ja matuojama), propano masė nustatoma srautą padauginus iš bandymo trukmės;

| e) | C3H8 atskaitos masė atimama iš apskaičiuotos masės. Jeigu šis skirtumas sudaro ne daugiau kaip ± 3,0 proc. atskaitos masės, laikoma, kad CVS patikra sėkminga. |
| --- | --- |

e)

C3H8 atskaitos masė atimama iš apskaičiuotos masės. Jeigu šis skirtumas sudaro ne daugiau kaip ± 3,0 proc. atskaitos masės, laikoma, kad CVS patikra sėkminga.

8.1.8.5.7.   Antrinio KD skiedimo sistemos patikra

Kai reikia pakartoti patikrą naudojant propaną ir patikrinti antrinio KD skiedimo sistemą, ši patikra atliekama a–d punktuose nustatyta tvarka:

| a) | HC ėminių ėmimo sistema sukonfigūruojama taip, kad ėminį būtų galima paimti šalia periodinio ėminių ėmiklio laikyklos (pvz., KD filtro). Jeigu šioje vietoje absoliutusis slėgis yra per mažas, kad būtų galima paimti HC ėminį, HC ėminį galima paimti iš periodinio ėminių ėmiklio siurblio išmetimo angos. Ėminius iš siurblio išmetimo angos reikia imti atsargiai, nes dėl siurblio nuotėkio už periodinio ėminių ėmiklio srautmačio, kuris kitais atvejais yra priimtinas, bus gautas klaidingas rezultatas, kad patikra naudojant propaną nepavyko; |
| --- | --- |

a)

HC ėminių ėmimo sistema sukonfigūruojama taip, kad ėminį būtų galima paimti šalia periodinio ėminių ėmiklio laikyklos (pvz., KD filtro). Jeigu šioje vietoje absoliutusis slėgis yra per mažas, kad būtų galima paimti HC ėminį, HC ėminį galima paimti iš periodinio ėminių ėmiklio siurblio išmetimo angos. Ėminius iš siurblio išmetimo angos reikia imti atsargiai, nes dėl siurblio nuotėkio už periodinio ėminių ėmiklio srautmačio, kuris kitais atvejais yra priimtinas, bus gautas klaidingas rezultatas, kad patikra naudojant propaną nepavyko;

| b) | patikra naudojant propaną pakartojama, kaip aprašyta šiame punkte, tačiau HC ėminiai imami iš periodinio ėminių ėmiklio; |
| --- | --- |

b)

patikra naudojant propaną pakartojama, kaip aprašyta šiame punkte, tačiau HC ėminiai imami iš periodinio ėminių ėmiklio;

| c) | C3H8 masė apskaičiuojama, atsižvelgiant į visą antrinį skiedimą periodiniame ėminių ėmiklyje; |
| --- | --- |

c)

C3H8 masė apskaičiuojama, atsižvelgiant į visą antrinį skiedimą periodiniame ėminių ėmiklyje;

| d) | C3H8 atskaitos masė atimama iš apskaičiuotos masės. Jeigu šis skirtumas sudaro ne daugiau kaip ± 5,0 proc. atskaitos masės, laikoma, kad periodinio ėminių ėmiklio patikra sėkminga. Kitais atvejais imamasi taisomųjų veiksmų. |
| --- | --- |

d)

C3H8 atskaitos masė atimama iš apskaičiuotos masės. Jeigu šis skirtumas sudaro ne daugiau kaip ± 5,0 proc. atskaitos masės, laikoma, kad periodinio ėminių ėmiklio patikra sėkminga. Kitais atvejais imamasi taisomųjų veiksmų.

8.1.8.5.8.   Ėminių džiovintuvo patikra

Jeigu ėminių džiovintuvo išėjimo angoje yra įtaisytas drėgnio jutiklis rasos taškui nenutrūkstamai stebėti ir užtikrinama, kad drėgnis džiovintuvo išėjimo angoje būtų mažesnis už mažiausias vertes, taikomas atliekant aušinimo, trukdžių ir kompensavimo patikras, ši patikra netaikoma.

| a) | Jeigu vandeniui iš dujų ėminių pašalinti naudojamas ėminių džiovintuvas, kaip tai leidžiama daryti pagal 9.3.2.3.1 punktą, šiluminių aušintuvų veiksmingumo patikra atliekama juos įrengus ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. Osmosinių membraninių džiovintuvų veiksmingumas tikrinamas juos įrengus, atlikus svarbius techninės priežiūros darbus ir per 35 bandymų dienas. |
| --- | --- |

a)

Jeigu vandeniui iš dujų ėminių pašalinti naudojamas ėminių džiovintuvas, kaip tai leidžiama daryti pagal 9.3.2.3.1 punktą, šiluminių aušintuvų veiksmingumo patikra atliekama juos įrengus ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. Osmosinių membraninių džiovintuvų veiksmingumas tikrinamas juos įrengus, atlikus svarbius techninės priežiūros darbus ir per 35 bandymų dienas.

| b) | Vanduo gali slopinti analizatoriaus savybę tinkamai matuoti matuotiną išmetamųjų teršalų sudedamąją dalį, todėl jis kartais pašalinamas prieš dujų ėminiui patenkant į analizatorių. Pavyzdžiui, taikant smūginį aušinimą, vanduo gali sukelti neigiamuosius CLD atsako į NOx trukdžius ir teigiamuosius NDIR analizatoriaus trukdžius bei atsaką, panašų į CO. |
| --- | --- |

b)

Vanduo gali slopinti analizatoriaus savybę tinkamai matuoti matuotiną išmetamųjų teršalų sudedamąją dalį, todėl jis kartais pašalinamas prieš dujų ėminiui patenkant į analizatorių. Pavyzdžiui, taikant smūginį aušinimą, vanduo gali sukelti neigiamuosius CLD atsako į NOx trukdžius ir teigiamuosius NDIR analizatoriaus trukdžius bei atsaką, panašų į CO.

| c) | Ėminių džiovintuvas turi atitikti 9.3.2.3.1 punkte išdėstytas specifikacijas dėl rasos taško T
  dew ir absoliučiojo slėgio p
  total už osmosinio membraninio džiovintuvo arba šiluminio aušintuvo. |
| --- | --- |

c)

Ėminių džiovintuvas turi atitikti 9.3.2.3.1 punkte išdėstytas specifikacijas dėl rasos taško T
  dew ir absoliučiojo slėgio p
  total už osmosinio membraninio džiovintuvo arba šiluminio aušintuvo.

| d) | Siekiant nustatyti ėminių džiovintuvo veiksmingumą, taikomas toliau aprašytas ėminių džiovintuvo patikros metodas arba, remiantis gerąja inžinerine praktika, parengiamas kitoks protokolas:






  i) | iš politetrafluoretileno (PTFE) arba nerūdijančio plieno vamzdžių padaromos reikiamos jungtys; |
| --- | --- | --- |

d)

Siekiant nustatyti ėminių džiovintuvo veiksmingumą, taikomas toliau aprašytas ėminių džiovintuvo patikros metodas arba, remiantis gerąja inžinerine praktika, parengiamas kitoks protokolas:

i)

iš politetrafluoretileno (PTFE) arba nerūdijančio plieno vamzdžių padaromos reikiamos jungtys;

| ii) | N2 arba išvalytas oras barbotuojami į distiliuotą vandenį sandariame inde, kuriame dujos sudrėkinamos iki imant išmetamųjų teršalų ėminius apskaičiuoto aukščiausio ėminių rasos taško; |
| --- | --- |

ii)

N2 arba išvalytas oras barbotuojami į distiliuotą vandenį sandariame inde, kuriame dujos sudrėkinamos iki imant išmetamųjų teršalų ėminius apskaičiuoto aukščiausio ėminių rasos taško;

| iii) | sudrėkintos dujos įleidžiamos prieš ėminių džiovintuvą; |
| --- | --- |

iii)

sudrėkintos dujos įleidžiamos prieš ėminių džiovintuvą;

| iv) | už indo palaikoma bent 5 oC už jų rasos tašką didesnė sudrėkintų dujų temperatūra; |
| --- | --- |

iv)

už indo palaikoma bent 5 oC už jų rasos tašką didesnė sudrėkintų dujų temperatūra;

| v) | siekiant patikrinti, ar tai yra imant išmetamųjų teršalų ėminius apskaičiuotas aukščiausias ėminių rasos taškas, kuo arčiau ėminių džiovintuvo įėjimo angos išmatuojamas sudrėkintų dujų rasos taškas T
  dew ir slėgis p
  total; |
| --- | --- |

v)

siekiant patikrinti, ar tai yra imant išmetamųjų teršalų ėminius apskaičiuotas aukščiausias ėminių rasos taškas, kuo arčiau ėminių džiovintuvo įėjimo angos išmatuojamas sudrėkintų dujų rasos taškas T
  dew ir slėgis p
  total;

| vi) | kuo arčiau ėminių džiovintuvo išėjimo angos išmatuojami sudrėkintų dujų rasos taškas T
  dew ir slėgis p
  total; |
| --- | --- |

vi)

kuo arčiau ėminių džiovintuvo išėjimo angos išmatuojami sudrėkintų dujų rasos taškas T
  dew ir slėgis p
  total;

| vii) | ėminių džiovintuvas atitinka patikros kriterijus, jeigu šios dalies d punkto vi papunktyje nurodytas rezultatas yra mažesnis už rasos tašką, atitinkantį dydį, gautą prie 9.3.2.3.1 punkte nustatytose ėminių džiovintuvo specifikacijose nurodytos vertės pridėjus 2 oC, arba jeigu d punkto vi papunktyje nurodyta molinė frakcija yra mažesnė už dydį, gautą prie atitinkamos ėminių džiovintuvo specifikacijose nurodytos vertės pridėjus 0,002 mol/mol arba 0,2 tūrio proc. Pažymėtina, kad atliekant šią patikrą, ėminių rasos taškas išreiškiamas absoliučiąja temperatūra, Kelvino laipsniais. |
| --- | --- |

vii)

ėminių džiovintuvas atitinka patikros kriterijus, jeigu šios dalies d punkto vi papunktyje nurodytas rezultatas yra mažesnis už rasos tašką, atitinkantį dydį, gautą prie 9.3.2.3.1 punkte nustatytose ėminių džiovintuvo specifikacijose nurodytos vertės pridėjus 2 oC, arba jeigu d punkto vi papunktyje nurodyta molinė frakcija yra mažesnė už dydį, gautą prie atitinkamos ėminių džiovintuvo specifikacijose nurodytos vertės pridėjus 0,002 mol/mol arba 0,2 tūrio proc. Pažymėtina, kad atliekant šią patikrą, ėminių rasos taškas išreiškiamas absoliučiąja temperatūra, Kelvino laipsniais.

8.1.8.6.   Periodinis dalies KD ir susijusių nepraskiestų išmetamųjų dujų srauto matavimo sistemų kalibravimas

8.1.8.6.1.   Skirtuminio srauto matavimo specifikacijos

Dalies srauto skiedimo sistemose, siekiant ištraukti proporcinį nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminį, ypač svarbus ėminių srauto q
  mp tikslumas, jeigu jis nustatomas matuojant skirtuminį srautą, o ne tiesiogiai, kaip parodyta (6-20) lygtyje:

| q
  m
  p = q
  m
  dew – q
  m
  dw | (6-20) |
| --- | --- |

q
  m
  p = q
  m
  dew – q
  m
  dw

(6-20)

čia:

| qm

  p | į dalies srauto skiedimo sistemą patenkantis išmetamųjų dujų ėminio masės srautas; |
| --- | --- |
| qm

  dw | skiedimo oro masės srautas (pagal drėgną orą); |
| qm

  dew | praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas pagal drėgnas dujas. |

qm

  p

į dalies srauto skiedimo sistemą patenkantis išmetamųjų dujų ėminio masės srautas;

qm

  dw

skiedimo oro masės srautas (pagal drėgną orą);

qm

  dew

praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas pagal drėgnas dujas.

Šiuo atveju didžiausia skirtumo paklaida turi būti tokia, kad, kai skiedimo santykis yra mažesnis kaip 15, q
  mp tikslumas būtų ± 5 proc. Ją galima apskaičiuoti imant kiekvieno prietaiso vidutines kvadratines paklaidas.

Priimtiną q
  mp tikslumą galima užtikrinti vienu iš šių metodų:

| a) | qmdew
  ir q
  mdw absoliučiosios tikslumo vertės yra ± 0,2 proc.; tuo garantuojama, kad q
  mp tikslumas, kai skiedimo santykis yra 15, būtų ≤5 proc. Tačiau jei skiedimo santykis būtų didesnis, paklaida padidėtų; |
| --- | --- |

a)

qmdew
  ir q
  mdw absoliučiosios tikslumo vertės yra ± 0,2 proc.; tuo garantuojama, kad q
  mp tikslumas, kai skiedimo santykis yra 15, būtų ≤5 proc. Tačiau jei skiedimo santykis būtų didesnis, paklaida padidėtų;

| b) | q
  mdw, atsižvelgiant į q
  mdew, kalibravimas atliekamas taip, kad būtų užtikrinamas toks q
  mp tikslumas, kaip nurodyta a punkte. Išsamesnė informacija pateikiama 8.1.8.6.2 punkte; |
| --- | --- |

b)

q
  mdw, atsižvelgiant į q
  mdew, kalibravimas atliekamas taip, kad būtų užtikrinamas toks q
  mp tikslumas, kaip nurodyta a punkte. Išsamesnė informacija pateikiama 8.1.8.6.2 punkte;

| c) | q
  mp tikslumas nustatomas netiesiogiai, atsižvelgiant į skiedimo santykio tikslumą, kuris nustatomas pėdsakinėmis dujomis, pvz., CO2. Reikia taikyti a punkte nurodytam metodui lygiavertį q
  mp tikslumo nustatymo metodą; |
| --- | --- |

c)

q
  mp tikslumas nustatomas netiesiogiai, atsižvelgiant į skiedimo santykio tikslumą, kuris nustatomas pėdsakinėmis dujomis, pvz., CO2. Reikia taikyti a punkte nurodytam metodui lygiavertį q
  mp tikslumo nustatymo metodą;

| d) | qmdew
  ir q
  mdw absoliutusis tikslumas yra ± 2 proc. visos skalės, didžiausia q
  mdew ir q
  mdw skirtumo paklaida – 0,2 proc., o tiesiškumo paklaida – ± 0,2 proc. didžiausios per bandymą užregistruotos q
  mdew vertės. |
| --- | --- |

d)

qmdew
  ir q
  mdw absoliutusis tikslumas yra ± 2 proc. visos skalės, didžiausia q
  mdew ir q
  mdw skirtumo paklaida – 0,2 proc., o tiesiškumo paklaida – ± 0,2 proc. didžiausios per bandymą užregistruotos q
  mdew vertės.

8.1.8.6.2.   Skirtuminio srauto matavimo kalibravimas

Norint ištraukti proporcinį nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminį, dalies srauto skiedimo sistema periodiškai kalibruojama tarptautinius ir (arba) nacionalinius standartus atitinkančiu tiksliu srautmačiu. Srautmatis arba srauto matavimo prietaisai kalibruojami taikant vieną iš toliau nurodytų procedūrų taip, kad per zondą į tunelį tekantis qm

  p srautas atitiktų 8.1.8.6.1 punkte nustatytus tikslumo reikalavimus.

| a) | qm

  dw srautmatis nuosekliai sujungiamas su qm

  dew srautmačiu, abiejų srautmačių skirtumas kalibruojamas ne mažiau kaip pagal 5 nuostačius, srauto vertes tolygiai paskirstant nuo mažiausios bandymui atlikti naudotos qm

  dw vertės iki bandymui atlikti naudotos qm

  dew vertės. Skiedimo tunelį galima aplenkti; |
| --- | --- |

a)

qm

  dw srautmatis nuosekliai sujungiamas su qm

  dew srautmačiu, abiejų srautmačių skirtumas kalibruojamas ne mažiau kaip pagal 5 nuostačius, srauto vertes tolygiai paskirstant nuo mažiausios bandymui atlikti naudotos qm

  dw vertės iki bandymui atlikti naudotos qm

  dew vertės. Skiedimo tunelį galima aplenkti;

| b) | kalibruotas srauto įtaisas nuosekliai sujungiamas su qm

  dew srautmačiu ir patikrinamas bandymui atlikti naudotos vertės tikslumas. Kalibruoto srauto įtaisas nuosekliai sujungiamas su qm

  dw srautmačiu, tada ne mažiau kaip pagal penkis nuostačius, atitinkančius skiedimo santykį nuo 3 iki 15, ir atsižvelgiant į bandymui atlikti naudotą qm

  dew, patikrinamas tikslumas; |
| --- | --- |

b)

kalibruotas srauto įtaisas nuosekliai sujungiamas su qm

  dew srautmačiu ir patikrinamas bandymui atlikti naudotos vertės tikslumas. Kalibruoto srauto įtaisas nuosekliai sujungiamas su qm

  dw srautmačiu, tada ne mažiau kaip pagal penkis nuostačius, atitinkančius skiedimo santykį nuo 3 iki 15, ir atsižvelgiant į bandymui atlikti naudotą qm

  dew, patikrinamas tikslumas;

| c) | tiekimo linija TL (žr. 6.7 pav.) atjungiamas nuo išmetimo sistemos ir prie tiekimo linijos prijungiamas kalibruotas srauto matavimo įtaisas, kurio intervalas yra tinkamas qm

  p matuoti. Tada nustatoma bandymui naudojama qm

  dew vertė ir paeiliui nustatomos bent penkios qm

  dw vertės, atitinkančios skiedimo santykį nuo 3 iki 15. Kitas variantas – naudojamas specialus kalibruoto srauto kelias, kuriuo apeinamas tunelis, tačiau, kaip ir darant tikrąjį bandymą, turi būti užtikrinama, kad per atitinkamus matuoklius tekėtų visas srautas ir skiedimo oro srautas; |
| --- | --- |

c)

tiekimo linija TL (žr. 6.7 pav.) atjungiamas nuo išmetimo sistemos ir prie tiekimo linijos prijungiamas kalibruotas srauto matavimo įtaisas, kurio intervalas yra tinkamas qm

  p matuoti. Tada nustatoma bandymui naudojama qm

  dew vertė ir paeiliui nustatomos bent penkios qm

  dw vertės, atitinkančios skiedimo santykį nuo 3 iki 15. Kitas variantas – naudojamas specialus kalibruoto srauto kelias, kuriuo apeinamas tunelis, tačiau, kaip ir darant tikrąjį bandymą, turi būti užtikrinama, kad per atitinkamus matuoklius tekėtų visas srautas ir skiedimo oro srautas;

| d) | pėdsakinės dujos tiekiamos į išmetimo sistemos tiekimo liniją TL. Šios pėdsakinės dujos gali būti išmetamųjų dujų sudedamoji dalis, pvz., CO2 arba NOx. Pėdsakinių dujų sudedamoji dalis išmatuojama, jas praskiedus tunelyje. Tai daroma imant penkis skiedimo santykius nuo 3 iki 15. Ėminio srauto tikslumas nustatomas pagal skiedimo santykį r
  d ir pagal (6-21) lygtį:







  q
  m
  p = q
  m
  dew /r
  d | (6-21) |
| --- | --- | --- |

d)

pėdsakinės dujos tiekiamos į išmetimo sistemos tiekimo liniją TL. Šios pėdsakinės dujos gali būti išmetamųjų dujų sudedamoji dalis, pvz., CO2 arba NOx. Pėdsakinių dujų sudedamoji dalis išmatuojama, jas praskiedus tunelyje. Tai daroma imant penkis skiedimo santykius nuo 3 iki 15. Ėminio srauto tikslumas nustatomas pagal skiedimo santykį r
  d ir pagal (6-21) lygtį:

q
  m
  p = q
  m
  dew /r
  d

(6-21)

Norint garantuoti qm

  p tikslumą, atsižvelgiama į dujų analizatorių tikslumą.

8.1.8.6.3.   Specialieji skirtuminio srauto matavimo reikalavimai

Matavimo ir kontrolės problemoms nustatyti ir tinkamam dalies srauto skiedimo sistemos veikimui patikrinti labai rekomenduojama tikrinti anglies srautą, naudojant tikrąsias išmetamąsias dujas. Anglies srauto patikra turėtų būti atliekama bent kas kartą, kai sumontuojamas naujas variklis arba padaromas reikšmingas bandymo įrangos konfigūracijos pakeitimas.

Variklis turi dirbti didžiausiu sukimo momentu ir sūkių dažniu arba kuriuo nors kitu pastovios būsenos režimu, kuriuo dirbant gaunama 5 proc. arba daugiau CO2. Kai veikia dalies srauto skiedimo sistema, skiedimo koeficientas turi būti maždaug 15 su 1.

Jeigu atliekama anglies srauto patikra, taikomas VII priedo 2 priedėlis. Anglies srauto vertės apskaičiuojamos pagal VII priedo 2 priedėlyje pateiktas lygtis. Visos anglies srauto vertės viena nuo kitos neturėtų skirtis daugiau kaip 5 proc.

8.1.8.6.3.1.   Patikra prieš bandymą

Patikra prieš bandymą atliekama prieš dvi valandas iki bandymo toliau aprašytu būdu.

Srautmačių tikslumas tikrinamas tuo pačiu būdu kaip kalibruojant (žr. 8.1.8.6.2 punktą) ne mažiau kaip dviejuose taškuose, įskaitant srauto qm

  dw vertes, kurios atitinka skiedimo santykius nuo 5 iki 15, taikytus per bandymą naudotai qm

  dew vertei.

Jei pagal 8.1.8.6.2 punkte nurodyto kalibravimo įrašus galima įrodyti, kad srautmačio kalibravimas išlieka stabilus ilgesnį laiką, patikros prieš bandymą galima neatlikti.

8.1.8.6.3.2.   Transformacijos trukmės nustatymas

Sistemos parametrai transformacijos trukmei įvertinti turi būti tokie patys, kaip atliekant matavimą per bandymą. Šio priedo 5 priedėlio 2.4 punkte ir 6-11 paveiksle nurodyta transformacijos trukmė nustatoma taikant toliau aprašytą metodą.

Atskiras etaloninis srautmatis, kurio matavimo intervalas yra tinkamas pro zondą tekančiam srautui, nuosekliai ir arti sujungiamas su zondu. Šio srautmačio transformacijos trukmė turi būti mažesnė nei 100 ms, esant srauto pokyčio dydžiui, naudojamam atsako trukmei matuoti, ir srautmatis turi pakankamai mažai riboti srauto slėgį, kad, remiantis gerąja inžinerine praktika, nebūtų jaučiamas poveikis dinaminėms dalies srauto skiedimo sistemos charakteristikoms. Į dalies srauto skiedimo sistemą įleidžiamas išmetamųjų dujų srautas (arba oro srautas, jei skaičiuojamas išmetamųjų dujų srautas) keičiamas pakopomis nuo mažo srauto iki bent 90 proc. visos skalės. Naudojamas toks pat pakopinio keitimo paleidimo įtaisas, koks naudotas išankstiniam reguliavimui pradėti darant tikrąjį bandymą. Išmetamųjų dujų srauto pakopinio keitimo impulsas ir srautmačio atsakas registruojami ne mažesniu kaip 10 Hz dažniu.

Pagal šiuos duomenis apskaičiuojama dalies srauto skiedimo sistemos transformacijos trukmė, kuri apibrėžiama kaip laikas nuo pakopinio keitimo impulso pradžios iki taško, atitinkančio 50 proc. srautmačio atsako. Panašiai nustatoma qm

  p signalo (t. y. išmetamųjų dujų ėminių srauto į dalies srauto skiedimo sistemą) ir qm

  ew,i signalo (t. y. išmetamųjų dujų srautmačiu tiekiamo išmetamųjų dujų masės srauto, skaičiuojamo pagal drėgnas dujas) transformacijos trukmė. Šie signalai naudojami po kiekvieno bandymo atliekamai regresijos analizei (žr. 8.2.1.2 punktą).

Apskaičiavimas kartojamas bent penkiems didėjimo ir mažėjimo impulsams, tada apskaičiuojamas rezultatų vidurkis. Iš šios vertės atimama etaloninio srautmačio vidinės transformacijos trukmė (< 100 ms). Jeigu reikalinga išankstinė kontrolė, dalies srauto skiedimo sistemos išankstinė vertė taikoma pagal 8.2.1.2 punktą.

8.1.8.7.   Vakuuminės dalies nuotėkio patikra

8.1.8.7.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Ėminių ėmimo sistemą įrengus pirmą kartą, po tokių svarbių techninės priežiūros darbų, kaip priešfiltrio keitimas, ir per 8 valandas prieš kiekvieną darbo ciklo seką patikrinama, ar nėra reikšmingų vakuuminės dalies nuotėkių; tuo tikslu atliekamas vienas iš šioje dalyje aprašytų nuotėkio bandymų. Ši patikra netaikoma jokiai CVS skiedimo sistemos viso srauto daliai.

8.1.8.7.2.   Matavimo principai

Nuotėkį galima nustatyti vienu iš šių būdų: matuojant mažą srauto dalį, kai srautas turi būti nulinis, nustatant žinomos koncentracijos patikros dujų praskiedimą, kai jos teka ėminių ėmimo sistemos vakuumine dalimi, arba matuojant, ar padidėjo vakuuminės sistemos slėgis.

8.1.8.7.3.   Mažo srauto nuotėkio bandymas

Ar ėminių ėmimo sistemoje nėra mažo srauto nuotėkių tikrinama taip:

| a) | vienu iš toliau nurodytų būdų užsandarinamas sistemos zondo galas:






  i) | ant ėminių ėmimo zondo galo uždedamas dangtelis arba kamštis; |
| --- | --- | --- |

a)

vienu iš toliau nurodytų būdų užsandarinamas sistemos zondo galas:

i)

ant ėminių ėmimo zondo galo uždedamas dangtelis arba kamštis;

| ii) | tiekimo linija prie zondo atjungiama ir uždaroma dangteliu arba kamščiu; |
| --- | --- |

ii)

tiekimo linija prie zondo atjungiama ir uždaroma dangteliu arba kamščiu;

| iii) | uždaromas tarp zondo ir tiekimo linijos įmontuotas sandarus vožtuvas; |
| --- | --- |

iii)

uždaromas tarp zondo ir tiekimo linijos įmontuotas sandarus vožtuvas;

| b) | visi vakuumo siurbliai turi veikti. Po stabilizavimo patikrinama, ar srautas ėminių ėmimo sistemos vakuuminėje dalyje yra mažesnis nei 0,5 proc. sistemos srauto įprastomis naudojimo sąlygomis. Sistemos srauto įprastomis naudojimo sąlygomis artiniu gali būti laikomi tipiški analizatoriaus ir apėjimo srautai. |
| --- | --- |

b)

visi vakuumo siurbliai turi veikti. Po stabilizavimo patikrinama, ar srautas ėminių ėmimo sistemos vakuuminėje dalyje yra mažesnis nei 0,5 proc. sistemos srauto įprastomis naudojimo sąlygomis. Sistemos srauto įprastomis naudojimo sąlygomis artiniu gali būti laikomi tipiški analizatoriaus ir apėjimo srautai.

8.1.8.7.4.   Nuotėkio bandymas tikrinant patikros dujų praskiedimą

Šiam bandymui galima naudoti bet kurį dujų analizatorių. Jeigu šiam bandymui naudojamas FID, bet koks užteršimas HC ėminių ėmimo sistemoje koreguojamas pagal VII priedo 2 arba 3 dalies nuostatas dėl HC nustatymo. Kad būtų išvengta klaidinančių rezultatų, naudojami analizatoriai, kuriais su šiam bandymui naudojamomis patikros dujomis galima užtikrinti ne mažesnį kaip 0,5 proc. arba didesnį pakartojamumą. Vakuuminės dalies nuotėkio patikra atliekama taip:

| a) | dujų analizatorius paruošiamas taip pat, kaip teršalų išmetimo bandymui; |
| --- | --- |

a)

dujų analizatorius paruošiamas taip pat, kaip teršalų išmetimo bandymui;

| b) | į analizatoriaus angą tiekiamos patikros dujos; patikrinama, ar patikros dujų koncentracijos matavimas atitinka tikėtinąjį matavimo tikslumą ir pakartojamumą; |
| --- | --- |

b)

į analizatoriaus angą tiekiamos patikros dujos; patikrinama, ar patikros dujų koncentracijos matavimas atitinka tikėtinąjį matavimo tikslumą ir pakartojamumą;

| c) | perviršio patikros dujos nukreipiamos į vieną iš šių ėminių ėmimo sistemos vietų:






  i) | ėminių ėmimo zondo galą; |
| --- | --- | --- |

c)

perviršio patikros dujos nukreipiamos į vieną iš šių ėminių ėmimo sistemos vietų:

i)

ėminių ėmimo zondo galą;

| ii) | tiekimo linija prie zondo jungties atjungiama, o perviršio patikros dujos nukreipiamos į atvirąjį tiekimo linijos galą; |
| --- | --- |

ii)

tiekimo linija prie zondo jungties atjungiama, o perviršio patikros dujos nukreipiamos į atvirąjį tiekimo linijos galą;

| iii) | tarp zondo ir tiekimo linijos įmontuojamas trieigis vožtuvas; |
| --- | --- |

iii)

tarp zondo ir tiekimo linijos įmontuojamas trieigis vožtuvas;

| d) | patikrinama, ar išmatuotos perviršio patikros dujų koncentracijos ir patikros dujų koncentracijos skirtumas neviršija ± 0,5 proc. Jeigu išmatuotoji vertė yra mažesnė už tikėtinąją – yra nuotėkis, o didesnė vertė gali būti patikros dujų arba paties analizatoriaus problemos požymis. Tai, kad išmatuotoji vertė yra didesnė už tikėtinąją, nėra nuotėkio požymis. |
| --- | --- |

d)

patikrinama, ar išmatuotos perviršio patikros dujų koncentracijos ir patikros dujų koncentracijos skirtumas neviršija ± 0,5 proc. Jeigu išmatuotoji vertė yra mažesnė už tikėtinąją – yra nuotėkis, o didesnė vertė gali būti patikros dujų arba paties analizatoriaus problemos požymis. Tai, kad išmatuotoji vertė yra didesnė už tikėtinąją, nėra nuotėkio požymis.

8.1.8.7.5.   Nuotėkio patikra nykstant vakuumui

Norint atlikti šį bandymą, vakuuminė ėminių ėmimo sistemos dalis veikiama vakuumu, o sistemos nuotėkio greitis nustatomas pagal naudoto vakuumo nykimą. Atliekant šį bandymą, įsitikinama, ar vakuuminės ėminių ėmimo sistemos dalies tūris yra ± 10 proc. jos tikrojo tūrio. Atliekant šį bandymą, naudojami 8.1 ir 9.4 punktuose išdėstytas specifikacijas atitinkantys matavimo prietaisai.

Nuotėkio patikra nykstant vakuumui atliekama taip:

| a) | vienu iš nurodytų būdų sistemos zondo galas užsandarinamas kuo arčiau zondo įėjimo angos:






  i) | ant ėminių ėmimo zondo galo uždedamas dangtelis arba kamštis; |
| --- | --- | --- |

a)

vienu iš nurodytų būdų sistemos zondo galas užsandarinamas kuo arčiau zondo įėjimo angos:

i)

ant ėminių ėmimo zondo galo uždedamas dangtelis arba kamštis;

| ii) | tiekimo linija prie zondo atjungiama ir uždaroma dangteliu arba kamščiu; |
| --- | --- |

ii)

tiekimo linija prie zondo atjungiama ir uždaroma dangteliu arba kamščiu;

| iii) | uždaromas tarp zondo ir tiekimo linijos įmontuotas sandarus vožtuvas; |
| --- | --- |

iii)

uždaromas tarp zondo ir tiekimo linijos įmontuotas sandarus vožtuvas;

| b) | visi vakuumo siurbliai turi veikti. Sudaromas įprastas veikimo sąlygas atitinkantis vakuumas. Jeigu naudojami ėminių maišai, įprastinę ėminių maišo išsiurbimo procedūrą rekomenduojama kartoti du kartus, kad kuo labiau sumažėtų savaiminis tūris; |
| --- | --- |

b)

visi vakuumo siurbliai turi veikti. Sudaromas įprastas veikimo sąlygas atitinkantis vakuumas. Jeigu naudojami ėminių maišai, įprastinę ėminių maišo išsiurbimo procedūrą rekomenduojama kartoti du kartus, kad kuo labiau sumažėtų savaiminis tūris;

| c) | ėminių siurbliai išjungiami, o sistema užsandarinama. Išmatuojamas ir užregistruojamas absoliutusis savaiminių dujų slėgis ir, jei norima, absoliučioji sistemos temperatūra. Palaukiama pakankamai laiko, kad stabilizuotųsi visi pereinamieji rezultatai ir kad 0,5 proc. nuotėkis galėtų sukelti slėgio pokytį, kuris būtų bent dešimt kartų didesnis už slėgio relės skiriamąją gebą. Dar kartą užregistruojamas slėgis ir, jei norima, temperatūra; |
| --- | --- |

c)

ėminių siurbliai išjungiami, o sistema užsandarinama. Išmatuojamas ir užregistruojamas absoliutusis savaiminių dujų slėgis ir, jei norima, absoliučioji sistemos temperatūra. Palaukiama pakankamai laiko, kad stabilizuotųsi visi pereinamieji rezultatai ir kad 0,5 proc. nuotėkis galėtų sukelti slėgio pokytį, kuris būtų bent dešimt kartų didesnis už slėgio relės skiriamąją gebą. Dar kartą užregistruojamas slėgis ir, jei norima, temperatūra;

| d) | nuotėkio srautas apskaičiuojamas, remiantis prielaida, kad išsiurbto maišo tūrio vertės lygios nuliui, ir žinomomis ėminių ėmimo sistemos tūrio vertėmis, pradiniu ir galutiniu slėgiais, neprivalomos apskaičiuoti temperatūros vertėmis ir praėjusiu laiku. Pagal (6-22) lygtį patikrinama, ar nuotėkio srautas nykstant vakuumui yra mažesnis nei 0,5 proc. sistemos srauto įprastomis naudojimo sąlygomis: | (6-22) |
| --- | --- | --- |

d)

nuotėkio srautas apskaičiuojamas, remiantis prielaida, kad išsiurbto maišo tūrio vertės lygios nuliui, ir žinomomis ėminių ėmimo sistemos tūrio vertėmis, pradiniu ir galutiniu slėgiais, neprivalomos apskaičiuoti temperatūros vertėmis ir praėjusiu laiku. Pagal (6-22) lygtį patikrinama, ar nuotėkio srautas nykstant vakuumui yra mažesnis nei 0,5 proc. sistemos srauto įprastomis naudojimo sąlygomis:

Formula

(6-22)

čia:

| qV

  leak | nuotėkio srautas nykstant vakuumui (mol/s); |
| --- | --- |
| V
  vac | vakuuminės ėminių ėmimo sistemos dalies geometrinis tūris (m3); |
| R | molinė dujų konstanta (J/(mol·K)); |
| p
  2 | absoliutusis slėgis vakuuminėje dalyje, kai laikas yra t
  2 (Pa); |
| T
  2 | absoliučioji temperatūra vakuuminėje dalyje, kai laikas yra t
  2 (K); |
| p
  1 | absoliutusis slėgis vakuuminėje dalyje, kai laikas yra t
  1 (Pa); |
| T
  1 | absoliučioji temperatūra vakuuminėje dalyje, kai laikas yra t
  1 (K); |
| t
  2 | nuotėkio patikros nykstant vakuumui bandymo pabaigos laikas (s); |
| t
  1 | nuotėkio patikros nykstant vakuumui bandymo pradžios laikas (s). |

qV

  leak

nuotėkio srautas nykstant vakuumui (mol/s);

V
  vac

vakuuminės ėminių ėmimo sistemos dalies geometrinis tūris (m3);

R

molinė dujų konstanta (J/(mol·K));

p
  2

absoliutusis slėgis vakuuminėje dalyje, kai laikas yra t
  2 (Pa);

T
  2

absoliučioji temperatūra vakuuminėje dalyje, kai laikas yra t
  2 (K);

p
  1

absoliutusis slėgis vakuuminėje dalyje, kai laikas yra t
  1 (Pa);

T
  1

absoliučioji temperatūra vakuuminėje dalyje, kai laikas yra t
  1 (K);

t
  2

nuotėkio patikros nykstant vakuumui bandymo pabaigos laikas (s);

t
  1

nuotėkio patikros nykstant vakuumui bandymo pradžios laikas (s).

8.1.9.   CO ir CO2 matavimas

8.1.9.1.   H2O trukdžių patikra, kai naudojami CO2 NDIR analizatoriai

8.1.9.1.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Jeigu CO2 matuojamas naudojant NDIR analizatorių, H2O trukdžių poveikis tikrinamas, analizatorių įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.9.1.2.   Matavimo principai

H2O gali trukdyti NDIR analizatoriaus atsakui į CO2. Jei NDIR analizatoriuje taikomi kompensavimo algoritmai, kuriems naudojami kitų dujų matavimo rezultatai, kad būtų užtikrinta atitiktis šios trukdžių patikros reikalavimams, tokie matavimai atliekami tuo pačiu metu, siekiant patikrinti kompensavimo algoritmus analizatoriui atliekant trukdžių patikrą.

8.1.9.1.3.   Sistemos reikalavimai

CO2 NDIR analizatoriuje H2O trukdžiai negali viršyti (0,0 ± 0,4) mmol/mol (tikėtinos vidutinės CO2 koncentracijos).

8.1.9.1.4.   Procedūra

Trukdžių patikra atliekama taip:

| a) | CO2 NDIR analizatorius įjungiamas ir turi veikti, nulinė vertė ir matavimo intervalas nustatomi, kaip prieš teršalų išmetimo bandymą; |
| --- | --- |

a)

CO2 NDIR analizatorius įjungiamas ir turi veikti, nulinė vertė ir matavimo intervalas nustatomi, kaip prieš teršalų išmetimo bandymą;

| b) | barbotuojant į distiliuotą vandenį sandariame inde nulinės vertės nustatymo orą, atitinkantį 9.5.1 punkte išdėstytas specifikacijas, gaunamos sudrėkintos bandymo dujos. Jeigu ėminys per džiovintuvą neleidžiamas, temperatūra inde kontroliuojama, kad H2O lygis būtų bent ne mažesnis kaip per bandymą tikėtinas didžiausias lygis. Jeigu per bandymą ėminys leidžiamas per džiovintuvą, temperatūra inde kontroliuojama, kad H2O lygis būtų bent ne mažesnis kaip 9.3.2.3.1 punkte reikalaujamas lygis; |
| --- | --- |

b)

barbotuojant į distiliuotą vandenį sandariame inde nulinės vertės nustatymo orą, atitinkantį 9.5.1 punkte išdėstytas specifikacijas, gaunamos sudrėkintos bandymo dujos. Jeigu ėminys per džiovintuvą neleidžiamas, temperatūra inde kontroliuojama, kad H2O lygis būtų bent ne mažesnis kaip per bandymą tikėtinas didžiausias lygis. Jeigu per bandymą ėminys leidžiamas per džiovintuvą, temperatūra inde kontroliuojama, kad H2O lygis būtų bent ne mažesnis kaip 9.3.2.3.1 punkte reikalaujamas lygis;

| c) | už indo sudrėkintų bandymo dujų temperatūra palaikoma bent 5 oK didesnė už dujų rasos tašką; |
| --- | --- |

c)

už indo sudrėkintų bandymo dujų temperatūra palaikoma bent 5 oK didesnė už dujų rasos tašką;

| d) | sudrėkintos bandymo dujos įleidžiamos į ėminių ėmimo sistemą. Sudrėkintas bandymo dujas galima įleisti už bet kurio ėminių džiovintuvo, jeigu per bandymą ėminių džiovintuvas yra naudojamas; |
| --- | --- |

d)

sudrėkintos bandymo dujos įleidžiamos į ėminių ėmimo sistemą. Sudrėkintas bandymo dujas galima įleisti už bet kurio ėminių džiovintuvo, jeigu per bandymą ėminių džiovintuvas yra naudojamas;

| e) | sudrėkintų dujų vandens molinė frakcija x
  H2O išmatuojama kuo arčiau analizatoriaus įėjimo angos. Pvz., norint apskaičiuoti x
  H2O, išmatuojamas rasos taškas T
  dew ir absoliutusis slėgis p
  total; |
| --- | --- |

e)

sudrėkintų dujų vandens molinė frakcija x
  H2O išmatuojama kuo arčiau analizatoriaus įėjimo angos. Pvz., norint apskaičiuoti x
  H2O, išmatuojamas rasos taškas T
  dew ir absoliutusis slėgis p
  total;

| f) | remiantis gerąja inžinerine praktika, užtikrinama, kad tiekimo linijose, jungtyse ar vožtuvuose nebūtų kondensato, pradedant vieta, kurioje matuojamas x
  H2O srautas į analizatorių; |
| --- | --- |

f)

remiantis gerąja inžinerine praktika, užtikrinama, kad tiekimo linijose, jungtyse ar vožtuvuose nebūtų kondensato, pradedant vieta, kurioje matuojamas x
  H2O srautas į analizatorių;

| g) | palaukiama, kol analizatoriaus atsakas stabilizuosis. Į stabilizavimo laiką įtraukiamas tiekimo linijos ištuštinimo laikas ir analizatoriaus atsako registravimo laikas; |
| --- | --- |

g)

palaukiama, kol analizatoriaus atsakas stabilizuosis. Į stabilizavimo laiką įtraukiamas tiekimo linijos ištuštinimo laikas ir analizatoriaus atsako registravimo laikas;

| h) | kol analizatoriumi matuojama ėminio koncentracija, 30 s registruojami imties duomenys. Apskaičiuojamas aritmetinis šių duomenų vidurkis. Jeigu ši vertė yra lygi (0,0 ± 0,4) mmol/mol, analizatorius atitinka trukdžių patikros reikalavimus. |
| --- | --- |

h)

kol analizatoriumi matuojama ėminio koncentracija, 30 s registruojami imties duomenys. Apskaičiuojamas aritmetinis šių duomenų vidurkis. Jeigu ši vertė yra lygi (0,0 ± 0,4) mmol/mol, analizatorius atitinka trukdžių patikros reikalavimus.

8.1.9.2.   H2O ir CO2 trukdžių patikra, kai naudojami CO NDIR analizatoriai

8.1.9.2.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Jeigu CO matuojamas naudojant NDIR analizatorių, H2O ir CO2 trukdžių poveikis tikrinamas, analizatorių įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.9.2.2.   Matavimo principai

H2O ir CO2 gali sukelti teigiamuosius NDIR analizatoriaus trukdžius ir atsaką, panašų į CO. Jei NDIR analizatoriuje taikomi kompensavimo algoritmai, kurie naudoja kitų dujų matavimo rezultatus atitikčiai šios trukdžių patikros reikalavimams užtikrinti, tuo pačiu metu šie kiti matavimai atliekami kompensavimo algoritmams per analizatoriaus trukdžių patikrą patikrinti.

8.1.9.2.3.   Sistemos reikalavimai

CO NDIR analizatoriuje bendri H2O ir CO2 trukdžiai turi ± 2 proc. tikslumu atitikti tikėtinąją vidutinę CO koncentraciją.

8.1.9.2.4.   Procedūra

Trukdžių patikra atliekama taip:

| a) | CO NDIR analizatorius įjungiamas ir turi veikti, nulinė vertė ir matavimo intervalas nustatomi, kaip prieš teršalų išmetimo bandymą; |
| --- | --- |

a)

CO NDIR analizatorius įjungiamas ir turi veikti, nulinė vertė ir matavimo intervalas nustatomi, kaip prieš teršalų išmetimo bandymą;

| b) | barbotuojant patikros dujas CO2 į distiliuotą vandenį sandariame inde, gaunamos sudrėkintos bandymo dujos CO2. Jeigu ėminys neleidžiamas per džiovintuvą, temperatūra inde kontroliuojama, kad H2O lygis būtų bent ne mažesnis kaip per bandymą tikėtinas didžiausias lygis. Jeigu per bandymą ėminys leidžiamas per džiovintuvą, temperatūra inde kontroliuojama, kad H2O lygis būtų bent ne mažesnis kaip 9.3.2.3.1.1 punkte reikalaujamas lygis. Naudojamų patikros dujų CO2 koncentracija turi būti bent per bandymą tikėtino didžiausio lygio; |
| --- | --- |

b)

barbotuojant patikros dujas CO2 į distiliuotą vandenį sandariame inde, gaunamos sudrėkintos bandymo dujos CO2. Jeigu ėminys neleidžiamas per džiovintuvą, temperatūra inde kontroliuojama, kad H2O lygis būtų bent ne mažesnis kaip per bandymą tikėtinas didžiausias lygis. Jeigu per bandymą ėminys leidžiamas per džiovintuvą, temperatūra inde kontroliuojama, kad H2O lygis būtų bent ne mažesnis kaip 9.3.2.3.1.1 punkte reikalaujamas lygis. Naudojamų patikros dujų CO2 koncentracija turi būti bent per bandymą tikėtino didžiausio lygio;

| c) | sudrėkintos CO2 bandymo dujos įleidžiamos į ėminių ėmimo sistemą. Sudrėkintas CO2 bandymo dujas galima įleisti už ėminių džiovintuvo, jeigu ėminių džiovintuvas per bandymą naudojamas; |
| --- | --- |

c)

sudrėkintos CO2 bandymo dujos įleidžiamos į ėminių ėmimo sistemą. Sudrėkintas CO2 bandymo dujas galima įleisti už ėminių džiovintuvo, jeigu ėminių džiovintuvas per bandymą naudojamas;

| d) | sudrėkintų dujų vandens molinė frakcija x
  H2O išmatuojama kuo arčiau analizatoriaus įėjimo angos. Pvz., norint apskaičiuoti x
  H2O, išmatuojamas rasos taškas T
  dew ir absoliutusis slėgis p
  total; |
| --- | --- |

d)

sudrėkintų dujų vandens molinė frakcija x
  H2O išmatuojama kuo arčiau analizatoriaus įėjimo angos. Pvz., norint apskaičiuoti x
  H2O, išmatuojamas rasos taškas T
  dew ir absoliutusis slėgis p
  total;

| e) | remiantis gerąja inžinerine praktika, užtikrinama, kad tiekimo linijose, jungtyse ar vožtuvuose nebūtų kondensato, pradedant vieta, kurioje matuojamas x
  H2O srautas į analizatorių; |
| --- | --- |

e)

remiantis gerąja inžinerine praktika, užtikrinama, kad tiekimo linijose, jungtyse ar vožtuvuose nebūtų kondensato, pradedant vieta, kurioje matuojamas x
  H2O srautas į analizatorių;

| f) | palaukiama, kol analizatoriaus atsakas stabilizuosis; |
| --- | --- |

f)

palaukiama, kol analizatoriaus atsakas stabilizuosis;

| g) | kol analizatoriumi matuojama ėminio koncentracija, 30 s registruojamas jos atsakas. Apskaičiuojamas šių duomenų aritmetinis vidurkis; |
| --- | --- |

g)

kol analizatoriumi matuojama ėminio koncentracija, 30 s registruojamas jos atsakas. Apskaičiuojamas šių duomenų aritmetinis vidurkis;

| h) | jeigu šio punkto g papunktyje nurodytas rezultatas atitinka 8.1.9.2.3 punkte nurodytą nuokrypį, analizatorius atitinka trukdžių patikros reikalavimus; |
| --- | --- |

h)

jeigu šio punkto g papunktyje nurodytas rezultatas atitinka 8.1.9.2.3 punkte nurodytą nuokrypį, analizatorius atitinka trukdžių patikros reikalavimus;

| i) | CO2 ir H2O trukdžių procedūras taip pat galima atlikti atskirai. Jei naudojamų CO2 ir H2O lygis aukštesnis nei per bandymą tikėtinas didžiausias lygis, kiekviena gauta trukdžių vertė proporcingai sumažinama ją padauginus iš tikėtinos didžiausios koncentracijos vertės ir per šią procedūrą taikomos faktinės vertės santykio. Galima atlikti atskiras trukdžių procedūros, taikant mažesnę H2O koncentraciją (iki 0,025 mol/mol H2O kiekio) nei didžiausias per bandymą tikėtinas lygis, bet gauta H2O trukdžių vertė proporcingai padidinama ją padauginus iš tikėtinos didžiausios H2O koncentracijos vertės ir per šią procedūrą taikomos faktinės vertės santykio. Abiejų perskaičiuotų trukdžių verčių suma turi atitikti 8.1.9.2.3 punkte nurodytą leidžiamąjį nuokrypį. |
| --- | --- |

i)

CO2 ir H2O trukdžių procedūras taip pat galima atlikti atskirai. Jei naudojamų CO2 ir H2O lygis aukštesnis nei per bandymą tikėtinas didžiausias lygis, kiekviena gauta trukdžių vertė proporcingai sumažinama ją padauginus iš tikėtinos didžiausios koncentracijos vertės ir per šią procedūrą taikomos faktinės vertės santykio. Galima atlikti atskiras trukdžių procedūros, taikant mažesnę H2O koncentraciją (iki 0,025 mol/mol H2O kiekio) nei didžiausias per bandymą tikėtinas lygis, bet gauta H2O trukdžių vertė proporcingai padidinama ją padauginus iš tikėtinos didžiausios H2O koncentracijos vertės ir per šią procedūrą taikomos faktinės vertės santykio. Abiejų perskaičiuotų trukdžių verčių suma turi atitikti 8.1.9.2.3 punkte nurodytą leidžiamąjį nuokrypį.

8.1.10.   Angliavandenilių kiekio matavimas

8.1.10.1.   FID optimizavimas ir tikrinimas

8.1.10.1.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

FID analizatoriai kalibruojami, juos įrengus pirmą kartą. Prireikus, remiantis gerąja inžinerine praktika, kalibravimas kartojamas. Naudojant HC matuojantį FID, atliekama ši procedūra:

| a) | FID atsakas į įvairius angliavandenilius optimizuojamas, analizatorių įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. FID atsakas į propileną ir tolueną, palyginti su propanu, turi būti nuo 0,9 iki 1,1; |
| --- | --- |

a)

FID atsakas į įvairius angliavandenilius optimizuojamas, analizatorių įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus. FID atsakas į propileną ir tolueną, palyginti su propanu, turi būti nuo 0,9 iki 1,1;

| b) | FID atsako į metaną (CH4) koeficientas nustatomas, analizatorių įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus, kaip aprašyta 8.1.10.1.4 punkte; |
| --- | --- |

b)

FID atsako į metaną (CH4) koeficientas nustatomas, analizatorių įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus, kaip aprašyta 8.1.10.1.4 punkte;

| c) | metano (CH4) atsako patikra atliekama per 185 dienas iki bandymo. |
| --- | --- |

c)

metano (CH4) atsako patikra atliekama per 185 dienas iki bandymo.

8.1.10.1.2.   Kalibravimas

Remiantis gerąja inžinerine praktika, pavyzdžiui, atsižvelgiant į FID analizatoriaus gamintojo instrukcijas ir rekomenduojamą FID kalibravimo dažnumą, parengiama kalibravimo procedūra. FID kalibruojamas naudojant 9.5.1 punkte išdėstytas specifikacijas atitinkančias kalibravimo dujas C3H8. Kalibruojama vieną anglies atomą turinčios medžiagos pagrindu (C1).

8.1.10.1.3.   HC FID atsako optimizavimas

Ši procedūra taikoma tik FID analizatoriams, kuriais matuojami HC.

| a) | Atliekant pirminį prietaisų paleidimą ir bazinį veikimo sureguliavimą, naudojant FID degalus ir nulinės vertės nustatymo orą, remiamasi prietaisų gamintojo reikalavimais ir gerąja inžinerine praktika. Šildomų FID temperatūra turi atitikti reikalaujamus veikimo temperatūros intervalus. FID atsakas optimizuojamas, kad labiausiai per teršalų išmetimo bandymus tikėtiname įprasčiausiame analizatoriaus intervale atitiktų angliavandenilių atsako koeficientus ir deguonies trukdžių patikros reikalavimus pagal 8.1.10.1.1 punkto a papunktį ir 8.1.10.2 punktą. Siekiant tiksliai optimizuoti FID, pagal prietaisų gamintojo rekomendacijas ir gerąją inžinerinę praktiką galima naudoti aukštesnį analizatoriaus matavimo intervalą, jei įprastas analizatoriaus matavimo intervalas yra žemesnis už optimizavimo tikslais prietaisų gamintojo nustatytą mažiausią intervalą; |
| --- | --- |

a)

Atliekant pirminį prietaisų paleidimą ir bazinį veikimo sureguliavimą, naudojant FID degalus ir nulinės vertės nustatymo orą, remiamasi prietaisų gamintojo reikalavimais ir gerąja inžinerine praktika. Šildomų FID temperatūra turi atitikti reikalaujamus veikimo temperatūros intervalus. FID atsakas optimizuojamas, kad labiausiai per teršalų išmetimo bandymus tikėtiname įprasčiausiame analizatoriaus intervale atitiktų angliavandenilių atsako koeficientus ir deguonies trukdžių patikros reikalavimus pagal 8.1.10.1.1 punkto a papunktį ir 8.1.10.2 punktą. Siekiant tiksliai optimizuoti FID, pagal prietaisų gamintojo rekomendacijas ir gerąją inžinerinę praktiką galima naudoti aukštesnį analizatoriaus matavimo intervalą, jei įprastas analizatoriaus matavimo intervalas yra žemesnis už optimizavimo tikslais prietaisų gamintojo nustatytą mažiausią intervalą;

| b) | šildomų FID temperatūra turi atitikti reikalaujamus veikimo temperatūros intervalus. FID atsakas optimizuojamas labiausiai per teršalų išmetimo bandymus tikėtiname įprasčiausiame analizatoriaus matavimo intervale. Degalų ir oro srautus nustačius pagal gamintojo rekomendacijas, į analizatorių tiekiamos patikros dujos; |
| --- | --- |

b)

šildomų FID temperatūra turi atitikti reikalaujamus veikimo temperatūros intervalus. FID atsakas optimizuojamas labiausiai per teršalų išmetimo bandymus tikėtiname įprasčiausiame analizatoriaus matavimo intervale. Degalų ir oro srautus nustačius pagal gamintojo rekomendacijas, į analizatorių tiekiamos patikros dujos;

| c) | optimizavimo tikslais atliekami toliau i–iv punktuose nurodyti veiksmai arba prietaisų gamintojo nustatyta procedūra. Kaip alternatyvą, optimizavimo tikslais galima taikyti SAE dokumente Nr. 770141 nurodytas procedūras;






  i) | atsakas esant tam tikram degalų srautui nustatomas pagal atsako į patikros dujas ir atsako į nulinės vertės nustatymo dujas skirtumą; |
| --- | --- | --- |

c)

optimizavimo tikslais atliekami toliau i–iv punktuose nurodyti veiksmai arba prietaisų gamintojo nustatyta procedūra. Kaip alternatyvą, optimizavimo tikslais galima taikyti SAE dokumente Nr. 770141 nurodytas procedūras;

i)

atsakas esant tam tikram degalų srautui nustatomas pagal atsako į patikros dujas ir atsako į nulinės vertės nustatymo dujas skirtumą;

| ii) | degalų srautas laipsniškai didinamas ir mažinamas, palyginti su gamintojo specifikacijose nustatyta verte. Užregistruojamas patikros ir nulinės vertės nustatymo dujų atsakas esant šiems degalų srautams; |
| --- | --- |

ii)

degalų srautas laipsniškai didinamas ir mažinamas, palyginti su gamintojo specifikacijose nustatyta verte. Užregistruojamas patikros ir nulinės vertės nustatymo dujų atsakas esant šiems degalų srautams;

| iii) | skirtumas tarp atsako į patikros ir nulinės vertės nustatymo dujas pavaizduojamas grafike, o degalų srautas koreguojamas pagal kreivės dalį, kuriai tenka didesnis degalų srautas. Tai pradiniai srauto parametrai; juos gali tekti toliau optimizuoti, atsižvelgiant į gautus angliavandenilių atsako koeficientus ir deguonies trukdžių patikros rezultatus pagal 8.1.10.1.1 punkto a papunktį ir 8.1.10.2 punktą; |
| --- | --- |

iii)

skirtumas tarp atsako į patikros ir nulinės vertės nustatymo dujas pavaizduojamas grafike, o degalų srautas koreguojamas pagal kreivės dalį, kuriai tenka didesnis degalų srautas. Tai pradiniai srauto parametrai; juos gali tekti toliau optimizuoti, atsižvelgiant į gautus angliavandenilių atsako koeficientus ir deguonies trukdžių patikros rezultatus pagal 8.1.10.1.1 punkto a papunktį ir 8.1.10.2 punktą;

| iv) | jei deguonies trukdžių patikra arba angliavandenilių atsako koeficientai neatitinka toliau pateiktų specifikacijų, oro srautas laipsniškai didinamas ir mažinamas, palyginti su gamintojo specifikacijose nustatytomis vertėmis; 8.1.10.1.1 punkto a papunktyje ir 8.1.10.2 punkte nurodyti veiksmai kartojami su kiekvienu srautu; |
| --- | --- |

iv)

jei deguonies trukdžių patikra arba angliavandenilių atsako koeficientai neatitinka toliau pateiktų specifikacijų, oro srautas laipsniškai didinamas ir mažinamas, palyginti su gamintojo specifikacijose nustatytomis vertėmis; 8.1.10.1.1 punkto a papunktyje ir 8.1.10.2 punkte nurodyti veiksmai kartojami su kiekvienu srautu;

| d) | nustatomos optimalios FID degalų ir degimo oro srauto ir (arba) slėgio vertės, vėlesniam palyginimui imami ir registruojami ėminiai. |
| --- | --- |

d)

nustatomos optimalios FID degalų ir degimo oro srauto ir (arba) slėgio vertės, vėlesniam palyginimui imami ir registruojami ėminiai.

8.1.10.1.4.   HC FID CH4 atsako koeficiento nustatymas

FID analizatorių atsakas į CH4 paprastai skiriasi nuo atsako į C3H8, todėl po FID optimizavimo nustatomas kiekvieno HC FID analizatoriaus atsako į CH4 koeficientas RF
  CH4[THC-FID]. Pagal šią dalį išmatuotas paskutinysis RF
  CH4[THC-FID] naudojamas atliekant skaičiavimus HC nustatyti, kaip aprašyta VII priedo 2 dalyje (mase pagrįstas metodas) arba VII priedo 3 dalyje (moline pagrįstas metodas), ir taip kompensuojamas atsakas į CH4. RF
  CH4[THC-FID] nustatomas taip:

| a) | pasirenkamos tam tikros koncentracijos patikros dujos C3H8 analizatoriaus matavimo intervalui nustatyti prieš teršalų išmetimo bandymą. Pasirenkamos tik 9.5.1 punkte išdėstytas specifikacijas atitinkančios patikros dujos, užregistruojama C3H8 dujų koncentracija; |
| --- | --- |

a)

pasirenkamos tam tikros koncentracijos patikros dujos C3H8 analizatoriaus matavimo intervalui nustatyti prieš teršalų išmetimo bandymą. Pasirenkamos tik 9.5.1 punkte išdėstytas specifikacijas atitinkančios patikros dujos, užregistruojama C3H8 dujų koncentracija;

| b) | pasirenkamos 9.5.1 punkte išdėstytas specifikacijas atitinkančios CH4 patikros dujos, užregistruojama CH4 dujų koncentracija; |
| --- | --- |

b)

pasirenkamos 9.5.1 punkte išdėstytas specifikacijas atitinkančios CH4 patikros dujos, užregistruojama CH4 dujų koncentracija;

| c) | FID analizatorius naudojamas pagal prietaisų gamintojo instrukcijas; |
| --- | --- |

c)

FID analizatorius naudojamas pagal prietaisų gamintojo instrukcijas;

| d) | patvirtinama, kad FID analizatorius buvo sukalibruotas naudojant C3H8. Kalibruojama vieną anglies atomą turinčios medžiagos pagrindu (C1); |
| --- | --- |

d)

patvirtinama, kad FID analizatorius buvo sukalibruotas naudojant C3H8. Kalibruojama vieną anglies atomą turinčios medžiagos pagrindu (C1);

| e) | nulinė FID vertė nustatoma naudojant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymams naudotas nulinės vertės nustatymo dujas; |
| --- | --- |

e)

nulinė FID vertė nustatoma naudojant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymams naudotas nulinės vertės nustatymo dujas;

| f) | FID matavimo intervalas nustatomas naudojant pasirinktas patikros dujas C3H8; |
| --- | --- |

f)

FID matavimo intervalas nustatomas naudojant pasirinktas patikros dujas C3H8;

| g) | CH4 patikros dujos, pasirinktos pagal b punktą, įleidžiamos į FID analizatoriaus ėminių ėmimo angą; |
| --- | --- |

g)

CH4 patikros dujos, pasirinktos pagal b punktą, įleidžiamos į FID analizatoriaus ėminių ėmimo angą;

| h) | analizatoriaus atsakas stabilizuojamas. Į stabilizavimo laiką galima įskaičiuoti analizatoriaus ištuštinimo laiką ir jo atsako laiką; |
| --- | --- |

h)

analizatoriaus atsakas stabilizuojamas. Į stabilizavimo laiką galima įskaičiuoti analizatoriaus ištuštinimo laiką ir jo atsako laiką;

| i) | kol analizatoriumi matuojama CH4 koncentracija, 30 s registruojami renkami duomenys ir apskaičiuojamas šių verčių aritmetinis vidurkis; |
| --- | --- |

i)

kol analizatoriumi matuojama CH4 koncentracija, 30 s registruojami renkami duomenys ir apskaičiuojamas šių verčių aritmetinis vidurkis;

| j) | išmatuota vidutinė koncentracijos vertė padalijama iš užregistruotos CH4 kalibravimo dujų patikros koncentracijos. Gautas rezultatas yra FID analizatoriaus atsako koeficientas, naudojant CH4, RF
  CH4[THC-FID]. |
| --- | --- |

j)

išmatuota vidutinė koncentracijos vertė padalijama iš užregistruotos CH4 kalibravimo dujų patikros koncentracijos. Gautas rezultatas yra FID analizatoriaus atsako koeficientas, naudojant CH4, RF
  CH4[THC-FID].

8.1.10.1.5.   HC FID atsako į metaną (CH4) patikra

Jeigu pagal 8.1.10.1.4 punktą apskaičiuota RF
  CH4[THC-FID] vertė ± 5,0 proc. tikslumu atitinka prieš tai nustatytą paskutiniąją vertę, laikoma, kad HC FID atsakas į metaną atitinka patikros reikalavimus.

| a) | Pirmiausiai patikrinama, ar FID degalų, degimo oro ir ėminio slėgio ir (arba) srauto vertė ± 5,0 proc. tikslumu atitinka prieš tai nustatytas paskutiniąsias vertes, kaip aprašyta 8.1.10.1.3 punkte. Jeigu šiuos srautus reikia reguliuoti, nustatoma nauja RF
  CH4[THC-FID] vertė, kaip aprašyta 8.1.10.1.4 punkte. Reikėtų patikrinti, ar RF
  CH4[THC-FID] vertė atitinka 8.1.10.1.5 punkte nurodytą leidžiamąjį nuokrypį; |
| --- | --- |

a)

Pirmiausiai patikrinama, ar FID degalų, degimo oro ir ėminio slėgio ir (arba) srauto vertė ± 5,0 proc. tikslumu atitinka prieš tai nustatytas paskutiniąsias vertes, kaip aprašyta 8.1.10.1.3 punkte. Jeigu šiuos srautus reikia reguliuoti, nustatoma nauja RF
  CH4[THC-FID] vertė, kaip aprašyta 8.1.10.1.4 punkte. Reikėtų patikrinti, ar RF
  CH4[THC-FID] vertė atitinka 8.1.10.1.5 punkte nurodytą leidžiamąjį nuokrypį;

| b) | jeigu RF
  CH4[THC-FID] neatitinka 8.1.10.1.5 punkte nurodyto leidžiamojo nuokrypio, FID atsakas vėl optimizuojamas 8.1.10.1.3 punkte aprašyta tvarka; |
| --- | --- |

b)

jeigu RF
  CH4[THC-FID] neatitinka 8.1.10.1.5 punkte nurodyto leidžiamojo nuokrypio, FID atsakas vėl optimizuojamas 8.1.10.1.3 punkte aprašyta tvarka;

| c) | nauja RF
  CH4[THC-FID] vertė nustatoma 8.1.10.1.4 punkte aprašyta tvarka. Naujoji RF
  CH4[THC-FID] vertė naudojama atliekant HC skaičiavimus pagal VII priedo 2 dalį (mase pagrįstas metodas) arba pagal VII priedo 3 dalį (moline mase pagrįstas metodas). |
| --- | --- |

c)

nauja RF
  CH4[THC-FID] vertė nustatoma 8.1.10.1.4 punkte aprašyta tvarka. Naujoji RF
  CH4[THC-FID] vertė naudojama atliekant HC skaičiavimus pagal VII priedo 2 dalį (mase pagrįstas metodas) arba pagal VII priedo 3 dalį (moline mase pagrįstas metodas).

8.1.10.2.   Nestechiometrinių nepraskiestų išmetamųjų dujų FID O2 trukdžių patikra

8.1.10.2.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Jeigu nepraskiestų išmetamųjų dujų kiekiui matuoti naudojami FID analizatoriai, FID O2 trukdžiai tikrinami, įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.10.2.2.   Matavimo principai

O2 koncentracijos nepraskiestose išmetamosiose dujose pokyčiai gali paveikti FID atsaką, nes pakis FID liepsnos temperatūra. Atitikties šios patikros reikalavimams tikslu reikia optimizuoti FID degalų, degimo oro ir ėminio srautą. FID veiksmingumas tikrinamas naudojant per teršalų išmetimo bandymą pasireiškiančių FID O2 trukdžių kompensavimo algoritmus.

8.1.10.2.3.   Sistemos reikalavimai

Visi bandymams naudojami FID analizatoriai turi atitikti FID O2 trukdžių patikros pagal šioje dalyje nustatytas procedūras reikalavimus.

8.1.10.2.4.   Procedūra

FID O2 trukdžiai nustatomi toliau nurodyta tvarka, atsižvelgiant į tai, kad šiai patikrai atlikti būtinoms etaloninių dujų koncentracijos vertėms gauti galima naudoti vieną ar kelis dujų dozatorius:

| a) | pasirenkamos trejos etaloninės patikros dujos, atitinkančios 9.5.1 punkte išdėstytas specifikacijas, kuriose analizatorių matavimo intervalui nustatyti naudojamo C3H8 koncentracija turi būti kaip per teršalų išmetimo bandymus. FID analizatoriams, kurie kalibruoti naudojant CH4 ir angliavandenilių be metano skyriklį, gali būti naudojamos etaloninės patikros dujos CH4. Parenkama tokia trejų dujų koncentracijos pusiausvyra, kad O2 ir N2 koncentracija atitiktų per bandymą tikėtinas didžiausią, mažiausią ir tarpinę O2 koncentracijos vertes. Reikalavimo naudoti vidutinę O2 koncentraciją galima netaikyti, jeigu FID sukalibruojamas naudojant patikros dujas, užtikrinus jų pusiausvyrą su vidutine tikėtina deguonies koncentracija; |
| --- | --- |

a)

pasirenkamos trejos etaloninės patikros dujos, atitinkančios 9.5.1 punkte išdėstytas specifikacijas, kuriose analizatorių matavimo intervalui nustatyti naudojamo C3H8 koncentracija turi būti kaip per teršalų išmetimo bandymus. FID analizatoriams, kurie kalibruoti naudojant CH4 ir angliavandenilių be metano skyriklį, gali būti naudojamos etaloninės patikros dujos CH4. Parenkama tokia trejų dujų koncentracijos pusiausvyra, kad O2 ir N2 koncentracija atitiktų per bandymą tikėtinas didžiausią, mažiausią ir tarpinę O2 koncentracijos vertes. Reikalavimo naudoti vidutinę O2 koncentraciją galima netaikyti, jeigu FID sukalibruojamas naudojant patikros dujas, užtikrinus jų pusiausvyrą su vidutine tikėtina deguonies koncentracija;

| b) | patvirtinama, kad FID analizatorius atitinka visas 8.1.10.1 punkto specifikacijas; |
| --- | --- |

b)

patvirtinama, kad FID analizatorius atitinka visas 8.1.10.1 punkto specifikacijas;

| c) | FID analizatorius įjungiamas ir naudojamas taip, kaip prieš teršalų išmetimo bandymą. Nepaisant to, koks yra per bandymus naudojamo FID degimo oro šaltinis, atliekant šią patikrą kaip FID degimo oras naudojamas nulinės vertės nustatymo oras; |
| --- | --- |

c)

FID analizatorius įjungiamas ir naudojamas taip, kaip prieš teršalų išmetimo bandymą. Nepaisant to, koks yra per bandymus naudojamo FID degimo oro šaltinis, atliekant šią patikrą kaip FID degimo oras naudojamas nulinės vertės nustatymo oras;

| d) | nustatoma analizatoriaus nulinė vertė; |
| --- | --- |

d)

nustatoma analizatoriaus nulinė vertė;

| e) | analizatoriaus matavimo intervalas nustatomas naudojant per teršalų išmetimo bandymus naudojamas patikros dujas; |
| --- | --- |

e)

analizatoriaus matavimo intervalas nustatomas naudojant per teršalų išmetimo bandymus naudojamas patikros dujas;

| f) | nulinis atsakas tikrinamas naudojant per teršalų išmetimo bandymus naudotas nulinės vertės nustatymo dujas. Jeigu 30 s registruojant renkamus duomenis gautas vidutinis nulinis atsakas ± 0,5 proc. tikslumu atitinka etaloninių patikros dujų vertę, naudotą pagal šio punkto e papunktį, pereinama prie kito veiksmo; kitu atveju procedūra kartojama nuo šio punkto d papunkčio; |
| --- | --- |

f)

nulinis atsakas tikrinamas naudojant per teršalų išmetimo bandymus naudotas nulinės vertės nustatymo dujas. Jeigu 30 s registruojant renkamus duomenis gautas vidutinis nulinis atsakas ± 0,5 proc. tikslumu atitinka etaloninių patikros dujų vertę, naudotą pagal šio punkto e papunktį, pereinama prie kito veiksmo; kitu atveju procedūra kartojama nuo šio punkto d papunkčio;

| g) | analizatoriaus atsakas patikrinamas naudojant patikros dujas, kuriose O2 koncentracija lygi per bandymus tikėtinai mažiausiai koncentracijai. 30 s registruojant stabilius renkamus duomenis gautas vidutinis atsakas užregistruojamas kaip x
  O2minHC; |
| --- | --- |

g)

analizatoriaus atsakas patikrinamas naudojant patikros dujas, kuriose O2 koncentracija lygi per bandymus tikėtinai mažiausiai koncentracijai. 30 s registruojant stabilius renkamus duomenis gautas vidutinis atsakas užregistruojamas kaip x
  O2minHC;

| h) | nulinis FID analizatoriaus atsakas tikrinamas naudojant per teršalų išmetimo bandymus naudotas nulinės vertės nustatymo dujas. Jeigu 30 s registruojant stabilius renkamus duomenis gautas vidutinis nulinis atsakas ± 0,5 proc. tikslumu atitinka etaloninių patikros dujų vertę, naudotą pagal šio punkto e papunktį, pereinama prie kito veiksmo; kitu atveju procedūra kartojama nuo šio punkto d papunkčio; |
| --- | --- |

h)

nulinis FID analizatoriaus atsakas tikrinamas naudojant per teršalų išmetimo bandymus naudotas nulinės vertės nustatymo dujas. Jeigu 30 s registruojant stabilius renkamus duomenis gautas vidutinis nulinis atsakas ± 0,5 proc. tikslumu atitinka etaloninių patikros dujų vertę, naudotą pagal šio punkto e papunktį, pereinama prie kito veiksmo; kitu atveju procedūra kartojama nuo šio punkto d papunkčio;

| i) | analizatoriaus atsakas tikrinamas naudojant patikros dujas, kuriose O2 koncentracija lygi per bandymus tikėtinai vidutinei koncentracijai. 30 s registruojant stabilius renkamus duomenis gautas vidutinis atsakas užregistruojamas kaip x
  O2avgHC; |
| --- | --- |

i)

analizatoriaus atsakas tikrinamas naudojant patikros dujas, kuriose O2 koncentracija lygi per bandymus tikėtinai vidutinei koncentracijai. 30 s registruojant stabilius renkamus duomenis gautas vidutinis atsakas užregistruojamas kaip x
  O2avgHC;

| j) | nulinis FID analizatoriaus atsakas tikrinamas naudojant per teršalų išmetimo bandymus naudotas nulinės vertės nustatymo dujas. Jeigu 30 s registruojant stabilius renkamus duomenis gautas vidutinis nulinis atsakas ± 0,5 proc. tikslumu atitinka etaloninių patikros dujų vertę, naudotą pagal šio punkto e papunktį, pereinama prie kito veiksmo; kitu atveju procedūra kartojama nuo šio punkto d papunkčio; |
| --- | --- |

j)

nulinis FID analizatoriaus atsakas tikrinamas naudojant per teršalų išmetimo bandymus naudotas nulinės vertės nustatymo dujas. Jeigu 30 s registruojant stabilius renkamus duomenis gautas vidutinis nulinis atsakas ± 0,5 proc. tikslumu atitinka etaloninių patikros dujų vertę, naudotą pagal šio punkto e papunktį, pereinama prie kito veiksmo; kitu atveju procedūra kartojama nuo šio punkto d papunkčio;

| k) | analizatoriaus atsakas tikrinamas naudojant patikros dujas, kuriose O2 koncentracija lygi per bandymus tikėtinai didžiausiai koncentracijai. 30 s registruojant stabilius renkamus duomenis gautas vidutinis atsakas užregistruojamas kaip x
  O2maxHC; |
| --- | --- |

k)

analizatoriaus atsakas tikrinamas naudojant patikros dujas, kuriose O2 koncentracija lygi per bandymus tikėtinai didžiausiai koncentracijai. 30 s registruojant stabilius renkamus duomenis gautas vidutinis atsakas užregistruojamas kaip x
  O2maxHC;

| l) | nulinis FID analizatoriaus atsakas tikrinamas naudojant per teršalų išmetimo bandymus naudotas nulinės vertės nustatymo dujas. Jeigu 30 s registruojant stabilius renkamus duomenis gautas vidutinis nulinis atsakas ± 0,5 proc. tikslumu atitinka etaloninių patikros dujų vertę, naudotą pagal šio punkto e papunktį, pereinama prie kito veiksmo; kitu atveju procedūra kartojama nuo šio punkto d papunkčio; |
| --- | --- |

l)

nulinis FID analizatoriaus atsakas tikrinamas naudojant per teršalų išmetimo bandymus naudotas nulinės vertės nustatymo dujas. Jeigu 30 s registruojant stabilius renkamus duomenis gautas vidutinis nulinis atsakas ± 0,5 proc. tikslumu atitinka etaloninių patikros dujų vertę, naudotą pagal šio punkto e papunktį, pereinama prie kito veiksmo; kitu atveju procedūra kartojama nuo šio punkto d papunkčio;

| m) | apskaičiuojamas x
  O2maxHC ir jos etaloninių dujų koncentracijos skirtumas procentais. Apskaičiuojamas x
  O2avgHC ir jos etaloninių dujų koncentracijos skirtumas procentais. Apskaičiuojamas x
  O2minHC ir jos etaloninių dujų koncentracijos skirtumas procentais. Nustatomas didžiausias iš šių trijų skirtumų procentais. Tai yra O2 trukdžiai; |
| --- | --- |

m)

apskaičiuojamas x
  O2maxHC ir jos etaloninių dujų koncentracijos skirtumas procentais. Apskaičiuojamas x
  O2avgHC ir jos etaloninių dujų koncentracijos skirtumas procentais. Apskaičiuojamas x
  O2minHC ir jos etaloninių dujų koncentracijos skirtumas procentais. Nustatomas didžiausias iš šių trijų skirtumų procentais. Tai yra O2 trukdžiai;

| n) | jeigu O2 trukdžiai yra ± 3 proc., laikoma, kad FID atitinka O2 trukdžių patikros reikalavimus; kitu atveju reikia atlikti vieną ar kelis iš toliau nurodytų veiksmų ir pašalinti trūkumus:






  i) | pakartoti patikrą, siekiant nustatyti, ar atliekant procedūrą nepadaryta klaidų; |
| --- | --- | --- |

n)

jeigu O2 trukdžiai yra ± 3 proc., laikoma, kad FID atitinka O2 trukdžių patikros reikalavimus; kitu atveju reikia atlikti vieną ar kelis iš toliau nurodytų veiksmų ir pašalinti trūkumus:

i)

pakartoti patikrą, siekiant nustatyti, ar atliekant procedūrą nepadaryta klaidų;

| ii) | teršalų išmetimo bandymams pasirinkti nulinės vertės nustatymo ir patikros dujas, kuriose O2 koncentracija būtų mažesnė arba didesnė, ir pakartoti patikrą; |
| --- | --- |

ii)

teršalų išmetimo bandymams pasirinkti nulinės vertės nustatymo ir patikros dujas, kuriose O2 koncentracija būtų mažesnė arba didesnė, ir pakartoti patikrą;

| iii) | sureguliuoti FID degimo oro, degalų ir ėminių srautus. Pastaba. Pažymėtina, kad jeigu šie srautai reguliuojami naudojant THC FID, siekiant užtikrinti atitiktį šios O2 trukdžių patikros reikalavimams, atliekant kitą RF
  CH4 patikrą, RF
  CH4 nustatomas iš naujo. Po sureguliavimo O2 trukdžių patikra pakartojama, nustatomas RF
  CH4; |
| --- | --- |

iii)

sureguliuoti FID degimo oro, degalų ir ėminių srautus. Pastaba. Pažymėtina, kad jeigu šie srautai reguliuojami naudojant THC FID, siekiant užtikrinti atitiktį šios O2 trukdžių patikros reikalavimams, atliekant kitą RF
  CH4 patikrą, RF
  CH4 nustatomas iš naujo. Po sureguliavimo O2 trukdžių patikra pakartojama, nustatomas RF
  CH4;

| iv) | FID sutaisomas arba pakeičiamas kitu, O2 trukdžių patikra pakartojama. |
| --- | --- |

iv)

FID sutaisomas arba pakeičiamas kitu, O2 trukdžių patikra pakartojama.

8.1.10.3.   Angliavandenilių be metano skyriklio skverbties frakcijos (rezervuota)

8.1.11.   NOx matavimai

8.1.11.1.   CLD CO2 ir H2O aušinimo patikra

8.1.11.1.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Jeigu NOx matuojamas naudojant CLD analizatorių, aušinimo H2O ir CO2 poveikis tikrinamas, CLD analizatorių įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.11.1.2.   Matavimo principai

H2O ir CO2 gali sukelti neigiamus trukdžius CLD atsakui į NOx dėl smūginio aušinimo, kuris slopina chemiliuminescencinę reakciją, kuri CLD naudojama NOx aptikti. Aušinimas nustatomas taikant šią procedūrą ir atliekant 8.1.11.2.3 punkte nurodytus apskaičiavimus, o aušinimo rezultatai suderinami su didžiausia moline H2O frakcija ir didžiausia CO2 koncentracija, tikėtina per teršalų išmetimo bandymus. Jei CLD analizatoriuje taikomi aušinimo kompensavimo algoritmai, kuriems reikalingi H2O ir (arba) CO2 matavimo prietaisai, aušinimas įvertinamas šiems prietaisams veikiant ir taikant kompensavimo algoritmus.

8.1.11.1.3.   Sistemos reikalavimai

Atliekant praskiestų išmetamųjų dujų matavimus, CLD analizatorius negali viršyti bendros ± 2 proc. aušinimo H2O ir CO2 ribos. Atliekant nepraskiestų išmetamųjų dujų matavimus, CLD analizatorius negali viršyti bendros ± 2,5 proc. aušinimo H2O ir CO2 ribos. Bendras aušinimas – tai aušinimo CO2, kaip nustatyta 8.1.11.1.4 punkte, ir aušinimo H2O, kaip nustatyta 8.1.11.1.5 punkte, suma. Jeigu šie reikalavimai nevykdomi, imamasi taisomųjų veiksmų – analizatorius taisomas arba keičiamas kitu. Prieš pradedant teršalų išmetimo bandymus, patikrinama, ar po taisomųjų veiksmų analizatorius vėl veikia tinkamai.

8.1.11.1.4.   Aušinimo CO2 patikros procedūra

Siekiant įvertinti aušinimą CO2, kai naudojamas dujų dozatorius, kuriuo, kaip skiedikliu, dvinarės patikros dujos sumaišomos su nulinės vertės nustatymo dujomis ir kuris atitinka 9.4.5.6 punkto specifikacijas, galima taikyti toliau nurodytą metodą, prietaiso gamintojo nustatytą metodą arba, remiantis gerąja inžinerine praktika, parengti kitokį protokolą:

| a) | iš PTFE arba nerūdijančio plieno vamzdžių padaromos reikiamos jungtys; |
| --- | --- |

a)

iš PTFE arba nerūdijančio plieno vamzdžių padaromos reikiamos jungtys;

| b) | dujų dozatorius sukonfigūruojamas taip, kad vieni su kitais būtų sumaišyti beveik vienodi patikros ir skiedimo dujų kiekiai; |
| --- | --- |

b)

dujų dozatorius sukonfigūruojamas taip, kad vieni su kitais būtų sumaišyti beveik vienodi patikros ir skiedimo dujų kiekiai;

| c) | jeigu CLD analizatorius gali veikti tokiu režimu, kad juo būtų aptinkamas tik NO, ne visos NOx, naudojant CLD analizatorių įjungiamas tik NO nustatymo režimas; |
| --- | --- |

c)

jeigu CLD analizatorius gali veikti tokiu režimu, kad juo būtų aptinkamas tik NO, ne visos NOx, naudojant CLD analizatorių įjungiamas tik NO nustatymo režimas;

| d) | naudojamos 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančios patikros dujos CO2, kurių koncentracija yra maždaug du kartus didesnė nei didžiausia CO2 koncentracija, tikėtina per teršalų išmetimo bandymus; |
| --- | --- |

d)

naudojamos 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančios patikros dujos CO2, kurių koncentracija yra maždaug du kartus didesnė nei didžiausia CO2 koncentracija, tikėtina per teršalų išmetimo bandymus;

| e) | naudojamos 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančios patikros dujos NO, kurių koncentracija yra maždaug du kartus didesnė nei didžiausia NO koncentracija, tikėtina per teršalų išmetimo bandymus. Remiantis prietaisų gamintojo rekomendacijomis ir gerąja inžinerine praktika, koncentracija gali būti didesnė, kad patikra būtų tiksli, jei tikėtina NO koncentracija yra mažesnė nei patikros tikslais prietaisų gamintojo nustatytas mažiausiasis intervalas; |
| --- | --- |

e)

naudojamos 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančios patikros dujos NO, kurių koncentracija yra maždaug du kartus didesnė nei didžiausia NO koncentracija, tikėtina per teršalų išmetimo bandymus. Remiantis prietaisų gamintojo rekomendacijomis ir gerąja inžinerine praktika, koncentracija gali būti didesnė, kad patikra būtų tiksli, jei tikėtina NO koncentracija yra mažesnė nei patikros tikslais prietaisų gamintojo nustatytas mažiausiasis intervalas;

| f) | nustatoma nulinė CLD analizatoriaus vertė ir matavimo intervalas. CLD analizatoriaus matavimo intervalas nustatomas naudojant šio punkto e papunktyje nurodytas patikros dujas NO ir dujų dozatorių. Patikros dujos NO prijungiamos prie dujų dozatoriaus patikros angos;nulinės vertės nustatymo dujos prijungiamos prie dujų dozatoriaus skiedimo angos; naudojamas toks pat maišymo santykis, koks pasirinktas pagal šio punkto b papunktį; nustatant CLD analizatoriaus matavimo intervalą, naudojama NO dujų koncentracija dujų dozatoriaus išėjimo angoje. Siekiant užtikrinti tikslų dujų dozavimą, taikomos reikiamos dujų savybių pataisos; |
| --- | --- |

f)

nustatoma nulinė CLD analizatoriaus vertė ir matavimo intervalas. CLD analizatoriaus matavimo intervalas nustatomas naudojant šio punkto e papunktyje nurodytas patikros dujas NO ir dujų dozatorių. Patikros dujos NO prijungiamos prie dujų dozatoriaus patikros angos;nulinės vertės nustatymo dujos prijungiamos prie dujų dozatoriaus skiedimo angos; naudojamas toks pat maišymo santykis, koks pasirinktas pagal šio punkto b papunktį; nustatant CLD analizatoriaus matavimo intervalą, naudojama NO dujų koncentracija dujų dozatoriaus išėjimo angoje. Siekiant užtikrinti tikslų dujų dozavimą, taikomos reikiamos dujų savybių pataisos;

| g) | patikros dujos CO2 prijungiamos prie dujų dozatoriaus patikros angos; |
| --- | --- |

g)

patikros dujos CO2 prijungiamos prie dujų dozatoriaus patikros angos;

| h) | patikros dujos NO prijungiamos prie dujų dozatoriaus skiedimo angos; |
| --- | --- |

h)

patikros dujos NO prijungiamos prie dujų dozatoriaus skiedimo angos;

| i) | NO ir CO2 tekant dujų dozatoriumi, dujų dozatoriaus darbas stabilizuojamas. Nustatoma CO2 koncentracija dujų dozatoriaus išėjimo angoje, prireikus taikant dujų savybių pataisą, kad būtų užtikrintas tikslus dujų dozavimas. Ši koncentracija x
  CO2act užregistruojama ir naudojama atliekant 8.1.11.2.3 punkte nurodytus aušinimo patikros apskaičiavimus. Vietoj dujų dozatoriaus galima naudoti kitą paprastą dujų maišymo prietaisą. Tokiu atveju CO2 koncentracijai nustatyti naudojamas analizatorius. Jeigu su paprastu dujų maišymo prietaisu naudojamas NDIR, jis turi atitikti šios dalies reikalavimus, o jo matavimo intervalas nustatomas naudojant šio punkto d papunktyje nurodytas patikros dujas CO2. Pieš tai patikrinamas NDIR analizatoriaus tiesiškumas visame intervale iki koncentracijos, kuri yra iki dviejų kartų didesnė už didžiausią per teršalų išmetimo bandymus tikėtiną CO2 koncentraciją; |
| --- | --- |

i)

NO ir CO2 tekant dujų dozatoriumi, dujų dozatoriaus darbas stabilizuojamas. Nustatoma CO2 koncentracija dujų dozatoriaus išėjimo angoje, prireikus taikant dujų savybių pataisą, kad būtų užtikrintas tikslus dujų dozavimas. Ši koncentracija x
  CO2act užregistruojama ir naudojama atliekant 8.1.11.2.3 punkte nurodytus aušinimo patikros apskaičiavimus. Vietoj dujų dozatoriaus galima naudoti kitą paprastą dujų maišymo prietaisą. Tokiu atveju CO2 koncentracijai nustatyti naudojamas analizatorius. Jeigu su paprastu dujų maišymo prietaisu naudojamas NDIR, jis turi atitikti šios dalies reikalavimus, o jo matavimo intervalas nustatomas naudojant šio punkto d papunktyje nurodytas patikros dujas CO2. Pieš tai patikrinamas NDIR analizatoriaus tiesiškumas visame intervale iki koncentracijos, kuri yra iki dviejų kartų didesnė už didžiausią per teršalų išmetimo bandymus tikėtiną CO2 koncentraciją;

| j) | už dujų dozatoriaus CLD analizatoriumi išmatuojama NO koncentracija. Analizatoriaus atsakui leidžiama stabilizuotis. Į stabilizavimo laiką galima įskaičiuoti tiekimo linijos ištuštinimo laiką ir analizatoriaus atsako registravimo laiką. Analizatoriumi matuojant ėminio koncentraciją, 30 s registruojami analizatoriaus atsako duomenys. Pagal šiuos duomenis apskaičiuojamas koncentracijos aritmetinis vidurkis x
  NOmeas. x
  NOmeas užregistruojamas ir naudojamas atliekant 8.1.11.2.3 punkte nurodytus aušinimo patikros apskaičiavimus; |
| --- | --- |

j)

už dujų dozatoriaus CLD analizatoriumi išmatuojama NO koncentracija. Analizatoriaus atsakui leidžiama stabilizuotis. Į stabilizavimo laiką galima įskaičiuoti tiekimo linijos ištuštinimo laiką ir analizatoriaus atsako registravimo laiką. Analizatoriumi matuojant ėminio koncentraciją, 30 s registruojami analizatoriaus atsako duomenys. Pagal šiuos duomenis apskaičiuojamas koncentracijos aritmetinis vidurkis x
  NOmeas. x
  NOmeas užregistruojamas ir naudojamas atliekant 8.1.11.2.3 punkte nurodytus aušinimo patikros apskaičiavimus;

| k) | remiantis patikros dujų koncentracijos vertėmis ir x
  CO2act pagal (6-24) lygtį apskaičiuojama faktinė NO koncentracija prie dujų dozatoriaus išėjimo angos x
  NOact. Apskaičiuota vertė naudojama atliekant aušinimo patikros apskaičiavimus pagal (6-23) lygtį; |
| --- | --- |

k)

remiantis patikros dujų koncentracijos vertėmis ir x
  CO2act pagal (6-24) lygtį apskaičiuojama faktinė NO koncentracija prie dujų dozatoriaus išėjimo angos x
  NOact. Apskaičiuota vertė naudojama atliekant aušinimo patikros apskaičiavimus pagal (6-23) lygtį;

| l) | siekiant apskaičiuoti 8.1.11.2.3 punkte nurodytą aušinimą, naudojamos pagal 8.1.11.1.4 ir 8.1.11.1.5 punktus užregistruotos vertės. |
| --- | --- |

l)

siekiant apskaičiuoti 8.1.11.2.3 punkte nurodytą aušinimą, naudojamos pagal 8.1.11.1.4 ir 8.1.11.1.5 punktus užregistruotos vertės.

8.1.11.1.5.   Aušinimo H2O patikros procedūra

Siekiant įvertinti aušinimą H2O, galima taikyti toliau nurodytą metodą, prietaisų gamintojo nustatytą metodą arba, remiantis gerąja inžinerine praktika, parengti kitokį protokolą:

| a) | iš PTFE arba nerūdijančio plieno vamzdžių padaromos reikiamos jungtys; |
| --- | --- |

a)

iš PTFE arba nerūdijančio plieno vamzdžių padaromos reikiamos jungtys;

| b) | jeigu CLD analizatorius gali veikti tokiu režimu, kad juo būtų aptinkamas tik NO, ne visos NOx, naudojant CLD analizatorių įjungiamas tik NO nustatymo režimas; |
| --- | --- |

b)

jeigu CLD analizatorius gali veikti tokiu režimu, kad juo būtų aptinkamas tik NO, ne visos NOx, naudojant CLD analizatorių įjungiamas tik NO nustatymo režimas;

| c) | naudojamos 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančios patikros dujos NO, kurių koncentracija beveik atitinka didžiausią koncentraciją, tikėtiną per teršalų išmetimo bandymus. Remiantis prietaisų gamintojo rekomendacijomis ir gerąja inžinerine praktika, koncentracija gali būti didesnė, kad patikra būtų tiksli, jei tikėtina NO koncentracija yra mažesnė nei patikros tikslais prietaisų gamintojo nustatytas mažiausiasis intervalas; |
| --- | --- |

c)

naudojamos 9.5.1 punkto specifikacijas atitinkančios patikros dujos NO, kurių koncentracija beveik atitinka didžiausią koncentraciją, tikėtiną per teršalų išmetimo bandymus. Remiantis prietaisų gamintojo rekomendacijomis ir gerąja inžinerine praktika, koncentracija gali būti didesnė, kad patikra būtų tiksli, jei tikėtina NO koncentracija yra mažesnė nei patikros tikslais prietaisų gamintojo nustatytas mažiausiasis intervalas;

| d) | nustatoma nulinė CLD analizatoriaus vertė ir matavimo intervalas. CLD analizatoriaus matavimo intervalas nustatomas naudojant šio punkto c papunktyje nurodytas patikros dujas NO, patikros dujų koncentracija užregistruojama kaip x
  NOdry ir naudojama atliekant 8.1.11.2.3 punkte nurodytus aušinimo patikros apskaičiavimus; |
| --- | --- |

d)

nustatoma nulinė CLD analizatoriaus vertė ir matavimo intervalas. CLD analizatoriaus matavimo intervalas nustatomas naudojant šio punkto c papunktyje nurodytas patikros dujas NO, patikros dujų koncentracija užregistruojama kaip x
  NOdry ir naudojama atliekant 8.1.11.2.3 punkte nurodytus aušinimo patikros apskaičiavimus;

| e) | NO patikros dujos drėkinamos jas barbotuojant į distiliuotą vandenį sandariame inde. Jeigu šio patikros bandymo tikslais sudrėkintų patikros dujų NO ėminys neteka per ėminių džiovintuvą, indo temperatūra kontroliuojama, kad H2O lygis būtų maždaug lygus didžiausiai per teršalų išmetimo bandymus tikėtinai H2O molinei frakcijai. Jeigu sudrėkintų patikros dujų NO ėminys neprateka pro ėminių džiovintuvą, atlikus 8.1.11.2.3 punkte nurodytus aušinimo patikros apskaičiavimus, išmatuoto aušinimo H2O skalė sudaroma pagal didžiausią H2O molinę frakciją, tikėtiną atliekant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymus. Jeigu šio patikros bandymo tikslais sudrėkintų patikros dujų NO ėminys prateka per ėminių džiovintuvą, indo temperatūra kontroliuojama, kad H2O lygis būtų bent toks, kaip reikalaujama 9.3.2.3.1 punkte. Šiuo atveju, atlikus 8.1.11.2.3 punkte nurodytus aušinimo patikros apskaičiavimus, aušinimo H2O skalė nesudaroma; |
| --- | --- |

e)

NO patikros dujos drėkinamos jas barbotuojant į distiliuotą vandenį sandariame inde. Jeigu šio patikros bandymo tikslais sudrėkintų patikros dujų NO ėminys neteka per ėminių džiovintuvą, indo temperatūra kontroliuojama, kad H2O lygis būtų maždaug lygus didžiausiai per teršalų išmetimo bandymus tikėtinai H2O molinei frakcijai. Jeigu sudrėkintų patikros dujų NO ėminys neprateka pro ėminių džiovintuvą, atlikus 8.1.11.2.3 punkte nurodytus aušinimo patikros apskaičiavimus, išmatuoto aušinimo H2O skalė sudaroma pagal didžiausią H2O molinę frakciją, tikėtiną atliekant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymus. Jeigu šio patikros bandymo tikslais sudrėkintų patikros dujų NO ėminys prateka per ėminių džiovintuvą, indo temperatūra kontroliuojama, kad H2O lygis būtų bent toks, kaip reikalaujama 9.3.2.3.1 punkte. Šiuo atveju, atlikus 8.1.11.2.3 punkte nurodytus aušinimo patikros apskaičiavimus, aušinimo H2O skalė nesudaroma;

| f) | sudrėkintos bandymo dujos NO įleidžiamos į ėminių ėmimo sistemą. Jas galima įleisti prieš teršalų išmetimo bandymams naudojamą ėminių džiovintuvą arba už jo. Atsižvelgiant į tai, kurioje vietoje dujos įleidžiamos, pagal šio punkto e papunktį pasirenkamas atitinkamas apskaičiavimo metodas. Pažymėtina, kad ėminių džiovintuvas turi atitikti 8.1.8.5.8 punkte nustatytos ėminių džiovintuvo patikros reikalavimus; |
| --- | --- |

f)

sudrėkintos bandymo dujos NO įleidžiamos į ėminių ėmimo sistemą. Jas galima įleisti prieš teršalų išmetimo bandymams naudojamą ėminių džiovintuvą arba už jo. Atsižvelgiant į tai, kurioje vietoje dujos įleidžiamos, pagal šio punkto e papunktį pasirenkamas atitinkamas apskaičiavimo metodas. Pažymėtina, kad ėminių džiovintuvas turi atitikti 8.1.8.5.8 punkte nustatytos ėminių džiovintuvo patikros reikalavimus;

| g) | išmatuojama H2O molinė frakcija sudrėkintose patikros dujose NO. Jeigu naudojamas ėminių džiovintuvas, H2O molinė frakcija sudrėkintose patikros dujose NO x
  H2Omeas išmatuojama už ėminių džiovintuvo. x
  H2Omeas rekomenduojama matuoti kuo arčiau CLD analizatoriaus įėjimo angos. x
  H2Omeas galima apskaičiuoti remiantis išmatuotomis rasos taško T
  dew ir absoliučiojo slėgio p
  total vertėmis; |
| --- | --- |

g)

išmatuojama H2O molinė frakcija sudrėkintose patikros dujose NO. Jeigu naudojamas ėminių džiovintuvas, H2O molinė frakcija sudrėkintose patikros dujose NO x
  H2Omeas išmatuojama už ėminių džiovintuvo. x
  H2Omeas rekomenduojama matuoti kuo arčiau CLD analizatoriaus įėjimo angos. x
  H2Omeas galima apskaičiuoti remiantis išmatuotomis rasos taško T
  dew ir absoliučiojo slėgio p
  total vertėmis;

| h) | remiantis gerąja inžinerine praktika užtikrinama, kad tiekimo linijose, jungtyse ar vožtuvuose nebūtų kondensato, pradedant vieta, kurioje matuojamas x
  H2Omeas srautas į analizatorių. Sistemą rekomenduojama parengti taip, kad sienelių temperatūra tiekimo linijose, jungtyse ir vožtuvuose, pradedant vieta, kurioje matuojamas x
  H2Omeas srautas į analizatorių, būtų bent 5 oK aukštesnė už vietinį dujų ėminio rasos tašką; |
| --- | --- |

h)

remiantis gerąja inžinerine praktika užtikrinama, kad tiekimo linijose, jungtyse ar vožtuvuose nebūtų kondensato, pradedant vieta, kurioje matuojamas x
  H2Omeas srautas į analizatorių. Sistemą rekomenduojama parengti taip, kad sienelių temperatūra tiekimo linijose, jungtyse ir vožtuvuose, pradedant vieta, kurioje matuojamas x
  H2Omeas srautas į analizatorių, būtų bent 5 oK aukštesnė už vietinį dujų ėminio rasos tašką;

| i) | sudrėkintų patikros dujų NO koncentracija matuojama CLD analizatoriumi. Palaukiama, kol analizatoriaus atsakas stabilizuosis. Į stabilizavimo laiką galima įskaičiuoti tiekimo linijos ištuštinimo laiką ir analizatoriaus atsako registravimo laiką. Analizatoriumi matuojant ėminio koncentraciją, 30 s registruojami analizatoriaus atsako duomenys. Apskaičiuojamas šių duomenų aritmetinis vidurkis x
  NOwet. x
  NOwet užregistruojamas ir naudojamas atliekant aušinimo patikros apskaičiavimus pagal 8.1.11.2.3 punktą. |
| --- | --- |

i)

sudrėkintų patikros dujų NO koncentracija matuojama CLD analizatoriumi. Palaukiama, kol analizatoriaus atsakas stabilizuosis. Į stabilizavimo laiką galima įskaičiuoti tiekimo linijos ištuštinimo laiką ir analizatoriaus atsako registravimo laiką. Analizatoriumi matuojant ėminio koncentraciją, 30 s registruojami analizatoriaus atsako duomenys. Apskaičiuojamas šių duomenų aritmetinis vidurkis x
  NOwet. x
  NOwet užregistruojamas ir naudojamas atliekant aušinimo patikros apskaičiavimus pagal 8.1.11.2.3 punktą.

8.1.11.2.   CLD aušinimo patikros apskaičiavimas

CLD aušinimo patikros apskaičiavimas atliekamas šiame punkte nustatyta tvarka.

8.1.11.2.1.   Per bandymus tikėtinas vandens kiekis

Įvertinama per teršalų išmetimo bandymus tikėtina didžiausia vandens molinė frakcija x
  H2Oexp. Šis įvertis nustatomas toje vietoje, kurioje pagal 8.1.11.1.5 punkto f papunktį buvo įleistos sudrėkintos patikros dujos NO. Įvertinant tikėtiną didžiausią vandens molinę frakciją, atsižvelgiama į tikėtiną didžiausią vandens kiekį degimo ore, degalų degimo produktuose ir skiedimo ore (jeigu taikoma). Jeigu per patikros bandymą sudrėkintos patikros dujos NO į ėminių ėmimo sistemą įleidžiamos prieš ėminių džiovintuvą, tikėtinos didžiausios vandens molinės frakcijos galima nevertinti, o x
  H2Oexp prilyginama x
  H2Omeas.

8.1.11.2.2.   Per bandymus tikėtinas CO2 kiekis

Įvertinama per teršalų išmetimo bandymus tikėtina didžiausia CO2 koncentracija x
  CO2exp. Šis įvertis nustatomas toje ėminių ėmimo sistemos vietoje, kurioje pagal 8.1.11.1.4 punkto j papunktį įleidžiamos sumaišytos patikros dujos NO ir CO2. Įvertinant tikėtiną didžiausią CO2 koncentraciją, atsižvelgiama į tikėtiną didžiausią CO2 kiekį degalų degimo produktuose ir skiedimo ore.

8.1.11.2.3.   Bendro aušinimo H2O ir CO2 apskaičiavimas

Bendras aušinimas H2O ir CO2 apskaičiuojamas pagal (6-23) lygtį:

| | (6-23) |
| --- | --- |

Formula

(6-23)

čia:

| quench = | CLD aušinimo suma; |
| --- | --- |
| x
  NOdry | pagal 8.1.11.1.5 punkto d papunktį išmatuota NO koncentracija prieš barbotavimo įtaisą; |
| x
  NOwet | pagal 8.1.11.1.5 punkto i papunktį išmatuota NO koncentracija už barbotavimo įtaiso; |
| x
  H2Oexp | per teršalų išmetimo bandymus tikėtina didžiausia vandens molinė frakcija pagal 8.1.11.2.1 punktą; |
| x
  H2Omeas | pagal 8.1.11.1.5 punkto g papunktį per aušinimo patikrą išmatuota vandens molinė frakcija; |
| x
  NOmeas | pagal 8.1.11.1.4 punkto j papunktį išmatuota NO koncentracija, patikros dujoms NO susimaišius su patikros dujomis CO2; |
| x
  NOact | pagal 8.1.11.1.4 punkto k papunktį ir pagal (6-24) lygtį apskaičiuota faktinė NO koncentracija, patikros dujoms NO susimaišius su patikros dujomis CO2; |
| x
  CO2exp | per teršalų išmetimo bandymus tikėtina didžiausia CO2 koncentracija pagal 8.1.11.2.2 punktą; |
| x
  CO2act | faktinė CO2 koncentracija, patikros dujoms NO susimaišius su patikros dujomis CO2 pagal 8.1.11.1.4 punkto i papunktį; |

quench =

CLD aušinimo suma;

x
  NOdry

pagal 8.1.11.1.5 punkto d papunktį išmatuota NO koncentracija prieš barbotavimo įtaisą;

x
  NOwet

pagal 8.1.11.1.5 punkto i papunktį išmatuota NO koncentracija už barbotavimo įtaiso;

x
  H2Oexp

per teršalų išmetimo bandymus tikėtina didžiausia vandens molinė frakcija pagal 8.1.11.2.1 punktą;

x
  H2Omeas

pagal 8.1.11.1.5 punkto g papunktį per aušinimo patikrą išmatuota vandens molinė frakcija;

x
  NOmeas

pagal 8.1.11.1.4 punkto j papunktį išmatuota NO koncentracija, patikros dujoms NO susimaišius su patikros dujomis CO2;

x
  NOact

pagal 8.1.11.1.4 punkto k papunktį ir pagal (6-24) lygtį apskaičiuota faktinė NO koncentracija, patikros dujoms NO susimaišius su patikros dujomis CO2;

x
  CO2exp

per teršalų išmetimo bandymus tikėtina didžiausia CO2 koncentracija pagal 8.1.11.2.2 punktą;

x
  CO2act

faktinė CO2 koncentracija, patikros dujoms NO susimaišius su patikros dujomis CO2 pagal 8.1.11.1.4 punkto i papunktį;

| | (6-24) |
| --- | --- |

Formula

(6-24)

čia:

| x
  NOspan | patikros dujų NO koncentracija, patikros dujas įleidus į dujų dozatorių pagal 8.1.11.1.4 punkto e papunktį; |
| --- | --- |
| x
  CO2span | patikros dujų CO2 koncentracija, patikros dujas įleidus į dujų dozatorių pagal 8.1.11.1.4 punkto d papunktį. |

x
  NOspan

patikros dujų NO koncentracija, patikros dujas įleidus į dujų dozatorių pagal 8.1.11.1.4 punkto e papunktį;

x
  CO2span

patikros dujų CO2 koncentracija, patikros dujas įleidus į dujų dozatorių pagal 8.1.11.1.4 punkto d papunktį.

8.1.11.3.   NDUV analizatoriaus, HC ir H2O trukdžių patikra

8.1.11.3.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Jeigu NOx matuojamas naudojant NDUV analizatorių, H2O ir angliavandenilių trukdžių dydžio patikra atliekama, analizatorių įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.11.3.2.   Matavimo principai

Angliavandeniliai ir H2O gali sukelti teigiamuosius NDUV analizatoriaus trukdžius ir atsaką, panašų į NOx. Jei NDUV analizatoriuje taikomi kompensavimo algoritmai, kuriems naudojami kitų dujų matavimo rezultatai, kad būtų užtikrinta atitiktis šios trukdžių patikros reikalavimams, tokie matavimai atliekami tuo pačiu metu, siekiant patikrinti kompensavimo algoritmus analizatoriui atliekant trukdžių patikrą.

8.1.11.3.3.   Sistemos reikalavimai

NOx NDUV analizatoriuje bendri H2O ir HC trukdžiai turi ± 2 proc. tikslumu atitikti vidutinę NOx koncentraciją.

8.1.11.3.4.   Procedūra

Trukdžių patikra atliekama taip:

| a) | pagal prietaiso gamintojo instrukcijas įjungiamas ir turi veikti NOx NDUV analizatorius, nustatoma jo nulinė vertė ir matavimo intervalas; |
| --- | --- |

a)

pagal prietaiso gamintojo instrukcijas įjungiamas ir turi veikti NOx NDUV analizatorius, nustatoma jo nulinė vertė ir matavimo intervalas;

| b) | prieš atliekant šią patikrą, iš variklio rekomenduojama ištraukti išmetamąsias dujas. NOx kiekiui išmetamosiose dujose nustatyti naudojamas 9.4 punkto specifikacijas atitinkantis CLD. CLD atsakas naudojamas kaip atskaitos vertė. 9.4 punkto specifikacijas atitinkančiu FID analizatoriumi taip pat išmatuojamas HC kiekis išmetamosiose dujose. FID atsakas naudojamas kaip angliavandenilių atskaitos vertė; |
| --- | --- |

b)

prieš atliekant šią patikrą, iš variklio rekomenduojama ištraukti išmetamąsias dujas. NOx kiekiui išmetamosiose dujose nustatyti naudojamas 9.4 punkto specifikacijas atitinkantis CLD. CLD atsakas naudojamas kaip atskaitos vertė. 9.4 punkto specifikacijas atitinkančiu FID analizatoriumi taip pat išmatuojamas HC kiekis išmetamosiose dujose. FID atsakas naudojamas kaip angliavandenilių atskaitos vertė;

| c) | variklio išmetamosios dujos nukreipiamos į NDUV analizatorių prieš ėminių džiovintuvą, jei ėminių džiovintuvas naudojamas per bandymą; |
| --- | --- |

c)

variklio išmetamosios dujos nukreipiamos į NDUV analizatorių prieš ėminių džiovintuvą, jei ėminių džiovintuvas naudojamas per bandymą;

| d) | palaukiama, kol analizatoriaus atsakas stabilizuosis. Į stabilizavimo laiką galima įskaičiuoti tiekimo linijos ištuštinimo laiką ir analizatoriaus atsako registravimo laiką; |
| --- | --- |

d)

palaukiama, kol analizatoriaus atsakas stabilizuosis. Į stabilizavimo laiką galima įskaičiuoti tiekimo linijos ištuštinimo laiką ir analizatoriaus atsako registravimo laiką;

| e) | visais analizatoriais matuojant ėminio koncentraciją, 30 s registruojami renkami duomenys ir apskaičiuojami trijų analizatorių duomenų aritmetiniai vidurkiai; |
| --- | --- |

e)

visais analizatoriais matuojant ėminio koncentraciją, 30 s registruojami renkami duomenys ir apskaičiuojami trijų analizatorių duomenų aritmetiniai vidurkiai;

| f) | CLD vidutinė vertė atimama iš NDUV vidutinės vertės; |
| --- | --- |

f)

CLD vidutinė vertė atimama iš NDUV vidutinės vertės;

| g) | šis skirtumas dauginamas iš tikėtinos vidutinės HC koncentracijos ir per patikrą išmatuotos HC koncentracijos santykio. Analizatorius atitinka šiame punkte nustatytos trukdžių patikros reikalavimus, jeigu šis rezultatas tikėtiną etaloninę NOx koncentraciją atitinka ± 2 proc. tikslumu, kaip parodyta (6-25) lygtyje: |
| --- | --- |

g)

šis skirtumas dauginamas iš tikėtinos vidutinės HC koncentracijos ir per patikrą išmatuotos HC koncentracijos santykio. Analizatorius atitinka šiame punkte nustatytos trukdžių patikros reikalavimus, jeigu šis rezultatas tikėtiną etaloninę NOx koncentraciją atitinka ± 2 proc. tikslumu, kaip parodyta (6-25) lygtyje:

| | (6-25) |
| --- | --- |

Formula

(6-25)

čia:

| | CLD išmatuota vidutinė NOx koncentracija (μmol/mol arba ppm); |
| --- | --- |
| | NDUV išmatuota vidutinė NOx koncentracija (μmol/mol arba ppm); |
| | išmatuota vidutinė HC koncentracija (μmol/mol arba ppm); |
| | tikėtina standartinė vidutinė HC koncentracija (μmol/mol arba ppm); |
| | tikėtina etaloninė vidutinė NOx koncentracija (μmol/mol arba ppm). |

Formula

CLD išmatuota vidutinė NOx koncentracija (μmol/mol arba ppm);

Formula

NDUV išmatuota vidutinė NOx koncentracija (μmol/mol arba ppm);

Formula

išmatuota vidutinė HC koncentracija (μmol/mol arba ppm);

Formula

tikėtina standartinė vidutinė HC koncentracija (μmol/mol arba ppm);

Formula

tikėtina etaloninė vidutinė NOx koncentracija (μmol/mol arba ppm).

8.1.11.4   NO2 skverbtis ėminių džiovintuve

8.1.11.4.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Jeigu prieš NOx matavimo prietaisą ėminiams džiovinti naudojamas ėminių džiovintuvas, tačiau prieš ėminių džiovintuvą nenaudojamas joks NO2 virsmo į NO katalizatorius, atliekama ši NO2 skverbties ėminių džiovintuve patikra. Ši patikra atliekama, prietaisą įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

8.1.11.4.2.   Matavimo principai

Ėminių džiovintuvu pašalinamas vanduo, galintis trukdyti matuoti NOx. Tačiau dėl netinkamai suprojektuotoje aušinimo vonioje likusio skysto vandens NO2 gali pasišalinti iš ėminio. Todėl, jei prieš naudojamą ėminių džiovintuvą nėra NO2 virsmo į NO katalizatoriaus, NO2 gali pasišalinti iš ėminio prieš išmatuojant NOx.

8.1.11.4.3.   Sistemos reikalavimai

Ėminių džiovintuvas turi leisti išmatuoti ne mažiau kaip 95 proc. viso NO2 kiekio, esant didžiausiai tikėtinai NO2 koncentracijai.

8.1.11.4.4.   Procedūra

Siekiant patikrinti ėminių džiovintuvo veiksmingumą, atliekama toliau aprašyta procedūra.

| a) | Prietaiso nustatymas. Vadovaujamasi analizatoriaus ir ėminių džiovintuvo gamintojo parengtomis įrangos paleidimo ir naudojimo instrukcijomis. Analizatorius ir ėminių džiovintuvas sureguliuojami taip, kad veiktų optimaliai. |
| --- | --- |

a)

Prietaiso nustatymas. Vadovaujamasi analizatoriaus ir ėminių džiovintuvo gamintojo parengtomis įrangos paleidimo ir naudojimo instrukcijomis. Analizatorius ir ėminių džiovintuvas sureguliuojami taip, kad veiktų optimaliai.

| b) | Įrangos nustatymas ir duomenų rinkimas:






  i) | viso NOx dujų kiekio analizatoriaus (-ių) nulinė vertė ir matavimo intervalas nustatomi taip, kaip prieš teršalų išmetimo bandymą; |
| --- | --- | --- |

b)

Įrangos nustatymas ir duomenų rinkimas:

i)

viso NOx dujų kiekio analizatoriaus (-ių) nulinė vertė ir matavimo intervalas nustatomi taip, kaip prieš teršalų išmetimo bandymą;

| ii) | pasirenkamos kalibravimo dujos NO2 (sauso oro balansinės dujos), kuriose esančių NO2 koncentracija yra maždaug lygi per bandymus tikėtinai didžiausiai koncentracijai. Remiantis prietaisų gamintojo rekomendacijomis ir gerąja inžinerine praktika, koncentracija gali būti didesnė, kad patikra būtų tiksli, jei tikėtina NO2 koncentracija yra mažesnė nei patikros tikslais prietaisų gamintojo nustatytas mažiausiasis intervalas; |
| --- | --- |

ii)

pasirenkamos kalibravimo dujos NO2 (sauso oro balansinės dujos), kuriose esančių NO2 koncentracija yra maždaug lygi per bandymus tikėtinai didžiausiai koncentracijai. Remiantis prietaisų gamintojo rekomendacijomis ir gerąja inžinerine praktika, koncentracija gali būti didesnė, kad patikra būtų tiksli, jei tikėtina NO2 koncentracija yra mažesnė nei patikros tikslais prietaisų gamintojo nustatytas mažiausiasis intervalas;

| iii) | perteklinis kalibravimo dujų srautas nukreipiamas į dujų ėminių ėmimo sistemos zondą arba viršslėgio įtaisą. Palaukiama, kol viso NOx kiekio atsakas stabilizuojasi, atsižvelgiant tik į tiekimo delsą ir prietaiso atsaką; |
| --- | --- |

iii)

perteklinis kalibravimo dujų srautas nukreipiamas į dujų ėminių ėmimo sistemos zondą arba viršslėgio įtaisą. Palaukiama, kol viso NOx kiekio atsakas stabilizuojasi, atsižvelgiant tik į tiekimo delsą ir prietaiso atsaką;

| iv) | apskaičiuojamas 30 s registruotų duomenų apie visą NOx kiekį vidurkis, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NOxref; |
| --- | --- |

iv)

apskaičiuojamas 30 s registruotų duomenų apie visą NOx kiekį vidurkis, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NOxref;

| v) | kalibravimo dujų NO2 srautas sustabdomas; |
| --- | --- |

v)

kalibravimo dujų NO2 srautas sustabdomas;

| vi) | tada ėminių ėmimo sistema prisotinama, perteklinį rasos taško, kuris turi būti 323 K (50 oC) temperatūros, generatoriaus išėjimo srautą nukreipiant į dujų ėminių ėmimo sistemos zondą arba viršslėgio įtaisą. Ėminių ėmimo sistemoje ir ėminių džiovintuve ne trumpiau kaip 10 min. iš rasos taško generatoriaus išėjimo srauto imami ėminiai, kol, kaip tikimasi, ėminių džiovintuvas ims šalinti pastovų vandens kiekį; |
| --- | --- |

vi)

tada ėminių ėmimo sistema prisotinama, perteklinį rasos taško, kuris turi būti 323 K (50 oC) temperatūros, generatoriaus išėjimo srautą nukreipiant į dujų ėminių ėmimo sistemos zondą arba viršslėgio įtaisą. Ėminių ėmimo sistemoje ir ėminių džiovintuve ne trumpiau kaip 10 min. iš rasos taško generatoriaus išėjimo srauto imami ėminiai, kol, kaip tikimasi, ėminių džiovintuvas ims šalinti pastovų vandens kiekį;

| vii) | nedelsiant vėl grįžtama prie x
  NOxref vertei nustatyti naudojamo perteklinio kalibravimo dujų NO2 srauto tiekimo. Palaukiama, kol viso NOx kiekio atsakas stabilizuojasi, atsižvelgiant tik į tiekimo delsą ir prietaiso atsaką, Apskaičiuojamas 30 s registruotų duomenų apie visą NOx kiekį vidurkis, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NOxmeas; |
| --- | --- |

vii)

nedelsiant vėl grįžtama prie x
  NOxref vertei nustatyti naudojamo perteklinio kalibravimo dujų NO2 srauto tiekimo. Palaukiama, kol viso NOx kiekio atsakas stabilizuojasi, atsižvelgiant tik į tiekimo delsą ir prietaiso atsaką, Apskaičiuojamas 30 s registruotų duomenų apie visą NOx kiekį vidurkis, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NOxmeas;

| viii) | x
  NOxmeas pakoreguojama pagal x
  NOxdry, atsižvelgiant į vandens garų likutį, pratekėjusį pro ėminių džiovintuvą ėminių džiovintuvo išėjimo angos temperatūros ir slėgio sąlygomis. |
| --- | --- |

viii)

x
  NOxmeas pakoreguojama pagal x
  NOxdry, atsižvelgiant į vandens garų likutį, pratekėjusį pro ėminių džiovintuvą ėminių džiovintuvo išėjimo angos temperatūros ir slėgio sąlygomis.

| c) | Veiksmingumo vertinimas. Jeigu x
  NOxdry rezultatas yra mažesnis negu 95 proc., ėminių džiovintuvas taisomas arba keičiamas kitu. |
| --- | --- |

c)

Veiksmingumo vertinimas. Jeigu x
  NOxdry rezultatas yra mažesnis negu 95 proc., ėminių džiovintuvas taisomas arba keičiamas kitu.

8.1.11.5.   NO2 virsmo į NO katalizatoriaus patikra

8.1.11.5.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Jeigu naudojamas analizatorius, kuriuo matuojamas tik NOx, NO2 virsmo į NO katalizatorius naudojamas prieš analizatorių. Ši patikra atliekama, katalizatorių įrengus, atliktus svarbius techninės priežiūros darbus ir per 35 dienas iki teršalų išmetimo bandymo. Ši patikra kartojama tokiu pačiu dažnumu, siekiant patikrinti, ar nepablogėjo NO2 virsmo į NO katalizatoriaus katalizinis poveikis.

8.1.11.5.2.   Matavimo principai

Naudojant NO2 virsmo į NO katalizatorių, analizatoriumi, kuriuo matuojamas tik NO, visą NOx kiekį galima nustatyti išmetamosiose dujose esantį NO2 pavertus į NO.

8.1.11.5.3.   Sistemos reikalavimai

NO2 virsmo į NO katalizatoriumi turi būti įmanoma išmatuoti ne mažiau kaip 95 proc. viso NO2 kiekio, esant tikėtinai didžiausiai NO2 koncentracijai.

8.1.11.5.4.   Procedūra

Siekiant patikrinti NO2 virsmo į NO katalizatoriaus veiksmingumą, atliekama ši procedūra:

| a) | vadovaujamasi analizatoriaus ir NO2 virsmo į NO katalizatoriaus gamintojo parengtomis įrangos paleidimo ir naudojimo instrukcijomis. Analizatorius ir katalizatorius reikiamai suderinami, kad veiktų optimaliai; |
| --- | --- |

a)

vadovaujamasi analizatoriaus ir NO2 virsmo į NO katalizatoriaus gamintojo parengtomis įrangos paleidimo ir naudojimo instrukcijomis. Analizatorius ir katalizatorius reikiamai suderinami, kad veiktų optimaliai;

| b) | ozonatoriaus įėjimo anga sujungiama su nulinės vertės nustatymo oro arba deguonies šaltiniu, o išėjimo anga – su viena iš trišakės jungties angų. Patikros dujos NO nukreipiamos į vieną angą, o NO2 virsmo į NO katalizatoriaus įėjimo anga sujungiama su paskutiniąja anga; |
| --- | --- |

b)

ozonatoriaus įėjimo anga sujungiama su nulinės vertės nustatymo oro arba deguonies šaltiniu, o išėjimo anga – su viena iš trišakės jungties angų. Patikros dujos NO nukreipiamos į vieną angą, o NO2 virsmo į NO katalizatoriaus įėjimo anga sujungiama su paskutiniąja anga;

| c) | vykdant šią patikrą atliekami šie veiksmai:






  i) | ozonatoriaus oras paleidžiamas ir išjungiama ozonotariaus galia, o NO2 virsmo į NO katalizatorius nustatomas veikti apėjimo režimu (t. y. NO režimu). Stabilizavimą leidžiama taikyti tik tam, kad būtų atsižvelgta į tiekimo delsą ir prietaiso atsaką; |
| --- | --- | --- |

c)

vykdant šią patikrą atliekami šie veiksmai:

i)

ozonatoriaus oras paleidžiamas ir išjungiama ozonotariaus galia, o NO2 virsmo į NO katalizatorius nustatomas veikti apėjimo režimu (t. y. NO režimu). Stabilizavimą leidžiama taikyti tik tam, kad būtų atsižvelgta į tiekimo delsą ir prietaiso atsaką;

| ii) | NO ir nulinės vertės nustatymo dujų srautai sureguliuojami taip, kad NO koncentracija analizatoriuje būtų artima per bandymus tikėtinai aukščiausiai viso NOx kiekio koncentracijai. NO2 kiekis dujų mišinyje turi būti mažesnis nei 5 proc. NO koncentracijos. NO koncentracija užregistruojama apskaičiuojant 30 s analizatoriumi rinktų duomenų vidurkį, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NOref. Remiantis prietaisų gamintojo rekomendacijomis ir gerąja inžinerine praktika, koncentracija gali būti didesnė, kad patikra būtų tiksli, jei tikėtina NO koncentracija yra mažesnė nei patikros tikslais prietaisų gamintojo nustatytas mažiausiasis intervalas; |
| --- | --- |

ii)

NO ir nulinės vertės nustatymo dujų srautai sureguliuojami taip, kad NO koncentracija analizatoriuje būtų artima per bandymus tikėtinai aukščiausiai viso NOx kiekio koncentracijai. NO2 kiekis dujų mišinyje turi būti mažesnis nei 5 proc. NO koncentracijos. NO koncentracija užregistruojama apskaičiuojant 30 s analizatoriumi rinktų duomenų vidurkį, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NOref. Remiantis prietaisų gamintojo rekomendacijomis ir gerąja inžinerine praktika, koncentracija gali būti didesnė, kad patikra būtų tiksli, jei tikėtina NO koncentracija yra mažesnė nei patikros tikslais prietaisų gamintojo nustatytas mažiausiasis intervalas;

| iii) | įjungiamas O2 tiekimas ozonatoriumi, o O2 srautas nustatomas taip, kad analizatoriaus nurodytas NO būtų maždaug 10 proc. mažesnis už x
  NOref. NO koncentracija užregistruojama apskaičiuojant 30 s analizatoriumi rinktų duomenų vidurkį, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NO+O2mix; |
| --- | --- |

iii)

įjungiamas O2 tiekimas ozonatoriumi, o O2 srautas nustatomas taip, kad analizatoriaus nurodytas NO būtų maždaug 10 proc. mažesnis už x
  NOref. NO koncentracija užregistruojama apskaičiuojant 30 s analizatoriumi rinktų duomenų vidurkį, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NO+O2mix;

| iv) | ozonatorius įjungiamas, o ozono tiekimo srautas nustatomas taip, kad analizatoriumi matuojamas NO sudarytų maždaug 20 proc. x
  Noref ir liktų maždaug 10 proc. nesureagavusių NO. NO koncentracija užregistruojama apskaičiuojant 30 s analizatoriumi rinktų duomenų vidurkį, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NOmeas; |
| --- | --- |

iv)

ozonatorius įjungiamas, o ozono tiekimo srautas nustatomas taip, kad analizatoriumi matuojamas NO sudarytų maždaug 20 proc. x
  Noref ir liktų maždaug 10 proc. nesureagavusių NO. NO koncentracija užregistruojama apskaičiuojant 30 s analizatoriumi rinktų duomenų vidurkį, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NOmeas;

| v) | NOx analizatorius perjungiamas į NOx režimą, tada išmatuojamas visas NOx kiekis. NOx koncentracija užregistruojama apskaičiuojant 30 s analizatoriumi rinktų duomenų vidurkį, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NOxmeas; |
| --- | --- |

v)

NOx analizatorius perjungiamas į NOx režimą, tada išmatuojamas visas NOx kiekis. NOx koncentracija užregistruojama apskaičiuojant 30 s analizatoriumi rinktų duomenų vidurkį, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NOxmeas;

| vi) | ozonatorius išjungiamas, tačiau dujų srautas sistema turi tekėti toliau. NOx analizatorius rodys NO + O2 mišinyje esantį NOx. NOx koncentracija užregistruojama apskaičiuojant 30 s analizatoriumi rinktų duomenų vidurkį, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NO+O2mix; |
| --- | --- |

vi)

ozonatorius išjungiamas, tačiau dujų srautas sistema turi tekėti toliau. NOx analizatorius rodys NO + O2 mišinyje esantį NOx. NOx koncentracija užregistruojama apskaičiuojant 30 s analizatoriumi rinktų duomenų vidurkį, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NO+O2mix;

| vii) | O2 tiekimas išjungiamas. NOx analizatorius rodys NOx kiekį pradiniame NO ir N2 mišinyje. NOx koncentracija užregistruojama apskaičiuojant 30 s analizatoriumi rinktų duomenų vidurkį, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NOxref. Ši vertė negali būti daugiau kaip 5 proc. didesnė už x
  NOref vertę; |
| --- | --- |

vii)

O2 tiekimas išjungiamas. NOx analizatorius rodys NOx kiekį pradiniame NO ir N2 mišinyje. NOx koncentracija užregistruojama apskaičiuojant 30 s analizatoriumi rinktų duomenų vidurkį, o ši vertė užregistruojama kaip x
  NOxref. Ši vertė negali būti daugiau kaip 5 proc. didesnė už x
  NOref vertę;

| d) | veiksmingumo vertinimas. NOx katalizatoriaus veiksmingumas apskaičiuojamas gautas koncentracijos vertes įrašius į (6-26) lygtį: | (6-26) |
| --- | --- | --- |

d)

veiksmingumo vertinimas. NOx katalizatoriaus veiksmingumas apskaičiuojamas gautas koncentracijos vertes įrašius į (6-26) lygtį:

Formula

(6-26)

| e) | jeigu rezultatas yra mažesnis nei 95 proc., NO2 virsmo į NO katalizatorius taisomas arba keičiamas kitu. |
| --- | --- |

e)

jeigu rezultatas yra mažesnis nei 95 proc., NO2 virsmo į NO katalizatorius taisomas arba keičiamas kitu.

8.1.12.   KD matavimai

8.1.12.1.   KD svarstyklių patikra ir svėrimo proceso patikra

8.1.12.1.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Šiame punkte aprašomos trys patikros:

| a) | nepriklausoma KD svarstyklių veiksmingumo patikra, atliekama per 370 dienų iki bet kurio filtro svėrimo; |
| --- | --- |

a)

nepriklausoma KD svarstyklių veiksmingumo patikra, atliekama per 370 dienų iki bet kurio filtro svėrimo;

| b) | svarstyklių nulinės vertės ir matavimo intervalo patikra, atliekama per 12 val. iki bet kurio filtro svėrimo; |
| --- | --- |

b)

svarstyklių nulinės vertės ir matavimo intervalo patikra, atliekama per 12 val. iki bet kurio filtro svėrimo;

| c) | patikra, ar nustatant etaloninių filtrų masę iki ir po filtro svėrimo neviršytas nurodytas leidžiamasis nuokrypis. |
| --- | --- |

c)

patikra, ar nustatant etaloninių filtrų masę iki ir po filtro svėrimo neviršytas nurodytas leidžiamasis nuokrypis.

8.1.12.1.2.   Nepriklausoma patikra

Svarstyklių gamintojas (arba svarstyklių gamintojo įgaliotasis atstovas), laikydamasis vidaus audito procedūrų, patikrina svarstyklių veiksmingumą per 370 dienų iki bandymų.

8.1.12.1.3.   Nulinės vertės ir matavimo intervalo nustatymas

Svarstyklių veiksmingumas tikrinamas nustatant jų nulinę vertę ir matavimo intervalą bent vienu kalibravimo svareliu; kad šią patikrą būtų galima atlikti, visi naudojami svareliai turi atitikti 9.5.2 punkto specifikacijas. Taikoma rankinė arba automatizuota procedūra:

| a) | rankinei procedūrai turi būti naudojamos svarstyklės, kurių nulinė vertė ir matavimo intervalas būtų nustatyti bent vienu kalibravimo svareliu. Jeigu siekiant didesnio KD matavimų tikslumo ir glaudumo, kartojant svėrimo procesą paprastai gaunamos vidutinės vertės, tas pats procesas naudojamas ir tikrinant svarstyklių veiksmingumą; |
| --- | --- |

a)

rankinei procedūrai turi būti naudojamos svarstyklės, kurių nulinė vertė ir matavimo intervalas būtų nustatyti bent vienu kalibravimo svareliu. Jeigu siekiant didesnio KD matavimų tikslumo ir glaudumo, kartojant svėrimo procesą paprastai gaunamos vidutinės vertės, tas pats procesas naudojamas ir tikrinant svarstyklių veiksmingumą;

| b) | pagal automatizuotą procedūrą naudojami vidiniai kalibravimo svareliai, kuriais svarstyklių veiksmingumas tikrinamas automatiškai. Kad šią patikrą būtų galima atlikti, šie vidiniai kalibravimo svareliai turi atitikti 9.5.2 punkto specifikacijas. |
| --- | --- |

b)

pagal automatizuotą procedūrą naudojami vidiniai kalibravimo svareliai, kuriais svarstyklių veiksmingumas tikrinamas automatiškai. Kad šią patikrą būtų galima atlikti, šie vidiniai kalibravimo svareliai turi atitikti 9.5.2 punkto specifikacijas.

8.1.12.1.4.   Etaloninio ėminio svėrimas

Sveriant visi masės rodmenys patikrinami, etaloninę KD ėminių ėmimo terpę (pvz., filtrus) pasveriant prieš svėrimą ir po jo. Svėrimas gali trukti neilgai, jeigu tai priimtina, tačiau ne ilgiau nei 80 val.; per svėrimą galima įtraukti prieš bandymą ir po jo gautus masės rodmenis. Iš eilės apskaičiuojant kiekvienos etaloninės KD ėminių ėmimo terpės masę, turi būti gauta ta pati vertė, ± 10 μg arba ± 10 proc. tikslumu (nelygu, kuri vertė yra didesnė) atitinkanti tikėtiną visą KD masę. Jeigu iš eilės atliekamas KD ėminių filtro svėrimas šio kriterijaus neatitinka, visi atskiri bandymų filtro masės rodmenys, gauti tarp iš eilės vykdytų etaloninio filtro masės apskaičiavimo veiksmų, skelbiami negaliojančiais. Šiuos filtrus galima pasverti pakartotinai sveriant kitą kartą. Jeigu po bandymo naudojamas filtras pripažįstamas netinkamu, bandymų intervalas skelbiamas negaliojančiu. Ši patikra atliekama taip:

| a) | KD stabilizavimo aplinkoje paliekami bent du nenaudotos KD ėminių ėmimo terpės ėminiai. Jie naudojami kaip etaloniniai ėminiai. Parenkami ir kaip etaloniniai naudojami iš tos pačios medžiagos pagaminti tokio paties dydžio nenaudoti filtrai; |
| --- | --- |

a)

KD stabilizavimo aplinkoje paliekami bent du nenaudotos KD ėminių ėmimo terpės ėminiai. Jie naudojami kaip etaloniniai ėminiai. Parenkami ir kaip etaloniniai naudojami iš tos pačios medžiagos pagaminti tokio paties dydžio nenaudoti filtrai;

| b) | etaloniniai ėminiai stabilizuojami KD stabilizavimo aplinkoje. Etaloniniai ėminiai laikomi stabilizuotais, jeigu KD stabilizavimo aplinkoje išbūna mažiausiai 30 min, o iki tol bent 60 min. KD stabilizavimo aplinka atitiko 9.3.4.4 punkto specifikacijas; |
| --- | --- |

b)

etaloniniai ėminiai stabilizuojami KD stabilizavimo aplinkoje. Etaloniniai ėminiai laikomi stabilizuotais, jeigu KD stabilizavimo aplinkoje išbūna mažiausiai 30 min, o iki tol bent 60 min. KD stabilizavimo aplinka atitiko 9.3.4.4 punkto specifikacijas;

| c) | etaloninis ėminys svarstyklėmis pasveriamas keletą kartų, bet vertės neregistruojamos; |
| --- | --- |

c)

etaloninis ėminys svarstyklėmis pasveriamas keletą kartų, bet vertės neregistruojamos;

| d) | nustatoma nulinė svarstyklių vertė ir matavimo intervalas. Bandomoji masė (pvz., kalibravimo svarelis) padedama ant svarstyklių, tada nuimama, užtikrinus, kad svarstyklės grįžtų į priimtiną nulinio rodmens padėtį per įprastą stabilizavimo laiką; |
| --- | --- |

d)

nustatoma nulinė svarstyklių vertė ir matavimo intervalas. Bandomoji masė (pvz., kalibravimo svarelis) padedama ant svarstyklių, tada nuimama, užtikrinus, kad svarstyklės grįžtų į priimtiną nulinio rodmens padėtį per įprastą stabilizavimo laiką;

| e) | kiekviena etaloninė terpė (pvz., filtrai) pasveriama, užregistruojamos jų masės. Jeigu siekiant didesnio etaloninės terpės (pvz., filtrų) matavimų tikslumo ir glaudumo kartojant svėrimo procesą paprastai gaunamos vidutinės vertės, tas pats procesas naudojamas matuojant ėminių ėmimo terpės (pvz., filtrų) masės vidutines vertes; |
| --- | --- |

e)

kiekviena etaloninė terpė (pvz., filtrai) pasveriama, užregistruojamos jų masės. Jeigu siekiant didesnio etaloninės terpės (pvz., filtrų) matavimų tikslumo ir glaudumo kartojant svėrimo procesą paprastai gaunamos vidutinės vertės, tas pats procesas naudojamas matuojant ėminių ėmimo terpės (pvz., filtrų) masės vidutines vertes;

| f) | užregistruojamas svarstyklių aplinkos rasos taškas, aplinkos temperatūra ir atmosferos slėgis; |
| --- | --- |

f)

užregistruojamas svarstyklių aplinkos rasos taškas, aplinkos temperatūra ir atmosferos slėgis;

| g) | į užregistruotas aplinkos sąlygas atsižvelgiama rezultatams pritaikius pataisą dėl keliamosios jėgos pagal 8.1.13.2 punktą. Užregistruojama dėl keliamosios jėgos pataisyta kiekvienos etaloninės terpės masė; |
| --- | --- |

g)

į užregistruotas aplinkos sąlygas atsižvelgiama rezultatams pritaikius pataisą dėl keliamosios jėgos pagal 8.1.13.2 punktą. Užregistruojama dėl keliamosios jėgos pataisyta kiekvienos etaloninės terpės masė;

| h) | kiekviena dėl keliamosios jėgos pataisyta etaloninės terpės (pvz., filtrų) atskaitos masė atimama iš anksčiau išmatuotos, užregistruotos ir dėl keliamosios jėgos pataisytos masės; |
| --- | --- |

h)

kiekviena dėl keliamosios jėgos pataisyta etaloninės terpės (pvz., filtrų) atskaitos masė atimama iš anksčiau išmatuotos, užregistruotos ir dėl keliamosios jėgos pataisytos masės;

| i) | jei stebima kurio nors etaloninio filtro masė pasikeičia daugiau nei leidžiama pagal šią dalį, negaliojančiomis pripažįstamos visos KD masės, nustatytos nuo paskutinio sėkmingo etaloninės terpės (pvz., filtrų) masės patvirtinimo. Į etaloninius KD filtrus galima neatsižvelgti, jeigu tik vieno iš filtrų masė pakito daugiau nei leidžiama ir galima aiškiai nustatyti konkrečią to filtro masės pokyčio priežastį, o ši priežastis nebūtų turėjusi poveikio kitiems naudojamiems filtrams. Patikrą galima laikyti sėkminga. Tokiu atveju, vertinant atitiktį šio punkto j papunkčiui, į užterštą etaloninę terpę neatsižvelgiama, bet pažeistas etaloninis filtras išmontuojamas ir pakeičiamas kitu; |
| --- | --- |

i)

jei stebima kurio nors etaloninio filtro masė pasikeičia daugiau nei leidžiama pagal šią dalį, negaliojančiomis pripažįstamos visos KD masės, nustatytos nuo paskutinio sėkmingo etaloninės terpės (pvz., filtrų) masės patvirtinimo. Į etaloninius KD filtrus galima neatsižvelgti, jeigu tik vieno iš filtrų masė pakito daugiau nei leidžiama ir galima aiškiai nustatyti konkrečią to filtro masės pokyčio priežastį, o ši priežastis nebūtų turėjusi poveikio kitiems naudojamiems filtrams. Patikrą galima laikyti sėkminga. Tokiu atveju, vertinant atitiktį šio punkto j papunkčiui, į užterštą etaloninę terpę neatsižvelgiama, bet pažeistas etaloninis filtras išmontuojamas ir pakeičiamas kitu;

| j) | jei kuri nors atskaitos masė pasikeičia daugiau nei leidžiama pagal 8.1.13.1.4 punktą, visi KD rezultatai, gauti tarp dviejų atskaitos masės nustatymo kartų, skelbiami negaliojančiais. Jeigu etaloninė KD ėminių ėmimo terpė išmontuojama pagal šio punkto i papunktį, nustatomas bent vienas atskaitos masės skirtumas, atitinkantis 8.1.13.1.4 punkte nustatytus kriterijus. Kitu atveju visi KD rezultatai, gauti tarp dviejų etaloninės terpės (pvz., filtrų) masės nustatymo kartų, skelbiami negaliojančiais. |
| --- | --- |

j)

jei kuri nors atskaitos masė pasikeičia daugiau nei leidžiama pagal 8.1.13.1.4 punktą, visi KD rezultatai, gauti tarp dviejų atskaitos masės nustatymo kartų, skelbiami negaliojančiais. Jeigu etaloninė KD ėminių ėmimo terpė išmontuojama pagal šio punkto i papunktį, nustatomas bent vienas atskaitos masės skirtumas, atitinkantis 8.1.13.1.4 punkte nustatytus kriterijus. Kitu atveju visi KD rezultatai, gauti tarp dviejų etaloninės terpės (pvz., filtrų) masės nustatymo kartų, skelbiami negaliojančiais.

8.1.12.2.   KD ėminių filtro pataisa dėl keliamosios jėgos

8.1.12.2.1.   Bendrosios nuostatos

Atliekama KD ėminių filtro pataisa dėl keliamosios jėgos ore. Pataisa dėl keliamosios jėgos priklauso nuo ėminių ėmimo terpės tankio, oro tankio ir kalibravimo svarelio, kuriuo kalibruojamos svarstyklės, tankio. Taikant pataisą dėl keliamosios jėgos paprastai neatsižvelgiama į pačių KD keliamąją jėgą, nes KD masė paprastai sudaro tik (0,01–0,10) proc. viso svorio. Pataisa pagal šią mažą masės frakciją būtų ne didesnė kaip 0,010 proc. Dėl keliamosios jėgos pataisytos vertės yra tuščiosios KD ėminių masės. Vėliau šios dėl keliamosios jėgos pataisytos vertės, gautos filtrą pasvėrus prieš bandymą, atimamos iš verčių, pataisytų dėl keliamosios jėgos ir gautų atitinkamą filtrą pasvėrus po bandymo, ir taip nustatoma per bandymą išmetamų KD masė.

8.1.12.2.2.   KD ėminių filtro tankis

Skirtingų KD ėminių filtrų tankis skiriasi. Taikomas žinomas ėminių ėmimo terpės tankis arba kurios nors iš įprastų ėminių ėmimo terpių tankis:

| a) | jei tai PTFE padengtas borosilikatinis stiklas, naudojamas 2 300 kg/m3 ėminių ėmimo terpės tankis; |
| --- | --- |

a)

jei tai PTFE padengtas borosilikatinis stiklas, naudojamas 2 300 kg/m3 ėminių ėmimo terpės tankis;

| b) | jei tai PTFE membraninė (juostinė) terpė su integruotu atraminiu polimetilpentano žiedu, kuris sudaro 95 proc. terpės masės, naudojamas 920 kg/m3 ėminių ėmimo terpės tankis; |
| --- | --- |

b)

jei tai PTFE membraninė (juostinė) terpė su integruotu atraminiu polimetilpentano žiedu, kuris sudaro 95 proc. terpės masės, naudojamas 920 kg/m3 ėminių ėmimo terpės tankis;

| c) | jei tai PTFE membraninė (juostinė) terpė su integruotu atraminiu PTFE žiedu, naudojamas 2 144 kg/m3 ėminių ėmimo terpės tankis. |
| --- | --- |

c)

jei tai PTFE membraninė (juostinė) terpė su integruotu atraminiu PTFE žiedu, naudojamas 2 144 kg/m3 ėminių ėmimo terpės tankis.

8.1.12.2.3.   Oro tankis

Oro tankis pirmiausiai yra atmosferos slėgio funkcija, nes KD svarstyklių aplinka griežtai kontroliuojama, kad aplinkos temperatūra būtų 295 ± 1 K (22 ± 1 oC), o rasos taškas 282,5 ± 1 K (9,5 ± 1 oC). Todėl nurodoma tik pataisa dėl keliamosios jėgos, kuri yra atmosferos slėgio funkcija.

8.1.12.2.4.   Kalibravimo svarelio tankis

Naudojamas nurodytas metalinio kalibravimo svarelio medžiagos tankis.

8.1.12.2.5.   Pataisos apskaičiavimas

KD ėminių filtro pataisa dėl keliamosios jėgos apskaičiuojama pagal (6-27) lygtį:

| | (6-27) |
| --- | --- |

Formula

(6-27)

čia:

| m
  cor | KD ėminių filtro masė, pataisyta dėl keliamosios jėgos; |
| --- | --- |
| m
  uncor | KD ėminių filtro masė, netaisyta dėl keliamosios jėgos; |
| ρ
  air | oro tankis svarstyklių aplinkoje; |
| ρ
  weight | kalibravimo svarelių, kuriais nustatomas svarstyklių matavimo intervalas, tankis; |
| ρ
  media | KD ėminių filtro tankis; |

m
  cor

KD ėminių filtro masė, pataisyta dėl keliamosios jėgos;

m
  uncor

KD ėminių filtro masė, netaisyta dėl keliamosios jėgos;

ρ
  air

oro tankis svarstyklių aplinkoje;

ρ
  weight

kalibravimo svarelių, kuriais nustatomas svarstyklių matavimo intervalas, tankis;

ρ
  media

KD ėminių filtro tankis;

su

| | (6-28) |
| --- | --- |

Formula

(6-28)

čia:

| p
  abs | absoliutusis slėgis svarstyklių aplinkoje; |
| --- | --- |
| M
  mix | oro molinė masė svarstyklių aplinkoje; |
| R | molinė dujų konstanta; |
| T
  amb | absoliučioji svarstyklių aplinkos temperatūra. |

p
  abs

absoliutusis slėgis svarstyklių aplinkoje;

M
  mix

oro molinė masė svarstyklių aplinkoje;

R

molinė dujų konstanta;

T
  amb

absoliučioji svarstyklių aplinkos temperatūra.

8.2.   Prietaiso patvirtinimas bandymui

8.2.1.   Proporcinio srauto kontrolės patvirtinimas periodinio ėminių ėmimo tikslais ir mažiausio skiedimo santykio patvirtinimas periodinio KD ėminių ėmimo tikslais

8.2.1.1.   CVS proporcingumo kriterijai

8.2.1.1.1.   Proporciniai srautai

Kiekvienai porai srautmačių naudojamas užregistruoto ėminio ir visas srautas arba jų vidurkiai, nustatyti taikant 1 Hz dažnį, kartu su VII priedo 3 priedėlyje nurodytais statistinių apskaičiavimų rezultatais. Nustatomas liekamasis standartinis ėminių srauto nuokrypis SEE, palyginti su visu srautu. Kiekvieno bandymo intervalo atžvilgiu įrodoma, kad SEE sudarė 3,5 proc. vidutinio ėminio srauto arba buvo mažesnis.

8.2.1.1.2.   Pastovūs srautai

Kiekvienai porai srautmačių naudojamas užregistruoto ėminio ir visas srautas arba jų vidurkiai, nustatyti taikant 1 Hz dažnį, ir taip įrodoma, kad kiekvienas srautas buvo pastovus ir nuo atitinkamo vidutinio ar tikslinio srauto skyrėsi ne daugiau kaip ± 2,5 proc. Užuot registravus atitinkamą srautą kiekvieno tipo srautmačiu, galima taikyti šias alternatyvas:

| a) | kritinio srauto Ventūrio vamzdį. Kritinio srauto Ventūrio vamzdžiams taikomos užregistruotos vamzdžio įėjimo angos sąlygos arba jų vidurkiai, nustatyti taikant 1 Hz dažnį. Įrodoma, kad kiekvieno bandymo intervalo srauto tankis Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje buvo pastovus ir nuo vidutinio ar tikslinio tankio skyrėsi ne daugiau kaip ± 2,5 proc. Jei naudojami CVS kritinio srauto Ventūrio vamzdžiai, tai galima įrodyti parodžius, kad kiekvieno bandymo intervalo absoliučioji temperatūra Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje buvo pastovi ir nuo vidutinės ar tikslinės absoliučiosios temperatūros skyrėsi ne daugiau kaip ± 4 proc.; |
| --- | --- |

a)

kritinio srauto Ventūrio vamzdį. Kritinio srauto Ventūrio vamzdžiams taikomos užregistruotos vamzdžio įėjimo angos sąlygos arba jų vidurkiai, nustatyti taikant 1 Hz dažnį. Įrodoma, kad kiekvieno bandymo intervalo srauto tankis Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje buvo pastovus ir nuo vidutinio ar tikslinio tankio skyrėsi ne daugiau kaip ± 2,5 proc. Jei naudojami CVS kritinio srauto Ventūrio vamzdžiai, tai galima įrodyti parodžius, kad kiekvieno bandymo intervalo absoliučioji temperatūra Ventūrio vamzdžio įėjimo angoje buvo pastovi ir nuo vidutinės ar tikslinės absoliučiosios temperatūros skyrėsi ne daugiau kaip ± 4 proc.;

| b) | tūrinį siurblį. Naudojamos užregistruotos siurblio įėjimo angos sąlygos arba jų vidurkiai, nustatyti taikant 1 Hz dažnį. Įrodoma, kad kiekvieno bandymo intervalo srauto tankis siurblio įėjimo angoje buvo pastovus ir nuo vidutinio ar tikslinio tankio skyrėsi ne daugiau kaip ± 2,5 proc. Jei naudojamas CVS siurblys, tai galima įrodyti parodžius, kad kiekvieno bandymo intervalo absoliučioji temperatūra siurblio įsiurbimo angoje buvo pastovi ir nuo vidutinės ar tikslinės absoliučiosios temperatūros skyrėsi ne daugiau kaip ± 2 proc. |
| --- | --- |

b)

tūrinį siurblį. Naudojamos užregistruotos siurblio įėjimo angos sąlygos arba jų vidurkiai, nustatyti taikant 1 Hz dažnį. Įrodoma, kad kiekvieno bandymo intervalo srauto tankis siurblio įėjimo angoje buvo pastovus ir nuo vidutinio ar tikslinio tankio skyrėsi ne daugiau kaip ± 2,5 proc. Jei naudojamas CVS siurblys, tai galima įrodyti parodžius, kad kiekvieno bandymo intervalo absoliučioji temperatūra siurblio įsiurbimo angoje buvo pastovi ir nuo vidutinės ar tikslinės absoliučiosios temperatūros skyrėsi ne daugiau kaip ± 2 proc.

8.2.1.1.3.   Proporcinio ėminių ėmimo parodomasis bandymas

Kiekvieno proporcinio periodinio ėminio, pvz., surinkto maiše arba KD filtru, atžvilgiu įrodoma, kad proporcinis ėminių ėmimas buvo vykdomas laikantis vienos iš toliau išdėstytų nuostatų, atsižvelgiant į tai, kad iki 5 proc. visų duomenų taškų gali būti atmesti kaip riktai.

Taikant gerąją inžinerinę praktiką ir atlikus inžinerinę analizę įrodoma, kad proporcinio srauto kontrolės sistema savaime užtikrina proporcinį ėminių ėmimą visomis per bandymus tikėtinomis sąlygomis. Pvz., tiek ėminio srautui, tiek visam srautui galima naudoti CFV, jeigu įrodoma, kad jų įėjimo angos slėgiai ir temperatūra visada bus tie patys ir kritinio srauto sąlygomis jie visada veiks.

Norint nustatyti mažiausią skiedimo santykį bandymų intervale, KD ėminius imant periodiškai, taikomi išmatuoti arba apskaičiuoti srautai ir (arba) pėdsakinių dujų (pvz., CO2) koncentracijos vertės.

8.2.1.2.   Dalies srauto skiedimo sistemos patvirtinimas

Siekiant kontroliuoti dalies srauto skiedimo sistemą ir paimti proporcinį nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminį, būtina taikyti greito atsako sistemą;tai rodo dalies srauto skiedimo sistemos spartumas. Sistemos transformacijos trukmė nustatoma 8.1.8.6.3.2 punkte nustatyta tvarka. Faktinė dalies srauto skiedimo sistemos kontrolė grindžiama esamomis matavimo sąlygomis. Jeigu išmetamųjų dujų srauto matavimo ir dalies srauto sistemos bendra transformacijos trukmė yra ≤ 0,3 s, taikoma tiesioginė kontrolė. Jeigu transformacijos trukmė ilgesnė nei 0,3 s, taikoma išankstinė kontrolė, remiantis išankstiniu bandymu. Tokiu atveju bendra signalo kilimo trukmė turi būti ≤ 1 s, o bendra delsos trukmė ≤ 10 s. Bendras sistemos atsakas turi būti toks, kad būtų galima užtikrinti išmetamųjų dujų masės srautui proporcingą reprezentatyvų kietųjų dalelių ėminį qmp,i (išmetamųjų dujų ėminio srautas į dalies srauto skiedimo sistemą). Nustatant proporcingumą, palyginamoji q
  mp,i ir q
  mew,i (išmetamųjų dujų masės srautas pagal drėgnas dujas) regresijos analizė atliekama ne mažesne nei 5 Hz duomenų rinkimo sparta; laikomasi šių kriterijų:

| a) | q
  mp,i ir q
  mew,i tiesinės regresijos koreliacijos koeficientas r
  2 negali būti mažesnis nei 0,95; |
| --- | --- |

a)

q
  mp,i ir q
  mew,i tiesinės regresijos koreliacijos koeficientas r
  2 negali būti mažesnis nei 0,95;

| b) | liekamasis standartinis nuokrypis apskaičiuojant q
  mp,i, jeigu atsižvelgiama į q
  mew,i, negali viršyti 5 proc. didžiausios q
  mp vertės; |
| --- | --- |

b)

liekamasis standartinis nuokrypis apskaičiuojant q
  mp,i, jeigu atsižvelgiama į q
  mew,i, negali viršyti 5 proc. didžiausios q
  mp vertės;

| c) | regresijos linijos atkarpa q
  mp negali būti didesnė kaip ± 2 proc. q
  mp didžiausios vertės. |
| --- | --- |

c)

regresijos linijos atkarpa q
  mp negali būti didesnė kaip ± 2 proc. q
  mp didžiausios vertės.

Išankstinė kontrolė reikalinga, jei kietųjų dalelių sistemos bendra transformacijos trukmė t
  50,P, o išmetamųjų dujų masės srauto signalas t
  50,F yra >0,3 s. Šiuo atveju atliekamas išankstinis bandymas ir per jį gautas išmetamųjų dujų masės srauto signalas naudojamas ėminio srautui į kietųjų dalelių sistemą kontroliuoti. Dalies srauto skiedimo sistema tinkamai valdoma, jeigu per pradinį bandymą nustatytą qm

  ew,pre trukmę, į kurią atsižvelgiant kontroliuojama qm

  p, galima paslinkti „išankstinio laikotarpio“ verte t
  50,P + t
  50,F.

Nustatant koreliaciją tarp qm

  p,i ir qm

  ew,i, naudojami per tikrąjį bandymą užregistruoti duomenys, o qm

  ew,i trukmė, palyginti su qm

  p,i, gretinama su t50,F verte (t
  50,P nenaudojama laikui reguliuoti). Laiko poslinkis tarp qm

  ew ir qm

  p yra pagal 8.1.8.6.3.2 punktą nustatytas jų transformacijos trukmės skirtumas.

8.2.2.   Dujų analizatoriaus intervalo patvirtinimas, rodmenų slinkio patvirtinimas ir pataisa

8.2.2.1.   Intervalo patvirtinimas

Jei kuriuo nors bandymo momentu viršijamas 100 proc. naudojamo analizatoriaus intervalas, atliekami toliau nurodyti veiksmai.

8.2.2.1.1.   Periodinis ėminių ėmimas

Ėminius imant periodiškai, ėminys pakartotinai analizuojamas naudojant mažiausią analizatoriaus intervalą, kuriuo būtų gautas didžiausias prietaiso atsakas, nesiekiantis 100 proc. Užregistruojamas rezultatas, gautas taikant mažiausią intervalą, kuriuo analizatorius naudojamas neviršijant 100 proc. jo intervalo per visą bandymą.

8.2.2.1.2.   Nenutrūkstamas ėminių ėmimas

Ėminius imant nenutrūkstamai, visas bandymas kartojamas iš eilės taikant kitą didesnį analizatoriaus intervalą. Jeigu naudojant analizatorių ir vėl viršijama 100 proc. jo intervalo, bandymas kartojamas iš eilės taikant kitą didesnį intervalą. Bandymas kartojamas tol, kol per visą bandymą naudojamas analizatorius neviršys 100 proc. intervalo.

8.2.2.2.   Rodmenų slinkio patvirtinimas ir pataisa

Jeigu rodmenų slinkis neviršija ± 1 proc., duomenis galima pripažinti priimtinais be pataisos arba pripažinti atlikus pataisą. Jeigu rodmenų slinkis yra didesnis negu ± 1 proc., pagal kiekvieną teršalą, kuriam taikoma su stabdymu susijusi ribinė vertė, ir CO2, apskaičiuojami du su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų savitosios masės rezultatų rinkiniai arba bandymas skelbiamas negaliojančiu. Vienas duomenų rinkinys apskaičiuojamas naudojant duomenis iki rodmenų slinkio pataisos, kitas – naudojant duomenis, kuriems visiems pritaikyta rodmenų slinkio pataisa pagal VII priedo 2.6 punktą ir VII priedo 1 priedėlį. Palyginimo rezultatas apskaičiuojamas kaip netaisytų rezultatų procentinė dalis. Skirtumas tarp netaisytos ir taisytos su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų kiekio verčių negali būti didesnis kaip 4 proc. netaisytos su stabdymu susijusios išmetamųjų teršalų kiekio vertės arba atitinkamos ribinės vertės, nelygu, kuri iš jų didesnė. Jeigu taip nėra, visas bandymas skelbiamas negaliojančiu.

8.2.3.   KD ėminių ėmimo terpės (pvz., filtrų) parengiamasis kondicionavimas ir tuščio filtro svėrimas

KD ėminių ėmimo terpei ir įrangai parengti KD kiekio matavimams, prieš teršalų išmetimo bandymą atliekami toliau nurodyti veiksmai.

8.2.3.1.   Periodinės patikros

Užtikrinama, kad svarstyklės ir KD stabilizavimo aplinkos sąlygos atitiktų 8.1.12 punkte nustatytus periodinių patikrų reikalavimus. Etaloninis filtras pasveriamas prieš pat bandymo filtrų svėrimą ir nustatomas atitinkamas atskaitos taškas (žr. 8.1.12.1 punkte pateiktas išsamias tvarkos nuostatas). Etaloninių filtrų stabilumo patikra atliekama pasibaigus stabilizavimo po bandymo tarpsniui ir iškart prieš svėrimą po bandymo.

8.2.3.2.   Apžiūra

Nepanaudotos ėminių filtravimo terpės apžiūrimos, ar nėra defektų; filtrai su defektais pašalinami.

8.2.3.3.   Įžeminimas

Ruošiant KD filtrus, kaip aprašyta 9.3.4 punkte, naudojami elektriškai įžeminti pincetai arba įžeminimo juosta.

8.2.3.4.   Nepanaudota ėminių ėmimo terpė

Nepanaudotos ėminių ėmimo terpės dedamos į vieną ar daugiau talpyklų su angomis į KD stabilizavimo aplinką. Jeigu naudojami filtrai, juos galima įdėti į apatinę filtrų kasetės dalį.

8.2.3.5.   Stabilizavimas

Ėminių ėmimo terpės stabilizuojamos KD stabilizavimo aplinkoje. Nepanaudotas ėminių ėmimo terpes galima laikyti stabiliomis, jeigu KD stabilizavimo aplinkoje jos išbūna mažiausiai 30 min., o KD stabilizavimo aplinka tuo metu atitinka 9.3.4 punkto specifikacijas. Tačiau, jeigu numatoma, kad masė sudarys 400 μg arba bus didesnė, ėminių terpė stabilizuojama bent 60 min.

8.2.3.6.   Svėrimas

Ėminių ėmimo terpės sveriamos automatiškai arba rankiniu būdu taip:

| a) | sveriant automatiškai ir ruošiant ėminius svėrimui, laikomasi automatinės sistemos gamintojo instrukcijų; tuo tikslu ėminius gali tekti sudėti į specialią talpyklą; |
| --- | --- |

a)

sveriant automatiškai ir ruošiant ėminius svėrimui, laikomasi automatinės sistemos gamintojo instrukcijų; tuo tikslu ėminius gali tekti sudėti į specialią talpyklą;

| b) | sveriant rankiniu būdu, laikomasi gerosios inžinerinės praktikos; |
| --- | --- |

b)

sveriant rankiniu būdu, laikomasi gerosios inžinerinės praktikos;

| c) | vietoj šių būdų leidžiama taikyti pakaitinį svėrimą (žr. 8.2.3.10 punktą); |
| --- | --- |

c)

vietoj šių būdų leidžiama taikyti pakaitinį svėrimą (žr. 8.2.3.10 punktą);

| d) | pasvertas filtras dedamas atgal į Petri lėkštelę ir uždengiamas. |
| --- | --- |

d)

pasvertas filtras dedamas atgal į Petri lėkštelę ir uždengiamas.

8.2.3.7.   Pataisa dėl keliamosios jėgos

Išmatuotam svoriui taikoma pataisa dėl keliamosios jėgos, kaip aprašyta 8.1.13.2 punkte.

8.2.3.8.   Kartojimas

Filtrų masės matavimus galima kartoti ir taip, laikantis gerosios inžinerinės praktikos, nustatyti vidutinę filtro masę, o apskaičiuojant vidurkį atmesti riktus.

8.2.3.9.   Tuščiosios masės svėrimas

Nepanaudoti filtrai, kurių tuščioji masė yra pasverta, dedami į švarias filtrų kasetes, užpildytos kasetės dedamos į uždengtą arba sandarią talpyklą, tada į bandymo įrangą, kur imami ėminiai.

8.2.3.10.   Pakaitinis svėrimas

Pakaitinis svėrimas – alternatyva, kurią pasirinkus etaloninis svoris matuojamas prieš kiekvieną KD ėminių ėmimo terpės (pvz., filtro) svėrimą ir po jo. Pasirinkus pakaitinį svėrimą, reikia atlikti daugiau matavimų, tačiau kartu atsižvelgiama į svarstyklių nulinį rodmenų slinkį, o į svarstyklių tiesiškumą atsižvelgiama tik siaurame intervale. Tai tinkamiausias būdas bendrajai KD masei, neviršijančiai 0,1 proc. ėminių ėmimo terpės masės, apskaičiuoti. Tačiau toks būdas gali netikti, kai bendroji KD masė viršija 1 proc. ėminių ėmimo terpės masės. Jeigu taikomas pakaitinis svėrimas, jis naudojamas ir sveriant iki bandymo, ir po bandymo. Tas pats pakaitinis svarelis naudojamas ir sveriant iki bandymo, ir po bandymo. Pakaitinio svarelio masė pataisoma dėl keliamosios jėgos, jeigu pakaitinio svarelio tankis yra mažesnis nei 2,0 g/cm3. Taikant pakaitinį svėrimą, pvz., atliekami šie veiksmai:

| a) | kaip aprašyta 9.3.4.6 punkte, naudojami elektriškai įžeminti pincetai arba įžeminimo juosta; |
| --- | --- |

a)

kaip aprašyta 9.3.4.6 punkte, naudojami elektriškai įžeminti pincetai arba įžeminimo juosta;

| b) | norint kuo labiau sumažinti bet kurio objekto statinį elektros krūvį prieš jį dedant ant svarstyklių lėkštės, naudojamas statinio elektros krūvio neutralizavimo įrenginys, kaip aprašyta 9.3.4.6 punkte; |
| --- | --- |

b)

norint kuo labiau sumažinti bet kurio objekto statinį elektros krūvį prieš jį dedant ant svarstyklių lėkštės, naudojamas statinio elektros krūvio neutralizavimo įrenginys, kaip aprašyta 9.3.4.6 punkte;

| c) | parenkamas pakaitinis svarelis, atitinkantis 9.5.2 punkte išdėstytas kalibravimo svarelių specifikacijas. Pakaitinio svarelio tankis turi būti toks pat, kaip svarelio, naudojamo mikrosvarstyklių kalibravimui, o masė – panaši į nenaudotos ėminių ėmimo terpės (pvz., filtro) masę. Jeigu naudojami filtrai, tipiškam 47 mm skersmens filtrui skirto svarelio masė turėtų būti maždaug 80–100 mg; |
| --- | --- |

c)

parenkamas pakaitinis svarelis, atitinkantis 9.5.2 punkte išdėstytas kalibravimo svarelių specifikacijas. Pakaitinio svarelio tankis turi būti toks pat, kaip svarelio, naudojamo mikrosvarstyklių kalibravimui, o masė – panaši į nenaudotos ėminių ėmimo terpės (pvz., filtro) masę. Jeigu naudojami filtrai, tipiškam 47 mm skersmens filtrui skirto svarelio masė turėtų būti maždaug 80–100 mg;

| d) | užregistravus stabilių svarstyklių rodmenį, kalibravimo svarelis nuimamas; |
| --- | --- |

d)

užregistravus stabilių svarstyklių rodmenį, kalibravimo svarelis nuimamas;

| e) | pasveriama nenaudota ėminių ėmimo terpė (pvz., naujas filtras), užregistruojamas stabilių svarstyklių rodmuo ir svarstyklių aplinkos rasos taškas, aplinkos temperatūra ir atmosferos slėgis; |
| --- | --- |

e)

pasveriama nenaudota ėminių ėmimo terpė (pvz., naujas filtras), užregistruojamas stabilių svarstyklių rodmuo ir svarstyklių aplinkos rasos taškas, aplinkos temperatūra ir atmosferos slėgis;

| f) | kalibravimo svarelis pasveriamas pakartotinai ir užregistruojamas stabilių svarstyklių rodmuo; |
| --- | --- |

f)

kalibravimo svarelis pasveriamas pakartotinai ir užregistruojamas stabilių svarstyklių rodmuo;

| g) | apskaičiuojamas aritmetinis dviejų kalibracinio svėrimo rodmenų, užregistruotų iškart prieš nenaudoto ėminio svėrimą ir po jo, vidurkis. Ta vidutinė vertė atimama iš nenaudoto ėminio rodmens, tada pridedama tikroji kalibravimo svarelio masė, nurodyta kalibracinio svėrimo sertifikate. Šis rezultatas užregistruojamas. Tai tuščiasis dėl keliamosios jėgos netaisytas nenaudoto ėminio svoris; |
| --- | --- |

g)

apskaičiuojamas aritmetinis dviejų kalibracinio svėrimo rodmenų, užregistruotų iškart prieš nenaudoto ėminio svėrimą ir po jo, vidurkis. Ta vidutinė vertė atimama iš nenaudoto ėminio rodmens, tada pridedama tikroji kalibravimo svarelio masė, nurodyta kalibracinio svėrimo sertifikate. Šis rezultatas užregistruojamas. Tai tuščiasis dėl keliamosios jėgos netaisytas nenaudoto ėminio svoris;

| h) | šie pakaitinio svėrimo veiksmai kartojami naudojant likusias nenaudotas ėminių ėmimo terpes; |
| --- | --- |

h)

šie pakaitinio svėrimo veiksmai kartojami naudojant likusias nenaudotas ėminių ėmimo terpes;

| i) | užbaigus svėrimą, laikomasi 8.2.3.7–8.2.3.9 punktuose pateiktų reikalavimų. |
| --- | --- |

i)

užbaigus svėrimą, laikomasi 8.2.3.7–8.2.3.9 punktuose pateiktų reikalavimų.

8.2.4.   KD ėminio kondicionavimas ir svėrimas po bandymo

Panaudoti KD ėminių filtrai sudedami į uždengtas ar sandarias talpyklas arba filtrų laikikliai uždaromi, kad ėminių filtrai būtų apsaugoti nuo aplinkos taršos. Taip apsaugoti užpildyti filtrai grąžinami į KD filtrų kondicionavimo kamerą ar patalpą. Tada KD ėminių filtrai atitinkamai kondicionuojami ir sveriami.

8.2.4.1.   Periodinė patikra

Užtikrinama, kad svėrimo ir KD stabilizavimo aplinkos sąlygos atitiktų 8.1.13.1 punkte nustatytus periodinių patikrų reikalavimus. Atlikus bandymus, filtrai grąžinami į svėrimo ir KD stabilizavimo aplinką. Svėrimo ir KD stabilizavimo aplinka turi atitikti 9.3.4.4 punkte nustatytus aplinkos sąlygų reikalavimus; kitu atveju bandymų filtrai lieka uždengti tol, kol bus sudarytos tinkamos sąlygos.

8.2.4.2.   Išėmimas iš sandarių talpyklų

KD stabilizavimo aplinkoje KD ėminiai išimami iš sandarių talpyklų. Filtrus iš kasečių galima išimti prieš stabilizavimą arba po jo. Filtrą išėmus iš kasetės, viršutinė kasetės dalis kasetės skyrikliu atskiriama nuo apatinės.

8.2.4.3.   Elektrinis įžeminimas

KD ėminiams tvarkyti, kaip aprašyta 9.3.4.5 punkte, naudojami elektriškai įžeminti pincetai arba įžeminimo juosta.

8.2.4.4.   Apžiūra

Surinkti KD ėminiai ir su jais susijusios filtravimo terpės apžiūrimi. Jeigu pastebima, kad filtro ar surinkto KD ėminio laikymo sąlygų nesilaikyta arba kietosios dalelės liečiasi su kitu, ne filtro, paviršiumi, tokio ėminio išmetamųjų kietųjų dalelių kiekiui nustatyti naudoti negalima. Jei liečiamasi prie kito paviršiaus, prieš tęsiant darbą, paviršius nuvalomas.

8.2.4.5.   KD ėminių stabilizavimas

Norint stabilizuoti KD ėminius, jie dedami į vieną ar kelias talpyklas su angomis į KD stabilizavimo aplinką, kaip aprašyta 9.3.4.3 punkte. KD ėminys laikomas stabiliu, jeigu KD stabilizavimo aplinkoje išbūna tiek, kiek nurodyta viename iš šių punktų, o stabilizavimo aplinka tuo metu atitinka 9.3.4.3 punkto specifikacijas:

| a) | jeigu numatoma, kad bendra KD koncentracija filtro paviršiuje bus didesnė negu 0,353 μg/mm2, darant prielaidą, kad padengtąjį 38 mm skersmens filtro plotą veikia 400 μg apkrova, filtras bent 60 min. iki svėrimo laikomas stabilizavimo aplinkos sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

jeigu numatoma, kad bendra KD koncentracija filtro paviršiuje bus didesnė negu 0,353 μg/mm2, darant prielaidą, kad padengtąjį 38 mm skersmens filtro plotą veikia 400 μg apkrova, filtras bent 60 min. iki svėrimo laikomas stabilizavimo aplinkos sąlygomis;

| b) | jeigu numatoma, kad bendra KD koncentracija filtro paviršiuje bus mažesnė negu 0,353 μg/mm2, filtras bent 30 min. iki svėrimo laikomas stabilizavimo aplinkos sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

jeigu numatoma, kad bendra KD koncentracija filtro paviršiuje bus mažesnė negu 0,353 μg/mm2, filtras bent 30 min. iki svėrimo laikomas stabilizavimo aplinkos sąlygomis;

| c) | jeigu per bandymą tikėtina bendroji KD koncentracija filtro paviršiuje yra nežinoma, filtras bent 60 min. iki svėrimo laikomas stabilizavimo aplinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

c)

jeigu per bandymą tikėtina bendroji KD koncentracija filtro paviršiuje yra nežinoma, filtras bent 60 min. iki svėrimo laikomas stabilizavimo aplinkos sąlygomis.

8.2.4.6.   Filtro masės po bandymo nustatymas

Norint nustatyti filtro masę po bandymo, kartojamos 8.2.3 punkte (8.2.3.6–8.2.3.9 punktuose) nustatytos procedūros.

8.2.4.7.   Bendroji masė

Dėl keliamosios jėgos pataisyta kiekvieno tuščio filtro masė atimama iš atitinkamos dėl keliamosios jėgos pataisytos filtro masės po bandymo. Gautas rezultatas yra bendroji masė m
  total, naudojama atliekant išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimus pagal VII priedą.

9.   Matavimo įranga

9.1.   Variklio dinamometro specifikacijos

9.1.1.   Veleno darbas

Naudojamas variklio dinamometras, pasižymintis tinkamomis savybėmis ir galintis veikti taikytinų darbo ciklų režimu, taip pat galintis atitikti reikiamus ciklo patvirtinimo kriterijus. Galima naudoti šiuos dinamometrus:

| a) | sūkurinių srovių arba vandens stabdžio dinamometrus; |
| --- | --- |

a)

sūkurinių srovių arba vandens stabdžio dinamometrus;

| b) | kintamosios srovės arba nuolatinės srovės varomuosius dinamometrus; |
| --- | --- |

b)

kintamosios srovės arba nuolatinės srovės varomuosius dinamometrus;

| c) | vieną arba kelis dinamometrus. |
| --- | --- |

c)

vieną arba kelis dinamometrus.

9.1.2.   Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklai

Sukimo momentui išmatuoti galima naudoti dinamometrinį jutiklį arba įmontuotąjį sukimo momento matuoklį.

Naudojant dinamometrinį jutiklį, sukimo momento signalas perduodamas variklio velenui ir atsižvelgiama į dinamometro inerciją. Faktinis variklio sukimo momentas yra lygus dinamometrinio jutiklio sukimo momento rodmens ir stabdžių inercijos momento, padauginto iš kampinio pagreičio, sumai. Kontrolės sistemoje visa tai apskaičiuojama realiuoju laiku.

9.1.3.   Variklio priedai

Atsižvelgiama į degalams tiekti, varikliui sutepti ar įšildyti, aušalui tiekti arba papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemoms kontroliuoti reikalingų variklio priedų darbą; šie variklio priedai montuojami pagal 6.3 punktą.

9.1.4.   Variklio tvirtinimo įtaisas ir galios perdavimo velenų sistema (NRSh kategorija)

Jei to reikia NRSh kategorijos variklio bandymui tinkamai atlikti, naudojamas gamintojo nurodytas variklio tvirtinimo prie bandymo stendo įtaisas ir galios perdavimo velenų sistemos sujungimo su dinamometro sukimo sistema įtaisas.

9.2.   Skiedimo procedūra (jeigu taikoma)

9.2.1.   Skiedimo sąlygos ir foninė koncentracija

Dujinius komponentus galima matuoti nepraskiestos arba praskiestos būsenos, tačiau matuojant KD, paprastai jas reikia praskiesti. Skiesti galima viso arba dalies srauto skiedimo sistema. Jeigu skiedžiama, išmetamąsias dujas galima skiesti aplinkos oru, dirbtiniu oru arba azotu. Matuojant išmetamuosius dujinius teršalus, skiediklis turi būti bent 288 K (15 oC) temperatūros. Imant KD ėminius, taikoma 9.2.2 punkte (CVS) ir 9.2.3 punkte (PFD su kintamu skiedimo santykiu) nurodyta skiediklio temperatūra. Skiedimo sistemos pralaidumas turi būti pakankamai didelis, kad skiedimo ir ėminių ėmimo sistemoje nesikondensuotų vanduo. Jei skiedimo oras labai drėgnas, prieš įleidžiant į skiedimo sistemą jį leidžiama džiovinti. Skiedimo tunelio sieneles arba visos sistemos vamzdyną už tunelio galima šildyti arba izoliuoti, kad komponentams, kurių sudėtyje yra vandens, iš dujinės fazės pereinant į skystąją fazę, neišsiskirtų vanduo (toliau vadinama – vandens kondensatas).

Prieš skiedikliui susimaišant su išmetamosiomis dujomis, jį galima kondicionuoti didinant arba mažinant temperatūrą arba drėgnį. Iš skiediklio tam tikrus komponentus galima pašalinti, kad sumažėtų jų foninė koncentracija. Norint pašalinti komponentus arba atsižvelgti į foninę koncentraciją, taikomos šios nuostatos:

| a) | galima išmatuoti komponentų koncentraciją skiediklyje ir ją pakoreguoti, atsižvelgiant į fono poveikį bandymų rezultatams. Žr. VII priedo nuostatas dėl apskaičiavimų, kuriais atsižvelgiama į foninę koncentraciją; |
| --- | --- |

a)

galima išmatuoti komponentų koncentraciją skiediklyje ir ją pakoreguoti, atsižvelgiant į fono poveikį bandymų rezultatams. Žr. VII priedo nuostatas dėl apskaičiavimų, kuriais atsižvelgiama į foninę koncentraciją;

| b) | matuojant foninius dujinius arba kietųjų dalelių teršalus leidžiami šie 7.2, 9.3 ir 9.4 punktuose išdėstytų reikalavimų pakeitimai:






  i) | nereikalaujama naudoti proporcinį ėminių ėmimą; |
| --- | --- | --- |

b)

matuojant foninius dujinius arba kietųjų dalelių teršalus leidžiami šie 7.2, 9.3 ir 9.4 punktuose išdėstytų reikalavimų pakeitimai:

i)

nereikalaujama naudoti proporcinį ėminių ėmimą;

| ii) | galima naudoti nešildomas ėminių ėmimo sistemas; |
| --- | --- |

ii)

galima naudoti nešildomas ėminių ėmimo sistemas;

| iii) | ėminius galima imti nenutrūkstamai, neatsižvelgiant į tai, kad praskiestų išmetamųjų teršalų ėminiai imami periodiškai; |
| --- | --- |

iii)

ėminius galima imti nenutrūkstamai, neatsižvelgiant į tai, kad praskiestų išmetamųjų teršalų ėminiai imami periodiškai;

| iv) | ėminius galima imti periodiškai, neatsižvelgiant į tai, kad praskiestų išmetamųjų teršalų ėminiai imami nenutrūkstamai; |
| --- | --- |

iv)

ėminius galima imti periodiškai, neatsižvelgiant į tai, kad praskiestų išmetamųjų teršalų ėminiai imami nenutrūkstamai;

| c) | siekiant atsižvelgti į fonines KD, gali būti renkamasi iš šių alternatyvų:






  i) | norint pašalinti fonines KD, skiediklis filtruojamas didelio veiksmingumo kietųjų dalelių (HEPA) filtrais, kurių mažiausias pradinis surinkimo veiksmingumas yra 99,97 proc. (žr. 2 straipsnio 19 dalies nuostatas dėl procedūrų, susijusių su HEPA filtrų veiksmingumu); |
| --- | --- | --- |

c)

siekiant atsižvelgti į fonines KD, gali būti renkamasi iš šių alternatyvų:

i)

norint pašalinti fonines KD, skiediklis filtruojamas didelio veiksmingumo kietųjų dalelių (HEPA) filtrais, kurių mažiausias pradinis surinkimo veiksmingumas yra 99,97 proc. (žr. 2 straipsnio 19 dalies nuostatas dėl procedūrų, susijusių su HEPA filtrų veiksmingumu);

| ii) | tam, kad kad būtų galima atsižvelgti į fonines KD, bet HEPA filtrų nenaudoti, foninių KD negali būti daugiau kaip 50 proc. grynųjų KD, surinktų ėminių filtru; |
| --- | --- |

ii)

tam, kad kad būtų galima atsižvelgti į fonines KD, bet HEPA filtrų nenaudoti, foninių KD negali būti daugiau kaip 50 proc. grynųjų KD, surinktų ėminių filtru;

| iii) | naudojant HEPA filtrus, fono koncentracijos pataisą grynosioms KD leidžiama taikyti be slėgio apribojimų. |
| --- | --- |

iii)

naudojant HEPA filtrus, fono koncentracijos pataisą grynosioms KD leidžiama taikyti be slėgio apribojimų.

9.2.2.   Viso srauto sistema

Viso srauto skiedimas; pastovaus tūrio ėminių ėmimas (CVS). Visas nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas skiedžiamas skiedimo tunelyje. Pastovų srautą galima palaikyti, srautmatyje palaikant ribines vertes atitinkančią temperatūrą ir slėgį. Jeigu srautas nepastovus, kad būtų galima paimti proporcinius ėminius, srautas matuojamas tiesiogiai. Sistema įrengiama taip (žr. 6.6 pav.):

| a) | naudojamas tunelis, kurio vidinis paviršius pagamintas iš nerūdijančio plieno. Visas skiedimo tunelis elektriškai įžeminamas. Kitas variantas – tų kategorijų varikliuose, kurioms netaikomos nei KD, nei KDK ribinės vertės, galima naudoti elektrai nelaidžią medžiagą; |
| --- | --- |

a)

naudojamas tunelis, kurio vidinis paviršius pagamintas iš nerūdijančio plieno. Visas skiedimo tunelis elektriškai įžeminamas. Kitas variantas – tų kategorijų varikliuose, kurioms netaikomos nei KD, nei KDK ribinės vertės, galima naudoti elektrai nelaidžią medžiagą;

| b) | išmetamųjų dujų priešslėgis skiedimo oro įleidimo sistema negali būti priverstinai mažinamas. Statinis slėgis nepraskiestų išmetamųjų dujų patekimo į tunelį vietoje palaikomas kaip atmosferos slėgis ± 1,2 kPa tikslumu; |
| --- | --- |

b)

išmetamųjų dujų priešslėgis skiedimo oro įleidimo sistema negali būti priverstinai mažinamas. Statinis slėgis nepraskiestų išmetamųjų dujų patekimo į tunelį vietoje palaikomas kaip atmosferos slėgis ± 1,2 kPa tikslumu;

| c) | siekiant pagerinti maišymąsi, nepraskiestos išmetamosios dujos įleidžiamos į tunelį ir nukreipiamos pagal centrinę tunelio liniją. Skiedimo oro frakciją galima įleisti radialiai, nuo vidinio tunelio paviršiaus, siekiant kuo labiau sumažinti išmetamųjų dujų sąveiką su tunelio sienelėmis; |
| --- | --- |

c)

siekiant pagerinti maišymąsi, nepraskiestos išmetamosios dujos įleidžiamos į tunelį ir nukreipiamos pagal centrinę tunelio liniją. Skiedimo oro frakciją galima įleisti radialiai, nuo vidinio tunelio paviršiaus, siekiant kuo labiau sumažinti išmetamųjų dujų sąveiką su tunelio sienelėmis;

| d) | skiediklis. Imant KD ėminius, skiediklių (aplinkos oro, dirbtinio oro arba azoto, kaip nurodyta 9.2.1 punkte) temperatūra arti skiedimo tunelio įėjimo angos turi būti 293–325 K (20–52 oC); |
| --- | --- |

d)

skiediklis. Imant KD ėminius, skiediklių (aplinkos oro, dirbtinio oro arba azoto, kaip nurodyta 9.2.1 punkte) temperatūra arti skiedimo tunelio įėjimo angos turi būti 293–325 K (20–52 oC);

| e) | matuojant praskiestų išmetamųjų dujų srautą, Reinoldso skaičius Re negali būti mažesnis kaip 4 000, jis apskaičiuojamas pagal vidinį skiedimo tunelio skersmenį. Re apibrėžtas VII priede. Patikra, ar maišoma tinkamai, atliekama ėminių ėmimo zondą įleidus vertikaliai arba horizontaliai per visą tunelio skersmenį. Jeigu analizatoriaus atsaku žymimas nukrypimas, kuris nuo vidutinės išmatuotos koncentracijos skiriasi daugiau kaip ± 2 proc., CVS turi pradėti veikti didesne srauto sparta arba, maišymui pagerinti, įrengiama maišymo lėkštelė arba tūta; |
| --- | --- |

e)

matuojant praskiestų išmetamųjų dujų srautą, Reinoldso skaičius Re negali būti mažesnis kaip 4 000, jis apskaičiuojamas pagal vidinį skiedimo tunelio skersmenį. Re apibrėžtas VII priede. Patikra, ar maišoma tinkamai, atliekama ėminių ėmimo zondą įleidus vertikaliai arba horizontaliai per visą tunelio skersmenį. Jeigu analizatoriaus atsaku žymimas nukrypimas, kuris nuo vidutinės išmatuotos koncentracijos skiriasi daugiau kaip ± 2 proc., CVS turi pradėti veikti didesne srauto sparta arba, maišymui pagerinti, įrengiama maišymo lėkštelė arba tūta;

| f) | srauto parengiamasis kondicionavimas prieš atliekant matavimą. Praskiestas išmetamąsias dujas galima kondicionuoti prieš matuojant jų srautą, jeigu šis kondicionavimas vyksta už šildomų HC arba KD ėminių ėmimo zondų:






  i) | galima naudoti srauto formuotuvą, impulsų ribotuvą arba abu įtaisus; |
| --- | --- | --- |

f)

srauto parengiamasis kondicionavimas prieš atliekant matavimą. Praskiestas išmetamąsias dujas galima kondicionuoti prieš matuojant jų srautą, jeigu šis kondicionavimas vyksta už šildomų HC arba KD ėminių ėmimo zondų:

i)

galima naudoti srauto formuotuvą, impulsų ribotuvą arba abu įtaisus;

| ii) | galima naudoti filtrą; |
| --- | --- |

ii)

galima naudoti filtrą;

| iii) | temperatūrai prieš srautmatį kontroliuoti galima naudoti šilumokaitį, tačiau imamasi priemonių, kad nesikondensuotų vanduo; |
| --- | --- |

iii)

temperatūrai prieš srautmatį kontroliuoti galima naudoti šilumokaitį, tačiau imamasi priemonių, kad nesikondensuotų vanduo;

| g) | vandens kondensatas. Vandens kondensatas – drėgnio, slėgio, temperatūros ir kitų komponentų, tokių kaip sulfato rūgštis, koncentracijų funkcija. Šie parametrai kaip funkcija kinta priklausomai nuo variklio įsiurbiamo oro drėgnio, praskiesto oro drėgnio, oro ir degalų santykio variklyje ir degalų sudėties, įskaitant vandenilio ir sieros kiekį degaluose.
  Siekiant užtikrinti, kad būtų išmatuotas matuojamą koncentraciją atitinkantis srautas, tarp ėminių ėmimo zondo vietos ir srautmačio įleidimo į skiedimo tunelį angos neturi būti vandens kondensato arba kondensato gali būti, bet tada matuojamas drėgnis srautmačio įleidimo vietoje. Norint, kad vanduo nesikondensuotų, galima šildyti arba izoliuoti skiedimo tunelio sieneles arba visos sistemos vamzdyną už tunelio. Skiedimo tunelyje vandens kondensato neturi būti. Jei drėgmės bus, tam tikri išmetamųjų dujų komponentai gali prasiskiesti arba pasišalinti.
  Imant KD ėminius, iš CVS tekantis proporcinis srautas papildomai praskiedžiamas (vieną ar kelis kartus), kad būtų gautas pageidaujamas bendras skiedimo santykis, kaip nurodyta 9.2 paveiksle ir 9.2.3.2 punkte; |
| --- | --- |

g)

vandens kondensatas. Vandens kondensatas – drėgnio, slėgio, temperatūros ir kitų komponentų, tokių kaip sulfato rūgštis, koncentracijų funkcija. Šie parametrai kaip funkcija kinta priklausomai nuo variklio įsiurbiamo oro drėgnio, praskiesto oro drėgnio, oro ir degalų santykio variklyje ir degalų sudėties, įskaitant vandenilio ir sieros kiekį degaluose.

Siekiant užtikrinti, kad būtų išmatuotas matuojamą koncentraciją atitinkantis srautas, tarp ėminių ėmimo zondo vietos ir srautmačio įleidimo į skiedimo tunelį angos neturi būti vandens kondensato arba kondensato gali būti, bet tada matuojamas drėgnis srautmačio įleidimo vietoje. Norint, kad vanduo nesikondensuotų, galima šildyti arba izoliuoti skiedimo tunelio sieneles arba visos sistemos vamzdyną už tunelio. Skiedimo tunelyje vandens kondensato neturi būti. Jei drėgmės bus, tam tikri išmetamųjų dujų komponentai gali prasiskiesti arba pasišalinti.

Imant KD ėminius, iš CVS tekantis proporcinis srautas papildomai praskiedžiamas (vieną ar kelis kartus), kad būtų gautas pageidaujamas bendras skiedimo santykis, kaip nurodyta 9.2 paveiksle ir 9.2.3.2 punkte;

| h) | bendras mažiausias skiedimo santykis turi atitikti intervalą nuo 5:1 iki 7:1, o pradiniu skiedimo etapu turi būti ne mažesnis kaip 2:1, remiantis didžiausiu variklio išmetamųjų teršalų srautu per bandymų ciklą arba intervalą; |
| --- | --- |

h)

bendras mažiausias skiedimo santykis turi atitikti intervalą nuo 5:1 iki 7:1, o pradiniu skiedimo etapu turi būti ne mažesnis kaip 2:1, remiantis didžiausiu variklio išmetamųjų teršalų srautu per bandymų ciklą arba intervalą;

| i) | bendras buvimo sistemoje laikas turi sudaryti 0,5–5 s, matuojant nuo skiediklio įleidimo vietos iki filtro laikiklio (-ių); |
| --- | --- |

i)

bendras buvimo sistemoje laikas turi sudaryti 0,5–5 s, matuojant nuo skiediklio įleidimo vietos iki filtro laikiklio (-ių);

| j) | bendras buvimo antrinio skiedimo sistemoje laikas turi sudaryti bent 0,5 s, matuojant nuo papildomo skiediklio įleidimo vietos iki filtro laikiklio (-ių). |
| --- | --- |

j)

bendras buvimo antrinio skiedimo sistemoje laikas turi sudaryti bent 0,5 s, matuojant nuo papildomo skiediklio įleidimo vietos iki filtro laikiklio (-ių).

Kietųjų dalelių masei nustatyti reikalinga kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema, kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtras, gravimetrinės svarstyklės ir reguliuojamos temperatūros bei drėgnio svėrimo kamera.

6.6 pav.

Viso srauto skiedimo ir ėminių ėmimo sistemos konfigūracijos pavyzdžiai

Image 20

9.2.3.   Dalies srauto skiedimo (PFD) sistema

9.2.3.1.   Dalies srauto sistemos aprašas

PFD sistemos schema pateikta 6.7 paveiksle. Tai bendra schema, kurioje parodyti ėminių paėmimo, skiedimo ir KD ėminių ėmimo principai. Tai nereiškia, jog visos paveiksle pavaizduotos sudedamosios dalys yra reikalingos kitose galimose ėminių ėmimo sistemose, kurias tinka naudoti ėminiams rinkti. Leidžiamos kitos, šios schemos neatitinkančios, konfigūracijos sistemos, tik jos turi būti skirtos tam pačiam tikslui – ėminių rinkimui, skiedimui ir KD ėminių ėmimui. Jos turi atitikti kitus kriterijus, pavyzdžiui, 8.1.8.6 punktą (dėl periodinio kalibravimo), 8.2.1.2 punkto (dėl patvirtinimo) nuostatas dėl kintamo skiedimo PFD ir 8.1.4.5 punktą, taip pat 8.2 lentelę (dėl tiesiškumo patikros) ir 8.1.8.5.7 punkto (dėl patikros) nuostatas dėl pastovaus skiedimo PFD.

Kaip parodyta 6.7 paveiksle, nepraskiestos išmetamosios dujos arba pirminio skiedimo srautas atitinkamai iš išmetimo vamzdžio EP arba iš CVS ėminių ėmimo zondu SP ir tiekimo linija TL tiekiami į skiedimo tunelį DT. Visas srautas tunelyje reguliuojamas srauto reguliatoriumi ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos (PSS) ėminių ėmimo siurbliu P. Išmetamųjų dujų ėminius imant proporciniu būdu, skiedimo oro srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC1, kuriame kaip valdymo signalus išmetamųjų dujų srautui suskirstyti į norimas dalis galima naudoti qm

  ew (išmetamųjų dujų masės srautas pagal drėgnas dujas), qm

  aw (įsiurbiamo oro masės srautas pagal drėgną orą) ir q
  mf (degalų masės srautas). Ėminių srautas į skiedimo tunelį DT yra lygus skirtumui tarp viso srauto ir skiedimo oro srauto. Skiedimo oro srautas matuojamas srauto matavimo įtaisu FM1, visas srautas – kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos srauto matavimo įtaisu. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal šiuos du srautus. Imant ėminius, kai taikomas pastovus nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų ir išmetamųjų dujų srauto skiedimo santykis (pvz., antrinis skiedimas, imant KD ėminius), skiedimo oro srautas paprastai būna pastovus ir reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC1 arba skiedimo oro siurbliu.

Skiedimo oras (aplinkos oras, dirbtinis oras arba azotas) filtruojamas didelio veiksmingumo KD oro (HEPA) filtru.

6.7 pav.

Dalies srauto skiedimo sistemos schema (viso ėminio ėmimo tipo)

Image 21

| a | = | variklio išmetamųjų dujų arba pirminio skiedimo srautas; |
| --- | --- | --- |
| b | = | neprivaloma; |
| c | = | KD ėminių ėmimas |

a

=

variklio išmetamųjų dujų arba pirminio skiedimo srautas;

b

=

neprivaloma;

c

=

KD ėminių ėmimas

6.7 paveiksle parodytos sudedamosios dalys:

| DAF | : | skiedimo oro filtras; |
| --- | --- | --- |
| DT | : | skiedimo tunelis arba antrinio skiedimo sistema; |
| EP | : | išmetimo vamzdis arba pirminio skiedimo sistema; |
| FC1 | : | srauto reguliatorius; |
| FH | : | filtro laikiklis; |
| FM1 | : | srauto matavimo įtaisas, kuriuo matuojamas skiedimo oro srautas; |
| P | : | ėminių ėmimo siurblys; |
| PSS | : | KD ėminių ėmimo sistema; |
| PTL | : | KD tiekimo linija; |
| SP | : | nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų ėminių ėmimo zondas; |
| TL | : | tiekimo linija. |

DAF

:

skiedimo oro filtras;

DT

:

skiedimo tunelis arba antrinio skiedimo sistema;

EP

:

išmetimo vamzdis arba pirminio skiedimo sistema;

FC1

:

srauto reguliatorius;

FH

:

filtro laikiklis;

FM1

:

srauto matavimo įtaisas, kuriuo matuojamas skiedimo oro srautas;

P

:

ėminių ėmimo siurblys;

PSS

:

KD ėminių ėmimo sistema;

PTL

:

KD tiekimo linija;

SP

:

nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų ėminių ėmimo zondas;

TL

:

tiekimo linija.

Masės srautai, taikomi tik proporcinio nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminių ėmimo PFD:

| qm

  ew | išmetamųjų dujų masės srautas pagal drėgnas dujas; |
| --- | --- |
| qm

  aw | įsiurbiamo oro masės srautas pagal drėgną orą; |
| qm

  f | degalų masės srautas. |

qm

  ew

išmetamųjų dujų masės srautas pagal drėgnas dujas;

qm

  aw

įsiurbiamo oro masės srautas pagal drėgną orą;

qm

  f

degalų masės srautas.

9.2.3.2.   Skiedimas

Prie pat skiedimo tunelio įleidimo angos palaikoma 293–325 K (20–52 °C) skiediklių (aplinkos oro, dirbtinio oro, azoto, kaip nurodyta 9.2.1 punkte) temperatūra.

Prieš skiedimo orui patenkant į skiedimo sistemą, iš jo leidžiama pašalinti drėgnį. Dalies srauto skiedimo sistema turi būti pritaikyta proporciniam nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminiui imti iš variklio išmetamųjų dujų srauto, taip reaguojant į išmetamųjų dujų srauto svyravimus, ir ėminiui skiedimo oru praskiesti, kad būtų užtikrinta bandymo filtro temperatūra, kaip nustatyta 9.3.3.4.3 punkte. Dėl to svarbu, kad būtų nustatytas toks skiedimo santykis, kuris atitiktų 8.1.8.6.1 punkte nustatytus tikslumo reikalavimus.

Siekiant užtikrinti, kad būtų išmatuotas matuojamą koncentraciją atitinkantis srautas, tarp ėminių ėmimo zondo vietos ir srautmačio įleidimo į skiedimo tunelį angos neturi būti vandens kondensato arba kondensato gali būti, bet tada matuojamas drėgnis srautmačio įleidimo vietoje. Kad vandens kondensatas nesusidarytų, PFD sistemą galima šildyti arba izoliuoti. Skiedimo tunelyje vandens kondensato neturi būti.

Mažiausiasis skiedimo santykis turi atitikti intervalą nuo 5:1 iki 7:1, remiantis didžiausiu variklio išmetamųjų dujų srautu per bandymų ciklą arba intervalą.

Buvimo sistemoje laikas turi sudaryti 0,5–5 s, matuojant nuo skiediklio įleidimo vietos iki filtro laikiklio (-ių).

Kietųjų dalelių masei nustatyti reikalinga kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema, kietųjų dalelių ėminių filtras, gravimetrinės svarstyklės ir reguliuojamos temperatūros bei drėgnio svėrimo kamera.

9.2.3.3.   Taikymas

Norint paimti proporcinį nepraskiestų išmetamųjų teršalų ėminį, kai KD ir išmetamųjų dujų ėminiai imami periodiškai arba nenutrūkstamai per pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) darbo ciklą, bet kurio diskrečiojo režimo NRSC arba bet kurio RMC darbo ciklą, galima naudoti PFD.

Sistemą taip pat galima naudoti prieš tai praskiestoms išmetamosioms dujoms, kai, taikant pastovaus skiedimo santykį, skiedžiamas jau proporcingas srautas (žr. 9.2 pav.). Taip atliekamas antrinis srauto iš CVS tunelio skiedimas, siekiant gauti reikiamą bendrą skiedimo santykį KD ėminiams imti.

9.2.3.4.   Kalibravimas

PFD kalibravimas, siekiant paimti proporcinį nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminį, aprašytas 8.1.8.6 punkte.

9.3.   Ėminių ėmimo procedūros

9.3.1.   Bendrieji ėminių ėmimo reikalavimai

9.3.1.1.   Zondo modelis ir konstrukcija

Zondas yra pirmasis ėminių ėmimo sistemos įtaisas. Jis įleidžiamas į nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų srautą ėminiui paimti taip, kad jo vidinis ir išorinis paviršiai liestųsi su išmetamosiomis dujomis. Iš zondo ėminys perkeliamas į tiekimo liniją.

Ėminių ėmimo zondų vidaus paviršius gaminamas iš nerūdijančio plieno arba, jei imami nepraskiestų dujų ėminiai, bet kokios nereaktyvios, nepraskiestų išmetamųjų dujų temperatūrai atsparios medžiagos. Ėminių ėmimo zondai įleidžiami ten, kur komponentai maišosi iki vidutinės ėminių koncentracijos ir kur kuo mažiau trukdo kiti zondai. Rekomenduojama užtikrinti, kad nė vieno zondo neveiktų ribiniai sluoksniai, srovės ir sūkuriai, ypač šalia nepraskiestų dujų matuoklio išmetimo vamzdžio angos, kur teršalai gali nepageidaujamai prasiskiesti. Zondo prapūtimas iš priekio ar iš galo per bandymą neturi daryti jokio poveikio kitam zondui. Vieną zondą galima naudoti daugiau nei vieno komponento ėminiui paimti, jeigu zondas atitinka visas kiekvienam iš tų komponentų nustatytas specifikacijas.

9.3.1.1.1.   Maišymo kamera (NRSh kategorija)

Jeigu gamintojas leidžia, bandant NRSh kategorijos variklius, galima naudoti maišymo kamerą. Maišymo kamera yra neprivaloma nepraskiestų dujų ėminių ėmimo sistemos sudedamoji dalis, ji įrengiama dujų išmetimo sistemoje tarp duslintuvo ir ėminių ėmimo zondo. Maišymo kameros bei prieš ją ir už jos montuojamų vamzdelių forma ir matmenys turi būti tokie, kad ėminys ėminių ėmimo zondo vietoje būtų gerai sumaišytas, homogeniškas ir kad nebūtų stiprių impulsų ir rezonanso, kurie darytų poveikį išmetamųjų teršalų rezultatams.

9.3.1.2.   Tiekimo linijos

Tiekimo linijų, kuriomis paimtas ėminys perkeliamas iš zondo į analizatorių, laikyklą arba skiedimo sistemą, ilgis kuo labiau sumažinamas, jei įmanoma, analizatorius, laikyklas ir skiedimo sistemas perkeliant kuo arčiau zondų. Tiekimo linijų linkių turi būti kuo mažiau, o būtinų linkių spindulys – kuo didesnis.

9.3.1.3.   Ėminių ėmimo metodai

7.2 punkte nustatytam nenutrūkstamam ir periodiniam ėminių ėmimui taikomos šios sąlygos:

| a) | jei ėminys imamas iš pastovaus srauto, ėminys taip pat perkeliamas pastoviu srauto greičiu; |
| --- | --- |

a)

jei ėminys imamas iš pastovaus srauto, ėminys taip pat perkeliamas pastoviu srauto greičiu;

| b) | jei ėminys paimamas iš kintamo srauto, ėminio srauto greitis taip pat keičiamas proporcingai kintamo srauto greičiui; |
| --- | --- |

b)

jei ėminys paimamas iš kintamo srauto, ėminio srauto greitis taip pat keičiamas proporcingai kintamo srauto greičiui;

| c) | proporcinis ėminių ėmimas tvirtinamas, kaip aprašyta 8.2.1 punkte. |
| --- | --- |

c)

proporcinis ėminių ėmimas tvirtinamas, kaip aprašyta 8.2.1 punkte.

9.3.2.   Dujų ėminių ėmimas

9.3.2.1.   Ėminių ėmimo zondai

Imant išmetamųjų dujinių teršalų ėminius naudojami vienos angos ar kelių angų zondai. Zondai nepraskiestų ar praskiestų išmetamųjų dujų srauto atžvilgiu gali būti nukreipti bet kuria kryptimi. Naudojant kai kuriuos zondus, ėminių temperatūra kontroliuojama taip:

| a) | zondų, kuriais iš praskiestų išmetamųjų dujų ištraukiamas NOx, sienelių temperatūra reguliuojama, kad nesikondensuotų vanduo; |
| --- | --- |

a)

zondų, kuriais iš praskiestų išmetamųjų dujų ištraukiamas NOx, sienelių temperatūra reguliuojama, kad nesikondensuotų vanduo;

| b) | jei zondais iš praskiestų išmetamųjų dujų ištraukiami angliavandeniliai, rekomenduojama palaikyti maždaug 191 °C zondo sienelės temperatūrą, kad tarša būtų kuo mažesnė. |
| --- | --- |

b)

jei zondais iš praskiestų išmetamųjų dujų ištraukiami angliavandeniliai, rekomenduojama palaikyti maždaug 191 °C zondo sienelės temperatūrą, kad tarša būtų kuo mažesnė.

9.3.2.1.1.   Maišymo kamera (NRSh kategorija)

Kai pagal 9.3.1.1.1 punktą naudojama maišymo kamera, jos vidinis tūris negali būti mažesnis už tūrį, gautą bandomo variklio cilindrų tūrį padauginus iš dešimties. Maišymo kamera montuojama kuo arčiau prie variklio duslintuvo, jos vidinio paviršiaus temperatūra negali būti mažesnė kaip 452 K (179 °C). Gamintojas gali nustatyti maišymo kameros konstrukciją.

9.3.2.2.   Tiekimo linijos

Naudojamos tiekimo linijos, kurių vidinis paviršius padengtas nerūdijančiu plienu, PTFE, VitonTM ar kita medžiaga, pasižyminčia geresnėmis išmetamųjų teršalų ėminių ėmimo savybėmis. Naudojama nereaktyvi, išmetamųjų dujų temperatūrai atspari medžiaga. Gali būti naudojami įmontuotieji filtrai, jeigu filtrai ir jų korpusai atitinka tuos pačius temperatūros reikalavimus, kaip ir tiekimo linijos:

| a) | NOx tiekimo linijose prieš NO2 virsmo į NO katalizatorių, atitinkantį 8.1.11.5 punkto specifikacijas, arba aušintuvą, atitinkantį 8.1.11.4 punkto specifikacijas, palaikoma tokia ėminio temperatūra, kad nesikondensuotų vanduo; |
| --- | --- |

a)

NOx tiekimo linijose prieš NO2 virsmo į NO katalizatorių, atitinkantį 8.1.11.5 punkto specifikacijas, arba aušintuvą, atitinkantį 8.1.11.4 punkto specifikacijas, palaikoma tokia ėminio temperatūra, kad nesikondensuotų vanduo;

| b) | per visą linijos ilgį palaikomas 191 ± 11 °C THC tiekimo linijų sienelių temperatūros nuokrypis. Jeigu imami nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminiai, prie zondo galima tiesiogiai prijungti nešildomą, izoliuotą tiekimo liniją. Tiekimo linijos ilgis ir izoliacija turi būti tokie, kad tikėtina didžiausia nepraskiestų išmetamųjų dujų temperatūra, matuojama prie tiekimo linijos išėjimo angos, nesumažėtų daugiau kaip iki 191 °C. Ėminius imant iš praskiesto srauto, tarp zondo ir tiekimo linijos leidžiama įrengti ne mažiau kaip 0,92 m ilgio pereinamąją zoną, siekiant laipsniškai užtikrinti 191 ± 11 °C sienelių temperatūrą. |
| --- | --- |

b)

per visą linijos ilgį palaikomas 191 ± 11 °C THC tiekimo linijų sienelių temperatūros nuokrypis. Jeigu imami nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminiai, prie zondo galima tiesiogiai prijungti nešildomą, izoliuotą tiekimo liniją. Tiekimo linijos ilgis ir izoliacija turi būti tokie, kad tikėtina didžiausia nepraskiestų išmetamųjų dujų temperatūra, matuojama prie tiekimo linijos išėjimo angos, nesumažėtų daugiau kaip iki 191 °C. Ėminius imant iš praskiesto srauto, tarp zondo ir tiekimo linijos leidžiama įrengti ne mažiau kaip 0,92 m ilgio pereinamąją zoną, siekiant laipsniškai užtikrinti 191 ± 11 °C sienelių temperatūrą.

9.3.2.3.   Ėminių kondicionavimo komponentai

9.3.2.3.1.   Ėminių džiovintuvai

9.3.2.3.1.1.   Reikalavimai

Drėgniui pašalinti iš ėminio, kad vandens poveikis dujinių išmetamųjų teršalų matavimui būtų kuo mažesnis, galima naudoti ėminių džiovintuvus. Ėminių džiovintuvai turi atitikti 9.3.2.3.1.1 ir 9.3.2.3.1.2 punktų reikalavimus. (7-13) lygtyje naudojama 0,8 tūrio proc. drėgmės kiekio vertė.

Kai pasiekiama didžiausia tikėtina vandens garų koncentracija H
  m, taikant vandens pašalinimo metodiką palaikomas ≤ 5 g vandens 1 kg sauso oro (arba apie 0,8 tūrio proc. H2O) drėgnis, o tai yra 100 proc. santykinis drėgnis esant 277,1 K (3,9 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui. Ši drėgnio specifikacija prilygsta apie 25 proc. santykiniam drėgniui, esant 298 K (25 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui. Tai galima įrodyti:

| a) | išmatavus temperatūrą ėminių džiovintuvo išėjimo angoje; |
| --- | --- |

a)

išmatavus temperatūrą ėminių džiovintuvo išėjimo angoje;

| b) | išmatavus drėgnį kuriame nors taške prieš pat CLD; |
| --- | --- |

b)

išmatavus drėgnį kuriame nors taške prieš pat CLD;

atlikus 8.1.8.5.8 punkte nurodytą patikrą.

9.3.2.3.1.2.   Leidžiamų ėminių džiovintuvų tipas ir drėgmės kiekio už džiovintuvo apskaičiavimo tvarka

Galima naudoti bet kokio tipo ėminių džiovintuvą.

| a) | Jeigu prieš kurį nors dujų analizatorių arba laikyklą naudojamas osmosinis membraninis džiovintuvas, jis turi atitikti 9.3.2.2 punkte nustatytas temperatūros specifikacijas. Už osmosinio membraninio džiovintuvo turi būti stebimas rasos taškas T
  dew ir absoliutusis slėgis p
  total. Vandens kiekis apskaičiuojamas pagal VII priedą, naudojant nenutrūkstamai registruojamas vertes T
  dew ir p
  total, didžiausiąsias jų vertes per bandymą arba jų pavojaus signalo nuostačius. Kai verčių tiesiogiai išmatuoti neįmanoma, vardinė p
  total vertė išreiškiama per bandymą tikėtina mažiausia džiovintuvo absoliučiojo slėgio verte. |
| --- | --- |

a)

Jeigu prieš kurį nors dujų analizatorių arba laikyklą naudojamas osmosinis membraninis džiovintuvas, jis turi atitikti 9.3.2.2 punkte nustatytas temperatūros specifikacijas. Už osmosinio membraninio džiovintuvo turi būti stebimas rasos taškas T
  dew ir absoliutusis slėgis p
  total. Vandens kiekis apskaičiuojamas pagal VII priedą, naudojant nenutrūkstamai registruojamas vertes T
  dew ir p
  total, didžiausiąsias jų vertes per bandymą arba jų pavojaus signalo nuostačius. Kai verčių tiesiogiai išmatuoti neįmanoma, vardinė p
  total vertė išreiškiama per bandymą tikėtina mažiausia džiovintuvo absoliučiojo slėgio verte.

| b) | Prieš slėginio uždegimo varikliams skirtą THC matavimo sistemą negalima įrengti šiluminio aušintuvo. Jeigu prieš NO2 virsmo į NO katalizatorių arba ėminių ėmimo sistemoje be NO2 virsmo į NO katalizatoriaus naudojamas šiluminis aušintuvas, jis turi atitikti 8.1.11.4 punkte nustatytus NO2 nuostolių ir veiksmingumo patikros reikalavimus. Už šiluminio aušintuvo turi būti stebimas rasos taškas T
  dew ir absoliutusis slėgis p
  total. Vandens kiekis apskaičiuojamas pagal VII priedą, naudojant nenutrūkstamai registruojamas vertes T
  dew ir p
  total, per bandymą nustatytas didžiausiąsias jų vertes arba jų pavojaus signalo nuostačius. Kai verčių tiesiogiai išmatuoti neįmanoma, vardinė p
  total vertė išreiškiama per bandymą tikėtina mažiausia šiluminio aušintuvo absoliučiojo slėgio verte. Jeigu galima pagrįstai daryti prielaidą dėl soties laipsnio šiluminiame aušintuve, T
  dew galima apskaičiuoti remiantis nustatytu aušintuvo efektyvumu ir vykdant nenutrūkstamą aušintuvo temperatūros T
  chiller stebėseną. Jeigu T
  chiller vertės nėra registruojamos nenutrūkstamai, norint pagal VII priedą nustatyti pastovų vandens kiekį, kaip pastovią vertę galima naudoti per bandymą nustatytą didžiausiąją jos vertę arba pavojaus signalo nuostatį. Jeigu galima pagrįstai daryti prielaidą, kad T
  chiller vertė lygi T
  dew, pagal VII priedą vietoj T
  dew galima naudoti T
  chiller. Jeigu galima pagrįstai daryti prielaidą dėl pastovios temperatūros nuokrypio tarp T
  chiller ir T
  dew dėl žinomo ir fiksuotojo ėminio pakartotinio kaitinimo kiekio tarp aušintuvo išėjimo angos ir temperatūros matavimo vietos, šią tariamą temperatūros nuokrypio vertę galima įtraukti į išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimus. Bet kurios pagal šį punktą leidžiamos prielaidos pagrįstumas įrodomas remiantis inžinerine analize arba duomenimis. |
| --- | --- |

b)

Prieš slėginio uždegimo varikliams skirtą THC matavimo sistemą negalima įrengti šiluminio aušintuvo. Jeigu prieš NO2 virsmo į NO katalizatorių arba ėminių ėmimo sistemoje be NO2 virsmo į NO katalizatoriaus naudojamas šiluminis aušintuvas, jis turi atitikti 8.1.11.4 punkte nustatytus NO2 nuostolių ir veiksmingumo patikros reikalavimus. Už šiluminio aušintuvo turi būti stebimas rasos taškas T
  dew ir absoliutusis slėgis p
  total. Vandens kiekis apskaičiuojamas pagal VII priedą, naudojant nenutrūkstamai registruojamas vertes T
  dew ir p
  total, per bandymą nustatytas didžiausiąsias jų vertes arba jų pavojaus signalo nuostačius. Kai verčių tiesiogiai išmatuoti neįmanoma, vardinė p
  total vertė išreiškiama per bandymą tikėtina mažiausia šiluminio aušintuvo absoliučiojo slėgio verte. Jeigu galima pagrįstai daryti prielaidą dėl soties laipsnio šiluminiame aušintuve, T
  dew galima apskaičiuoti remiantis nustatytu aušintuvo efektyvumu ir vykdant nenutrūkstamą aušintuvo temperatūros T
  chiller stebėseną. Jeigu T
  chiller vertės nėra registruojamos nenutrūkstamai, norint pagal VII priedą nustatyti pastovų vandens kiekį, kaip pastovią vertę galima naudoti per bandymą nustatytą didžiausiąją jos vertę arba pavojaus signalo nuostatį. Jeigu galima pagrįstai daryti prielaidą, kad T
  chiller vertė lygi T
  dew, pagal VII priedą vietoj T
  dew galima naudoti T
  chiller. Jeigu galima pagrįstai daryti prielaidą dėl pastovios temperatūros nuokrypio tarp T
  chiller ir T
  dew dėl žinomo ir fiksuotojo ėminio pakartotinio kaitinimo kiekio tarp aušintuvo išėjimo angos ir temperatūros matavimo vietos, šią tariamą temperatūros nuokrypio vertę galima įtraukti į išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimus. Bet kurios pagal šį punktą leidžiamos prielaidos pagrįstumas įrodomas remiantis inžinerine analize arba duomenimis.

9.3.2.3.2.   Ėminių ėmimo siurbliai

Ėminių ėmimo siurbliai naudojami prieš bet kurių dujų analizatorių arba laikyklą. Naudojami ėminių ėmimo siurbliai, kurių vidinis paviršius padengtas nerūdijančiu plienu, PTFE ar bet kuria kita medžiaga, pasižyminčia geresnėmis išmetamųjų teršalų ėminių ėmimo savybėmis. Naudojant kai kuriuos ėminių ėmimo siurblius, temperatūra reguliuojama taip:

| a) | jei prieš NO2 virsmo į NO katalizatorių, atitinkantį 8.1.11.5 punkto reikalavimus, arba aušintuvą, atitinkantį 8.1.11.4 punkto reikalavimus, naudojamas NOx ėminių ėmimo siurblys, jis šildomas, kad nesikondensuotų vanduo; |
| --- | --- |

a)

jei prieš NO2 virsmo į NO katalizatorių, atitinkantį 8.1.11.5 punkto reikalavimus, arba aušintuvą, atitinkantį 8.1.11.4 punkto reikalavimus, naudojamas NOx ėminių ėmimo siurblys, jis šildomas, kad nesikondensuotų vanduo;

| b) | jei prieš THC analizatorių arba laikyklą naudojamas THC ėminių ėmimo siurblys, jo vidiniai paviršiai įšildomi iki 464 ± 11 K (191 ± 11 °C) temperatūros. |
| --- | --- |

b)

jei prieš THC analizatorių arba laikyklą naudojamas THC ėminių ėmimo siurblys, jo vidiniai paviršiai įšildomi iki 464 ± 11 K (191 ± 11 °C) temperatūros.

9.3.2.3.3.   Amoniako skruberiai

Amoniako skruberius galima naudoti bet kurioje arba visose dujų ėminių ėmimo sistemose, jei norima, kad nebūtų NH3 trukdžių, NO2 virsmo į NO katalizatorius nesiterštų ir ėminių ėmimo sistemoje arba analizatoriuose nebūtų nuosėdų. Amoniako skruberis įrengiamas laikantis gamintojo rekomendacijų.

9.3.2.4.   Ėminių laikykla

Jei ėminiai renkami į maišą, dujos laikomos pakankamai švariose talpyklose, kuriose dujų išsiskyrimas arba jų skverbimasis būtų kuo mažesnis. Priimtini švaros laikyklose reikalavimai ir skverbties ribos nustatomi remiantis gerąja inžinerine praktika. Talpyklą valant, ją galima pakartotinai prapūsti, pašildyti, iš jos galima išsiurbti orą. Reguliuojamos temperatūros aplinkoje naudojama elastinga talpykla (pvz., maišas) arba reguliuojamos temperatūros standžioji talpykla, iš kurios pirmiausia išsiurbiamas oras arba kurios tūrį galima išstumti, pavyzdžiui, stūmoklio ir cilindro įtaisu. Naudojamos talpyklos, atitinkančios 6.6 lentelėje nustatytas specifikacijas.

6.6 lentelė

Periodinio dujų ėminių ėmimo talpykloms naudojamos medžiagos

| CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
   (2) | Polivinilfluoridas (PVF) (3), pvz., TedlarTM, polivinilidenfluoridas (3), pvz., KynarTM, politetrafluoretilenas (4), pvz., TeflonTM, arba nerūdijantis plienas (4) |
| --- | --- |
| HC | Politetrafluoretilenas (5) arba nerūdijantis plienas (5) |

CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
   (2)

Polivinilfluoridas (PVF) (3), pvz., TedlarTM, polivinilidenfluoridas (3), pvz., KynarTM, politetrafluoretilenas (4), pvz., TeflonTM, arba nerūdijantis plienas (4)

HC

Politetrafluoretilenas (5) arba nerūdijantis plienas (5)

9.3.3.   KD ėminių ėmimas

9.3.3.1.   Ėminių ėmimo zondai

Naudojami KD ėminių ėmimo zondai su viena anga gale. KD ėminių ėmimo zondai nukreipiami tiesiai prieš srautą.

KD ėminių ėmimo zondus galima apsaugoti 6.8 paveiksle nurodytus reikalavimus atitinkančiu cilindru. Šiuo atveju 9.3.3.3 punkte aprašytas pirminis skirtuvas nenaudojamas.

6.8 pav.

Ėminių ėmimo zondo su cilindro formos pirminiu skirtuvu schema

Pjūvis

9.3.3.2.   Tiekimo linijos

Siekiant kuo labiau sumažinti temperatūros skirtumus tarp tiekimo linijų ir išmetamųjų dujų komponentų, rekomenduojama naudoti izoliuotas ar šildomas tiekimo linijas arba šildomus korpusus. Naudojamos KD atžvilgiu inertiškos tiekimo linijos, kurių vidinis paviršius laidus elektrai. Rekomenduojama naudoti iš nerūdijančio plieno pagamintas KD tiekimo linijas; vietoj nerūdijančio plieno naudojama kita medžiaga turės atitikti tuos pačius ėminių ėmimo veiksmingumo reikalavimus, kaip nerūdijantis plienas. Vidinis KD tiekimo linijų paviršius turi būti elektriškai įžemintas.

9.3.3.3.   Pirminis skirtuvas

Leidžiama naudoti KD pirminį skirtuvą, kuriuo pašalinamos didelio skersmens kietosios dalelės ir kuris skiedimo sistemoje įrengiamas tiesiai prieš filtro laikiklį. Leidžiama naudoti tik vieną pirminį skirtuvą. Pirminį skirtuvą draudžiama naudoti, jeigu naudojamas cilindro formos zondas (žr. 6.8 pav.).

KD pirminis skirtuvas gali būti inercinis ėminių ėmiklis arba cikloninis skirtuvas. Jis turi būti pagamintas iš nerūdijančio plieno. Vardinė pirminio skirtuvo galia turi būti tokia, kad iš srautų, kuriems skirtuvas yra skirtas naudoti, būtų galima pašalinti bent 50 proc. KD, kai jo aerodinaminis skersmuo yra 10 μm, ir ne daugiau kaip 1 proc. KD, kai jo aerodinaminis skersmuo yra 1 μm. Pirminio skirtuvo išėjimo anga sukonfigūruojama taip, kad būtų apeinamas bet koks KD ėminių filtras ir pirminio skirtuvo srautą būtų galima stabilizuoti iki bandymo pradžios. KD ėminių filtras įrengiamas 75 cm atstumu už pirminio skirtuvo išėjimo vietos.

9.3.3.4.   Ėminių filtras

Praskiestų išmetamųjų dujų ėminiai per bandymo seką imami 9.3.3.4.1–9.3.3.4.4 punktų reikalavimus atitinkančiu filtru.

9.3.3.4.1.   Filtrų specifikacijos

Visų tipų filtrų sulaikymo veiksmingumas turi būti bent 99,7 proc. Siekiant įrodyti atitiktį šiam reikalavimui, galima remtis ėminių filtrų gamintojo matavimais, nurodytais jų gaminamų produktų vertinime. Filtrai gaminami iš:

| a) | anglies fluoridu (PTFE) padengto stiklo pluošto arba |
| --- | --- |

a)

anglies fluoridu (PTFE) padengto stiklo pluošto arba

| b) | anglies fluorido (PTFE) membranos. |
| --- | --- |

b)

anglies fluorido (PTFE) membranos.

Jeigu tikėtina grynoji KD ant filtro masė yra didesnė nei 400 μg, galima naudoti filtrą, kurio mažiausias pradinis surinkimo veiksmingumas yra 98 proc.

9.3.3.4.2.   Filtrų dydis

Filtrai turi būti 46,50 ± 0,6 mm vardinio skersmens (ne mažesnio kaip 37 mm darbinio skersmens). Didesnio skersmens filtrus galima naudoti tai iš anksto suderinus su patvirtinimo institucija. Rekomenduojama užtikrinti filtro ir darbinio ploto proporcijas.

9.3.3.4.3.   KD ėminių skiedimo ir temperatūros kontrolė

KD ėminiai skiedžiami mažiausiai vieną kartą prieš tiekimo linijas, jei naudojama CVS sistema, ir už jų, jei naudojama PFD sistema (žr. 9.3.3.2 punkto nuostatas dėl tiekimo linijų). Kontroliuojama, kad ėminių temperatūra bet kurioje vietoje 200 mm atstumu prieš KD laikyklą arba 200 mm už jos neviršytų leidžiamojo nuokrypio ir būtų 320 ± 5 K (47 ± 5 °C). KD ėminys pirmiausia šildomas arba aušinamas, laikantis 9.2.1 punkto a papunktyje nustatytų skiedimo sąlygų.

9.3.3.4.4.   Per filtrą tekančio srauto greitis

Per filtrą tekančio srauto greitis turi būti 0,90–1,00 m/s, o į šias ribas nepatenkančio srauto verčių gali būti ne daugiau kaip 5 proc. Jei bendra KD masė viršija 400 μg, per filtrą tekančio srauto greitį galima sumažinti. Per filtrą tekančio srauto greitis apskaičiuojamas ėminio tūrinį srautą slėgio prieš filtrą ir filtro paviršiaus temperatūros sąlygomis padalijus iš naudojamo filtro ploto. Slėgis prieš srautą nustatomas pagal išmetimo sistemos dūmų dujas arba CVS tunelio slėgį, jeigu slėgio kritimas nuo pat KD ėmiklio iki filtro yra mažesnis kaip 2 kPa.

9.3.3.4.5.   Filtro laikiklis

Siekiant sumažinti turbulentinį nusodinimą ir KD nusodinti ant filtro vienodai, naudojamas 12,5° kampu (nuo centro) atsišakojantis kūginis atvamzdis, skirtas perėjimui nuo tiekimo linijos skersmens prie naudojamo filtro paviršiaus skersmens užtikrinti. Šiam perėjimui naudojamas nerūdijantis plienas.

9.3.4.   Gravimetrinei analizei atlikti skirta KD stabilizavimo ir svėrimo aplinka

9.3.4.1.   Gravimetrinės analizės aplinka

Šioje dalyje aprašomos dvi gravimetrinės analizės tikslais KD stabilizuoti ir pasverti būtinos aplinkos: KD stabilizavimo aplinka, kurioje prieš svėrimą laikomi filtrai, ir svėrimo aplinka, kurioje laikomos svarstyklės. Abi aplinkos gali būti bendroje erdvėje.

Stabilizavimo aplinkoje ir svėrimo aplinkoje neturi būti jokių aplinkos teršalų (pvz., dulkių, aerozolių ar pusiau lakių medžiagų), kurie galėtų užteršti KD ėminius.

9.3.4.2.   Švara

Naudojant etaloninius filtrus, patikrinama KD stabilizavimo aplinkos švara, kaip aprašyta 8.1.12.1.4 punkte.

9.3.4.3.   Temperatūra kameroje

Kameroje (arba patalpoje), kurioje dalelių filtrai kondicionuojami ir sveriami, visą kondicionavimo ir svėrimo laiką turi būti užtikrinama 295 ± 1 K (22 ± 1 °C) temperatūra. Užtikrinamas drėgnis, kurio rasos taško temperatūra yra 282,5 ± 1 K (9,5 ± 1 °C), o santykinis drėgnis 45 ± 8 proc. Jeigu stabilizavimo aplinka ir svėrimo aplinka yra atskiros, stabilizavimo aplinkoje palaikoma 295 ± 3 K (22 ± 3 °C) temperatūra.

9.3.4.4.   Aplinkos sąlygų patikra

Naudojant 9.4 punkto specifikacijas atitinkančius matavimo prietaisus patikrinamos šios aplinkos sąlygos:

| a) | užregistruojamas rasos taškas ir aplinkos temperatūra. Šios vertės naudojamos norint nustatyti, ar bent 60 min iki filtrų svėrimo stabilizavimo aplinka ir svėrimo aplinka atitiko 9.3.4.3 punkte nustatytus leidžiamuosius nuokrypius; |
| --- | --- |

a)

užregistruojamas rasos taškas ir aplinkos temperatūra. Šios vertės naudojamos norint nustatyti, ar bent 60 min iki filtrų svėrimo stabilizavimo aplinka ir svėrimo aplinka atitiko 9.3.4.3 punkte nustatytus leidžiamuosius nuokrypius;

| b) | svėrimo aplinkoje nenutrūkstamai registruojamas atmosferos slėgis. Barometrą, kuriuo atmosferos slėgis matuojamas už svėrimo aplinkos, naudoti leidžiama, jeigu galima užtikrinti, kad prie svarstyklių atmosferos slėgis visais atvejais ± 100 Pa tikslumu atitiks bendrą atmosferos slėgį. Numatomi būdai, kaip, sveriant kiekvieną KD ėminį, užregistruoti naujausią atmosferos slėgio vertę. Ši vertė naudojama apskaičiuojant 8.1.12.2 punkte nustatytą KD pataisą dėl keliamosios jėgos. |
| --- | --- |

b)

svėrimo aplinkoje nenutrūkstamai registruojamas atmosferos slėgis. Barometrą, kuriuo atmosferos slėgis matuojamas už svėrimo aplinkos, naudoti leidžiama, jeigu galima užtikrinti, kad prie svarstyklių atmosferos slėgis visais atvejais ± 100 Pa tikslumu atitiks bendrą atmosferos slėgį. Numatomi būdai, kaip, sveriant kiekvieną KD ėminį, užregistruoti naujausią atmosferos slėgio vertę. Ši vertė naudojama apskaičiuojant 8.1.12.2 punkte nustatytą KD pataisą dėl keliamosios jėgos.

9.3.4.5.   Svarstyklių įrengimas

Svarstyklės įrengiamos taip:

| a) | ant platformos, apsaugotos nuo vibracijos, kad jų neveiktų išorinis triukšmas ir vibracija; |
| --- | --- |

a)

ant platformos, apsaugotos nuo vibracijos, kad jų neveiktų išorinis triukšmas ir vibracija;

| b) | apsaugomos nuo konvekcinių oro srautų statinį krūvį išsklaidančiu elektriškai įžemintu ekranu. |
| --- | --- |

b)

apsaugomos nuo konvekcinių oro srautų statinį krūvį išsklaidančiu elektriškai įžemintu ekranu.

9.3.4.6.   Statinis elektros krūvis

Svarstyklių aplinkoje statinis elektros krūvis kuo labiau sumažinamas:

| a) | svarstyklės elektriškai įžeminamos; |
| --- | --- |

a)

svarstyklės elektriškai įžeminamos;

| b) | jei KD ėminiai tvarkomi rankiniu būdu, naudojamas nerūdijančio plieno pincetas; |
| --- | --- |

b)

jei KD ėminiai tvarkomi rankiniu būdu, naudojamas nerūdijančio plieno pincetas;

| c) | pincetas įžeminamas įžeminimo juosta arba tokia juosta prijungiama prie operatoriaus, kad juostos ir svarstyklių įžeminimas būtų bendras; |
| --- | --- |

c)

pincetas įžeminamas įžeminimo juosta arba tokia juosta prijungiama prie operatoriaus, kad juostos ir svarstyklių įžeminimas būtų bendras;

| d) | įrengiamas statinio elektros krūvio neutralizavimo įrenginys; siekiant apsaugoti KD ėminius nuo statinio krūvio, jam ir svarstyklėms naudojamas bendras įžeminimas. |
| --- | --- |

d)

įrengiamas statinio elektros krūvio neutralizavimo įrenginys; siekiant apsaugoti KD ėminius nuo statinio krūvio, jam ir svarstyklėms naudojamas bendras įžeminimas.

9.4.   Matavimo prietaisai

9.4.1.   Įžanga

9.4.1.1.   Taikymo sritis

Šiame punkte nurodomi matavimo prietaisai ir jiems taikomi sisteminiai reikalavimai, susiję su teršalų išmetimo bandymais. Prie šių prietaisų priskiriami laboratoriniai prietaisai, skirti variklių parametrams, aplinkos sąlygoms, su srautu susijusiems parametrams ir išmetamųjų teršalų (nepraskiestų arba praskiestų) koncentracijos vertėms matuoti.

9.4.1.2.   Prietaisų rūšys

Visi šiame reglamente paminėti prietaisai naudojami taip, kaip aprašyta pačiame reglamente (žr. 6.5 lentelę dėl šiais prietaisais nustatomų matavimo dydžių). Kai šiame reglamente paminėtas prietaisas naudojamas nenustatytu būdu arba jei vietoj jo naudojamas kitas prietaisas, taikomi 5.1.1 punkte nustatyti lygiavertiškumo reikalavimai. Kai tam tikram matavimui atlikti nurodomas daugiau negu vienas prietaisas, pateikus paraišką, tipo patvirtinimo arba sertifikavimo institucija vieną iš jų nurodo kaip etaloninį prietaisą, kuriuo parodoma, kad alternatyvi procedūra yra lygiavertė nustatytajai.

9.4.1.3.   Rezervinės sistemos

Gavus išankstinį tipo patvirtinimo arba sertifikavimo institucijos leidimą, visų šiame punkte aprašytų matavimo prietaisų atveju galima remtis keliais prietaisais gautais duomenimis ir pagal juos apskaičiuoti konkretaus bandymo rezultatus. Visų matavimų rezultatai užregistruojami, o neapdoroti duomenys išsaugomi. Šis reikalavimas taikomas neatsižvelgiant į tai, ar matavimo rezultatai yra faktiškai naudojami atliekant apskaičiavimus.

9.4.2.   Duomenų registravimas ir kontrolė

Bandymų sistema parengiama taip, kad duomenis būtų įmanoma atnaujinti ir registruoti, o su valdymo komanda susijusias sistemas, dinamometrą, ėminių ėmimo įrangą ir matavimo prietaisus būtų galima kontroliuoti. Naudojamos tokios duomenų rinkimo ir kontrolės sistemos, kuriomis duomenis galima registruoti 6.7 lentelėje nustatytu mažiausiu dažniu (ši lentelė netaikoma diskrečiojo režimo NRSC bandymams).

6.7 lentelė

Mažiausias duomenų registravimo ir kontrolės dažnis

| Taikytinas bandymų protokolo skirsnis | Matuojamos vertės | Mažiausias valdymo komandos ir kontrolės dažnis | Mažiausias registravimo dažnis |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.6 | Sūkių dažnis ir sukimo momentas, sudarant pakopinį variklio charakteristikų grafiką | 1 Hz | Po 1 vidutinę vertę per pakopą |
| 7.6 | Sūkių dažnis ir sukimo momentas, sudarant variklio charakteristikų keitimo grafiką | 5 Hz | Vidutiniškai 1 Hz |
| 7.8.3 | Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) darbo ciklo atskaitos ir išmatuotos sūkių dažnio bei sukimo momento vertės | 5 Hz | Vidutiniškai 1 Hz |
| 7.8.2 | Diskrečiojo režimo NRSC ir RMC darbo ciklo atskaitos ir išmatuotos sūkių dažnio bei sukimo momento vertės | 1 Hz | 1 Hz |
| 7.3 | Nepraskiestų dujų analizatoriais nenutrūkstamai registruojamos koncentracijos vertės | Netaikoma | 1 Hz |
| 7.3 | Praskiestų dujų analizatoriais nenutrūkstamai registruojamos koncentracijos vertės | Netaikoma | 1 Hz |
| 7.3 | Nepraskiestų arba praskiestų dujų analizatoriais periodiškai registruojamos koncentracijos vertės | Netaikoma | Po 1 vidutinę vertę per bandymo intervalą |
| 7.6
  8.2.1 | Praskiestų išmetamųjų dujų srautas iš CVS, kai prieš srautmatį yra šilumokaitis | Netaikoma | 1 Hz |
| 7.6
  8.2.1 | Praskiestų išmetamųjų dujų srautas iš CVS, kai šilumokaičio prieš srautmatį nėra | 5 Hz | Vidutiniškai 1 Hz |
| 7.6
  8.2.1 | Įsiurbiamo oro arba išmetamųjų dujų srautas (nepraskiestas dujas matuojant pereinamuoju režimu) | Netaikoma | Vidutiniškai 1 Hz |
| 7.6
  8.2.1 | Skiedimo oras, jei jį galima aktyviai reguliuoti | 5 Hz | Vidutiniškai 1 Hz |
| 7.6
  8.2.1 | Ėminių srautas iš CVS su šilumokaičiu | 1 Hz | 1 Hz |
| 7.6
  8.2.1 | Ėminių srautas iš CVS be šilumokaičio | 5 Hz | Vidutiniškai 1 Hz |

Taikytinas bandymų protokolo skirsnis

Matuojamos vertės

Mažiausias valdymo komandos ir kontrolės dažnis

Mažiausias registravimo dažnis

7.6

Sūkių dažnis ir sukimo momentas, sudarant pakopinį variklio charakteristikų grafiką

1 Hz

Po 1 vidutinę vertę per pakopą

7.6

Sūkių dažnis ir sukimo momentas, sudarant variklio charakteristikų keitimo grafiką

5 Hz

Vidutiniškai 1 Hz

7.8.3

Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) darbo ciklo atskaitos ir išmatuotos sūkių dažnio bei sukimo momento vertės

5 Hz

Vidutiniškai 1 Hz

7.8.2

Diskrečiojo režimo NRSC ir RMC darbo ciklo atskaitos ir išmatuotos sūkių dažnio bei sukimo momento vertės

1 Hz

1 Hz

7.3

Nepraskiestų dujų analizatoriais nenutrūkstamai registruojamos koncentracijos vertės

Netaikoma

1 Hz

7.3

Praskiestų dujų analizatoriais nenutrūkstamai registruojamos koncentracijos vertės

Netaikoma

1 Hz

7.3

Nepraskiestų arba praskiestų dujų analizatoriais periodiškai registruojamos koncentracijos vertės

Netaikoma

Po 1 vidutinę vertę per bandymo intervalą

7.6

8.2.1

Praskiestų išmetamųjų dujų srautas iš CVS, kai prieš srautmatį yra šilumokaitis

Netaikoma

1 Hz

7.6

8.2.1

Praskiestų išmetamųjų dujų srautas iš CVS, kai šilumokaičio prieš srautmatį nėra

5 Hz

Vidutiniškai 1 Hz

7.6

8.2.1

Įsiurbiamo oro arba išmetamųjų dujų srautas (nepraskiestas dujas matuojant pereinamuoju režimu)

Netaikoma

Vidutiniškai 1 Hz

7.6

8.2.1

Skiedimo oras, jei jį galima aktyviai reguliuoti

5 Hz

Vidutiniškai 1 Hz

7.6

8.2.1

Ėminių srautas iš CVS su šilumokaičiu

1 Hz

1 Hz

7.6

8.2.1

Ėminių srautas iš CVS be šilumokaičio

5 Hz

Vidutiniškai 1 Hz

9.4.3.   Matavimo prietaisų veikimo specifikacijos

9.4.3.1.   Apžvalga

Visa bandymų sistema turi atitikti visus taikytinus kalibravimo, patikrų ir bandymų patvirtinimo kriterijus, nurodytus 8.1 punkte, įskaitant 8.1.4 ir 8.2 punktuose nustatytus tiesiškumo patikros reikalavimus. Prietaisai turi atitikti 6.7 lentelėje pateiktas specifikacijas visuose bandant naudojamuose intervaluose. Taip pat saugomi visi iš prietaisų gamintojų gauti dokumentai, įrodantys, kad prietaisai atitinka 6.7 lentelėje pateiktas specifikacijas.

9.4.3.2.   Sudedamųjų dalių reikalavimai

6.8 lentelėje pateikiamos sukimo momento, sūkių dažnio ir slėgio relių, temperatūros ir rasos taško jutiklių bei kitų prietaisų specifikacijos. Visa nurodyto fizinio ir (arba) cheminio kiekio matavimo sistema turi atitikti 8.1.4 punkte nustatytus tiesiškumo patikros reikalavimus. Matuojant išmetamųjų dujinių teršalų kiekį, galima naudoti analizatorius, kurių kompensavimo algoritmai yra kitų matuojamų dujinių komponentų ir degalų savybių, nustatytų atliekant konkretų variklio bandymą, funkcijos. Bet kurių kompensavimo algoritmų paskirtis tėra kompensuoti nuokrypį, nedarant poveikio gauto kiekio pokyčiui (kuris nėra paklaida).

6.8 lentelė

Rekomenduojamos matavimo prietaisų veikimo specifikacijos

| Matavimo prietaisas | Matuojamo kiekio simbolis | Sukomplektuota sistema
  Signalo kilimo trukmė | Registravimas Atnaujinimo dažnumas | Tikslumas (3) | Pakartojamumas (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Variklio sūkių dažnio relė | n | 1 s | Vidutiniškai 1 Hz | 2,0 proc. pt. arba
  0,5 proc. maks. | 1,0 proc. pt. arba
  0,25 proc. maks. |
| Variklio sukimo momento relė | T | 1 s | Vidutiniškai 1 Hz | 2,0 proc. pt. arba
  1,0 proc. maks. | 1,0 proc. pt. arba
  0,5 proc. maks. |
| Degalų srauto matuoklis
  (degalų sumuotuvas) | | 5 s
  (netaikoma) | 1 Hz
  (netaikoma) | 2,0 proc. pt. arba
  1,5 proc. maks. | 1,0 proc. pt. arba
  0,75 proc. maks. |
| Bendro praskiestų išmetamųjų dujų srauto matuoklis (CVS)
  (su šilumokaičiu prieš matuoklį) | | 1 s
  (5 s) | Vidutiniškai 1 Hz
  (1 Hz) | 2,0 proc. pt. arba
  1,5 proc. maks. | 1,0 proc. pt. arba
  0,75 proc. maks. |
| Skiedimo oro, įleidžiamo oro, išmetamųjų dujų ir ėminių srauto matuokliai | | 1 s | 5 Hz ėminių vidutiniškai 1 Hz | 2,5 proc. pt. arba
  1,5 proc. maks. | 1,25 proc. pt. arba
  0,75 proc. maks. |
| Nenutrūkstamai veikiantis nepraskiestų dujų analizatorius | x | 5 s | 2 Hz | 2,0 proc. pt. arba
  2,0 proc. išmat. | 1,0 proc. pt. arba
  1,0 proc. išmat. |
| Nenutrūkstamai veikiantis praskiestų dujų analizatorius | x | 5 s | 1 Hz | 2,0 proc. pt. arba
  2,0 proc. išmat. | 1,0 proc. pt. arba
  1,0 proc. išmat. |
| Nenutrūkstamai veikiantis dujų analizatorius | x | 5 s | 1 Hz | 2,0 proc. pt. arba
  2,0 proc. išmat. | 1,0 proc. pt. arba
  1,0 proc. išmat. |
| Periodinio veikimo dujų analizatorius | x | Netaikoma | Netaikoma | 2,0 proc. pt. arba
  2,0 proc. išmat. | 1,0 proc. pt. arba
  1,0 proc. išmat. |
| Gravimetrinės KD svarstyklės | m
  PM | Netaikoma | Netaikoma | Žr. 9.4.11 punktą | 0,5 μg |
| Inercinės KD svarstyklės | m
  PM | 5 s | 1 Hz | 2,0 proc. pt. arba
  2,0 proc. išmat. | 1,0 proc. pt. arba
  1,0 proc. išmat. |

Matavimo prietaisas

Matuojamo kiekio simbolis

Sukomplektuota sistema

Signalo kilimo trukmė

Registravimas Atnaujinimo dažnumas

Tikslumas (3)

Pakartojamumas (3)

Variklio sūkių dažnio relė

n

1 s

Vidutiniškai 1 Hz

2,0 proc. pt. arba

0,5 proc. maks.

1,0 proc. pt. arba

0,25 proc. maks.

Variklio sukimo momento relė

T

1 s

Vidutiniškai 1 Hz

2,0 proc. pt. arba

1,0 proc. maks.

1,0 proc. pt. arba

0,5 proc. maks.

Degalų srauto matuoklis

(degalų sumuotuvas)

5 s

(netaikoma)

1 Hz

(netaikoma)

2,0 proc. pt. arba

1,5 proc. maks.

1,0 proc. pt. arba

0,75 proc. maks.

Bendro praskiestų išmetamųjų dujų srauto matuoklis (CVS)

(su šilumokaičiu prieš matuoklį)

1 s

(5 s)

Vidutiniškai 1 Hz

(1 Hz)

2,0 proc. pt. arba

1,5 proc. maks.

1,0 proc. pt. arba

0,75 proc. maks.

Skiedimo oro, įleidžiamo oro, išmetamųjų dujų ir ėminių srauto matuokliai

1 s

5 Hz ėminių vidutiniškai 1 Hz

2,5 proc. pt. arba

1,5 proc. maks.

1,25 proc. pt. arba

0,75 proc. maks.

Nenutrūkstamai veikiantis nepraskiestų dujų analizatorius

x

5 s

2 Hz

2,0 proc. pt. arba

2,0 proc. išmat.

1,0 proc. pt. arba

1,0 proc. išmat.

Nenutrūkstamai veikiantis praskiestų dujų analizatorius

x

5 s

1 Hz

2,0 proc. pt. arba

2,0 proc. išmat.

1,0 proc. pt. arba

1,0 proc. išmat.

Nenutrūkstamai veikiantis dujų analizatorius

x

5 s

1 Hz

2,0 proc. pt. arba

2,0 proc. išmat.

1,0 proc. pt. arba

1,0 proc. išmat.

Periodinio veikimo dujų analizatorius

x

Netaikoma

Netaikoma

2,0 proc. pt. arba

2,0 proc. išmat.

1,0 proc. pt. arba

1,0 proc. išmat.

Gravimetrinės KD svarstyklės

m
  PM

Netaikoma

Netaikoma

Žr. 9.4.11 punktą

0,5 μg

Inercinės KD svarstyklės

m
  PM

5 s

1 Hz

2,0 proc. pt. arba

2,0 proc. išmat.

1,0 proc. pt. arba

1,0 proc. išmat.

9.4.4.   Variklio parametrų ir aplinkos sąlygų matavimas

9.4.4.1.   Sūkių dažnio ir sukimo momento jutikliai

9.4.4.1.1.   Taikymas

Matavimo prietaisai, skirti veikiančio variklio sąnaudoms ir veikimo rezultatams matuoti, turi atitikti šio punkto specifikacijas. Rekomenduojama naudoti 6.8 lentelėje nurodytas specifikacijas atitinkančius jutiklius, reles ir matuoklius. Bendrosios sąnaudų ir veikimo rezultatų matavimo sistemos turi atitikti 8.1.4 punkte nustatytus tiesiškumo patikros reikalavimus.

9.4.4.1.2.   Veleno darbas

Darbas ir galia apskaičiuojami, remiantis sūkių dažnio ir sukimo momento relių veikimo rezultatais pagal 9.4.4.1 punktą. Bendrosios sūkių dažnio ir sukimo momento matavimo sistemos turi atitikti 8.1.7 ir 8.1.4 punktuose nustatytus kalibravimo ir patikros reikalavimus.

Sukimo momentas, gautas dėl sudedamųjų dalių, sujungtų su smagračiu, kaip antai varantysis velenas ir dinamometro rotorius, greitėjimo ir lėtinimo inercijos, prireikus, kompensuojamas remiantis gerąja inžinerine praktika.

9.4.4.2.   Slėgio relės, temperatūros jutikliai ir rasos taško jutikliai

Bendrosios slėgio, temperatūros ir rasos taško matavimo sistemos turi atitikti 8.1.7 punkte nustatytus kalibravimo reikalavimus.

Slėgio relės laikomos reguliuojamos temperatūros aplinkoje arba jose kompensuojami temperatūros pokyčiai tikėtiname veikimo intervale. Medžiaga, iš kurios relės pagamintos, turi būti pritaikyta matuojamam skysčiui.

9.4.5.   Su srautu susiję matavimai

Naudojant bet kokio tipo srautmatį (degalų, įsiurbiamo oro, nepraskiestų išmetamųjų dujų, praskiestų išmetamųjų dujų, ėminių), srautas tinkamai kondicionuojamas, kad būtų išvengta srovių, sūkurių, cirkuliuojančių srautų ar srauto svyravimų poveikio matuoklio tikslumui ir rodmenų pakartojamumui. Kai kuriuose matuokliuose tai galima užtikrinti naudojant pakankamo ilgio tiesų vamzdį (pvz., tokį, kurio ilgis būtų lygus bent 10 vamzdžių skersmeniui) arba naudojant specialiai sukonstruotas alkūnes, tiesinimo priemones, tūtų dangtelius (arba pneumatinius svyravimo ribotuvus, skirtus degalų srauto matuokliui), kad iki matuoklio tekėtų pastovaus ir nuspėjamo pobūdžio spartos srautas.

9.4.5.1.   Degalų srauto matuoklis

Bendroji degalų srauto matavimo sistema turi atitikti 8.1.8.1 punkte nustatytus kalibravimo reikalavimus. Per kiekvieną degalų srauto matavimą atsižvelgiama į tai, koks kiekis degalų nepatenka į variklį arba iš variklio grąžinamas į degalų baką.

9.4.5.2.   Įsiurbiamo oro srauto matuoklis

Bendroji įsiurbiamo oro srauto matavimo sistema turi atitikti 8.1.8.2 punkte nustatytus kalibravimo reikalavimus.

9.4.5.3.   Nepraskiestų išmetamųjų dujų srauto matuoklis

9.4.5.3.1.   Sudedamųjų dalių reikalavimai

Bendra nepraskiestų išmetamųjų dujų srauto matavimo sistema turi atitikti 8.1.4 punkte nustatytus tiesiškumo reikalavimus. Kiekvienas nepraskiestų išmetamųjų teršalų srauto matuoklis turi būti sukonstruotas taip, kad tinkamai kompensuotų nepraskiestų išmetamųjų dujų termodinaminius, skystosios būsenos ir sudėties pokyčius.

9.4.5.3.2.   Srautmačio atsako trukmė

Siekiant kontroliuoti dalies srauto skiedimo sistemą ir paimti proporcinį nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminį, būtinas greitesnis srautmačio atsakas nei nurodyta 9.3 lentelėje. Tiesiogiai valdomose dalies srauto skiedimo sistemose srautmačio atsako trukmė turi atitikti 8.2.1.2 punkte nustatytas specifikacijas.

9.4.5.3.3.   Išmetamųjų dujų aušinimas

Šis punktas netaikomas išmetamųjų dujų aušinimui dėl variklio konstrukcijos, įskaitant (bet tuo neapsiribojant) vandeniu aušinamus išmetimo kolektorius arba turbokompresorius.

Išmetamąsias dujas prieš srautmatį leidžiama aušinti, tačiau taikomi šie apribojimai:

| a) | už aušinimo vietos KD ėminiai neimami; |
| --- | --- |

a)

už aušinimo vietos KD ėminiai neimami;

| b) | jeigu dėl aušinimo didesnė nei 475 K (202 °C) išmetamųjų dujų temperatūra nukrenta žemiau 453 K (180 °C), už aušinimo vietos HC ėminiai neimami; |
| --- | --- |

b)

jeigu dėl aušinimo didesnė nei 475 K (202 °C) išmetamųjų dujų temperatūra nukrenta žemiau 453 K (180 °C), už aušinimo vietos HC ėminiai neimami;

| c) | jeigu dėl aušinimo kondensuojasi vanduo, už aušinimo vietos NOx ėminiai neimami, nebent aušintuvas atitinka 8.1.11.4 punkte nustatytus veiksmingumo patikros reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

jeigu dėl aušinimo kondensuojasi vanduo, už aušinimo vietos NOx ėminiai neimami, nebent aušintuvas atitinka 8.1.11.4 punkte nustatytus veiksmingumo patikros reikalavimus;

| d) | jeigu dėl aušinimo vanduo kondensuojasi prieš srautui pasiekiant srautmatį, rasos taškas T
  dew ir slėgis p
  total matuojami prie srautmačio įėjimo angos. Šios vertės naudojamos išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti pagal VII priedą. |
| --- | --- |

d)

jeigu dėl aušinimo vanduo kondensuojasi prieš srautui pasiekiant srautmatį, rasos taškas T
  dew ir slėgis p
  total matuojami prie srautmačio įėjimo angos. Šios vertės naudojamos išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti pagal VII priedą.

9.4.5.4.   Skiedimo oras ir praskiestų išmetamųjų teršalų srautmačiai

9.4.5.4.1.   Taikymas

Akimirkinis praskiestų išmetamųjų dujų srautas arba bendras praskiestų išmetamųjų dujų srautas per bandymo intervalą nustatomi praskiestų išmetamųjų dujų srautmačiu. Nepraskiestų išmetamųjų dujų srautą arba bendrą nepraskiestų išmetamųjų dujų srautą per bandymo intervalą galima apskaičiuoti pagal praskiestų išmetamųjų dujų srautmačiu ir skiedimo oro srautmačiu gautų rodmenų skirtumą.

9.4.5.4.2.   Sudedamųjų dalių reikalavimai

Bendra praskiestų išmetamųjų dujų srauto matavimo sistema turi atitikti 8.1.8.4 ir 8.1.8.5 punktuose nustatytus kalibravimo ir patikros reikalavimus. Galima naudoti šiuos matuoklius:

| a) | jei iš bendro praskiestų išmetamųjų dujų srauto imamas pastovaus tūrio ėminys (CVS), galima naudoti kritinio srauto Ventūrio vamzdį (CFV) arba kelis lygiagrečiai išdėstytus kritinio srauto Ventūrio vamzdžius, tūrinį siurblį (PDP), ikigarsinį Ventūrio vamzdį (SSV) arba ultragarsinį srauto matuoklį (UFM). Kartu su prieš srautą įrengtu šilumokaičiu CFV arba PDP taip pat veikia kaip pasyvūs srauto reguliatoriai, nes jais CVS sistemoje palaikoma pastovi praskiestų išmetamųjų dujų srauto temperatūra; |
| --- | --- |

a)

jei iš bendro praskiestų išmetamųjų dujų srauto imamas pastovaus tūrio ėminys (CVS), galima naudoti kritinio srauto Ventūrio vamzdį (CFV) arba kelis lygiagrečiai išdėstytus kritinio srauto Ventūrio vamzdžius, tūrinį siurblį (PDP), ikigarsinį Ventūrio vamzdį (SSV) arba ultragarsinį srauto matuoklį (UFM). Kartu su prieš srautą įrengtu šilumokaičiu CFV arba PDP taip pat veikia kaip pasyvūs srauto reguliatoriai, nes jais CVS sistemoje palaikoma pastovi praskiestų išmetamųjų dujų srauto temperatūra;

| b) | dalies srauto skiedimo sistemose (PFD) galima derinti bet kurį srautmatį ir bet kurią aktyvią srauto reguliavimo sistemą ir jais užtikrinti proporcinį išmetamųjų dujų komponentų ėminių ėmimą. Norint užtikrinti proporcinį ėminių ėmimą, galima reguliuoti bendrą praskiestų išmetamųjų dujų srautą, vieną arba kelis ėminių srautus arba šių srautų derinį. |
| --- | --- |

b)

dalies srauto skiedimo sistemose (PFD) galima derinti bet kurį srautmatį ir bet kurią aktyvią srauto reguliavimo sistemą ir jais užtikrinti proporcinį išmetamųjų dujų komponentų ėminių ėmimą. Norint užtikrinti proporcinį ėminių ėmimą, galima reguliuoti bendrą praskiestų išmetamųjų dujų srautą, vieną arba kelis ėminių srautus arba šių srautų derinį.

Bet kurioje kitoje skiedimo sistemoje galima naudoti laminariojo srauto matuoklį, ultragarsinį srauto matuoklį, ikigarsinį Ventūrio vamzdį, kritinio srauto Ventūrio vamzdį arba kelis lygiagrečiai išdėstytus kritinio srauto Ventūrio vamzdžius, tūrinį siurblį, šiluminės masės matuoklį, vidurkį nustatantį Pito vamzdelį arba įkaitintos vielos anemometrą.

9.4.5.4.3.   Išmetamųjų dujų aušinimas

Praskiestų išmetamųjų dujų srautą galima aušinti prieš praskiestų išmetamųjų dujų srautmatį, jeigu laikomasi šių nuostatų:

| a) | už aušinimo vietos KD ėminiai neimami; |
| --- | --- |

a)

už aušinimo vietos KD ėminiai neimami;

| b) | jeigu dėl aušinimo didesnė nei 475 K (202 °C) išmetamųjų dujų temperatūra nukrenta žemiau 453 K (180 °C), už aušinimo vietos HC ėminiai neimami; |
| --- | --- |

b)

jeigu dėl aušinimo didesnė nei 475 K (202 °C) išmetamųjų dujų temperatūra nukrenta žemiau 453 K (180 °C), už aušinimo vietos HC ėminiai neimami;

| c) | jeigu dėl aušinimo kondensuojasi vanduo, už aušinimo vietos NOx ėminiai neimami, nebent aušintuvas atitinka 8.1.11.4 punkte nustatytus veiksmingumo patikros reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

jeigu dėl aušinimo kondensuojasi vanduo, už aušinimo vietos NOx ėminiai neimami, nebent aušintuvas atitinka 8.1.11.4 punkte nustatytus veiksmingumo patikros reikalavimus;

| d) | jeigu dėl aušinimo vanduo kondensuojasi prieš srautui pasiekiant srautmatį, rasos taškas T
  dew ir slėgis p
  total matuojami prie srautmačio įėjimo angos. Šios vertės naudojamos išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti pagal VII priedą. |
| --- | --- |

d)

jeigu dėl aušinimo vanduo kondensuojasi prieš srautui pasiekiant srautmatį, rasos taškas T
  dew ir slėgis p
  total matuojami prie srautmačio įėjimo angos. Šios vertės naudojamos išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti pagal VII priedą.

9.4.5.5.   Periodiniam ėminių ėmimui skirtas srautmatis

Ėminių srautmatis naudojamas, norint nustatyti ėminių srautą arba bendrą ėminių srautą, patenkantį į periodinio ėminių ėmimo sistemą per bandymo intervalą. Pagal skirtumą tarp abiem srautmačiais gaunamų verčių galima apskaičiuoti ėminių srautą į skiedimo tunelį, pvz., matuojant KD, kai taikomas dalies srauto skiedimo metodas, ir matuojant KD antrinio skiedimo sraute. 8.1.8.6.1 punkte pateiktos skirtuminio srauto matavimo, imant proporcinį nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminį, specifikacijos, o 8.1.8.6.2 punkte pateikti skirtuminio srauto matuoklio kalibravimo reikalavimai.

Bendra ėminių srauto matavimo sistema turi atitikti 8.1.8 punkte nustatytus kalibravimo reikalavimus.

9.4.5.6.   Dujų dozatorius

Dujų dozatorių galima naudoti kalibravimo dujoms maišyti.

Naudojamas dujų dozatorius, kuriuo dujos sumaišomos pagal 9.5.1 punkte pateiktas specifikacijas, kol bus gauta per bandymą tikėtina koncentracija. Galima naudoti kritinio srauto dujų dozatorius, dujų dozatorius su kapiliariniu vamzdeliu arba dujų dozatorius su šiluminės masės matuokliu. Prireikus, siekiant tinkamai užtikrinti teisingą dujų dozavimą, taikoma klampumo pataisa (jeigu to nedaroma dujų dozatoriaus programine įranga). Dujų dozavimo sistema turi atitikti 8.1.4.5 punkte nustatytus tiesiškumo patikros reikalavimus. Pasirinktinai maišymo įtaisą galima tikrinti tiesinio tipo prietaisu, pvz., CLD naudojant NO dujas. Prietaiso matavimo intervalas reguliuojamas patikros dujomis, tiesiogiai prijungtomis prie prietaiso. Dujų dozatorius tikrinamas esant naudojamiems nustatymams, o vardinė vertė lyginama su prietaisu išmatuota koncentracija.

9.4.6.   CO ir CO2 matavimas

Siekiant išmatuoti CO ir CO2 koncentraciją nepraskiestose arba praskiestose išmetamosiose dujose, ėminius imant periodiškai arba nenutrūkstamai, naudojamas nedispersinis infraraudonųjų spindulių (NDIR) analizatorius.

Sistema, kurioje naudojamas NDIR, turi atitikti 8.1.8.1 punkte nustatytus kalibravimo ir patikros reikalavimus.

9.4.7.   Angliavandenilių matavimas

9.4.7.1.   Liepsnos jonizacijos detektorius

9.4.7.1.1.   Taikymas

Siekiant išmatuoti angliavandenilių koncentraciją nepraskiestose arba praskiestose išmetamosiose dujose, ėminius imant periodiškai arba nenutrūkstamai, naudojamas šildomas liepsnos jonizacijos detektorius (HFID). Angliavandenilių koncentracija nustatoma vieną anglies atomą turinčios medžiagos pagrindu (C1). Šildomi FID analizatoriai turi būti pritaikyti visiems paviršiams, kurie būna veikiami 465 ± 11 K (191 ± 11 o°) temperatūros išmetamųjų teršalų. Kitas variantas – GD ir SkND varomuose bei kibirkštinio uždegimo varikliuose angliavandenilių analizatorius gali būti nešildomo liepsnos jonizacijos detektoriaus (FID) tipo.

9.4.7.1.2.   Sudedamųjų dalių reikalavimai

THC matavimo sistema, kurioje naudojamas FID, turi atitikti visus 8.1.10 punkte nustatytus angliavandenilių matavimui taikomus patikros reikalavimus.

9.4.7.1.3.   FID degalai ir degimo oras

FID degalai ir degimo oras turi atitikti 9.5.1 punkto specifikacijas. Prieš patekdami į FID analizatorių, FID degalai ir degimo oras neturi susimaišyti, siekiant užtikrinti, kad FID analizatorius veiktų degant difuzinei liepsnai, o ne visiškai paruošto mišinio liepsnai.

9.4.7.1.4.   Rezervuota

9.4.7.1.5.   Rezervuota

9.4.7.2.   Rezervuota

9.4.8.   NOx matavimas

NOx skirti du matavimo prietaisai; bet kurį iš jų galima naudoti, jei jis atitinka atitinkamai 9.4.8.1 arba 9.4.8.2 punkto reikalavimus. Kaip etaloninė procedūra, su kuria lyginama kiekviena pagal 5.1.1 punktą siūloma alternatyvi matavimo procedūra, naudojamas chemiliuminescencinis detektorius.

9.4.8.1.   Chemiliuminescencinis detektorius

9.4.8.1.1.   Taikymas

Chemiliuminescencinis detektorius (CLD) kartu su NO2 virsmo į NO katalizatoriumi yra naudojamas NOx koncentracijai nepraskiestose arba praskiestose išmetamosiose dujose matuoti, ėminius imant periodiškai arba nenutrūkstamai.

9.4.8.1.2.   Sudedamųjų dalių reikalavimai

Sistema, kurioje naudojamas CLD, turi atitikti 8.1.11.1 punkte nustatytus aušinimo patikros reikalavimus. Galima naudoti šildomą arba nešildomą CLD ir CLD, kuris veikia atmosferos slėgio arba vakuumo sąlygomis.

9.4.8.1.3.   NO2 virsmo į NO katalizatorius

Vidinis arba išorinis NO2 virsmo į NO katalizatorius, atitinkantis 8.1.11.5 punkte nustatytus patikros reikalavimus, įrengiamas prieš CLD ir sukonfigūruojamas su apėjimo įtaisu, kad šią patikrą atlikti būtų lengviau.

9.4.8.1.4.   Drėgnio poveikis

Norint išvengti vandens kondensavimosi, reikia laikytis visų CLD temperatūros reikalavimų. Kad iš ėminių, imamų prieš CLD, būtų pašalintas drėgnis, naudojama viena iš toliau nurodytų konfigūracijų:

| a) | CLD prijungiamas už kurio nors džiovintuvo arba aušintuvo, kuris yra už NO2 virsmo į NO katalizatoriaus, atitinkančio 8.1.11.5 punkte nustatytus patikros reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

CLD prijungiamas už kurio nors džiovintuvo arba aušintuvo, kuris yra už NO2 virsmo į NO katalizatoriaus, atitinkančio 8.1.11.5 punkte nustatytus patikros reikalavimus;

| b) | CLD prijungiamas už kurio nors džiovintuvo arba šiluminio aušintuvo, atitinkančio 8.1.11.4 punkte nustatytus patikros reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

CLD prijungiamas už kurio nors džiovintuvo arba šiluminio aušintuvo, atitinkančio 8.1.11.4 punkte nustatytus patikros reikalavimus.

9.4.8.1.5.   Atsako trukmė

Siekiant pagerinti CLD atsako trukmę, galima naudoti šildomą CLD.

9.4.8.2.   Nedispersinis ultravioletinių spindulių analizatorius

9.4.8.2.1.   Taikymas

Nedispersinis ultravioletinių spindulių (NDUV) analizatorius naudojamas NOx koncentracijai nepraskiestose arba praskiestose išmetamosiose dujose matuoti, ėminius imant periodiškai arba nenutrūkstamai.

9.4.8.2.2.   Sudedamųjų dalių reikalavimai

Sistema, kurioje naudojamas NDUV, turi atitikti 8.1.11.3 punkte nustatytus patikros reikalavimus.

9.4.8.2.3.   NO2 virsmo į NO katalizatorius

Jei NDUV analizatoriumi matuojamas tik NO, prieš jį įrengiamas vidinis arba išorinis NO2 virsmo į NO katalizatorius, atitinkantis 8.1.11.5 punkte nustatytus patikros reikalavimus. Katalizatorius sukonfigūruojamas su apėjimo įtaisu, kad šią patikrą atlikti būtų lengviau.

9.4.8.2.4.   Drėgnio poveikis

Norint išvengti vandens kondensavimosi, reikia laikytis NDUV temperatūros reikalavimų, nebent naudojama viena iš šių konfigūracijų:

| a) | NDUV prijungiamas už kurio nors džiovintuvo arba aušintuvo, kuris yra už NO2 virsmo į NO katalizatoriaus, atitinkančio 8.1.11.5 punkte nustatytus patikros reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

NDUV prijungiamas už kurio nors džiovintuvo arba aušintuvo, kuris yra už NO2 virsmo į NO katalizatoriaus, atitinkančio 8.1.11.5 punkte nustatytus patikros reikalavimus;

| b) | NDUV prijungiamas už kurio nors džiovintuvo arba šiluminio aušintuvo, atitinkančio 8.1.11.4 punkte nustatytus patikros reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

NDUV prijungiamas už kurio nors džiovintuvo arba šiluminio aušintuvo, atitinkančio 8.1.11.4 punkte nustatytus patikros reikalavimus.

9.4.9.   O2 matavimas

O2 koncentracijai nepraskiestuose arba praskiestose išmetamosiose dujose matuoti, ėminius imant periodiškai arba nenutrūkstamai, naudojamas paramagnetinis detektorius (PMD) arba magnetopneumatinis detektorius (MPD).

9.4.10.   Oro ir degalų santykio matavimas

Oro ir degalų santykiui nepraskiestose išmetamosiose dujose matuoti, ėminius imant nenutrūkstamai, galima naudoti cirkonio (ZrO2) analizatorių. Norint pagal VII priedą apskaičiuoti išmetamųjų dujų srautą, galima remtis O2 matavimais ir įsiurbiamo oro arba degalų srauto matavimais.

9.4.11.   KD matavimas gravimetrinėmis svarstyklėmis

Ėminių filtrais surinktų grynųjų KD svoriui nustatyti naudojamos svarstyklės.

Būtiniausias reikalavimas svarstyklių skiriamajai gebai – svarstyklių vertės suskirstomos 6.8 lentelėje rekomenduojamais 0,5 mikrogramo arba mažesniais intervalais. Jei įprastomis sąlygomis nustatant matavimo intervalą ir atliekant tiesiškumo patikrą svarstyklėse naudojami vidiniai kalibravimo svareliai, šie kalibravimo svareliai turi atitikti 9.5.2 punkte nustatytas specifikacijas.

Svarstyklės sukonfigūruojamos taip, kad jų naudojimo vietoje būtų užtikrinta optimali nustatymo trukmė ir stabilumas.

9.4.12.   Amoniako (NH3) matavimas

FTIR (Furjė transformacijos infraraudonųjų spindulių analizatorių), NDUV arba lazerinį infraraudonųjų spindulių analizatorių galima naudoti laikantis prietaiso tiekėjo instrukcijų.

9.5.   Analizinės dujos ir masės standartai

9.5.1.   Analizinės dujos

Analizinės dujos turi atitikti šioje dalyje nustatytus tikslumo ir grynumo reikalavimus.

9.5.1.1.   Dujų specifikacijos

Laikomasi šių dujų specifikacijų:

| a) | išvalytos dujos maišomos su kalibravimo dujomis ir naudojamos matavimo prietaisams reguliuoti, kad pagal nulinę kalibravimo vertę būtų gautas nulinis atsakas. Naudojamos dujos, kurių užteršimo lygis neviršija toliau nurodytų didžiausių verčių, išmatuotų dujų cilindre arba nulinės vertės nustatymo dujų generatoriaus išėjimo angoje:






  i) | 2 proc. užteršimo, matuojamo palyginant su vidutine tikėtina etalonine koncentracija. Pvz., jei tikėtina CO koncentracija yra 100,0 μmol/mol, būtų leidžiama naudoti nulinės vertės nustatymo dujas, kuriose CO užteršimas yra 2 000 μmol/mol arba mažesnis; |
| --- | --- | --- |

a)

išvalytos dujos maišomos su kalibravimo dujomis ir naudojamos matavimo prietaisams reguliuoti, kad pagal nulinę kalibravimo vertę būtų gautas nulinis atsakas. Naudojamos dujos, kurių užteršimo lygis neviršija toliau nurodytų didžiausių verčių, išmatuotų dujų cilindre arba nulinės vertės nustatymo dujų generatoriaus išėjimo angoje:

i)

2 proc. užteršimo, matuojamo palyginant su vidutine tikėtina etalonine koncentracija. Pvz., jei tikėtina CO koncentracija yra 100,0 μmol/mol, būtų leidžiama naudoti nulinės vertės nustatymo dujas, kuriose CO užteršimas yra 2 000 μmol/mol arba mažesnis;

| ii) | 6.9 lentelėje nurodytos matuojamiems nepraskiestiems arba praskiestiems teršalams taikytinos užteršimo ribinės vertės; |
| --- | --- |

ii)

6.9 lentelėje nurodytos matuojamiems nepraskiestiems arba praskiestiems teršalams taikytinos užteršimo ribinės vertės;

| iii) | 6.10 lentelėje nurodytos matuojamiems nepraskiestiems teršalams taikytinos užteršimo ribinės vertės; |
| --- | --- |

iii)

6.10 lentelėje nurodytos matuojamiems nepraskiestiems teršalams taikytinos užteršimo ribinės vertės;

6.9 lentelė

Užteršimo ribinės vertės, taikytinos matuojant nepraskiestus arba praskiestus teršalus (μmol/mol = ppm)

| Komponentas | Išvalytas dirbtinis oras (4) | Išvalytas N2
   (4) |
| --- | --- | --- |
| THC (C1 ekvivalentas) | ≤ 0,05 μmol/mol | ≤ 0,05 μmol/mol |
| CO | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO2 | ≤ 1, μmol/mol | ≤ 10 μmol/mol |
| O2 | 0 205–0,215 mol/mol | ≤ 2 μmol/mol |
| NOx | ≤ 0,02 μmol/mol | ≤ 0,02 μmol/mol |

Komponentas

Išvalytas dirbtinis oras (4)

Išvalytas N2
   (4)

THC (C1 ekvivalentas)

≤ 0,05 μmol/mol

≤ 0,05 μmol/mol

CO

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO2

≤ 1, μmol/mol

≤ 10 μmol/mol

O2

0 205–0,215 mol/mol

≤ 2 μmol/mol

NOx

≤ 0,02 μmol/mol

≤ 0,02 μmol/mol

6.10 lentelė

Užteršimo ribinės vertės, taikytinos matuojant nepraskiestus teršalus (μmol/mol = ppm)

| Komponentas | Išvalytas dirbtinis oras (5) | Išvalytas N2
   (5) |
| --- | --- | --- |
| THC (C1 ekvivalentas) | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO2 | ≤ 400 μmol/mol | ≤ 400 μmol/mol |
| O2 | 0,18–0,21 mol/mol | — |
| NOx | ≤ 0,1 μmol/mol | ≤ 0,1 μmol/mol |

Komponentas

Išvalytas dirbtinis oras (5)

Išvalytas N2
   (5)

THC (C1 ekvivalentas)

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO2

≤ 400 μmol/mol

≤ 400 μmol/mol

O2

0,18–0,21 mol/mol

—

NOx

≤ 0,1 μmol/mol

≤ 0,1 μmol/mol

| b) | su FID analizatoriumi naudojamos šios dujos:






  i) | FID degalai naudojami su H2, kurio koncentracija yra 0,39–0,41 mol/mol (He arba N2 likutis). Mišinyje negali būti daugiau kaip 0,05 μmol/mol THC; |
| --- | --- | --- |

b)

su FID analizatoriumi naudojamos šios dujos:

i)

FID degalai naudojami su H2, kurio koncentracija yra 0,39–0,41 mol/mol (He arba N2 likutis). Mišinyje negali būti daugiau kaip 0,05 μmol/mol THC;

| ii) | naudojamas FID degimo oras, atitinkantis šio punkto a papunktyje nustatytas išvalyto oro specifikacijas; |
| --- | --- |

ii)

naudojamas FID degimo oras, atitinkantis šio punkto a papunktyje nustatytas išvalyto oro specifikacijas;

| iii) | FID nulinės vertės nustatymo dujos. Liepsnos jonizacijos detektorių nulinė vertė nustatoma naudojant išvalytas dujas, atitinkančias šio punkto a papunkčio specifikacijas, išskyrus tai, kad išvalytų dujų O2 koncentracijos vertė gali būti bet kokia; |
| --- | --- |

iii)

FID nulinės vertės nustatymo dujos. Liepsnos jonizacijos detektorių nulinė vertė nustatoma naudojant išvalytas dujas, atitinkančias šio punkto a papunkčio specifikacijas, išskyrus tai, kad išvalytų dujų O2 koncentracijos vertė gali būti bet kokia;

| iv) | FID patikros dujos propanas. THC FID matavimo intervalui nustatyti ir sukalibruoti naudojamas tam tikros koncentracijos patikros propanas C3H8. Kalibruojama vieną anglies atomą turinčios medžiagos pagrindu (C1); |
| --- | --- |

iv)

FID patikros dujos propanas. THC FID matavimo intervalui nustatyti ir sukalibruoti naudojamas tam tikros koncentracijos patikros propanas C3H8. Kalibruojama vieną anglies atomą turinčios medžiagos pagrindu (C1);

| v) | rezervuota; |
| --- | --- |

v)

rezervuota;

| c) | naudojami toliau nurodyti dujų mišiniai, į kuriuos įeinančios dujos ± 1,0 proc. tikslumu atitinka tarptautiniu ir (arba) nacionaliniu lygiu pripažintuose standartuose nurodytas tikrąsias vertes arba atitinka kitus patvirtintus dujų standartus:






  i) | rezervuota; |
| --- | --- | --- |

c)

naudojami toliau nurodyti dujų mišiniai, į kuriuos įeinančios dujos ± 1,0 proc. tikslumu atitinka tarptautiniu ir (arba) nacionaliniu lygiu pripažintuose standartuose nurodytas tikrąsias vertes arba atitinka kitus patvirtintus dujų standartus:

i)

rezervuota;

| ii) | rezervuota; |
| --- | --- |

ii)

rezervuota;

| iii) | C3H8, išvalyto dirbtinio oro ir (arba) N2 likutis (jei taikytina); |
| --- | --- |

iii)

C3H8, išvalyto dirbtinio oro ir (arba) N2 likutis (jei taikytina);

| iv) | CO, išvalyto N2 likutis; |
| --- | --- |

iv)

CO, išvalyto N2 likutis;

| v) | CO2, išvalyto N2 likutis; |
| --- | --- |

v)

CO2, išvalyto N2 likutis;

| vi) | NO, išvalyto N2 likutis; |
| --- | --- |

vi)

NO, išvalyto N2 likutis;

| vii) | NO2, išvalyto dirbtinio oro likutis; |
| --- | --- |

vii)

NO2, išvalyto dirbtinio oro likutis;

| viii) | O2, išvalyto N2 likutis; |
| --- | --- |

viii)

O2, išvalyto N2 likutis;

| ix) | C3H8, CO, CO2, NO, išvalyto N2 likutis; |
| --- | --- |

ix)

C3H8, CO, CO2, NO, išvalyto N2 likutis;

| x) | C3H8, CH4, CO, CO2, NO, išvalyto N2 likutis; |
| --- | --- |

x)

C3H8, CH4, CO, CO2, NO, išvalyto N2 likutis;

| d) | gali būti naudojamos kitų rūšių dujos, negu išvardyta šio punkto c papunktyje (pvz., metanolis ore, kurį galima naudoti atsako koeficientams nustatyti), jeigu jos ± 3,0 proc. tikslumu atitinka tarptautiniu ir (arba) nacionaliniu mastu pripažintuose standartuose nurodytas tikrąsias vertes ir atitinka 9.5.1.2 punkte nustatytus stabilumo reikalavimus; |
| --- | --- |

d)

gali būti naudojamos kitų rūšių dujos, negu išvardyta šio punkto c papunktyje (pvz., metanolis ore, kurį galima naudoti atsako koeficientams nustatyti), jeigu jos ± 3,0 proc. tikslumu atitinka tarptautiniu ir (arba) nacionaliniu mastu pripažintuose standartuose nurodytas tikrąsias vertes ir atitinka 9.5.1.2 punkte nustatytus stabilumo reikalavimus;

| e) | savas kalibravimo dujas galima gauti naudojant tikslaus maišymo įtaisą, pvz., dujų dozatorių, kuriuo dujos skiedžiamos išvalytu N2 arba išvalytu dirbtiniu oru. Jeigu dujų dozatoriai atitinka 9.4.5.6 punkte nustatytas specifikacijas, o maišomos dujos atitinka šio punkto a ir c papunkčiuose nustatytus reikalavimus, gauti mišiniai laikomi atitinkančiais 9.5.1.1 punkte nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

e)

savas kalibravimo dujas galima gauti naudojant tikslaus maišymo įtaisą, pvz., dujų dozatorių, kuriuo dujos skiedžiamos išvalytu N2 arba išvalytu dirbtiniu oru. Jeigu dujų dozatoriai atitinka 9.4.5.6 punkte nustatytas specifikacijas, o maišomos dujos atitinka šio punkto a ir c papunkčiuose nustatytus reikalavimus, gauti mišiniai laikomi atitinkančiais 9.5.1.1 punkte nustatytus reikalavimus.

9.5.1.2.   Koncentracija ir galiojimo pabaigos data

Užregistruojama kiekvienų kalibravimo dujų etalono koncentracija ir dujų tiekėjo nurodyta galiojimo pabaigos data.

| a) | Sukakus galiojimo pabaigos datai, jokio kalibravimo dujų etalono negalima naudoti, išskyrus šio punkto b papunktyje nustatytus atvejus. |
| --- | --- |

a)

Sukakus galiojimo pabaigos datai, jokio kalibravimo dujų etalono negalima naudoti, išskyrus šio punkto b papunktyje nustatytus atvejus.

| b) | Jeigu iš anksto gaunamas tipo patvirtinimo arba sertifikavimo institucijos leidimas, kalibravimo dujų ženklinimą galima pakeisti ir jas naudoti po galiojimo pabaigos datos. |
| --- | --- |

b)

Jeigu iš anksto gaunamas tipo patvirtinimo arba sertifikavimo institucijos leidimas, kalibravimo dujų ženklinimą galima pakeisti ir jas naudoti po galiojimo pabaigos datos.

9.5.1.3.   Dujų tiekimas

Dujos iš šaltinio į analizatorius tiekiamos naudojant sudedamąsias dalis, skirtas tik tų dujų kontrolei ir tiekimui.

Būtina atsižvelgti į kalibravimo dujų laikymo trukmę. Užregistruojama gamintojo nurodyta kalibravimo dujų galiojimo pabaigos data.

9.5.2.   Masės standartai

Naudojami KD svarstyklių kalibravimo svareliai, kurie yra sertifikuoti kaip 0,1 proc. tikslumu atitinkantys tarptautiniu ir (arba) nacionaliniu lygiu pripažintus standartus. Kalibravimo svarelius gali sertifikuoti bet kuri kalibravimo laboratorija, užtikrinanti atitiktį tarptautiniu ir (arba) nacionaliniu lygiu pripažintiems standartams. Užtikrinama, kad lengviausio kalibravimo svarelio masė būtų ne daugiau kaip dešimt kartų didesnė už nepanaudotų KD ėminių ėmimo terpės masę. Kalibravimo protokole taip pat nurodomas svarelių tankis.

---

(1)  Reikalingas dažnesnis kalibravimas ir patikros, laikantis matavimo sistemos gamintojo instrukcijų ir gerosios inžinerinės praktikos.

(2)  Sistemų, reikalavimus atitinkančių ± 2 proc. tikslumu, remiantis anglies ar deguonies įsiurbiamame ore, degalų ir praskiestų išmetamųjų dujų cheminiu balansu, CVS patikra nėra būtina.

(1)  Molinės masės srautą galima naudoti vietoj standartinio tūrinio srauto kaip kiekio matą. Šiuo atveju taikant atitinkamus tiesiškumo kriterijus didžiausią molinės masės srautą galima naudoti vietoj didžiausio standartinio tūrinio srauto.

(2)  Jeigu užtikrinama, kad talpykloje nesikondensuos vanduo.

(3)  Iki 313 K (40 °C).

(4)  Iki 475 K (202 °C).

(5)  464 ± 11 K (191 ± 11 °C).

(3)  Tikslumas ir pakartojamumas nustatomi remiantis tais pačiais surinktais duomenimis, kaip aprašyta 9.4.3 punkte, ir absoliučiosiomis vertėmis. „pt.“ yra bendra vidutinė vertė, tikėtina pasiekus išmetamųjų teršalų ribinę vertę; „maks.“ yra didžiausioji vertė, tikėtina pasiekus išmetamųjų teršalų ribinę vertę per darbo ciklą, tai nėra didžiausia prietaiso intervalo vertė;„išmat.“ yra per darbo ciklą išmatuota faktinė vidutinė vertė.

(4)  Reikalavimas, kad šie grynumo lygiai būtų nustatyti tarptautiniu ir (arba) nacionaliniu lygiu pripažintuose standartuose, netaikomas.

(5)  Reikalavimas, kad šie grynumo lygiai būtų nustatyti tarptautiniu ir (arba) nacionaliniu lygiu pripažintuose standartuose, netaikomas.

1 priedėlis

Išmetamųjų kietųjų dalelių teršalų kiekio matavimo įranga

1.   Matavimo bandymo procedūra

1.1.   Ėminių ėmimas

Išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis matuojamas nenutrūkstamai imant ėminius iš dalies srauto skiedimo sistemos, kaip aprašyta šio priedo 9.2.3 punkte, arba iš viso srauto skiedimo sistemos, kaip aprašyta šio priedo 9.2.2 punkte.

1.1.1.   Skiediklio filtravimas

Skiediklis, naudojamas pirminiam ir, kai taikytina, antriniam išmetamųjų dujų skiedimui skiedimo sistemoje, perleidžiamas pro filtrus, atitinkančius 1 straipsnio 19 dalyje nustatytus didelio veiksmingumo kietųjų dalelių (HEPA) filtrų reikalavimus. Prieš leidžiant skiediklį pro HEPA filtrą, jį galima perleisti pro medžio anglies skruberį ir taip sumažinti ir stabilizuoti angliavandenilių koncentraciją skiediklyje. Prieš HEPA filtrą ir už medžio anglies skruberio, jei jis naudojamas, rekomenduojama įrengti papildomą stambių kietųjų dalelių filtrą.

1.2.   Kietųjų dalelių kiekio ėminio srauto kompensavimas. Viso srauto skiedimo sistemos

Siekiant kompensuoti iš skiedimo sistemos išskirtą masės srautą, imant kietųjų dalelių ėminius, ištrauktas (filtruotas) masės srautas sugrąžinamas į skiedimo sistemą. Kitas variantas – bendros masės srautas skiedimo sistemoje matematiškai patikslinamas pagal išskirtą kietųjų dalelių ėminio srautą. Jeigu iš skiedimo sistemos išskirtas bendros masės srautas kietųjų dalelių skaičiaus ėminiui ir kietųjų dalelių ėminiui paimti yra mažesnis nei 0,5 proc. bendro praskiestų išmetamųjų dujų srauto skiedimo tunelyje (med), į šią pataisą arba srauto grįžtį galima nekreipti dėmesio.

1.3.   Kietųjų dalelių kiekio ėminio srauto kompensavimas. Dalies srauto skiedimo sistemos

1.3.1.   Į dalies srauto skiedimo sistemose iš skiedimo sistemos išskirtą masės srautą, imant kietųjų dalelių ėminius, atsižvelgiama reguliuojant ėminių proporcingumą. Tai užtikrinama grąžinant kietųjų dalelių kiekio ėminio srautą į skiedimo sistemą prieš srauto matavimo įtaisą arba pritaikant matematinę pataisą, kaip nurodyta 1.3.2 punkte. Viso ėminio ėmimo tipo dalies srauto skiedimo sistemose masės srautas, išskirtas imant kietųjų dalelių kiekio ėminį, taip pat tikslinamas apskaičiuojant kietųjų dalelių masę, kaip nurodyta 1.3.3 punkte.

1.3.2.   Akimirkinis į skiedimo sistemą patenkantis išmetamųjų dujų srautas (qmp), naudojamas ėminių proporcingumui kontroliuoti, taisomas vienu iš šių būdų:

| a) | jeigu išskirtas kietųjų dalelių kiekio ėminio srautas atmetamas, 8.1.8.6.1 punkte pateikta (6-20) lygtis pakeičiama (6-29) lygtimi:







  qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex | (6-29) |
| --- | --- | --- |

a)

jeigu išskirtas kietųjų dalelių kiekio ėminio srautas atmetamas, 8.1.8.6.1 punkte pateikta (6-20) lygtis pakeičiama (6-29) lygtimi:

qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex

(6-29)

čia:

| qm

  dew | praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas (kg/s); |
| --- | --- |
| qm

  dw | skiedimo oro masės srautas (kg/s); |
| q
  ex | kietųjų dalelių kiekio ėminio masės srautas (kg/s). |

qm

  dew

praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas (kg/s);

qm

  dw

skiedimo oro masės srautas (kg/s);

q
  ex

kietųjų dalelių kiekio ėminio masės srautas (kg/s).

Dalies srauto sistemos valdikliui pranešamos q
  ex vertės tikslumas visais atvejais turi būti ± 0,1 proc. qm

  dew ir šios vertės signalas turėtų būti siunčiamas ne mažesniu kaip 1 Hz dažniu;

| b) | jeigu išskirtas kietųjų dalelių kiekio ėminio srautas visiškai arba iš dalies atmetamas, bet lygiavertis srautas grąžinamas į skiedimo sistemą prieš srauto matavimo įtaisą, šio priedo 8.1.8.6.1 punkte pateikta (6-20) lygtis pakeičiama (6-30) lygtimi:







  qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex
  – qsw | (6-30) |
| --- | --- | --- |

b)

jeigu išskirtas kietųjų dalelių kiekio ėminio srautas visiškai arba iš dalies atmetamas, bet lygiavertis srautas grąžinamas į skiedimo sistemą prieš srauto matavimo įtaisą, šio priedo 8.1.8.6.1 punkte pateikta (6-20) lygtis pakeičiama (6-30) lygtimi:

qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex
  – qsw

(6-30)

čia:

| qm

  dew | praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas (kg/s); |
| --- | --- |
| qm

  dw | skiedimo oro masės srautas (kg/s); |
| q
  ex | kietųjų dalelių kiekio ėminio masės srautas (kg/s); |
| q
  sw | masės srautas, grąžintas į skiedimo tunelį, siekiant kompensuoti ištrauktą kietųjų dalelių kiekio ėminį (kg/s). |

qm

  dew

praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas (kg/s);

qm

  dw

skiedimo oro masės srautas (kg/s);

q
  ex

kietųjų dalelių kiekio ėminio masės srautas (kg/s);

q
  sw

masės srautas, grąžintas į skiedimo tunelį, siekiant kompensuoti ištrauktą kietųjų dalelių kiekio ėminį (kg/s).

Skirtumo tarp q
  ex ir q
  sw vertės, siunčiamos į dalies srauto sistemos valdiklį, visais atvejais apskaičiuojamos ± 0,1 proc. qm

  dew tikslumu. Signalas (arba signalai) turėtų būti siunčiamas ne mažesniu kaip 1 Hz dažniu.

1.3.3.   KD matavimo pataisa

Kai kietųjų dalelių kiekio ėminio srautas išskiriamas iš viso ėminio ėmimo tipo dalies srauto skiedimo sistemos, kietųjų dalelių masė (m
  PM), apskaičiuota pagal VII priedo 2.3.1.1 punktą, pataisoma, kaip nurodyta toliau, kad būtų atsižvelgta į išskirtą srautą. Ši pataisa būtina net ir tuo atveju, kai išskirtas filtruotas srautas grąžinamas į dalies srauto skiedimo sistemas, kaip parodyta (6-31) lygtyje:

| | (6-31) |
| --- | --- |

Formula

(6-31)

čia:

| m
  PM | kietųjų dalelių masė, nustatyta pagal VII priedo 2.3.1.1 punktą (g per bandymą); |
| --- | --- |
| m
  sed | bendra skiedimo tuneliu tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė (kg); |
| m
  ex | bendra praskiestų išmetamųjų dujų, ištrauktų iš skiedimo tunelio imant kietųjų dalelių kiekio ėminį, masė (kg). |

m
  PM

kietųjų dalelių masė, nustatyta pagal VII priedo 2.3.1.1 punktą (g per bandymą);

m
  sed

bendra skiedimo tuneliu tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė (kg);

m
  ex

bendra praskiestų išmetamųjų dujų, ištrauktų iš skiedimo tunelio imant kietųjų dalelių kiekio ėminį, masė (kg).

1.3.4.   Dalies srauto skiedimo sistemos ėminių proporcingumas

Siekiant išmatuoti kietųjų dalelių kiekį, kuriuo nors šio priedo 8.4.1.3–8.4.1.7 punktuose aprašytų būdų nustatytas išmetamųjų dujų masės srautas yra naudojamas dalies srauto skiedimo sistemai kontroliuoti, kad būtų paimtas išmetamųjų dujų masės srautui proporcingas ėminys. Proporcingumo kokybė tikrinama taikant ėminio ir išmetamųjų dujų srauto regresijos analizę pagal šio priedo 8.2.1.2 punktą.

1.3.5.   Kietųjų dalelių kiekio apskaičiavimas

KDK nustatymo ir apskaičiavimo tvarka išdėstyta VII priedo 5 priedėlyje.

2.   Matavimo įranga

2.1.   Specifikacijos

2.1.1.   Sistemos apžvalga

2.1.1.1.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą sudaro zondas arba ėminių ėmimo vieta, kurioje ėminys išskiriamas iš skiedimo sistemoje tolygiai sumaišyto srauto, kaip aprašyta šio priedo 9.2.2 arba 9.2.3 punkte, lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaisas (VPR), esantis prieš kietųjų dalelių matuoklį (PNC), ir tinkami tiekimo vamzdžiai.

2.1.1.2.   Kietųjų dalelių dydžio pirminį skirtuvą (pvz., cikloninį atskyriklį, ėmiklį ar pan.) rekomenduojama montuoti prieš VPR įleidimo angą. Tačiau vietoj kietųjų dalelių dydžio pirminio skirtuvo galima naudoti ir ėminių ėmimo zondą, kaip parodyta 6.8 paveiksle, ir juo atlikti kietųjų dalelių dydžio pirminio atskyrimo veiksmus. Dalies srauto skiedimo sistemose tą patį pirminį skirtuvą galima naudoti ir kietųjų dalelių masės, ir kietųjų dalelių kiekio ėminiams imti, kietųjų dalelių kiekio ėminį išskiriant skiedimo sistemoje už pirminio skirtuvo. Kitas variantas – naudoti atskirus pirminius skirtuvus, kietųjų dalelių kiekio ėminį skiedimo sistemoje ištraukiant prieš kietųjų dalelių pirminį skirtuvą.

2.1.2.   Bendrieji reikalavimai

2.1.2.1.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo vieta turi būti skiedimo sistemoje.

Kietųjų dalelių tiekimo sistemą (PTS) sudaro ėminių ėmimo zondo viršus arba kietųjų dalelių ėminių ėmimo vieta ir kietųjų dalelių tiekimo vamzdis (PTT). PTS sistemoje ėminys iš skiedimo tunelio patenka prie VPR angos. PTS turi atitikti toliau nurodytas sąlygas.

Viso srauto skiedimo sistemose ir dalies srauto skiedimo sistemose (dalies ėminio ėmimo tipo, kaip aprašyta šio priedo 9.2.3 punkte) ėminių ėmimo zondas įrengiamas prie tunelio centrinės linijos 10–20 tunelio skersmenų atstumu už dujų įleidimo angos ir nukreipiamas dujų srauto tekėjimui tunelyje priešinga kryptimi, o zondo ašis ties jo viršumi turi būti lygiagreti skiedimo tunelio ašiai. Ėminių ėmimo zondas montuojamas skiedimo tunelyje taip, kad ėminį būtų galima paimti iš homogeninio skiediklio ir išmetamųjų dujų mišinio.

Dalies srauto skiedimo sistemose (viso ėminio ėmimo tipo, kaip aprašyta šio priedo 9.2.3 punkte) kietųjų dalelių ėminių ėmimo vieta arba ėminių ėmimo zondas įrengiamas kietųjų dalelių tiekimo vamzdyje prieš kietųjų dalelių filtro laikiklį, srauto matavimo įtaisą ir bet kurią ėminio ir (arba) papildomos atšakos vietą. Ėminių ėmimo vieta arba ėminių ėmimo zondo vieta pasirenkama taip, kad ėminį būtų galima paimti iš homogeninio skiediklio ir (arba) išmetamųjų dujų mišinio. Kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondo matmenys turėtų būti tokie, kad netrikdytų dalies srauto skiedimo sistemos veikimo.

Iš PTS paimtas dujų ėminys turi atitikti šias sąlygas:

| a) | viso srauto skiedimo sistemose dujų srauto Reinoldso skaičius Re turi būti < 1 700; |
| --- | --- |

a)

viso srauto skiedimo sistemose dujų srauto Reinoldso skaičius Re turi būti < 1 700;

| b) | dalies srauto skiedimo sistemose kietųjų dalelių tiekimo vamzdyje, t. y. už ėminių ėmimo zondo arba ėminių ėmimo vietos, srauto Reinoldso skaičius Re turi būti < 1 700; |
| --- | --- |

b)

dalies srauto skiedimo sistemose kietųjų dalelių tiekimo vamzdyje, t. y. už ėminių ėmimo zondo arba ėminių ėmimo vietos, srauto Reinoldso skaičius Re turi būti < 1 700;

| c) | šių dujų buvimo PTS sistemoje laikas turi būti ≤ 3 s; |
| --- | --- |

c)

šių dujų buvimo PTS sistemoje laikas turi būti ≤ 3 s;

| d) | PTS sistemoje galima bet kokia kita ėminių ėmimo konfigūracija, jeigu galima įrodyti, kad kietųjų dalelių skverbtis yra lygi 30 nm; |
| --- | --- |

d)

PTS sistemoje galima bet kokia kita ėminių ėmimo konfigūracija, jeigu galima įrodyti, kad kietųjų dalelių skverbtis yra lygi 30 nm;

| e) | išleidimo vamzdžio (OT), kuriuo praskiestas ėminys teka iš VPR į PNC įleidimo angą, savybės: |
| --- | --- |

e)

išleidimo vamzdžio (OT), kuriuo praskiestas ėminys teka iš VPR į PNC įleidimo angą, savybės:

| f) | vidinis skersmuo yra ≥ 4 mm; |
| --- | --- |

f)

vidinis skersmuo yra ≥ 4 mm;

| g) | ėminio dujų srauto buvimo OT trukmė yra ≤ 0,8 s; |
| --- | --- |

g)

ėminio dujų srauto buvimo OT trukmė yra ≤ 0,8 s;

| h) | OT vamzdyje galima bet kokia kita ėminių ėmimo konfigūracija, jeigu galima įrodyti, kad kietųjų dalelių skverbtis yra lygi 30 nm. |
| --- | --- |

h)

OT vamzdyje galima bet kokia kita ėminių ėmimo konfigūracija, jeigu galima įrodyti, kad kietųjų dalelių skverbtis yra lygi 30 nm.

2.1.2.2.   VPR įtaise turi būti ėminių skiedimo įtaisas ir lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaisas.

2.1.2.3.   Visų skiedimo sistemos ir ėminių ėmimo sistemos dalių nuo išmetimo vamzdžio iki PNC, kurios liečiasi su nepraskiestomis ir praskiestomis išmetamosiomis dujomis, konstrukcija turi būti tokia, kad kietųjų dalelių nusodinimas būtų kuo mažesnis. Visos dalys turi būti pagamintos iš elektrai laidžių medžiagų, kurios nereaguoja su išmetamųjų dujų sudedamosiomis dalimis, ir yra įžemintos, kad būtų išvengta elektrostatinio poveikio.

2.1.2.4.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema naudojama laikantis gerosios aerozolių ėminių ėmimo patirties – vengiama staigių išlinkių ir pokyčių skerspjūvyje, naudojami glotnūs vidiniai paviršiai ir kuo labiau sumažinamas ėminių ėmimo linijos ilgis. Leidžiami laipsniški skerspjūvio pokyčiai.

2.1.3.   Konkretūs reikalavimai

2.1.3.1.   Prieš patekdamas į siurblį kietųjų dalelių ėminys prateka per PNC.

2.1.3.2.   Rekomenduojama naudoti pirminį ėminių skirtuvą.

2.1.3.3.   Ėminių parengiamojo kondicionavimo blokas turi:

| 2.1.3.3.1. | leisti praskiesti ėminį vienu arba keliais etapais, kad kietųjų dalelių kiekio koncentracija būtų mažesnė už viršutinę slenkstinę ribą, nustatytą PNC atskirtų kietųjų dalelių apskaičiavimo rėžimu, o dujų temperatūra ties PNC įleidimo anga būtų mažesnė nei 308 K (35 oC); |
| --- | --- |

2.1.3.3.1.

leisti praskiesti ėminį vienu arba keliais etapais, kad kietųjų dalelių kiekio koncentracija būtų mažesnė už viršutinę slenkstinę ribą, nustatytą PNC atskirtų kietųjų dalelių apskaičiavimo rėžimu, o dujų temperatūra ties PNC įleidimo anga būtų mažesnė nei 308 K (35 oC);

| 2.1.3.3.2. | apimti pradinį skiedimo kaitinant etapą, kurį užbaigus ėminys išskiriamas, esant ≥ 423 K (150 oC) ir ≤ 673 K (400 oC) temperatūrai bei ne mažesniam nei 10 skiedimo koeficientui; |
| --- | --- |

2.1.3.3.2.

apimti pradinį skiedimo kaitinant etapą, kurį užbaigus ėminys išskiriamas, esant ≥ 423 K (150 oC) ir ≤ 673 K (400 oC) temperatūrai bei ne mažesniam nei 10 skiedimo koeficientui;

| 2.1.3.3.3. | leisti kaitinimo etapais užtikrinti pastovią vardinę veikimo temperatūrą, atitinkančią 2.1.4.3.2 punkte nurodytą intervalą su ± 10 oC tikslumu. Nurodyti, ar kaitinimo etapais veikimo temperatūra yra tinkama; |
| --- | --- |

2.1.3.3.3.

leisti kaitinimo etapais užtikrinti pastovią vardinę veikimo temperatūrą, atitinkančią 2.1.4.3.2 punkte nurodytą intervalą su ± 10 oC tikslumu. Nurodyti, ar kaitinimo etapais veikimo temperatūra yra tinkama;

| 2.1.3.3.4. | visame VPR įtaise pasiekti 2.2.2.2 punkte nustatytą kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientą (f
  r(d
  i)), kuris kietųjų dalelių, kurių elektrinio mobilumo skersmuo yra 30 nm ir 50 nm, atveju atitinkamai būtų ne daugiau kaip 30 ir 20 proc. didesnis, o kietųjų dalelių, kurių elektrinio mobilumo skersmuo yra 100 nm, atveju – ne daugiau kaip 5 proc. mažesnis; |
| --- | --- |

2.1.3.3.4.

visame VPR įtaise pasiekti 2.2.2.2 punkte nustatytą kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientą (f
  r(d
  i)), kuris kietųjų dalelių, kurių elektrinio mobilumo skersmuo yra 30 nm ir 50 nm, atveju atitinkamai būtų ne daugiau kaip 30 ir 20 proc. didesnis, o kietųjų dalelių, kurių elektrinio mobilumo skersmuo yra 100 nm, atveju – ne daugiau kaip 5 proc. mažesnis;

| 2.1.3.3.5. | taip pat leisti užtikrinti, kad, kaitinant tetrakontaną ir mažinant jo dalinį slėgį, 30 nm kietųjų tetrakontano (CH3(CH2)38CH3) dalelių garavimo lygis būtų > 99,0 proc., kai koncentracija prie įėjimo angos yra ≥ 10 000 cm-3. |
| --- | --- |

2.1.3.3.5.

taip pat leisti užtikrinti, kad, kaitinant tetrakontaną ir mažinant jo dalinį slėgį, 30 nm kietųjų tetrakontano (CH3(CH2)38CH3) dalelių garavimo lygis būtų > 99,0 proc., kai koncentracija prie įėjimo angos yra ≥ 10 000 cm-3.

2.1.3.4.   PNC:

| 2.1.3.4.1. | veikia viso srauto tekėjimo sąlygomis; |
| --- | --- |

2.1.3.4.1.

veikia viso srauto tekėjimo sąlygomis;

| 2.1.3.4.2. | jo skaičiavimo tikslumas yra ± 10 proc. 1 cm-3 intervale iki viršutinės slenkstinės ribos, nustatytos PNC atskirtų kietųjų dalelių apskaičiavimo režimu pagal pripažintą standartą. Jeigu koncentracija mažesnė negu 100 cm-3, gali būti reikalaujama įrodyti, kad per ilgesnį ėminių ėmimo laikotarpį PNC išmatuotų vidutinių verčių tikslumas atitiks aukštą statistinio pasikliovimo lygį; |
| --- | --- |

2.1.3.4.2.

jo skaičiavimo tikslumas yra ± 10 proc. 1 cm-3 intervale iki viršutinės slenkstinės ribos, nustatytos PNC atskirtų kietųjų dalelių apskaičiavimo režimu pagal pripažintą standartą. Jeigu koncentracija mažesnė negu 100 cm-3, gali būti reikalaujama įrodyti, kad per ilgesnį ėminių ėmimo laikotarpį PNC išmatuotų vidutinių verčių tikslumas atitiks aukštą statistinio pasikliovimo lygį;

| 2.1.3.4.3. | leidžia nustatyti bent 0,1 kietosios dalelės cm-3 esant mažesnei nei 100 cm-3 koncentracijai; |
| --- | --- |

2.1.3.4.3.

leidžia nustatyti bent 0,1 kietosios dalelės cm-3 esant mažesnei nei 100 cm-3 koncentracijai;

| 2.1.3.4.4. | užtikrina tiesinį atsaką į kietųjų dalelių koncentraciją visame matavimo intervale, kai veikia atskirtų kietųjų dalelių apskaičiavimo režimu; |
| --- | --- |

2.1.3.4.4.

užtikrina tiesinį atsaką į kietųjų dalelių koncentraciją visame matavimo intervale, kai veikia atskirtų kietųjų dalelių apskaičiavimo režimu;

| 2.1.3.4.5. | jo duomenų siuntimo dažnis yra 0,5 Hz arba didesnis; |
| --- | --- |

2.1.3.4.5.

jo duomenų siuntimo dažnis yra 0,5 Hz arba didesnis;

| 2.1.3.4.6. | jo atsako trukmė visame matuojamos koncentracijos verčių intervale yra trumpesnė nei 5 s; |
| --- | --- |

2.1.3.4.6.

jo atsako trukmė visame matuojamos koncentracijos verčių intervale yra trumpesnė nei 5 s;

| 2.1.3.4.7. | turi funkciją, leidžiančią, atsižvelgiant į atsitiktinumo veiksnį, atlikti ne didesnę kaip 10 proc. pataisą, jam galima taikyti vidinio kalibravimo koeficientą, kaip apibrėžta 2.2.1.3 punkte, bet nenaudojami jokie kiti algoritmai skaičiavimo našumui koreguoti arba apibrėžti; |
| --- | --- |

2.1.3.4.7.

turi funkciją, leidžiančią, atsižvelgiant į atsitiktinumo veiksnį, atlikti ne didesnę kaip 10 proc. pataisą, jam galima taikyti vidinio kalibravimo koeficientą, kaip apibrėžta 2.2.1.3 punkte, bet nenaudojami jokie kiti algoritmai skaičiavimo našumui koreguoti arba apibrėžti;

| 2.1.3.4.8. | kai kietųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmens dydis yra 23 nm (± 1 nm) ir 41 nm (± 1 nm), jo skaičiavimo našumas turi būti atitinkamai 50 proc. (± 12 proc.) ir > 90 proc.; tokias skaičiavimo našumo vertes galima pasiekti vidinėmis (pvz., prietaisų konstrukcijos kontrolės) arba išorinėmis (pvz., pirminio skirstymo pagal dydį) priemonėmis; |
| --- | --- |

2.1.3.4.8.

kai kietųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmens dydis yra 23 nm (± 1 nm) ir 41 nm (± 1 nm), jo skaičiavimo našumas turi būti atitinkamai 50 proc. (± 12 proc.) ir > 90 proc.; tokias skaičiavimo našumo vertes galima pasiekti vidinėmis (pvz., prietaisų konstrukcijos kontrolės) arba išorinėmis (pvz., pirminio skirstymo pagal dydį) priemonėmis;

| 2.1.3.4.9. | jeigu PNC naudojamas darbinis skystis, jis keičiamas prietaiso gamintojo nustatytu dažnumu. |
| --- | --- |

2.1.3.4.9.

jeigu PNC naudojamas darbinis skystis, jis keičiamas prietaiso gamintojo nustatytu dažnumu.

2.1.3.5.   Jeigu toje vietoje, kurioje kontroliuojamas PNC srautas, neužtikrinamas žinomas pastovus slėgis ir (arba) temperatūra, šie dydžiai matuojami ties PNC įleidimo anga, o gauti rodmenys užregistruojami, kad būtų galima patikslinti išmatuotas koncentracijos vertes, atsižvelgiant į standartines sąlygas.

2.1.3.6.   Buvimo PTS, VPR ir OT trukmė kartu su PNC atsako trukme t
  90 neturi neviršyti 20 s.

2.1.3.7.   Visos kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos (PTS, VPR, OT ir PNC) transformacijos trukmė nustatoma pagal tiesioginį aerozolio pasikeitimą ties PTS įleidimo anga. Aerozolis turi pasikeisti greičiau nei per 0,1 s. Dėl bandymui naudojamo aerozolio koncentracijos vertė turi pasikeisti bent 60 proc. visos skalės vertės.

Užregistruojamas koncentracijos pėdsakas. Suderinant kietųjų dalelių koncentracijos ir išmetamųjų dujų srauto signalų laiką, transformacijos trukmė apibrėžiama kaip laikas nuo pokyčio (t
  0) iki tol, kol atsakas pasiekia 50 proc. galutinio rodmens vertės (t
  50).

2.1.4.   Rekomenduojamos sistemos aprašas

Šiame punkte pateikiama rekomenduojama kietųjų dalelių kiekio matavimo tvarka. Tačiau galima naudoti bet kurią 2.1.2 ir 2.1.3 punktuose nurodytas veikimo specifikacijas atitinkančią sistemą.

6.9 ir 6.10 paveiksluose pateiktos rekomenduojamos kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos konfigūracijos atitinkamai dalies ir viso srauto skiedimo sistemoms schemos.

6.9 pav.

Rekomenduojamos kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos schema. Dalies srauto ėminių ėmimas

Oro perteklius

*Kitas variantas – kontrolės programinė įranga gali įvertinti KDK sistemos pašalintą srautą

Dirbtinis oras*

Filtruotas oras

Iš variklio išmetamųjų dujų

Cikloninis atskyriklis

Filtruotas oras

6.10 pav.

Rekomenduojamos kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos schema. Viso srauto ėminių ėmimas

Cikloninis atskyriklis

Filtruotas oras

Oro perteklius

Iš variklio išmetimo sistemos

Srauto kryptis

Akt. anglis

2.1.4.1.   Ėminių ėmimo sistemos aprašas

Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą sudaro ėminių ėmimo zondo viršus arba kietųjų dalelių ėminių ėmimo vieta skiedimo sistemoje, kietųjų dalelių tiekimo vamzdis (PTT), kietųjų dalelių pirminis skirtuvas (PCF) ir lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaisas (VPR) prieš kietųjų dalelių koncentracijos matavimo (PNC) įtaisą. VPR įtaise turi būti ėminių skiedimo įtaisai (kietųjų dalelių skiedimo įtaisai PND1 ir PND2) ir kietųjų dalelių garinimo įtaisas (garinimo vamzdis, ET). Bandymo dujų srauto ėminių ėmimo zondas arba ėmimo vieta nustatoma skiedimo tunelyje taip, kad iš homogeninio skiediklio ir išmetamųjų dujų mišinio būtų galima paimti tipinį ėminį. Buvimo sistemoje trukmė, įskaitant ir PNC atsako trukmę t90, neturi viršyti 20 s.

2.1.4.2.   Kietųjų dalelių tiekimo sistema

Kietųjų dalelių tiekimo sistemą (PTS) sudaro ėminių ėmimo zondo viršus arba kietųjų dalelių ėminių ėmimo vieta ir kietųjų dalelių tiekimo vamzdis (PTT). PTS sistemoje ėminys iš skiedimo tunelio patenka prie pirmo kietųjų dalelių skiedimo įtaiso angos. PTS turi atitikti toliau nurodytas sąlygas.

| | Viso srauto skiedimo sistemose ir dalies srauto skiedimo sistemose (dalies ėminio ėmimo tipo, kaip aprašyta šio priedo 9.2.3 punkte), ėminių ėmimo zondas įrengiamas prie tunelio centrinės linijos 10–20 tunelio skersmenų atstumu už dujų įleidimo angos ir nukreipiamas dujų srauto tekėjimui tunelyje priešinga kryptimi, o zondo ašis ties jo viršumi turi būti lygiagreti su skiedimo tunelio ašimi. Ėminių ėmimo zondas montuojamas skiedimo tunelyje taip, kad ėminį būtų galima paimti iš homogeninio skiediklio ir (arba) išmetamųjų dujų mišinio. |
| --- | --- |

Viso srauto skiedimo sistemose ir dalies srauto skiedimo sistemose (dalies ėminio ėmimo tipo, kaip aprašyta šio priedo 9.2.3 punkte), ėminių ėmimo zondas įrengiamas prie tunelio centrinės linijos 10–20 tunelio skersmenų atstumu už dujų įleidimo angos ir nukreipiamas dujų srauto tekėjimui tunelyje priešinga kryptimi, o zondo ašis ties jo viršumi turi būti lygiagreti su skiedimo tunelio ašimi. Ėminių ėmimo zondas montuojamas skiedimo tunelyje taip, kad ėminį būtų galima paimti iš homogeninio skiediklio ir (arba) išmetamųjų dujų mišinio.

| | Dalies srauto skiedimo sistemose (viso ėminio ėmimo tipo, kaip aprašyta šio priedo 9.2.3 punkte), kietųjų dalelių ėminių ėmimo vieta pasirenkama kietųjų dalelių tiekimo vamzdyje prieš kietųjų dalelių filtro laikiklį, srauto matavimo įtaisą ir bet kurią ėminių ir (arba) papildomos atšakos vietą. Ėminių ėmimo vieta arba ėminių ėmimo zondo vieta pasirenkama taip, kad ėminį būtų galima paimti iš homogeninio skiediklio ir (arba) išmetamųjų dujų mišinio. |
| --- | --- |

Dalies srauto skiedimo sistemose (viso ėminio ėmimo tipo, kaip aprašyta šio priedo 9.2.3 punkte), kietųjų dalelių ėminių ėmimo vieta pasirenkama kietųjų dalelių tiekimo vamzdyje prieš kietųjų dalelių filtro laikiklį, srauto matavimo įtaisą ir bet kurią ėminių ir (arba) papildomos atšakos vietą. Ėminių ėmimo vieta arba ėminių ėmimo zondo vieta pasirenkama taip, kad ėminį būtų galima paimti iš homogeninio skiediklio ir (arba) išmetamųjų dujų mišinio.

Iš PTS paimtas dujų ėminys turi atitikti šias sąlygas:

| | jų srauto Reinoldso skaičius turi būti <1 700; |
| --- | --- |

jų srauto Reinoldso skaičius turi būti <1 700;

| | šių dujų buvimo PTS sistemoje laikas turi būti ≤ 3 s. |
| --- | --- |

šių dujų buvimo PTS sistemoje laikas turi būti ≤ 3 s.

PTS sistemoje galima bet kokia kita ėminių ėmimo konfigūracija, jeigu galima įrodyti, kad 30 nm elektrinio mobilumo skersmens kietųjų dalelių skverbtis yra lygiavertė.

Išleidimo vamzdžio (OT), kuriuo praskiestas ėminys teka iš VPR į PNC įleidimo angą, savybės:

| | vidinis skersmuo – ≥ 4 mm; |
| --- | --- |

vidinis skersmuo – ≥ 4 mm;

| | dujų ėminio srauto buvimo OT trukmė – ≤ 0,8 s. |
| --- | --- |

dujų ėminio srauto buvimo OT trukmė – ≤ 0,8 s.

OT galima bet kokia kita ėminių ėmimo konfigūracija, jeigu kiekvienu atveju galima įrodyti, kad 30 nm elektrinio mobilumo skersmens kietųjų dalelių skverbtis yra lygiavertė.

2.1.4.3.   Kietųjų dalelių pirminis skirtuvas

Kietųjų dalelių pirminį skirtuvą rekomenduojama įrengti prieš VPR. Pirminio skirtuvo 50 proc. kietųjų dalelių skersmens skiriamoji riba turi būti 2,5–10 μm, esant tūriniam srautui, pasirinktam išmetamų kietųjų dalelių kiekio ėminiams imti. Pirminis skirtuvas turi praleisti ne mažiau kaip 99 proc. į pirminį skirtuvą patenkančių ir pro pirminio skirtuvo išleidimo angą, esant tūriniam srautui, pasirinktam išmetamųjų kietųjų dalelių kiekio ėminiams imti, ištekėsiančių 1 μm skersmens kietųjų dalelių masės koncentracijos. Dalies srauto skiedimo sistemose tą patį pirminį skirtuvą galima naudoti ir kietųjų dalelių, ir kietųjų dalelių kiekio ėminiams imti, kietųjų dalelių kiekio ėminį išskiriant skiedimo sistemoje už pirminio skirtuvo. Kitas variantas – naudoti atskirus pirminius skirtuvus, kietųjų dalelių kiekio ėminį skiedimo sistemoje išskiriant prieš kietųjų dalelių masės pirminį skirtuvą.

2.1.4.4.   Lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaisas (VPR)

VPR sudaro paeiliui sujungti pirmas kietųjų dalelių kiekio skiedimo įtaisas (PND1), garinimo vamzdis ir antras skiedimo įtaisas (PND2). Šio skiedimo įtaiso paskirtis – sumažinti ėminio kietųjų dalelių, įtekančių į kietųjų dalelių koncentracijos matavimo įtaisą, kiekio koncentraciją, kad ji būtų mažesnė už viršutinę slenkstinę ribą, nustatytą taikant PNC atskirtų kietųjų dalelių apskaičiavimo režimą, ir slopinti kristalų užuomazgų susidarymą ėminyje. Iš VPR turi būti matyti, ar PND1 ir garinimo vamzdžio veikimo temperatūros yra tinkamos.

VPR turi leisti užtikrinti, kad 30 nm kietųjų tetrakontano (CH3(CH2)38CH3) dalelių garavimo lygis būtų <99,0 proc., esant ne mažesnei nei 10 000 cm-3 koncentracijai ties įleidimo anga, kaitinant tetrakontaną ir mažinant jo dalinį slėgį. Jis taip pat turi leisti visame VPR pasiekti kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientą (f
  r), kuris kietųjų dalelių, kurių elektrinio mobilumo skersmuo yra 30 nm ir 50 nm, atveju būtų atitinkamai ne daugiau kaip 30 ir 20 proc. didesnis, o kietųjų dalelių, kurių elektrinio mobilumo skersmuo yra 100 nm, atveju – ne daugiau kaip 5 proc. mažesnis.

2.1.4.4.1.   Pirmas kietųjų dalelių kiekio skiedimo įtaisas (PND1)

Pirmas kietųjų dalelių skiedimo įtaisas specialiai projektuojamas taip, kad praskiestų kietųjų dalelių kiekio koncentraciją ir veiktų esant 423–673 K (150–400 oC) (sienelių) temperatūrai. Sienelių temperatūros nuostatis turėtų būti pastovus, atitikti vardinę veikimo temperatūrą šiame intervale ± 10 oC tikslumu bei neviršyti ET sienelių temperatūros (2.1.4.4.2 punktas). Į skiedimo įtaisą turėtų būti tiekiamas HEPA filtruotas skiedimo oras, o jo skiedimo koeficientas turi būti 10–200 kartų dydžio.

2.1.4.4.2.   Garinimo vamzdis (ET)

Garinimo vamzdyje per visą jo ilgį sienelių temperatūra kontroliuojama, kad būtų didesnė už pirmo kietųjų dalelių kiekio skiedimo įtaiso sienelių temperatūrą arba jai lygi, ir ± 10 oC tikslumu palaikoma pastovi nustatytoji vardinė 300–400 oC sienelių temperatūra.

2.1.4.4.3.   Antras kietųjų dalelių kiekio skiedimo įtaisas (PND2)

PND2 specialiai projektuojamas taip, kad praskiestų kietųjų dalelių kiekio koncentraciją. Į skiedimo įtaisą turi būti tiekiamas HEPA filtru filtruotas skiedimo oras, o jo skiedimo koeficientas turi būti 10–30 kartų dydžio. Pasirenkamas PND2 skiedimo koeficientas nuo 10 iki 15, kad kietųjų dalelių kiekio koncentracija už antrojo skiedimo įtaiso būtų mažesnė už viršutinę slenkstinę ribą, nustatytą taikant PNC atskirtų kietųjų dalelių apskaičiavimo režimą, o dujų temperatūra prieš įtekant į PNC būtų <35 oC.

2.1.4.5.   Kietųjų dalelių skaitiklis (PNC)

PNC turi atitikti 2.1.3.4 punkto reikalavimus.

2.2.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos kalibravimas ir (arba) patvirtinimas (1)

2.2.1.   Kietųjų dalelių skaitiklio kalibravimas

2.2.1.1.   Techninė tarnyba užtikrina, kad PNC kalibravimo sertifikatas, įrodantis atitiktį pripažintam standartui, būtų gautas per 12 mėnesių iki teršalų išmetimo bandymo.

2.2.1.2.   Be to, atlikus bet kokio pobūdžio svarbius techninės priežiūros darbus, PNC perkalibruojamas ir išduodamas naujas kalibravimo sertifikatas.

2.2.1.3.   Turi būti įmanoma nustatyti, koks standartinis metodas buvo taikomas kalibruojant:

| a) | lyginant kalibruojamo PNC atsaką su sukalibruoto aerozolio elektrinio skaitiklio atsaku, tuo pačiu metu imant elektrostatiškai suklasifikuotų kalibravimo kietųjų dalelių ėminius, arba |
| --- | --- |

a)

lyginant kalibruojamo PNC atsaką su sukalibruoto aerozolio elektrinio skaitiklio atsaku, tuo pačiu metu imant elektrostatiškai suklasifikuotų kalibravimo kietųjų dalelių ėminius, arba

| b) | lyginant kalibruojamo PNC atsaką su antro PNC, kuris buvo tiesiogiai sukalibruotas taikant minėtą metodą, atsaku. |
| --- | --- |

b)

lyginant kalibruojamo PNC atsaką su antro PNC, kuris buvo tiesiogiai sukalibruotas taikant minėtą metodą, atsaku.

Elektrinio skaitiklio atveju, kalibruojama naudojant bent šešias standartines koncentracijos vertes, kuo tolygiau paskirstytas PNC matavimo intervale. Vienas iš šių taškų bus vardinės nulinės koncentracijos taškas, gautas prie kiekvieno prietaiso įleidimo angos pritvirtinus bent H13 klasės (EN 1822:2008) arba lygiavertėmis veikimo savybėmis pasižyminčius HEPA filtrus. Kalibruojamam PNC netaikant jokio kalibravimo koeficiento, kiekvienos naudojamos koncentracijos vertės atveju išmatuojamos koncentracijos vertės standartinę koncentraciją turi atitikti ± 10 proc. tikslumu, išskyrus nulinės vertės tašką – priešingu atveju kalibruojamas PNC atmetamas. Apskaičiuojamas ir užregistruojamas dviejų duomenų rinkinių tiesinės regresijos gradientas. Kalibruojamam PNC taikomas kalibravimo koeficientas, lygus atvirkštinei gradiento vertei. Atsako tiesiškumas apskaičiuojamas kaip dviejų duomenų rinkinių Pirsono koreliacijos koeficiento kvadratas (R2); jis turi būti lygus 0,97 arba didesnis. Apskaičiuojant gradientą ir R2, tiesinė regresija nukreipiama per pradinį tašką (nulinė koncentracija abiejuose prietaisuose).

Standartinio PNC atveju kalibruojama naudojant bent šešias standartines koncentracijos vertes, paskirstytas PNC matavimo intervale. Bent trys taškai turi būti ties mažesnėmis nei 1 000 cm–3 koncentracijos vertėmis, likusios koncentracijos vertės turi pasiskirstyti tiesiškai nuo 1 000 cm–3 iki maksimalios PNC intervalo vertės, skaitikliui veikiant atskirtų kietųjų dalelių apskaičiavimo rėžimu. Vienas iš šių taškų bus vardinės nulinės koncentracijos taškas, gautas prie kiekvieno prietaiso įleidimo angos pritvirtinus bent H13 klasės (EN 1822:2008) arba lygiavertėmis veikimo savybėmis pasižyminčius HEPA filtrus. Kalibruojamam PNC netaikant jokio kalibravimo koeficiento, kiekvienos koncentracijos vertės atveju išmatuojamos koncentracijos vertės standartinę koncentraciją turi atitikti ± 10 proc. tikslumu, išskyrus nulinės vertės tašką – priešingu atveju kalibruojamas PNC atmetamas. Apskaičiuojamas ir užregistruojamas dviejų duomenų rinkinių tiesinės regresijos gradientas. Kalibruojamam PNC taikomas kalibravimo koeficientas, lygus atvirkštinei gradiento vertei. Atsako tiesiškumas apskaičiuojamas kaip dviejų duomenų rinkinių Pirsono koreliacijos koeficiento kvadratas (R2); jis turi būti lygus 0,97 arba didesnis. Apskaičiuojant gradientą ir R2, tiesinė regresija nukreipiama per pradinį tašką (nulinė koncentracija abiejuose prietaisuose).

2.2.1.4.   Kalibruojant taip pat patikrinamas PNC skaičiavimo našumas pagal 2.1.3.4.8 punkto reikalavimus, kai kietųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmens dydis yra 23 nm. Kai kietųjų dalelių dydis yra 41 nm, skaičiavimo našumo tikrinti nereikalaujama.

2.2.2.   Lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaiso (VPR) kalibravimas ir (arba) patvirtinimas

2.2.2.1.   Jeigu įtaisas yra naujas arba jei buvo atlikta svarbių techninės priežiūros darbų, VPR kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientus reikalaujama kalibruoti pagal visus skiedimo parametrus, esant nustatytai pastoviai vardinei prietaisų veikimo temperatūrai. Laikantis reikalavimo reguliariai tvirtinti VPR kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientą, pakanka jį patikrinti pagal vieną parametrą, atitinkantį parametrą, taikomą atliekant ne keliais judančių mechanizmų, kuriuose įmontuoti dyzelinio kietųjų dalelių filtrai, matavimus. Techninė tarnyba užtikrina, kad lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaiso kalibravimo arba patvirtinimo sertifikatas būtų gautas per 6 mėnesius iki teršalų išmetimo bandymo. Jeigu lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaise įmontuota temperatūros stebėsenos signalizacija, leidžiamas 12 mėnesių patvirtinimo tarpsnis.

VPR apibūdinamas pagal kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientą, nustatytą 30 nm, 50 nm ir 100 nm elektrinio mobilumo skersmens kietosioms dalelėms. 30 nm ir 50 nm elektrinio mobilumo skersmens kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientai (f
  r(d)) turi būti atitinkamai ne daugiau kaip 30 proc. ir 20 proc. didesni, o 100 nm elektrinio mobilumo skersmens kietųjų dalelių – ne daugiau kaip 5 proc. mažesni. Patvirtinimo tikslais vidutinis kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas turi ± 10 proc. tikslumu atitikti per pradinio VPR kalibravimo etapą nustatytą vidutinį kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientą (
  Formula
  ).

2.2.2.2.   Atliekant šiuos matavimus bandymui naudojamas aerozolis, kurio kietųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmens dydis yra 30, 50 ir 100 nm, o minimali koncentracija ties VPR įleidimo anga yra 5 000 kietųjų dalelių cm–3. Kietųjų dalelių koncentracija matuojama prieš įtaisus ir už jų.

Kiekvieno dydžio kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas (f
  r(d
  i)) apskaičiuojamas pagal (6-32) lygtį:

| | (6-32) |
| --- | --- |

Formula

(6-32)

čia:

| Nin
  (di
  ) | d
  i skersmens kietųjų dalelių koncentracija prieš įtaisus; |
| --- | --- |
| Nout
  (di
  ) | d
  i skersmens kietųjų dalelių koncentracija už įtaisų; |
| di | kietųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmuo (30, 50 arba 100 nm). |

Nin
  (di
  )

d
  i skersmens kietųjų dalelių koncentracija prieš įtaisus;

Nout
  (di
  )

d
  i skersmens kietųjų dalelių koncentracija už įtaisų;

di

kietųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmuo (30, 50 arba 100 nm).

Nin
  (di
  ) ir Nout
  (di
  ) tikslinami pagal tas pačias sąlygas.

Vidutinis kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo, esant konkrečiam skiedimo parametrui, koeficientas (
  Formula
  ) apskaičiuojamas pagal (6-33) lygtį:

| | (6-33) |
| --- | --- |

Formula

(6-33)

Lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaisą (VPR) rekomenduojama kalibruoti ir patvirtinti kaip baigtą komplektuoti įtaisą.

2.2.2.3.   Techninė tarnyba užtikrina, kad VPR patvirtinimo sertifikatas, įrodantis faktinį lakių kietųjų dalelių šalinimo našumą, būtų gautas per 6 mėnesius iki teršalų išmetimo bandymo. Jeigu lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaise įmontuota temperatūros stebėsenos signalizacija, leidžiamas 12 mėnesių patvirtinimo tarpsnis. VPR turi užtikrinti, kad bent 30 nm elektrinio mobilumo skersmens kietųjų tetrakontano (CH3(CH2)38CH3) dalelių pašalinimo lygis būtų didesnis nei 99,0 proc., esant ≥ 10 000 cm-3 koncentracijai ties įleidimo anga, kai jis veikia nustačius mažiausius skiedimo parametrus, ir gamintojo rekomenduojamai veikimo temperatūrai.

2.2.3.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemų patikros procedūros

2.2.3.1.   Prieš kiekvieną bandymą kietųjų dalelių skaitikliu išmatuojama ir užregistruojama mažesnė nei 0,5 kietosios dalelės cm-3 koncentracija, kai prie visos kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos (VPR ir PNC) įleidimo angos yra pritvirtintas bent H13 klasės (EN 1822:2008) arba lygiavertėmis veikimo savybėmis pasižymintis HEPA filtras.

2.2.3.2.   Kiekvieną mėnesį kietųjų dalelių skaitikliu išmatuojama ir užregistruojama į skaitiklį tekančio srauto vertė, 5 proc. tikslumu atitinkanti kietųjų dalelių skaitiklio vardinį srautą, kai patikra atliekama naudojant sukalibruotą srauto skaitiklį.

2.2.3.3.   Kiekvieną dieną, naudojant prie kietųjų dalelių skaitiklio įleidimo angos pritvirtintą bent H13 klasės (EN 1822:2008) arba lygiavertėmis veikimo savybėmis pasižymintį HEPA filtrą, kietųjų dalelių skaitikliu turi būti užregistruojama ≤ 0,2 cm-3 koncentracija. Pašalinus šį filtrą, kietųjų dalelių skaitiklis turi rodyti, kad atsiradus aplinkos oro poveikiui išmatuota koncentracija padidėjo bent iki 100 kietųjų dalelių cm-3, o sugrąžinus HEPA filtrą jis vėl turi rodyti ≤ 0,2 cm-3 koncentraciją.

2.2.3.4.   Prieš pradedant kiekvieną bandymą patvirtinama, kad matavimo sistema rodo, jog garinimo vamzdyje, jeigu jis naudojamas sistemoje, veikimo temperatūra atitinka nustatytąją.

2.2.3.5.   Prieš pradedant kiekvieną bandymą patvirtinama, kad matavimo sistema rodo, jog skiedimo įtaise PND1 veikimo temperatūra atitinka nustatytąją.

---

(1)  Kalibravimo ir (arba) patvirtinimo metodų pavyzdžiai pateikiami interneto svetainėje www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp

2 priedėlis

Įrangos ir pagalbinių prietaisų montavimo reikalavimai

| Eil. Nr. | Įranga ir pagalbiniai prietaisai | Įrengta teršalų išmetimo bandymui |
| --- | --- | --- |
| 1 | Įleidimo sistema | |
| | Įleidimo kolektorius | Taip |
| | Karterio išmetamųjų dujų kontrolės sistema | Taip |
| | Oro srautmatis | Taip |
| | Oro filtras | Taip (1) |
| | Įleidimo triukšmo slopintuvas | Taip (1) |
| 2 | Išmetimo sistema | |
| | Papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema | Taip |
| | Išmetimo kolektorius | Taip |
| | Jungiamieji vamzdžiai | Taip (2) |
| | Duslintuvas | Taip (2) |
| | Išmetimo vamzdis | Taip (2) |
| | Išmetamųjų dujų stabdis | Ne (3) |
| | Kompresorius | Taip |
| 3 | Degalų tiekimo siurblys | Taip (4) |
| 4 | Degalų įpurškimo įranga | |
| | Priešfiltris | Taip |
| | Filtras | Taip |
| | Siurblys | Taip |
| 5 | Aukšto slėgio vamzdis | Taip |
| | Injektorius | Taip |
| | Elektroninis valdymo įtaisas, jutikliai ir kt. | Taip |
| | Reguliatorius (valdymo sistema) | Taip |
| | Kuro siurblio krumpliastiebio visos apkrovos automatinis ribotuvas, naudojamas atsižvelgiant į atmosferos sąlygas | Taip |
| 6 | Aušinimo skysčiu įranga | |
| | Radiatorius | Ne |
| | Ventiliatorius | Ne |
| | Ventiliatoriaus gaubtas | Ne |
| | Vandens siurblys | Taip (5) |
| | Termostatas | Taip (6) |
| 7 | Aušinimas oru | |
| | Gaubtas | Ne (7) |
| | Ventiliatorius arba orpūtė | Ne (7) |
| | Temperatūros reguliavimo įtaisas | Ne |
| 8 | Kompresorius | |
| | Kompresorius, varomas tiesiogiai varikliu ir (arba) išmetimo sistema | Taip |
| | Pripučiamo oro aušintuvas | Taip (7)
   (8) |
| | Aušinimo priemonės siurblys arba ventiliatorius (varomas varikliu) | Ne (7) |
| | Aušinimo priemonės srauto reguliavimo įtaisas | Taip |
| 9 | Papildomas bandymo stendo ventiliatorius | Taip, jei reikalingas |
| 10 | Taršą mažinantis įtaisas | Taip |
| 11 | Paleidimo įranga | Taip arba yra naudojama bandymo stendo įranga (9) |
| 12 | Tepamosios alyvos siurblys | Taip |
| 13 | Atliekant bandymus atsisakoma tam tikrų pagalbinių prietaisų, kurie būtini tik eksploatuojant ne keliais judantį mechanizmą ir kuriuos galima montuoti ant variklio.
  Šis nebaigtinis sąrašas pateikiamas kaip pavyzdys:






  i) | stabdžių oro kompresorius; |

Eil. Nr.

Įranga ir pagalbiniai prietaisai

Įrengta teršalų išmetimo bandymui

1

Įleidimo sistema

Įleidimo kolektorius

Taip

Karterio išmetamųjų dujų kontrolės sistema

Taip

Oro srautmatis

Taip

Oro filtras

Taip (1)

Įleidimo triukšmo slopintuvas

Taip (1)

2

Išmetimo sistema

Papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema

Taip

Išmetimo kolektorius

Taip

Jungiamieji vamzdžiai

Taip (2)

Duslintuvas

Taip (2)

Išmetimo vamzdis

Taip (2)

Išmetamųjų dujų stabdis

Ne (3)

Kompresorius

Taip

3

Degalų tiekimo siurblys

Taip (4)

4

Degalų įpurškimo įranga

Priešfiltris

Taip

Filtras

Taip

Siurblys

Taip

5

Aukšto slėgio vamzdis

Taip

Injektorius

Taip

Elektroninis valdymo įtaisas, jutikliai ir kt.

Taip

Reguliatorius (valdymo sistema)

Taip

Kuro siurblio krumpliastiebio visos apkrovos automatinis ribotuvas, naudojamas atsižvelgiant į atmosferos sąlygas

Taip

6

Aušinimo skysčiu įranga

Radiatorius

Ne

Ventiliatorius

Ne

Ventiliatoriaus gaubtas

Ne

Vandens siurblys

Taip (5)

Termostatas

Taip (6)

7

Aušinimas oru

Gaubtas

Ne (7)

Ventiliatorius arba orpūtė

Ne (7)

Temperatūros reguliavimo įtaisas

Ne

8

Kompresorius

Kompresorius, varomas tiesiogiai varikliu ir (arba) išmetimo sistema

Taip

Pripučiamo oro aušintuvas

Taip (7)
   (8)

Aušinimo priemonės siurblys arba ventiliatorius (varomas varikliu)

Ne (7)

Aušinimo priemonės srauto reguliavimo įtaisas

Taip

9

Papildomas bandymo stendo ventiliatorius

Taip, jei reikalingas

10

Taršą mažinantis įtaisas

Taip

11

Paleidimo įranga

Taip arba yra naudojama bandymo stendo įranga (9)

12

Tepamosios alyvos siurblys

Taip

13

Atliekant bandymus atsisakoma tam tikrų pagalbinių prietaisų, kurie būtini tik eksploatuojant ne keliais judantį mechanizmą ir kuriuos galima montuoti ant variklio.

Šis nebaigtinis sąrašas pateikiamas kaip pavyzdys:

i)

stabdžių oro kompresorius;

| ii) | vairo stiprintuvo kompresorius; |
| --- | --- |

ii)

vairo stiprintuvo kompresorius;

| iii) | pakabos kompresorius; |
| --- | --- |

iii)

pakabos kompresorius;

| iv) | oro kondicionavimo sistema. |
| --- | --- |

iv)

oro kondicionavimo sistema.

Ne

---

(1)  Komplektinė įleidimo sistema montuojama taip, kaip numatyta pagal paskirtį:

| i) | kai ji gali daryti akivaizdų poveikį variklio galiai; |
| --- | --- |

i)

kai ji gali daryti akivaizdų poveikį variklio galiai;

| ii) | kai to reikalauja gamintojas. |
| --- | --- |

ii)

kai to reikalauja gamintojas.

Kitais atvejais galima naudoti lygiavertę sistemą, bet reikėtų patikrinti, ar įsiurbimo slėgis nuo švaraus oro filtrui gamintojo nustatytos viršutinės ribos nesiskiria daugiau kaip 100 Pa.

(2)  Komplektinė išmetimo sistema įrengiama taip, kaip numatyta pagal paskirtį:

| i) | kai ji gali daryti akivaizdų poveikį variklio galiai; |
| --- | --- |

i)

kai ji gali daryti akivaizdų poveikį variklio galiai;

| ii) | kai to reikalauja gamintojas. |
| --- | --- |

ii)

kai to reikalauja gamintojas.

Kitais atvejais galima įrengti lygiavertę sistemą, tik išmatuotas slėgis ir gamintojo nustatyta viršutinė ribinė vertė negali skirtis daugiau kaip 1 000 Pa.

(3)  Jeigu variklyje sumontuotas išmetimo sistemos stabdis, droselinė sklendė turi būti visiškai atidaryta.

(4)  Prireikus, degalų tiekimo slėgį galima reguliuoti, kad jis atitiktų slėgį tam tikro variklio veikimo režimo sąlygomis (ypač, kai naudojama degalų grąžinimo sistema).

(5)  Aušinamąjį skystį turi varinėti tik variklinis vandens siurblys. Skystį galima aušinti išorinėje sistemoje, jeigu šios sistemos slėgio nuostoliai ir siurblio įėjimo angos slėgis iš esmės lieka tokie patys, kaip ir variklio aušinimo sistemos.

(6)  Termostatas gali būti visiškai atidarytas.

(7)  Kai atliekant bandymą prijungiamas aušinamasis ventiliatorius arba orpūtė, jų sugertoji galia pridedama prie rezultatų, išskyrus oru aušinamų variklių aušinamuosius ventiliatorius, įrengiamus tiesiogiai ant alkūninio veleno. Ventiliatoriaus arba orpūtės galia nustatoma taikant bandymų sūkių dažnius, apskaičiuotus pagal tipines charakteristikas arba atliekant praktinius bandymus.

(8)  Įpučiamu oru aušinami varikliai bandomi naudojant skysčiu arba oru aušinamą pripučiamo oro aušinimo sistemą, tačiau jei gamintojas pageidauja, aušinimo oru sistema gali būti pakeista bandymo stendo įranga. Bet kuriuo atveju, kaskart nustačius vis kitą sūkių dažnį, galia matuojama, kai bandymo stendo pripučiamo oro aušintuve sumažėjusio variklio oro slėgio didžiausioji vertė ir sumažėjusios temperatūros mažiausioji vertė yra tokios pačios, kaip ir gamintojo nurodytosios.

(9)  Elektrinėms ar kitoms paleidimo sistemoms galia tiekiama naudojant bandymo stendą.

3 priedėlis

Sukimo momento signalo perdavimo per elektroninį valdymo bloką patikra

1.   Įžanga

Šiame priedėlyje išdėstyti patikros, vykdomos atliekant eksploatuojamų variklių stebėsenos bandymus pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/655, reikalavimai, taikomi tais atvejais, kai gamintojas ketina taikyti sukimo momento signalo perdavimo per elektroninį valdymo įtaisą (EVĮ) metodą (kai varikliai taip sumontuoti.

Grynasis sukimo momentas, nustatomas remiantis nepakoreguotu variklio su visa įranga ir pagalbiniais prietaisais, ketinamais naudoti per teršalų išmetimo bandymą pagal 2 priedėlį, grynuoju sukimo momentu.

2.   EVĮ sukimo momento signalas

Kai variklis sumontuojamas ant bandymo stendo, kad būtų galima sudaryti variklio charakteristikų grafiką, užtikrinama galimybė naudotis priemonėmis, kuriomis būtų galima nuskaityti EVĮ perduodamą sukimo momento signalą, kaip to reikalaujama Deleguotojo reglamento (ES) 2017/655 I priedo 6 priedėlyje.

3.   Patikros procedūra

Pagal šio priedo 7.6.2 punktą sudarant charakteristikų grafiką, vienu metu fiksuojami dinamometru matuojamo sukimo momento ir EVĮ perduodamo sukimo momento rodmenys bent trijuose sukimo momento kreivės taškuose. Bent vieni rodmenys fiksuojami kreivės taške, kuriame sukimo momentas sudaro ne mažiau kaip 98 proc. didžiausios vertės.

EVĮ perduodamas sukimo momentas registruojamas be pataisų, jeigu koeficientas, apskaičiuotas padalijus dinamometru išmatuotą sukimo momento vertę iš EVĮ perduodamo sukimo momento vertės, kiekviename taške, kuriame atliktas matavimas, yra ne mažesnis kaip 0,93 (t. y. skirtumas yra 7 proc.). Šiuo atveju tipo patvirtinimo sertifikate įrašoma, kad EVĮ perduodamo sukimo momento patikra atlikta be pataisų. Jeigu koeficientas viename arba keliuose bandymo taškuose yra mažesnis negu 0,93, pagal visus taškus, kuriuose fiksuoti rodmenys, nustatomas ir į tipo patvirtinimo sertifikatą įrašomas vidutinis korekcijos koeficientas. Jeigu koeficientas įrašomas tipo patvirtinimo sertifikate, atliekant eksploatavimo stebėsenos bandymus pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/655, jis taikomas EVĮ perduodamam sukimo momentui.

4 priedėlis

Amoniako kiekio matavimo metodika

1.   Šiame priedėlyje aprašoma amoniako (NH3) kiekio matavimo metodika. Netiesinio atsako analizatoriams leidžiama taikyti tiesinimo grandines.

2.   Nustatyti trys NH3 kiekio matavimo principai; galima taikyti bet kurį iš jų, jeigu tas principas atitinka 2.1, 2.2 arba 2.3 punkte (atitinkamai) nustatytus kriterijus. Matuojant NH3 kiekį, dujų džiovintuvų naudoti neleidžiama.

2.1.   Furjė transformacijos infraraudonųjų spindulių (toliau – FTIR) analizatorius

2.1.1.   Matavimo principas

Naudojant FTIR analizatorių, taikomas plataus spektro infraraudonųjų spindulių spektroskopijos principas. Taip galima vienu metu išmatuoti išmetamųjų dujų komponentų, kurių standartiniai spektrai yra numatyti įrenginyje, kiekį. Sugerties spektras (intensyvumas pagal bangų ilgį) apskaičiuojamas naudojant matavimų interferogramą (intensyvumą pagal laiką) ir taikant Furjė transformacijos metodą.

2.1.2.   Įrengimas ir ėminių ėmimas

FTIR analizatorius įrengiamas pagal prietaiso gamintojo instrukcijas. Parenkamas vertintinas NH3 bangų ilgis. Ėminių ėmimo kanalas (ėminių ėmimo vamzdis, pirminis (-iai) priešfiltris (-iai) ir vožtuvai) turi būti pagaminti iš nerūdijančio plieno arba PTFE ir įšildyti iki 383–464 K (110–191 °C) temperatūros nuostačių, kad būtų kuo labiau sumažinti NH3 nuostoliai ir ėminių ėmimo artefaktų kiekis. Be to, ėminių ėmimo vamzdis turi būti kuo trumpesnis.

2.1.3.   Tarpusavio trukdžiai

NH3 bangų ilgio spektro skiriamoji geba turi neviršyti 0,5 cm-1, kad kitų išmetamosiose dujose esančių dujų poveikis būtų kuo mažesnis.

2.2.   Nedispersinis ultravioletinių spindulių rezonanso sugėrimo analizatorius (toliau – NDUV).

2.2.1.   Matavimo principas

NDUV pagrįstas grynai fizikiniu principu, nereikalingos jokios pagalbinės dujos arba įranga. Pagrindinis fotometro elementas yra beelektrodė išlydžio lempa. Ji skleidžia griežtos struktūros ultravioletinio diapazono spinduliuotę ir leidžia išmatuoti keletą komponentų, pavyzdžiui, NH3.

Fotometrinę sistemą sudaro dvigubo laikinio spindulio sistema, kuria atliekamas matavimas, ir etaloninis spindulys, nustatomas filtro koreliacijos metodu.

Kad matavimo signalas būtų labai stabilus, dvigubo laikinio spindulio sistema derinama su dvigubo erdvinio spindulio sistema. Apdorojus detektoriaus signalus gaunamas labai mažas nulinis rodmenų slinkis.

Analizatoriaus kalibravimo režimu izoliuotas kvarcinis elementas pakreipiamas į spindulio kelią ir taip gaunama tiksli kalibravimo vertė, nes elemento langų atspindžio ir sugerties nuostoliai yra kompensuojami. Kadangi elemento dujų užpildas yra labai stabilus, šiuo kalibravimo metodu užtikrinamas labai didelis ilgalaikis fotometro stabilumas.

2.2.2.   Montavimas

Analizatorius montuojamas analizatoriaus korpuse, pagal prietaiso gamintojo instrukcijas taikant ekstrakcinę ėminių ėmimo metodiką. Analizatoriaus vieta turi atlaikyti gamintojo nurodytą apkrovą.

Ėminių ėmimo kanalas (ėminių ėmimo linija, priešfiltris (-iai) ir vožtuvai) turi būti pagaminti iš nerūdijančio plieno arba PTFE ir įšildyti iki 383–464 K (110–191 °C) temperatūros nuostačių.

Be to, ėminių ėmimo linija turi būti kuo trumpesnė. Išmetamųjų dujų temperatūros ir slėgio, įrenginio aplinkos ir vibracijos poveikis matavimo rezultatams kuo labiau sumažinamas.

Dujų analizatorius apsaugomas nuo šalčio, karščio, temperatūros svyravimų, stiprių oro srovių, dulkių sankaupų, korozinės atmosferos ir vibracijos. Kad būtų išvengta kaitimo, užtikrinama pakankama oro ventiliacija. Karščio nuostoliams išsklaidyti naudojamas visas paviršius.

2.2.3.   Kryžminis jautris

Siekiant sumažinti kryžminius trukdžius, pasirenkamas tinkamas spektro intervalas. Tipiniai komponentai, dėl kurių atsiranda kryžminis NH3 matavimo jautris, yra SO2, NO2 ir NO.

Kryžminiam jautriui sumažinti papildomai galima taikyti kitus metodus.

| a) | Trukdžių filtrų naudojimas. |
| --- | --- |

a)

Trukdžių filtrų naudojimas.

| b) | Kryžminio jautrio kompensavimas matuojant kryžminio jautrio komponentus ir kompensavimui naudojant matavimo signalą. |
| --- | --- |

b)

Kryžminio jautrio kompensavimas matuojant kryžminio jautrio komponentus ir kompensavimui naudojant matavimo signalą.

2.3.   Lazerinis infraraudonųjų spindulių analizatorius

2.3.1.   Matavimo principas

Infraraudonųjų spindulių lazeris, pavyzdžiui, derinamasis diodinis lazeris (TDL) arba kvantinis kaskadinis lazeris (QCL) gali skleisti koherentišką šviesą infraraudonajai spinduliuotei artimame spektre arba atitinkamai infraraudonosios spinduliuotės spektro viduryje, kur azoto komponentai, įskaitant NH3, pasižymi stipriomis sugeriamosiomis savybėmis. Šio lazerio optiniai prietaisai gali generuoti pulsuojančio režimo aukštos raiškos siauro diapazono juostą infraraudonajai spinduliuotei artimame spektre arba infraraudonosios spinduliuotės spektro viduryje. Todėl lazeriniais infraraudonųjų spindulių analizatoriais galima sumažinti trukdžius, atsirandančius persidengus keleto variklio išmetamųjų dujų komponentų spektrams.

2.3.2.   Montavimas

Analizatorius montuojamas tiesiog išmetimo vamzdyje (in situ) arba analizatoriaus korpuse, pagal gamintojo instrukcijas taikant ekstrakcinę ėminių ėmimo metodiką. Jeigu analizatorius montuojamas analizatoriaus korpuse, ėminių ėmimo kanalas (ėminių ėmimo linija, priešfiltris (-iai) ir vožtuvai) turi būti pagamintas iš nerūdijančio plieno arba PTFE ir įšildytas iki 383–464 K (110–191 °C) temperatūros nuostačių, kad būtų kuo labiau sumažinti NH3 nuostoliai ir ėminių ėmimo artefaktų kiekis. Be to, ėminių ėmimo linija turi būti kuo trumpesnė.

Išmetamųjų dujų temperatūros ir slėgio, įrenginio aplinkos ir vibracijos poveikis matavimo rezultatams kuo labiau sumažinamas arba taikoma kompensavimo metodika.

Jeigu taikytina, apsauginis oras, naudojamas įrenginiui apsaugoti atliekant matavimą in situ, neturi veikti už įtaiso matuojamos išmetamųjų dujų komponentų koncentracijos arba prieš įtaisą imamų kitų išmetamųjų dujų komponentų ėminių.

2.3.3.   NH3 lazerinių infraraudonųjų spindulių analizatorių trukdžių patikra (kryžminiai trukdžiai)

2.3.3.1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Jeigu NH3 matuojamas naudojant lazerinių infraraudonųjų spindulių analizatorių, trukdžių kiekis tikrinamas analizatorių įrengus pirmą kartą ir atlikus svarbius techninės priežiūros darbus.

2.3.3.2.   Trukdžių patikrai taikomi matavimo principai

Trukdžių dujos gali sukelti teigiamuosius tam tikrų lazerinių infraraudonųjų spindulių analizatorių trukdžius ir atsaką, panašų į NH3. Jei analizatoriuje taikomi kompensavimo algoritmai, kuriems naudojami kitų dujų matavimo rezultatai, kad būtų užtikrinta atitiktis šios trukdžių patikros reikalavimams, tokie matavimai atliekami tuo pačiu metu, siekiant patikrinti kompensavimo algoritmus analizatoriui atliekant trukdžių patikrą.

Norint nustatyti lazerinių infraraudonųjų spindulių analizatoriaus trukdžių dujas, remiamasi gerąja inžinerine praktika. Pažymėtina, kad trukdžių rūšys, išskyrus H2O, priklauso nuo gamintojo pasirinktos NH3 infraraudonųjų spindulių sugerties juostos. Nustatoma kiekvieno analizatoriaus NH3 infraraudonųjų spindulių sugerties juosta. Kiekvienai NH3 infraraudonųjų spindulių sugerties juostai, remiantis gerąja inžinerine praktika, nustatomos patikrai naudotinos trukdžių dujos.

3.   Teršalų išmetimo bandymo procedūra

3.1.   Analizatorių patikra

Prieš pradedant teršalų išmetimo bandymą, parenkamas analizatoriaus intervalas. Leidžiama naudoti automatinio arba rankinio intervalo keitimo išmetamųjų teršalų analizatorius. Atliekant bandymų ciklą, analizatorių intervalo keisti negalima.

Jeigu prietaisui netaikomos 3.4.2 punkto nuostatos, nustatomas nulinis atsakas ir patikros atsakas. Nustatant patikros atsaką, naudojamos 4.2.7 punkto specifikacijas atitinkančios NH3 dujos. Leidžiama naudoti etaloninius elementus su NH3 patikros dujomis.

3.2.   Išmetamųjų dujų duomenų rinkimas

Bandymų sekos pradžioje pradedami rinkti NH3 duomenys. NH3 koncentracija matuojama nenutrūkstamai ir kompiuterio sistemoje išsaugoma ne mažesniu kaip 1 Hz dažniu.

3.3.   Veiksmai po bandymo

Bandymą užbaigus, ėminiai imami toliau, kol baigiasi sistemos atsako laikas. Analizatoriaus rodmenų slinkį nustatyti pagal 3.4.1 punktą reikalaujama tik tada, jeigu neturima 3.4.2 punkte nurodytos informacijos.

3.4.   Analizatoriaus rodmenų slinkis

3.4.1.   Kuo greičiau, bet ne vėliau kaip per 30 minučių nuo bandymų ciklo pabaigos arba stabilizavimo laikotarpiu, nustatomas analizatoriaus nulinis atsakas ir patikros atsakas. Skirtumas tarp rezultatų prieš bandymą ir po bandymo turi būti mažesnis kaip 2 proc. visos skalės vertės.

3.4.2.   Nustatyti analizatoriaus rodmenų slinkį nereikalaujama šiais atvejais:

| a) | jeigu 4.2.3 ir 4.2.4 punktuose nurodytas prietaiso gamintojo nustatytas nulinių ir patikros rodmenų slinkis atitinka 3.4.1 punkto reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

jeigu 4.2.3 ir 4.2.4 punktuose nurodytas prietaiso gamintojo nustatytas nulinių ir patikros rodmenų slinkis atitinka 3.4.1 punkto reikalavimus;

| b) | jeigu 4.2.3 ir 4.2.4 punktuose nurodytas prietaiso gamintojo nustatytas nulinių ir patikros rodmenų slinkio laiko intervalas viršija bandymo trukmę. |
| --- | --- |

b)

jeigu 4.2.3 ir 4.2.4 punktuose nurodytas prietaiso gamintojo nustatytas nulinių ir patikros rodmenų slinkio laiko intervalas viršija bandymo trukmę.

4.   Analizatoriaus specifikacija ir patikra

4.1.   Tiesiškumo reikalavimai

Analizatorius turi atitikti šio priedo 6.5 lentelėje nustatytus tiesiškumo reikalavimus. Tiesiškumo patikra pagal šio priedo 8.1.4 punktą atliekama ne rečiau negu nustatyta šio priedo 6.4 lentelėje. Patvirtinimo institucijai tam iš anksto pritarus, leidžiama tikrinti mažiau kaip 10 kontrolinių taškų, jeigu įrodoma, kad užtikrinamas toks pats tikslumas.

Atliekant tiesiškumo patikrą, naudojamos 4.2.7 punkto specifikacijas atitinkančios NH3 dujos. Leidžiama naudoti etaloninius elementus su NH3 patikros dujomis.

Prietaisai, kurių signalai naudojami taikant kompensavimo algoritmus, turi atitikti šio priedo 6.5 lentelėje nustatytus tiesiškumo reikalavimus. Tiesiškumo patikra atliekama pagal vidaus audito procedūrų, prietaiso gamintojo arba ISO 9000 reikalavimus.

4.2.   Analizatoriaus specifikacijos

Analizatoriaus matavimo intervalas ir atsako laikas turi būti tokie, kad būtų užtikrintas reikalingas tikslumas, NH3 koncentraciją matuojant pereinamųjų ir pastovios būsenos režimų sąlygomis.

4.2.1.   Mažiausioji aptikimo riba

Analizatoriaus mažiausioji aptikimo riba visomis bandymų sąlygomis turi būti < 2 ppm.

4.2.2.   Tikslumas

Tikslumas, apibrėžiamas kaip analizatoriaus rodmens nuokrypis nuo atskaitos vertės, negali viršyti ± 3 proc. rodmens vertės arba ± 2 ppm, nelygu, kuri iš šių verčių yra didesnė.

4.2.3.   Nulinių rodmenų slinkis

Nulinio atsako slinkį ir susijusį laiko intervalą nustato prietaiso gamintojas.

4.2.4.   Patikros rodmenų slinkis

Patikros atsako slinkį ir susijusį laiko intervalą nustato prietaiso gamintojas.

4.2.5.   Sistemos atsako trukmė

Sistemos atsako trukmė turi būti ≤ 20 s.

4.2.6.   Signalo kilimo trukmė

Analizatoriaus signalo kilimo trukmė turi būti ≤ 5 s.

4.2.7.   Kalibravimo dujos NH3

Parengiamas dujų mišinys, kurio cheminė sudėtis yra tokia:

NH3 ir išvalytas azotas.

Tikroji kalibravimo dujų koncentracija nuo vardinės vertės negali skirtis daugiau kaip ± 3 proc. NH3 koncentracija nurodoma tūrio dalimi (tūrio procentais arba tūrio ppm).

Užrašoma gamintojo nurodyta kalibravimo dujų laikymo pabaigos data.

4.2.8.   Trukdžių patikros procedūra

Trukdžių patikra atliekama taip:

| a) | NH3 analizatorius įjungiamas ir veikia, nulinė vertė ir matavimo intervalas nustatomi, kaip prieš teršalų išmetimo bandymą; |
| --- | --- |

a)

NH3 analizatorius įjungiamas ir veikia, nulinė vertė ir matavimo intervalas nustatomi, kaip prieš teršalų išmetimo bandymą;

| b) | daugiakomponentes patikros dujas barbotuojant į distiliuotą H2O sandariame inde, gaunamos sudrėkintos trukdžių bandymo dujos. Jeigu ėminys neleidžiamas pro ėminių džiovintuvą, temperatūra inde kontroliuojama, kad H2O lygis būtų bent toks, kaip per teršalų išmetimo bandymą tikėtinas didžiausias lygis. Naudojamų trukdžių patikros dujų koncentracija turi būti bent tokia, kaip per bandymą tikėtina didžiausia koncentracija; |
| --- | --- |

b)

daugiakomponentes patikros dujas barbotuojant į distiliuotą H2O sandariame inde, gaunamos sudrėkintos trukdžių bandymo dujos. Jeigu ėminys neleidžiamas pro ėminių džiovintuvą, temperatūra inde kontroliuojama, kad H2O lygis būtų bent toks, kaip per teršalų išmetimo bandymą tikėtinas didžiausias lygis. Naudojamų trukdžių patikros dujų koncentracija turi būti bent tokia, kaip per bandymą tikėtina didžiausia koncentracija;

| c) | sudrėkintos trukdžių bandymo dujos įleidžiamos į ėminių ėmimo sistemą; |
| --- | --- |

c)

sudrėkintos trukdžių bandymo dujos įleidžiamos į ėminių ėmimo sistemą;

| d) | sudrėkintų trukdžių bandymo dujų vandens molinė frakcija x
  H2O išmatuojama kuo arčiau analizatoriaus įėjimo angos. Pvz., siekiant apskaičiuoti x
  H2O, išmatuojamas rasos taškas T
  dew ir absoliutusis slėgis p
  total; |
| --- | --- |

d)

sudrėkintų trukdžių bandymo dujų vandens molinė frakcija x
  H2O išmatuojama kuo arčiau analizatoriaus įėjimo angos. Pvz., siekiant apskaičiuoti x
  H2O, išmatuojamas rasos taškas T
  dew ir absoliutusis slėgis p
  total;

| e) | remiantis gerąja inžinerine praktika, užtikrinama, kad tiekimo linijose, jungtyse ar vožtuvuose nebūtų kondensato, pradedant vieta, kurioje matuojamas x
  H2O srautas į analizatorių. |
| --- | --- |

e)

remiantis gerąja inžinerine praktika, užtikrinama, kad tiekimo linijose, jungtyse ar vožtuvuose nebūtų kondensato, pradedant vieta, kurioje matuojamas x
  H2O srautas į analizatorių.

| f) | palaukiama, kol analizatoriaus atsakas stabilizuosis; |
| --- | --- |

f)

palaukiama, kol analizatoriaus atsakas stabilizuosis;

| g) | analizatoriumi matuojant ėminio koncentraciją, 30 s registruojamas jo atsakas. Apskaičiuojamas šių duomenų aritmetinis vidurkis; |
| --- | --- |

g)

analizatoriumi matuojant ėminio koncentraciją, 30 s registruojamas jo atsakas. Apskaičiuojamas šių duomenų aritmetinis vidurkis;

| h) | jeigu šio punkto g papunktyje nurodytas rezultatas atitinka šio punkto g papunktyje nustatytą nuokrypį, analizatorius atitinka trukdžių patikros reikalavimus; |
| --- | --- |

h)

jeigu šio punkto g papunktyje nurodytas rezultatas atitinka šio punkto g papunktyje nustatytą nuokrypį, analizatorius atitinka trukdžių patikros reikalavimus;

| i) | atskirų trukdžių dujų trukdžių procedūras taip pat galima atlikti atskirai. Jei naudojamų trukdžių dujų koncentracija didesnė už didžiausiąjį per bandymą tikėtiną lygį, kiekviena gauta trukdžių vertė proporcingai sumažinama, ją padauginus iš tikėtinos didžiausios koncentracijos vertės ir per šią procedūrą taikomos faktinės vertės santykio. Galima atskirai atlikti trukdžių procedūras, taikant mažesnę H2O koncentraciją (iki 0,025 mol/mol H2O kiekio) nei didžiausiasis per bandymą tikėtinas lygis, bet gauta H2O trukdžių vertė turi būti proporcingai padidinta, ją padauginus iš tikėtinos didžiausiosios H2O koncentracijos vertės ir per šią procedūrą taikomos faktinės vertės santykio. Abiejų perskaičiuotų trukdžių verčių suma turi atitikti šio punkto j papunktyje nustatytą bendro trukdžio leidžiamąjį nuokrypį; |
| --- | --- |

i)

atskirų trukdžių dujų trukdžių procedūras taip pat galima atlikti atskirai. Jei naudojamų trukdžių dujų koncentracija didesnė už didžiausiąjį per bandymą tikėtiną lygį, kiekviena gauta trukdžių vertė proporcingai sumažinama, ją padauginus iš tikėtinos didžiausios koncentracijos vertės ir per šią procedūrą taikomos faktinės vertės santykio. Galima atskirai atlikti trukdžių procedūras, taikant mažesnę H2O koncentraciją (iki 0,025 mol/mol H2O kiekio) nei didžiausiasis per bandymą tikėtinas lygis, bet gauta H2O trukdžių vertė turi būti proporcingai padidinta, ją padauginus iš tikėtinos didžiausiosios H2O koncentracijos vertės ir per šią procedūrą taikomos faktinės vertės santykio. Abiejų perskaičiuotų trukdžių verčių suma turi atitikti šio punkto j papunktyje nustatytą bendro trukdžio leidžiamąjį nuokrypį;

| j) | bendras analizatoriaus trukdis ± 2 poc. tikslumu turi atitikti srauto svertinę vidutinę NH3 koncentraciją, kuri yra tikėtina pasiekus išmetamųjų teršalų ribinę vertę. |
| --- | --- |

j)

bendras analizatoriaus trukdis ± 2 poc. tikslumu turi atitikti srauto svertinę vidutinę NH3 koncentraciją, kuri yra tikėtina pasiekus išmetamųjų teršalų ribinę vertę.

5.   Alternatyvios sistemos

Patvirtinimo institucija gali patvirtinti kitas sistemas ar analizatorius, jei nustatoma, kad jais pagal šio priedo 5.1.1 punktą gaunami lygiaverčiai rezultatai. Šiuo atveju tame punkte vartojama sąvoka „rezultatai“ reiškia taikytinam ciklui apskaičiuotą vidutinę NH3 koncentracijos vertę.

5 priedėlis

Sistemos atsakų aprašas

1.   Šiame priedėlyje aprašomos laiko trukmės, per kurias išreiškiamas analitinių sistemų ir kitų matavimo sistemų atsakas į įvesties signalą.

2.   Taikomos šios 6-11 paveiksle parodytos trukmės:

| 2.1. | Delsos trukmė – atskaitos taške matuotino komponento pokyčio laiko ir laiko, kai sistemos atsakas pasiekia 10 proc. galutinio rodmens vertės (t
  10), skirtumas, tariant, kad atskaitos taškas yra ėminių ėmimo zondas. |
| --- | --- |

2.1.

Delsos trukmė – atskaitos taške matuotino komponento pokyčio laiko ir laiko, kai sistemos atsakas pasiekia 10 proc. galutinio rodmens vertės (t
  10), skirtumas, tariant, kad atskaitos taškas yra ėminių ėmimo zondas.

| 2.2. | Atsako trukmė – atskaitos taške matuotino komponento pokyčio laiko ir laiko, kai sistemos atsakas pasiekia 90 proc. galutinio rodmens vertės (t
  10), skirtumas, tariant, kad atskaitos taškas yra ėminių ėmimo zondas. |
| --- | --- |

2.2.

Atsako trukmė – atskaitos taške matuotino komponento pokyčio laiko ir laiko, kai sistemos atsakas pasiekia 90 proc. galutinio rodmens vertės (t
  10), skirtumas, tariant, kad atskaitos taškas yra ėminių ėmimo zondas.

| 2.3. | Signalo kilimo trukmė – laiko, kai atsakas, sudaro 10 proc. galutinio rodmens vertės, ir laiko, kai atsakas pasiekia 90 proc. galutinio rodmens vertės, skirtumas (t
  90 – t
  10). |
| --- | --- |

2.3.

Signalo kilimo trukmė – laiko, kai atsakas, sudaro 10 proc. galutinio rodmens vertės, ir laiko, kai atsakas pasiekia 90 proc. galutinio rodmens vertės, skirtumas (t
  90 – t
  10).

| 2.4. | Transformacijos trukmė – atskaitos taške matuotino komponento pokyčio laiko ir laiko, kai sistemos atsakas pasiekia 50 proc. galutinio rodmens vertės (t
  50), skirtumas, tariant, kad atskaitos taškas yra ėminių ėmimo zondas. |
| --- | --- |

2.4.

Transformacijos trukmė – atskaitos taške matuotino komponento pokyčio laiko ir laiko, kai sistemos atsakas pasiekia 50 proc. galutinio rodmens vertės (t
  50), skirtumas, tariant, kad atskaitos taškas yra ėminių ėmimo zondas.

6-11 pav.

Sistemos atsakų pavyzdžiai

Sigalo kilimo trukmė

Žingsnio įvesties laikas

t10

t90

t90

Laikas

Delsos trukmė

Atsako trukmė

Transformacijos trukmė

Atsakas

---

VII PRIEDAS

Duomenų vertinimo ir apskaičiavimo metodas

1.   Bendrieji reikalavimai

Išmetamųjų teršalų kiekis apskaičiuojamas pagal 2 skirsnio (mase pagrįsti apskaičiavimai) ar 3 skirsnio (moline mase pagrįsti apskaičiavimai) nuostatas. Šių dviejų metodų taikyti pramaišiui neleidžiama. Nereikalaujama, kad apskaičiavimai būti atlikti ir pagal 2, ir pagal 3 skirsnio nuostatas.

Specialūs kietųjų dalelių skaičiaus (PN) matavimo reikalavimai, jei taikoma, pateikti 5 priedėlyje.

1.1.   Bendri simboliai

| 2 skirsnis | 3 skirsnis | Mato vienetas | Dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| | A | m2 | Plotas |
| | At | m2 | Venturio tūtos skerspjūvio plotas |
| b, D
  0 | a
  0 | t.b.n. (3) | Regresijos kreivės atkarpa y ašyje |
| A/F
  st | | — | Stechiometrinis oro ir degalų santykis |
| | C | — | Koeficientas |
| C
  d | C
  d | — | Ištekėjimo koeficientas |
| | C
  f | — | Srauto koeficientas |
| c | x | ppm, tūrio proc. | Koncentracija / molinė dalis (μmol/mol = ppm) |
| c
  d | (1) | ppm, tūrio proc. | Sausų dujų koncentracija |
| c
  w | (1) | ppm, tūrio proc. | Drėgnų dujų koncentracija |
| cb | (1) | ppm, tūrio proc. | Foninė koncentracija |
| D | x
  dil | — | Skiedimo koeficientas (2) |
| D
  0 | | m3/sūk. | PDP kalibravimo atkarpa |
| d | d | m | Skersmuo |
| d
  V | | m | Venturio tūtos skersmuo |
| e | e | g/kWh | Su stabdymu susijusi sąlyga |
| e
  gas | e
  gas | g/kWh | Išmetamųjų dujinių komponentų savitoji masė |
| e
  PM | e
  PM | g/kWh | Išmetamųjų kietųjų dalelių savitoji masė |
| E | 1 – PF | proc. | Keitimo veiksmingumas (PF = penetracijos frakcija) |
| F
  s | | — | Stechiometrinis koeficientas |
| | ƒ | Hz | Dažnis |
| f
  c | | — | Anglies koeficientas |
| | γ | — | Savitosios šilumos verčių santykis |
| H | | g/kg | Absoliutus drėgnis |
| | K | — | Pataisos faktorius |
| K
  V | | | CFV kalibravimo funkcija |
| k
  f | | m3/kg degalų | Savitasis degalų koeficientas |
| k
  h | | — | NOx drėgnio pataisos faktorius dyzeliniams varikliams |
| k
  Dr | k
  Dr | — | Mažinamasis koregavimo koeficientas |
| k
  r | k
  r | — | Multiplikacinis regeneravimo koeficientas |
| k
  Ur | k
  Ur | — | Didinamasis koregavimo koeficientas |
| k
  w,a | | — | Įsiurbiamo oro drėgnio pataisos faktorius |
| k
  w,d | | — | Skiedimo oro drėgnio pataisos faktorius |
| k
  w,e | | — | Praskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos faktorius |
| k
  w,r | | — | Nepraskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos faktorius |
| μ | μ | kg/(m·s) | Dinaminė klampa |
| M | M | g/mol | Molinė masė (3) |
| M
  a | (1) | g/mol | Įsiurbiamo oro molinė masė |
| M
  e | v | g/mol | Išmetamųjų dujų molinė masė |
| M
  gas | M
  gas | g/mol | Dujinių komponentų molinė masė |
| m | m | kg | Masė |
| m | a
  1 | t.b.n. (3) | Regresijos kreivės statumas |
| | ν | m2/s | Kinematinė klampa |
| m
  d | v | kg | Per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio skiedimo oro masė |
| m
  ed | (1) | kg | Bendra praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą |
| m
  edf | (1) | kg | Lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą |
| m
  ew | (1) | kg | Bendra išmetamųjų dujų masė per ciklą |
| m
  f | (1) | mg | Surinktų kietųjų dalelių ėminio masė |
| m
  f,d | (1) | mg | Surinktų kietųjų dalelių skiedimo ore masė |
| m
  gas | m
  gas | g | Dujinių išmetamųjų teršalų masė per bandymų ciklą |
| m
  PM | m
  PM | g | Išmetamųjų kietųjų dalelių masė per bandymų ciklą |
| m
  se | (1) | kg | Išmetamųjų dujų ėminio masė per bandymų ciklą |
| m
  sed | (1) | kg | Skiedimo tuneliu tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė |
| m
  sep | (1) | kg | Per kietųjų dalelių surinkimo filtrus tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė |
| m
  ssd | | kg | Antrinio skiedimo oro masė |
| | N | — | Bendras eilių skaičius |
| | n | mol | Medžiagos kiekis |
| | ṅ | mol/s | Medžiagos kiekio srautas |
| n | f
  n | min-1 | Variklio sūkių dažnis |
| n
  p | | r/s | PDP siurblio sūkių dažnis |
| P | P | kW | Galia |
| p | p | kPa | Slėgis |
| p
  a | | kPa | Sauso oro atmosferos slėgis |
| p
  b | | kPa | Bendras atmosferos slėgis |
| p
  d | | kPa | Skiedimo oro sočiųjų garų slėgis |
| p
  p | p
  abs | kPa | Absoliutusis slėgis |
| p
  r | p
  H2O | kPa | Vandens garų slėgis |
| p
  s | | kPa | Sauso oro atmosferos slėgis |
| 1 – E | PF | proc. | Penetracijos frakcija |
| qm | ṁ | kg/s | Masės srautas |
| qm
  ad | ṁ
   (1) | kg/s | Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas sausam orui |
| qm
  aw | (1) | kg/s | Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui |
| qm
  Ce | (1) | kg/s | Anglies masės srautas nepraskiestose išmetamosiose dujose |
| qm
  Cf | (1) | kg/s | Į variklį patenkantis anglies masės srautas |
| qm
  Cp | (1) | kg/s | Anglies masės srautas dalies srauto skiedimo sistemoje |
| qm
  dew | (1) | kg/s | Praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms |
| qm
  dw | (1) | kg/s | Skiedimo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui |
| qm
  edf | (1) | kg/s | Lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms |
| qm
  ew | (1) | kg/s | Išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms |
| qm
  ex | (1) | kg/s | Iš skiedimo tunelio ištraukiamo ėminio masės srautas |
| qm
  f | (1) | kg/s | Degalų masės srautas |
| qm
  p | (1) | kg/s | Į dalies srauto skiedimo sistemą patenkantis išmetamųjų dujų ėminio srautas |
| qV | ̇ | m3/s | Tūrio srautas |
| q
  V
  CVS | (1) | m3/s | CVS tūrio srautas |
| q
  V
  s | (1) | dm3/min | Išmetamųjų dujų analizatoriaus sistemos srautas |
| q
  V
  t | (1) | cm3/min | Pėdsakinių dujų srautas |
| ρ | ρ | kg/m3 | Masės tankis |
| ρ
  e | | kg/m3 | Išmetamųjų dujų tankis |
| | r | — | Slėgio verčių santykis |
| r
  d | DR | — | Skiedimo santykis (2) |
| | Ra | μm | Vidutinis paviršiaus šiurkštis |
| RH | | proc. | Santykinis drėgnis |
| r
  D | β | m/m | Skersmens verčių santykis (CVS sistemos) |
| r
  p | | — | SSV slėgio santykis |
| Re | Re# | — | Reinoldso skaičius |
| | S | K | Suterlendo konstanta |
| σ | σ | — | Standartinis nuokrypis |
| T | T | °C | Temperatūra |
| | T | Nm | Variklio sukimo momentas |
| T
  a | | K | Absoliučioji temperatūra |
| t | t | s | Laikas |
| Δt | Δt | s | Laiko tarpsnis |
| u | | — | Dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio verčių santykis |
| V | V | m3 | Tūris |
| qV | ̇ | m3/s | Tūrio srautas |
| V
  0 | | m3/r | Vienu PDP sūkiu perpumpuojamas dujų tūris |
| W | W | kWh | Darbas |
| W
  act | W
  act | kWh | Faktinis ciklo darbas per atitinkamą bandymų ciklą |
| WF | WF | — | Svertinis koeficientas |
| w | w | g/g | Masės dalis |
| | | mol/mol | Pagal srautą nustatyta svertinė vidutinė koncentracija |
| X
  0 | K
  s | sūkiai per sekundę | PDP kalibravimo funkcija |
| | y | — | Bendrasis kintamasis |
| | | | Aritmetinis vidurkis |
| | Z | — | Spūdos faktorius |

2 skirsnis

3 skirsnis

Mato vienetas

Dydis

A

m2

Plotas

At

m2

Venturio tūtos skerspjūvio plotas

b, D
  0

a
  0

t.b.n. (3)

Regresijos kreivės atkarpa y ašyje

A/F
  st

—

Stechiometrinis oro ir degalų santykis

C

—

Koeficientas

C
  d

C
  d

—

Ištekėjimo koeficientas

C
  f

—

Srauto koeficientas

c

x

ppm, tūrio proc.

Koncentracija / molinė dalis (μmol/mol = ppm)

c
  d

(1)

ppm, tūrio proc.

Sausų dujų koncentracija

c
  w

(1)

ppm, tūrio proc.

Drėgnų dujų koncentracija

cb

(1)

ppm, tūrio proc.

Foninė koncentracija

D

x
  dil

—

Skiedimo koeficientas (2)

D
  0

m3/sūk.

PDP kalibravimo atkarpa

d

d

m

Skersmuo

d
  V

m

Venturio tūtos skersmuo

e

e

g/kWh

Su stabdymu susijusi sąlyga

e
  gas

e
  gas

g/kWh

Išmetamųjų dujinių komponentų savitoji masė

e
  PM

e
  PM

g/kWh

Išmetamųjų kietųjų dalelių savitoji masė

E

1 – PF

proc.

Keitimo veiksmingumas (PF = penetracijos frakcija)

F
  s

—

Stechiometrinis koeficientas

ƒ

Hz

Dažnis

f
  c

—

Anglies koeficientas

γ

—

Savitosios šilumos verčių santykis

H

g/kg

Absoliutus drėgnis

K

—

Pataisos faktorius

K
  V

Formula

CFV kalibravimo funkcija

k
  f

m3/kg degalų

Savitasis degalų koeficientas

k
  h

—

NOx drėgnio pataisos faktorius dyzeliniams varikliams

k
  Dr

k
  Dr

—

Mažinamasis koregavimo koeficientas

k
  r

k
  r

—

Multiplikacinis regeneravimo koeficientas

k
  Ur

k
  Ur

—

Didinamasis koregavimo koeficientas

k
  w,a

—

Įsiurbiamo oro drėgnio pataisos faktorius

k
  w,d

—

Skiedimo oro drėgnio pataisos faktorius

k
  w,e

—

Praskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos faktorius

k
  w,r

—

Nepraskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos faktorius

μ

μ

kg/(m·s)

Dinaminė klampa

M

M

g/mol

Molinė masė (3)

M
  a

(1)

g/mol

Įsiurbiamo oro molinė masė

M
  e

v

g/mol

Išmetamųjų dujų molinė masė

M
  gas

M
  gas

g/mol

Dujinių komponentų molinė masė

m

m

kg

Masė

m

a
  1

t.b.n. (3)

Regresijos kreivės statumas

ν

m2/s

Kinematinė klampa

m
  d

v

kg

Per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio skiedimo oro masė

m
  ed

(1)

kg

Bendra praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą

m
  edf

(1)

kg

Lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą

m
  ew

(1)

kg

Bendra išmetamųjų dujų masė per ciklą

m
  f

(1)

mg

Surinktų kietųjų dalelių ėminio masė

m
  f,d

(1)

mg

Surinktų kietųjų dalelių skiedimo ore masė

m
  gas

m
  gas

g

Dujinių išmetamųjų teršalų masė per bandymų ciklą

m
  PM

m
  PM

g

Išmetamųjų kietųjų dalelių masė per bandymų ciklą

m
  se

(1)

kg

Išmetamųjų dujų ėminio masė per bandymų ciklą

m
  sed

(1)

kg

Skiedimo tuneliu tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė

m
  sep

(1)

kg

Per kietųjų dalelių surinkimo filtrus tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė

m
  ssd

kg

Antrinio skiedimo oro masė

N

—

Bendras eilių skaičius

n

mol

Medžiagos kiekis

ṅ

mol/s

Medžiagos kiekio srautas

n

f
  n

min-1

Variklio sūkių dažnis

n
  p

r/s

PDP siurblio sūkių dažnis

P

P

kW

Galia

p

p

kPa

Slėgis

p
  a

kPa

Sauso oro atmosferos slėgis

p
  b

kPa

Bendras atmosferos slėgis

p
  d

kPa

Skiedimo oro sočiųjų garų slėgis

p
  p

p
  abs

kPa

Absoliutusis slėgis

p
  r

p
  H2O

kPa

Vandens garų slėgis

p
  s

kPa

Sauso oro atmosferos slėgis

1 – E

PF

proc.

Penetracijos frakcija

qm

ṁ

kg/s

Masės srautas

qm
  ad

ṁ
   (1)

kg/s

Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas sausam orui

qm
  aw

(1)

kg/s

Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui

qm
  Ce

(1)

kg/s

Anglies masės srautas nepraskiestose išmetamosiose dujose

qm
  Cf

(1)

kg/s

Į variklį patenkantis anglies masės srautas

qm
  Cp

(1)

kg/s

Anglies masės srautas dalies srauto skiedimo sistemoje

qm
  dew

(1)

kg/s

Praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms

qm
  dw

(1)

kg/s

Skiedimo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui

qm
  edf

(1)

kg/s

Lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms

qm
  ew

(1)

kg/s

Išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms

qm
  ex

(1)

kg/s

Iš skiedimo tunelio ištraukiamo ėminio masės srautas

qm
  f

(1)

kg/s

Degalų masės srautas

qm
  p

(1)

kg/s

Į dalies srauto skiedimo sistemą patenkantis išmetamųjų dujų ėminio srautas

qV

̇

m3/s

Tūrio srautas

q
  V
  CVS

(1)

m3/s

CVS tūrio srautas

q
  V
  s

(1)

dm3/min

Išmetamųjų dujų analizatoriaus sistemos srautas

q
  V
  t

(1)

cm3/min

Pėdsakinių dujų srautas

ρ

ρ

kg/m3

Masės tankis

ρ
  e

kg/m3

Išmetamųjų dujų tankis

r

—

Slėgio verčių santykis

r
  d

DR

—

Skiedimo santykis (2)

Ra

μm

Vidutinis paviršiaus šiurkštis

RH

proc.

Santykinis drėgnis

r
  D

β

m/m

Skersmens verčių santykis (CVS sistemos)

r
  p

—

SSV slėgio santykis

Re

Re#

—

Reinoldso skaičius

S

K

Suterlendo konstanta

σ

σ

—

Standartinis nuokrypis

T

T

°C

Temperatūra

T

Nm

Variklio sukimo momentas

T
  a

K

Absoliučioji temperatūra

t

t

s

Laikas

Δt

Δt

s

Laiko tarpsnis

u

—

Dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio verčių santykis

V

V

m3

Tūris

qV

̇

m3/s

Tūrio srautas

V
  0

m3/r

Vienu PDP sūkiu perpumpuojamas dujų tūris

W

W

kWh

Darbas

W
  act

W
  act

kWh

Faktinis ciklo darbas per atitinkamą bandymų ciklą

WF

WF

—

Svertinis koeficientas

w

w

g/g

Masės dalis

Formula

mol/mol

Pagal srautą nustatyta svertinė vidutinė koncentracija

X
  0

K
  s

sūkiai per sekundę

PDP kalibravimo funkcija

y

—

Bendrasis kintamasis

Formula

Formula

Aritmetinis vidurkis

Z

—

Spūdos faktorius

1.2.   Apatiniai indeksai

| 2 skirsnis (4) | 3 skirsnis | Dydis |
| --- | --- | --- |
| act | act | Faktinis kiekis |
| i | | Akimirkinis matavimas (pvz., 1 Hz) |
| | i | Eilės narys |

2 skirsnis (4)

3 skirsnis

Dydis

act

act

Faktinis kiekis

i

Akimirkinis matavimas (pvz., 1 Hz)

i

Eilės narys

1.3.   Cheminių komponentų simboliai ir santrumpos (taip pat naudojami kaip apatiniai indeksai)

| 2 skirsnis | 3 skirsnis | Dydis |
| --- | --- | --- |
| Ar | Ar | Argonas |
| C1 | C1 | 1 anglies atomą turinčio angliavandenilio kiekiui lygiavertis angliavandenilio kiekis |
| CH4 | CH4 | Metanas |
| C2H6 | C2H6 | Etanas |
| C3H8 | C3H8 | Propanas |
| CO | CO | Anglies monoksidas |
| CO2 | CO2 | Anglies dioksidas |
| | H | Atominis vandenilis |
| | H2 | Molekulinis vandenilis |
| HC | HC | Angliavandenilis |
| H2O | H2O | Vanduo |
| | He | Helis |
| | N | Atominis azotas |
| | N2 | Molekulinis azotas |
| NOx | NOx | Azoto oksidai |
| NO | NO | Azoto monoksidas |
| NO2 | NO2 | Azoto dioksidas |
| | O | Atominis deguonis |
| PM | PM | Kietosios dalelės |
| S | S | Siera |

2 skirsnis

3 skirsnis

Dydis

Ar

Ar

Argonas

C1

C1

1 anglies atomą turinčio angliavandenilio kiekiui lygiavertis angliavandenilio kiekis

CH4

CH4

Metanas

C2H6

C2H6

Etanas

C3H8

C3H8

Propanas

CO

CO

Anglies monoksidas

CO2

CO2

Anglies dioksidas

H

Atominis vandenilis

H2

Molekulinis vandenilis

HC

HC

Angliavandenilis

H2O

H2O

Vanduo

He

Helis

N

Atominis azotas

N2

Molekulinis azotas

NOx

NOx

Azoto oksidai

NO

NO

Azoto monoksidas

NO2

NO2

Azoto dioksidas

O

Atominis deguonis

PM

PM

Kietosios dalelės

S

S

Siera

1.4.   Degalų sudėties simboliai ir santrumpos

| 2 skirsnis (5) | 3 skirsnis (6) | Dydis |
| --- | --- | --- |
| w
  C
   (8) | w
  C
   (8) | Anglies kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės] |
| w
  H | w
  H | Vandenilio kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės] |
| w
  N | w
  N | Azoto kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės] |
| w
  O | w
  O | Deguonies kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės] |
| w
  S | w
  S | Sieros kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės] |
| α | α | Atominio vandenilio ir anglies santykis (H/C) |
| ε | β | Atominio deguonies ir anglies santykis (O/C) (7) |
| γ | γ | Atominės sieros ir anglies santykis (S/C) |
| δ | δ | Atominio azoto ir anglies santykis (N/C) |

2 skirsnis (5)

3 skirsnis (6)

Dydis

w
  C
   (8)

w
  C
   (8)

Anglies kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės]

w
  H

w
  H

Vandenilio kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės]

w
  N

w
  N

Azoto kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės]

w
  O

w
  O

Deguonies kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės]

w
  S

w
  S

Sieros kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės]

α

α

Atominio vandenilio ir anglies santykis (H/C)

ε

β

Atominio deguonies ir anglies santykis (O/C) (7)

γ

γ

Atominės sieros ir anglies santykis (S/C)

δ

δ

Atominio azoto ir anglies santykis (N/C)

2.   Mase pagrįstas išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

2.1.   Nepraskiesti dujiniai išmetamieji teršalai

2.1.1.   Diskrečiojo režimo NRSC bandymai

Dujinių išmetamųjų teršalų srautas qm

  gas,

  i
  [g per val.] taikant kiekvieną pastovios būsenos bandymo režimą i apskaičiuojamas dujinių išmetamųjų teršalų koncentraciją dauginant iš atitinkamo srauto:

| | (7-1) |
| --- | --- |

Formula

(7-1)

čia:

| k | = | 1, jei cgasr,w,i išreikšta [ppm] ir k = 10 000, jei cgasr,w,i išreikšta [proc. tūrio]; |
| --- | --- | --- |
| k
  h | = | NOx pataisos faktorius [–], taikomas apskaičiuojant išmetamą NOx kiekį (žr. 2.1.4 punktą); |
| u
  gas | = | savitasis komponento koeficientas arba dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio verčių santykis [–]; |
| qm

  ew,

  i | = | išmetamųjų dujų masės srautas, taikant režimą i, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| c
  gas,

  i | = | išmetamųjų teršalų koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, taikant režimą i, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm arba proc. tūrio]. |

k

=

1, jei cgasr,w,i išreikšta [ppm] ir k = 10 000, jei cgasr,w,i išreikšta [proc. tūrio];

k
  h

=

NOx pataisos faktorius [–], taikomas apskaičiuojant išmetamą NOx kiekį (žr. 2.1.4 punktą);

u
  gas

=

savitasis komponento koeficientas arba dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio verčių santykis [–];

qm

  ew,

  i

=

išmetamųjų dujų masės srautas, taikant režimą i, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

c
  gas,

  i

=

išmetamųjų teršalų koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, taikant režimą i, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm arba proc. tūrio].

2.1.2.   Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklai ir RMC bandymai

Bendroji per bandymą išmetamų dujinių teršalų masė m
  gas [g per bandymą] apskaičiuojama pagal laiką sugretintas akimirkines koncentracijos vertes padauginant iš išmetamųjų dujų srauto verčių ir integruojant per bandymų ciklą pagal 7-2 lygtį:

| | (7-2) |
| --- | --- |

Formula

(7-2)

čia:

| ƒ | = | duomenų rinkimo dažnis [Hz]; |
| --- | --- | --- |
| k
  h | = | NOx pataisos faktorius [–], taikomas tik apskaičiuojant išmetamą NOx kiekį; |
| k | = | 1, jei cgasr,w,i išreikšta [ppm] ir k = 10 000, jei cgasr,w,

  i
  išreikšta [proc. tūrio]; |
| u
  gas | = | savitasis komponento koeficientas [–] (žr. 2.1.5. punktą); |
| N | = | matavimų skaičius [–]; |
| qm

  ew,

  i | = | akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| c
  gas,

  i | = | akimirkinė išmetamųjų teršalų koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm arba proc. tūrio]. |

ƒ

=

duomenų rinkimo dažnis [Hz];

k
  h

=

NOx pataisos faktorius [–], taikomas tik apskaičiuojant išmetamą NOx kiekį;

k

=

1, jei cgasr,w,i išreikšta [ppm] ir k = 10 000, jei cgasr,w,

  i
  išreikšta [proc. tūrio];

u
  gas

=

savitasis komponento koeficientas [–] (žr. 2.1.5. punktą);

N

=

matavimų skaičius [–];

qm

  ew,

  i

=

akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

c
  gas,

  i

=

akimirkinė išmetamųjų teršalų koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm arba proc. tūrio].

2.1.3.   Koncentracijos perskaičiavimas dėl drėgnio

Jeigu matuojamas sausų išmetamųjų teršalų kiekis, išmatuota sausų dujų koncentracija cd
  perskaičiuojama į drėgnų dujų koncentraciją cw
  pagal 7-3 lygtį:

| | (7-3) |
| --- | --- |

Formula

(7-3)

čia:

| k
  w | = | perskaičiavimo pagal drėgnį koeficientas [–]; |
| --- | --- | --- |
| c
  d | = | išmetamųjų dujų koncentracija, skaičiuojama sausoms dujoms [ppm arba proc. tūrio]. |

k
  w

=

perskaičiavimo pagal drėgnį koeficientas [–];

c
  d

=

išmetamųjų dujų koncentracija, skaičiuojama sausoms dujoms [ppm arba proc. tūrio].

Jei degalai sudega visiškai, nepraskiestų išmetamųjų dujų perskaičiavimo pagal drėgnį koeficientas žymimas kw,a [–] ir apskaičiuojamas pagal 7-4 lygtį:

| | (7-4) |
| --- | --- |

Formula

(7-4)

čia:

| H
  a | = | įsiurbiamo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro]; |
| --- | --- | --- |
| qm

  f,

  i | = | akimirkinis degalų srautas [kg/s]; |
| qm

  ad,

  i | = | akimirkinis sauso įsiurbiamo oro srautas [kg/s]; |
| p
  r | = | vandens slėgis už aušintuvo [kPa]; |
| p
  b | = | bendras atmosferos slėgis [kPa]; |
| w
  H | = | vandenilio kiekis degaluose [masės proc.]; |
| k
  f | = | papildomas degimo tūris [m3/kg degalų] |

H
  a

=

įsiurbiamo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro];

qm

  f,

  i

=

akimirkinis degalų srautas [kg/s];

qm

  ad,

  i

=

akimirkinis sauso įsiurbiamo oro srautas [kg/s];

p
  r

=

vandens slėgis už aušintuvo [kPa];

p
  b

=

bendras atmosferos slėgis [kPa];

w
  H

=

vandenilio kiekis degaluose [masės proc.];

k
  f

=

papildomas degimo tūris [m3/kg degalų]

su:

| | (7-5) |
| --- | --- |

Formula

(7-5)

čia:

| w
  H | = | vandenilio kiekis degaluose [masės proc.]; |
| --- | --- | --- |
| w
  N | = | azoto kiekis degaluose [masės proc.]; |
| w
  O | = | deguonies kiekis degaluose [masės proc.]. |

w
  H

=

vandenilio kiekis degaluose [masės proc.];

w
  N

=

azoto kiekis degaluose [masės proc.];

w
  O

=

deguonies kiekis degaluose [masės proc.].

7-4 lygtyje dėl santykio p
  r/p
  b galima daryti prielaidą:

| | (7-6) |
| --- | --- |

Formula

(7-6)

Jei degalai sudega iš dalies (prisodrinti degalų ir oro mišiniai), taip pat atliekant teršalų išmetimo bandymus be tiesioginio oro srauto matavimo, pirmenybė teikiama antrajam kw,a
  apskaičiavimo metodui:

| | (7-7) |
| --- | --- |

Formula

(7-7)

čia:

| c
  CO2 | = | CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama sausoms dujoms [proc. tūrio]; |
| --- | --- | --- |
| c
  CO | = | CO koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama sausoms dujoms [ppm]; |
| p
  r | = | vandens slėgis už aušintuvo [kPa]; |
| p
  b | = | bendras atmosferos slėgis [kPa]; |
| α | = | molinis vandenilio ir anglies santykis [–]; |
| k
  w1 | = | įsiurbiamo oro drėgnis [–]. |

c
  CO2

=

CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama sausoms dujoms [proc. tūrio];

c
  CO

=

CO koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama sausoms dujoms [ppm];

p
  r

=

vandens slėgis už aušintuvo [kPa];

p
  b

=

bendras atmosferos slėgis [kPa];

α

=

molinis vandenilio ir anglies santykis [–];

k
  w1

=

įsiurbiamo oro drėgnis [–].

| | (7-8) |
| --- | --- |

Formula

(7-8)

2.1.4.   NOx kiekio pataisa dėl drėgnio ir temperatūros

Kadangi NOx išmetimas priklauso nuo aplinkos oro sąlygų, NOx koncentracijai, atsižvelgiant į aplinkos oro temperatūrą ir drėgnį, taikomi koeficientai kh,D arba kh,G [–], gauti pagal 7-9 ir 7-10 lygtis. Šie koeficientai taikomi, kai drėgnio intervalas yra 0–25 g H2O/kg sauso oro.

| a) | Slėginio uždegimo variklių | (7-9) |
| --- | --- | --- |

a)

Slėginio uždegimo variklių

Formula

(7-9)

| b) | Kibirkštinio uždegimo variklių






  kh.G = 0,6272 + 44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 × Ha
  2 | (7-10) |
| --- | --- | --- |

b)

Kibirkštinio uždegimo variklių

kh.G = 0,6272 + 44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 × Ha
  2

(7-10)

čia:

| H
  a | = | įsiurbiamo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro]. |
| --- | --- | --- |

H
  a

=

įsiurbiamo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro].

2.1.5.   Savitasis komponento koeficientas u

2.1.5.1. ir 2.1.5.2. punktuose aprašytos dvi apskaičiavimo procedūros. 2.1.5.1 punkte aprašyta metodika yra paprastesnė, nes komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykiui naudojamos lentelinės u vertės. 2.1.5.2 punkto metodika leidžia tiksliau nustatyti degalų savybes, kurios skiriasi nuo VIII priedo specifikacijų, tačiau būtina pirminė degalų sudėties analizė.

2.1.5.1.   Lentelinės vertės

Taikant 2.1.5.2 punkte pateiktoms lygtims tam tikrus supaprastinimus (prielaida dėl λvertės ir dėl įsiurbiamo oro sąlygų, nurodytų 7.1 lentelėje) gautos u
  gas vertės pateikiamos 7.1 lentelėje.

7.1 lentelė

Nepraskiestų išmetamųjų dujų u ir komponentų tankio vertės (kai išmetamųjų teršalų koncentracija išreiškiama ppm)

| Degalai | re | | | Dujos | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | rgas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas
   (2) | | | |
| Dyzelinas (ne keliais judantiems mechanizmams skirtas gazolis) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Specialiems slėginio uždegimo varikliams skirtas etanolis
  (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Gamtinės dujos / biometanas (3) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (4) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propanas | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butanas | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| Suskystintos naftos dujos (5) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Benzinas (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanolis
  (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Degalai

re

Dujos

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

rgas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (2)

Dyzelinas (ne keliais judantiems mechanizmams skirtas gazolis)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Specialiems slėginio uždegimo varikliams skirtas etanolis

(ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

Gamtinės dujos / biometanas (3)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (4)

0,001551

0,001128

0,000565

Propanas

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butanas

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

Suskystintos naftos dujos (5)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Benzinas (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanolis

(E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

2.1.5.2.   Apskaičiuotosios vertės

Savitasis komponento koeficientas ugas,i
  gali būti apskaičiuotas pagal komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykį arba, kaip alternatyva, pagal atitinkamą molinių masių santykį [7-11 arba 7-12 lygtis]:

| | (7-11) |
| --- | --- |

Formula

(7-11)

arba

| | (7-12) |
| --- | --- |

Formula

(7-12)

čia:

| M
  gas | = | dujų komponento molinė masė [g/mol]; |
| --- | --- | --- |
| M
  e,

  i | = | akimirkinė drėgnų nepraskiestų išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol]; |
| ρ
  gas | = | dujų komponento tankis [kg/m3]; |
| ρ
  e,i | = | akimirkinis drėgnų nepraskiestų išmetamųjų dujų tankis [kg/m3]. |

M
  gas

=

dujų komponento molinė masė [g/mol];

M
  e,

  i

=

akimirkinė drėgnų nepraskiestų išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol];

ρ
  gas

=

dujų komponento tankis [kg/m3];

ρ
  e,i

=

akimirkinis drėgnų nepraskiestų išmetamųjų dujų tankis [kg/m3].

Išmetamųjų dujų molinė masė M
  e,i išvedama bendrajai degalų sudėčiai CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  darant prielaidą, kad degalai sudega visiškai, ir apskaičiuojama pagal 7-13 lygtį:

Formula

(7-13)

čia:

| qm

  f,

  i | = | akimirkinis degalų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| --- | --- | --- |
| qm

  aw,

  i | = | akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| α | = | molinis vandenilio ir anglies santykis [–]; |
| δ | = | molinis azoto ir anglies santykis [–]; |
| ε | = | molinis deguonies ir anglies santykis [–]; |
| γ | = | atominės sieros ir anglies santykis [–]; |
| H
  a | = | įsiurbiamo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro]; |
| M
  a | = | sauso įsiurbiamo oro molekulinė masė (28,965 g/mol). |

qm

  f,

  i

=

akimirkinis degalų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

qm

  aw,

  i

=

akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

α

=

molinis vandenilio ir anglies santykis [–];

δ

=

molinis azoto ir anglies santykis [–];

ε

=

molinis deguonies ir anglies santykis [–];

γ

=

atominės sieros ir anglies santykis [–];

H
  a

=

įsiurbiamo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro];

M
  a

=

sauso įsiurbiamo oro molekulinė masė (28,965 g/mol).

Akimirkinis nepraskiestų išmetamųjų dujų tankis r
  e,

  i
  [kg/m3] apskaičiuojamas pagal 7-14 lygtį:

| | (7-14) |
| --- | --- |

Formula

(7-14)

čia:

| qm

  f,

  i | = | akimirkinis degalų masės srautas [kg/s]; |
| --- | --- | --- |
| qm

  ad,

  i | = | akimirkinis sauso įsiurbiamo oro masės srautas [kg/s]; |
| H
  a | = | įsiurbiamo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro]; |
| k
  f | = | papildomas degimo tūris [m3/kg degalų] [žr. 7-5 lygtį]. |

qm

  f,

  i

=

akimirkinis degalų masės srautas [kg/s];

qm

  ad,

  i

=

akimirkinis sauso įsiurbiamo oro masės srautas [kg/s];

H
  a

=

įsiurbiamo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro];

k
  f

=

papildomas degimo tūris [m3/kg degalų] [žr. 7-5 lygtį].

2.1.6.   Išmetamųjų dujų masės srautas

2.1.6.1.   Oro ir degalų srauto matavimo metodas

Taikant šį metodą oro srautas ir degalų srautas turi būti matuojami tinkamais srautmačiais. Akimirkinis išmetamųjų dujų srautas qm

  ew,

  i
  [kg/s] apskaičiuojamas pagal 7-15 lygtį:

| qm

  ew,

  i
  = qm

  aw,

  i
  - qm

  f,

  i | (7-15) |
| --- | --- |

qm

  ew,

  i
  = qm

  aw,

  i
  - qm

  f,

  i

(7-15)

čia:

| qm

  aw,

  i | = | akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas [kg/s]; |
| --- | --- | --- |
| qm

  f,

  i | = | akimirkinis degalų masės srautas [kg/s]; |

qm

  aw,

  i

=

akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas [kg/s];

qm

  f,

  i

=

akimirkinis degalų masės srautas [kg/s];

2.1.6.2.   Pėdsakinių dujų matavimo metodas

Pagal šį metodą matuojama pėdsakinių dujų koncentracija išmetamosiose dujose. Akimirkinis išmetamųjų dujų srautas q
  mew,i [kg/s] apskaičiuojamas pagal 7-16 lygtį:

| | (7-16) |
| --- | --- |

Formula

(7-16)

čia:

| qV

  t | = | pėdsakinių dujų srautas [m3/s]; |
| --- | --- | --- |
| c
  mix,

  i | = | akimirkinė pėdsakinių dujų koncentracija po sumaišymo [ppm]; |
| r
  e | = | nepraskiestų išmetamųjų dujų tankis [kg/m3]; |
| c
  b | = | pėdsakinių dujų foninė koncentracija įsiurbiamame ore [ppm]. |

qV

  t

=

pėdsakinių dujų srautas [m3/s];

c
  mix,

  i

=

akimirkinė pėdsakinių dujų koncentracija po sumaišymo [ppm];

r
  e

=

nepraskiestų išmetamųjų dujų tankis [kg/m3];

c
  b

=

pėdsakinių dujų foninė koncentracija įsiurbiamame ore [ppm].

Pėdsakinių dujų foninė koncentracija cb
  gali būti nustatyta suvidurkinant foninę koncentraciją, išmatuotą iš karto prieš bandymą ir po jo. Jeigu foninė koncentracija sudaro mažiau kaip 1 proc. pėdsakinių dujų koncentracijos po sumaišymo c
  mix,

  i
  , esant didžiausiam išmetamųjų dujų srautui, į foninę koncentraciją galima neatsižvelgti.

2.1.6.3.   Oro srauto ir oro bei degalų santykio matavimo metodas

Pagal šį metodą apskaičiuojama išmetamųjų dujų masė pagal oro srautą ir oro bei degalų santykį. Akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas q
  mew,

  i
  [kg/s] apskaičiuojamas pagal 7-17 lygtį:

| | (7-17) |
| --- | --- |

Formula

(7-17)

su:

| | (7-18) |
| --- | --- |
| | (7-19) |

Formula

(7-18)

Formula

(7-19)

čia:

| qm

  aw,

  i | = | drėgno įsiurbiamo oro masės srautas [kg/s]; |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | = | stechiometrinis oro ir degalų santykis [–]; |
| li | = | akimirkinis oro pertekliaus santykis [–]; |
| c
  COd | = | CO koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama sausoms dujoms [ppm]; |
| c
  CO2d | = | CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama sausoms dujoms [proc. tūrio]; |
| c
  HCw | = | HC koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm C1]; |
| α | = | molinis vandenilio ir anglies santykis [–]; |
| δ | = | molinis azoto ir anglies santykis [–]; |
| ε | = | molinis deguonies ir anglies santykis [–]; |
| γ | = | atominės sieros ir anglies santykis [–]; |

qm

  aw,

  i

=

drėgno įsiurbiamo oro masės srautas [kg/s];

A/F
  st

=

stechiometrinis oro ir degalų santykis [–];

li

=

akimirkinis oro pertekliaus santykis [–];

c
  COd

=

CO koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama sausoms dujoms [ppm];

c
  CO2d

=

CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama sausoms dujoms [proc. tūrio];

c
  HCw

=

HC koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm C1];

α

=

molinis vandenilio ir anglies santykis [–];

δ

=

molinis azoto ir anglies santykis [–];

ε

=

molinis deguonies ir anglies santykis [–];

γ

=

atominės sieros ir anglies santykis [–];

2.1.6.4.   Anglies balanso metodas, 1 veiksmo procedūra

Siekiant apskaičiuoti drėgnų išmetamųjų dujų masės srautą qm

  ew,

  i
  [kg/s], gali būti taikoma 7-20 lygtyje nustatyta 1 veiksmo formulė:

| | (7-20) |
| --- | --- |

Formula

(7-20)

anglies koeficientas fc
  [–] gaunamas taip:

| | (7-21) |
| --- | --- |

Formula

(7-21)

čia:

| qm

  f,

  i | = | akimirkinis degalų masės srautas [kg/s]; |
| --- | --- | --- |
| w
  C | = | anglies kiekis degaluose [proc. masės]; |
| H
  a | = | įsiurbiamo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro]; |
| k
  fd | = | papildomas degimo tūris, skaičiuojamas sausoms dujoms [m3/kg degalų]; |
| c
  CO2d | = | sauso CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [proc.]; |
| c
  CO2d,a | = | sauso CO2 koncentracija aplinkos ore [proc.]; |
| c
  COd | = | sauso CO koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [ppm]; |
| c
  HCw | = | drėgnų CO koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [ppm] |

qm

  f,

  i

=

akimirkinis degalų masės srautas [kg/s];

w
  C

=

anglies kiekis degaluose [proc. masės];

H
  a

=

įsiurbiamo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro];

k
  fd

=

papildomas degimo tūris, skaičiuojamas sausoms dujoms [m3/kg degalų];

c
  CO2d

=

sauso CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [proc.];

c
  CO2d,a

=

sauso CO2 koncentracija aplinkos ore [proc.];

c
  COd

=

sauso CO koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [ppm];

c
  HCw

=

drėgnų CO koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [ppm]

ir koeficientas k
  fd [m3/kg degalų] pagal 7-22 lygtį apskaičiuojamas sausoms dujoms, dėl degimo susidariusį vandenį atimant iš k
  f:

| k
  fd = k
  f – 0,11118 · w
  H | (7-22) |
| --- | --- |

k
  fd = k
  f – 0,11118 · w
  H

(7-22)

čia:

| k
  f | = | savitasis degalų koeficientas, gautas pagal 7-5 lygtį [m3/kg degalų]; |
| --- | --- | --- |
| w
  H | = | vandenilio kiekis degaluose [masės proc.]. |

k
  f

=

savitasis degalų koeficientas, gautas pagal 7-5 lygtį [m3/kg degalų];

w
  H

=

vandenilio kiekis degaluose [masės proc.].

2.2.   Praskiesti dujiniai išmetamieji teršalai

2.2.1.   Dujinių išmetamųjų teršalų masė

Išmetamųjų dujų masės srautas matuojamas pastovaus tūrio ėminių ėmimo (CVS) sistema, kurioje gali būti naudojamas tūrinis siurblys (PDP), kritinio tekėjimo Venturio vamzdis (CFV) arba ikigarsinis Venturio vamzdis (SSV).

Jeigu tai sistemos, kuriose masės srautas yra pastovus (t. y. su šilumokaičiu), teršalų masė mgas
  [g per bandymą] nustatoma pagal 7-23 lygtį:

| m
  gas = k
  h · k · u
  gas · c
  gas · m
  ed | (7-23) |
| --- | --- |

m
  gas = k
  h · k · u
  gas · c
  gas · m
  ed

(7-23)

čia:

| | u
  gas = išmetamųjų dujų komponento tankio ir oro tankio santykis, nurodytas 7.2 lentelėje arba apskaičiuotas pagal 7-34 lygtį [–]; |
| --- | --- |

u
  gas = išmetamųjų dujų komponento tankio ir oro tankio santykis, nurodytas 7.2 lentelėje arba apskaičiuotas pagal 7-34 lygtį [–];

| | c
  gas = vidutinė pataisytoji foninė komponento koncentracija, skaičiuojama drėgnoms dujoms [atitinkamai ppm arba proc. tūrio]; |
| --- | --- |

c
  gas = vidutinė pataisytoji foninė komponento koncentracija, skaičiuojama drėgnoms dujoms [atitinkamai ppm arba proc. tūrio];

| | k
  h = NOx pataisos faktorius [–], taikomas tik apskaičiuojant išmetamą NOx kiekį; |
| --- | --- |

k
  h = NOx pataisos faktorius [–], taikomas tik apskaičiuojant išmetamą NOx kiekį;

| | k = 1, jei c
  gasr,w,

  i
  išreikšta [ppm], k = 10 000, jei c
  gasr,w,

  i
  išreikšta [proc. tūrio]; |
| --- | --- |

k = 1, jei c
  gasr,w,

  i
  išreikšta [ppm], k = 10 000, jei c
  gasr,w,

  i
  išreikšta [proc. tūrio];

| | m
  ed = bendroji praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą [kg per bandymą]. |
| --- | --- |

m
  ed = bendroji praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą [kg per bandymą].

Jeigu tai sistemos, turinčios srauto kompensavimo funkciją (be šilumokaičio), teršalų masė m
  gas [g per bandymą] nustatoma apskaičiuojant akimirkines išmetamųjų teršalų masės vertes, jas integruojant ir taikant foninę pataisą pagal 7-24 lygtį:

| | (7-24) |
| --- | --- |

Formula

(7-24)

čia:

| c
  e | = | išmetamųjų teršalų koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm arba proc. tūrio]; |
| --- | --- | --- |
| c
  d | = | išmetamųjų teršalų koncentracija skiedimo ore, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm arba proc. tūrio]; |
| m
  ed,

  i | = | praskiestų išmetamųjų dujų masė per laiko tarpsnį i [kg]; |
| m
  ed | = | bendroji praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą [kg]; |
| u
  gas | = | 7.2. lentelėje pateikta vertė [–]. |
| D | = | skiedimo koeficientas [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–]; |
| k
  h | = | NOx pataisos faktorius [–], taikomas tik apskaičiuojant išmetamą NOx kiekį; |
| k | = | 1, jei c išreikšta [ppm], k = 10 000, jei c išreikšta [proc. tūrio]. |

c
  e

=

išmetamųjų teršalų koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm arba proc. tūrio];

c
  d

=

išmetamųjų teršalų koncentracija skiedimo ore, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm arba proc. tūrio];

m
  ed,

  i

=

praskiestų išmetamųjų dujų masė per laiko tarpsnį i [kg];

m
  ed

=

bendroji praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą [kg];

u
  gas

=

7.2. lentelėje pateikta vertė [–].

D

=

skiedimo koeficientas [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–];

k
  h

=

NOx pataisos faktorius [–], taikomas tik apskaičiuojant išmetamą NOx kiekį;

k

=

1, jei c išreikšta [ppm], k = 10 000, jei c išreikšta [proc. tūrio].

Koncentracijos vertės cgas
  , ce
  ir cd
  gali būti išmatuotos paėmus periodinį ėminį (į maišą, tačiau neleidžiama, jei tai NOx ir HC) arba suvidurkinus integruojamus nenutrūkstamus matavimus. m
  ed,

  i
  taip pat turi būti suvidurkintas integruojant per bandymų ciklą.

Reikiami dydžiai (c
  e, u
  gas ir m
  ed) apskaičiuojami taikant toliau nurodytas lygtis.

2.2.2.   Koncentracijos perskaičiavimas dėl drėgnio

Visos 2.21. punkte nustatytos išmatuotos sausų dujų koncentracijos vertės perskaičiuojamos drėgnoms dujoms taikant 7-3 lygtį.

2.2.2.1.   Praskiestos išmetamosios dujos

Sausų dujų koncentracijos vertės perskaičiuojamos drėgnoms dujoms taikant vieną iš dviejų 7-25 arba 7-26 lygčių:

| | (7-25) |
| --- | --- |

Formula

(7-25)

arba

| | (7-26) |
| --- | --- |

Formula

(7-26)

čia:

| α | = | molinis vandenilio ir anglies degaluose santykis [–]; |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2w | = | CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [proc. tūrio]; |
| c
  CO2d | = | CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama sausoms dujoms [proc. tūrio]; |

α

=

molinis vandenilio ir anglies degaluose santykis [–];

c
  CO2w

=

CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [proc. tūrio];

c
  CO2d

=

CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama sausoms dujoms [proc. tūrio];

Taikant drėgnio pataisos faktorių kw2
  , atsižvelgiama į vandens kiekį įsiurbiamame ore ir skiedimo ore; jis apskaičiuojamas pagal 7-27 lygtį:

| | (7-27) |
| --- | --- |

Formula

(7-27)

čia:

| H
  a | = | įsiurbiamo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro]; |
| --- | --- | --- |
| H
  d | = | skiedimo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro]; |
| D | = | skiedimo koeficientas [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–]. |

H
  a

=

įsiurbiamo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro];

H
  d

=

skiedimo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro];

D

=

skiedimo koeficientas [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–].

2.2.2.2.   Skiedimo koeficientas

Skiedimo koeficientas D [–] (būtinas foninei pataisai atlikti ir kw2
  apskaičiuoti) apskaičiuojamas pagal 7-28 lygtį:

| | (7-28) |
| --- | --- |

Formula

(7-28)

čia:

| F
  S | = | stechiometrinis koeficientas [–]; |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,e | = | CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [proc. tūrio]; |
| c
  HC,e | = | HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm C1]; |
| c
  CO,e | = | CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm]. |

F
  S

=

stechiometrinis koeficientas [–];

c
  CO2,e

=

CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [proc. tūrio];

c
  HC,e

=

HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm C1];

c
  CO,e

=

CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm].

Stechiometrinis koeficientas apskaičiuojamas pagal 7-29 lygtį:

| | (7-29) |
| --- | --- |

Formula

(7-29)

čia:

| α | = | molinis vandenilio ir anglies degaluose santykis [–]. |
| --- | --- | --- |

α

=

molinis vandenilio ir anglies degaluose santykis [–].

Kaip alternatyva, jei degalų sudėtis yra nežinoma, galima taikyti šiuos stechiometrinius koeficientus:

| | F
  S (dyzelinas) = 13,4; |
| --- | --- |

F
  S (dyzelinas) = 13,4;

| | FS
  (SND) = 11,6; |
| --- | --- |

FS
  (SND) = 11,6;

| | FS
  (GD) = 9,5; |
| --- | --- |

FS
  (GD) = 9,5;

| | FS
  (E10) = 13,3; |
| --- | --- |

FS
  (E10) = 13,3;

| | FS
  (E85) = 11,5. |
| --- | --- |

FS
  (E85) = 11,5.

Jeigu išmetamųjų dujų srautas matuojamas tiesiogiai, skiedimo koeficientas D [–] gali būti apskaičiuojamas pagal 7-30 lygtį:

| | (7-30) |
| --- | --- |

Formula

(7-30)

čia:

| | qV

  CVS = tūrinis praskiestų išmetamųjų dujų srautas [m3/s]; |
| --- | --- |

qV

  CVS = tūrinis praskiestų išmetamųjų dujų srautas [m3/s];

| | qV

  ew = tūrinis nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas [m3/s]. |
| --- | --- |

qV

  ew = tūrinis nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas [m3/s].

2.2.2.3.   Skiedimo oras

| k
  w,d = (1 – k
  w3) · 1,008 | (7-31) |
| --- | --- |

k
  w,d = (1 – k
  w3) · 1,008

(7-31)

su

| | (7-32) |
| --- | --- |

Formula

(7-32)

čia:

| H
  d | = | skiedimo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro]. |
| --- | --- | --- |

H
  d

=

skiedimo oro drėgnis [g H2O/kg sauso oro].

2.2.2.4.   Pataisytųjų foninės koncentracijos verčių nustatymas

Norint gauti grynąsias teršalų koncentracijos vertes, iš išmatuotų koncentracijos verčių atimama vidutinė foninė dujinių teršalų koncentracija skiedimo ore. Vidutinės foninės koncentracijos vertės gali būti nustatomos taikant ėminių ėmimo maišo metodą ar nenutrūkstamu matavimu ir integravimu. Naudojama 7-33 lygtis:

| | (7-33) |
| --- | --- |

Formula

(7-33)

čia:

| c
  gas | = | grynoji dujinių teršalų koncentracija [ppm arba proc. tūrio]; |
| --- | --- | --- |
| c
  gas,e | = | išmetamųjų teršalų koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm arba proc. tūrio]; |
| c
  d | = | išmetamųjų teršalų koncentracija skiedimo ore, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm arba proc. tūrio]; |
| D | = | skiedimo koeficientas [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–]. |

c
  gas

=

grynoji dujinių teršalų koncentracija [ppm arba proc. tūrio];

c
  gas,e

=

išmetamųjų teršalų koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm arba proc. tūrio];

c
  d

=

išmetamųjų teršalų koncentracija skiedimo ore, skaičiuojama drėgnoms dujoms [ppm arba proc. tūrio];

D

=

skiedimo koeficientas [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–].

2.2.3.   Savitasis komponento koeficientas u

Savitasis praskiestų dujų komponento koeficientas u
  gas gali būti apskaičiuotas taikant 7-34 lygtį arba paimtas iš 7.2. lentelės; tariama, kad 7.2. lentelėje praskiestų išmetamųjų dujų tankis lygus oro tankiui.

| | (7-34) |
| --- | --- |

Formula

(7-34)

čia:

| M
  gas | = | dujų komponento molinė masė [g/mol]; |
| --- | --- | --- |
| M
  d,w | = | praskiestų išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol]; |
| M
  da,w | = | skiedimo oro molinė masė [g/mol]; |
| M
  r,w | = | nepraskiestų išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol]; |
| D | = | skiedimo koeficientas [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–]. |

M
  gas

=

dujų komponento molinė masė [g/mol];

M
  d,w

=

praskiestų išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol];

M
  da,w

=

skiedimo oro molinė masė [g/mol];

M
  r,w

=

nepraskiestų išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol];

D

=

skiedimo koeficientas [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–].

7.2 lentelė

Praskiestų išmetamųjų dujų u vertės (kai išmetamųjų dujų koncentracija išreiškiama ppm) ir komponentų tankio vertės

| Degalai | re | | | Dujos | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | rgas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (9) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas
   (10) | | | |
| Dyzelinas (ne keliais judantiems mechanizmams skirtas gazolis) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Specialiems slėginio uždegimo varikliams skirtas etanolis (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Gamtinės dujos / biometanas (11) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (12) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propanas | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butanas | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| Suskystintos naftos dujos (13) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Benzinas (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanolis (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Degalai

re

Dujos

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

rgas [kg/m3]

2,053

1,250

(9)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (10)

Dyzelinas (ne keliais judantiems mechanizmams skirtas gazolis)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Specialiems slėginio uždegimo varikliams skirtas etanolis (ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

Gamtinės dujos / biometanas (11)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (12)

0,001551

0,001128

0,000565

Propanas

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butanas

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

Suskystintos naftos dujos (13)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Benzinas (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanolis (E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

2.2.4.   Išmetamųjų dujų masės srauto apskaičiavimas

2.2.4.1.   PDP-CVS sistema

Jeigu, naudojant šilumokaitį, praskiestų išmetamųjų dujų med
  temperatūra per ciklą svyruoja ne daugiau kaip ± 6 K, praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas per ciklą [kg per bandymą] apskaičiuojamas pagal 7-35 lygtį:

| | (7-35) |
| --- | --- |

Formula

(7-35)

čia:

| V
  0 | = | per vieną sūkį bandymo sąlygomis įsiurbtų dujų tūris [m3/sūk.]; |
| --- | --- | --- |
| n
  P | = | bendras siurblio sūkių skaičius per bandymą [sūkiai per bandymą]; |
| p
  p | = | absoliutusis slėgis siurblio įtekėjimo angoje [kPa]; |
| | = | vidutinė praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra siurblio įtekėjimo angoje [K]; |
| 1,293 kg/m3 | = | oro tankis esant 273,15 K ir 101,325 kPa. |

V
  0

=

per vieną sūkį bandymo sąlygomis įsiurbtų dujų tūris [m3/sūk.];

n
  P

=

bendras siurblio sūkių skaičius per bandymą [sūkiai per bandymą];

p
  p

=

absoliutusis slėgis siurblio įtekėjimo angoje [kPa];

Formula

=

vidutinė praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra siurblio įtekėjimo angoje [K];

1,293 kg/m3

=

oro tankis esant 273,15 K ir 101,325 kPa.

Jeigu naudojama sistema, turinti srauto kompensavimo funkciją (t. y. be šilumokaičio), praskiestų išmetamųjų dujų masė m
  ed,

  i
  [kg] per laiko tarpsnį apskaičiuojama pagal 7-36 lygtį:

| | (7-36) |
| --- | --- |

Formula

(7-36)

čia:

| V
  0 | = | per vieną sūkį bandymo sąlygomis įsiurbtų dujų tūris [m3/sūk.]; |
| --- | --- | --- |
| p
  p | = | absoliutusis slėgis siurblio įtekėjimo angoje [kPa]; |
| n
  P,

  i | = | bendras siurblio sūkių skaičius per laiko tarpsnį i [rev/Δt]; |
| | = | vidutinė praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra siurblio įtekėjimo angoje [K]; |
| 1,293 kg/m3 | = | oro tankis esant 273,15 K ir 101,325 kPa. |

V
  0

=

per vieną sūkį bandymo sąlygomis įsiurbtų dujų tūris [m3/sūk.];

p
  p

=

absoliutusis slėgis siurblio įtekėjimo angoje [kPa];

n
  P,

  i

=

bendras siurblio sūkių skaičius per laiko tarpsnį i [rev/Δt];

Formula

=

vidutinė praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra siurblio įtekėjimo angoje [K];

1,293 kg/m3

=

oro tankis esant 273,15 K ir 101,325 kPa.

2.2.4.2.   CFV-CVS sistema

Jeigu, naudojant šilumokaitį, praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra per ciklą svyruoja ne daugiau kaip ± 11 K, masės srautas per ciklą med
  [g per bandymą] apskaičiuojamas pagal 7-37 lygtį:

| | (7-37) |
| --- | --- |

Formula

(7-37)

čia:

| t | = | ciklo trukmė [s]; |
| --- | --- | --- |
| K
  V | = | kritinio tekėjimo Venturio vamzdžio kalibravimo koeficientas normaliosiomis sąlygomis |
| p
  p | = | absoliutusis slėgis Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [kPa]; |
| T | = | absoliučioji temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K]; |
| 1,293 kg/m3 | = | oro tankis esant 273,15 K ir 101,325 kPa. |

t

=

ciklo trukmė [s];

K
  V

=

kritinio tekėjimo Venturio vamzdžio kalibravimo koeficientas normaliosiomis sąlygomis
  Formula

p
  p

=

absoliutusis slėgis Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [kPa];

T

=

absoliučioji temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K];

1,293 kg/m3

=

oro tankis esant 273,15 K ir 101,325 kPa.

Jeigu naudojama sistema, turinti srauto kompensavimo funkciją (t. y. be šilumokaičio), praskiestų išmetamųjų dujų masė m
  ed,

  i
  [kg] per laiko tarpsnį apskaičiuojama pagal 7-38 lygtį:

| | (7-38) |
| --- | --- |

Formula

(7-38)

čia:

| Dti | = | bandymo laiko tarpsnis [s]; |
| --- | --- | --- |
| K
  V | = | kritinio tekėjimo Venturio vamzdžio kalibravimo koeficientas normaliosiomis sąlygomis |
| p
  p | = | absoliutusis slėgis Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [kPa]; |
| T | = | absoliučioji temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K]; |
| 1,293 kg/m3 | = | oro tankis esant 273,15 K ir 101,325 kPa. |

Dti

=

bandymo laiko tarpsnis [s];

K
  V

=

kritinio tekėjimo Venturio vamzdžio kalibravimo koeficientas normaliosiomis sąlygomis
  Formula

p
  p

=

absoliutusis slėgis Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [kPa];

T

=

absoliučioji temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K];

1,293 kg/m3

=

oro tankis esant 273,15 K ir 101,325 kPa.

2.2.4.3.   SSV-CVS sistema

Jeigu, naudojant šilumokaitį, praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra per ciklą svyruoja ne daugiau kaip ± 11 K, praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas per ciklą med
  [kg per bandymą] apskaičiuojamas pagal 7-39 lygtį:

| m
  ed = 1,293 · q

  V

  SSV · Δt | (7-39) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 · q

  V

  SSV · Δt

(7-39)

čia:

| 1,293 kg/m3 | = | oro tankis esant 273,15 K ir 101,325 kPa; |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | ciklo trukmė [s]; |
| qV

  t | = | oro srautas normaliosiomis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |

1,293 kg/m3

=

oro tankis esant 273,15 K ir 101,325 kPa;

Δt

=

ciklo trukmė [s];

qV

  t

=

oro srautas normaliosiomis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

su

| | (7-40) |
| --- | --- |

Formula

(7-40)

čia:

| A
  0 | = | konstantų ir perskaičiavimo vienetų rinkinys = 0,0056940 |
| --- | --- | --- |
| d
  V | = | SSV tūtos skersmuo [mm]; |
| C
  d | = | SSV ištekėjimo koeficientas [–]; |
| p
  p | = | absoliutusis slėgis Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [kPa]; |
| T
  in | = | temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K]; |
| r
  p | = | SSV tūtos ir absoliučiojo statinio slėgio įtekėjimo angoje santykis

  [–]; |
| r
  D | = | SSV tūtos skersmens ir įsiurbimo vamzdžio vidinio skersmens santykis

  [–]. |

A
  0

=

konstantų ir perskaičiavimo vienetų rinkinys = 0,0056940
  Formula

d
  V

=

SSV tūtos skersmuo [mm];

C
  d

=

SSV ištekėjimo koeficientas [–];

p
  p

=

absoliutusis slėgis Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [kPa];

T
  in

=

temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K];

r
  p

=

SSV tūtos ir absoliučiojo statinio slėgio įtekėjimo angoje santykis
  Formula
  [–];

r
  D

=

SSV tūtos skersmens ir įsiurbimo vamzdžio vidinio skersmens santykis
  Formula
  [–].

Jeigu naudojama sistema, turinti srauto kompensavimo funkciją (t. y. be šilumokaičio), praskiestų išmetamųjų dujų masė m
  ed,

  i
  [kg] per laiko tarpsnį apskaičiuojama pagal 7-41 lygtį:

| m
  ed,

  i
  = 1,293 · q

  V

  SSV · Δt
  i | (7-41) |
| --- | --- |

m
  ed,

  i
  = 1,293 · q

  V

  SSV · Δt
  i

(7-41)

čia:

| 1,293 kg/m3 | = | oro tankis esant 273,15 K ir 101,325 kPa; |
| --- | --- | --- |
| Δti | = | laiko tarpsnis [s]; |
| qV

  SSV | = | tūrinis SSV srautas [m3/s]. |

1,293 kg/m3

=

oro tankis esant 273,15 K ir 101,325 kPa;

Δti

=

laiko tarpsnis [s];

qV

  SSV

=

tūrinis SSV srautas [m3/s].

2.3.   Išmetamųjų kietųjų dalelių kiekio apskaičiavimas

2.3.1.   Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklai ir RMC

Kietųjų dalelių masė po kietųjų dalelių ėminio masės pataisos dėl keliamosios jėgos apskaičiuojama pagal 8.1.12.2.5 punktą.

2.3.1.1.   Dalies srauto skiedimo sistema

2.3.1.1.1.   Ėminio santykiu pagrįstas skaičiavimas

Išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis per ciklą mPM
  [g] apskaičiuojamas pagal 7-42 lygtį:

| | (7-42) |
| --- | --- |

Formula

(7-42)

čia:

| m
  f | = | per ciklą paimto kietųjų dalelių ėminio masė [mg]; |
| --- | --- | --- |
| r
  s | = | vidutinis ėminio santykis per bandymų ciklą [–] |

m
  f

=

per ciklą paimto kietųjų dalelių ėminio masė [mg];

r
  s

=

vidutinis ėminio santykis per bandymų ciklą [–]

su:

| | (7-43) |
| --- | --- |

Formula

(7-43)

čia:

| m
  se | = | nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė per ciklą [kg]; |
| --- | --- | --- |
| m
  ew | = | bendra nepraskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą [kg]; |
| m
  sep | = | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus pratekėjusių praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg]; |
| m
  sed | = | skiedimo tuneliu pratekėjusių praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg]. |

m
  se

=

nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė per ciklą [kg];

m
  ew

=

bendra nepraskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą [kg];

m
  sep

=

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus pratekėjusių praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg];

m
  sed

=

skiedimo tuneliu pratekėjusių praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg].

Jeigu tai viso ėminio ėmimo sistema, m
  sep ir m
  sed yra vienodi.

2.3.1.1.2.   Skiedimo santykiu pagrįstas skaičiavimas

Išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis per ciklą mPM
  [g] apskaičiuojamas pagal 7-44 lygtį:

| | (7-44) |
| --- | --- |

Formula

(7-44)

čia:

| m
  f | = | per ciklą paimto kietųjų dalelių ėminio masė [mg]; |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus pratekėjusių praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg]; |
| m
  edf | = | lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą [kg]. |

m
  f

=

per ciklą paimto kietųjų dalelių ėminio masė [mg];

m
  sep

=

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus pratekėjusių praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg];

m
  edf

=

lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą [kg].

Bendroji lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą medf
  [kg] nustatoma pagal 7-45 lygtį:

| | (7-45) |
| --- | --- |

Formula

(7-45)

su:

| | (7-46) |
| --- | --- |
| | (7-47) |

Formula

(7-46)

Formula

(7-47)

čia:

| qm

  edf,

  i | = | akimirkinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas [kg/s]; |
| --- | --- | --- |
| qm

  ew,

  i | = | akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| r
  d,

  i | = | akimirkinis skiedimo santykis [–]; |
| qm

  dew,

  i | = | akimirkinis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| qm

  dw,i | = | akimirkinis skiedimo oro masės srautas [kg/s]; |
| f | = | duomenų rinkimo dažnis [Hz]; |
| N | = | matavimų skaičius [–]. |

qm

  edf,

  i

=

akimirkinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas [kg/s];

qm

  ew,

  i

=

akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

r
  d,

  i

=

akimirkinis skiedimo santykis [–];

qm

  dew,

  i

=

akimirkinis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

qm

  dw,i

=

akimirkinis skiedimo oro masės srautas [kg/s];

f

=

duomenų rinkimo dažnis [Hz];

N

=

matavimų skaičius [–].

2.3.1.2.   Viso srauto skiedimo sistema

Išmetamųjų teršalų masė apskaičiuojama pagal 7-48 lygtį:

| | (7-48) |
| --- | --- |

Formula

(7-48)

čia:

| m
  f | = | per ciklą paimto kietųjų dalelių ėminio masė [mg]; |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus pratekėjusių praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg]; |
| m
  ed | = | praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą [kg] |

m
  f

=

per ciklą paimto kietųjų dalelių ėminio masė [mg];

m
  sep

=

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus pratekėjusių praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg];

m
  ed

=

praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą [kg]

su

| m
  sep = m
  set – m
  ssd | (7-49) |
| --- | --- |

m
  sep = m
  set – m
  ssd

(7-49)

čia:

| m
  set | = | per kietųjų dalelių filtrą pratekėjusių dvigubai praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg]; |
| --- | --- | --- |
| m
  ssd | = | antrinio skiedimo oro masė [kg]. |

m
  set

=

per kietųjų dalelių filtrą pratekėjusių dvigubai praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg];

m
  ssd

=

antrinio skiedimo oro masė [kg].

2.3.1.2.1.   Foninės koncentracijos pataisa

Kietųjų dalelių masė mPM,c
  [g] dėl foninės koncentracijos gali būti pataisyta pagal 7-50 lygtį:

| | (7-50) |
| --- | --- |

Formula

(7-50)

čia:

| m
  f | = | per ciklą paimto kietųjų dalelių ėminio masė [mg]; |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus pratekėjusių praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg]; |
| m
  sd | = | skiedimo oro, paimto foninių kietųjų dalelių ėminių ėmikliu, masė [kg]; |
| m
  b | = | iš skiedimo oro surinktų foninių kietųjų dalelių masė [mg]; |
| m
  ed | = | praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą [kg]; |
| D | = | skiedimo koeficientas [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–]. |

m
  f

=

per ciklą paimto kietųjų dalelių ėminio masė [mg];

m
  sep

=

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus pratekėjusių praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg];

m
  sd

=

skiedimo oro, paimto foninių kietųjų dalelių ėminių ėmikliu, masė [kg];

m
  b

=

iš skiedimo oro surinktų foninių kietųjų dalelių masė [mg];

m
  ed

=

praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą [kg];

D

=

skiedimo koeficientas [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–].

2.3.2.   Diskrečiojo režimo NRSC skirti skaičiavimai

2.3.2.1.   Skiedimo sistema

Visi apskaičiavimai grindžiami vidutinėmis vertėmis, gautomis taikant atskirus režimus i ėminių ėmimo tarpsniu.

| a) | Taikant dalies srauto skiedimą, lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas nustatomas pagal 7-51 lygtį ir naudojant 9.2 paveiksle pavaizduotą sistemą, turinčią srauto matavimo funkciją: | (7-51) |
| --- | --- | --- |
| | (7-52) |

a)

Taikant dalies srauto skiedimą, lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas nustatomas pagal 7-51 lygtį ir naudojant 9.2 paveiksle pavaizduotą sistemą, turinčią srauto matavimo funkciją:

Formula

(7-51)

Formula

(7-52)

čia:

| qm

  edf | = | lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas [kg/s]; |
| --- | --- | --- |
| qm

  ew | = | išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| r
  d | = | skiedimo santykis [–]; |
| qm

  dew | = | praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| qm

  dw | = | skiedimo oro masės srautas [kg/s]. |

qm

  edf

=

lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas [kg/s];

qm

  ew

=

išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

r
  d

=

skiedimo santykis [–];

qm

  dew

=

praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

qm

  dw

=

skiedimo oro masės srautas [kg/s].

| b) | Jei tai viso srauto skiedimo sistemos, qm

  dew naudojamas kaip qm

  edf. |
| --- | --- |

b)

Jei tai viso srauto skiedimo sistemos, qm

  dew naudojamas kaip qm

  edf.

2.3.2.2.   Kietųjų dalelių masės srauto apskaičiavimas

Išmetamųjų kietųjų dalelių srautas per ciklą q
  mPM [g/val.] apskaičiuojamas pagal lygtis 7-53, 7-56, 7-57 arba 7-58:

| a) | taikant vieno filtro metodą: | (7-53) |
| --- | --- | --- |
| | (7-54) |
| | (7-55) |

a)

taikant vieno filtro metodą:

Formula

(7-53)

Formula

(7-54)

Formula

(7-55)

čia:

| qm

  PM | = | kietųjų dalelių masės srautas [g/val.]; |
| --- | --- | --- |
| m
  f | = | per ciklą paimto kietųjų dalelių ėminio masė [mg]; |
| | = | vidutinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| qm

  edf

  i | = | lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms, taikant režimą i [kg/s]; |
| WFi | = | svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–]; |
| m
  sep | = | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus pratekėjusių praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg]; |
| m
  sep

  i | = | per kietųjų dalelių ėminių filtrą pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė, taikant režimą i [kg]; |
| N | = | matavimų skaičius [–]; |

qm

  PM

=

kietųjų dalelių masės srautas [g/val.];

m
  f

=

per ciklą paimto kietųjų dalelių ėminio masė [mg];

Formula

=

vidutinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

qm

  edf

  i

=

lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms, taikant režimą i [kg/s];

WFi

=

svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–];

m
  sep

=

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus pratekėjusių praskiestų išmetamųjų dujų masė [kg];

m
  sep

  i

=

per kietųjų dalelių ėminių filtrą pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė, taikant režimą i [kg];

N

=

matavimų skaičius [–];

| b) | taikant kelių filtrų metodą: | (7-56) |
| --- | --- | --- |

b)

taikant kelių filtrų metodą:

Formula

(7-56)

čia:

| qm

  PM

  i | = | kietųjų dalelių masės srautas, taikant režimą i [g/val.]; |
| --- | --- | --- |
| m
  f

  i | = | kietųjų dalelių ėminio, surinkto taikant režimą i, masė [mg]; |
| qm

  edf

  i | = | lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms, taikant režimą i [kg/s]; |
| m
  sep

  i | = | per kietųjų dalelių ėminių filtrą pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė, taikant režimą i [kg]. |

qm

  PM

  i

=

kietųjų dalelių masės srautas, taikant režimą i [g/val.];

m
  f

  i

=

kietųjų dalelių ėminio, surinkto taikant režimą i, masė [mg];

qm

  edf

  i

=

lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms, taikant režimą i [kg/s];

m
  sep

  i

=

per kietųjų dalelių ėminių filtrą pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė, taikant režimą i [kg].

PM masė yra nustatoma per bandymų ciklą susumavus vidutines vertes, gautas ėminių ėmimo tarpsniu taikant atskirus režimus i.

Kietųjų dalelių masės srauto vertė qm

  PM [g/val.] arba qm

  PM

  i
  [g/val.] dėl foninės koncentracijos gali būti pataisyta taip:

| c) | taikant vieno filtro metodą: | (7-57) |
| --- | --- | --- |

c)

taikant vieno filtro metodą:

Formula

(7-57)

čia:

| qm

  PM | = | kietųjų dalelių masės srautas [g/val.]; |
| --- | --- | --- |
| m
  f | = | surinktų kietųjų dalelių ėminio masė [mg]; |
| m
  sep | = | per kietųjų dalelių ėminių filtrą pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė [kg]. |
| m
  f,d | = | iš skiedimo oro surinktų kietųjų dalelių ėminio masė [mg]; |
| m
  d | = | per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio skiedimo oro masė [kg]; |
| Di | = | skiedimo koeficientas, taikant režimą i [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–]; |
| WFi | = | svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–]; |
| | = | vidutinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |

qm

  PM

=

kietųjų dalelių masės srautas [g/val.];

m
  f

=

surinktų kietųjų dalelių ėminio masė [mg];

m
  sep

=

per kietųjų dalelių ėminių filtrą pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė [kg].

m
  f,d

=

iš skiedimo oro surinktų kietųjų dalelių ėminio masė [mg];

m
  d

=

per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio skiedimo oro masė [kg];

Di

=

skiedimo koeficientas, taikant režimą i [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–];

WFi

=

svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–];

Formula

=

vidutinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

| d) | taikant kelių filtrų metodą: | (7-58) |
| --- | --- | --- |

d)

taikant kelių filtrų metodą:

Formula

(7-58)

čia:

| qm

  PM

  i | = | kietųjų dalelių masės srautas, taikant režimą i [g/val.]; |
| --- | --- | --- |
| m
  f

  i | = | kietųjų dalelių ėminio, surinkto taikant režimą i, masė [mg]; |
| m
  sep

  i | = | per kietųjų dalelių ėminių filtrą pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė, taikant režimą i [kg]; |
| m
  f,d | = | iš skiedimo oro surinktų kietųjų dalelių ėminio masė [mg]; |
| m
  d | = | per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio skiedimo oro masė [kg]; |
| D | = | skiedimo koeficientas [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–]; |
| q
  medf

  i | = | lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms, taikant režimą i [kg/s]. |

qm

  PM

  i

=

kietųjų dalelių masės srautas, taikant režimą i [g/val.];

m
  f

  i

=

kietųjų dalelių ėminio, surinkto taikant režimą i, masė [mg];

m
  sep

  i

=

per kietųjų dalelių ėminių filtrą pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė, taikant režimą i [kg];

m
  f,d

=

iš skiedimo oro surinktų kietųjų dalelių ėminio masė [mg];

m
  d

=

per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio skiedimo oro masė [kg];

D

=

skiedimo koeficientas [žr. 7-28 lygtį 2.2.2.2 punkte] [–];

q
  medf

  i

=

lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms, taikant režimą i [kg/s].

Jeigu matuojama daugiau nei vieną kartą, m
  f,d/m
  d pakeičiamas
  Formula
  .

2.4.   Ciklo darbas ir išmetamųjų teršalų savitoji masė

2.4.1.   Dujiniai išmetamieji teršalai

2.4.1.1.   Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklai ir RMC

Nepraskiestos ir praskiestos išmetamosios dujos aptariamos atitinkamai 2.1 ir 2.2 punktuose. Gautos galios P [kW] vertės integruojamos per bandymo intervalą. Bendrasis darbas W
  act [kWh] apskaičiuojamas pagal 7-59 lygtį:

| | (7-59) |
| --- | --- |

Formula

(7-59)

čia:

| Pi | = | akimirkinė variklio galia [kW]; |
| --- | --- | --- |
| ni | = | akimirkinis variklio sūkių dažnis [sūk./min]; |
| Ti | = | akimirkinis variklio sukimo momentas [Nm]; |
| W
  act | = | faktinis ciklo darbas [kWh]; |
| ƒ | = | duomenų rinkimo dažnis [Hz]; |
| N | = | matavimų skaičius [–]. |

Pi

=

akimirkinė variklio galia [kW];

ni

=

akimirkinis variklio sūkių dažnis [sūk./min];

Ti

=

akimirkinis variklio sukimo momentas [Nm];

W
  act

=

faktinis ciklo darbas [kWh];

ƒ

=

duomenų rinkimo dažnis [Hz];

N

=

matavimų skaičius [–].

Jeigu pagal VI priedo 2 priedėlį buvo įrengti pagalbiniai įtaisai, akimirkinio variklio sukimo momento vertė 7-59 lygtyje nėra koreguojama. Jeigu pagal šio reglamento VI priedo 6.3.2 arba 6.3.3 punktą būtini pagalbiniai įtaisai, kurie turėjo būti įrengti atliekant bandymą, nebuvo sumontuoti, arba pagalbiniai įtaisai, kurie turėjo būti išmontuoti, tačiau atliekant bandymą jie buvo įrengti, lygtyje 7-59 naudojama Ti
  vertė koreguojama pagal 7-60 lygtį:

| T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX | (7-60) |
| --- | --- |

T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX

(7-60)

čia:

| Ti

  ,meas | = | išmatuota akimirkinio variklio sukimo momento vertė; |
| --- | --- | --- |
| Ti,

  AUX | = | atitinkama pagal šio reglamento VI priedo 7.7.2.3.2 punktą nustatyta sukimo momento vertė, reikalinga pagalbiniams įtaisams varyti. |

Ti

  ,meas

=

išmatuota akimirkinio variklio sukimo momento vertė;

Ti,

  AUX

=

atitinkama pagal šio reglamento VI priedo 7.7.2.3.2 punktą nustatyta sukimo momento vertė, reikalinga pagalbiniams įtaisams varyti.

Išmetamųjų teršalų savitoji masė egas
  [g/kWh] apskaičiuojama toliau nurodytais būdais, atsižvelgiant į bandymų ciklo tipą.

| | (7-61) |
| --- | --- |

Formula

(7-61)

čia:

| m
  gas | = | bendroji išmetamųjų teršalų masė [g per bandymą]; |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | ciklo darbas [kWh]. |

m
  gas

=

bendroji išmetamųjų teršalų masė [g per bandymą];

W
  act

=

ciklo darbas [kWh].

Dujiniams išmetamiesiems teršalams, išskyrus CO2, taikant NRTC, galutinis bandymo rezultatas e
  gas [g/kWh] yra neįšilusio variklio paleidimo bandymo ir įšilusio variklio paleidimo bandymo svertinis vidurkis, naudojant 7-62 lygtį:

| | (7-62) |
| --- | --- |

Formula

(7-62)

čia:

m
  cold
  – išmetamųjų dujų masė per neįšilusio variklio paleidimo NRTC [g];

W
  act, cold
  – faktinis ciklo darbas per neįšilusio variklio paleidimo NRTC [kWh];

m
  hot
  – išmetamųjų dujų masė per įšilusio variklio paleidimo NRTC [g];

W
  act, hot
  – faktinis ciklo darbas per įšilusio variklio paleidimo NRTC [kWh].

Jeigu nustatant CO2 naudojamas NRTC, galutinis bandymo rezultatas e
  CO2 [g/kWh] apskaičiuojamas pagal įšilusio variklio paleidimo NRTC, taikant 7-63 lygtį:

| | (7-63) |
| --- | --- |

Formula

(7-63)

čia:

m
  CO2,hot
  – išmetamųjų CO2 teršalų masė per įšilusio variklio paleidimo NRTC [g];

W
  act, hot
  – faktinis ciklo darbas per įšilusio variklio paleidimo NRTC [kWh].

2.4.1.2.   Diskrečiojo režimo NRSC

Išmetamųjų teršalų savitoji masė e
  gas [g/kWh] apskaičiuojama pagal 7-64 lygtį:

| | (7-64) |
| --- | --- |

Formula

(7-64)

čia:

| qm

  gas,

  i | = | vidutinis išmetamųjų teršalų masės srautas, taikant režimą i [g/val.]; |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi
  = P
  maxi + P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus); |
| WFi | = | svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–]. |

qm

  gas,

  i

=

vidutinis išmetamųjų teršalų masės srautas, taikant režimą i [g/val.];

Pi

=

variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi
  = P
  maxi + P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus);

WFi

=

svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–].

2.4.2.   Išmetamosios kietosios dalelės

2.4.2.1.   Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklai ir RMC

Išmetamųjų kietųjų dalelių savitoji masė apskaičiuojama pagal 7-61 lygtį, kurioje egas
  [g/kWh] ir mgas
  [g per bandymą] pakeičiami atitinkamai ePM
  [g/kWh] ir mPM
  [g per bandymą]:

| | (7-65) |
| --- | --- |

Formula

(7-65)

čia:

| m
  PM | = | bendroji išmetamųjų kietųjų dalelių masė, apskaičiuota pagal 2.3.1.1 arba 2.3.1.2 punktą [g per bandymą]; |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | ciklo darbas [kWh]. |

m
  PM

=

bendroji išmetamųjų kietųjų dalelių masė, apskaičiuota pagal 2.3.1.1 arba 2.3.1.2 punktą [g per bandymą];

W
  act

=

ciklo darbas [kWh].

Pereinamųjų režimų sudėtinio ciklo metu (t. y. per neįšilusio variklio paleidimo NRTC ir įšilusio variklio paleidimo NRTC) išmetamų teršalų kiekis apskaičiuojamas, kaip nurodyta 2.4.1.1 punkte.

2.4.2.2.   Diskrečiojo režimo NRSC

Išmetamųjų teršalų savitoji masė e
  PM [g/kWh] apskaičiuojama pagal 7-66 arba 7-67 lygtį:

| a) | taikant vieno filtro metodą: | (7-66) |
| --- | --- | --- |

a)

taikant vieno filtro metodą:

Formula

(7-66)

čia:

| Pi | = | variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus); |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–]. |
| qm

  PM | = | kietųjų dalelių masės srautas [g/val.]; |

Pi

=

variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus);

WFi

=

svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–].

qm

  PM

=

kietųjų dalelių masės srautas [g/val.];

| b) | taikant kelių filtrų metodą: | (7-67) |
| --- | --- | --- |

b)

taikant kelių filtrų metodą:

Formula

(7-67)

čia:

| Pi | = | variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus); |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–]; |
| qm

  PM

  i | = | kietųjų dalelių masės srautas, taikant režimą i [g/val.]. |

Pi

=

variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus);

WFi

=

svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–];

qm

  PM

  i

=

kietųjų dalelių masės srautas, taikant režimą i [g/val.].

Taikant vieno filtro metodą, efektyvusis svertinis koeficientas WFe
  kiekvienam režimui apskaičiuojamas pagal 7-68 lygtį:

| | (7-68) |
| --- | --- |

Formula

(7-68)

čia:

| m
  sep

  i | = | per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė, taikant režimą i [kg]; |
| --- | --- | --- |
| | = | vidutinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas [kg/s]; |
| qm

  edf

  i | = | lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, taikant režimą i [kg/s]; |
| m
  sep | = | per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė [kg]. |

m
  sep

  i

=

per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė, taikant režimą i [kg];

Formula

=

vidutinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas [kg/s];

qm

  edf

  i

=

lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, taikant režimą i [kg/s];

m
  sep

=

per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė [kg].

Efektyviųjų svertinių koeficientų vertė XVII priedo 1 priedėlyje pateiktų svertinių koeficientų verčių negali viršyti daugiau kaip ± 0,005 (absoliučioji vertė).

2.4.3.   Išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisų, kuriuose taikomas nedažnas (periodinis) regeneravimas, reguliavimas

Variklių, išskyrus RLL kategorijos variklius, kuriuose įrengta nedažnai (periodiškai) regeneruojama papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema (žr. VI priedo 6.6.2 punktą), pagal 2.4.1 ir 2.4.2 punktus apskaičiuota dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų savitoji masė pakoreguojama taikomu multiplikaciniu koregavimo koeficientu arba taikomu adityviuoju koregavimo koeficientu. Jeigu atliekant bandymą nedažnas regeneravimas neįvyko, taikomas didinamasis koeficientas (k
  ru,m arba k
  ru,a). Jeigu atliekant bandymą nedažnas regeneravimas įvyko, taikomas mažinamasis koeficientas (k
  rd,m arba k
  rd,a). Jeigu nustatyti kiekvieno režimo koregavimo koeficientai, jie taikomi kiekvienam režimui apskaičiuojant diskrečiojo režimo NRSC svertinį išmetamųjų teršalų kiekį.

2.4.4.   Koregavimas taikant nusidėvėjimo koeficientą

Pagal 2.4.1 ir 2.4.2 punktus apskaičiuota dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų savitoji masė, jei taikoma, įskaitant nedažno regeneravimo koregavimo koeficientą pagal 2.4.3 punktą, taip pat koreguojama taikant pagal III priedo reikalavimus nustatytą multiplikacinį arba adityvųjį nusidėvėjimo koeficientą.

2.5.   Praskiesto išmetamųjų teršalų srauto (CVS) kalibravimas ir susiję skaičiavimai

CVS sistema kalibruojama naudojant tikslų srautmatį ir ribojimo įtaisą. Sistema tekantis srautas matuojamas esant skirtingiems srauto ribojimo nustatymams, o sistemos kontroliniai parametrai išmatuojami ir susiejami su srautu.

Galima naudoti įvairių tipų srautmačius, pvz., kalibruotą Venturio vamzdį, kalibruotą laminarinį srautmatį ar kalibruotą turbininį srautmatį.

2.5.1.   Tūrinis siurblys (PDP)

Visi su siurbliu susiję parametrai matuojami vienu metu, kaip ir su kalibravimo Venturio vamzdžiu, kuris su siurbliu sujungtas nuosekliai, susiję parametrai. Nustatoma apskaičiuoto srauto (m3/s siurblio įtekėjimo angoje absoliutaus slėgio ir temperatūros sąlygomis) priklausomybė nuo koreliacinės funkcijos, kuri yra tam tikro siurblio parametrų derinio vertė. Sudaroma tiesinė lygtis, kuri susieja siurblio srautą ir koreliacinę funkciją. Jei CVS pavaros sūkių dažnis gali būti skirtingas, jis kalibruojamas kiekvienam naudojamam intervalui.

Kalibruojant turi būti užtikrinta pastovi temperatūra.

Protėkiai visose jungtyse ir vamzdžiuose tarp kalibravimo Venturio vamzdžio ir CVS siurblio turi būti mažesni kaip 0,3 proc. žemiausio srauto taško (didžiausias apribojimas ir mažiausia PDP sūkių dažnio vertė).

Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal srautmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausiai 6 padėtys) apskaičiuojamas oro srautas (qV

  CVS), išreiškiamas standartiniu vienetu m3/s. Tuomet oro srautas perskaičiuojamas į siurblio srautą (V
  0), išreiškiamą m3/sūk., esant absoliučiajam slėgiui ir absoliučiajai temperatūrai siurblio įtekėjimo angoje, pagal 7-69 lygtį:

| | (7-69) |
| --- | --- |

Formula

(7-69)

čia:

| qV

  CVS | = | oro srautas normaliosiomis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]; |
| --- | --- | --- |
| T | = | temperatūra siurblio įtekėjimo angoje [K]; |
| p
  p | = | absoliutusis slėgis siurblio įtekėjimo angoje [kPa]; |
| n | = | siurblio sūkių dažnis [sūkiai per sekundę]. |

qV

  CVS

=

oro srautas normaliosiomis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s];

T

=

temperatūra siurblio įtekėjimo angoje [K];

p
  p

=

absoliutusis slėgis siurblio įtekėjimo angoje [kPa];

n

=

siurblio sūkių dažnis [sūkiai per sekundę].

Siekiant įvertinti slėgio kitimo siurblyje ir siurblio slysties greičio santykio įtaką, apskaičiuojama koreliacijos funkcija (X0
  ) [sūkiai per sekundę], susiejanti siurblio sūkių dažnį, slėgių siurblio įtekėjimo ir ištekėjimo angose skirtumą ir absoliutųjį slėgį siurblio ištekėjimo angoje pagal 7-70 lygtį:

| | (7-70) |
| --- | --- |

Formula

(7-70)

čia:

| Dp
  p | = | skirtuminis slėgis siurblio įtekėjimo ir ištekėjimo angose [kPa]; |
| --- | --- | --- |
| p
  p | = | absoliutusis slėgis siurblio ištekėjimo angoje [kPa]; |
| n | = | siurblio sūkių dažnis [sūkiai per sekundę]. |

Dp
  p

=

skirtuminis slėgis siurblio įtekėjimo ir ištekėjimo angose [kPa];

p
  p

=

absoliutusis slėgis siurblio ištekėjimo angoje [kPa];

n

=

siurblio sūkių dažnis [sūkiai per sekundę].

Taikant mažiausių kvadratų metodą, gaunama ši kalibravimo lygtis pagal 7-71 lygtį:

| V
  0 = D
  0 –m · X
  0 | (7-71) |
| --- | --- |

V
  0 = D
  0 –m · X
  0

(7-71)

su D
  0 [m3/sūk.] ir m [m3/s], atitinkamai yra atkarpa koordinačių ašyje ir kreivės statumas, žymintys regresijos kreivę.

Jei CVS sistema gali veikti skirtingu sūkių dažniu, kalibravimo kreivės, gautos esant skirtingiems siurblio srautams, turi būti apytikriai lygiagrečios, o atkarpos koordinačių ašyje vertės (D0
  ), mažėjant siurblio srautui, turi didėti.

Pagal lygtį apskaičiuotos vertės turi būti lygios išmatuotai V0
  vertei ± 0,5 proc. Skirtingų siurblių m vertės skiriasi. Kietųjų dalelių srautas per tam tikrą laiką sumažina siurblio slystį, tai rodo m vertės mažėjimas. Todėl siurblys kalibruojamas jį paleidžiant, po kapitalinės techninės priežiūros ir jeigu patikrinus visą sistemą nustatoma, kad yra pakitęs slysties greitis.

2.5.2.   Kritinio tekėjimo Venturio vamzdis (CFV)

CFV kalibravimas grindžiamas kritinio tekėjimo Venturio vamzdžio srauto lygtimi. Dujų srautas – slėgio ir temperatūros Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje funkcija.

Norint nustatyti kritinio tekėjimo intervalą, brėžiamas K
  V priklausomybės nuo slėgio Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje grafikas. Kritinio (ribinio) tekėjimo K
  V vertė yra palyginti pastovi. Kai slėgis mažėja (vakuumas didėja), Venturio vamzdis atlaisvinamas ir K
  V mažėja, o tai rodo, kad CFV naudojamas už leidžiamojo intervalo ribų.

Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal srautmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausiai 8 padėtys) apskaičiuojamas oro srautas (qV

  CVS), išreiškimas standartiniu vienetu m3/s. Kalibravimo koeficientas K
  V

  Formula
  kiekvienai srauto ribojimo padėčiai apskaičiuojamas pagal kalibravimo duomenis, taikant 7-72 lygtį:

| | (7-72) |
| --- | --- |

Formula

(7-72)

čia:

| qV

  SSV | = | oro srautas normaliosiomis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]; |
| --- | --- | --- |
| T | = | temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K]; |
| p
  p | = | absoliutusis slėgis Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [kPa]. |

qV

  SSV

=

oro srautas normaliosiomis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s];

T

=

temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K];

p
  p

=

absoliutusis slėgis Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [kPa].

Apskaičiuojama vidutinė K
  V vertė ir standartinis nuokrypis. Standartinis nuokrypis turi būti ne didesnis kaip ± 0,3 proc. vidutinės K
  V vertės.

2.5.3.   Ikigarsinis Venturio vamzdis (SSV)

SSV kalibravimas grindžiamas ikigarsinio Venturio vamzdžio srauto lygtimi. Dujų srautas yra slėgio ir temperatūros įtekėjimo angoje ir slėgio sumažėjimo tarp SSV įtekėjimo angos ir tūtos funkcija, kaip parodyta 7-40 lygtyje.

Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal srautmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausiai 16 padėčių) apskaičiuojamas oro srautas (qV

  SSV), išreiškimas standartiniu vienetu m3/s. Ištekėjimo koeficientas kiekvienai srauto ribojimo padėčiai apskaičiuojamas pagal kalibravimo duomenis, taikant 7-73 lygtį:

| | (7-73) |
| --- | --- |

Formula

(7-73)

čia:

| A
  0 | = | konstantų ir perskaičiavimo vienetų rinkinys = 0,0056940; |
| --- | --- | --- |
| qV

  SSV | = | oro srautas normaliosiomis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]; |
| T
  in,V | = | temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K]; |
| d
  V | = | SSV tūtos skersmuo [mm]; |
| r
  p | = | absoliučiojo statinio slėgio SSV tūtoje ir įtekėjimo angoje santykis 1 – Δp [-]; |
| r
  D | = | SSV tūtos skersmens d
  V ir įsiurbimo vamzdžio vidinio skersmens Dsantykis [–]. |

A
  0

=

konstantų ir perskaičiavimo vienetų rinkinys = 0,0056940;
  Formula

qV

  SSV

=

oro srautas normaliosiomis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s];

T
  in,V

=

temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K];

d
  V

=

SSV tūtos skersmuo [mm];

r
  p

=

absoliučiojo statinio slėgio SSV tūtoje ir įtekėjimo angoje santykis 1 – Δp [-];

r
  D

=

SSV tūtos skersmens d
  V ir įsiurbimo vamzdžio vidinio skersmens Dsantykis [–].

Siekiant nustatyti ikigarsinio srauto intervalą, braižomas Cd
  priklausomybės nuo Reinoldso skaičiaus Re SSV tūtoje grafikas. Re SSV tūtoje apskaičiuojamas pagal 7-74 lygtį:

| | (7-74) |
| --- | --- |

Formula

(7-74)

su

| | (7-75) |
| --- | --- |

Formula

(7-75)

čia:

| A1 | = | konstantų ir perskaičiavimo vienetų rinkinys = 27,43831 |
| --- | --- | --- |
| qV

  SSV | = | oro srautas normaliosiomis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]; |
| d
  V | = | SSV tūtos skersmuo [mm]; |
| μ | = | absoliučioji arba dinaminė dujų klampa [kg/(m · s)]; |
| b | = | 1,458 × 106 (empirinė konstanta) [kg/(m · s · K0,5)]; |
| S | = | 110,4 (empirinė konstanta) [K]. |

A1

=

konstantų ir perskaičiavimo vienetų rinkinys = 27,43831
  Formula

qV

  SSV

=

oro srautas normaliosiomis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s];

d
  V

=

SSV tūtos skersmuo [mm];

μ

=

absoliučioji arba dinaminė dujų klampa [kg/(m · s)];

b

=

1,458 × 106 (empirinė konstanta) [kg/(m · s · K0,5)];

S

=

110,4 (empirinė konstanta) [K].

Kadangi qV

  SSV – tai Re lygties įvestis, apskaičiavimas turi būti pradėtas nustatant pradines spėjamąsias kalibravimo Venturio vamzdžio qV

  SSV arba C
  d vertes ir kartojamas, kolqV

  SSV vertės sutaps. Konvergavimo metodas turi būti toks, kad kiekvienoje matavimo vietoje būtų užtikrinamas ne mažesnis nei 0,1 proc. matavimo vertės tikslumas.

Pagal kalibravimo kreivių sutapties lygtį apskaičiuotos Cd
  vertės ne mažiau kaip 16 ikigarsinio srauto intervalo taškų nuo kiekviename kalibravimo taške išmatuotos Cd
  vertės negali skirtis daugiau kaip ± 0,5 proc.

2.6.   Rodmenų slinkio pataisa

2.6.1.   Bendroji procedūra

Šiame skirsnyje nurodyti skaičiavimai atliekami siekiant nustatyti, ar dėl dujų analizatoriaus rodmenų slinkio rezultatai, gauti per bandymo intervalą, turi būti paskelbti negaliojančiais. Jeigu dėl rodmenų slinkio per bandymo intervalą gauti rezultatai negaliojančiais neskelbiami, dujų analizatoriaus atsako rodmenys per bandymo intervalą pakoreguojami dėl rodmenų slinkio pagal 2.6.2 punktą. Dėl rodmenų slinkio pakoreguoti dujų analizatoriaus atsako rodmenys naudojami atliekant visus vėlesnius išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimus. Priimtina dujų analizatoriaus rodmenų slinkio per bandymo intervalą slenkstinė vertė nurodyta VI priedo 8.2.2.2 punkte.

Bendroji bandymo procedūra naudojama pagal 1 priedėlyje išdėstytas nuostatas ir koncentracijas xi
  arba
  Formula
  pakeičiant koncentracijomis ci
  arba
  Formula
  .

2.6.2.   Apskaičiavimo procedūra

Rodmenų slinkio pataisa apskaičiuojama pagal 7-76 lygtį:

| | (7-76) |
| --- | --- |

Formula

(7-76)

čia:

| ci

  driftcor | = | dėl rodmenų slinkio pataisyta koncentracija [ppm]; |
| --- | --- | --- |
| c
  refzero | = | nulinės vertės nustatymo dujų atskaitos koncentracija, kuri paprastai yra nulinė, nebent žinoma, kad yra kitaip [ppm]; |
| c
  refspan | = | patikros dujų atskaitos koncentracija [ppm]; |
| c
  prespan | = | prieš bandymo intervalą gautas dujų analizatoriaus atsakas į patikros dujų koncentraciją [ppm]; |
| c
  postspan | = | po bandymo intervalo gautas dujų analizatoriaus atsakas į patikros dujų koncentraciją [ppm]; |
| ci
  arba | = | užregistruotoji koncentracija, t. y. išmatuota per bandymą prieš atliekant rodmenų slinkio pataisą [ppm]; |
| c
  prezero | = | prieš bandymo intervalą gautas dujų analizatoriaus atsakas į nulinės vertės nustatymo dujų koncentraciją [ppm]; |
| c
  postzero | = | po bandymo intervalo gautas dujų analizatoriaus atsakas į nulinės vertės nustatymo dujų koncentraciją [ppm]. |

ci

  driftcor

=

dėl rodmenų slinkio pataisyta koncentracija [ppm];

c
  refzero

=

nulinės vertės nustatymo dujų atskaitos koncentracija, kuri paprastai yra nulinė, nebent žinoma, kad yra kitaip [ppm];

c
  refspan

=

patikros dujų atskaitos koncentracija [ppm];

c
  prespan

=

prieš bandymo intervalą gautas dujų analizatoriaus atsakas į patikros dujų koncentraciją [ppm];

c
  postspan

=

po bandymo intervalo gautas dujų analizatoriaus atsakas į patikros dujų koncentraciją [ppm];

Formula

=

užregistruotoji koncentracija, t. y. išmatuota per bandymą prieš atliekant rodmenų slinkio pataisą [ppm];

c
  prezero

=

prieš bandymo intervalą gautas dujų analizatoriaus atsakas į nulinės vertės nustatymo dujų koncentraciją [ppm];

c
  postzero

=

po bandymo intervalo gautas dujų analizatoriaus atsakas į nulinės vertės nustatymo dujų koncentraciją [ppm].

3.   Moline mase pagrįstas išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

3.1.   Apatiniai indeksai

| | Dydis |
| --- | --- |
| abs | Absoliutusis dydis |
| act | Faktinis dydis |
| air | Oras (sausas) |
| atmos | Atmosferos |
| bkgnd | Foninis |
| C | Anglis |
| cal | Kalibravimo dydis |
| CFV | Kritinio tekėjimo Venturio vamzdis |
| cor | Pataisytasis dydis |
| dil | Skiedimo oras |
| dexh | Praskiestos išmetamosios dujos |
| dry | Sausasis dydis |
| exh | Nepraskiestos išmetamosios dujos |
| exp | Numatomas dydis |
| eq | Lygiavertis dydis |
| fuel | Degalai |
| | Akimirkinis matavimas (pvz., 1 Hz) |
| i | Eilės narys |
| idle | Būsena tuščiosios eigos sąlygomis |
| in | Įėjimo dydis |
| init | Pradinis dydis, paprastai prieš teršalų išmetimo bandymą |
| max | Didžiausioji (viršutinė) vertė |
| meas | Išmatuotas dydis |
| min | Mažiausioji vertė |
| mix | Oro molinė masė |
| out | Išėjimo dydis |
| part | Dalinis dydis |
| PDP | Tūrinis siurblys |
| raw | Nepraskiestos išmetamosios dujos |
| ref | Atskaitos dydis |
| rev | Sūkis |
| sat | Prisotinta būsena |
| slip | PDP slystis |
| smpl | Ėminių ėmimas |
| span | Patikros dydis |
| SSV | Ikigarsinis Venturio vamzdis |
| std | Standartinis dydis |
| test | Bandymo dydis |
| total | Visas dydis |
| uncor | Nepataisytasis dydis |
| vac | Vakuumo lygis |
| weight | Kalibravimo svarelis |
| wet | Drėgnasis dydis |
| zero | Nulinis dydis |

Dydis

abs

Absoliutusis dydis

act

Faktinis dydis

air

Oras (sausas)

atmos

Atmosferos

bkgnd

Foninis

C

Anglis

cal

Kalibravimo dydis

CFV

Kritinio tekėjimo Venturio vamzdis

cor

Pataisytasis dydis

dil

Skiedimo oras

dexh

Praskiestos išmetamosios dujos

dry

Sausasis dydis

exh

Nepraskiestos išmetamosios dujos

exp

Numatomas dydis

eq

Lygiavertis dydis

fuel

Degalai

Akimirkinis matavimas (pvz., 1 Hz)

i

Eilės narys

idle

Būsena tuščiosios eigos sąlygomis

in

Įėjimo dydis

init

Pradinis dydis, paprastai prieš teršalų išmetimo bandymą

max

Didžiausioji (viršutinė) vertė

meas

Išmatuotas dydis

min

Mažiausioji vertė

mix

Oro molinė masė

out

Išėjimo dydis

part

Dalinis dydis

PDP

Tūrinis siurblys

raw

Nepraskiestos išmetamosios dujos

ref

Atskaitos dydis

rev

Sūkis

sat

Prisotinta būsena

slip

PDP slystis

smpl

Ėminių ėmimas

span

Patikros dydis

SSV

Ikigarsinis Venturio vamzdis

std

Standartinis dydis

test

Bandymo dydis

total

Visas dydis

uncor

Nepataisytasis dydis

vac

Vakuumo lygis

weight

Kalibravimo svarelis

wet

Drėgnasis dydis

zero

Nulinis dydis

3.2.   Cheminio balanso simboliai

x
  dil/exh
  = skiedimo dujų arba perteklinio oro kiekis vienam išmetamųjų dujų moliui;

x
  H2Oexh
  = vandens kiekis išmetamosiose dujose vienam išmetamųjų dujų moliui;

x
  Ccombdry
  = iš degalų į išmetamąsias dujas patenkantis anglies kiekis vienam sausų išmetamųjų dujų moliui;

x
  H2Oexhdry
  = vandens kiekis išmetamosiose dujose vienam sausų išmetamųjų dujų sausam moliui;

x
  prod/intdry
  = sausų stechiometrinių produktų kiekis vienam įsiurbiamo oro sausam moliui;

x
  dil/exhdry
  = skiedimo dujų ir (arba) perteklinio oro kiekis vienam sausų išmetamųjų dujų moliui;

x
  int/exhdry
  = įsiurbiamo oro kiekis, reikalingas faktiniams degimo produktams gauti, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui;

x
  raw/exhdry
  = nepraskiestų išmetamųjų dujų kiekis be perteklinio oro, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui;

x
  O2intdry
  = įsiurbiamo oro O2 kiekis vienam sauso įsiurbiamo oro moliui;

x
  CO2intdry
  = įsiurbiamo oro CO2 kiekis vienam sauso įsiurbiamo oro moliui;

x
  H2Ointdry
  = įsiurbiamo oro H2O kiekis vienam sauso įsiurbiamo oro moliui;

x
  CO2int
  = įsiurbiamo oro CO2 kiekis vienam įsiurbiamo oro moliui;

x
  CO2dil
  = skiedimo dujų CO2 kiekis vienam skiedimo dujų moliui;

x
  CO2dildry
  = skiedimo dujų CO2 kiekis vienam sausų skiedimo dujų moliui;

x
  H2Odildry
  = skiedimo dujų H2O kiekis vienam sausų skiedimo dujų moliui;

x
  H2Odil
  = skiedimo dujų H2O kiekis vienam skiedimo dujų moliui;

x
  [emission]meas
  = išmatuotas išmetamųjų dujų kiekis ėminyje atitinkamame dujų analizatoriuje;

x
  [emission]dry
  = išmetamųjų dujų kiekis vienam sauso ėminio sausam moliui;

x
  H2O[emission]meas
  = vandens kiekis ėminyje išmetamųjų teršalų nustatymo vietoje;

x
  H2Oint
  = vandens kiekis įsiurbiamame ore, remiantis įsiurbiamo oro drėgnio matavimu.

3.3.   Pagrindiniai parametrai ir santykiai

3.3.1.   Sausas oras ir cheminiai atmainiai

Šiame skirsnyje sauso oro sudėtis žymima šiomis vertėmis:

| | x
  O2airdry = 0,209445 mol/mol |
| --- | --- |

x
  O2airdry = 0,209445 mol/mol

| | x
  Arairdry = 0,00934 mol/mol |
| --- | --- |

x
  Arairdry = 0,00934 mol/mol

| | x
  N2airdry = 0,78084 mol/mol |
| --- | --- |

x
  N2airdry = 0,78084 mol/mol

| | x
  CO2airdry = 375 μmol/mol |
| --- | --- |

x
  CO2airdry = 375 μmol/mol

Šiame skirsnyje vartojamos šios molinių masių arba cheminių atmainių efektyviųjų molinių masių vertės:

M
  air
  = 28,96559 g/mol (sauso oro);

M
  Ar
  = 39,948 g/mol (argono);

M
  C
  = 12,0107 g/mol (anglies);

M
  CO
  = 28,0101 g/mol (anglies monoksido);

M
  CO2
  = 44,0095 g/mol (anglies dioksido);

M
  H
  = 1,00794 g/mol (atominio vandenilio);

M
  H2
  = 2,01588 g/mol (molekulinio vandenilio);

M
  H2O
  = 18,01528 g/mol (vandens);

M
  He
  = 4,002602 g/mol (helio);

M
  N
  = 14,0067 g/mol (atominio azoto);

M
  N2
  = 28,0134 g/mol (molekulinio azoto);

M
  NOx
  = 46,0055 g/mol (azoto oksidų (*))

M
  O
  = 15,9994 g/mol (atominio deguonies);

M
  O2
  = 31,9988 g/mol (molekulinio deguonies);

M
  C3H8
  = 44,09562 g/mol (propano);

M
  S
  = 32,065 g/mol (sieros);

M
  HC
  = 13,875389 g/mol (visų angliavandenilių (**))

| (**) | HC efektyvioji molinė masė apibrėžta atominio vandenilio ir anglies santykiu α, lygiu 1,85; |
| --- | --- |

(**)

| (*) | NOx efektyvioji molinė masė apibrėžta azoto dioksido NO2 moline mase. |
| --- | --- |

(*)

Šiame skirsnyje vartojama ši idealiųjų dujų molinė konstanta R:

R = 8,314472J (mol · K)

Šiame skirsnyje vartojami šie savitosios skiedimo oro ir praskiestų išmetamųjų dujų šilumos γ [J/(kg · K)]/[J/(kg · K)] verčių santykiai:

γ
  air
  = 1,399 (savitosios įsiurbiamo oro arba skiedimo oro šilumos verčių santykis);

γ
  dil
  = 1,399 (savitosios praskiestų išmetamųjų dujų šilumos verčių santykis);

γ
  exh
  = 1,385 (savitosios nepraskiestų išmetamųjų dujų šilumos verčių santykis).

3.3.2.   Drėgnas oras

Šiame skirsnyje aprašoma, kaip nustatyti vandens kiekį idealiosiose dujose.

3.3.2.1.   Vandens garų slėgis

Vandens garų slėgis p
  H2O [kPa] nustatytomis soties temperatūros sąlygomis T
  sat [K] apskaičiuojamas pagal 7-77 arba 7-78 lygtį:

| a) | atliekant drėgnio matavimą aplinkos temperatūros nuo 0 iki 100 °C sąlygomis arba atliekant drėgnio matavimą virš ypač ataušinto vandens aplinkos temperatūros nuo – 50 iki 0 °C sąlygomis: | (7-77) |
| --- | --- | --- |

a)

atliekant drėgnio matavimą aplinkos temperatūros nuo 0 iki 100 °C sąlygomis arba atliekant drėgnio matavimą virš ypač ataušinto vandens aplinkos temperatūros nuo – 50 iki 0 °C sąlygomis:

Formula

(7-77)

čia:

p
  H2O
  = vandens garų slėgis soties temperatūros sąlygomis [kPa];

T
  sat
  = vandens soties temperatūra matavimo sąlygomis [K];

| b) | atliekant drėgnio matavimą virš ledo aplinkos temperatūros nuo – 100 iki 0 °C sąlygomis: | (7-78) |
| --- | --- | --- |

b)

atliekant drėgnio matavimą virš ledo aplinkos temperatūros nuo – 100 iki 0 °C sąlygomis:

Formula

(7-78)

čia:

T
  sat
  = vandens soties temperatūra matavimo sąlygomis [K];

3.3.2.2.   Rasos taškas

Jeigu drėgnis matuojamas kaip rasos taškas, vandens kiekis idealiosiose dujose x
  H2O [mol/mol] apskaičiuojamas pagal 7-79 lygtį:

| | (7-79) |
| --- | --- |

Formula

(7-79)

čia:

x
  H2O
  = vandens kiekis idealiosiose dujose [mol/mol];

p
  H2O
  = vandens garų slėgis išmatuotame rasos taške T
  sat=T
  dew [kPa];

p
  abs
  = drėgnasis statinis absoliutusis slėgis rasos taško matavimo vietoje [kPa].

3.3.2.3.   Santykinis drėgnis

Jeigu drėgnis matuojamas kaip santykinis drėgnis RH %, vandens kiekis idealiosiose dujose x
  H2O [mol/mol] apskaičiuojamas pagal 7-80 lygtį:

| | (7-80) |
| --- | --- |

Formula

(7-80)

čia:

RH %= santykinis drėgnis [proc.];

p
  H2O
  = vandens garų slėgis esant 100 proc. santykiniam drėgniui santykinio drėgnio matavimo vietoje, T
  sat = T
  amb [kPa];

p
  abs
  = drėgnasis statinis absoliutusis slėgis santykinio drėgnio matavimo vietoje [kPa].

3.3.2.4.   Rasos taško nustatymas naudojant santykinį drėgnį ir sausuoju termometru išmatuotą temperatūrą

Jeigu drėgnis matuojamas kaip santykinis drėgnis RH %, rasos taškas T
  dew nustatomas pagal RH % ir sausuoju termometru išmatuotą temperatūrą, taikant 7-81 lygtį:

Formula

(7-81)

čia:

p
  H2O
  = vandens garų slėgis, perskaičiuotas pagal santykinį drėgnį, išmatuotą santykinio drėgnio matavimo vietoje, T
  sat = T
  amb;

T
  dew
  = rasos taškas, nustatytas pagal santykinio drėgnio ir sausuoju termometru išmatuotos temperatūros vertes.

3.3.3.   Degalų savybės

Bendroji degalų cheminė formulė yra CH
  α
  O
  β
  S
  γ
  N
  δ
  ; čia α – atominio vandenilio ir anglies santykis (H/C), β – atominio deguonies ir anglies santykis (O/C), γ – atominės sieros ir anglies santykis (S/C) ir δ – atominio azoto ir anglies santykis (N/C). Pagal šią formulę galima apskaičiuoti anglies masės dalį degaluose w
  C. Dyzelinui gali būti taikoma paprasta formulė CH
  α
  O
  β
  . Degalų sudėties numatytosios vertės nurodytos 7.3 lentelėje.

7.3 lentelė

Etaloniniams degalams taikomos atominio vandenilio ir anglies santykio atominio deguonies ir anglies santykio atominės sieros ir anglies santykio γ, atominio azoto ir anglies santykio δ ir anglies masės dalies degaluose w
  C numatytosios vertės

| Degalai | Atominio vandenilio, deguonies, sieros bei azoto ir anglies santykiai
  CHαOβSγNδ | Anglies masės koncentracija w
  C

  [g/g] |
| --- | --- | --- |
| Dyzelinas (ne keliais judantiems mechanizmams skirtas gazolis) | CH1,80O0S0N0 | 0,869 |
| Specialiems slėginio uždegimo varikliams skirtas etanolis (ED95) | CH2,92O0,46S0N0 | 0,538 |
| Benzinas (E10) | CH1,92O0,03S0N0 | 0,833 |
| Benzinas (E0) | CH1,85O0S0N0 | 0,866 |
| Etanolis (E85) | CH2,73O0,36S0N0 | 0,576 |
| SND | CH2,64O0S0N0 | 0,819 |
| Gamtinės dujos ir (arba) biometanas | CH3,78O0.016S0N0 | 0,747 |

Degalai

Atominio vandenilio, deguonies, sieros bei azoto ir anglies santykiai

CHαOβSγNδ

Anglies masės koncentracija w
  C

[g/g]

Dyzelinas (ne keliais judantiems mechanizmams skirtas gazolis)

CH1,80O0S0N0

0,869

Specialiems slėginio uždegimo varikliams skirtas etanolis (ED95)

CH2,92O0,46S0N0

0,538

Benzinas (E10)

CH1,92O0,03S0N0

0,833

Benzinas (E0)

CH1,85O0S0N0

0,866

Etanolis (E85)

CH2,73O0,36S0N0

0,576

SND

CH2,64O0S0N0

0,819

Gamtinės dujos ir (arba) biometanas

CH3,78O0.016S0N0

0,747

3.3.3.1.   Anglies masės koncentracijos wC apskaičiavimas

Vietoj 7.3 lentelėje nurodytų numatytųjų verčių arba tuo atveju, jeigu naudojamų etaloninių degalų numatytosios vertės nėra nurodytos, anglies masės koncentraciją wC
  galima apskaičiuoti pagal išmatuotas degalų savybes, taikant lygtį 7-82. Degalų vertės α ir β nustatomos ir naudojamos lygtyje visais atvejais, tačiau taip pat galima naudoti γ ir δ nulinę vertę, jeigu atitinkamoje 7.3 lentelės eilutėje nurodyta nulinė γ ir δ vertė.

| | (7-82) |
| --- | --- |

Formula

(7-82)

čia:

M
  C
  = molinė anglies masė;

α
  = atominio vandenilio ir anglies santykis deginamų degalų mišinyje, pasvertas pagal molines sąnaudas;

M
  H
  = molinė vandenilio masė;

β
  = atominio deguonies ir anglies santykis deginamų degalų mišinyje, pasvertas pagal molines sąnaudas;

M
  O
  = molinė deguonies masė;

γ
  = atominės sieros ir anglies santykis deginamų degalų mišinyje, pasvertas pagal molines sąnaudas;

M
  S
  = molinė sieros masė;

δ
  = atominio azoto ir anglies santykis deginamų degalų mišinyje, pasvertas pagal molines sąnaudas;

M
  N
  = molinė azoto masė.

3.3.4.   Visų HC (THC) koncentracijos pradinio užteršimo pataisos

Matuojant HC kiekį x
  THC[THC-FID] apskaičiuojamas remiantis VI priedo 7.3.1.2 punkte pateikta pradine THC užteršimo koncentracija x
  THC[THC-FID]init, taikant 7-83 lygtį:

| | (7-83) |
| --- | --- |

Formula

(7-83)

čia:

x
  THC[THC-FID]cor
  = THC koncentracija pritaikius pataisą dėl užteršimo [mol/mol];

x
  THC[THC-FID]uncorr
  = nepataisytoji THC koncentracija [mol/mol];

x
  THC[THC-FID]init
  = pradinė THC užteršimo koncentracija [mol/mol].

3.3.5.   Pagal srautą nustatyta svertinė vidutinė koncentracija

Pagal kai kuriuos šio skirsnio punktus gali prireikti apskaičiuoti pagal srautą nustatomą svertinę vidutinę koncentraciją, siekiant nustatyti, ar taikomos tam tikros nuostatos. Pagal srautą nustatytas svertinis vidurkis – dydžio vidurkis, kurio svertinė vertė nustatyta proporcingai atitinkamam srautui. Pavyzdžiui, jeigu nepraskiestose variklio išmetamosiose dujose dujų koncentracija yra matuojama nenutrūkstamai, jo pagal srautą nustatyta svertinė vidutinė koncentracija yra visų užregistruotų koncentracijos verčių ir atitinkamo išmetamųjų dujų molinės masės srauto sandaugos rezultatų, padalytų iš užregistruotų srauto verčių, suma. Kitas pavyzdys: iš CVS sistemos į maišą surinktų ėminių koncentracija yra tokia pati, kaip pagal srautą nustatyta svertinė vidutinė koncentracija, nes CVS sistema pati pagal srautą nustato ėminių koncentracijos maiše svertines vertes. Tam tikros pagal srautą nustatytos svertinės vidutinės išmetamųjų teršalų etaloninės koncentracijos galima tikėtis, remiantis ankstesniais panašių variklių bandymais arba bandymais, atliktais naudojant panašią įrangą ir prietaisus.

3.4.   Degalų, įsiurbiamo oro ir išmetamųjų dujų cheminiai balansai

3.4.1.   Bendroji informacija

Degalų, įsiurbiamo oro ir išmetamųjų dujų cheminiai balansai gali būti naudojami norint apskaičiuoti srautus, vandens kiekį srautuose ir drėgnų komponentų koncentraciją srautuose. Žinant vieną srautą – degalų, įsiurbiamo oro ar išmetamųjų dujų, pagal cheminius balansus galima nustatyti kitus du srautus. Pavyzdžiui, pagal cheminius balansus galima nustatyti nepraskiestų išmetamųjų dujų srautą, kai žinomas įsiurbiamo oro arba degalų srautas.

3.4.2.   Procedūros, kurioms atlikti būtini cheminiai balansai

Cheminiai balansai reikalingi norint nustatyti:

| a) | vandens kiekį nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų sraute x
  H2Oexh, kai, siekiant atlikti pataisą dėl ėminių ėmimo sistemos pašalinto vandens kiekio, vandens kiekis nėra matuojamas; |
| --- | --- |

a)

vandens kiekį nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų sraute x
  H2Oexh, kai, siekiant atlikti pataisą dėl ėminių ėmimo sistemos pašalinto vandens kiekio, vandens kiekis nėra matuojamas;

| b) | pagal srautą nustatytą svertinę vidutinę skiedimo oro dalį praskiestose išmetamosiose dujose xdil/exh
  , kai, siekiant atlikti pataisą dėl foninių išmetamųjų teršalų, skiedimo oro srautas nėra matuojamas. Reikia pažymėti, kad šiuo tikslu naudojant cheminius balansus daroma prielaida, kad išmetamosios dujos yra stechiometrinės, net jeigu taip nėra. |
| --- | --- |

b)

pagal srautą nustatytą svertinę vidutinę skiedimo oro dalį praskiestose išmetamosiose dujose xdil/exh
  , kai, siekiant atlikti pataisą dėl foninių išmetamųjų teršalų, skiedimo oro srautas nėra matuojamas. Reikia pažymėti, kad šiuo tikslu naudojant cheminius balansus daroma prielaida, kad išmetamosios dujos yra stechiometrinės, net jeigu taip nėra.

3.4.3.   Cheminio balanso nustatymo procedūra

Cheminio balanso apskaičiavimas susijęs su lygčių sistema, kurioje būtina iteracija. Ne daugiau kaip trijų dydžių pradinės vertės yra spėjamos: vandens kiekis matuojamame sraute x
  H2Oexh, skiedimo oro dalis praskiestose išmetamosiose dujose (arba perteklinis oras nepraskiestose išmetamosiose dujose) x
  dil/exh ir sandaugos rezultatų skaičius, nustatomas C1 pagrindu vienam išmatuoto sauso srauto sausam moliui x
  Ccombdry. Gali būti naudojamos pagal laiką nustatytos svertinės vidutinės degimo oro drėgnio ir skiedimo oro drėgnio pagal cheminį balansą vertės, jeigu degimo oro ir skiedimo oro drėgnis neviršija ± 0,0025 mol/mol dydžio leidžiamosios nuokrypos, taikomos atitinkamoms vidutinėms jų vertėms per bandymo intervalą. Nustatant kiekvieną išmetamųjų teršalų koncentracijos vertę x ir vandens kiekį x
  H2Oexh, turi būti nustatytos visiškai sausų dujų koncentracijos vertės x
  dry ir x
  H2Oexhdry. Taip pat naudojamos degalų atominio vandenilio ir anglies santykio α, deguonies ir anglies santykio β ir anglies masės dalies degaluose w
  C vertės. Bandymo degalams galima naudoti α ir β arba 7.3 lentelėje pateiktas numatytąsias vertes.

Cheminį balansą nustatyti rekomenduojama taip:

| a) | išmatuotos koncentracijos vertės, kaip antai x
  CO2meas, x
  NOmeas ir x
  H2Oint, perverčiamos į sausų dujų koncentracijos vertes, padalijant jas iš vieno, atėmus vandens kiekį, nustatytą atliekant atitinkamus matavimus, pvz., x
  H2OxCO2meas, x
  H2OxNOmeas ir x
  H2Oint. Jeigu matuojant drėgnas dujas vandens kiekis yra toks pat, kaip nežinomas vandens kiekis išmetamųjų dujų sraute x
  H2Oexh, lygčių sistemoje tos vertės sprendimas turi būti randamas iteracijos būdu. Jeigu matuojamas tik bendras NOx kiekis, o ne atskirai NO ir NO2, remiantis gerąja inžinerine praktika, cheminių balansų požiūriu įvertinamas visų NOx koncentracijos verčių pasidalijimas į NO ir į NO2. Galima tarti, kad NOx molinė koncentracija x
  NOx yra 75 proc. NO ir 25 proc. NO2. Dėl NO2 laikymo ir papildomo apdorojimo sistemų galima tarti, kad x
  NOx yra 25 proc. NO ir 75 proc. NO2. Siekiant apskaičiuoti išmetamo NOx masę, kaip visų NOx rūšių efektyvioji molinė masė naudojama NO2 molinė masė, neatsižvelgiant į faktinę NO2 dalį NOx; |
| --- | --- |

a)

išmatuotos koncentracijos vertės, kaip antai x
  CO2meas, x
  NOmeas ir x
  H2Oint, perverčiamos į sausų dujų koncentracijos vertes, padalijant jas iš vieno, atėmus vandens kiekį, nustatytą atliekant atitinkamus matavimus, pvz., x
  H2OxCO2meas, x
  H2OxNOmeas ir x
  H2Oint. Jeigu matuojant drėgnas dujas vandens kiekis yra toks pat, kaip nežinomas vandens kiekis išmetamųjų dujų sraute x
  H2Oexh, lygčių sistemoje tos vertės sprendimas turi būti randamas iteracijos būdu. Jeigu matuojamas tik bendras NOx kiekis, o ne atskirai NO ir NO2, remiantis gerąja inžinerine praktika, cheminių balansų požiūriu įvertinamas visų NOx koncentracijos verčių pasidalijimas į NO ir į NO2. Galima tarti, kad NOx molinė koncentracija x
  NOx yra 75 proc. NO ir 25 proc. NO2. Dėl NO2 laikymo ir papildomo apdorojimo sistemų galima tarti, kad x
  NOx yra 25 proc. NO ir 75 proc. NO2. Siekiant apskaičiuoti išmetamo NOx masę, kaip visų NOx rūšių efektyvioji molinė masė naudojama NO2 molinė masė, neatsižvelgiant į faktinę NO2 dalį NOx;

| b) | į kompiuterinę programą turi būti įtrauktos šio punkto d papunktyje pateiktos 7-82–7-99 lygtys, siekiant iteracijos būdu rasti x
  H2Oexh, x
  Ccombdry ir x
  dil/exh sprendimus. Pradinės xH2Oexh
  , xCcombdry
  ir xdil/exh
  vertės spėjamos remiantis gerąja inžinerine praktika. Rekomenduojama spėti pradinį vandens kiekį, kuris maždaug du kartus viršija vandens kiekį įsiurbiamame arba skiedimo ore. Rekomenduojama spėti pradinę xCcombdry
  vertę, kaip išmatuotų CO2, CO ir THC verčių sumą. Taip pat rekomenduojama spėti pradinę xdil
  vertę nuo 0,75 iki 0,95, pvz., 0,8. Lygčių sistemoje vertės kartojamos tol, kol vėliausiai atnaujinti spėjimai nuo atitinkamų vėliausiai apskaičiuotų verčių nesiskirs daugiau kaip ± 1 proc.; |
| --- | --- |

b)

į kompiuterinę programą turi būti įtrauktos šio punkto d papunktyje pateiktos 7-82–7-99 lygtys, siekiant iteracijos būdu rasti x
  H2Oexh, x
  Ccombdry ir x
  dil/exh sprendimus. Pradinės xH2Oexh
  , xCcombdry
  ir xdil/exh
  vertės spėjamos remiantis gerąja inžinerine praktika. Rekomenduojama spėti pradinį vandens kiekį, kuris maždaug du kartus viršija vandens kiekį įsiurbiamame arba skiedimo ore. Rekomenduojama spėti pradinę xCcombdry
  vertę, kaip išmatuotų CO2, CO ir THC verčių sumą. Taip pat rekomenduojama spėti pradinę xdil
  vertę nuo 0,75 iki 0,95, pvz., 0,8. Lygčių sistemoje vertės kartojamos tol, kol vėliausiai atnaujinti spėjimai nuo atitinkamų vėliausiai apskaičiuotų verčių nesiskirs daugiau kaip ± 1 proc.;

| c) | šio punkto d papunktyje nurodytoje lygčių sistemoje, kurioje x vienetas yra mol/mol, naudojami toliau nurodyti simboliai ir apatiniai indeksai:






  Simbolis | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| x
  dil/exh | Skiedimo dujų arba perteklinio oro kiekis vienam išmetamųjų dujų moliui |
| x
  H2Oexh | H2O kiekis išmetamosiose dujose vienam išmetamųjų dujų moliui |
| x
  Ccombdry | Iš degalų į išmetamąsias dujas patenkantis anglies kiekis vienam sausų išmetamųjų dujų moliui |
| x
  H2Oexhdry | Vandens kiekis išmetamosiose dujose vienam sausų išmetamųjų dujų sausam moliui |
| x
  prod/intdry | Sausų stechiometrinių produktų kiekis vienam įsiurbiamo oro sausam moliui |
| x
  dil/exhdry | Skiedimo dujų ir (arba) perteklinio oro kiekis vienam sausų išmetamųjų dujų moliui |
| x
  int/exhdry | Įsiurbiamo oro kiekis, reikalingas faktiniams degimo produktams gauti, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui |
| x
  raw/exhdry | Nepraskiestų išmetamųjų dujų kiekis be perteklinio oro, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui |
| x
  O2intdry | Įsiurbiamo oro O2 kiekis vienam sauso įsiurbiamo oro moliui; galima tarti, kad x
  O2intdry = 0,209445 mol/mol |
| x
  CO2intdry | Įsiurbiamo oro CO2 kiekis vienam sauso įsiurbiamo oro moliui. Gali būti naudojama x
  CO2intdry = 375 μmol/mol, tačiau rekomenduojama išmatuoti faktinę koncentraciją įsiurbiamame ore |
| x
  H2Ointdry | Įsiurbiamo oro H2O kiekis vienam sauso įsiurbiamo oro moliui |
| x
  CO2int | Įsiurbiamo oro CO2 kiekis vienam įsiurbiamo oro moliui |
| x
  CO2dil | Skiedimo dujų CO2 kiekis vienam skiedimo dujų moliui |
| x
  CO2dildry | Skiedimo dujų CO2 kiekis vienam sausų skiedimo dujų moliui. Jeigu oras naudojamas kaip skiediklis, gali būti naudojama x
  CO2dildry = 375 μmol/mol, tačiau rekomenduojama išmatuoti faktinę koncentraciją įsiurbiamame ore |
| x
  H2Odildry | Skiedimo dujų H2O kiekis vienam sausų skiedimo dujų moliui |
| x
  H2Odil | Skiedimo dujų H2O kiekis vienam skiedimo dujų moliui |
| x
  [emission]meas | Išmatuotų išmetamųjų teršalų kiekis ėminyje atitinkamame dujų analizatoriuje |
| x
  [emission]dry | Išmatuotų išmetamųjų teršalų kiekis vienam sauso ėminio sausam moliui |
| x
  H2O[emission]meas | Vandens kiekis ėminyje išmetamųjų teršalų nustatymo vietoje. Šios vertės matuojamos arba vertinamos pagal 9.3.2.3.1 punktą |
| x
  H2Oint | Vandens kiekis įsiurbiamame ore, remiantis įsiurbiamo oro drėgnio matavimu |
| K
  H2Ogas | Vandens ir dujų reakcijos pusiausvyros koeficientas. 3,5 arba kitokia vertė, kuri gali būti apskaičiuojama remiantis gerąja inžinerine praktika. |
| α | Atominio vandenilio ir anglies santykis deginamų degalų mišinyje CHαOβ, pasvertas pagal molines sąnaudas |
| β | Atominio deguonies ir anglies santykis deginamų degalų mišinyje CHαOβ, pasvertas pagal molines sąnaudas |

c)

šio punkto d papunktyje nurodytoje lygčių sistemoje, kurioje x vienetas yra mol/mol, naudojami toliau nurodyti simboliai ir apatiniai indeksai:

Simbolis

Aprašymas

x
  dil/exh

Skiedimo dujų arba perteklinio oro kiekis vienam išmetamųjų dujų moliui

x
  H2Oexh

H2O kiekis išmetamosiose dujose vienam išmetamųjų dujų moliui

x
  Ccombdry

Iš degalų į išmetamąsias dujas patenkantis anglies kiekis vienam sausų išmetamųjų dujų moliui

x
  H2Oexhdry

Vandens kiekis išmetamosiose dujose vienam sausų išmetamųjų dujų sausam moliui

x
  prod/intdry

Sausų stechiometrinių produktų kiekis vienam įsiurbiamo oro sausam moliui

x
  dil/exhdry

Skiedimo dujų ir (arba) perteklinio oro kiekis vienam sausų išmetamųjų dujų moliui

x
  int/exhdry

Įsiurbiamo oro kiekis, reikalingas faktiniams degimo produktams gauti, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui

x
  raw/exhdry

Nepraskiestų išmetamųjų dujų kiekis be perteklinio oro, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui

x
  O2intdry

Įsiurbiamo oro O2 kiekis vienam sauso įsiurbiamo oro moliui; galima tarti, kad x
  O2intdry = 0,209445 mol/mol

x
  CO2intdry

Įsiurbiamo oro CO2 kiekis vienam sauso įsiurbiamo oro moliui. Gali būti naudojama x
  CO2intdry = 375 μmol/mol, tačiau rekomenduojama išmatuoti faktinę koncentraciją įsiurbiamame ore

x
  H2Ointdry

Įsiurbiamo oro H2O kiekis vienam sauso įsiurbiamo oro moliui

x
  CO2int

Įsiurbiamo oro CO2 kiekis vienam įsiurbiamo oro moliui

x
  CO2dil

Skiedimo dujų CO2 kiekis vienam skiedimo dujų moliui

x
  CO2dildry

Skiedimo dujų CO2 kiekis vienam sausų skiedimo dujų moliui. Jeigu oras naudojamas kaip skiediklis, gali būti naudojama x
  CO2dildry = 375 μmol/mol, tačiau rekomenduojama išmatuoti faktinę koncentraciją įsiurbiamame ore

x
  H2Odildry

Skiedimo dujų H2O kiekis vienam sausų skiedimo dujų moliui

x
  H2Odil

Skiedimo dujų H2O kiekis vienam skiedimo dujų moliui

x
  [emission]meas

Išmatuotų išmetamųjų teršalų kiekis ėminyje atitinkamame dujų analizatoriuje

x
  [emission]dry

Išmatuotų išmetamųjų teršalų kiekis vienam sauso ėminio sausam moliui

x
  H2O[emission]meas

Vandens kiekis ėminyje išmetamųjų teršalų nustatymo vietoje. Šios vertės matuojamos arba vertinamos pagal 9.3.2.3.1 punktą

x
  H2Oint

Vandens kiekis įsiurbiamame ore, remiantis įsiurbiamo oro drėgnio matavimu

K
  H2Ogas

Vandens ir dujų reakcijos pusiausvyros koeficientas. 3,5 arba kitokia vertė, kuri gali būti apskaičiuojama remiantis gerąja inžinerine praktika.

α

Atominio vandenilio ir anglies santykis deginamų degalų mišinyje CHαOβ, pasvertas pagal molines sąnaudas

β

Atominio deguonies ir anglies santykis deginamų degalų mišinyje CHαOβ, pasvertas pagal molines sąnaudas

| d) | siekiant iteracijos būdu rasti x
  dil/exh, x
  H2Oexh ir x
  Ccombdry verčių sprendimus, taikomos 7-84–7-101 lygtys: | (7-84) |
| --- | --- | --- |
| | (7-85) |
| | (7-86) |
| | (7-87) |
| | (7-88) |
| | (7-89) |
| | (7-90) |
| | (7-91) |
| | (7-92) |
| | (7-93) |
| | (7-94) |
| | (7-95) |
| | (7-96) |
| | (7-97) |
| | (7-98) |
| | (7-99) |
| | (7-100) |
| | (7-101) |

d)

siekiant iteracijos būdu rasti x
  dil/exh, x
  H2Oexh ir x
  Ccombdry verčių sprendimus, taikomos 7-84–7-101 lygtys:

Formula

(7-84)

Formula

(7-85)

Formula

(7-86)

Formula

(7-87)

Formula

(7-88)

Formula

(7-89)

Formula

(7-90)

Formula

(7-91)

Formula

(7-92)

Formula

(7-93)

Formula

(7-94)

Formula

(7-95)

Formula

(7-96)

Formula

(7-97)

Formula

(7-98)

Formula

(7-99)

Formula

(7-100)

Formula

(7-101)

Baigiant nustatyti cheminį balansą, 3.5.3 ir 3.6.3 punktuose nustatyta tvarka apskaičiuojamas molinės masės srautas.

3.4.4.   NOx drėgnio pataisa

Visoms NOx koncentracijos vertėms, įskaitant skiedimo oro foninę koncentraciją, taikoma pataisa dėl įsiurbiamo oro drėgnio pagal 7-102 arba 7-103 lygtį:

| a) | slėginio uždegimo variklių:







  x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (9,953 · x
  H2O + 0,832) | (7-102) |
| --- | --- | --- |

a)

slėginio uždegimo variklių:

x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (9,953 · x
  H2O + 0,832)

(7-102)

| b) | kibirkštinio uždegimo variklių:







  x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (18,840 · x
  H2O + 0,68094) | (7-103) |
| --- | --- | --- |

b)

kibirkštinio uždegimo variklių:

x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (18,840 · x
  H2O + 0,68094)

(7-103)

čia:

| x
  NOxuncor | = | nepataisytoji NOx molinė koncentracija išmetamosiose dujose [μmol/mol]; |
| --- | --- | --- |
| x
  H2O | = | vandens kiekis įsiurbiamame ore [mol/mol]. |

x
  NOxuncor

=

nepataisytoji NOx molinė koncentracija išmetamosiose dujose [μmol/mol];

x
  H2O

=

vandens kiekis įsiurbiamame ore [mol/mol].

3.5.   Nepraskiesti dujiniai išmetamieji teršalai

3.5.1.   Dujinių išmetamųjų teršalų masė

Siekiant apskaičiuoti bendrąją dujinių išmetamųjų teršalų masę per bandymą mgas
  [g per bandymą], jų molinė koncentracija dauginama iš atitinkamo molinės masės srauto ir išmetamųjų dujų molinės masės; tada atliekamas integravimas per bandymų ciklą [7-104 lygtis]:

| | (7-104) |
| --- | --- |

Formula

(7-104)

čia:

| M
  gas | = | bendrųjų dujinių išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol]; |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh | = | akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s]; |
| x
  gas | = | akimirkinė bendrųjų dujų molinė koncentracija, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol]; |
| t | = | laikas [s]. |

M
  gas

=

bendrųjų dujinių išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol];

ṅ
  exh

=

akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s];

x
  gas

=

akimirkinė bendrųjų dujų molinė koncentracija, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol];

t

=

laikas [s].

Kadangi 7-104 lygtis turi būti išspręsta skaitmeninio integravimo būdu, ji transformuojama į 7-105 lygtį:

| ⇒ | (7-105) |
| --- | --- |

Formula

Formula

(7-105)

čia:

| M
  gas | = | bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol]; |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s]; |
| x
  gas

  i | = | akimirkinė bendrųjų dujų molinė koncentracija, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol]; |
| ƒ | = | duomenų rinkimo dažnis [Hz]; |
| N | = | matavimų skaičius [–]. |

M
  gas

=

bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol];

ṅ
  exh

  i

=

akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s];

x
  gas

  i

=

akimirkinė bendrųjų dujų molinė koncentracija, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol];

ƒ

=

duomenų rinkimo dažnis [Hz];

N

=

matavimų skaičius [–].

Bendroji lygtis gali būti pakeista, atsižvelgiant į tai, kuri matavimo sistema yra naudojama – periodinio ar nenutrūkstamojo ėminių ėmimo, taip pat į tai, ar ėminiai imami iš kintamo ar iš pastovaus srauto.

| a) | Atliekant nenutrūkstamąjį ėminių ėmimą, kai, įprastinėmis aplinkybėmis, srautas yra kintamas, dujinių išmetamųjų teršalų masė m
  gas [g per bandymą] apskaičiuojama taikant 7-106 lygtį: | (7-106) |
| --- | --- | --- |

a)

Atliekant nenutrūkstamąjį ėminių ėmimą, kai, įprastinėmis aplinkybėmis, srautas yra kintamas, dujinių išmetamųjų teršalų masė m
  gas [g per bandymą] apskaičiuojama taikant 7-106 lygtį:

Formula

(7-106)

čia:

| M
  gas | = | bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol]; |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s]; |
| x
  gas

  i | = | akimirkinė dujinių išmetamųjų teršalų molinė dalis, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol]; |
| ƒ | = | duomenų rinkimo dažnis [Hz]; |
| N | = | matavimų skaičius [–]. |

M
  gas

=

bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol];

ṅ
  exh

  i

=

akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s];

x
  gas

  i

=

akimirkinė dujinių išmetamųjų teršalų molinė dalis, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol];

ƒ

=

duomenų rinkimo dažnis [Hz];

N

=

matavimų skaičius [–].

| b) | Atliekant nenutrūkstamąjį ėminių ėmimą, kai, išskirtiniu atveju, srautas yra pastovus, dujinių išmetamųjų teršalų masė mgas
  [g per bandymą] apskaičiuojama taikant 7-107 lygtį: | (7-107) |
| --- | --- | --- |

b)

Atliekant nenutrūkstamąjį ėminių ėmimą, kai, išskirtiniu atveju, srautas yra pastovus, dujinių išmetamųjų teršalų masė mgas
  [g per bandymą] apskaičiuojama taikant 7-107 lygtį:

Formula

(7-107)

čia:

| M
  gas | = | bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol]; |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh | = | išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s]; |
| | = | vidutinė dujinių išmetamųjų teršalų molinė dalis, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol]; |
| Δt | = | bandymo intervalo trukmė. |

M
  gas

=

bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol];

ṅ
  exh

=

išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s];

Formula

=

vidutinė dujinių išmetamųjų teršalų molinė dalis, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol];

Δt

=

bandymo intervalo trukmė.

| c) | Atliekant periodinį ėminių ėmimą, neatsižvelgiant į tai, ar srautas yra kintamas, ar pastovus, 7-104 lygtis gali būti supaprastinta naudojant 7-108 lygtį: | (7-108) |
| --- | --- | --- |

c)

Atliekant periodinį ėminių ėmimą, neatsižvelgiant į tai, ar srautas yra kintamas, ar pastovus, 7-104 lygtis gali būti supaprastinta naudojant 7-108 lygtį:

Formula

(7-108)

čia:

| M
  gas | = | bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol]; |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s]; |
| | = | vidutinė dujinių išmetamųjų teršalų molinė dalis, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol]; |
| ƒ | = | duomenų rinkimo dažnis [Hz]; |
| N | = | matavimų skaičius [–]. |

M
  gas

=

bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol];

ṅ
  exh

  i

=

akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s];

Formula

=

vidutinė dujinių išmetamųjų teršalų molinė dalis, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol];

ƒ

=

duomenų rinkimo dažnis [Hz];

N

=

matavimų skaičius [–].

3.5.2.   Koncentracijos perskaičiavimas pagal drėgnį

Šiame punkte nurodyti parametrai gaunami pagal 3.4.3. punktą apskaičiavus cheminį balansą. Tarp dujų molinės koncentracijos matuojamame sraute verčių xgasdry
  ir xgas
  [mol/mol], skaičiuojant atitinkamai sausoms ir drėgnoms dujoms, egzistuoja toliau nurodytas santykis [7-109 ir 7-110 lygtys]:

| | (7-109) |
| --- | --- |
| | (7-110) |

Formula

(7-109)

Formula

(7-110)

čia:

| x
  H2O | = | vandens molinė dalis matuojamame sraute, skaičiuojant drėgnoms dujoms [mol/mol]; |
| --- | --- | --- |
| x
  H2Odry | = | vandens molinė dalis matuojamame sraute, skaičiuojant sausoms dujoms [mol/mol]; |

x
  H2O

=

vandens molinė dalis matuojamame sraute, skaičiuojant drėgnoms dujoms [mol/mol];

x
  H2Odry

=

vandens molinė dalis matuojamame sraute, skaičiuojant sausoms dujoms [mol/mol];

Apskaičiuojant bendrąją dujinių išmetamųjų teršalų koncentraciją x [mol/mol], taikoma ši pataisa dėl pašalinto vandens pagal 7-111 lygtį:

| | (7-111) |
| --- | --- |

Formula

(7-111)

čia:

| x
  [emission]meas | = | išmetamųjų teršalų molinė dalis matuojamame sraute, matavimo vietoje [mol/mol]; |
| --- | --- | --- |
| x
  H2O[emission]meas | = | vandens kiekis matuojamame sraute, koncentracijos matavimo vietoje [mol/mol]; |
| x
  H2Oexh | = | vandens kiekis prie srautmačio [mol/mol]. |

x
  [emission]meas

=

išmetamųjų teršalų molinė dalis matuojamame sraute, matavimo vietoje [mol/mol];

x
  H2O[emission]meas

=

vandens kiekis matuojamame sraute, koncentracijos matavimo vietoje [mol/mol];

x
  H2Oexh

=

vandens kiekis prie srautmačio [mol/mol].

3.5.3.   Išmetamųjų dujų molinės masės srautas

Nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas gali būti išmatuotas tiesiogiai arba apskaičiuotas pagal 3.4.3 punkte nustatytą cheminį balansą. Nepraskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautas apskaičiuojamas remiantis išmatuotu įsiurbiamo oro molinės masės srautu arba degalų masės srautu. Nepraskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautas gali būti apskaičiuotas pagal išmetamųjų teršalų ėminius ṅexh
  , remiantis išmatuotu įsiurbiamo oro molinės masės srautu ṅint
  arba išmatuotu degalų masės srautu ṁfuel
  ir vertėmis, apskaičiuotomis pagal 3.4.3 punkte nustatytą cheminį balansą. Apskaičiuojant pagal 3.4.3 punkte nustatytą cheminį balansą, taikomas toks pat dažnis, kaip ir atnaujinant bei užregistruojant ṅint
  arba ṁfuel
  dydį.

| a) | Karterio dujų srautas. Nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas gali būti apskaičiuotas pagal ṅint
  arba ṁfuel
  tik jei bent vienas teiginys apie karterio išmetamų teršalų srautą yra teisingas:






  i) | bandomame variklyje yra įrengta išmetamųjų teršalų kontrolės sistema, turinti uždarą karterį, kuris karterio dujų srautą nukreipia atgal į įsiurbiamą orą už įsiurbiamo oro srautmačio; |
| --- | --- | --- |

a)

Karterio dujų srautas. Nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas gali būti apskaičiuotas pagal ṅint
  arba ṁfuel
  tik jei bent vienas teiginys apie karterio išmetamų teršalų srautą yra teisingas:

i)

bandomame variklyje yra įrengta išmetamųjų teršalų kontrolės sistema, turinti uždarą karterį, kuris karterio dujų srautą nukreipia atgal į įsiurbiamą orą už įsiurbiamo oro srautmačio;

| ii) | atliekant teršalų išmetimo bandymą, atvirai išmetamų karterio dujų srautas nukreipiamas į išmetamųjų dujų srautą pagal VI priedo 6.10 punktą; |
| --- | --- |

ii)

atliekant teršalų išmetimo bandymą, atvirai išmetamų karterio dujų srautas nukreipiamas į išmetamųjų dujų srautą pagal VI priedo 6.10 punktą;

| iii) | išmatuojami atvirai išmetamų karterio teršalų kiekis ir srautas ir pridedami prie apskaičiuoto su stabdymu susijusio išmetamųjų teršalų kiekio; |
| --- | --- |

iii)

išmatuojami atvirai išmetamų karterio teršalų kiekis ir srautas ir pridedami prie apskaičiuoto su stabdymu susijusio išmetamųjų teršalų kiekio;

| iv) | remiantis duomenimis apie išmetamuosius teršalus arba inžinerine analize, galima įrodyti, kad atvirai išmetamų karterio teršalų srauto ignoravimas neturi neigiamo poveikio taikomų standartų reikalavimų laikymuisi. |
| --- | --- |

iv)

remiantis duomenimis apie išmetamuosius teršalus arba inžinerine analize, galima įrodyti, kad atvirai išmetamų karterio teršalų srauto ignoravimas neturi neigiamo poveikio taikomų standartų reikalavimų laikymuisi.

| b) | Molinės masės srauto apskaičiavimas remiantis įsiurbiamu oru.
  Remiantis, ṅint
  išmetamųjų dujų molinės masės srautas ṅexh
  [mol/s] apskaičiuojamas pagal 7-112 lygtį: | (7-112) |
| --- | --- | --- |

b)

Molinės masės srauto apskaičiavimas remiantis įsiurbiamu oru.

Remiantis, ṅint
  išmetamųjų dujų molinės masės srautas ṅexh
  [mol/s] apskaičiuojamas pagal 7-112 lygtį:

Formula

(7-112)

čia:

| ṅ
  exh | = | nepraskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautas, pagal kurį matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis [mol/s]; |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  ind | = | įsiurbiamo oro molinės masės srautas, įskaitant drėgnį įsiurbiamame ore [mol/s]; |
| x
  int/exhdry | = | įsiurbiamo oro kiekis, reikalingas faktiniams degimo produktams gauti, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui [mol/mol]; |
| x
  raw/exhdry | = | nepraskiestų išmetamųjų dujų kiekis be perteklinio oro, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui [mol/mol]; |
| x
  H2Oexhdry | = | vandens kiekis išmetamosiose dujose vienam sausų išmetamųjų dujų moliui [mol/mol]. |

ṅ
  exh

=

nepraskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautas, pagal kurį matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis [mol/s];

ṅ
  ind

=

įsiurbiamo oro molinės masės srautas, įskaitant drėgnį įsiurbiamame ore [mol/s];

x
  int/exhdry

=

įsiurbiamo oro kiekis, reikalingas faktiniams degimo produktams gauti, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui [mol/mol];

x
  raw/exhdry

=

nepraskiestų išmetamųjų dujų kiekis be perteklinio oro, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui [mol/mol];

x
  H2Oexhdry

=

vandens kiekis išmetamosiose dujose vienam sausų išmetamųjų dujų moliui [mol/mol].

| c) | Molinės masės srauto apskaičiavimas remiantis degalų masės srautu.
  Remiantis ṁfuel
  , ṅexh
  [mol/s] apskaičiuojamas taip:
  atliekant bandymus laboratorijoje šį apskaičiavimą galima naudoti tik diskrečiojo režimo NRSC ir RMC [7-113 lygtis]. | (7-113) |
| --- | --- | --- |

c)

Molinės masės srauto apskaičiavimas remiantis degalų masės srautu.

Remiantis ṁfuel
  , ṅexh
  [mol/s] apskaičiuojamas taip:

atliekant bandymus laboratorijoje šį apskaičiavimą galima naudoti tik diskrečiojo režimo NRSC ir RMC [7-113 lygtis].

Formula

(7-113)

čia:

| ṅ
  exh | = | nepraskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautas, pagal kurį matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis; |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  fuel | = | degalų srautas, įskaitant drėgnį įsiurbiamame ore [g/s]; |
| w
  C | = | anglies masės dalis konkrečiuose degaluose [g/g]; |
| x
  H2Oexhdry | = | H2O kiekis vienam sausam išmatuoto srauto moliui [mol/mol]; |
| M
  C | = | 12,0107 g/mol lygi anglies molekulinė masė; |
| x
  Ccombdry | = | iš degalų į išmetamąsias dujas patenkantis anglies kiekis vienam sausų išmetamųjų dujų moliui [mol/mol]. |

ṅ
  exh

=

nepraskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautas, pagal kurį matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis;

ṁ
  fuel

=

degalų srautas, įskaitant drėgnį įsiurbiamame ore [g/s];

w
  C

=

anglies masės dalis konkrečiuose degaluose [g/g];

x
  H2Oexhdry

=

H2O kiekis vienam sausam išmatuoto srauto moliui [mol/mol];

M
  C

=

12,0107 g/mol lygi anglies molekulinė masė;

x
  Ccombdry

=

iš degalų į išmetamąsias dujas patenkantis anglies kiekis vienam sausų išmetamųjų dujų moliui [mol/mol].

| d) | Išmetamųjų dujų molinės masės srauto apskaičiavimas remiantis išmatuotu įsiurbiamo oro molinės masės srautu, praskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautu ir praskiestų dujų cheminiu balansu
  Išmetamųjų dujų molinės masės srautas ṅexh
  [mol/s] gali būti apskaičiuotas remiantis išmatuotu įsiurbiamo oro molinės masės srautu ṅint
  , išmatuotu praskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautu ṅdexh
  ir pagal 3.4.3 punkte nustatytą cheminį balansą apskaičiuotomis vertėmis. Dėmesys atkreiptinas į tai, kad cheminis balansas turi būti grindžiamas praskiestų išmetamųjų dujų koncentracijos vertėmis. Apskaičiuojant nenutrūkstamąjį srautą, pagal 3.4.3 punkte nustatytą cheminį balansą skaičiuojama tokiu pat dažniu, kaip ir atnaujinant bei užregistruojant ṅint
  arba ṅdexh
  dydį. Šį apskaičiuotą ṅdexh
  galima naudoti tikrinant PM skiedimo santykį, apskaičiuojant skiedimo oro molinės masės srautą nustatant 3.6.1 punkte nurodytą foninės koncentracijos pataisą ir apskaičiuojant 3.5.1 punkte nurodytų išmetamųjų dujų masę tų atmainių, kurie matuojami nepraskiestose išmetamosiose dujose.
  Remiantis praskiestų išmetamųjų dujų ir įsiurbiamo oro molinės masės srautu, išmetamųjų dujų molinės masės srautas ṅ
  exh [mol/s] apskaičiuojamas taip: | (7-114) |
| --- | --- | --- |

d)

Išmetamųjų dujų molinės masės srauto apskaičiavimas remiantis išmatuotu įsiurbiamo oro molinės masės srautu, praskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautu ir praskiestų dujų cheminiu balansu

Išmetamųjų dujų molinės masės srautas ṅexh
  [mol/s] gali būti apskaičiuotas remiantis išmatuotu įsiurbiamo oro molinės masės srautu ṅint
  , išmatuotu praskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautu ṅdexh
  ir pagal 3.4.3 punkte nustatytą cheminį balansą apskaičiuotomis vertėmis. Dėmesys atkreiptinas į tai, kad cheminis balansas turi būti grindžiamas praskiestų išmetamųjų dujų koncentracijos vertėmis. Apskaičiuojant nenutrūkstamąjį srautą, pagal 3.4.3 punkte nustatytą cheminį balansą skaičiuojama tokiu pat dažniu, kaip ir atnaujinant bei užregistruojant ṅint
  arba ṅdexh
  dydį. Šį apskaičiuotą ṅdexh
  galima naudoti tikrinant PM skiedimo santykį, apskaičiuojant skiedimo oro molinės masės srautą nustatant 3.6.1 punkte nurodytą foninės koncentracijos pataisą ir apskaičiuojant 3.5.1 punkte nurodytų išmetamųjų dujų masę tų atmainių, kurie matuojami nepraskiestose išmetamosiose dujose.

Remiantis praskiestų išmetamųjų dujų ir įsiurbiamo oro molinės masės srautu, išmetamųjų dujų molinės masės srautas ṅ
  exh [mol/s] apskaičiuojamas taip:

Formula

(7-114)

čia:

| ṅ
  exh | = | nepraskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautas, pagal kurį matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis [mol/s]; |
| --- | --- | --- |
| x
  int/exhdry | = | įsiurbiamo oro kiekis, reikalingas faktiniams degimo produktams gauti, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui [mol/mol]; |
| x
  raw/exhdry | = | nepraskiestų išmetamųjų dujų kiekis be perteklinio oro, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui [mol/mol]; |
| x
  H2Oexh | = | vandens kiekis išmetamosiose dujose vienam išmetamųjų dujų moliui [mol/mol]; |
| ṅdexh | = | praskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautas, pagal kurį matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis [mol/s]. |
| ṅint | = | įsiurbiamo oro molinės masės srautas, įskaitant drėgnį įsiurbiamame ore [mol/s]. |

ṅ
  exh

=

nepraskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautas, pagal kurį matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis [mol/s];

x
  int/exhdry

=

įsiurbiamo oro kiekis, reikalingas faktiniams degimo produktams gauti, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui [mol/mol];

x
  raw/exhdry

=

nepraskiestų išmetamųjų dujų kiekis be perteklinio oro, skaičiuojant vienam sausų (nepraskiestų arba praskiestų) išmetamųjų dujų moliui [mol/mol];

x
  H2Oexh

=

vandens kiekis išmetamosiose dujose vienam išmetamųjų dujų moliui [mol/mol];

ṅdexh

=

praskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautas, pagal kurį matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis [mol/s].

ṅint

=

įsiurbiamo oro molinės masės srautas, įskaitant drėgnį įsiurbiamame ore [mol/s].

3.6.   Praskiesti dujiniai išmetamieji teršalai

3.6.1.   Išmetamųjų teršalų masės apskaičiavimas ir foninės koncentracijos pataisa

Dujinių išmetamųjų teršalų masė mgas
  [g per bandymą] kaip išmetamųjų teršalų molinės masės srauto funkcija apskaičiuojama kaip nurodyta toliau.

| a) | Kai taikomas nenutrūkstamasis ėminių ėmimas ir kintamas srautas, skaičiavimai atliekami pagal 7-106 lygtį: | [žr. 7-106 lygtį] |
| --- | --- | --- |

a)

Kai taikomas nenutrūkstamasis ėminių ėmimas ir kintamas srautas, skaičiavimai atliekami pagal 7-106 lygtį:

Formula

[žr. 7-106 lygtį]

čia:

| Mgas | = | bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol]; |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s]; |
| x
  gas

  i | = | akimirkinė bendrųjų dujų molinė koncentracija, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol]; |
| ƒ | = | duomenų rinkimo dažnis [Hz]; |
| N | = | matavimų skaičius [–]. |

Mgas

=

bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol];

ṅ
  exh

  i

=

akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s];

x
  gas

  i

=

akimirkinė bendrųjų dujų molinė koncentracija, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol];

ƒ

=

duomenų rinkimo dažnis [Hz];

N

=

matavimų skaičius [–].

Kai taikomas nenutrūkstamasis ėminių ėmimas ir pastovus srautas, skaičiavimai atliekami pagal 7-107 lygtį:

| | [žr. 7-107 lygtį] |
| --- | --- |

Formula

[žr. 7-107 lygtį]

čia:

| Mgas | = | bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol]; |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh | = | išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s]; |
| | = | vidutinė dujinių išmetamųjų teršalų molinė dalis, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol]; |
| Δt | = | bandymo intervalo trukmė. |

Mgas

=

bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol];

ṅ
  exh

=

išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s];

Formula

=

vidutinė dujinių išmetamųjų teršalų molinė dalis, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol];

Δt

=

bandymo intervalo trukmė.

| b) | Kai taikomas periodinis ėminių ėmimas, nesvarbu, ar srautas kintamas, ar pastovus, skaičiavimai atliekami pagal 7-108 lygtį: | [žr. 7-108 lygtį] |
| --- | --- | --- |

b)

Kai taikomas periodinis ėminių ėmimas, nesvarbu, ar srautas kintamas, ar pastovus, skaičiavimai atliekami pagal 7-108 lygtį:

Formula

[žr. 7-108 lygtį]

čia:

| Mgas | = | bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol]; |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s]; |
| | = | vidutinė dujinių išmetamųjų teršalų molinė dalis, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol]; |
| ƒ | = | duomenų rinkimo dažnis [Hz]; |
| N | = | matavimų skaičius [–]. |

Mgas

=

bendrųjų išmetamųjų teršalų molinė masė [g/mol];

ṅ
  exh

  i

=

akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [mol/s];

Formula

=

vidutinė dujinių išmetamųjų teršalų molinė dalis, skaičiuojama drėgnoms dujoms [mol/mol];

ƒ

=

duomenų rinkimo dažnis [Hz];

N

=

matavimų skaičius [–].

| c) | Apskaičiuotoms teršalų praskiestose išmetamosiose dujose masės vertėms taikoma pataisa dėl skiedimo oro, atimant foninių išmetamųjų teršalų masę:






  i) | pirmiausia per bandymo intervalą nustatomas skiedimo oro molinės masės srautas ṅ
  airdil [mol/s]. Tai gali būti išmatuotas dydis arba dydis, apskaičiuotas pagal praskiestų išmetamųjų dujų srautą ir pagal srautą nustatytą svertinę vidutinę skiedimo oro dalį praskiestose išmetamosiose dujose



  ; |
| --- | --- | --- |

c)

Apskaičiuotoms teršalų praskiestose išmetamosiose dujose masės vertėms taikoma pataisa dėl skiedimo oro, atimant foninių išmetamųjų teršalų masę:

i)

Formula

| ii) | visas skiedimo oro srautas n
  airdil [mol] dauginamas iš vidutinės foninių išmetamųjų teršalų koncentracijos. Tai gali būti pagal laiką nustatytas svertinis vidurkis arba pagal srautą nustatytas svertinis vidurkis (pvz., proporcinis foninių išmetamųjų teršalų ėminys). nairdil
  ir vidutinės foninių išmetamųjų teršalų koncentracijos sandaugos rezultatas yra bendras foninių išmetamųjų teršalų kiekis; |
| --- | --- |

ii)

visas skiedimo oro srautas n
  airdil [mol] dauginamas iš vidutinės foninių išmetamųjų teršalų koncentracijos. Tai gali būti pagal laiką nustatytas svertinis vidurkis arba pagal srautą nustatytas svertinis vidurkis (pvz., proporcinis foninių išmetamųjų teršalų ėminys). nairdil
  ir vidutinės foninių išmetamųjų teršalų koncentracijos sandaugos rezultatas yra bendras foninių išmetamųjų teršalų kiekis;

| iii) | jeigu rezultatas yra molinis kiekis, padaugintas iš išmetamųjų teršalų molinės masės Mgas
  [g/mol], jis perverčiamas į foninių išmetamųjų teršalų masę mbkgnd
  [g]; |
| --- | --- |

iii)

jeigu rezultatas yra molinis kiekis, padaugintas iš išmetamųjų teršalų molinės masės Mgas
  [g/mol], jis perverčiamas į foninių išmetamųjų teršalų masę mbkgnd
  [g];

| iv) | bendroji foninė masė atimama iš bendrosios masės, siekiant padaryti pataisą dėl foninių išmetamųjų teršalų; |
| --- | --- |

iv)

bendroji foninė masė atimama iš bendrosios masės, siekiant padaryti pataisą dėl foninių išmetamųjų teršalų;

| v) | bendrasis skiedimo oro srautas gali būti nustatytas atlikus tiesioginį srauto matavimą. Šiuo atveju bendroji foninė masė apskaičiuojama remiantis skiedimo oro srautu n
  airdil. Foninė masė atimama iš bendrosios masės. Gautas rezultatas naudojamas apskaičiuojant su stabdymu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

v)

bendrasis skiedimo oro srautas gali būti nustatytas atlikus tiesioginį srauto matavimą. Šiuo atveju bendroji foninė masė apskaičiuojama remiantis skiedimo oro srautu n
  airdil. Foninė masė atimama iš bendrosios masės. Gautas rezultatas naudojamas apskaičiuojant su stabdymu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį;

| vi) | bendrasis skiedimo oro srautas gali būti nustatytas pagal bendrąjį praskiestų išmetamųjų teršalų srautą ir degalų, įsiurbiamo oro ir išmetamųjų dujų cheminį balansą, aprašytą 3.4 punkte. Šiuo atveju bendroji foninė masė apskaičiuojama remiantis bendruoju praskiestų išmetamųjų dujų srautu n
  dexh. Tuomet šis rezultatas dauginamas iš pagal srautą nustatytos svertinės vidutinės skiedimo oro dalies praskiestose išmetamosiose dujose



  . |
| --- | --- |

vi)

Formula

Sprendžiant v ir vi punktuose nurodytus abu atvejus, taikomos 7-115 ir 7-116 lygtys:

| arba | (7-115) |
| --- | --- |
| | (7-116) |

Formula

Formula

(7-115)

Formula

(7-116)

čia:

| m
  gas | = | bendroji dujinių išmetamųjų teršalų masė [g]; |
| --- | --- | --- |
| m
  bkgnd | = | bendroji foninė masė [g]; |
| m
  gascor | = | dujų masė pritaikius pataisą dėl foninių išmetamųjų teršalų [g]; |
| M
  gas | = | bendrųjų dujinių išmetamųjų teršalų molekulinė masė [g/mol]; |
| x
  gasdil | = | dujinių išmetamųjų teršalų koncentracija skiedimo ore [mol/mol]; |
| n
  airdil | = | skiedimo oro molinės masės srautas [mol]; |
| | = | pagal srautą nustatyta svertinė vidutinė skiedimo oro dalis praskiestose išmetamosiose dujose [mol/mol]; |
| | = | foninių dujų dalis [mol/mol]; |
| n
  dexh | = | bendrasis praskiestų išmetamųjų dujų srautas [mol]. |

m
  gas

=

bendroji dujinių išmetamųjų teršalų masė [g];

m
  bkgnd

=

bendroji foninė masė [g];

m
  gascor

=

dujų masė pritaikius pataisą dėl foninių išmetamųjų teršalų [g];

M
  gas

=

bendrųjų dujinių išmetamųjų teršalų molekulinė masė [g/mol];

x
  gasdil

=

dujinių išmetamųjų teršalų koncentracija skiedimo ore [mol/mol];

n
  airdil

=

skiedimo oro molinės masės srautas [mol];

Formula

=

pagal srautą nustatyta svertinė vidutinė skiedimo oro dalis praskiestose išmetamosiose dujose [mol/mol];

Formula

=

foninių dujų dalis [mol/mol];

n
  dexh

=

bendrasis praskiestų išmetamųjų dujų srautas [mol].

3.6.2.   Koncentracijos perskaičiavimas pagal drėgnį

Perskaičiuojant praskiestų ėminių koncentraciją dėl drėgnio taikomi tie patys nepraskiestų dujų santykiai (3.5.2 punktas). Išmatuojamas drėgnis skiedimo ore, siekiant apskaičiuoti jo vandens garų dalį skiedimo ore x
  H2Odildry [mol/mol] pagal 7-96 lygtį:

| | [žr. 7-96 lygtį] |
| --- | --- |

Formula

[žr. 7-96 lygtį]

čia:

| x
  H2Odil | = | vandens molinė dalis skiedimo oro sraute [mol/mol]. |
| --- | --- | --- |

x
  H2Odil

=

vandens molinė dalis skiedimo oro sraute [mol/mol].

3.6.3.   Išmetamųjų dujų molinės masės srautas

| a) | Apskaičiavimas remiantis cheminiu balansu
  Molinės masės srautas ṅ
  exh [mol/s] gali būti apskaičiuotas remiantis degalų masės srautu ṁ
  fuel pagal 7-113 lygtį: | [žr. 7-113 lygtį] |
| --- | --- | --- |

a)

Apskaičiavimas remiantis cheminiu balansu

Molinės masės srautas ṅ
  exh [mol/s] gali būti apskaičiuotas remiantis degalų masės srautu ṁ
  fuel pagal 7-113 lygtį:

Formula

[žr. 7-113 lygtį]

čia:

| ṅ
  exh | = | nepraskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautas, pagal kurį matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis; |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  fuel | = | degalų srautas, įskaitant drėgnį įsiurbiamame ore [g/s]; |
| w
  C | = | anglies masės dalis konkrečiuose degaluose [g/g]; |
| x
  H2Oexhdry | = | H2O kiekis vienam sausam išmatuoto srauto moliui [mol/mol]; |
| M
  C | = | 12,0107 g/mol lygi anglies molekulinė masė; |
| x
  Ccombdry | = | iš degalų į išmetamąsias dujas patenkantis anglies kiekis vienam sausų išmetamųjų dujų moliui [mol/mol]. |

ṅ
  exh

=

nepraskiestų išmetamųjų dujų molinės masės srautas, pagal kurį matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis;

ṁ
  fuel

=

degalų srautas, įskaitant drėgnį įsiurbiamame ore [g/s];

w
  C

=

anglies masės dalis konkrečiuose degaluose [g/g];

x
  H2Oexhdry

=

H2O kiekis vienam sausam išmatuoto srauto moliui [mol/mol];

M
  C

=

12,0107 g/mol lygi anglies molekulinė masė;

x
  Ccombdry

=

iš degalų į išmetamąsias dujas patenkantis anglies kiekis vienam sausų išmetamųjų dujų moliui [mol/mol].

| b) | Matavimas
  Išmetamųjų dujų molinės masės srautas gali būti matuojamas taikant tris sistemas:






  i) | PDP molinės masės srautas. Remiantis tūrinio siurblio (PDP) sūkių dažniu per bandymo intervalą, molinės masės srautui ṅ [mol/s] apskaičiuoti naudojama atitinkama kreivė a
  1 ir atkarpa a
  0 [–], apskaičiuotos taikant 1 priedėlyje nustatytą kalibravimo procedūrą, ir taikoma 7-117 lygtis: | (7-117) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Matavimas

Išmetamųjų dujų molinės masės srautas gali būti matuojamas taikant tris sistemas:

i)

PDP molinės masės srautas. Remiantis tūrinio siurblio (PDP) sūkių dažniu per bandymo intervalą, molinės masės srautui ṅ [mol/s] apskaičiuoti naudojama atitinkama kreivė a
  1 ir atkarpa a
  0 [–], apskaičiuotos taikant 1 priedėlyje nustatytą kalibravimo procedūrą, ir taikoma 7-117 lygtis:

Formula

(7-117)

su:

| | (7-118) |
| --- | --- |

Formula

(7-118)

čia:

| a
  1 | = | kalibravimo koeficientas [m3/s]; |
| --- | --- | --- |
| a
  0 | = | kalibravimo koeficientas [m3/sūk.]; |
| p
  in, p
  out | = | slėgis įtekėjimo ir ištekėjimo angose [Pa]; |
| R | = | molinė dujų konstanta [J/[mol K)]; |
| T
  in | = | temperatūra įtekėjimo angoje [K]; |
| V
  rev | = | PDP išsiurbtas tūris [m3/sūk.]; |
| f
  n.,PDP | = | PDP sūkių dažnis [sūkiai per s]. |

a
  1

=

kalibravimo koeficientas [m3/s];

a
  0

=

kalibravimo koeficientas [m3/sūk.];

p
  in, p
  out

=

slėgis įtekėjimo ir ištekėjimo angose [Pa];

R

=

molinė dujų konstanta [J/[mol K)];

T
  in

=

temperatūra įtekėjimo angoje [K];

V
  rev

=

PDP išsiurbtas tūris [m3/sūk.];

f
  n.,PDP

=

PDP sūkių dažnis [sūkiai per s].

| ii) | SSV molinės masės srautas. Remiantis Cd
  ir Re

  # lygtimi, nustatyta pagal šio priedo 1 priedėlį, ikigarsinio Venturio vamzdžio (SSV) molinės masės srautas per teršalų išmetimo bandymą ṅ [mol/s] apskaičiuojamas pagal 7-119 lygtį: | (7-119) |
| --- | --- | --- |

ii)

SSV molinės masės srautas. Remiantis Cd
  ir Re

  # lygtimi, nustatyta pagal šio priedo 1 priedėlį, ikigarsinio Venturio vamzdžio (SSV) molinės masės srautas per teršalų išmetimo bandymą ṅ [mol/s] apskaičiuojamas pagal 7-119 lygtį:

Formula

(7-119)

čia:

| p
  in | = | slėgis įtekėjimo angoje [Pa]; |
| --- | --- | --- |
| A
  t | = | Venturio tūtos skerspjūvio plotas [m2]; |
| R | = | molinė dujų konstanta [J/[mol K)]; |
| T
  in | = | temperatūra įtekėjimo angoje [K]; |
| Z | = | spūdos faktorius; |
| M
  mix | = | praskiestų išmetamųjų dujų molinė masė [kg/mol]; |
| C
  d | = | SSV ištekėjimo koeficientas [–]; |
| C
  d | = | SSV srauto koeficientas [–]. |

p
  in

=

slėgis įtekėjimo angoje [Pa];

A
  t

=

Venturio tūtos skerspjūvio plotas [m2];

R

=

molinė dujų konstanta [J/[mol K)];

T
  in

=

temperatūra įtekėjimo angoje [K];

Z

=

spūdos faktorius;

M
  mix

=

praskiestų išmetamųjų dujų molinė masė [kg/mol];

C
  d

=

SSV ištekėjimo koeficientas [–];

C
  d

=

SSV srauto koeficientas [–].

| iii) | CFV molinės masės srautas. Siekiant apskaičiuoti molinės masės srautą per vieną Venturio vamzdį arba vieną Venturio vamzdžių rinkinį, naudojamas atitinkamas vidurkis Cd
  ir kitos konstantos, nustatytos pagal 1 priedėlį. Molinės masės srauto ṅ [mol/s] apskaičiavimas per teršalų išmetimo bandymą atliekamas pagal 7-120 lygtį: | (7-120) |
| --- | --- | --- |

iii)

CFV molinės masės srautas. Siekiant apskaičiuoti molinės masės srautą per vieną Venturio vamzdį arba vieną Venturio vamzdžių rinkinį, naudojamas atitinkamas vidurkis Cd
  ir kitos konstantos, nustatytos pagal 1 priedėlį. Molinės masės srauto ṅ [mol/s] apskaičiavimas per teršalų išmetimo bandymą atliekamas pagal 7-120 lygtį:

Formula

(7-120)

čia:

| p
  in | = | slėgis įtekėjimo angoje [Pa]; |
| --- | --- | --- |
| A
  t | = | Venturio tūtos skerspjūvio plotas [m2]; |
| R | = | molinė dujų konstanta [J/[mol K)]; |
| T
  in | = | temperatūra įtekėjimo angoje [K]; |
| Z | = | spūdos faktorius; |
| M
  mix | = | praskiestų išmetamųjų dujų molinė masė [kg/mol]; |
| C
  d | = | CFV ištekėjimo koeficientas [–]; |
| C
  d | = | CFV srauto koeficientas [–]. |

p
  in

=

slėgis įtekėjimo angoje [Pa];

A
  t

=

Venturio tūtos skerspjūvio plotas [m2];

R

=

molinė dujų konstanta [J/[mol K)];

T
  in

=

temperatūra įtekėjimo angoje [K];

Z

=

spūdos faktorius;

M
  mix

=

praskiestų išmetamųjų dujų molinė masė [kg/mol];

C
  d

=

CFV ištekėjimo koeficientas [–];

C
  d

=

CFV srauto koeficientas [–].

3.7.   Kietųjų dalelių kiekio nustatymas

3.7.1.   Ėminių ėmimas

| a) | Ėminių ėmimas iš kintamo srauto
  Jeigu periodinis ėminys imamas iš kintamo išmetamųjų dujų srauto, imamas ėminys turi būti proporcingas kintamam išmetamųjų dujų srautui. Srautas integruojamas per bandymo intervalą, siekiant nustatyti bendrąjį srautą. Vidutinė PM koncentracija

  (jau išreikšta masės vienam ėminio moliui vienetais) dauginama iš bendrojo srauto, siekiant gauti bendrąją PM masę mPM
  [g] pagal 7-121 lygtį: | (7-121) |
| --- | --- | --- |

a)

Ėminių ėmimas iš kintamo srauto

Jeigu periodinis ėminys imamas iš kintamo išmetamųjų dujų srauto, imamas ėminys turi būti proporcingas kintamam išmetamųjų dujų srautui. Srautas integruojamas per bandymo intervalą, siekiant nustatyti bendrąjį srautą. Vidutinė PM koncentracija
  Formula
  (jau išreikšta masės vienam ėminio moliui vienetais) dauginama iš bendrojo srauto, siekiant gauti bendrąją PM masę mPM
  [g] pagal 7-121 lygtį:

Formula

(7-121)

čia:

| ṅi | = | akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas [mol/s]; |
| --- | --- | --- |
| | = | vidutinė PM koncentracija [g/mol]; |
| Δti | = | ėminių ėmimo intervalas [s]. |

ṅi

=

akimirkinis išmetamųjų dujų molinės masės srautas [mol/s];

Formula

=

vidutinė PM koncentracija [g/mol];

Δti

=

ėminių ėmimo intervalas [s].

| b) | Ėminių ėmimas iš pastovaus srauto
  Jeigu periodinis ėminys imamas iš pastovaus išmetamųjų dujų srauto, turi būti nustatytas vidutinis molinės masės srautas, iš kurio imamas ėminys. Vidutinė PM koncentracija dauginama iš bendrojo srauto, siekiant gauti bendrąją PM masę mPM
  [g] pagal 7-122 lygtį: | (7-122) |
| --- | --- | --- |

b)

Ėminių ėmimas iš pastovaus srauto

Jeigu periodinis ėminys imamas iš pastovaus išmetamųjų dujų srauto, turi būti nustatytas vidutinis molinės masės srautas, iš kurio imamas ėminys. Vidutinė PM koncentracija dauginama iš bendrojo srauto, siekiant gauti bendrąją PM masę mPM
  [g] pagal 7-122 lygtį:

Formula

(7-122)

čia:

| ṅ | = | išmetamųjų dujų molinės masės srautas [mol/s]; |
| --- | --- | --- |
| | = | vidutinė PM koncentracija [g/mol]; |
| Δt | = | bandymo intervalo trukmė [s]. |

ṅ

=

išmetamųjų dujų molinės masės srautas [mol/s];

Formula

=

vidutinė PM koncentracija [g/mol];

Δt

=

bandymo intervalo trukmė [s].

Kai imant ėminius taikomas pastovus skiedimo santykis (DR), mPM
  [g] apskaičiuojama pagal 7-123 lygtį:

| | (7-123) |
| --- | --- |

Formula

(7-123)

čia:

| m
  PMdil | = | PM masė skiedimo ore [g]; |
| --- | --- | --- |
| DR | = | skiedimo santykis [–], apibrėžtas kaip išmetamųjų teršalų masės m ir praskiestų išmetamųjų dujų masės m
  dil/exh santykis (DR = m/m
  dil/exh). |

m
  PMdil

=

PM masė skiedimo ore [g];

DR

=

skiedimo santykis [–], apibrėžtas kaip išmetamųjų teršalų masės m ir praskiestų išmetamųjų dujų masės m
  dil/exh santykis (DR = m/m
  dil/exh).

Skiedimo santykį DR galima išreikšti kaip xdil/exh
  funkciją [7-124 lygtis]:

| | (7-124) |
| --- | --- |

Formula

(7-124)

3.7.2.   Foninės koncentracijos pataisa

Kai PM masei taikoma foninės koncentracijos pataisa, taikomas toks pat metodas kaip 3.6.1 punkte. Dauginant
  Formula
  iš bendrojo skiedimo oro srauto, gaunama bendroji PM foninė masė (mPMbkgnd
  [g]). Iš bendrosios masės atėmus bendrąją foninę masę, gaunama pataisytoji foninė kietųjų dalelių masė mPMcor
  [g] [7-125 lygtis]:

| | (7-125) |
| --- | --- |

Formula

(7-125)

čia:

| m
  PMuncor | = | nepataisytoji PM masė [g]; |
| --- | --- | --- |
| | = | vidutinė PM koncentracija skiedimo ore [g/mol]; |
| n
  airdil | = | skiedimo oro molinės masės srautas [mol]; |

m
  PMuncor

=

nepataisytoji PM masė [g];

Formula

=

vidutinė PM koncentracija skiedimo ore [g/mol];

n
  airdil

=

skiedimo oro molinės masės srautas [mol];

3.8.   Ciklo darbas ir išmetamųjų teršalų savitoji masė

3.8.1.   Dujiniai išmetamieji teršalai

3.8.1.1.   Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklai ir RMC

Nepraskiestos ir praskiestos išmetamosios dujos aptariamos atitinkamai 3.5.1 ir 3.6.1 punktuose. Gautos galios Pi
  [kW] vertės integruojamos per bandymo intervalą. Bendrasis darbas W
  act [kWh] apskaičiuojamas pagal 7-126 lygtį:

| | (7-126) |
| --- | --- |

Formula

(7-126)

čia:

| Pi | = | akimirkinė variklio galia [kW]; |
| --- | --- | --- |
| ni | = | akimirkinis variklio sūkių dažnis [sūk./min]; |
| Ti | = | akimirkinis variklio sukimo momentas [Nm]; |
| W
  act | = | faktinis ciklo darbas [kWh]; |
| ƒ | = | duomenų rinkimo dažnis [Hz]; |
| N | = | matavimų skaičius [–]. |

Pi

=

akimirkinė variklio galia [kW];

ni

=

akimirkinis variklio sūkių dažnis [sūk./min];

Ti

=

akimirkinis variklio sukimo momentas [Nm];

W
  act

=

faktinis ciklo darbas [kWh];

ƒ

=

duomenų rinkimo dažnis [Hz];

N

=

matavimų skaičius [–].

Jeigu pagal VI priedo 2 priedėlį buvo įrengti pagalbiniai įtaisai, akimirkinio variklio sukimo momento vertė 7-126 lygtyje nėra koreguojama. Jeigu pagal šio reglamento VI priedo 6.3.2 arba 6.3.3 punktą būtini pagalbiniai įtaisai, kurie turėjo būti įrengti atliekant bandymą, nebuvo sumontuoti, arba pagalbiniai įtaisai, kurie turėjo būti išmontuoti, tačiau atliekant bandymą jie buvo įrengti, lygtyje 7-126 naudojama Ti
  vertė pagal 7-127 lygtį koreguojama taip:

| T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX | (7-127) |
| --- | --- |

T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX

(7-127)

čia:

| Ti

  ,meas | = | išmatuota akimirkinio variklio sukimo momento vertė; |
| --- | --- | --- |
| Ti,

  AUX | = | atitinkama pagal šio reglamento VI priedo 7.7.2.3.2 punktą nustatyta sukimo momento, reikalingo pagalbiniams įtaisams varyti, vertė. |

Ti

  ,meas

=

išmatuota akimirkinio variklio sukimo momento vertė;

Ti,

  AUX

=

atitinkama pagal šio reglamento VI priedo 7.7.2.3.2 punktą nustatyta sukimo momento, reikalingo pagalbiniams įtaisams varyti, vertė.

Išmetamųjų teršalų savitoji masė egas
  [g/kWh] apskaičiuojama toliau nurodytais būdais, atsižvelgiant į bandymų ciklo tipą.

| | (7-128) |
| --- | --- |

Formula

(7-128)

čia:

| m
  gas | = | bendroji išmetamųjų teršalų masė [g per bandymą]; |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | ciklo darbas [kWh]. |

m
  gas

=

bendroji išmetamųjų teršalų masė [g per bandymą];

W
  act

=

ciklo darbas [kWh].

Dujiniams išmetamiesiems teršalams, išskyrus CO2, taikant NRTC, galutinis bandymo rezultatas e
  gas [g/kWh] yra neįšilusio variklio paleidimo bandymo ir įšilusio variklio paleidimo bandymo svertinis vidurkis, apskaičiuotas naudojant 7-129 lygtį:

| | (7-129) |
| --- | --- |

Formula

(7-129)

čia:

| | m
  cold – išmetamųjų dujų masė per neįšilusio variklio paleidimo NRTC [g]; |
| --- | --- |

m
  cold – išmetamųjų dujų masė per neįšilusio variklio paleidimo NRTC [g];

| | W
  act, cold – faktinis ciklo darbas per neįšilusio variklio paleidimo NRTC [kWh]; |
| --- | --- |

W
  act, cold – faktinis ciklo darbas per neįšilusio variklio paleidimo NRTC [kWh];

| | m
  hot – išmetamųjų dujų masė per įšilusio variklio paleidimo NRTC [g]; |
| --- | --- |

m
  hot – išmetamųjų dujų masė per įšilusio variklio paleidimo NRTC [g];

| | W
  act, hot – faktinis ciklo darbas per įšilusio variklio paleidimo NRTC [kWh]. |
| --- | --- |

W
  act, hot – faktinis ciklo darbas per įšilusio variklio paleidimo NRTC [kWh].

Jeigu nustatant CO2 naudojamas NRTC, galutinis bandymo rezultatas e
  CO2 [g/kWh] apskaičiuojamas pagal įšilusio variklio paleidimo NRTC, taikant 7-130 lygtį:

| | (7-130) |
| --- | --- |

Formula

(7-130)

čia:

| | m
  CO2,hot – išmetamųjų CO2 teršalų masė per įšilusio variklio paleidimo NRTC [g]; |
| --- | --- |

m
  CO2,hot – išmetamųjų CO2 teršalų masė per įšilusio variklio paleidimo NRTC [g];

| | W
  act, hot – faktinis ciklo darbas per įšilusio variklio paleidimo NRTC [kWh]. |
| --- | --- |

W
  act, hot – faktinis ciklo darbas per įšilusio variklio paleidimo NRTC [kWh].

3.8.1.2.   Diskrečiojo režimo NRSC

Išmetamųjų teršalų savitoji masė e
  gas [g/kWh] apskaičiuojama pagal 7-131 lygtį:

| | (7-131) |
| --- | --- |

Formula

(7-131)

čia:

| ṁ
  gas,

  i | = | vidutinis išmetamųjų teršalų masės srautas, taikant režimą i [g/val.]; |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi = P
  maxi
  - P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus); |
| WFi | = | svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–]. |

ṁ
  gas,

  i

=

vidutinis išmetamųjų teršalų masės srautas, taikant režimą i [g/val.];

Pi

=

variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi = P
  maxi
  - P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus);

WFi

=

svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–].

3.8.2.   Išmetamosios kietosios dalelės

3.8.2.1.   Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklai ir RMC

Išmetamųjų kietųjų dalelių savitoji masė apskaičiuojama 7-128 lygtį pertvarkant į 7-132 lygtį, kurioje egas
  [g/kWh] ir mgas
  [g per bandymą] pakeičiami atitinkamai ePM
  [g/kWh] ir mPM
  [g per bandymą]:

| | (7-132) |
| --- | --- |

Formula

(7-132)

čia:

| m
  PM | = | bendroji išmetamųjų kietųjų dalelių masė, apskaičiuota pagal 3.7.1 punktą [g per bandymą]; |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | ciklo darbas [kWh]. |

m
  PM

=

bendroji išmetamųjų kietųjų dalelių masė, apskaičiuota pagal 3.7.1 punktą [g per bandymą];

W
  act

=

ciklo darbas [kWh].

Pereinamųjų režimų sudėtinio ciklo metu (t. y. per neįšilusio variklio paleidimo NRTC ir įšilusio variklio paleidimo NRTC) išmetamų teršalų kiekis apskaičiuojamas, kaip nurodyta 3.8.1.1 punkte.

3.8.2.2.   Diskrečiojo režimo NRSC

Išmetamųjų kietųjų dalelių savitoji masė e
  PM [g/kWh] apskaičiuojama šiais būdais:

3.8.2.2.1.   taikant vieno filtro metodą – pagal 7-133 lygtį:

| | (7-133) |
| --- | --- |

Formula

(7-133)

čia:

| Pi | = | variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi = P
  maxi
  - P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus); |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–]. |
| ṁ
  PM | = | kietųjų dalelių masės srautas [g/val.]; |

Pi

=

variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi = P
  maxi
  - P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus);

WFi

=

svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–].

ṁ
  PM

=

kietųjų dalelių masės srautas [g/val.];

3.8.2.2.2.   taikant kelių filtrų metodą – pagal 7-134 lygtį:

| | (7-134) |
| --- | --- |

Formula

(7-134)

čia:

| Pi | = | variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi = P
  maxi
  - P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus); |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–]. |
| ṁ
  PM

  i | = | kietųjų dalelių masės srautas, taikant režimą i [g/val.]. |

Pi

=

variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi = P
  maxi
  - P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus);

WFi

=

svertinis koeficientas, taikomas režimui i [–].

ṁ
  PM

  i

=

kietųjų dalelių masės srautas, taikant režimą i [g/val.].

Taikant vieno filtro metodą, efektyvusis svertinis koeficientas WF
  eff

  i
  kiekvienam režimui apskaičiuojamas pagal 7-135 lygtį:

| | (7-135) |
| --- | --- |

Formula

(7-135)

čia:

| m
  smpldexh

  i | = | per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė, taikant režimą i [kg]; |
| --- | --- | --- |
| m
  smpldexh | = | per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė [kg]. |
| ṁ
  eqdexhwet

  i | = | lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, taikant režimą i [kg/s]; |
| | = | vidutinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas [kg/s]. |

m
  smpldexh

  i

=

per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė, taikant režimą i [kg];

m
  smpldexh

=

per kietųjų dalelių ėminių filtrus pratekėjusio praskiestų išmetamųjų dujų ėminio masė [kg].

ṁ
  eqdexhwet

  i

=

lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, taikant režimą i [kg/s];

Formula

=

vidutinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas [kg/s].

Efektyviųjų svertinių koeficientų vertė XVII priedo 1 priedėlyje pateiktų svertinių koeficientų verčių negali viršyti daugiau kaip 0,005 (absoliučioji vertė).

3.8.3.   Išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisų, kuriuose taikomas nedažnas (periodinis) regeneravimas, reguliavimas

Variklių, išskyrus RLL kategorijos variklius, kuriuose įrengta nedažnai (periodiškai) regeneruojama papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, (žr. VI priedo 6.6.2 punktą), pagal 3.8.1 ir 3.8.2 punktus apskaičiuota dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų savitoji masė pakoreguojama taikomu multiplikaciniu koregavimo koeficientu arba taikomu adityviuoju koregavimo koeficientu. Jeigu atliekant bandymą nedažnas regeneravimas neįvyko, taikomas didinamasis koeficientas (k
  ru,m arba k
  ru,a). Jeigu atliekant bandymą nedažnas regeneravimas įvyko, taikomas mažinamasis koeficientas (k
  rd,m arba k
  rd,a). Jeigu nustatyti kiekvieno režimo koregavimo koeficientai, jie taikomi kiekvienam režimui apskaičiuojant diskrečiojo režimo NRSC svertinį išmetamųjų teršalų kiekį.

3.8.4.   Koregavimas taikant nusidėvėjimo koeficientą

Pagal 3.8.1 ir 3.8.2 punktus apskaičiuota dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų savitoji masė, jei taikoma, įskaitant nedažno regeneravimo koregavimo koeficientą pagal 3.8.3 punktą, taip pat koreguojama taikant pagal III priedo reikalavimus nustatytą multiplikacinį arba adityvųjį nusidėvėjimo koeficientą.

3.9.   Praskiesto išmetamųjų teršalų srauto (CVS) kalibravimas ir susiję skaičiavimai

Šiame skirsnyje aprašoma, kaip atlikti apskaičiavimus kalibruojant įvairius srautmačius. 3.9.1 punkte pirmiausia aprašoma, kaip perversti etaloninių srautmačių rodmenis, kad juos būtų galima naudoti kalibravimo lygtyse, išreikštose moline mase. Kituose punktuose aprašomi su kalibravimu susiję apskaičiavimai, būdingi tam tikrų tipų srautmačiams.

3.9.1.   Etaloninio matuoklio rodmenų perskaičiavimas

Šiame skirsnyje kalibravimo lygtyse kaip atskaitos dydis naudojamas molinės masės srautas ṅ
  ref. Jeigu patvirtintu etaloniniu matuokliu gaunamas srautas nurodomas kitokiu dydžiu, pvz., standartiniu tūrio srautu ̇
  stdref, faktiniu tūrio srautu ̇
  actdref arba masės srautu ṁ
  ref, etaloniniu matuokliu gautas rodmuo perskaičiuojamas į molinės masės srautą, taikant 7-136, 7-137 ir 7-138 lygtis, atkreipiant dėmesį į tai, kad nors per teršalų išmetimo bandymą tūrio srauto, masės srauto, slėgio, temperatūros ir molinės masės vertės gali keistis, atliekant srautmačio kalibravimą, kiekvieno atskiro nustatytojo taško požiūriu jos turėtų likti kuo pastovesnės.

| | (7-136) |
| --- | --- |

Formula

(7-136)

čia:

| ṅ
  ref | = | atskaitos molinės masės srautas [mol/s]; |
| --- | --- | --- |
| ̇
  stdref | = | atskaitos tūrio srautas, pakoreguotas pagal standartinį slėgį ir standartinę temperatūrą [m3/s]; |
| ̇
  actref | = | atskaitos tūrio srautas, esant faktiniam slėgiui ir temperatūrai [m3/s]; |
| ṁ
  ref | = | atskaitos masės srautas [g/s]; |
| p
  std | = | standartinis slėgis [Pa]; |
| p
  act | = | faktinis dujų slėgis [Pa]; |
| T
  std | = | standartinė temperatūra [K]; |
| T
  act | = | faktinė dujų temperatūra [K]; |
| R | = | molinė dujų konstanta [J/(mol · K)]; |
| M
  mix | = | molinė dujų masė [g/mol]. |

ṅ
  ref

=

atskaitos molinės masės srautas [mol/s];

̇
  stdref

=

atskaitos tūrio srautas, pakoreguotas pagal standartinį slėgį ir standartinę temperatūrą [m3/s];

̇
  actref

=

atskaitos tūrio srautas, esant faktiniam slėgiui ir temperatūrai [m3/s];

ṁ
  ref

=

atskaitos masės srautas [g/s];

p
  std

=

standartinis slėgis [Pa];

p
  act

=

faktinis dujų slėgis [Pa];

T
  std

=

standartinė temperatūra [K];

T
  act

=

faktinė dujų temperatūra [K];

R

=

molinė dujų konstanta [J/(mol · K)];

M
  mix

=

molinė dujų masė [g/mol].

3.9.2.   Su PDP kalibravimu susiję apskaičiavimai

Kiekvienoje ribojimo įtaiso padėtyje pagal vidutines vertes, nustatytas VI priedo 8.1.8.4 punkte, apskaičiuojamos šios vertės:

| a) | per sūkį PDP išsiurbtas tūris Vrev
  (m3 per sūkį): | (7-137) |
| --- | --- | --- |

a)

per sūkį PDP išsiurbtas tūris Vrev
  (m3 per sūkį):

Formula

(7-137)

čia:

| | = | atskaitos molinės masės srauto vidutinė vertė [mol/s]; |
| --- | --- | --- |
| R | = | molinė dujų konstanta [J/(mol · K)]; |
| | = | vidutinė temperatūra įtekėjimo angoje [K]; |
| | = | vidutinis slėgis įtekėjimo angoje [Pa]; |
| | = | vidutinis sūkių dažnis [sūkiai per s]; |

Formula

=

atskaitos molinės masės srauto vidutinė vertė [mol/s];

R

=

molinė dujų konstanta [J/(mol · K)];

Formula

=

vidutinė temperatūra įtekėjimo angoje [K];

Formula

=

vidutinis slėgis įtekėjimo angoje [Pa];

Formula

=

vidutinis sūkių dažnis [sūkiai per s];

| b) | PDP slysties pataisos faktorius Ks
  [sūkiai per s]: | (7-138) |
| --- | --- | --- |

b)

PDP slysties pataisos faktorius Ks
  [sūkiai per s]:

Formula

(7-138)

čia:

| | = | vidutinis atskaitos molinės masės srautas [mol/s]; |
| --- | --- | --- |
| | = | vidutinė temperatūra įtekėjimo angoje [K]; |
| | = | vidutinis slėgis įtekėjimo angoje [Pa]; |
| | = | vidutinis slėgis ištekėjimo angoje [Pa]; |
| | = | vidutinis PDP sūkių dažnis [sūkiai per s]; |
| R | = | molinė dujų konstanta [J/(mol · K)]; |

Formula

=

vidutinis atskaitos molinės masės srautas [mol/s];

Formula

=

vidutinė temperatūra įtekėjimo angoje [K];

Formula

=

vidutinis slėgis įtekėjimo angoje [Pa];

Formula

=

vidutinis slėgis ištekėjimo angoje [Pa];

Formula

=

vidutinis PDP sūkių dažnis [sūkiai per s];

R

=

molinė dujų konstanta [J/(mol · K)];

| c) | PDP per sūkį išsiurbtam kiekiui Vrev
  , palyginti su PDP slysties pataisos faktoriumi K
  s, mažiausiųjų kvadratų regresija taikoma apskaičiuojant kreivę a1
  ir atkarpą a0
  , kaip aprašyta 4 priedėlyje. |
| --- | --- |

c)

PDP per sūkį išsiurbtam kiekiui Vrev
  , palyginti su PDP slysties pataisos faktoriumi K
  s, mažiausiųjų kvadratų regresija taikoma apskaičiuojant kreivę a1
  ir atkarpą a0
  , kaip aprašyta 4 priedėlyje.

| d) | Šio punkto a–c papunkčiuose nustatyta procedūra pakartojama, taikant kiekvieną sūkių dažnį, kuriuo veikia PDP. |
| --- | --- |

d)

Šio punkto a–c papunkčiuose nustatyta procedūra pakartojama, taikant kiekvieną sūkių dažnį, kuriuo veikia PDP.

| e) | 7.4 lentelėje pateikiami rezultatai, gauti taikant įvairias



  vertes:
  7.4 lentelė


  PDP kalibravimo duomenų pavyzdys














   [sūkiai per min] | [sūkiai per s] | a
  1 [m3/min] | a
  1 [m3/s] | a
  0 [m3/sūk.] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 755,0 | 12,58 | 50,43 | 0,8405 | 0,056 |
| 987,6 | 16,46 | 49,86 | 0,831 | –0,013 |
| 1254,5 | 20,9 | 48,54 | 0,809 | 0,028 |
| 1401,3 | 23,355 | 47,30 | 0,7883 | –0,061 |

e)

Formula

7.4 lentelė

PDP kalibravimo duomenų pavyzdys

Formula

Formula

a
  1 [m3/min]

a
  1 [m3/s]

a
  0 [m3/sūk.]

755,0

12,58

50,43

0,8405

0,056

987,6

16,46

49,86

0,831

–0,013

1254,5

20,9

48,54

0,809

0,028

1401,3

23,355

47,30

0,7883

–0,061

| f) | Taikant kiekvieną sūkių dažnį, kuriuo veikia PDP, pagal kreivę a
  1 ir atkarpą a
  0 apskaičiuojamas srautas per teršalų išmetimo bandymą, kaip aprašyta 3.6.3 punkto b papunktyje. |
| --- | --- |

f)

Taikant kiekvieną sūkių dažnį, kuriuo veikia PDP, pagal kreivę a
  1 ir atkarpą a
  0 apskaičiuojamas srautas per teršalų išmetimo bandymą, kaip aprašyta 3.6.3 punkto b papunktyje.

3.9.3.   Venturio vamzdžiams taikomos lygtys ir leidžiamos prielaidos

Šiame skirsnyje aprašomos Venturio vamzdžių kalibravimui ir srauto apskaičiavimui naudojant Venturio vamzdį taikomos lygtys ir leidžiamos prielaidos. Ikigarsinis Venturio vamzdis (SSV) ir kritinio tekėjimo Venturio vamzdis (CFV) veikia panašiai, todėl jiems taikomos lygtys yra kone tapačios, išskyrus slėgio santykio r (t. y., rSSV
  ir rCFV
  ) lygtį. Šiose lygtyse naudojamas neklampus vienmatis izentropinės spūdos idealiųjų dujų srautas. 3.9.3 punkto d papunktyje aprašomos kitos galimos prielaidos. Jeigu negalima daryti prielaidos dėl matuojamo idealiųjų dujų srauto, į taikomas lygtis įtraukiama pirmosios eilės pataisa dėl realiųjų dujų elgsenos, t. y. spūdos faktorius Z. Jeigu remiantis gerąja inžinerine praktika reikėtų naudoti vienetui nelygią Z vertę, galima naudoti atitinkamą būsenos lygtį, siekiant nustatyti Z vertes kaip išmatuotų slėgio ir temperatūros verčių funkciją, arba sudaryti specialias kalibravimo lygtis, remiantis gerąja inžinerine praktika. Reikėtų pabrėžti, kad srauto koeficiento C
  f lygtis grindžiama idealiųjų dujų prielaida, jog izentropos rodiklis γ yra lygus savitosios šilumos verčių santykiui cp
  /c
  V
  . Jeigu remiantis gerąja inžinerine praktika reikėtų naudoti realiųjų dujų izentropos rodiklį, galima naudoti atitinkamą būsenos lygtį, siekiant nustatyti γ vertes kaip išmatuotų slėgio ir temperatūros verčių funkciją, arba sudaryti specialias kalibravimo lygtis. Molinės masės srautas ṅ [mol/s] apskaičiuojamas pagal 7-139 lygtį:

| | (7-139) |
| --- | --- |

Formula

(7-139)

čia:

| C
  d | = | ištekėjimo koeficientas, nustatytas 3.9.3 punkto a papunktyje [–]; |
| --- | --- | --- |
| C
  f | = | srauto koeficientas, nustatytas 3.9.3 punkto b papunktyje [–]; |
| A
  t | = | Venturio tūtos skerspjūvio plotas [m2]; |
| p
  in | = | absoliutusis statinis slėgis Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [Pa]; |
| Z | = | spūdos faktorius [–]; |
| M
  mix | = | dujų mišinio molinė masė [kg/mol]; |
| R | = | molinė dujų konstanta [J/(mol · K)]; |
| T
  in | = | absoliučioji temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K]. |

C
  d

=

ištekėjimo koeficientas, nustatytas 3.9.3 punkto a papunktyje [–];

C
  f

=

srauto koeficientas, nustatytas 3.9.3 punkto b papunktyje [–];

A
  t

=

Venturio tūtos skerspjūvio plotas [m2];

p
  in

=

absoliutusis statinis slėgis Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [Pa];

Z

=

spūdos faktorius [–];

M
  mix

=

dujų mišinio molinė masė [kg/mol];

R

=

molinė dujų konstanta [J/(mol · K)];

T
  in

=

absoliučioji temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K].

| a) | Naudojant VI priedo 8.1.8.4 punkte surinktus duomenis, C
  d apskaičiuojamas pagal 7-140 lygtį: | (7-140) |
| --- | --- | --- |

a)

Naudojant VI priedo 8.1.8.4 punkte surinktus duomenis, C
  d apskaičiuojamas pagal 7-140 lygtį:

Formula

(7-140)

čia:

| ṅ
  ref | = | atskaitos molinės masės srautas [mol/s]. |
| --- | --- | --- |

ṅ
  ref

=

atskaitos molinės masės srautas [mol/s].

Kiti simboliai – kaip 7-139 lygtyje.

| b) | Cf
  nustatomas vienu iš šių būdų:






  i) | tik naudojant CFV srautmačius, C
  fCFV gaunamas pagal 7.5 lentelę, remiantis β (Venturio tūtos ir įtekėjimo angos skersmenų santykis) ir γ (dujų mišinio savitosios šilumos verčių santykis) vertėmis ir taikant tiesinį interpoliavimą, siekiant nustatyti tarpines vertes:

  7.5 lentelė



  C
  fCFV ir naudojant CFV srautmačius









  C
  fCFV |
| --- | --- | --- |
| β | γ
  exh = 1,385 | γ
  dexh = γ
  air
  = 1,399 |
| 0,000 | 0,6822 | 0,6846 |
| 0,400 | 0,6857 | 0,6881 |
| 0,500 | 0,6910 | 0,6934 |
| 0,550 | 0,6953 | 0,6977 |
| 0,600 | 0,7011 | 0,7036 |
| 0,625 | 0,7047 | 0,7072 |
| 0,650 | 0,7089 | 0,7114 |
| 0,675 | 0,7137 | 0,7163 |
| 0,700 | 0,7193 | 0,7219 |
| 0,720 | 0,7245 | 0,7271 |
| 0,740 | 0,7303 | 0,7329 |
| 0,760 | 0,7368 | 0,7395 |
| 0,770 | 0,7404 | 0,7431 |
| 0,780 | 0,7442 | 0,7470 |
| 0,790 | 0,7483 | 0,7511 |
| 0,800 | 0,7527 | 0,7555 |
| 0,810 | 0,7573 | 0,7602 |
| 0,820 | 0,7624 | 0,7652 |
| 0,830 | 0,7677 | 0,7707 |
| 0,840 | 0,7735 | 0,7765 |
| 0,850 | 0,7798 | 0,7828 |

b)

Cf
  nustatomas vienu iš šių būdų:

i)

tik naudojant CFV srautmačius, C
  fCFV gaunamas pagal 7.5 lentelę, remiantis β (Venturio tūtos ir įtekėjimo angos skersmenų santykis) ir γ (dujų mišinio savitosios šilumos verčių santykis) vertėmis ir taikant tiesinį interpoliavimą, siekiant nustatyti tarpines vertes:

7.5 lentelė

C
  fCFV ir naudojant CFV srautmačius

C
  fCFV

β

γ
  exh = 1,385

γ
  dexh = γ
  air
  = 1,399

0,000

0,6822

0,6846

0,400

0,6857

0,6881

0,500

0,6910

0,6934

0,550

0,6953

0,6977

0,600

0,7011

0,7036

0,625

0,7047

0,7072

0,650

0,7089

0,7114

0,675

0,7137

0,7163

0,700

0,7193

0,7219

0,720

0,7245

0,7271

0,740

0,7303

0,7329

0,760

0,7368

0,7395

0,770

0,7404

0,7431

0,780

0,7442

0,7470

0,790

0,7483

0,7511

0,800

0,7527

0,7555

0,810

0,7573

0,7602

0,820

0,7624

0,7652

0,830

0,7677

0,7707

0,840

0,7735

0,7765

0,850

0,7798

0,7828

| ii) | naudojant bet kokį CFV arba SSV srautmatį, Cf
  galima apskaičiuoti pagal 7-141 lygtį: | (7-141 |
| --- | --- | --- |

ii)

naudojant bet kokį CFV arba SSV srautmatį, Cf
  galima apskaičiuoti pagal 7-141 lygtį:

Formula

(7-141

čia:

| γ | = | izentropos rodiklis [–]. Jei tai idealiosios dujos, tai yra dujų mišinio savitosios šilumos verčių santykis cp
  /c
  V
  ; |
| --- | --- | --- |
| r | = | slėgio santykis, nustatytas šio punkto c papunkčio 3 dalyje; |
| β | = | Venturio tūtos ir įtekėjimo angos skersmenų santykis. |

γ

=

izentropos rodiklis [–]. Jei tai idealiosios dujos, tai yra dujų mišinio savitosios šilumos verčių santykis cp
  /c
  V
  ;

r

=

slėgio santykis, nustatytas šio punkto c papunkčio 3 dalyje;

β

=

Venturio tūtos ir įtekėjimo angos skersmenų santykis.

| c) | Slėgio santykis r apskaičiuojamas taip:






  i) | tik SSV sistemų rSSV
  apskaičiuojamas pagal 7-142 lygtį: | (7-142) |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Slėgio santykis r apskaičiuojamas taip:

i)

tik SSV sistemų rSSV
  apskaičiuojamas pagal 7-142 lygtį:

Formula

(7-142)

čia:

| Δp
  ssv | = | skirtuminis statinis slėgis; iš slėgio Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje atėmus slėgį Venturio tūtoje [Pa]; |
| --- | --- | --- |

Δp
  ssv

=

skirtuminis statinis slėgis; iš slėgio Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje atėmus slėgį Venturio tūtoje [Pa];

| ii) | tik CFV sistemų rCFV
  apskaičiuojamas iteracijos būdu pagal 7-143 lygtį: | (7-143) |
| --- | --- | --- |

ii)

tik CFV sistemų rCFV
  apskaičiuojamas iteracijos būdu pagal 7-143 lygtį:

Formula

(7-143)

| d) | Siekiant gauti bandymui tinkamesnes vertes, galima daryti toliau nurodytas supaprastintas taikomų lygčių prielaidas arba remtis gerąja inžinerine praktika:






  i) | atliekant teršalų išmetimo bandymus ir naudojant įvairiausias nepraskiestas išmetamąsias dujas, praskiestas išmetamąsias dujas ir skiedimo orą, galima daryti prielaidą, kad dujų mišinys elgiasi kaip idealiosios dujos: Z = 1; |
| --- | --- | --- |

d)

Siekiant gauti bandymui tinkamesnes vertes, galima daryti toliau nurodytas supaprastintas taikomų lygčių prielaidas arba remtis gerąja inžinerine praktika:

i)

atliekant teršalų išmetimo bandymus ir naudojant įvairiausias nepraskiestas išmetamąsias dujas, praskiestas išmetamąsias dujas ir skiedimo orą, galima daryti prielaidą, kad dujų mišinys elgiasi kaip idealiosios dujos: Z = 1;

| ii) | naudojant įvairiausias nepraskiestas išmetamąsias dujas, galima daryti prielaidą, kad savitosios šilumos verčių pastovusis santykis γ = 1,385; |
| --- | --- |

ii)

naudojant įvairiausias nepraskiestas išmetamąsias dujas, galima daryti prielaidą, kad savitosios šilumos verčių pastovusis santykis γ = 1,385;

| iii) | naudojant įvairiausias praskiestas išmetamąsias dujas ir orą (pvz., kalibravimo orą arba skiedimo orą), galima daryti prielaidą, kad savitosios šilumos verčių pastovusis santykis γ = 1,399; |
| --- | --- |

iii)

naudojant įvairiausias praskiestas išmetamąsias dujas ir orą (pvz., kalibravimo orą arba skiedimo orą), galima daryti prielaidą, kad savitosios šilumos verčių pastovusis santykis γ = 1,399;

| iv) | naudojant įvairiausias praskiestas išmetamąsias dujas ir orą, molinė mišinio masė Mmi

  x [g/mol] gali būti laikoma tik vandens kiekio skiedimo ore arba kalibravimo ore funkcija x
  H2O, nustatoma remiantis 3.3.2 punktu ir apskaičiuojama pagal 7-144 lygtį:







  M
  mix=M
  air· (1 –x
  H2O) +M
  H2O· (x
  H2O) | (7-144) |
| --- | --- | --- |

iv)

naudojant įvairiausias praskiestas išmetamąsias dujas ir orą, molinė mišinio masė Mmi

  x [g/mol] gali būti laikoma tik vandens kiekio skiedimo ore arba kalibravimo ore funkcija x
  H2O, nustatoma remiantis 3.3.2 punktu ir apskaičiuojama pagal 7-144 lygtį:

M
  mix=M
  air· (1 –x
  H2O) +M
  H2O· (x
  H2O)

(7-144)

čia:

| M
  air | = | 28,96559 g/mol; |
| --- | --- | --- |
| M
  H2O | = | 18,01528 g/mol; |
| x
  H2O | = | vandens kiekis skiedimo arba kalibravimo ore [mol/mol]; |

M
  air

=

28,96559 g/mol;

M
  H2O

=

18,01528 g/mol;

x
  H2O

=

vandens kiekis skiedimo arba kalibravimo ore [mol/mol];

| v) | naudojant įvairiausias praskiestas išmetamąsias dujas ir orą ir atliekant bet kokį kalibravimą ir bandymus, galima tarti, kad mišinio molinė masė M
  mix yra pastovi, jeigu tariamoji molinė masė nuo apskaičiuotos mažiausiosios ir didžiausiosios molinės masės kalibruojant ir bandant skiriasi ne daugiau kaip ± 1 proc. Ši prielaida gali būti daroma, jei užtikrinama pakankama vandens kiekio kalibravimo ore ir skiedimo ore kontrolė arba jeigu tiek iš kalibravimo oro, tiek iš skiedimo oro pašalinama pakankamai vandens. 7.6 lentelėje pateikiami leidžiamų skiedimo oro rasos taško ir kalibravimo oro rasos taško intervalų pavyzdžiai.

  7.6 lentelė


  Skiedimo oro ir kalibravimo oro rasos taškų, kuriuose galima tarti esant pastovaus dydžio M
  mix, pavyzdžiai








  Jei kalibravimo T
  dew (°C) yra..., | tariama, kad ši pastovaus dydžio M
  mix [g/mol] yra taikoma | šiems T
  dew (°C) intervalams per teršalų išmetimo bandymus (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| sausas | 28,96559 | nuo sauso iki 18 |
| 0 | 28,89263 | nuo sauso iki 21 |
| 5 | 28,86148 | nuo sauso iki 22 |
| 10 | 28,81911 | nuo sauso iki 24 |
| 15 | 28,76224 | nuo sauso iki 26 |
| 20 | 28,68685 | nuo –8 iki 28 |
| 25 | 28,58806 | nuo 12 iki 31 |
| 30 | 28,46005 | nuo 23 iki 34 |

v)

naudojant įvairiausias praskiestas išmetamąsias dujas ir orą ir atliekant bet kokį kalibravimą ir bandymus, galima tarti, kad mišinio molinė masė M
  mix yra pastovi, jeigu tariamoji molinė masė nuo apskaičiuotos mažiausiosios ir didžiausiosios molinės masės kalibruojant ir bandant skiriasi ne daugiau kaip ± 1 proc. Ši prielaida gali būti daroma, jei užtikrinama pakankama vandens kiekio kalibravimo ore ir skiedimo ore kontrolė arba jeigu tiek iš kalibravimo oro, tiek iš skiedimo oro pašalinama pakankamai vandens. 7.6 lentelėje pateikiami leidžiamų skiedimo oro rasos taško ir kalibravimo oro rasos taško intervalų pavyzdžiai.

7.6 lentelė

Skiedimo oro ir kalibravimo oro rasos taškų, kuriuose galima tarti esant pastovaus dydžio M
  mix, pavyzdžiai

Jei kalibravimo T
  dew (°C) yra...,

tariama, kad ši pastovaus dydžio M
  mix [g/mol] yra taikoma

šiems T
  dew (°C) intervalams per teršalų išmetimo bandymus (6)

sausas

28,96559

nuo sauso iki 18

0

28,89263

nuo sauso iki 21

5

28,86148

nuo sauso iki 22

10

28,81911

nuo sauso iki 24

15

28,76224

nuo sauso iki 26

20

28,68685

nuo –8 iki 28

25

28,58806

nuo 12 iki 31

30

28,46005

nuo 23 iki 34

3.9.4.   SSV kalibravimas

a)   Moline mase pagrįstas metodas. Siekiant sukalibruoti SSV srautmatį, atliekami toliau nurodyti veiksmai.

| i) | Kiekvienam atskaitos molinės masės srautui taikomas Reinoldso skaičius Re#
  apskaičiuojamas pagal Venturio tūtos skersmenį dt
  [7-145 lygtis]. Kad būtų galima apskaičiuoti Re#
  , būtina žinoti dinaminę klampą μ, todėl siekiant nustatyti kalibravimo dujų (paprastai oro) μ galima naudoti konkretų klampos modelį ir remtis gerąja inžinerine praktika [7-146 lygtis]. Kaip alternatyvą, siekiant aproksimuoti μ, galima naudoti Suterlendo trijų koeficientų klampos modelį (žr. 7.7 lentelę): | (7-145) |
| --- | --- | --- |

i)

Kiekvienam atskaitos molinės masės srautui taikomas Reinoldso skaičius Re#
  apskaičiuojamas pagal Venturio tūtos skersmenį dt
  [7-145 lygtis]. Kad būtų galima apskaičiuoti Re#
  , būtina žinoti dinaminę klampą μ, todėl siekiant nustatyti kalibravimo dujų (paprastai oro) μ galima naudoti konkretų klampos modelį ir remtis gerąja inžinerine praktika [7-146 lygtis]. Kaip alternatyvą, siekiant aproksimuoti μ, galima naudoti Suterlendo trijų koeficientų klampos modelį (žr. 7.7 lentelę):

Formula

(7-145)

čia:

| d
  t | = | SSV tūtos skersmuo [m]; |
| --- | --- | --- |
| M
  mix | = | molinė mišinio masė [kg/mol]; |
| ṅ
  ref | = | atskaitos molinės masės srautas [mol/s] |

d
  t

=

SSV tūtos skersmuo [m];

M
  mix

=

molinė mišinio masė [kg/mol];

ṅ
  ref

=

atskaitos molinės masės srautas [mol/s]

ir pagal Suterlendo trijų koeficientų klampos modelį:

| | (7-146) |
| --- | --- |

Formula

(7-146)

čia:

| μ | = | dinaminė kalibravimo dujų klampa [kg /(m · s)]; |
| --- | --- | --- |
| μ
  0 | = | Suterlando atskaitos klampa [kg /(m · s)]; |
| S | = | Suterlendo konstanta [K]; |
| T
  0 | = | Suterlendo atskaitos temperatūra [K]; |
| T
  in | = | absoliučioji temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K]. |

μ

=

dinaminė kalibravimo dujų klampa [kg /(m · s)];

μ
  0

=

Suterlando atskaitos klampa [kg /(m · s)];

S

=

Suterlendo konstanta [K];

T
  0

=

Suterlendo atskaitos temperatūra [K];

T
  in

=

absoliučioji temperatūra Venturio vamzdžio įtekėjimo angoje [K].

7.7 lentelė

Suterlendo trijų koeficientų klampos modelio parametrai

| Dujos (7) | μ
  0 | T0 | S | Temp. intervalas su ± 2 proc. paklaida | Slėgio riba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kg /(m · s) | K | K | K | kPa |
| Oras | 1,716 × 10– 5 | 273 | 111 | 170–1 900 | ≤1 800 |
| CO2 | 1,370 × 10– 5 | 273 | 222 | 190–1 700 | ≤ 3 600 |
| H2O | 1,12 × 10– 5 | 350 | 1,064 | 360–1 500 | ≤ 10 000 |
| O2 | 1,919 × 10– 5 | 273 | 139 | 190–2 000 | ≤ 2 500 |
| N2 | 1,663 × 10– 5 | 273 | 107 | 100–1 500 | ≤ 1 600 |

Dujos (7)

μ
  0

T0

S

Temp. intervalas su ± 2 proc. paklaida

Slėgio riba

kg /(m · s)

K

K

K

kPa

Oras

1,716 × 10– 5

273

111

170–1 900

≤1 800

CO2

1,370 × 10– 5

273

222

190–1 700

≤ 3 600

H2O

1,12 × 10– 5

350

1,064

360–1 500

≤ 10 000

O2

1,919 × 10– 5

273

139

190–2 000

≤ 2 500

N2

1,663 × 10– 5

273

107

100–1 500

≤ 1 600

| ii) | Sudaroma Cd
  ir Re#
  santykio lygtis, naudojant suporuotas Re#
  ir Cd
  vertes. Cd
  apskaičiuojamas pagal 7-140 lygtį, naudojant Cf
  , gautą pagal 7-141 lygtį, arba taikant bet kokią matematinę išraišką, įskaitant daugianarį arba laipsninę eilutę. Toliau pateikiama 7-147 lygtis yra įprastai naudojamos Cd
  ir Re#
  susiejimo matematinės išraiškos pavyzdys. | (7-147) |
| --- | --- | --- |

ii)

Sudaroma Cd
  ir Re#
  santykio lygtis, naudojant suporuotas Re#
  ir Cd
  vertes. Cd
  apskaičiuojamas pagal 7-140 lygtį, naudojant Cf
  , gautą pagal 7-141 lygtį, arba taikant bet kokią matematinę išraišką, įskaitant daugianarį arba laipsninę eilutę. Toliau pateikiama 7-147 lygtis yra įprastai naudojamos Cd
  ir Re#
  susiejimo matematinės išraiškos pavyzdys.

Formula

(7-147)

| iii) | Atliekama mažiausiųjų kvadratų regresinė analizė, siekiant nustatyti lygčiai geriausios sutapties koeficientus ir apskaičiuoti lygties regresijos statistinius duomenis, standartinį paklaidos įvertį SEE ir determinacijos koeficientą r2
  , remiantis 3 priedėliu. |
| --- | --- |

iii)

Atliekama mažiausiųjų kvadratų regresinė analizė, siekiant nustatyti lygčiai geriausios sutapties koeficientus ir apskaičiuoti lygties regresijos statistinius duomenis, standartinį paklaidos įvertį SEE ir determinacijos koeficientą r2
  , remiantis 3 priedėliu.

| iv) | Jeigu lygtis atitinka SEE < 0,5 proc. n
  ref max (arba ṁ
  refmax) ir r2
  ≥ 0,995 kriterijų, lygtį galima taikyti per teršalų išmetimo bandymus, siekiant nustatyti Cd

  ,
  C
  d, kaip aprašyta 3.6.3 punkto b papunktyje. |
| --- | --- |

iv)

Jeigu lygtis atitinka SEE < 0,5 proc. n
  ref max (arba ṁ
  refmax) ir r2
  ≥ 0,995 kriterijų, lygtį galima taikyti per teršalų išmetimo bandymus, siekiant nustatyti Cd

  ,
  C
  d, kaip aprašyta 3.6.3 punkto b papunktyje.

| v) | Jeigu SEE ir r2
  kriterijaus nepaisoma, remiantis gerąja inžinerine praktika, galima praleisti kalibravimo duomenų taškus, siekiant patenkinti regresijos statistinių duomenų reikalavimus. Siekiant patenkinti šį kriterijų, turi būti panaudoti bent septyni kalibravimo duomenų taškai. |
| --- | --- |

v)

Jeigu SEE ir r2
  kriterijaus nepaisoma, remiantis gerąja inžinerine praktika, galima praleisti kalibravimo duomenų taškus, siekiant patenkinti regresijos statistinių duomenų reikalavimus. Siekiant patenkinti šį kriterijų, turi būti panaudoti bent septyni kalibravimo duomenų taškai.

| vi) | Jeigu praleidus taškus riktų klausimas neišsprendžiamas, imamasi taisomųjų veiksmų. Pavyzdžiui, parenkama kita C
  d ir Re#
  santykio lygties matematinė išraiška, patikrinama, ar nėra nuotėkio, arba pakartojamas kalibravimo procesas. Jeigu procesas kartojamas, matavimams taikomos griežtesnės leidžiamosios nuokrypos ir numatoma daugiau laiko srautams stabilizuotis. |
| --- | --- |

vi)

Jeigu praleidus taškus riktų klausimas neišsprendžiamas, imamasi taisomųjų veiksmų. Pavyzdžiui, parenkama kita C
  d ir Re#
  santykio lygties matematinė išraiška, patikrinama, ar nėra nuotėkio, arba pakartojamas kalibravimo procesas. Jeigu procesas kartojamas, matavimams taikomos griežtesnės leidžiamosios nuokrypos ir numatoma daugiau laiko srautams stabilizuotis.

| vii) | Kai lygtis atitinka regresijos kriterijus, ją galima naudoti nustatyti tik tiems srautams, kurie atitinka atskaitos srautų intervalą, taikomą siekiant užtikrinti atitiktį Cd
  ir Re#
  santykio lygties regresijos kriterijams. |
| --- | --- |

vii)

Kai lygtis atitinka regresijos kriterijus, ją galima naudoti nustatyti tik tiems srautams, kurie atitinka atskaitos srautų intervalą, taikomą siekiant užtikrinti atitiktį Cd
  ir Re#
  santykio lygties regresijos kriterijams.

3.9.5.   CFV kalibravimas

a)   Kai kurie CFV srautmačiai susideda iš vieno Venturio vamzdžio, kiti – iš kelių, ir įvairūs Venturio vamzdžių deriniai gali būti naudojami skirtingiems srautams matuoti. Jeigu CFV srautmačiai susideda iš kelių Venturio vamzdžių, gali būti atskirai kalibruojamas kiekvienas Venturio vamzdis, siekiant nustatyti kiekvieno Venturio vamzdžio ištekėjimo koeficientą C
  d, arba kiekvienas Venturio vamzdžių derinys gali būti kalibruojamas kaip vienas Venturio vamzdis. Jeigu kalibruojamas Venturio vamzdžių derinys, aktyviųjų Venturio vamzdžių tūtos ploto suma yra A
  t, aktyviųjų Venturio vamzdžių tūtos skersmens verčių kvadratų sumos kvadratinė šaknis yra d
  t, o Venturio vamzdžių tūtos ir įtekėjimo angos skersmenų santykis yra aktyviųjų Venturio vamzdžių tūtos skersmens verčių sumos kvadratinės šaknies santykis (d
  t) su bendros patekimo į visus Venturio vamzdžius angos skersmeniu (D). Siekiant nustatyti atskiro Venturio vamzdžio arba atskiro Venturio vamzdžių derinio Cd
  , atliekami šie veiksmai:

| i) | surinkus kiekviename nustatytame kalibravimo taške duomenis, kiekvienam taškui apskaičiuojamas atskiras C
  d pagal 7-140 lygtį; |
| --- | --- |

i)

surinkus kiekviename nustatytame kalibravimo taške duomenis, kiekvienam taškui apskaičiuojamas atskiras C
  d pagal 7-140 lygtį;

| ii) | visų Cd
  verčių vidutinis ir standartinis nuokrypiai apskaičiuojami taikant 7-155 ir 7-156 lygtis; |
| --- | --- |

ii)

visų Cd
  verčių vidutinis ir standartinis nuokrypiai apskaičiuojami taikant 7-155 ir 7-156 lygtis;

| iii) | jeigu visų C
  d verčių standartinis nuokrypis yra ne didesnis kaip 0,3 proc. vidutinės C
  d vertės, 7-120 lygtyje naudojama vidutinė C
  d vertė, o CFV naudojama tik iki žemiausios r ribos, išmatuotos atliekant kalibravimą:







  r= 1 – (Δp/pin
  ) | (7-148) |
| --- | --- | --- |

iii)

jeigu visų C
  d verčių standartinis nuokrypis yra ne didesnis kaip 0,3 proc. vidutinės C
  d vertės, 7-120 lygtyje naudojama vidutinė C
  d vertė, o CFV naudojama tik iki žemiausios r ribos, išmatuotos atliekant kalibravimą:

r= 1 – (Δp/pin
  )

(7-148)

| iv) | jeigu visų C
  d verčių standartinis nuokrypis yra didesnis kaip 0,3 proc. vidutinės C
  d vertės, C
  d vertės, atitinkančios duomenų taškus, nustatytus ant žemiausios r ribos, išmatuotos atliekant kalibravimą, turi būti atmestos; |
| --- | --- |

iv)

jeigu visų C
  d verčių standartinis nuokrypis yra didesnis kaip 0,3 proc. vidutinės C
  d vertės, C
  d vertės, atitinkančios duomenų taškus, nustatytus ant žemiausios r ribos, išmatuotos atliekant kalibravimą, turi būti atmestos;

| v) | jeigu lieka mažiau nei septyni duomenų taškai, imamasi taisomųjų veiksmų, kurių tikslas – patikrinti kalibravimo duomenis arba pakartoti kalibravimo procedūrą. Jeigu kalibravimo procesas kartojamas, rekomenduojama patikrinti, ar nėra nuotėkio, matavimams taikyti griežtesnes leidžiamąsias nuokrypas ir numatyti daugiau laiko srautams stabilizuotis; |
| --- | --- |

v)

jeigu lieka mažiau nei septyni duomenų taškai, imamasi taisomųjų veiksmų, kurių tikslas – patikrinti kalibravimo duomenis arba pakartoti kalibravimo procedūrą. Jeigu kalibravimo procesas kartojamas, rekomenduojama patikrinti, ar nėra nuotėkio, matavimams taikyti griežtesnes leidžiamąsias nuokrypas ir numatyti daugiau laiko srautams stabilizuotis;

| vi) | jeigu lieka ne mažiau kaip septynios Cd
  vertės, likusių Cd
  verčių vidutinis ir standartinis nuokrypiai perskaičiuojami; |
| --- | --- |

vi)

jeigu lieka ne mažiau kaip septynios Cd
  vertės, likusių Cd
  verčių vidutinis ir standartinis nuokrypiai perskaičiuojami;

| vii) | jeigu likusių C
  d verčių standartinis nuokrypis yra ne didesnis kaip 0,3 proc. likusių C
  d verčių vidurkio, 7-120 lygtyje naudojama ta vidutinė C
  d vertė ir tik tos CFV vertės, kurios yra iki žemiausiosios r vertės, susijusios su likusiomis C
  d vertėmis; |
| --- | --- |

vii)

jeigu likusių C
  d verčių standartinis nuokrypis yra ne didesnis kaip 0,3 proc. likusių C
  d verčių vidurkio, 7-120 lygtyje naudojama ta vidutinė C
  d vertė ir tik tos CFV vertės, kurios yra iki žemiausiosios r vertės, susijusios su likusiomis C
  d vertėmis;

| viii) | jeigu likusių Cd
  verčių standartinis nuokrypis yra didesnis kaip 0,3 proc. likusių Cd
  verčių vidurkio, šio punkto e papunkčio 4–8 dalyse nustatyti veiksmai kartojami. |
| --- | --- |

viii)

jeigu likusių Cd
  verčių standartinis nuokrypis yra didesnis kaip 0,3 proc. likusių Cd
  verčių vidurkio, šio punkto e papunkčio 4–8 dalyse nustatyti veiksmai kartojami.

---

(1)  Žr. apatinius indeksus, pvz., ṁ
  air– sauso oro masės srautas, ṁ
  fuel – degalų masės srautas, ir kt.

(2)  Skiedimo santykio r
  d 2 skirsnyje ir DR 3 skirsnyje simboliai skiriasi, tačiau reikšmė ir lygtys yra tokios pačios. Skiedimo koeficiento D 2 skirsnyje ir x
  dil 3 skirsnyje simboliai skiriasi, tačiau fizinė reikšmė ta pati; 7-124 lygtis rodo x
  dil ir DRsantykį.

(3)  t.b.n. – turi būti nustatyta.

(4)  2 skirsnyje apatinio indekso reikšmė nustatoma pagal susijusį dydį; pvz., apatinis indeksas „d“ gali reikšti „skaičiuojama sausam“, pvz., „
  c
  d = koncentracija, skaičiuojama sausoms dujoms“, skiedimo orą, pvz., „
  p
  d = skiedimo oro sočiųjų garų slėgis“ arba „
  k
  w,d = skiedimo oro drėgnio pataisos faktorius“, skiedimo santykį, pvz., „
  r
  d
  “.

(5)  Nuoroda į degalus, kurių cheminė formulė yra CHαOεNδSγ.

(6)  Nuoroda į degalus, kurių cheminė formulė yra CHαOβSγNδ.

(7)  Reikėtų atkreipti dėmesį į skirtingą simbolio β reikšmę abiejuose išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimo skirsniuose: 2 skirsnyje jis reiškia degalus, kurių cheminė formulė yra CHαSγNδOε (t. y. formulė CβHαSγNδOε; čia β = 1, tariant, kad molekulėje yra vienas anglies atomas), o 3 skirsnyje jis reiškia deguonies ir anglies santykį, kai CHαOβSγNδ. Taigi 3 skirsnio β atitinka 2 skirsnio ε.

(8)  Masės dalis w kartu su cheminio komponento simboliu kaip apatiniu indeksu.

(1)  Atsižvelgiant į degalus.

(2)  Kai l = 2, sausas oras, 273 K, 101,3 kPa.

(3)  
  u su 0,2 proc. paklaida, jeigu masės sudėtis: C = 66–76 proc.; H = 22–25 proc.; N = 0–12 proc.

(4)  NMHC remiantis CH2,93 (visam HC kiekiui taikomas CH4
  u
  gas koeficientas).

(5)  
  u su 0,2 proc. paklaida, jeigu masės sudėtis: C3 = 70–90 proc.; C4 = 10–30 proc.

(9)  Atsižvelgiant į degalus.

(10)  Kai λ = 2, sausas oras, 273 K, 101,3 kPa.

(11)  
  u su 0,2 proc. paklaida, jeigu masės sudėtis: C = 66–76 proc.; H = 22–25 proc.; N = 0–12 proc.

(12)  NMHC remiantis CH2,93 (visam HC kiekiui taikomas CH4
  u
  gas koeficientas).

(13)  
  u su 0,2 proc. paklaida, jeigu masės sudėtis: C3 = 70–90 proc.; C4 = 10–30 proc.

(6)  Intervalai galioja atliekant visus kalibravimo veiksmus ir teršalų išmetimo bandymus esant atmosferos slėgiui 80,000–103,325 kPa.

(7)  Lenteliniai parametrai naudojami tik išvardytoms grynosioms dujoms. Dujų mišinių klampai apskaičiuoti skirti parametrai negrupuojami.

1 priedėlis

Rodmenų slinkio pataisa

1.   Taikymo sritis ir dažnumas

Šiame priedėlyje nustatyti skaičiavimai atliekami siekiant nustatyti, ar dėl dujų analizatoriaus rodmenų slinkio rezultatai, gauti per bandymo intervalą, turi būti paskelbti negaliojančiais. Jeigu dėl rodmenų slinkio per bandymo intervalą gauti rezultatai negaliojančiais neskelbiami, dujų analizatoriaus atsako rodmenys per bandymo intervalą pakoreguojami dėl rodmenų slinkio pagal šį priedėlį. Dėl rodmenų slinkio pakoreguoti dujų analizatoriaus atsako rodmenys naudojami atliekant visus vėlesnius išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimus. Priimtina dujų analizatoriaus rodmenų slinkio per bandymo intervalą slenkstinė vertė nurodyta VI priedo 8.2.2.2 punkte.

2.   Pataisos principai

Atliekant šiame priedėlyje nustatytus apskaičiavimus naudojami dujų analizatoriaus atsako į analizinių dujų atskaitos nulinės vertės nustatymo ir patikros koncentracijos vertes rodmenys, nustatyti bet kuriuo metu prieš bandymo intervalą ir po jo. Apskaičiavimais siekiama pakoreguoti dujų analizatoriaus atsako rodmenis, užregistruotus per bandymo intervalą. Pataisa grindžiama analizatoriaus vidutinėmis atsako į atskaitos nulinės vertės nustatymo ir patikros dujas vertėmis ir pačių nulinės vertės nustatymo ir patikros dujų atskaitos koncentracijos vertėmis. Rodmenų slinkio patvirtinimas ir susijusi pataisa atliekami toliau nurodyta tvarka.

3.   Rodmenų slinkio patvirtinimas

Visiems dujų analizatoriaus signalams pritaikius visas kitas pataisas, išskyrus pataisą dėl rodmenų slinkio, pagal 3.8 punktą apskaičiuojamas su stabdymu susijęs išmetamųjų teršalų kiekis. Tuomet pagal šį priedėlį visiems dujų analizatoriaus signalams taikoma pataisa dėl rodmenų slinkio. Su stabdymu susijęs išmetamųjų teršalų kiekis apskaičiuojamas pakartotinai remiantis visais dėl rodmenų slinkio pakoreguotais dujų analizatoriaus signalais. Su stabdymu susijusio išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimo rezultatai patvirtinami ir pateikiami prieš pataisą dėl rodmenų slinkio ir po jos pagal VI priedo 8.2.2.2 punktą.

4.   Rodmenų slinkio pataisa

Visi dujų analizatoriaus signalai pakoreguojami taip:

| a) | kiekviena užregistruota koncentracijos vertė xi
  pakoreguojama dėl nenutrūkstamojo arba periodinio ėminių ėmimo



  ; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | pataisa dėl rodmenų slinkio apskaičiuojama pagal 7-149 lygtį: | (7-149) |
| --- | --- | --- |

b)

pataisa dėl rodmenų slinkio apskaičiuojama pagal 7-149 lygtį:

Formula

(7-149)

čia:

| xi

  driftcor | = | koncentracija, pataisyta dėl rodmenų slinkio [μmol/mol]; |
| --- | --- | --- |
| x
  refzero | = | nulinės vertės nustatymo dujų atskaitos koncentracija, kuri paprastai yra nulinė, nebent žinoma, kad yra kitaip [μmol/mol]; |
| x
  refspan | = | patikros dujų atskaitos koncentracija [μmol/mol]; |
| x
  prespan | = | prieš bandymo intervalą gautas dujų analizatoriaus atsakas į patikros dujų koncentraciją [μmol/mol]; |
| x
  postspan | = | po bandymo intervalo gautas dujų analizatoriaus atsakas į patikros dujų koncentraciją [μmol/mol]; |
| xi
  arba | = | užregistruotoji koncentracija, t. y. išmatuota per bandymą prieš atliekant rodmenų slinkio pataisą [μmol/mol]; |
| x
  prezero | = | prieš bandymo intervalą gautas dujų analizatoriaus atsakas į nulinės vertės nustatymo dujų koncentraciją [μmol/mol]; |
| x
  postzero | = | po bandymo intervalo gautas dujų analizatoriaus atsakas į nulinės vertės nustatymo dujų koncentraciją [μmol/mol]; |

xi

  driftcor

=

koncentracija, pataisyta dėl rodmenų slinkio [μmol/mol];

x
  refzero

=

nulinės vertės nustatymo dujų atskaitos koncentracija, kuri paprastai yra nulinė, nebent žinoma, kad yra kitaip [μmol/mol];

x
  refspan

=

patikros dujų atskaitos koncentracija [μmol/mol];

x
  prespan

=

prieš bandymo intervalą gautas dujų analizatoriaus atsakas į patikros dujų koncentraciją [μmol/mol];

x
  postspan

=

po bandymo intervalo gautas dujų analizatoriaus atsakas į patikros dujų koncentraciją [μmol/mol];

Formula

=

užregistruotoji koncentracija, t. y. išmatuota per bandymą prieš atliekant rodmenų slinkio pataisą [μmol/mol];

x
  prezero

=

prieš bandymo intervalą gautas dujų analizatoriaus atsakas į nulinės vertės nustatymo dujų koncentraciją [μmol/mol];

x
  postzero

=

po bandymo intervalo gautas dujų analizatoriaus atsakas į nulinės vertės nustatymo dujų koncentraciją [μmol/mol];

| c) | kaip bet kurios koncentracijos vertės prieš bandymo intervalą naudojamos prieš bandymo intervalą vėliausiai nustatytos koncentracijos vertės. Kai kuriais bandymo intervalais vėliausioji atsako į nulinės vertės nustatymo arba patikros dujas vertė prieš bandymo intervalą gali būti užregistruota prieš vieną arba kelis ankstesnius bandymo intervalus; |
| --- | --- |

c)

kaip bet kurios koncentracijos vertės prieš bandymo intervalą naudojamos prieš bandymo intervalą vėliausiai nustatytos koncentracijos vertės. Kai kuriais bandymo intervalais vėliausioji atsako į nulinės vertės nustatymo arba patikros dujas vertė prieš bandymo intervalą gali būti užregistruota prieš vieną arba kelis ankstesnius bandymo intervalus;

| d) | kaip bet kurios koncentracijos vertės po bandymo intervalo naudojamos po bandymo intervalo vėliausiai nustatytos vertės. Kai kuriais bandymo intervalais vėliausioji atsako į nulinės vertės nustatymo arba patikros dujas vertė po bandymo intervalo gali būti užregistruota po vieno arba kelių paskesnių bandymo intervalų; |
| --- | --- |

d)

kaip bet kurios koncentracijos vertės po bandymo intervalo naudojamos po bandymo intervalo vėliausiai nustatytos vertės. Kai kuriais bandymo intervalais vėliausioji atsako į nulinės vertės nustatymo arba patikros dujas vertė po bandymo intervalo gali būti užregistruota po vieno arba kelių paskesnių bandymo intervalų;

| e) | jei kuri nors analizatoriaus atsako į patikros dujų koncentraciją vertė prieš bandymo intervalą x
  prespan neužregistruojama, x
  prespan prilyginama patikros dujų atskaitos koncentracijai: xprespan
  = xrefspan
  ; |
| --- | --- |

e)

jei kuri nors analizatoriaus atsako į patikros dujų koncentraciją vertė prieš bandymo intervalą x
  prespan neužregistruojama, x
  prespan prilyginama patikros dujų atskaitos koncentracijai: xprespan
  = xrefspan
  ;

| f) | jei kuri nors analizatoriaus atsako į nulinės vertės nustatymo dujų koncentraciją vertė prieš bandymo intervalą x
  prezero neužregistruojama, x
  prezero prilyginama nulinės vertės nustatymo dujų atskaitos koncentracijai: xprezero
  = xrefzero
  ; |
| --- | --- |

f)

jei kuri nors analizatoriaus atsako į nulinės vertės nustatymo dujų koncentraciją vertė prieš bandymo intervalą x
  prezero neužregistruojama, x
  prezero prilyginama nulinės vertės nustatymo dujų atskaitos koncentracijai: xprezero
  = xrefzero
  ;

| g) | nulinės vertės nustatymo dujų atskaitos koncentracija xrefzero paprastai lygi nuliui: xrefzero = 0 μmol/mol. Tačiau kai kuriais atvejais gali būti žinoma, kad xrefzero koncentracijos vertė nėra nulinė. Pavyzdžiui, jei CO2 analizatoriaus nulinė vertė nustatoma naudojant aplinkos orą, gali būti naudojama numatytoji CO2 koncentracija aplinkos ore, lygi 375 μmol/mol. Šiuo atveju xrefzero = 375 μmol/mol. Kai analizatoriaus nulinė vertė nustatoma naudojant ne nulinės vertės xrefzero, analizatorius nustatomas taip, kad būtų gauta faktinė xrefzero koncentracija. Pavyzdžiui, jei xrefzero = 375 μmol/mol, analizatorius nustatomas taip, kad būtų gauta 375 μmol/mol vertė, kai į analizatorių tiekiamos nulinės vertės nustatymo dujos. |
| --- | --- |

g)

nulinės vertės nustatymo dujų atskaitos koncentracija xrefzero paprastai lygi nuliui: xrefzero = 0 μmol/mol. Tačiau kai kuriais atvejais gali būti žinoma, kad xrefzero koncentracijos vertė nėra nulinė. Pavyzdžiui, jei CO2 analizatoriaus nulinė vertė nustatoma naudojant aplinkos orą, gali būti naudojama numatytoji CO2 koncentracija aplinkos ore, lygi 375 μmol/mol. Šiuo atveju xrefzero = 375 μmol/mol. Kai analizatoriaus nulinė vertė nustatoma naudojant ne nulinės vertės xrefzero, analizatorius nustatomas taip, kad būtų gauta faktinė xrefzero koncentracija. Pavyzdžiui, jei xrefzero = 375 μmol/mol, analizatorius nustatomas taip, kad būtų gauta 375 μmol/mol vertė, kai į analizatorių tiekiamos nulinės vertės nustatymo dujos.

2 priedėlis

Anglies srauto patikra

1.   Įžanga

Visas, išskyrus labai nedidelę dalį, anglies kiekis į išmetamąsias dujas patenka iš degalų, ir visas, išskyrus minimalią dalį, išmetamosiose dujose užregistruojamas kaip CO2. Tuo remiamasi atliekant sistemos patikrą, pagrįstą CO2 matavimais. Kibirkštinio uždegimo varikliams, kurių oro pertekliaus koeficientas λ nėra kontroliuojamas, arba kibirkštinio uždegimo varikliams, kuriems veikiant koeficientas neatitinka 0,97 ≤ λ ≤ 1,03 diapazono, papildomai taikoma HC ir CO matavimo procedūra.

Anglies srautas į išmetamųjų dujų matavimo sistemas nustatomas pagal degalų srautą. Anglies srautas įvairiose išmetamųjų teršalų ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemų vietose, kur imami ėminiai, nustatomas pagal CO2 (arba CO2, HC ir CO) koncentracijas ir dujų srautus tose vietose.

Šia prasme variklis – akivaizdus anglies srauto šaltinis, tad stebint tą patį anglies srautą išmetimo vamzdyje bei dalies srauto kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos išėjimo angoje patikrinamas sandarumas ir srauto matavimo tikslumas. Šis patikrinimas pranašesnis tuo, kad sudedamosios dalys veikia faktinėmis variklio bandymų temperatūros ir srauto sąlygomis.

7.1 pav. parodytos ėminių ėmimo vietos, kuriose tikrinami anglies srautai. Tolesniuose punktuose pateikiamos specialios lygtys kiekvienos ėminių ėmimo vietos anglies srautams apskaičiuoti.

7.1 pav.

Matavimo vietos, kuriose tikrinamas anglies srautas

location 3

Raw exhaust CO2

Diluted exhaust CO2

Partial Flow System

ENGINE

Fuel

Air

location 2

location 1

2.   Į variklį patenkantis anglies srautas (1 vieta)

Į variklį patenkantis anglies masės srautas qmCf
  [kg/s], jei tai degalai CHαOε, apskaičiuojamas pagal 7-150 lygtį:

| | (7-150) |
| --- | --- |

Formula

(7-150)

čia:

| qm

  f | = | degalų masės srautas [kg/s]. |
| --- | --- | --- |

qm

  f

=

degalų masės srautas [kg/s].

3.   Anglies srautas nepraskiestose išmetamosiose dujose (2 vieta)

3.1.   Remiantis CO2

Anglies masės srautas variklio išmetimo vamzdyje qm

  Ce [kg/s] nustatomas pagal nepraskiesto CO2 koncentraciją ir išmetamųjų dujų masės srautą, taikant 7-151 lygtį:

| | (7-151) |
| --- | --- |

Formula

(7-151)

čia:

| c
  CO2,r | = | drėgno CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [proc.]; |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore [proc.]; |
| qm

  ew | = | išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| M
  e | = | išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol]. |

c
  CO2,r

=

drėgno CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [proc.];

c
  CO2,a

=

drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore [proc.];

qm

  ew

=

išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

M
  e

=

išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol].

Jeigu CO2 išmatuotas sausoms dujoms, jis turi būti perskaičiuotas drėgnoms dujoms pagal 2.1.3 arba 3.5.2 punktą.

3.2.   Remiantis CO2, HC ir CO

Vietoj apskaičiavimo, atliekamo remiantis vien CO2 kaip nurodyta 3.1 punkte, anglies masės srautą variklio išmetimo vamzdyje qm

  Ce [kg/s] galima nustatyti pagal nepraskiestų CO2, HC ir CO koncentraciją ir išmetamųjų dujų masės srautą pagal 7-152 lygtį:

| | (7-152) |
| --- | --- |

Formula

(7-152)

čia:

| c
  CO2,r | = | drėgno CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [proc.]; |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore [proc.]; |
| c
  THC(C1),r | = | THC(C1) koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [proc.]; |
| c
  THC(C1),a | = | THC(C1) koncentracija aplinkos ore [proc.]; |
| c
  CO,r | = | drėgno CO koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [proc.]; |
| c
  CO,a | = | drėgno CO koncentracija aplinkos ore [proc.]; |
| qm

  ew | = | išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| M
  e | = | išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol]. |

c
  CO2,r

=

drėgno CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [proc.];

c
  CO2,a

=

drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore [proc.];

c
  THC(C1),r

=

THC(C1) koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [proc.];

c
  THC(C1),a

=

THC(C1) koncentracija aplinkos ore [proc.];

c
  CO,r

=

drėgno CO koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose [proc.];

c
  CO,a

=

drėgno CO koncentracija aplinkos ore [proc.];

qm

  ew

=

išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

M
  e

=

išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol].

Jeigu CO2 arba CO išmatuotas sausoms dujoms, jis turi būti perskaičiuotas drėgnoms dujoms pagal 2.1.3 arba 3.5.2 punktą.

4.   Anglies srautas skiedimo sistemoje (3 vieta)

4.1.   Remiantis CO2

Dalies srauto skiedimo sistemoje taip pat reikia atsižvelgti į padalijimo santykį. Anglies srautas lygiavertėje skiedimo sistemoje qm

  Cp [kg/s] (lygiavertė reiškia, kad ji lygiavertė viso srauto sistemai, kurioje skiedžiamas visas srautas) nustatomas pagal praskiesto CO2 koncentraciją, išmetamųjų dujų masės srautą ir ėminių srautą; naujoji 7-153 lygtis yra tapati 7-151 lygčiai, tik yra papildyta skiedimo koeficientu qm

  dew/qm

  p.

| | (7-153) |
| --- | --- |

Formula

(7-153)

čia:

| c
  CO2,d | = | drėgno CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio ištekėjimo angoje [proc.]; |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore [proc.]; |
| qm

  dew | = | praskiesto ėminio srautas dalies srauto skiedimo sistemoje [kg/s]; |
| qm

  ew | = | išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| qm

  p | = | į dalies srauto skiedimo sistemą patenkantis išmetamųjų dujų ėminio srautas [kg/s]; |
| M
  e | = | išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol]. |

c
  CO2,d

=

drėgno CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio ištekėjimo angoje [proc.];

c
  CO2,a

=

drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore [proc.];

qm

  dew

=

praskiesto ėminio srautas dalies srauto skiedimo sistemoje [kg/s];

qm

  ew

=

išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

qm

  p

=

į dalies srauto skiedimo sistemą patenkantis išmetamųjų dujų ėminio srautas [kg/s];

M
  e

=

išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol].

Jeigu CO2 išmatuotas sausoms dujoms, jis turi būti perskaičiuotas drėgnoms dujoms pagal 2.1.3 arba 3.5.2 punktą.

4.2.   Remiantis CO2, HC ir CO

Dalies srauto skiedimo sistemoje taip pat reikia atsižvelgti į padalijimo santykį. Vietoj apskaičiavimo, atliekamo remiantis vien CO2, kaip nurodyta 4.1 punkte, anglies srautas lygiavertėje skiedimo sistemoje qm

  Cp [kg/s] (lygiavertė reiškia, kad ji lygiavertė viso srauto sistemai, kurioje skiedžiamas visas srautas) nustatomas pagal praskiestų CO2, HC ir CO koncentraciją, išmetamųjų dujų masės srautą ir ėminių srautą; naujoji 7-154 lygtis yra tapati 7-152 lygčiai, tik yra papildyta skiedimo koeficientu qm

  dew/qm

  p.

| | (7-154) |
| --- | --- |

Formula

(7-154)

čia:

| c
  CO2,d | = | drėgno CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio ištekėjimo angoje [proc.]; |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore [proc.]; |
| c
  THC(C1),d | = | THC(C1) koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio ištekėjimo angoje [proc.]; |
| c
  THC(C1),a | = | THC(C1) koncentracija aplinkos ore [proc.]; |
| c
  CO,d | = | drėgno CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio ištekėjimo angoje [proc.]; |
| c
  CO,a | = | drėgno CO koncentracija aplinkos ore [proc.]; |
| qm

  dew | = | praskiesto ėminio srautas dalies srauto skiedimo sistemoje [kg/s]; |
| qm

  ew | = | išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s]; |
| qm

  p | = | į dalies srauto skiedimo sistemą patenkantis išmetamųjų dujų ėminio srautas [kg/s]; |
| M
  e | = | išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol]. |

c
  CO2,d

=

drėgno CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio ištekėjimo angoje [proc.];

c
  CO2,a

=

drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore [proc.];

c
  THC(C1),d

=

THC(C1) koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio ištekėjimo angoje [proc.];

c
  THC(C1),a

=

THC(C1) koncentracija aplinkos ore [proc.];

c
  CO,d

=

drėgno CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio ištekėjimo angoje [proc.];

c
  CO,a

=

drėgno CO koncentracija aplinkos ore [proc.];

qm

  dew

=

praskiesto ėminio srautas dalies srauto skiedimo sistemoje [kg/s];

qm

  ew

=

išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms [kg/s];

qm

  p

=

į dalies srauto skiedimo sistemą patenkantis išmetamųjų dujų ėminio srautas [kg/s];

M
  e

=

išmetamųjų dujų molinė masė [g/mol].

Jeigu CO2 arba CO išmatuotas sausoms dujoms, jis turi būti perskaičiuotas drėgnoms dujoms pagal šio priedo 2.1.3 ar 3.5.2 punktą.

5.   Išmetamųjų dujų molinės masės skaičiavimas

Išmetamųjų dujų molinė masė apskaičiuojama pagal 7-13 lygtį (žr. šio priedo 2.1.5.2 punktą).

Pasirinktinai galima naudoti šias išmetamųjų dujų molines mases:

M
  e (dyzelino)= 28,9 g/mol;

M
  e (SND)= 28,6 g/mol;

M
  e (gamtinių dujų / biometano)= 28,3 g/mol;

M
  e (benzino)= 29,0 g/mol.

3 priedėlis

Statistiniai duomenys

1.   Aritmetinis vidurkis

Aritmetinis vidurkis
  Formula
  apskaičiuojamas pagal 7-155 lygtį:

| | (7-155) |
| --- | --- |

Formula

(7-155)

2.   Standartinis nuokrypis

Atsitiktinio ėminio (pvz., N–1) standartinis nuokrypis σ apskaičiuojamas pagal 7-156 lygtį:

| | (7-156) |
| --- | --- |

Formula

(7-156)

3.   Vidutinė kvadratinė vertė

Vidutinė kvadratinė vertė rms
  y apskaičiuojama pagal 7-157 lygtį:

| | (7-157) |
| --- | --- |

Formula

(7-157)

4.   t kriterijus

Naudojant toliau pateiktas lygtis ir 7.8 lentelę, nustatoma, ar duomenys atitinka t kriterijų:

| a) | jei tai neporinis t kriterijus, t statistiniai duomenys ir jo laisvės laipsnių skaičius v apskaičiuojami pagal 7-158 ir 7-159 lygtis: | (7-158) |
| --- | --- | --- |
| | (7-159) |

a)

jei tai neporinis t kriterijus, t statistiniai duomenys ir jo laisvės laipsnių skaičius v apskaičiuojami pagal 7-158 ir 7-159 lygtis:

Formula

(7-158)

Formula

(7-159)

| b) | jei tai porinis t kriterijus t, t statistiniai duomenys ir jo laisvės laipsnių skaičius v apskaičiuojami pagal 7-160 lygtį pabrėžiant tai, kad ε
  i
  yra kiekvienos y
  ref
  i ir
  yi
  poros klaidos (pvz., tarpusavio skirtumai): | v= N – 1 | (7-160) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

jei tai porinis t kriterijus t, t statistiniai duomenys ir jo laisvės laipsnių skaičius v apskaičiuojami pagal 7-160 lygtį pabrėžiant tai, kad ε
  i
  yra kiekvienos y
  ref
  i ir
  yi
  poros klaidos (pvz., tarpusavio skirtumai):

Formula

v= N – 1

(7-160)

| c) | 7.8 lentele naudojamasi palyginti t su tcrit
  vertėmis, išdėstytomis greta laisvės laipsnių skaičiaus. Jeigu t mažesnis nei t
  crit, tuomet t atitinka t kriterijų.

  7.8 lentelė


  Kritinės t vertės ir laisvės laipsnių skaičius v










  v | Pasikliovimo lygis |
| --- | --- | --- |
| | 90 proc. | 95 proc. |
| 1 | 6,314 | 12,706 |
| 2 | 2,920 | 4,303 |
| 3 | 2,353 | 3,182 |
| 4 | 2,132 | 2,776 |
| 5 | 2,015 | 2,571 |
| 6 | 1,943 | 2,447 |
| 7 | 1,895 | 2,365 |
| 8 | 1,860 | 2,306 |
| 9 | 1,833 | 2,262 |
| 10 | 1,812 | 2,228 |
| 11 | 1,796 | 2,201 |
| 12 | 1,782 | 2,179 |
| 13 | 1,771 | 2,160 |
| 14 | 1,761 | 2,145 |
| 15 | 1,753 | 2,131 |
| 16 | 1,746 | 2,120 |
| 18 | 1,734 | 2,101 |
| 20 | 1,725 | 2,086 |
| 22 | 1,717 | 2,074 |
| 24 | 1,711 | 2,064 |
| 26 | 1,706 | 2,056 |
| 28 | 1,701 | 2,048 |
| 30 | 1,697 | 2,042 |
| 35 | 1,690 | 2,030 |
| 40 | 1,684 | 2,021 |
| 50 | 1,676 | 2,009 |
| 70 | 1,667 | 1,994 |
| 100 | 1,660 | 1,984 |
| 1 000 + | 1,645 | 1,960 |

c)

7.8 lentele naudojamasi palyginti t su tcrit
  vertėmis, išdėstytomis greta laisvės laipsnių skaičiaus. Jeigu t mažesnis nei t
  crit, tuomet t atitinka t kriterijų.

7.8 lentelė

Kritinės t vertės ir laisvės laipsnių skaičius v

v

Pasikliovimo lygis

90 proc.

95 proc.

1

6,314

12,706

2

2,920

4,303

3

2,353

3,182

4

2,132

2,776

5

2,015

2,571

6

1,943

2,447

7

1,895

2,365

8

1,860

2,306

9

1,833

2,262

10

1,812

2,228

11

1,796

2,201

12

1,782

2,179

13

1,771

2,160

14

1,761

2,145

15

1,753

2,131

16

1,746

2,120

18

1,734

2,101

20

1,725

2,086

22

1,717

2,074

24

1,711

2,064

26

1,706

2,056

28

1,701

2,048

30

1,697

2,042

35

1,690

2,030

40

1,684

2,021

50

1,676

2,009

70

1,667

1,994

100

1,660

1,984

1 000 +

1,645

1,960

Šioje lentelėje nenurodytoms vertėms nustatyti naudojamas tiesinio interpoliavimo būdas.

5.   F kriterijus

F statistiniai duomenys apskaičiuojami pagal 7-161 lygtį:

| | (7-161) |
| --- | --- |

Formula

(7-161)

| a) | jei tai 90 proc. pasikliovimo lygio F kriterijus, naudojama 7.9 lentelė, pagal kurią F lyginamas su F
  crit90 vertėmis, išdėstomomis greta (N – 1) ir (N
  ref – 1). Jeigu F yra mažesnis nei Fcrit90
  , tuomet F atitinka F kriterijų, esant 90 proc. pasikliovimo lygiui; |
| --- | --- |

a)

jei tai 90 proc. pasikliovimo lygio F kriterijus, naudojama 7.9 lentelė, pagal kurią F lyginamas su F
  crit90 vertėmis, išdėstomomis greta (N – 1) ir (N
  ref – 1). Jeigu F yra mažesnis nei Fcrit90
  , tuomet F atitinka F kriterijų, esant 90 proc. pasikliovimo lygiui;

| b) | jei tai 95 proc. pasikliovimo lygio F kriterijus, naudojama 7.10 lentelė, pagal kurią F lyginamas su Fcrit95
  vertėmis, išdėstomomis greta (N – 1) ir (Nref – 1). Jeigu F yra mažesnis nei F
  crit95, tuomet F atitinka F kriterijų, esant 95 proc. pasikliovimo lygiui. |
| --- | --- |

b)

jei tai 95 proc. pasikliovimo lygio F kriterijus, naudojama 7.10 lentelė, pagal kurią F lyginamas su Fcrit95
  vertėmis, išdėstomomis greta (N – 1) ir (Nref – 1). Jeigu F yra mažesnis nei F
  crit95, tuomet F atitinka F kriterijų, esant 95 proc. pasikliovimo lygiui.

6.   Kreivė

Mažiausiųjų kvadratų regresijos kreivė a
  1y apskaičiuojama pagal 7-162 lygtį:

| | (7-162) |
| --- | --- |

Formula

(7-162)

7.   Atkarpa

Mažiausiųjų kvadratų regresijos atkarpa a
  0y apskaičiuojama pagal 7-163 lygtį:

| | (7-163) |
| --- | --- |

Formula

(7-163)

8.   Standartinis paklaidos įvertis

Standartinis paklaidos įvertis SEE apskaičiuojamas pagal 7-164 lygtį:

| | (7-164) |
| --- | --- |

Formula

(7-164)

9.   Determinacijos koeficientas

Determinacijos koeficientas r
  2 apskaičiuojamas pagal 7-165 lygtį:

| | (7-165) |
| --- | --- |

Formula

(7-165)

4 priedėlis

1980 M. TARPTAUTINĖ SUNKIO FORMULĖ

Žemės sunkio pagreitis a
  g skiriasi priklausomai nuo vietos; a
  g apskaičiuojamas atsižvelgiant į atitinkamą platumą, taikant 7-166 lygtį:

| ag
  = 9,7803267715 [1 + 5,2790414 × 10– 3 sin2
  θ+ 2,32718 × 10– 5 sin4
  θ+ 1,262 × 10– 7 sin6
  θ+ 7 × 10– 10 sin8
  θ] | (7-166) |
| --- | --- |

ag
  = 9,7803267715 [1 + 5,2790414 × 10– 3 sin2
  θ+ 2,32718 × 10– 5 sin4
  θ+ 1,262 × 10– 7 sin6
  θ+ 7 × 10– 10 sin8
  θ]

(7-166)

čia:

| θ | = | laipsnių šiaurės arba pietų platumos. |
| --- | --- | --- |

θ

=

laipsnių šiaurės arba pietų platumos.

5 priedėlis

Kietųjų dalelių skaičiaus nustatymas

1.   Kietųjų dalelių skaičiaus nustatymas

1.1.   Laikinis gretinimas

Jeigu tai yra dalies srauto skiedimo sistemos, į buvimo laiką kietųjų dalelių skaičiaus ėminių ėmimo ir matavimo sistemoje atsižvelgiama sugretinant kietųjų dalelių skaičiaus signalo ir bandymų ciklo bei išmetamųjų dujų masės srauto laiką VI priedo 8.2.1.2 punkte nustatyta tvarka. Kietųjų dalelių skaičiaus ėminių ėmimo ir matavimo sistemos transformacijos trukmė nustatoma pagal VI priedo 1 priedėlio 2.1.3.7 punktą

1.2.   Kietųjų dalelių skaičiaus nustatymas taikant pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklus ir RMC su dalies srauto skiedimo sistema

Jeigu kietųjų dalelių skaičiaus ėminiai imami naudojant dalies srauto skiedimo sistemą, laikantis VI priedo 9.2.3 punkte nustatytų specifikacijų, per bandymų ciklą išmetamų kietųjų dalelių skaičius apskaičiuojamas pagal 7-167 lygtį:

| | (7-167) |
| --- | --- |

Formula

(7-167)

čia:

| N | per bandymų ciklą išmestų kietųjų dalelių skaičius [# per bandymą]; |
| --- | --- |
| medf | per ciklą išmestų lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė, nustatyta pagal 7-45 lygtį (2.3.1.1.2 punktas) [kg per bandymą]; |
| k | kalibravimo koeficientas, skirtas pakoreguoti kietųjų dalelių skaitiklio matavimams pagal etaloninio matavimo prietaiso lygį, kai tokia procedūra netaikoma pačiame kietųjų dalelių skaitiklyje. Kai kalibravimo koeficientas taikomas kietųjų dalelių skaitiklio viduje, k vertė 7-167 lygtyje turi būti lygi 1; |
| | vidutinė kietųjų dalelių koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, pakoreguota atsižvelgiant į normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre]; |
| | lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaiso vidutinės kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas, susijęs su per bandymą nustatomais skiedimo parametrais; |

N

per bandymų ciklą išmestų kietųjų dalelių skaičius [# per bandymą];

medf

per ciklą išmestų lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė, nustatyta pagal 7-45 lygtį (2.3.1.1.2 punktas) [kg per bandymą];

k

kalibravimo koeficientas, skirtas pakoreguoti kietųjų dalelių skaitiklio matavimams pagal etaloninio matavimo prietaiso lygį, kai tokia procedūra netaikoma pačiame kietųjų dalelių skaitiklyje. Kai kalibravimo koeficientas taikomas kietųjų dalelių skaitiklio viduje, k vertė 7-167 lygtyje turi būti lygi 1;

Formula

vidutinė kietųjų dalelių koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, pakoreguota atsižvelgiant į normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre];

Formula

lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaiso vidutinės kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas, susijęs su per bandymą nustatomais skiedimo parametrais;

su

| | (7-168) |
| --- | --- |

Formula

(7-168)

čia:

| cs,I | atskirai išmatuota kietųjų dalelių koncentracija kietųjų dalelių skaitiklio išmestose praskiestose dujose, pakoreguota atsižvelgiant į sutapties veiksnį ir normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre]; |
| --- | --- |
| n | bandymo metu atliktų kietųjų dalelių koncentracijos matavimų skaičius. |

cs,I

atskirai išmatuota kietųjų dalelių koncentracija kietųjų dalelių skaitiklio išmestose praskiestose dujose, pakoreguota atsižvelgiant į sutapties veiksnį ir normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre];

n

bandymo metu atliktų kietųjų dalelių koncentracijos matavimų skaičius.

1.3.   Kietųjų dalelių skaičiaus nustatymas taikant pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklus ir RMC su viso srauto skiedimo sistema

Jeigu kietųjų dalelių skaičiaus ėminiai imami naudojant viso srauto skiedimo sistemą, laikantis VI priedo 9.2.2 punkte nustatytų specifikacijų, per bandymų ciklą išmetamų kietųjų dalelių skaičius apskaičiuojamas pagal 7-169 lygtį:

| | (7-169) |
| --- | --- |

Formula

(7-169)

čia:

| N | per bandymų ciklą išmestų kietųjų dalelių skaičius [# per bandymą]; |
| --- | --- |
| med | bendras praskiestų išmetamųjų dujų srautas per ciklą, apskaičiuotas pagal bet kurį iš VII priedo 2.2.4.1–2.2.4.3 punktuose aprašytų metodų [kg per bandymą]; |
| k | kalibravimo koeficientas, skirtas pakoreguoti kietųjų dalelių skaitiklio matavimams pagal etaloninio matavimo prietaiso lygį, kai tokia procedūra netaikoma pačiame kietųjų dalelių skaitiklyje. Kai kalibravimo koeficientas taikomas kietųjų dalelių skaitiklio viduje, k vertė 7-169 lygtyje turi būti lygi 1; |
| | vidutinė pakoreguota kietųjų dalelių koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, pakoreguota atsižvelgiant į normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre]; |
| | lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaiso vidutinės kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas, susijęs su per bandymą nustatomais skiedimo parametrais; |

N

per bandymų ciklą išmestų kietųjų dalelių skaičius [# per bandymą];

med

bendras praskiestų išmetamųjų dujų srautas per ciklą, apskaičiuotas pagal bet kurį iš VII priedo 2.2.4.1–2.2.4.3 punktuose aprašytų metodų [kg per bandymą];

k

kalibravimo koeficientas, skirtas pakoreguoti kietųjų dalelių skaitiklio matavimams pagal etaloninio matavimo prietaiso lygį, kai tokia procedūra netaikoma pačiame kietųjų dalelių skaitiklyje. Kai kalibravimo koeficientas taikomas kietųjų dalelių skaitiklio viduje, k vertė 7-169 lygtyje turi būti lygi 1;

Formula

vidutinė pakoreguota kietųjų dalelių koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, pakoreguota atsižvelgiant į normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre];

Formula

lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaiso vidutinės kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas, susijęs su per bandymą nustatomais skiedimo parametrais;

su

| | (7-170) |
| --- | --- |

Formula

(7-170)

čia:

| cs,I | atskirai išmatuota kietųjų dalelių koncentracija kietųjų dalelių skaitiklio išmestose praskiestose dujose, pakoreguota atsižvelgiant į sutapties veiksnį ir normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre]; |
| --- | --- |
| n | bandymo metu atliktų kietųjų dalelių koncentracijos matavimų skaičius. |

cs,I

atskirai išmatuota kietųjų dalelių koncentracija kietųjų dalelių skaitiklio išmestose praskiestose dujose, pakoreguota atsižvelgiant į sutapties veiksnį ir normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre];

n

bandymo metu atliktų kietųjų dalelių koncentracijos matavimų skaičius.

1.4.   Kietųjų dalelių skaičiaus nustatymas taikant diskrečiojo režimo NRSC su dalies srauto skiedimo sistema

Jeigu kietųjų dalelių skaičiaus ėminiai imami naudojant dalies srauto skiedimo sistemą ir laikantis VI priedo 9.2.3 punkte nustatytų specifikacijų, taikant kiekvieną atskirą diskretųjį režimą išmetamų kietųjų dalelių kiekis apskaičiuojamas pagal 7-171 lygtį, naudojant vidutines režimo vertes:

| | (7-171) |
| --- | --- |

Formula

(7-171)

čia:

| Ṅ | taikant kiekvieną diskretųjį režimą išmetamų kietųjų dalelių kiekis [# per val.]; |
| --- | --- |
| qmedf | lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms taikant kiekvieną diskretųjį režimą, nustatomas pagal 7-51 lygtį (2.3.2.1 punktas) [kg/s]; |
| k | kalibravimo koeficientas, skirtas pakoreguoti kietųjų dalelių skaitiklio matavimams pagal etaloninio matavimo prietaiso lygį, kai tokia procedūra netaikoma pačiame kietųjų dalelių skaitiklyje. Kai kalibravimo koeficientas taikomas kietųjų dalelių skaitiklio viduje, k vertė 7-171 lygtyje turi būti lygi 1; |
| | vidutinė kietųjų dalelių koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, taikant atskirą diskretųjį režimą, pakoreguota atsižvelgiant į normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre]; |
| | lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaiso vidutinės kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas, susijęs su per bandymą nustatomais skiedimo parametrais; |

Ṅ

taikant kiekvieną diskretųjį režimą išmetamų kietųjų dalelių kiekis [# per val.];

qmedf

lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms taikant kiekvieną diskretųjį režimą, nustatomas pagal 7-51 lygtį (2.3.2.1 punktas) [kg/s];

k

kalibravimo koeficientas, skirtas pakoreguoti kietųjų dalelių skaitiklio matavimams pagal etaloninio matavimo prietaiso lygį, kai tokia procedūra netaikoma pačiame kietųjų dalelių skaitiklyje. Kai kalibravimo koeficientas taikomas kietųjų dalelių skaitiklio viduje, k vertė 7-171 lygtyje turi būti lygi 1;

Formula

vidutinė kietųjų dalelių koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, taikant atskirą diskretųjį režimą, pakoreguota atsižvelgiant į normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre];

Formula

lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaiso vidutinės kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas, susijęs su per bandymą nustatomais skiedimo parametrais;

su

| | (7-172) |
| --- | --- |

Formula

(7-172)

čia:

| cs,I | atskirai išmatuota kietųjų dalelių koncentracija kietųjų dalelių skaitiklio išmestose praskiestose dujose, pakoreguota atsižvelgiant į sutapties veiksnį ir normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre]; |
| --- | --- |
| n | atskiro diskrečiojo režimo ėminių ėmimo laikotarpiu atliktų kietųjų dalelių koncentracijos matavimų skaičius. |

cs,I

atskirai išmatuota kietųjų dalelių koncentracija kietųjų dalelių skaitiklio išmestose praskiestose dujose, pakoreguota atsižvelgiant į sutapties veiksnį ir normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre];

n

atskiro diskrečiojo režimo ėminių ėmimo laikotarpiu atliktų kietųjų dalelių koncentracijos matavimų skaičius.

1.5.   Kietųjų dalelių skaičiaus nustatymas taikant diskrečiojo režimo ciklus su viso srauto skiedimo sistema

Jeigu kietųjų dalelių skaičiaus ėminiai imami naudojant viso srauto skiedimo sistemą ir laikantis VI priedo 9.2.2 punkte nustatytų specifikacijų, taikant kiekvieną atskirą diskretųjį režimą išmetamų kietųjų dalelių kiekis apskaičiuojamas pagal 7-173 lygtį, naudojant vidutines režimo vertes:

| | (7-173) |
| --- | --- |

Formula

(7-173)

čia:

| Ṅ | taikant kiekvieną diskretųjį režimą išmetamų kietųjų dalelių kiekis [# per val.]; |
| --- | --- |
| qmdew | bendras praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms, taikant atskirą diskretųjį režimą [kg/s]; |
| k | kalibravimo koeficientas, skirtas pakoreguoti kietųjų dalelių skaitiklio matavimams pagal etaloninio matavimo prietaiso lygį, kai tokia procedūra netaikoma pačiame kietųjų dalelių skaitiklyje. Kai kalibravimo koeficientas taikomas kietųjų dalelių skaitiklio viduje, k vertė 7-173 lygtyje turi būti lygi 1; |
| | vidutinė kietųjų dalelių koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, taikant atskirą diskretųjį režimą, pakoreguota atsižvelgiant į normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre]; |
| | lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaiso vidutinės kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas, susijęs su per bandymą nustatomais skiedimo parametrais; |

Ṅ

taikant kiekvieną diskretųjį režimą išmetamų kietųjų dalelių kiekis [# per val.];

qmdew

bendras praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms, taikant atskirą diskretųjį režimą [kg/s];

k

kalibravimo koeficientas, skirtas pakoreguoti kietųjų dalelių skaitiklio matavimams pagal etaloninio matavimo prietaiso lygį, kai tokia procedūra netaikoma pačiame kietųjų dalelių skaitiklyje. Kai kalibravimo koeficientas taikomas kietųjų dalelių skaitiklio viduje, k vertė 7-173 lygtyje turi būti lygi 1;

Formula

vidutinė kietųjų dalelių koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, taikant atskirą diskretųjį režimą, pakoreguota atsižvelgiant į normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre];

Formula

lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaiso vidutinės kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas, susijęs su per bandymą nustatomais skiedimo parametrais;

su

| | (7-174) |
| --- | --- |

Formula

(7-174)

čia:

| cs,I | atskirai išmatuota kietųjų dalelių koncentracija kietųjų dalelių skaitiklio išmestose praskiestose dujose, pakoreguota atsižvelgiant į sutapties veiksnį ir normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre]; |
| --- | --- |
| n | atskiro diskrečiojo režimo ėminių ėmimo laikotarpiu atliktų kietųjų dalelių koncentracijos matavimų skaičius. |

cs,I

atskirai išmatuota kietųjų dalelių koncentracija kietųjų dalelių skaitiklio išmestose praskiestose dujose, pakoreguota atsižvelgiant į sutapties veiksnį ir normaliąsias sąlygas (273,2 K ir 101,33 kPa) [kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre];

n

atskiro diskrečiojo režimo ėminių ėmimo laikotarpiu atliktų kietųjų dalelių koncentracijos matavimų skaičius.

2.   Bandymo rezultatas

2.1.   Per pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklus ir RMC išmetamų teršalų savitosios masės apskaičiavimas

Kiekvieno atskiro taikomo RMC, įšilusio variklio paleidimo NRTC ir neįšilusio variklio paleidimo NRTC savitoji išmetamųjų teršalų masė, išreikšta kietųjų dalelių skaičiumi per kWh, apskaičiuojama pagal 7-175 lygtį:

| | (7-175) |
| --- | --- |

Formula

(7-175)

čia:

| N | per taikomą RMC, įšilusio variklio paleidimo NRTC arba neįšilusio variklio paleidimo NRTC išmetamų kietųjų dalelių skaičius; |
| --- | --- |
| Wact | faktinis ciklo darbas pagal VI priedo 7.8.3.4 punktą [kWh]. |

N

per taikomą RMC, įšilusio variklio paleidimo NRTC arba neįšilusio variklio paleidimo NRTC išmetamų kietųjų dalelių skaičius;

Wact

faktinis ciklo darbas pagal VI priedo 7.8.3.4 punktą [kWh].

Per RMC, jei tai variklis su nedažnai (periodiškai) regeneruojama papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema (žr. VI priedo 6.6.2 punktą), išmetamųjų teršalų savitoji masė pakoreguojama taikomu multiplikaciniu koregavimo koeficientu arba taikomu adityviuoju koregavimo koeficientu. Jeigu atliekant bandymą nedažnas regeneravimas neįvyko, taikomas didinamasis koeficientas (k
  ru,m arba k
  ru,a). Jeigu atliekant bandymą nedažnas regeneravimas įvyko, taikomas mažinamasis koeficientas (k
  rd,m arba k
  rd,a).

RMC galutinis rezultatas taip pat perskaičiuojamas taikant multiplikacinį ar adityvųjį nusidėvėjimo koeficientą, nustatytą pagal III priedo reikalavimus.

2.1.1.   Vidutinis svertinis NRTC bandymo rezultatas

NRTC galutinis bandymų rezultatas – svertinis neįšilusio variklio paleidimo ir įšilusio variklio paleidimo (įskaitant nedažną regeneravimą, jei taikoma) bandymų rezultatų vidurkis, apskaičiuotas pagal 7-176 arba 7-177 lygtį:

| a) | jeigu taikomi multiplikaciniai regeneravimo koregavimo koeficientai arba varikliuose nėra nedažnai regeneruojamos papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos: | (7-176) |
| --- | --- | --- |

a)

jeigu taikomi multiplikaciniai regeneravimo koregavimo koeficientai arba varikliuose nėra nedažnai regeneruojamos papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos:

Formula

(7-176)

jeigu taikomi adityvieji regeneravimo koregavimo koeficientai:

| | (7-177) |
| --- | --- |

Formula

(7-177)

čia:

| Ncold | bendras kietųjų dalelių, išmestų per neįšilusio variklio paleidimo NRTC, skaičius; |
| --- | --- |
| Nhot | bendras kietųjų dalelių, išmestų per įšilusio variklio paleidimo NRTC, skaičius; |
| Wact,cold | faktinis ciklo darbas per neįšilusio variklio paleidimo NRTC pagal VI priedo 7.8.3.4 punktą [kWh]; |
| Wact, hot | faktinis ciklo darbas per įšilusio variklio paleidimo NRTC pagal VI priedo 7.8.3.4 punktą [kWh]; |
| kr | regeneravimo koregavimo koeficientas pagal VI priedo 6.6.2 punktą arba – variklių be nedažnai regeneruojamos papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos atveju – kr
  = 1. |

Ncold

bendras kietųjų dalelių, išmestų per neįšilusio variklio paleidimo NRTC, skaičius;

Nhot

bendras kietųjų dalelių, išmestų per įšilusio variklio paleidimo NRTC, skaičius;

Wact,cold

faktinis ciklo darbas per neįšilusio variklio paleidimo NRTC pagal VI priedo 7.8.3.4 punktą [kWh];

Wact, hot

faktinis ciklo darbas per įšilusio variklio paleidimo NRTC pagal VI priedo 7.8.3.4 punktą [kWh];

kr

regeneravimo koregavimo koeficientas pagal VI priedo 6.6.2 punktą arba – variklių be nedažnai regeneruojamos papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos atveju – kr
  = 1.

Jeigu atliekant bandymą nedažnas regeneravimas neįvyko, taikomas didinamasis koeficientas (k
  ru,m arba k
  ru,a). Jeigu atliekant bandymą nedažnas regeneravimas įvyko, taikomas mažinamasis koeficientas (k
  rd,m arba k
  rd,a).

Rezultatas, jei taikoma, įskaitant nedažno regeneravimo koregavimo koeficientą, taip pat tikslinamas naudojant pagal III priedo reikalavimus nustatytą taikomą multiplikacinį arba adityvųjį nusidėvėjimo koeficientą.

2.2.   Per diskrečiojo režimo NRSC bandymus išmetamų teršalų savitosios masės apskaičiavimas

Išmetamųjų teršalų savitoji masė e [#/kWh] apskaičiuojama pagal 7-178 lygtį:

| | (7-178) |
| --- | --- |

Formula

(7-178)

čia:

| Pi | variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus); |
| --- | --- |
| WFi | režimo i svertinis koeficientas [–]; |
| Ṅi | vidutinis srauto išmetamųjų teršalų kiekis taikant režimą i [#/val.], apskaičiuotas pagal 7-171 arba 7-173 lygtį, atsižvelgiant į skiedimo metodą. |

Pi

variklio galia, taikant režimą i [kW] su Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (žr. VI priedo 6.3 ir 7.7.1.3 punktus);

WFi

režimo i svertinis koeficientas [–];

Ṅi

vidutinis srauto išmetamųjų teršalų kiekis taikant režimą i [#/val.], apskaičiuotas pagal 7-171 arba 7-173 lygtį, atsižvelgiant į skiedimo metodą.

Jei tai variklis su nedažnai (periodiškai) regeneruojama papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema (žr. VI priedo 6.6.2 punktą), išmetamųjų teršalų savitoji masė pakoreguojama taikomu multiplikaciniu koregavimo koeficientu arba taikomu adityviuoju koregavimo koeficientu. Jeigu atliekant bandymą nedažnas regeneravimas neįvyko, taikomas didinamasis koeficientas (k
  ru,m arba k
  ru,a). Jeigu atliekant bandymą nedažnas regeneravimas įvyko, taikomas mažinamasis koeficientas (k
  rd,m arba k
  rd,a). Jeigu nustatyti kiekvieno režimo koregavimo koeficientai, jie taikomi kiekvienam režimui pagal 7-178 lygtį apskaičiuojant svertinį išmetamųjų teršalų kiekį.

Rezultatas, jei taikoma, įskaitant nedažno regeneravimo koregavimo koeficientą, taip pat tikslinamas naudojant pagal III priedo reikalavimus nustatytą taikomą multiplikacinį arba adityvųjį nusidėvėjimo koeficientą.

2.3.   Galutinių rezultatų suapvalinimas

Galutiniai NRTC ir vidutiniai svertiniai NRTC bandymų rezultatai suapvalinami vienu kartu iki trijų reikšminių skaičių pagal ASTM E 29–06B. Tarpinių verčių, pagal kurias gaunamas galutinis su stabdymu susijusio išmetamųjų teršalų kiekio rezultatas, apvalinti neleidžiama.

2.4.   Foninio kietųjų dalelių kiekio nustatymas

2.4.1.   Variklio gamintojo prašymu prieš bandymą arba po jo gali būti paimtas foninių kietųjų dalelių ėminys skiedimo tunelyje už kietųjų dalelių ir angliavandenilių filtrų kietųjų dalelių skaičiaus matavimo sistemos kryptimi, kad būtų nustatyta foninė kietųjų dalelių koncentracija skiedimo tunelyje.

2.4.2.   Suteikiant tipo patvirtinimą neleidžiama atimti foninės kietųjų dalelių koncentracijos skiedimo tunelyje, bet, gamintojui prašant ir patvirtinimo institucijai iš anksto sutikus, tai leidžiama daryti atliekant gamybos atitikties bandymus, jeigu galima įrodyti, kad tunelio foninės koncentracijos poveikis yra didelis – tuomet šios koncentracijos vertes galima atimti iš išmatuotų praskiestų išmetamųjų dujų verčių.

6 priedėlis

Išmetamo amoniako kiekio apskaičiavimas

1.   Vidutinės koncentracijos per pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklus ir RMC apskaičiavimas

Vidutinė NH3 koncentracija išmetamosiose dujose per bandymų ciklą cNH3 [ppm] nustatoma integruojant akimirkines ciklo vertes. Naudojama 7-179 lygtis:

| | (7-179) |
| --- | --- |

Formula

(7-179)

čia:

| cNH3,i | akimirkinė NH3 koncentracija išmetamosiose dujose [ppm]; |
| --- | --- |
| n | matavimų skaičius. |

cNH3,i

akimirkinė NH3 koncentracija išmetamosiose dujose [ppm];

n

matavimų skaičius.

NRTC galutinis bandymo rezultatas apskaičiuojamas pagal 7-180 lygtį:

| cNH3= (0,1 × cNH3,cold) + (0,9 × cNH3,hot) | (7-180) |
| --- | --- |

cNH3= (0,1 × cNH3,cold) + (0,9 × cNH3,hot)

(7-180)

čia:

| cNH3,cold | vidutinė NH3 koncentracija per neįšilusio variklio paleidimo NRTC [ppm]; |
| --- | --- |
| cNH3,hot | vidutinė NH3 koncentracija per įšilusio variklio paleidimo NRTC [ppm]. |

cNH3,cold

vidutinė NH3 koncentracija per neįšilusio variklio paleidimo NRTC [ppm];

cNH3,hot

vidutinė NH3 koncentracija per įšilusio variklio paleidimo NRTC [ppm].

2.   Vidutinės koncentracijos per diskrečiojo režimo NRSC apskaičiavimas

Vidutinė NH3 koncentracija išmetamosiose dujose per bandymų ciklą cNH3 [ppm] nustatoma išmatuojant vidutinę kiekvieno režimo koncentraciją ir rezultatą įvertinant jam taikant bandymų ciklui numatytus svertinius koeficientus. Naudojama 7-181 lygtis:

| | (7-181) |
| --- | --- |

Formula

(7-181)

čia:

| | NH3,i vidutinė NH3 koncentracija išmetamosiose dujose, taikant režimą i [ppm]; |
| --- | --- |
| Nmode | režimų skaičius per bandymų ciklą; |
| WFi | režimo i svertinis koeficientas [–]. |

Formula

NH3,i vidutinė NH3 koncentracija išmetamosiose dujose, taikant režimą i [ppm];

Nmode

režimų skaičius per bandymų ciklą;

WFi

režimo i svertinis koeficientas [–].

---

VIII PRIEDAS

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių veikimo reikalavimai ir bandymo procedūros

1.   Taikymo sritis

Šis priedas taikomas Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 18 punkte apibrėžtiems dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams, kai jie tuo pat metu eksploatuojami su skystaisiais ir dujiniais degalais (dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena).

Šis priedas netaikomas bandant variklius, įskaitant dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklius, kai jie naudojami tik su skystaisiais degalais ar tik su dujiniais degalais (t. y. kai, atsižvelgiant į degalų rūšį, dujų energijos santykio (toliau – GER) vertė yra 1 ar 0). Šiuo atveju taikomi tokie patys reikalavimai kaip bet kuriam vieneriopų degalų varikliui.

Varikliams, naudojamiems vienu metu su kelių rūšių skystųjų degalų ir dujinių degalų mišiniu arba su skystaisiais degalais ir kelių rūšių dujiniais degalais, suteikiant tipo patvirtinimą taikoma su naujomis technologijomis ar naujomis koncepcijomis susijusi procedūra, nurodyta Reglamento (ES) 2016/1628 33 straipsnyje.

2.   Apibrėžtys ir santrumpos

Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:

| 2.1. | GER (dujų energijos santykis) apibrėžtas Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 20 punkte remiantis apatine šilumingumo verte; |
| --- | --- |

2.1.

GER (dujų energijos santykis) apibrėžtas Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 20 punkte remiantis apatine šilumingumo verte;

| 2.2. | GERcycle – vidutinė GER vertė eksploatuojant variklį taikomu variklio bandymų ciklu; |
| --- | --- |

2.2.

GERcycle – vidutinė GER vertė eksploatuojant variklį taikomu variklio bandymų ciklu;

| 2.3. | 1A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis – tai:






  a) | NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorės dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRTC, hot ≥ 0,9), kuris naudodamas vien skystuosius degalus neima veikti tuščiąja eiga ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena, arba |
| --- | --- | --- |

2.3.

1A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis – tai:

a)

NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorės dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRTC, hot ≥ 0,9), kuris naudodamas vien skystuosius degalus neima veikti tuščiąja eiga ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena, arba

| b) | bet kurios kategorijos ar pakategorės, išskyrus NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorę, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRSC ≥ 0,9), kuris naudodamas vien skystuosius degalus neima veikti tuščiąja eiga ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena; |
| --- | --- |

b)

bet kurios kategorijos ar pakategorės, išskyrus NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorę, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRSC ≥ 0,9), kuris naudodamas vien skystuosius degalus neima veikti tuščiąja eiga ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena;

| 2.4. | 1B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis – tai:






  a) | NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorės dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRTC, hot ≥ 0,9), kuris naudodamas vien skystuosius degalus neima veikti tuščiąja eiga, kai nustatyta dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena, ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena, arba |
| --- | --- | --- |

2.4.

1B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis – tai:

a)

NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorės dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRTC, hot ≥ 0,9), kuris naudodamas vien skystuosius degalus neima veikti tuščiąja eiga, kai nustatyta dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena, ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena, arba

| b) | bet kurios kategorijos ar pakategorės, išskyrus NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorę, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRSC ≥ 0,9), kuris naudodamas vien skystuosius degalus neima veikti tuščiąja eiga, kai nustatyta dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena, ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena; |
| --- | --- |

b)

bet kurios kategorijos ar pakategorės, išskyrus NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorę, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRSC ≥ 0,9), kuris naudodamas vien skystuosius degalus neima veikti tuščiąja eiga, kai nustatyta dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena, ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena;

| 2.5. | 2A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis – tai:






  a) | NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorės dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra 10–90 proc. (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9) ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena arba kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRTC, hot ≥ 0,9), tačiau naudodamas vien skystuosius degalus jis ima veikti tuščiąja eiga, ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena, arba |
| --- | --- | --- |

2.5.

2A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis – tai:

a)

NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorės dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra 10–90 proc. (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9) ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena arba kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRTC, hot ≥ 0,9), tačiau naudodamas vien skystuosius degalus jis ima veikti tuščiąja eiga, ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena, arba

| b) | bet kurios kategorijos ar pakategorės, išskyrus NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorę, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra 10–90 proc. (0,1 < GER NRSC < 0,9), ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena arba kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRSC ≥ 0,9), tačiau naudodamas vien skystuosius degalus jis ima veikti tuščiąja eiga, ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena; |
| --- | --- |

b)

bet kurios kategorijos ar pakategorės, išskyrus NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorę, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra 10–90 proc. (0,1 < GER NRSC < 0,9), ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena arba kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRSC ≥ 0,9), tačiau naudodamas vien skystuosius degalus jis ima veikti tuščiąja eiga, ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena;

| 2.6. | 2B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis – tai:






  a) | NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorės dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra 10–90 proc. (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9) ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena arba kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRTC, hot ≥ 0,9) ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena, tačiau naudodamas vien skystuosius degalus jis gali veikti tuščiąja eiga, kai nustatyta dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena, arba |
| --- | --- | --- |

2.6.

2B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis – tai:

a)

NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorės dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra 10–90 proc. (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9) ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena arba kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRTC, hot ≥ 0,9) ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena, tačiau naudodamas vien skystuosius degalus jis gali veikti tuščiąja eiga, kai nustatyta dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena, arba

| b) | bet kurios kategorijos ar pakategorės, išskyrus NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorę, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra 10–90 proc. (0,1 < GERNRSC< 0,9) ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena arba kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRSC ≥ 0,9) ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena, tačiau naudodamas vien skystuosius degalus jis gali veikti tuščiąja eiga, kai nustatyta dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena; |
| --- | --- |

b)

bet kurios kategorijos ar pakategorės, išskyrus NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorę, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra 10–90 proc. (0,1 < GERNRSC< 0,9) ir kuriame nenumatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena arba kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GERNRSC ≥ 0,9) ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena, tačiau naudodamas vien skystuosius degalus jis gali veikti tuščiąja eiga, kai nustatyta dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena;

| 2.7. | 3B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis – tai:






  a) | NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorės dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra ne didesnis kaip 10 proc. (GERNRTC, hot ≤ 0,1) ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena, arba |
| --- | --- | --- |

2.7.

3B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis – tai:

a)

NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorės dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per įšilusio variklio paleidimo NRTC bandymų ciklą vidutinis dujų energijos santykis yra ne didesnis kaip 10 proc. (GERNRTC, hot ≤ 0,1) ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena, arba

| b) | bet kurios kategorijos ar pakategorės, išskyrus NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorę, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra ne didesnis kaip 10 proc. (GERNRSC ≤ 0,1) ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena. |
| --- | --- |

b)

bet kurios kategorijos ar pakategorės, išskyrus NRE 19 ≤ kW ≤ 560 pakategorę, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuriam veikiant per NRSC vidutinis dujų energijos santykis yra ne didesnis kaip 10 proc. (GERNRSC ≤ 0,1) ir kuriame numatyta skystųjų degalų naudojimo veiksena.

3.   Specialūs papildomi su dvejopų degalų vienalaikiu naudojimu susiję patvirtinimo reikalavimai

3.1.   Varikliai su operatoriaus reguliuojamu GERcycle valdymo įtaisu

Tam tikro variklių tipo variklių GERcycle didžiausią vertę galima sumažinti operatoriaus reguliuojamu valdymo įtaisu, o mažiausia GERcycle vertė neturi būti ribojama, tačiau variklis šiuo atveju turi galėti atitikti išmetamųjų teršalų ribines vertes naudojant bet kurią gamintojo leidžiamą GERcycle vertę.

4.   Bendrieji reikalavimai

4.1.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių veiksenos

4.1.1.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio veiksenos naudojant skystąjį kurą sąlygos

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis gali veikti skystųjų degalų naudojimo veiksena tik jei, veikdamas skystųjų degalų naudojimo veiksena, yra sertifikuotas pagal visus šio reglamento reikalavimus, susijusius su veikimu naudojant tik nurodytus skystuosius degalus.

Jei dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis sukurtas pagal jau sertifikuotą skystaisiais degalais varomą variklį, reikalaujama gauti naują skystųjų degalų naudojimo veiksenos ES tipo patvirtinimo sertifikatą.

4.1.2.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio veiksenos tuščiąja eiga naudojant tik skystuosius degalus sąlygos

4.1.2.1.   1A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai negali veikti tuščiąja eiga naudodami tik skystuosius degalus, nebent esant 4.1.3 punkte apibrėžtoms įšildymo ir paleidimo sąlygoms.

4.1.2.2.   1B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai negali veikti tuščiąja eiga naudodami tik skystuosius degalus, kai nustatyta dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena.

4.1.2.3.   2A, 2B ir 3B tipų dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai gali veikti tuščiąja eiga naudodami tik skystuosius degalus.

4.1.3.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio įšildymo arba paleidimo naudojant tik skystuosius degalus sąlygos

4.1.3.1.   1B, 2B arba 3B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai gali būti įšildomi arba paleidžiami naudojant tik skystuosius degalus. Jeigu įšildant ar paleidžiant variklį, kai nustatyta dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena, naudojama išmetamųjų teršalų kontrolės strategija yra tokia pati kaip atitinkama išmetamųjų teršalų kontrolės strategija nustačius skystųjų degalų naudojimo veikseną, įšildant ar paleidžiant variklį galima nustatyti variklio dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veikseną. Jeigu šios sąlygos nesilaikoma, variklis įšildomas ar paleidžiamas naudojant tik skystuosius degalus, nustačius skystųjų degalų naudojimo veikseną.

4.1.3.2.   1A arba 2A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai gali būti įšildomi arba paleidžiami naudojant tik skystuosius degalus. Tačiau šiuo atveju strategija turi būti deklaruojama kaip papildoma išmetamųjų teršalų kontrolės strategija ir turi būti laikomasi šių papildomų reikalavimų:

4.1.3.2.1.   strategija nustoja veikti, kai aušalo temperatūra pasiekia 343 K (70 °C) arba per 15 minučių po įjungimo, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau, ir

4.1.3.2.2.   techninės priežiūros veiksena įjungiama strategijos veikimo metu.

4.2.   Techninės priežiūros veiksena

4.2.1.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio techninės priežiūros veiksenos sąlygos

Kai variklis veikia techninės priežiūros veiksena, jo veikimas ribojamas ir jam laikinai netaikomi reikalavimai, susiję su išmetamaisiais teršalais ir NOx kontrole, aprašyta šiame reglamente.

4.2.2.   Veikimo ribojimas nustačius techninės priežiūros veikseną

4.2.2.1.   Variklių kategorijoms, išskyrus IWP, IWA, RLL ir RLR, taikomas reikalavimas

Ne keliais judantiems mechanizmams, kuriuose sumontuotas ne IWP, IWA, RLL ar RLR kategorijos dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, veikiantis techninės priežiūros veiksena, taikomas veikimo ribojimas – tai ribojimas, įjungiamas IV priedo 1 priedėlio 5.4 punkte aprašyta griežto raginimo imtis priemonių sistema.

Atsižvelgiant į saugos aspektus ir sudarant sąlygas savaiminei diagnostikai, pagal IV priedo 1 priedėlio 5.5 punktą leidžiama pasinaudoti raginimo imtis priemonių sistemos išjungimo funkcija, kad būtų panaudojama visa variklio galia.

Veikimo ribojimas kitaip neišjungiamas įjungiant arba išjungiant IV priede apibūdintas įspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistemas.

Įjungus ar išjungus techninės priežiūros veikseną IV priede apibūdintos įspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistemos neįjungiamos ar neišjungiamos.

4.2.2.2.   IWP, IWA, RLL ir RLR variklių kategorijoms taikomas reikalavimas

Atsižvelgiant į saugos aspektus, eksploatuojant IWP, IWA, RLL ir RLR kategorijų variklius leidžiama nustatyti techninės priežiūros veikseną neribojant variklio sukimo momento ar jo sūkių dažnio. Šiuo atveju kiekvieną kartą, kai veikimo ribojimas pagal 4.2.2.3 punktą būtų įjungtas, mechanizmo kompiuterio registruotuvas į neištrinamąją kompiuterio atmintį įrašo visas variklio veikimo triktis, kai įjungta techninės priežiūros veiksena, taip, kad informacijos nebūtų įmanoma tyčia ištrinti.

Nacionalinės tikrinimo institucijos turi turėti galimybę nuskaityti šiuos įrašus skaitytuvu.

4.2.2.3.   Veikimo ribojimo įjungimas

Veikimo ribojimas automatiškai įjungiamas nustačius techninės priežiūros veikseną.

Jeigu techninės priežiūros veiksena įjungiama pagal 4.2.3 punktą dėl dujų tiekimo sistemos trikties, veikimo ribojimas įjungiamas per 30 veikimo minučių po techninės priežiūros veiksenos įjungimo.

Jeigu techninės priežiūros veiksena įjungiama dėl tuščio dujinių degalų bako, veikimo ribojimas įjungiamas, kai tik įjungiama techninės priežiūros veiksena.

4.2.2.4.   Veikimo ribojimo išjungimas

Veikimo ribojimo sistema išjungiama, kai variklio techninės priežiūros veiksena nebenaudojama.

4.2.3.   Dujinių degalų trūkumas veikiant dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena

Kad nustačius, jog dujinių degalų bakas yra tuščias, arba sutrikus dujų tiekimo sistemos veikimui, ne keliais judantys mechanizmai būtų patraukti į saugią vietą:

| a) | 1A ir 2A tipų dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliuose įjungiama techninės priežiūros veiksena; |
| --- | --- |

a)

1A ir 2A tipų dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliuose įjungiama techninės priežiūros veiksena;

| b) | 1B, 2B ir 3B tipų dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai veikia naudodami skystuosius degalus. |
| --- | --- |

b)

1B, 2B ir 3B tipų dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai veikia naudodami skystuosius degalus.

4.2.3.1.   Dujinių degalų trūkumas ištuštėjus dujinių degalų bakui

Ištuštėjus dujinių degalų bakui, techninės priežiūros veiksena arba, jeigu taikomas 4.2.3 punktas, skystųjų degalų naudojimo veiksena įjungiama iš karto, kai tik variklio sistema nustato, kad bakas yra tuščias.

Kai dujų kiekis bake vėl pasiekia tokį lygį, kokiame pagrįstai įsijungė 4.3.2 punkte nurodyta įspėjimo apie tuščią baką sistema, techninės priežiūros veiksena gali būti išjungiama arba, jei taikoma, gali būti vėl įjungiama dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena.

4.2.3.2.   Dujinių degalų trūkumas dėl dujų tiekimo sistemos trikties

Įvykus dujų tiekimo sistemos trikčiai, dėl kurios nutraukiamas dujinių degalų tiekimas, techninės priežiūros veiksena arba, jei taikomas 4.2.3 punktas, skystųjų degalų naudojimo veiksena įjungiama, kai nustojama tiekti dujinius degalus.

Kai tik dujinių degalų tiekimas atkuriamas, techninės priežiūros veiksena gali būti išjungiama arba, jei taikoma, gali būti vėl įjungiama dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena.

4.3.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo rodytuvai

4.3.1.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksenos rodytuvas

Ne keliais judančiuose mechanizmuose operatoriui pateikiama vaizdinė informacija apie variklio veikseną (dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena, skystųjų degalų naudojimo veiksena arba techninės priežiūros veiksena).

Šio rodytuvo charakteristikas ir vietą nustato pirminės įrangos gamintojas (toliau – PĮG); rodytuvas gali būti jau esamos vaizdinės informacijos sistemos dalis.

Rodytuvas gali būti papildytas pranešimų rodymo sistema. Šiame punkte nurodyta vaizdinių pranešimų sistema gali būti tokia pati, kokios naudojamos NOx kontrolės diagnostikos arba kitais techninės priežiūros tikslais.

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksenos rodytuvo vaizdinis elementas negali būti toks pats, koks naudojamas NOx kontrolės diagnostikos arba kitais variklio techninės priežiūros tikslais.

Su sauga susijusių įspėjimų rodymui visuomet teikiama pirmenybė prieš veiksenos rodymą.

4.3.1.1.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksenos rodytuvas nustatomas rodyti techninės priežiūros veikseną, kai tik įjungiama techninės priežiūros veiksena (t. y. prieš tai, kai ji tampa aktyvi), ir vaizdinis pranešimas rodomas tol, kol techninės priežiūros veiksena yra įjungta.

4.3.1.2.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksenos rodytuvas nustatomas bent vienai minutei esant dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksenai arba skystųjų degalų naudojimo veiksenai, kai tik variklio skystųjų degalų naudojimo veiksena perjungiama į dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veikseną arba atvirkščiai. Šis vaizdinis pranešimas taip pat rodomas bent vieną minutę, kai raktelis pasukamas į užvedimo padėtį, arba, gamintojo reikalavimu, paleidžiant variklį. Pranešimas taip pat rodomas operatoriui pateikus užklausą.

4.3.2.   Įspėjimo apie tuščią dujinių degalų baką sistema (dvejopų degalų vienalaikio naudojimo įspėjimo sistema)

Ne keliais judančiuose mechanizmuose su dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliu įrengiama dvejopų degalų vienalaikio naudojimo įspėjimo sistema, įspėjanti operatorių, kad dujinių degalų bakas netrukus ištuštės.

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo įspėjimo sistema lieka įjungta tol, kol bakas iš naujo pripildomas iki lygio, viršijančio lygį, kuriam esant įspėjimo sistema yra įjungiama.

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo įspėjimo sistemos signalus laikinai gali pertraukti kiti įspėjimo signalai, kuriais perduodami svarbūs saugos pranešimai.

Turi būti neįmanoma dvejopų degalų vienalaikio naudojimo įspėjimo sistemos išjungti skaitytuvu, kol nepašalinta įspėjamojo signalo įjungimo priežastis.

4.3.2.1.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo įspėjimo sistemos charakteristikos

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo įspėjimo sistemą sudaro gamintojo pasirinkta vaizdinio įspėjimo sistema (simbolis, piktograma ir kt.).

Gamintojo nuožiūra ji gali apimti ir garsinį signalą. Tokiu atveju operatoriui leidžiama tą signalą išjungti.

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo įspėjimo sistemos vaizdinis elementas negali būti toks pats, koks naudojamas NOx kontrolės diagnostikos arba kitais variklio techninės priežiūros tikslais.

Be to, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo įspėjimo sistema gali rodyti trumpus pranešimus, įskaitant pranešimus, kuriuose aiškiai nurodomas iki veikimo ribojimo įjungimo likęs atstumas arba laikas.

Šiame punkte nurodyta įspėjimų ar pranešimų pateikimo sistema gali būti tokia pati, kokia naudojama su NOx kontrolės diagnostika susijusiam įspėjimui ar pranešimams arba su kitais techninės priežiūros tikslais susijusiam įspėjimui ar pranešimams pateikti.

Gelbėjimo tarnyboms skirtuose ne keliais judančiuose mechanizmuose arba ne keliais judančiuose mechanizmuose, suprojektuotuose ir pagamintuose ginkluotųjų pajėgų tarnyboms, civilinės saugos, priešgaisrinės apsaugos bei viešosios tvarkos užtikrinimo tarnyboms, gali būti įrengta priemonė, leidžianti operatoriui sumažinti įspėjimo sistemos perduodamų vaizdinių signalų ryškumą.

4.4.   Praneštas sukimo momentas

4.4.1.   Praneštas sukimo momentas, kai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis veikia dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena

Kai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis veikia nustačius dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veikseną:

| a) | atkuriama etaloninė sukimo momento kreivė yra ta, kuri gaunama, kai variklis bandomas ant variklio bandymų stendo nustačius dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veikseną; |
| --- | --- |

a)

atkuriama etaloninė sukimo momento kreivė yra ta, kuri gaunama, kai variklis bandomas ant variklio bandymų stendo nustačius dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veikseną;

| b) | užregistruoti faktiniai sukimo momentai (nurodytas sukimo momentas ir trinties jėgos momentas) yra dvejopų degalų degimo, o ne vien skystųjų degalų naudojimo rezultatas. |
| --- | --- |

b)

užregistruoti faktiniai sukimo momentai (nurodytas sukimo momentas ir trinties jėgos momentas) yra dvejopų degalų degimo, o ne vien skystųjų degalų naudojimo rezultatas.

4.4.2.   Praneštas sukimo momentas, kai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis veikia skystųjų degalų naudojimo veiksena

Kai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis veikia nustačius skystųjų degalų naudojimo veikseną, atkuriama etaloninė sukimo momento kreivė yra ta, kuri gaunama, kai variklis bandomas ant variklio bandymų stendo nustačius skystųjų degalų naudojimo veikseną.

4.5.   Papildomi reikalavimai

4.5.1.   Jeigu yra taikomos dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliui, pritaikymo strategijos turi atitikti ne tik IV priedo reikalavimus, bet ir šiuos reikalavimus:

| a) | variklis visada lieka priskiriamas prie to dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio tipo (t. y. 1A, 2B ir kt. tipo), kuris buvo nurodytas suteikiant ES tipo patvirtinimą, ir |
| --- | --- |

a)

variklis visada lieka priskiriamas prie to dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio tipo (t. y. 1A, 2B ir kt. tipo), kuris buvo nurodytas suteikiant ES tipo patvirtinimą, ir

| b) | jei tai 2 tipo variklis, nustatomas tos pačios šeimos variklių aukščiausios ir žemiausios didžiausios GERcycle vertės skirtumas niekada negali būti didesnis negu 3.1.1 punkte nurodytas procentinis santykis, nebent tai leidžiama pagal 3.2.1 punktą. |
| --- | --- |

b)

jei tai 2 tipo variklis, nustatomas tos pačios šeimos variklių aukščiausios ir žemiausios didžiausios GERcycle vertės skirtumas niekada negali būti didesnis negu 3.1.1 punkte nurodytas procentinis santykis, nebent tai leidžiama pagal 3.2.1 punktą.

4.6.   Tipas patvirtinamas su sąlyga, kad PĮG ir galutiniams naudotojams bus pateiktos XIV ir XV priedų reikalavimus atitinkančios dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio montavimo ir eksploatavimo instrukcijos, apimančios ir 4.2 punkte nustatytą techninės priežiūros veikseną bei 4.3 punkte nurodytą dvejopų degalų vienalaikio naudojimo rodytuvo sistemą.

5.   Eksploatacinių charakteristikų reikalavimai

5.1.   Eksploatacinių charakteristikų reikalavimai, įskaitant išmetamųjų teršalų ribines vertes, ir dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams taikomi ES tipo patvirtinimo reikalavimai yra tapatūs reikalavimams, taikomiems bet kokiam kitam atitinkamos kategorijos varikliui, kaip nustatyta šiame reglamente ir Reglamente (ES) 2016/1628, išskyrus nustatytuosius šiame priede.

5.2.   Ribinis angliavandenilių (HC) kiekis eksploatuojant dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena nustatomas taikant vidutinį dujų energijos santykį (GER) per nurodytą bandymų ciklą, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2016/1628 II priede.

5.3.   Išmetamųjų teršalų kontrolės strategijų techniniai reikalavimai, įskaitant šias strategijas pagrindžiančius dokumentus, apsaugos nuo neteisėto keitimo technines nuostatas ir draudimą naudoti išderinimo įtaisus, yra tapatūs reikalavimams, taikomiems bet kokiam kitam atitinkamos kategorijos varikliui, kaip nustatyta IV priede.

5.4.   Išsamūs techniniai reikalavimai dėl su atitinkamu NRSC susijusios srities, kurioje kontroliuojamas išmetamųjų teršalų kiekis, kuriuo leidžiama viršyti Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas ribines vertes, yra tapatūs reikalavimams, taikomiems bet kokiam kitam atitinkamos kategorijos varikliui, kaip nustatyta IV priede.

6.   Įrodymo reikalavimai

6.1.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams taikomi įrodymo reikalavimai yra tapatūs reikalavimams, taikomiems bet kokiam kitam atitinkamos kategorijos varikliui, kaip nustatyta šiame reglamente ir Reglamente (ES) 2016/1628, išskyrus nustatytuosius 6 skirsnyje.

6.2.   Taikomų ribinių verčių laikymasis įrodomas nustačius dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veikseną.

6.3.   Skystųjų degalų naudojimo veikseną turinčių dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių tipų (t. y. 1B, 2B, 3B tipų) variklių atitiktis taikomoms ribinėms vertės papildomai įrodoma nustačius skystųjų degalų naudojimo veikseną.

6.4.   2 tipo varikliui taikomi papildomi įrodymo reikalavimai

6.4.1.   Gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia įrodymus, kad visų dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių šeimos narių GERcycle skalė atitinka 3.1.1 punkte nurodytą procentinę dalį arba, jeigu tai varikliai su operatoriaus reguliuojamu GERcycle, atitinka 6.5 punkto reikalavimus (pvz., pateikia algoritmus, funkcinę analizę, skaičiavimus, modeliavimą, ankstesnių bandymų rezultatus ir kt.).

6.5.   Varikliui su operatoriaus reguliuojamu GERcycle taikomi papildomi įrodymo reikalavimai

6.5.1.   Atitiktis taikomoms ribinėms vertėms įrodoma naudojant gamintojo leidžiamą mažiausią ir didžiausią GERcycle vertę.

6.6.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio ilgaamžiškumo įrodymo reikalavimai

6.6.1.   Taikomos III priedo nuostatos.

6.7.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo rodytuvų, įspėjimo ir veikimo ribojimo įrodymas

6.7.1.   Pagal šį reglamentą teikiamos ES tipo patvirtinimo paraiškos dalyje gamintojas turi įrodyti, kad dvejopų degalų vienalaikio naudojimo rodytuvai, įspėjimo ir veikimo ribojimo sistemos veikia pagal 1 priedėlio nuostatas.

7.   Tinkamo NOx kontrolės priemonių veikimo užtikrinimo reikalavimai

7.1.   IV priedas (NOx kontrolės priemonių techniniai reikalavimai) taikomas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams, veikiantiems nustačius dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veikseną arba skystųjų degalų naudojimo veikseną.

7.2.   1B, 2B ir 3B tipų dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams taikomi papildomi NOx kontrolės reikalavimai

7.2.1.   Sukimo momentas, kuriam esant turi įsijungti IV priedo 1 priedėlio 5.4. punkte apibrėžta griežto raginimo imtis priemonių sistema, yra mažiausias iš skystųjų degalų naudojimo veiksena ir dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena gautų sukimo momentų.

7.2.2.   Į galimą veiksenos įtaką trikties nustatymui neatsižvelgiama siekiant pratęsti laiką iki raginimo imtis priemonių įjungimo.

7.2.3.   Trikčių, kurių nustatymas nepriklauso nuo variklio veiksenos, atveju, IV priedo 1 priedėlyje nurodyti su diagnostinio trikties kodo (toliau – DTK) būsena susiję mechanizmai nepriklauso nuo variklio veiksenos (pvz., jei DTK būsena tapo „galimas“ veikiant dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena, kitą kartą nustačius gedimą jo būsena taps „patvirtintas“ ir „aktyvus“ net jei bus įjungta skystųjų degalų naudojimo veiksena).

7.2.4.   Trikčių, kurių nustatymas priklauso nuo variklio veiksenos, atveju, DTK negrįš į ankstesnę aktyvaus kodo būseną esant ne tai veiksenai, kurią naudojant būsena buvo „patvirtintas“ ir „aktyvus“.

7.2.5.   Pasikeitus veiksenai (iš dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksenos į skystųjų degalų naudojimo veikseną arba atvirkščiai), mechanizmai, įdiegtų siekiant laikytis IV priede nustatytų reikalavimų (skaitikliai ir kt.), nesustabdomi ir jų nulinė padėtis negrąžinama. Tačiau jeigu vienas iš tų mechanizmų (pvz., diagnostikos sistema) priklauso nuo faktinės veiksenos, su tuo mechanizmu susijęs skaitiklis, gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvirtinimą, gali:

| a) | nustoti skaičiuoti ir, jei taikoma, išsaugoti esamą vertę, kai pasikeičia veiksena; |
| --- | --- |

a)

nustoti skaičiuoti ir, jei taikoma, išsaugoti esamą vertę, kai pasikeičia veiksena;

| b) | iš naujo pradėti skaičiuoti ir, jei taikoma, toliau skaičiuoti nuo vertės, prie kurios sustojo, kai veiksena vėl pakeičiama į kitą veikseną. |
| --- | --- |

b)

iš naujo pradėti skaičiuoti ir, jei taikoma, toliau skaičiuoti nuo vertės, prie kurios sustojo, kai veiksena vėl pakeičiama į kitą veikseną.

1 priedėlis

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio dvejopų degalų vienalaikio naudojimo rodytuvui, įspėjimo sistemai ir veikimo ribojimui taikomi įrodymo reikalavimai

1.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo rodytuvai

1.1.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksenos rodytuvas

Variklio gebėjimas įjungti dvejopų degalų vienalaikio naudojimo rodytuvą, kai variklis veikia dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksena, įrodomas suteikiant ES tipo patvirtinimą.

1.2.   Skystųjų degalų naudojimo veiksenos rodytuvas

1B, 2B arba 3B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio gebėjimas įjungti skystųjų degalų naudojimo veiksenos rodytuvą, kai variklis veikia naudodamas skystuosius degalus, įrodomas suteikiant ES tipo patvirtinimą.

1.3.   Techninės priežiūros veiksenos rodytuvas

Variklio gebėjimas įjungti techninės priežiūros veiksenos rodytuvą, kai variklis veikia techninės priežiūros veiksena, įrodomas suteikiant ES tipo patvirtinimą.

1.3.1.   Kai yra tokia įranga, pakanka pademonstruoti techninės priežiūros veiksenos rodytuvo veikimą įjungiant techninės priežiūros veiksenos jungiklį ir patvirtinimo institucijai pateikti įrodymus, kad jis įsijungia, kai techninės priežiūros veiksenai įsijungti nurodo pati variklio sistema (pvz., algoritmais, modeliavimu, vietoje atliktų bandymų rezultatais ir kt.).

2.   Įspėjimo sistema

Variklio gebėjimas įjungti įspėjimo sistemą, kai dujinių degalų lygis bake nebesiekia įspėjamosios ribos, įrodomas suteikiant ES tipo patvirtinimą. Šiuo tikslu faktinis dujinių degalų kiekis gali būti imituojamas.

3.   Veikimo ribojimas

1A arba 2A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio gebėjimas įjungti veikimo ribojimą nustačius, kad dujinių degalų bakas yra tuščias ir kad yra dujų tiekimo sistemos triktis, įrodomas suteikiant ES tipo patvirtinimą. Šiuo tikslu tuščias dujinių degalų bakas ir dujų tiekimo sistemos triktis gali būti imituojami.

3.1.   Pakanka atlikti demonstracinį bandymą tipišku naudojimo atveju, parinktu pritarus patvirtinimo institucijai, ir patvirtinimo institucijai pateikti įrodymus, kad kitais galimais naudojimo atvejais veikimas yra ribojamas (pvz., algoritmais, modeliavimu, vietoje atliktų bandymų rezultatais ir kt.).

2 priedėlis

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams taikomi teršalų išmetimo bandymo procedūros reikalavimai

1.   Bendrosios nuostatos

Šiame priedėlyje apibrėžiami papildomi reikalavimai ir šio priedo išimtys, pagal kuriuos galima atlikti dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių teršalų išmetimo bandymus, nepriklausomai nuo to, ar tai tik išmetamosios dujos, ar ir išmetamosios karterio dujos drauge su išmetamosiomis dujomis, kaip nurodyta VI priedo 6.10 punkte. Jeigu papildomi reikalavimai ar išimtys nenurodomi, šio reglamento reikalavimai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams taikomi taip pat, kaip jie taikomi bet kokiems kitiems pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 patvirtintų variklių tipų ar variklių šeimų varikliams.

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių teršalų išmetimo bandymą apsunkina tai, kad variklio naudojami degalai gali skirtis – nuo grynų skystųjų degalų iki mišinių, kuriuose didžiąją dalį sudaro dujiniai degalai ir tik nedidelis kiekis skystųjų degalų (kaip uždegimo šaltinis). Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių naudojamų degalų santykis taip pat gali dinamiškai keistis priklausomai nuo variklio eksploatavimo sąlygų. Todėl tokių variklių teršalų išmetimo bandymams taikomos specialios atsargumo priemonės ir ribojimai.

2.   Bandymo sąlygos

Taikomas VI priedo 6 skirsnis.

3.   Bandymo procedūros

Taikomas VI priedo 7 skirsnis.

4.   Matavimo procedūros

Taikomas VI priedo 8 skirsnis, jeigu šiame priedėlyje nenustatyta kitaip.

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių viso srauto skiedimo matavimo procedūra grafiškai parodyta VI priedo 6.6 pav. (CVS sistema).

Ši matavimo procedūra užtikrina, kad atliekant bandymą skirtinga degalų sudėtis daugiausia turės įtakos angliavandenilių matavimo rezultatams. Tai kompensuojama vienu iš 5.1 punkte nurodytų metodų.

VI priedo 6.7 pav. grafiškai parodytą nepraskiestų dujų / dalies srauto matavimą galima naudoti taikant tam tikras atsargumo priemones, susijusias su išmetamųjų dujų masės srauto nustatymo ir apskaičiavimo metodais.

5.   Matavimo įranga

Taikomas VI priedo 9 skirsnis.

6.   Išmetamųjų kietųjų dalelių skaičiaus matavimas

Taikomas VI priedo 1 priedėlis.

7.   Išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

Išmetamųjų teršalų kiekis apskaičiuojamas pagal VII priedą, jeigu šiame skirsnyje nenustatyta kitaip. 7.1 punkte pateikti papildomi reikalavimai taikomi atliekant mase grindžiamus apskaičiavimus, o 7.2 punkte nurodyti papildomi reikalavimai taikomi atliekant molekuline mase grindžiamus apskaičiavimus.

Norint apskaičiuoti išmetamųjų teršalų kiekį, būtina žinoti naudojamų degalų sudėtį. Jeigu dujiniai degalai tiekiami su sertifikatu, patvirtinančiu degalų savybes (pvz., dujos iš balionų), leidžiama naudoti tiekėjo nurodytą sudėtį. Jeigu sudėtis nėra žinoma (pvz., gamtinės dujos), degalų sudėtis turi būti analizuojama bent prieš atliekant variklio teršalų išmetimo bandymą ir po jo. Leidžiama analizę atlikti dažniau, o jos rezultatai turi būti naudojami atliekant apskaičiavimą.

Jeigu naudojamas dujų energijos santykis (GER), jis turi atitikti Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 2 punkte pateiktą apibrėžtį ir specialias nuostatas dėl bendrų angliavandenilių (HC) ribinių verčių, nurodytų to reglamento II priede ir taikomų vien ar iš dalies dujomis varomiems varikliams. Vidutinė GER vertė per ciklą apskaičiuojama taikant vieną iš šių metodų:

| a) | jei tai įšilusio variklio paleidimo NRTC ir RMC NRSC, GER sumą kiekviename matavimo taške dalinant iš matavimo taškų skaičiaus; |
| --- | --- |

a)

jei tai įšilusio variklio paleidimo NRTC ir RMC NRSC, GER sumą kiekviename matavimo taške dalinant iš matavimo taškų skaičiaus;

| b) | jei tai diskrečiojo režimo NRSC, vidutinę kiekvieno bandymo režimo GER vertę dauginant iš atitinkamo to režimo svertinio koeficiento ir apskaičiuojant visų režimų sumą. Naudojami taikomo ciklo svertiniai koeficientai, nurodyti XVII priedo 1 priedėlyje. |
| --- | --- |

b)

jei tai diskrečiojo režimo NRSC, vidutinę kiekvieno bandymo režimo GER vertę dauginant iš atitinkamo to režimo svertinio koeficiento ir apskaičiuojant visų režimų sumą. Naudojami taikomo ciklo svertiniai koeficientai, nurodyti XVII priedo 1 priedėlyje.

7.1.   Mase grindžiamas išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

Taikomas VII priedo 2 skirsnis, jeigu šiame skirsnyje nenustatyta kitaip.

7.1.1.   Drėgnio pataisa

7.1.1.1.   Nepraskiestos išmetamosios dujos

Apskaičiuojant drėgnio pataisą taikomos VII priedo 7-3 ir 7-4 lygtys.

Tam tikros sudėties degalų parametrai nustatomi pagal 7.1.5 punktą.

7.1.1.2.   Praskiestos išmetamosios dujos

Apskaičiuojant drėgnio pataisą taikoma VII priedo 7-3 lygtis kartu su 7-25 ar 7-26 lygtimi.

Drėgnio pataisai taikomas abiejų rūšių degalų mišinio molinis vandenilio santykis α. Šis molinis vandenilio santykis apskaičiuojamas pagal išmatuotas abiejų rūšių degalų sąnaudų vertes remiantis 7.1.5 punktu.

7.1.2.   NOx drėgnio pataisa

Taikoma VII priedo 7-9 lygtyje nurodyta slėginio uždegimo variklių NOx drėgnio pataisa.

7.1.3.   Dalies srauto skiedimas (PFS) ir nepraskiestų dujų matavimas

7.1.3.1.   Išmetamųjų dujų masės srauto nustatymas

Išmetamųjų dujų masės srautas nustatomas naudojant nepraskiestų išmetamųjų dujų srautmatį, kaip aprašyta VI priedo 9.4.5.3 punkte.

Užuot taikius tą metodą, gali būti taikomas oro srauto ir oro bei degalų santykio matavimo metodas pagal VII priedo 7-17, 7-18 ir 7-19 lygtis, tačiau tik jei α, γ, δ ir ε vertės yra nustatytos pagal 7.1.5.3 punktą. Oro ir degalų santykiui nustatyti neleidžiama naudoti cirkonio tipo jutiklio.

Jeigu bandomiesiems varikliams taikomi pastovios būsenos bandymų ciklai, galima nustatyti tik išmetamųjų dujų masės srautą naudojant oro ir degalų matavimo metodą pagal VII priedo 7-15 lygtį.

7.1.3.2.   Dujinių sudedamųjų dalių nustatymas

Taikomas VII priedo 2.1 punktas, jeigu šiame skirsnyje nenustatyta kitaip.

Galimas degalų sudėties pokytis turės įtakos tik visiems ugas
  koeficientams ir moliniams sudedamųjų dalių santykiams, naudojamiems apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį. Nustatant ugas
  koeficientus ir molinius sudedamųjų dalių santykius gamintojo nuožiūra naudojamas vienas iš toliau nurodytų metodų.

| a) | VII priedo 2.1.5.2 arba 2.2.3 punkto tikslios lygtys taikomos apskaičiuojant akimirkines ugas
  vertes naudojant akimirkines skystųjų ir dujinių degalų proporcijas (nustatomas pagal akimirkinius degalų sąnaudų matavimus ar apskaičiuojamas) ir akimirkinius molinius sudedamųjų dalių santykius, nustatytus pagal 7.1.5 punktą, arba, |
| --- | --- |

a)

VII priedo 2.1.5.2 arba 2.2.3 punkto tikslios lygtys taikomos apskaičiuojant akimirkines ugas
  vertes naudojant akimirkines skystųjų ir dujinių degalų proporcijas (nustatomas pagal akimirkinius degalų sąnaudų matavimus ar apskaičiuojamas) ir akimirkinius molinius sudedamųjų dalių santykius, nustatytus pagal 7.1.5 punktą, arba,

| b) | jeigu konkrečiu dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio, eksploatuojamo su dujiniais degalais ir dyzelinu, atveju taikomas VII priedo 2 skirsnyje nurodytas mase grindžiamas apskaičiavimas, moliniams sudedamųjų dalių santykiams ir ugas
  vertėms galima naudoti lentelines vertes. Šios lentelinės vertės taikomos taip:






  i) | varikliams, eksploatuojamiems naudojant taikomą bandymų ciklą, kai vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GER ≥ 0,9), turi būti taikomos VII priedo 7.1 arba 7.2 lentelėje nurodytos dujinių degalų vertės; |
| --- | --- | --- |

b)

jeigu konkrečiu dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklio, eksploatuojamo su dujiniais degalais ir dyzelinu, atveju taikomas VII priedo 2 skirsnyje nurodytas mase grindžiamas apskaičiavimas, moliniams sudedamųjų dalių santykiams ir ugas
  vertėms galima naudoti lentelines vertes. Šios lentelinės vertės taikomos taip:

i)

varikliams, eksploatuojamiems naudojant taikomą bandymų ciklą, kai vidutinis dujų energijos santykis yra ne mažesnis kaip 90 proc. (GER ≥ 0,9), turi būti taikomos VII priedo 7.1 arba 7.2 lentelėje nurodytos dujinių degalų vertės;

| ii) | varikliams, eksploatuojamiems naudojant taikomą bandymų ciklą, kai vidutinis dujų energijos santykis yra 10–90 proc. (0,1 < GER < 0,9), turi būti taikomos vertės, atitinkančios iš 50 proc. dujinių degalų ir 50 proc. dyzelino sudaryto mišinio vertes, nurodytas 8.1 ir 8.2 lentelėse; |
| --- | --- |

ii)

varikliams, eksploatuojamiems naudojant taikomą bandymų ciklą, kai vidutinis dujų energijos santykis yra 10–90 proc. (0,1 < GER < 0,9), turi būti taikomos vertės, atitinkančios iš 50 proc. dujinių degalų ir 50 proc. dyzelino sudaryto mišinio vertes, nurodytas 8.1 ir 8.2 lentelėse;

| iii) | varikliams, eksploatuojamiems naudojant taikomą bandymų ciklą, kai vidutinis dujų energijos santykis yra ne didesnis kaip 10 proc. (GER ≤ 0,1), turi būti taikomos VII priedo 7.1 arba 7.2 lentelėje nurodytos dyzelino vertės; |
| --- | --- |

iii)

varikliams, eksploatuojamiems naudojant taikomą bandymų ciklą, kai vidutinis dujų energijos santykis yra ne didesnis kaip 10 proc. (GER ≤ 0,1), turi būti taikomos VII priedo 7.1 arba 7.2 lentelėje nurodytos dyzelino vertės;

| iv) | apskaičiuojant išmetamą HC kiekį, visais atvejais, nepaisant vidutinio dujų energijos santykio (GER), naudojama dujinių degalų ugas
  vertė. |
| --- | --- |

iv)

apskaičiuojant išmetamą HC kiekį, visais atvejais, nepaisant vidutinio dujų energijos santykio (GER), naudojama dujinių degalų ugas
  vertė.

8.1 lentelė

50 proc. dujinių degalų ir 50 proc. dyzelino mišinio moliniai sudedamųjų dalių santykiai (masės proc.)

| Dujiniai degalai | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propanas | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Butanas | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| SND | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| SND A degalai | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| SND B degalai | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Dujiniai degalai

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propanas

2,2633

0

0

0,0039

Butanas

2,1837

0

0

0,0038

SND

2,1957

0

0

0,0038

SND A degalai

2,1740

0

0

0,0038

SND B degalai

2,2402

0

0

0,0039

7.1.3.2.1.   Per bandymą išmetamų dujinių teršalų masė

Jeigu pagal 7.1.3.2.1 punkto a papunktį apskaičiuojant akimirkines u
  gas vertes naudojamos tikslios lygtys, apskaičiuojant per bandymą išmetamų dujinių teršalų masę, kai taikomi pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklai ir RMC, u
  gas vertė įtraukiama į apskaičiavimą pagal VII priedo 2.1.2 punkto 7-2 lygtį taikant 8-1 lygtį:

| | (8-1) |
| --- | --- |

Formula

(8-1)

čia:

| u
  gas,

  i | akimirkinė gas vertė. |
| --- | --- |

u
  gas,

  i

akimirkinė gas vertė.

Kiti lygties nariai nustatyti VII priedo 2.1.2 punkte.

8.2 lentelė

50 proc. dujinių degalų ir 50 proc. dyzelino mišinio nepraskiestų išmetamųjų dujų u vertės ir sudedamųjų dalių tankiai (masės proc.)

| Dujiniai degalai | Dujos |
| --- | --- |
| ρ
  e | NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρ
  gas [kg/m
  3
  ] | | | |
| 2,053 | 1,250 | u
  gas
   (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | (1) | | | |
| Suslėgtos gamtinės dujos / suskystintos gamtinės dujos (3) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528 (4) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propanas | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Butanas | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| Suskystintos naftos dujos (5) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Dujiniai degalai

Dujos

ρ
  e

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m
  3
  ]

2,053

1,250

u
  gas
   (2)

1,9636

1,4277

0,716

(1)

Suslėgtos gamtinės dujos / suskystintos gamtinės dujos (3)

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528 (4)

0,001536

0,001117

0,000560

Propanas

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Butanas

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

Suskystintos naftos dujos (5)

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

7.1.3.3.   Kietųjų dalelių kiekio nustatymas

Kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų kiekiui nustatyti pagal dalinio skiedimo matavimo metodą skaičiavimas atliekamas pagal VII priedo 2.3 punkto lygtis.

Kontroliuojant skiedimo santykį taikomi VI priedo 8.2.1.2 punkto reikalavimai. Visų pirma, jeigu išmetamųjų dujų srauto matavimo ir dalies srauto skiedimo sistemos bendroji transformacijos trukmė viršija 0 sek., taikoma etaloninio bandymo duomenimis pagrįsta išankstinė kontrolė. Šiuo atveju suminė didėjimo trukmė turi būti ≤ 1 s, o suminė delsos trukmė ≤ 10 s. Išskyrus atvejį, kai išmetamųjų dujų masės srautas yra matuojamas tiesiogiai, nustatant išmetamųjų dujų masės srautą taikomos pagal 7.1.5.3 punktą nustatytos α, γ, δ ir ε vertės.

Atliekamas kiekvieno matavimo kokybės patikrinimas pagal VI priedo 8.2.1.2 punktą.

7.1.3.4.   Papildomi reikalavimai, susiję su išmetamųjų dujų masės srautmačiu

VI priedo 9.4.1.6.3 ir 9.4.1.6.3.3 punktuose nurodytas srautmatis turi būti nejautrus išmetamųjų dujų sudėties ir tankio pokyčiams. Į nedideles, pvz., Pito vamzdelio arba tūtos tipo matavimo paklaidas (lygias išmetamųjų dujų tankio kvadratinei šakniai) gali būti neatsižvelgiama.

7.1.4.   Viso srauto skiedimo matavimas (CVS)

Taikomas VII priedo 2.2 punktas, jeigu šiame skirsnyje nenustatyta kitaip.

Galimas degalų sudėties pokytis daugiausia padarys įtaką lentelinei angliavandenilių ugas
  vertei. Tikslios lygtys taikomos skaičiuojant išmetamų angliavandenilių kiekį naudojant molinius sudedamųjų dalių santykius, nustatytus išmatavus abiejų rūšių degalų sąnaudas pagal 7.1.5 punktą.

7.1.4.1.   Koncentracijos verčių su fonine pataisa nustatymas (5.2.5 punktas)

Stechiometriniam koeficientui nustatyti degalų molinis vandenilio santykis α apskaičiuojamas kaip degalų mišinio vidutinis molinis vandenilio santykis bandymo metu pagal 7.1.5.3 punktą.

Vietoj to VII priedo 7-28 lygtyje gali būti naudojama dujinių degalų Fs vertė.

7.1.5.   Molinių sudedamųjų dalių santykių nustatymas

7.1.5.1.   Bendrosios nuostatos

Šis skirsnis naudojamas nustatant molinius sudedamųjų dalių santykius, jeigu degalų mišinio sudedamosios dalys žinomos (tikslusis metodas).

7.1.5.2.   Degalų mišinio sudedamųjų dalių apskaičiavimas

Apskaičiuojant degalų mišinio elementų sudėtį taikomos 8-2–8-7 lygtys:

| qmf
  = qmf1 + qmf2 | (8-2) |
| --- | --- |
| | (8-3) |
| | (8-4) |
| | (8-5) |
| | (8-6) |
| | (8-7) |

qmf
  = qmf1 + qmf2

(8-2)

Formula

(8-3)

Formula

(8-4)

Formula

(8-5)

Formula

(8-6)

Formula

(8-7)

čia:

| qm

  f1 | degalų Nr. 1 masės srautas [kg/s]; |
| --- | --- |
| qm

  f2 | degalų Nr. 2 masės srautas [kg/s]; |
| w
  H | vandenilio kiekis degaluose [masės proc.]; |
| w
  C | anglies kiekis degaluose [masės proc.]; |
| w
  S | sieros kiekis degaluose [masės proc.]; |
| w
  N | azoto kiekis degaluose [masės proc.]; |
| w
  O | deguonies kiekis degaluose [masės proc.]. |

qm

  f1

degalų Nr. 1 masės srautas [kg/s];

qm

  f2

degalų Nr. 2 masės srautas [kg/s];

w
  H

vandenilio kiekis degaluose [masės proc.];

w
  C

anglies kiekis degaluose [masės proc.];

w
  S

sieros kiekis degaluose [masės proc.];

w
  N

azoto kiekis degaluose [masės proc.];

w
  O

deguonies kiekis degaluose [masės proc.].

H, C, S, N ir O molinių santykių, susijusių su C, apskaičiavimas degalų mišiniams

Atomų santykių (visų pirma H/C santykio α) apskaičiavimas atliekamas pagal VII priede nurodytas 8-8–8-11 lygtis:

| | (8-8) |
| --- | --- |
| | (8-9) |
| | (8-10) |
| | (8-11) |

Formula

(8-8)

Formula

(8-9)

Formula

(8-10)

Formula

(8-11)

čia:

| w
  H | vandenilio kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės]; |
| --- | --- |
| w
  C | anglies kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės]; |
| w
  S | sieros kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės]; |
| w
  N | azoto kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės]; |
| w
  O | deguonies kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės]. |
| α | molinis vandenilio santykis (H/C); |
| γ | molinis sieros santykis (S/C); |
| δ | molinis azoto santykis (N/C); |
| ε | molinis deguonies santykis (O/C)
  nuoroda į degalus, kurių cheminė formulė yra CHαOεNδSγ. |

w
  H

vandenilio kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės];

w
  C

anglies kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės];

w
  S

sieros kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės];

w
  N

azoto kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės];

w
  O

deguonies kiekis degaluose, masės dalis [g/g arba proc. masės].

α

molinis vandenilio santykis (H/C);

γ

molinis sieros santykis (S/C);

δ

molinis azoto santykis (N/C);

ε

molinis deguonies santykis (O/C)

nuoroda į degalus, kurių cheminė formulė yra CHαOεNδSγ.

7.2.   Moline mase grindžiamas išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

Taikomas VII priedo 3 skirsnis, jeigu šiame skirsnyje nenustatyta kitaip.

7.2.1.   NOx drėgnio pataisa

Naudojama VII priedo 7-102 lygtis (slėginio uždegimo varikliams skirta pataisa).

7.2.2.   Išmetamųjų dujų masės srauto nustatymas nenaudojant nepraskiestų išmetamųjų dujų srautmačio

Naudojama VII priedo 7-112 lygtis (molinės masės srauto apskaičiavimas remiantis įsiurbiamu oru). Kaip alternatyvą, VII priedo 7-113 lygtį (molinės masės srauto apskaičiavimas remiantis degalų masės srautu) galima naudoti tik atliekant NRSC bandymą.

7.2.3.   Moliniai sudedamųjų dalių santykiai dujinėms sudedamosioms dalims nustatyti

Nustatant molinius sudedamųjų dalių santykius naudojamas tikslus metodas, su kuriuo taikomos akimirkinės dujinių ir skystųjų degalų proporcijos, nustatytos remiantis akimirkiniais degalų sąnaudų matavimais ar apskaičiavimais. Akimirkiniai moliniai sudedamųjų dalių santykiai naudojami VII priedo 7-91, 7-89 ir 7-94 lygtyse apskaičiuojant nenutrūkstamąjį cheminį balansą.

Santykiai nustatomi pagal 7.2.3.1 arba 7.1.5.3 punktą.

Sumaišytuose arba iš dujotiekio gautuose dujiniuose degaluose gali būti didelis kiekis inertinių sudedamųjų dalių, pvz., CO2 ir N2. Gamintojas šias sudedamąsias dalis turi įtraukti į 7.2.3.1 arba 7.1.5.3 punkte aprašytus atomų santykių apskaičiavimus, jei taikoma, arba, antraip, gamintojas apskaičiuodamas atomų santykius inertinių sudedamųjų dalių gali nenaudoti ir priskirti jas atitinkamai prie VII priedo 3.4.3 punkte nurodytų įsiurbiamo oro cheminio balanso parametrų x
  O2int, x
  CO2int ir x
  H2Oint.

7.2.3.1.   Molinių sudedamųjų dalių santykių nustatymas

Akimirkinius vandenilio, deguonies, sieros ir azoto atomų skaičiaus molinius sudedamųjų dalių santykius su anglies atomais dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams skirtuose mišriuose degaluose galima apskaičiuoti pagal 8-12–8-15 lygtis:

| | (8-12) |
| --- | --- |
| | (8-13) |
| | (8-14) |
| | (8-15) |

Formula

(8-12)

Formula

(8-13)

Formula

(8-14)

Formula

(8-15)

čia:

| w
  i,

  fuel | = | skystųjų ar dujinių degalų atitinkamo elemento C, H, O, S ar N masės dalis; |
| --- | --- | --- |
| ṁliquid
  (t) | = | skystųjų degalų akimirkinis masės srautas laiko tarpsniu t [kg/val.]; |
| ṁgas
  (t) | = | dujinių degalų akimirkinis masės srautas laiko tarpsniu t [kg/val.]. |

w
  i,

  fuel

=

skystųjų ar dujinių degalų atitinkamo elemento C, H, O, S ar N masės dalis;

ṁliquid
  (t)

=

skystųjų degalų akimirkinis masės srautas laiko tarpsniu t [kg/val.];

ṁgas
  (t)

=

dujinių degalų akimirkinis masės srautas laiko tarpsniu t [kg/val.].

Jeigu išmetamųjų dujų masės srautas apskaičiuojamas remiantis mišrių degalų srautu, VII priedo 7-111 lygtyje apskaičiuojamas pagal 8-16 lygtį:

| | (8-16) |
| --- | --- |

Formula

(8-16)

čia:

| w
  C | = | anglies masės dalis dyzeline ar dujiniuose degaluose; |
| --- | --- | --- |
| ṁliquid | = | skystųjų degalų masės srautas [kg/val.]; |
| ṁgas | = | dujinių degalų masės srautas [kg/val.]. |

w
  C

=

anglies masės dalis dyzeline ar dujiniuose degaluose;

ṁliquid

=

skystųjų degalų masės srautas [kg/val.];

ṁgas

=

dujinių degalų masės srautas [kg/val.].

7.3.   CO2 kiekio nustatymas

Taikomas VII priedas, nebent variklis bandomas taikant pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklus arba RMC ir naudojant nepraskiestų dujų ėminių ėmimą.

7.3.1.   CO2 kiekio nustatymas, kai bandymai atliekami taikant pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklus arba RMC ir naudojant nepraskiestų dujų ėminių ėmimą

Išmetamo CO2 kiekio apskaičiavimas matuojant CO2 kiekį išmetamosiose dujose pagal VII priedą netaikomas. Vietoj to taikomos toliau išdėstytos nuostatos.

Išmatuotos vidutinės per bandymą nustatytos degalų sąnaudos nustatomos naudojant akimirkinių ciklo verčių sumą ir jomis remiamasi apskaičiuojant vidutinį per bandymą išmetamą CO2 kiekį.

Kiekvienos rūšies sunaudotų degalų masė naudojama nustatant molinį vandenilio santykį ir bandymo degalų mišinio masės dalis pagal 7.1.5 skirsnį.

Visa pakoreguota abiejų rūšių degalų masė m
  fuel,corr [g per bandymą] ir iš degalų gauto išmetamo CO2 masė m
  CO2, fuel [g per bandymą] nustatomos pagal 8-17 ir 8-18 lygtis.

| | (8-17) |
| --- | --- |
| | (8-18) |

Formula

(8-17)

Formula

(8-18)

čia:

| m
  fuel | = | visa abiejų rūšių degalų masė [g per bandymą]; |
| --- | --- | --- |
| m
  THC | = | visa išmetamų angliavandenilių masė išmetamosiose dujos [g per bandymą]; |
| m
  CO | = | išmetamo anglies monoksido masė išmetamosiose dujos [g per bandymą]; |
| w
  GAM | = | sieros kiekis degaluose [masės proc.]; |
| w
  DEL | = | azoto kiekis degaluose [masės proc.]; |
| w
  EPS | = | deguonies kiekis degaluose [masės proc.]; |
| α | = | degalų molinis vandenilio santykis (H/C) [–]; |
| A
  C | = | atominė anglies masė: 12,011 [g/mol]; |
| A
  H | = | atominė vandenilio masė: 1,0079 [g/mol]; |
| M
  CO | = | molekulinė anglies monoksido masė: 28,011 [g/mol]; |
| M
  CO2 | = | molekulinė anglies dioksido masė: 44,01 [g/mol]. |

m
  fuel

=

visa abiejų rūšių degalų masė [g per bandymą];

m
  THC

=

visa išmetamų angliavandenilių masė išmetamosiose dujos [g per bandymą];

m
  CO

=

išmetamo anglies monoksido masė išmetamosiose dujos [g per bandymą];

w
  GAM

=

sieros kiekis degaluose [masės proc.];

w
  DEL

=

azoto kiekis degaluose [masės proc.];

w
  EPS

=

deguonies kiekis degaluose [masės proc.];

α

=

degalų molinis vandenilio santykis (H/C) [–];

A
  C

=

atominė anglies masė: 12,011 [g/mol];

A
  H

=

atominė vandenilio masė: 1,0079 [g/mol];

M
  CO

=

molekulinė anglies monoksido masė: 28,011 [g/mol];

M
  CO2

=

molekulinė anglies dioksido masė: 44,01 [g/mol].

Iš karbamido gautas išmetamo CO2 kiekis m
  CO2,urea [g per bandymą] apskaičiuojamas pagal 8-19 lygtį:

| | (8-19) |
| --- | --- |

Formula

(8-19)

čia:

| c
  urea | = | karbamido koncentracija [proc.]; |
| --- | --- | --- |
| m
  urea | = | visa sunaudoto karbamido masė [g per bandymą]; |
| M
  CO(NH2)2 = | = | molekulinė karbamido masė: 60,056 [g/mol]. |

c
  urea

=

karbamido koncentracija [proc.];

m
  urea

=

visa sunaudoto karbamido masė [g per bandymą];

M
  CO(NH2)2 =

=

molekulinė karbamido masė: 60,056 [g/mol].

Visas išmetamo CO2 kiekis m
  CO2 [g per bandymą] apskaičiuojamas pagal 8-20 lygtį:

| m
  CO2 = m
  CO2,fuel + m
  CO2,urea | (8-20) |
| --- | --- |

m
  CO2 = m
  CO2,fuel + m
  CO2,urea

(8-20)

Visas išmetamas CO2 kiekis, apskaičiuotas pagal 8-20 lygtį, naudojamas apskaičiuojant su stabdymu susijusį išmetamą CO2 kiekį eCO2 [g/kWh] VII priedo 2.4.1.1 arba 3.8.1.1 skirsnyje. Jei reikia, pataisa išmetamųjų dujų CO2, gaunamam iš dujinių degalų CO2, taikoma pagal IX priedo 3 priedėlį.

---

(1)  Atsižvelgiant į degalus.

(2)  Kai λ = 2, sausas oras, 273 K, 101,3 kPa.

(3)  
  u su 0,2 proc. paklaida, jeigu masės sudėtis: C = 58–76 proc.; H = 19–25 proc.; N = 0–14 proc. (CH4, G20, G23 ir G25);

(4)  NMHC remiantis CH2,93 (visam HC kiekiui taikomas CH4
  u
  gas koeficientas);

(5)  
  u su 0,2 proc. paklaida, jeigu masės sudėtis: C3 = 27–90 proc.; C4 = 10–73 proc. (SND A ir B degalai).

3 priedėlis

Gamtinėmis dujomis / biometanu arba SND ir skystaisiais degalais varomų dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių tipai. Apibrėžčių ir pagrindinių reikalavimų iliustracija

| Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių tipas | GERcycle | Tuščioji eiga naudojant skystuosius degalus | Variklio įšildymas skystaisiais degalais | Veikimas naudojant tik skystuosius degalus | Veikimas nesant dujų | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A | GERNRTC, hot ≥ 0,9 arba
  GERNRSC ≥ 0,9 | Neleidžiama | Leidžiama tik nustačius techninės priežiūros veikseną | Leidžiama tik nustačius techninės priežiūros veikseną | Techninės priežiūros veiksena | |
| 1B | GERNRTC, hot ≥ 0,9 arba
  arba
  GERNRSC ≥ 0,9 | Leidžiama tik nustačius skystųjų degalų naudojimo veikseną | Leidžiama tik nustačius skystųjų degalų naudojimo veikseną | Leidžiama tik nustačius skystųjų degalų naudojimo veikseną ir techninės priežiūros veikseną | Skystųjų degalų naudojimo veiksena | |
| 2A | 0,1 < GERNRTC, hot < 0,9
  arba 0,1 < GERNRSC < 0,9 | Leidžiama | Leidžiama tik nustačius techninės priežiūros veikseną | Leidžiama tik nustačius techninės priežiūros veikseną | Techninės priežiūros veiksena | GERNRTC, hot ≥ 0,9 arba
  arba
  GERNRSC ≥ 0,9
  Leidžiama |
| 2B | 0,1 < GERNRTC, hot < 0,9
  arba 0,1 < GERNRSC < 0,9 | Leidžiama | Leidžiama | Leidžiama | Skystųjų degalų naudojimo veiksena | GERNRTC, hot ≥ 0,9 arba
  arba
  GERNRSC ≥ 0,9
  Leidžiama |
| 3A | Neapibrėžta ir neleidžiama |
| 3B | GERNRTC, hot ≤ 0,1
  arba
  GERNRSC ≤ 0,1 | Leidžiama | Leidžiama | Leidžiama | Skystųjų degalų naudojimo veiksena | |

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių tipas

GERcycle

Tuščioji eiga naudojant skystuosius degalus

Variklio įšildymas skystaisiais degalais

Veikimas naudojant tik skystuosius degalus

Veikimas nesant dujų

Pastabos

1A

GERNRTC, hot ≥ 0,9 arba

GERNRSC ≥ 0,9

Neleidžiama

Leidžiama tik nustačius techninės priežiūros veikseną

Leidžiama tik nustačius techninės priežiūros veikseną

Techninės priežiūros veiksena

1B

GERNRTC, hot ≥ 0,9 arba

arba

GERNRSC ≥ 0,9

Leidžiama tik nustačius skystųjų degalų naudojimo veikseną

Leidžiama tik nustačius skystųjų degalų naudojimo veikseną

Leidžiama tik nustačius skystųjų degalų naudojimo veikseną ir techninės priežiūros veikseną

Skystųjų degalų naudojimo veiksena

2A

0,1 < GERNRTC, hot < 0,9

arba 0,1 < GERNRSC < 0,9

Leidžiama

Leidžiama tik nustačius techninės priežiūros veikseną

Leidžiama tik nustačius techninės priežiūros veikseną

Techninės priežiūros veiksena

GERNRTC, hot ≥ 0,9 arba

arba

GERNRSC ≥ 0,9

Leidžiama

2B

0,1 < GERNRTC, hot < 0,9

arba 0,1 < GERNRSC < 0,9

Leidžiama

Leidžiama

Leidžiama

Skystųjų degalų naudojimo veiksena

GERNRTC, hot ≥ 0,9 arba

arba

GERNRSC ≥ 0,9

Leidžiama

3A

Neapibrėžta ir neleidžiama

3B

GERNRTC, hot ≤ 0,1

arba

GERNRSC ≤ 0,1

Leidžiama

Leidžiama

Leidžiama

Skystųjų degalų naudojimo veiksena

---

IX PRIEDAS

Etaloniniai degalai

1.   Slėginio uždegimo variklių bandymams skirtų degalų techniniai duomenys

1.1.   Rūšis: dyzelinas (ne keliais judantiems mechanizmams skirtas gazolis)

| Parametras | Mato vienetas | Ribos (1) | Bandymo metodas |
| --- | --- | --- | --- |
| mažiausia | didžiausia |
| Cetaninis skaičius (2) | | 45 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Tankis 15 °C temperatūroje | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Distiliacija: | | | | |
| 50 proc. taškas | °C | 245 | – | EN-ISO 3405 |
| 95 proc. taškas | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — | – Distiliacijos baigmės temperatūra |

Parametras

Mato vienetas

Ribos (1)

Bandymo metodas

mažiausia

didžiausia

Cetaninis skaičius (2)

45

56,0

EN-ISO 5165

Tankis 15 °C temperatūroje

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675

Distiliacija:

50 proc. taškas

°C

245

–

EN-ISO 3405

95 proc. taškas

°C

345

350

EN-ISO 3405

—

– Distiliacijos baigmės temperatūra

°C

–

370

EN-ISO 3405

Pliūpsnio temperatūra

°C

55

–

EN 22719

Šaltojo filtro užsikimšimo temperatūra

°C

–

–5

EN 116

Klampa 40 °C temperatūroje

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai

masės proc.

2,0

6,0

IP 391

Sieros kiekis (3)

mg/kg

–

10

ASTM D 5453

Vario korozija

–

1 klasė

EN-ISO 2160

Anglies likutis pagal Konradsoną (10 proc. distiliacijos likučio)

masės proc.

–

0,2

EN-ISO 10370

Peleningumas

masės proc.

–

0,01

EN-ISO 6245

Bendras teršalų kiekis

mg/kg

–

24

EN 12662

Vandens kiekis

masės proc.

–

0,02

EN-ISO 12937

Neutralizacijos (stipriųjų rūgščių) skaičius

mg KOH/g

–

0,10

ASTM D 974

Atsparumas oksidacijai (3)

mg/ml

–

0,025

EN-ISO 12205

Tepumas (aukšto dažnio slankiojamojo judesio (HFRR) įranga nustatomas dilimo žymės skersmuo 60 °C temperatūroje)

μm

–

400

CEC F-06-A-96

Atsparumas oksidacijai 110 °C temperatūroje (3)

H

20,0

–

EN 15751

Riebalų rūgščių metilesteris (FAME)

tūrio proc.

–

7,0

EN 14078

1.2.   Rūšis: specialiems slėginio uždegimo varikliams skirtas etanolis (ED95) (1)

| Parametras | Mato vienetas | Ribos (4) | Bandymo metodas (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Bendras alkoholio kiekis (etanolio, įskaitant aukštesniųjų sočiųjų alkoholių koncentraciją) | masės proc. | 92,4 | | EN 15721 |
| Kiti aukštesnieji sotieji monoalkoholiai (C3–C5) | masės proc. | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanolis | masės proc. | | 0,3 | EN 15721 |
| Tankis 15 °C temperatūroje | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Rūgštingumas, skaičiuojamas kaip acto rūgštis | masės proc. | | 0,0025 | EN 15491 |
| Išvaizda | | Šviesus ir skaidrus | |
| Pliūpsnio temperatūra | °C | 10 | | EN 3679 |
| Sausųjų medžiagų kiekis | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Vandens kiekis | masės proc. | | 6,5 | EN 15489 (6)

  EN-ISO 12937
  EN15692 |
| Aldehidai, skaičiuojami kaip acetaldehidas | masės proc. | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Esteriai, skaičiuojami kaip etilacetatas | masės proc. | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Sieros kiekis | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulftatai | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Užteršimas kietosiomis dalelėmis | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosforas | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Neorganiniai chloridai | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 arba EN 15492 |
| Varis | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Elektrinis laidis | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 arba prEN 15938 |
| (1) | Remiantis variklio gamintojo rekomendacijomis, į etanolio degalus galima dėti priedų, pvz., cetaninio skaičiaus gerinimo priedų, jeigu neturima žinių apie jų neigiamą šalutinį poveikį. Jeigu laikomasi šių sąlygų, didžiausias leidžiamas kiekis yra 10 proc. masės |

Parametras

Mato vienetas

Ribos (4)

Bandymo metodas (5)

Mažiausia

Didžiausia

Bendras alkoholio kiekis (etanolio, įskaitant aukštesniųjų sočiųjų alkoholių koncentraciją)

masės proc.

92,4

EN 15721

Kiti aukštesnieji sotieji monoalkoholiai (C3–C5)

masės proc.

2,0

EN 15721

Metanolis

masės proc.

0,3

EN 15721

Tankis 15 °C temperatūroje

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Rūgštingumas, skaičiuojamas kaip acto rūgštis

masės proc.

0,0025

EN 15491

Išvaizda

Šviesus ir skaidrus

Pliūpsnio temperatūra

°C

10

EN 3679

Sausųjų medžiagų kiekis

mg/kg

15

EN 15691

Vandens kiekis

masės proc.

6,5

EN 15489 (6)

EN-ISO 12937

EN15692

Aldehidai, skaičiuojami kaip acetaldehidas

masės proc.

0,0050

ISO 1388-4

Esteriai, skaičiuojami kaip etilacetatas

masės proc.

0,1

ASTM D1617

Sieros kiekis

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulftatai

mg/kg

4,0

EN 15492

Užteršimas kietosiomis dalelėmis

mg/kg

24

EN 12662

Fosforas

mg/l

0,20

EN 15487

Neorganiniai chloridai

mg/kg

1,0

EN 15484 arba EN 15492

Varis

mg/kg

0,100

EN 15488

Elektrinis laidis

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 arba prEN 15938

(1)

Remiantis variklio gamintojo rekomendacijomis, į etanolio degalus galima dėti priedų, pvz., cetaninio skaičiaus gerinimo priedų, jeigu neturima žinių apie jų neigiamą šalutinį poveikį. Jeigu laikomasi šių sąlygų, didžiausias leidžiamas kiekis yra 10 proc. masės

2.   Kibirkštinio uždegimo variklių bandymams skirtų degalų techniniai duomenys

2.1.   Rūšis: benzinas (E10)

| Parametras | Mato vienetas | Ribos (7) | Bandymo metodas (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Tiriamasis oktaninis skaičius (RON) | | 91,0 | 98,0 | EN ISO 5164:2005 (9) |
| Variklinis oktaninis skaičius (MON) | | 83,0 | 89,0 | EN ISO 5163:2005 (9) |
| Tankis 15 °C temperatūroje | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Garų slėgis | kPa | 45,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Vandens kiekis | | | Ne daugiau 0,05 proc. tūrio
  Išvaizda –7 °C temperatūroje: šviesus ir skaidrus | EN 12937 |
| Distiliacija: | | | | |
| — | išgarinta 70 °C temperatūroje |

Parametras

Mato vienetas

Ribos (7)

Bandymo metodas (8)

Mažiausia

Didžiausia

Tiriamasis oktaninis skaičius (RON)

91,0

98,0

EN ISO 5164:2005 (9)

Variklinis oktaninis skaičius (MON)

83,0

89,0

EN ISO 5163:2005 (9)

Tankis 15 °C temperatūroje

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Garų slėgis

kPa

45,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Vandens kiekis

Ne daugiau 0,05 proc. tūrio

Išvaizda –7 °C temperatūroje: šviesus ir skaidrus

EN 12937

Distiliacija:

—

išgarinta 70 °C temperatūroje

tūrio proc.

18,0

46,0

EN-ISO 3405

| — | išgarinta 100 °C temperatūroje |
| --- | --- |

—

išgarinta 100 °C temperatūroje

tūrio proc.

46,0

62,0

EN-ISO 3405

| — | išgarinta 150 °C temperatūroje |
| --- | --- |

—

išgarinta 150 °C temperatūroje

tūrio proc.

75,0

94,0

EN-ISO 3405

| — | distiliacijos baigmės temperatūra |
| --- | --- |

—

distiliacijos baigmės temperatūra

°C

170

210

EN-ISO 3405

Likutis

tūrio proc.

–

2,0

EN-ISO 3405

Angliavandenilių analizė:

| — | alkenai |
| --- | --- |

—

alkenai

tūrio proc.

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromatiniai junginiai |
| --- | --- |

—

aromatiniai junginiai

tūrio proc.

19,5

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | benzenas |
| --- | --- |

—

benzenas

tūrio proc.

–

1,0

EN 12177

EN 238, EN 14517

| — | sotieji junginiai |
| --- | --- |

—

sotieji junginiai

tūrio proc.

Ataskaita

EN 14517

EN 15553

Anglies ir vandenilio santykis

Ataskaita

Anglies ir deguonies santykis

Ataskaita

Indukcijos laikotarpis (10)

min.

480

EN-ISO 7536

Deguonies kiekis (11)

masės proc.

3,3 (14)

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Dervų kiekis

mg/ml

–

0,04

EN-ISO 6246

Sieros kiekis (12)

mg/kg

–

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vario korozija (per 3 val. 50 °C temperatūroje)

Klasė

–

1 klasė

EN-ISO 2160

Švino kiekis

mg/l

–

5

EN 237

Fosforo kiekis (13)

mg/l

–

1,3

ASTM D 3231

Etanolis (10)

tūrio proc.

9,0 (14)

10,2 (14)

EN 22854

2.2.   Rūšis: etanolis (E85)

| Parametras | Mato vienetas | Ribos (15) | Bandymo metodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Tiriamasis oktaninis skaičius (RON) | | 95,0 | – | EN ISO 5164 |
| Variklinis oktaninis skaičius (MON) | | 85,0 | – | EN ISO 5163 |
| Tankis 15 °C temperatūroje | kg/m3 | Ataskaita | ISO 3675 |
| Garų slėgis | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Sieros kiekis (16) | mg/kg | – | 10 | EN 15485 arba 15486 |
| Atsparumas oksidacijai | min. | 360 | | EN ISO 7536 |
| Dervų kiekis (išvalius tirpikliais) | mg/100 ml | – | 5 | EN-ISO 6246 |
| Išvaizda
  Nustatoma esant aplinkos temperatūrai arba 15 °C (taikomas didesnis dydis) | | Skaidrus ir šviesus, iš pažiūros be plaukiojančių ar nusėdusių teršalų | Apžiūra |
| Etanolis ir aukštesnieji alkoholiai (17) | tūrio proc. | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Aukštesnieji alkoholiai (C3–C8) | tūrio proc. | – | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanolis | tūrio proc. | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Benzinas (18) | tūrio proc. | Balansas | EN 228 |
| Fosforas | mg/l | 0,20 (19) | EN 15487 |
| Vandens kiekis | tūrio proc. | | 0,300 | EN 15489 arba EN 15692 |
| Neorganinių chloridų kiekis | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Varinės juostelės korozija (per 3 val. 50 °C temperatūroje) | Klasė | 1 klasė | | EN ISO 2160 |
| Rūgštingumas (skaičiuojamas kaip acto rūgštis CH3COOH) | masės proc.
  (mg/l) | – | 0,0050
  (40) | EN 15491 |
| Elektrinis laidis | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 arba prEN 15938 |
| Anglies ir vandenilio santykis | | Ataskaita | |
| Anglies ir deguonies santykis | | Ataskaita | |

Parametras

Mato vienetas

Ribos (15)

Bandymo metodas

Mažiausia

Didžiausia

Tiriamasis oktaninis skaičius (RON)

95,0

–

EN ISO 5164

Variklinis oktaninis skaičius (MON)

85,0

–

EN ISO 5163

Tankis 15 °C temperatūroje

kg/m3

Ataskaita

ISO 3675

Garų slėgis

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Sieros kiekis (16)

mg/kg

–

10

EN 15485 arba 15486

Atsparumas oksidacijai

min.

360

EN ISO 7536

Dervų kiekis (išvalius tirpikliais)

mg/100 ml

–

5

EN-ISO 6246

Išvaizda

Nustatoma esant aplinkos temperatūrai arba 15 °C (taikomas didesnis dydis)

Skaidrus ir šviesus, iš pažiūros be plaukiojančių ar nusėdusių teršalų

Apžiūra

Etanolis ir aukštesnieji alkoholiai (17)

tūrio proc.

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Aukštesnieji alkoholiai (C3–C8)

tūrio proc.

–

2,0

E DIN 51627-3

Metanolis

tūrio proc.

1,00

E DIN 51627-3

Benzinas (18)

tūrio proc.

Balansas

EN 228

Fosforas

mg/l

0,20 (19)

EN 15487

Vandens kiekis

tūrio proc.

0,300

EN 15489 arba EN 15692

Neorganinių chloridų kiekis

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Varinės juostelės korozija (per 3 val. 50 °C temperatūroje)

Klasė

1 klasė

EN ISO 2160

Rūgštingumas (skaičiuojamas kaip acto rūgštis CH3COOH)

masės proc.

(mg/l)

–

0,0050

(40)

EN 15491

Elektrinis laidis

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 arba prEN 15938

Anglies ir vandenilio santykis

Ataskaita

Anglies ir deguonies santykis

Ataskaita

3.   Vieneriopų degalų variklių ir dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių dujinių degalų techniniai duomenys

3.1.   Rūšis: SND

| Parametras | Mato vienetas | A degalai | B degalai | Bandymo metodas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sudėtis: | | | | EN 27941 |
| C3 kiekis | tūrio proc. | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 kiekis | tūrio proc. | Balansas (20) | Balansas (20) | |
| < C3, > C4 | tūrio proc. | Ne daugiau kaip 2 | Ne daugiau kaip 2 | |
| Alkenai | tūrio proc. | Ne daugiau kaip 12 | Ne daugiau kaip 15 | |
| Garavimo likutis | mg/kg | Ne daugiau kaip 50 | Ne daugiau kaip 50 | EN 15470 |
| Vanduo 0 °C temperatūroje | | Netaikoma | Netaikoma | EN 15469 |
| Bendras sieros kiekis, įskaitant odorantą | mg/kg | Ne daugiau kaip 10 | Ne daugiau kaip 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Vandenilio sulfidas | | Nėra | Nėra | EN ISO 8819 |
| Varinės juostelės korozija (per 1 val. 40 °C temperatūroje) | Klasė | 1 klasė | 1 klasė | ISO 6251 (21) |
| Kvapas | | Būdingas | Būdingas | |
| Variklinis oktaninis skaičius (22) | | Ne mažiau negu 89,0 | Ne mažiau negu 89,0 | EN 589 B priedas |

Parametras

Mato vienetas

A degalai

B degalai

Bandymo metodas

Sudėtis:

EN 27941

C3 kiekis

tūrio proc.

30 ± 2

85 ± 2

C4 kiekis

tūrio proc.

Balansas (20)

Balansas (20)

< C3, > C4

tūrio proc.

Ne daugiau kaip 2

Ne daugiau kaip 2

Alkenai

tūrio proc.

Ne daugiau kaip 12

Ne daugiau kaip 15

Garavimo likutis

mg/kg

Ne daugiau kaip 50

Ne daugiau kaip 50

EN 15470

Vanduo 0 °C temperatūroje

Netaikoma

Netaikoma

EN 15469

Bendras sieros kiekis, įskaitant odorantą

mg/kg

Ne daugiau kaip 10

Ne daugiau kaip 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Vandenilio sulfidas

Nėra

Nėra

EN ISO 8819

Varinės juostelės korozija (per 1 val. 40 °C temperatūroje)

Klasė

1 klasė

1 klasė

ISO 6251 (21)

Kvapas

Būdingas

Būdingas

Variklinis oktaninis skaičius (22)

Ne mažiau negu 89,0

Ne mažiau negu 89,0

EN 589 B priedas

3.2.   Rūšis: gamtinės dujos / biometanas

3.2.1.   Etaloninių degalų, kurie tiekiami nustatytų savybių (pvz., sandariose talpyklose), specifikacija

Kaip pakaitalą šiame punkte nustatytiems etaloniniams degalams galima naudoti 3.2.2 punkte nustatytus lygiaverčius degalus.

| Charakteristikos | Vienetai | Pagrindas | Ribos | Bandymo metodas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mažiausia | didžiausia |
| Etaloniniai degalai GR |
| Sudėtis: | | | | | |
| Metanas | | 87 | 84 | 89 | |
| Etanas | | 13 | 11 | 15 | |
| Balansas(1) | molio proc. | – | – | 1 | ISO 6974 |
| Sieros kiekis | mg/m3
  2 | – | | 10 | ISO 6326-5 |
| Pastabos.








  1 | Inertinės dujos + C2+. |

Charakteristikos

Vienetai

Pagrindas

Ribos

Bandymo metodas

mažiausia

didžiausia

Etaloniniai degalai GR

Sudėtis:

Metanas

87

84

89

Etanas

13

11

15

Balansas(1)

molio proc.

–

–

1

ISO 6974

Sieros kiekis

mg/m3
  2

–

10

ISO 6326-5

Pastabos.

1

Inertinės dujos + C2+.

| 2 | Vertė nustatoma normaliosiomis sąlygomis: esant 293,2 K (20 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui. |
| --- | --- |

2

Vertė nustatoma normaliosiomis sąlygomis: esant 293,2 K (20 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui.

Etaloniniai degalai G23

Sudėtis:

Metanas

92,5

91,5

93,5

Balansas(1)

molio proc.

–

–

1

ISO 6974

N2

molio proc.

7,5

6,5

8,5

Sieros kiekis

mg/m3
  2

–

–

10

ISO 6326-5

Pastabos.

| 1 | Inertinės dujos (išskyrus N2) + C2+ C2+. |
| --- | --- |

1

Inertinės dujos (išskyrus N2) + C2+ C2+.

| 2 | Vertė nustatoma esant 293,2 K (20 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui. |
| --- | --- |

2

Vertė nustatoma esant 293,2 K (20 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui.

Etaloniniai degalai G25

Sudėtis:

Metanas

molio proc.

86

84

88

Balansas(1)

molio proc.

–

–

1

ISO 6974

N2

molio proc.

14

12

16

Sieros kiekis

mg/m3
  2

–

–

10

ISO 6326-5

Pastabos.

| 1 | Inertinės dujos (išskyrus N2) + C2+ C2+. |
| --- | --- |

1

Inertinės dujos (išskyrus N2) + C2+ C2+.

| 2 | Vertė nustatoma esant 293,2 K (20 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui. |
| --- | --- |

2

Vertė nustatoma esant 293,2 K (20 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui.

Etaloniniai degalai G20

Sudėtis:

Metanas

molio proc.

100

99

100

ISO 6974

Balansas (23)

molio proc.

–

–

1

ISO 6974

N2

molio proc.

ISO 6974

Sieros kiekis

mg/m3
   (24)

–

–

10

ISO 6326-5

Vobės skaičius (grynasis)

MJ/m3
   (25)

48,2

47,2

49,2

3.2.2.   Dujotiekiais tiekiamų etaloninių degalų su įmaišytomis kitomis dujomis, kurių savybės nustatytos vietoje atliekamu matavimu, specifikacija

Kaip pakaitalą šiame punkte nustatytiems etaloniniams degalams galima naudoti 3.2.1 punkte nustatytus lygiaverčius etaloninius degalus.

3.2.2.1.   Kiekvienų dujotiekiais tiekiamų etaloninių degalų (GR, G20 ir kt.) pagrindą sudaro iš buitinių dujų skirstomojo tinklo paimtos dujos, sumaišytos, jei tai būtina, kad jos atitiktų 9.1 lentelėje nurodytą λ poslinkį (Sλ), su rinkoje parduodamomis vienos ar kelių toliau nurodytų rūšių dujomis (26):

| a) | anglies dioksidu; |
| --- | --- |

a)

anglies dioksidu;

| b) | etanu; |
| --- | --- |

b)

etanu;

| c) | metanu; |
| --- | --- |

c)

metanu;

| d) | azotu; |
| --- | --- |

d)

azotu;

| e) | propanu. |
| --- | --- |

e)

propanu.

3.2.2.2.   Paruošto dujotiekiais tiekiamų dujų ir įmaišomų dujų mišinio Sλ vertė turi atitikti nurodytiems etaloniniams degalams 9.1 lentelėje nustatytą diapazoną.

9.1 lentelė

Kiekvieniems etaloniniams degalams taikytinas S
  λ diapazonas

| Etaloniniai degalai | Mažiausia Sλ vertė | Didžiausia Sλ vertė |
| --- | --- | --- |
| GR
   (27) | 0,87 | 0,95 |
| G20 | 0,97 | 1,03 |
| G23 | 1,05 | 1,10 |
| G25 | 1,12 | 1,20 |

Etaloniniai degalai

Mažiausia Sλ vertė

Didžiausia Sλ vertė

GR
   (27)

0,87

0,95

G20

0,97

1,03

G23

1,05

1,10

G25

1,12

1,20

3.2.2.3.   Kiekvieno su varikliu atlikto bandymo protokole nurodoma:

| a) | įmaišytos vienos ar kelių rūšių dujos, pasirinktos iš 3.2.2.1 punkte pateikto sąrašo; |
| --- | --- |

a)

įmaišytos vienos ar kelių rūšių dujos, pasirinktos iš 3.2.2.1 punkte pateikto sąrašo;

| b) | paruošto degalų mišinio Sλ vertė; |
| --- | --- |

b)

paruošto degalų mišinio Sλ vertė;

| c) | paruošto degalų mišinio metano skaičius (MN). |
| --- | --- |

c)

paruošto degalų mišinio metano skaičius (MN).

3.2.2.4.   Nustatant dujotiekiais tiekiamų dujų ir įmaišomų dujų savybes, nustatant paruošto dujų mišinio Sλ ir MN vertes ir tikrinant, ar mišinio savybės atliekant bandymą buvo išlaikytos, turi būti laikomasi 1 ir 2 priedėlių reikalavimų.

3.2.2.5.   Jeigu viename ar keliuose dujų srautuose (dujotiekiais tiekiamų dujų arba vienos ar kelių rūšių įmaišomų dujų) CO2 yra daugiau už mažiausiąjį lygį, pagal VII priedą apskaičiuota savitoji išmetamo CO2 masė pakoreguojama pagal 3 priedėlį.

---

(1)  Specifikacijose nurodytos vertės yra „tikrosios vertės“. Nustatant jų ribines vertes, buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos produktai. Bandymo metodų tikslumo duomenų nustatymas ir taikymas“ sąlygos, o mažiausioji vertė buvo apskaičiuojama pagal mažiausią teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausiąją ir mažiausiąją vertes, mažiausias skirtumas lygus 4R (R – atkuriamumas).

Nepaisant šio mato, būtino techniniais sumetimais, degalų gamintojas vis dėlto turėtų siekti, kad vertė būtų lygi nuliui, jei nustatyta didžiausioji vertė lygi 2R, ir vidutinės vertės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reikėtų nustatyti, ar degalai atitinka specifikacijų reikalavimus, turėtų būti taikomos standarto ISO 4259 sąlygos.

(2)  Cetaninio skaičiaus intervalas neatitinka mažiausiojo 4R intervalo reikalavimų. Tačiau, jei tarp degalų tiekėjo ir vartotojo kyla ginčų, tokie ginčai gali būti sprendžiami vadovaujantis standarto ISO 4259 sąlygomis, jeigu reikiamam tikslumui užtikrinti taikomi ne pavieniai nustatymai, o pakankamas kartotinių matavimų skaičius.

(3)  Nors atsparumas oksidacijai yra kontroliuojamas, tikėtina, kad laikymo trukmė bus ribota. Dėl laikymo sąlygų ir trukmės reikėtų pasitarti su tiekėju.

(4)  Specifikacijose nurodytos vertės yra „tikrosios vertės“. Nustatant jų ribines vertes, buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos produktai. Bandymo metodų tikslumo duomenų nustatymas ir taikymas“ sąlygos, o mažiausioji vertė buvo apskaičiuojama pagal mažiausią teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausiąją ir mažiausiąją vertes, mažiausias skirtumas lygus 4R (R = atkuriamumas). Nepaisant šio mato, būtino techniniais sumetimais, degalų gamintojas vis dėlto turėtų siekti, kad vertė būtų lygi nuliui, jei nustatyta didžiausioji vertė lygi 2R, ir vidutinės vertės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reikėtų nustatyti, ar degalai atitinka specifikacijų reikalavimus, turėtų būti taikomos standarto ISO 4259 sąlygos.

(5)  Bus patvirtinti lygiaverčiai EN ir (arba) ISO metodai, kai tik jie bus nustatyti pirmiau nurodytoms savybėms.

(6)  Jeigu reikėtų nustatyti, ar degalai atitinka specifikacijų reikalavimus, turėtų būti taikomos standarto EN 15489 sąlygos.

(7)  Specifikacijose nurodytos vertės yra „tikrosios vertės“. Nustatant jų ribines vertes, buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos produktai. Bandymo metodų tikslumo duomenų nustatymas ir taikymas“ sąlygos, o mažiausioji vertė buvo apskaičiuojama pagal mažiausią teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausiąją ir mažiausiąją vertes, mažiausias skirtumas lygus 4R (R – atkuriamumas). Nepaisant šio mato, būtino techniniais sumetimais, degalų gamintojas vis dėlto turėtų siekti, kad vertė būtų lygi nuliui, jei nustatyta didžiausioji vertė lygi 2R, ir vidutinės vertės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reikėtų nustatyti, ar degalai atitinka specifikacijų reikalavimus, turėtų būti taikomos standarto ISO 4259 sąlygos.

(8)  Bus patvirtinti lygiaverčiai EN ir (arba) ISO metodai, kai tik jie bus nustatyti pirmiau nurodytoms savybėms.

(9)  Pagal standartą EN 228:2008 skaičiuojant galutinį rezultatą, atimamas MON ir RON taikomas pataisos faktorius 0,2.

(10)  Degaluose gali būti oksidacijos inhibitorių ir metalų dezaktyvatorių, kurie paprastai naudojami benzino distiliavimo srautui stabilizuoti, bet į degalus negali būti pridėta valymo ir (arba) sklaidymo priedų ir tirpiklinių alyvų.

(11)  Standarto EN 15376 specifikaciją atitinkantis etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio specialiai dedama į etaloninius degalus.

(12)  Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 1 tipo bandymui atlikti.

(13)  Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai dėti junginių, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino.

(14)  Gamintojo nuožiūra SMB kategorijos varikliams galima taikyti nulinę etanolio kiekio ir atitinkamo deguonies kiekio vertę. Šiuo atveju atliekant visus atitinkamos variklių šeimos arba variklių tipo, jei šeimos nėra, variklių bandymus, naudojamas benzinas, kuriame etanolio nėra.

(15)  Specifikacijose nurodytos vertės yra „tikrosios vertės“. Nustatant jų ribines vertes, buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos produktai. Bandymo metodų tikslumo duomenų nustatymas ir taikymas“ sąlygos, o mažiausioji vertė buvo apskaičiuojama pagal mažiausią teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausiąją ir mažiausiąją vertes, mažiausias skirtumas lygus 4R (R – atkuriamumas). Nepaisant šio mato, būtino techniniais sumetimais, degalų gamintojas vis dėlto turėtų siekti, kad vertė būtų lygi nuliui, jei nustatyta didžiausioji vertė lygi 2R, ir vidutinės vertės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reikėtų nustatyti, ar degalai atitinka specifikacijų reikalavimus, turėtų būti taikomos standarto ISO 4259 sąlygos.

(16)  Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose per teršalų išmetimo bandymus.

(17)  Standarto EN 15376 specifikaciją atitinkantis etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio specialiai dedama į etaloninius degalus.

(18)  Bešvinio benzino kiekis gali būti nustatomas iš 100 atėmus procentais išreikštą bendrą vandens, alkoholių, MTBE ir ETBE kiekį.

(19)  Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai dėti junginių, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino.

(20)  Balansas suprantamas taip: balansas = 100 – C3 – <C3 – >C4.

(21)  Jeigu ėminyje yra korozijos inhibitorių arba kitų cheminių medžiagų, mažinančių ėminio korozinį poveikį varinei juostelei, šiuo metodu gali nepavykti tiksliai nustatyti, ar yra koroziją sukeliančių medžiagų. Todėl pridėti tokių junginių vien siekiant paveikti bandymo rezultatus draudžiama.

(22)  Variklio gamintojo prašymu, atliekant tipo patvirtinimo bandymus gali būti naudojamas didesnis MON.

(23)  Inertinės dujos (išskyrus N2) + C2 + C2+.

(24)  Vertė nustatoma esant 293,2 K (20 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui.

(25)  Vertė nustatoma esant 273,2 K (0 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui.

(26)  Šiuo tikslu naudoti kalibravimo dujų nereikalaujama.

(27)  Reikalavimas išbandyti variklį naudojant dujų mišinį nėra taikomas, jeigu šio mišinio metano skaičius (MN) mažesnis kaip 70. Jeigu GR taikant būtiną S
  λ diapazoną MN vertė būtų mažesnė kaip 70, GR taikomą S
  λ vertę galima atitinkamai pakoreguoti, kol bus užtikrinta ne mažesnė kaip 70 MN vertė.

1 priedėlis

Atliekant teršalų išmetimo bandymus su dujiniais etaloniniais degalais, sudarytais iš dujotiekiais tiekiamų dujų ir įmaišytų kitų dujų, taikomi papildomi reikalavimai

1.   Dujų analizės ir dujų srauto matavimo metodai

1.1.   Pagal šį priedėlį, jeigu būtina, dujų sudėtį galima nustatyti jas analizuojant dujų chromatografu pagal standarto EN ISO 6974 nuostatas arba taikant kitą metodą, kuriuo užtikrinamas bent panašus tikslumo ir pakartojamumo lygis.

1.2.   Pagal šį priedėlį, jeigu būtina, dujų srautas matuojamas masės srautmačiu.

2.   Iš dujotiekio tiekiamų dujų analizė ir srautas

2.1.   Iš dujotiekio tiekiamų dujų sudėtis analizuojama prieš dujų maišymo sistemą.

2.2.   Į dujų maišymo sistemą patenkančių dujotiekio dujų srautas turi būti matuojamas.

3.   Įmaišomų dujų analizė ir srautas

3.1.   Jeigu turimas galiojantis įmaišomų dujų analizės sertifikatas (pvz., parengtas dujų tiekėjo), jį galima naudoti kaip tų įmaišomų dujų sudėties nustatymo šaltinį. Šiuo atveju tų įmaišomų dujų sudėties analizę vietoje atlikti leidžiama, tačiau ji nėra privaloma.

3.2.   Jeigu galiojančio įmaišomų dujų analizės sertifikato nėra, tų įmaišomų dujų sudėtis nustatoma atliekant analizę.

3.3.   Matuojamas kiekvienų įmaišomų dujų, įleidžiamų į dujų maišymo sistemą, srautas.

4.   Dujų mišinio analizė

4.1.   Varikliui tiekiamų dujų, kai jos išteka iš dujų maišymo sistemos, sudėties analizę leidžiama atlikti papildant 2.1 ir 3.1 punktuose nurodytą analizę ar kaip jos pakaitalą, tačiau tai neprivaloma.

5.   Dujų mišinio Sλ ir MN verčių apskaičiavimas

5.1.   Pagal 2.1, 3.1 arba 3.2 punktą ir, jei taikoma, 4.1 punktą atliktos dujų analizės rezultatai, kartu su dujų masės srauto, išmatuoto pagal 2.2 ir 3.3 punktus, duomenimis naudojami pagal standarto EN 16726:2015 nuostatas apskaičiuojant MN vertę. Tas pats duomenų rinkinys naudojamas pagal 2 priedėlyje nustatytą procedūrą apskaičiuojant Sλ vertę.

6.   Dujų mišinio kontrolė ir tikrinimas atliekant bandymą

6.1.   Dujų mišinio kontrolė ir tikrinimas vykdant bandymą atliekamas naudojant atvirąją arba uždarąją kontrolės sistemą.

6.2.   Atviroji maišymo kontrolės sistema

6.2.1.   Šiuo atveju 1, 2, 3 ir 4 punktuose nurodyta dujų analizė, srauto matavimai ir apskaičiavimai atliekami prieš teršalų išmetimo bandymą.

6.2.2.   Dujotiekio dujų ir vienos ar kelių rūšių įmaišomų dujų proporcija nustatoma taip, kad Sλ atitiktų 9.1 lentelėje nurodytų atitinkamų etaloninių degalų leidžiamąjį diapazoną.

6.2.3.   Pasirinkus atitinkamas proporcijas, jos išlaikomas per visą teršalų išmetimo bandymą. Siekiant išlaikyti atitinkamas proporcijas, leidžiama reguliuoti atskirus srautus.

6.2.4.   Užbaigus teršalų išmetimo bandymą 2, 3, 4 ir 5 punktuose nurodyta dujų sudėties analizė, srauto matavimai ir apskaičiavimai pakartojami. Kad bandymas būtų laikomas galiojančiu, Sλ vertė turi atitikti 9.1 lentelėje atitinkamiems etaloniniams degalams nustatytą diapazoną.

6.3.   Uždaroji maišymo kontrolės sistema

6.3.1.   Šiuo atveju 2, 3, 4 ir 5 punktuose nurodyta dujų analizė, srauto matavimai ir apskaičiavimai atliekami tam tikrais intervalais per teršalų išmetimo bandymą. Intervalai pasirenkami atsižvelgus į dujų chromatografo dažnių diapazoną ir atitinkamą skaičiavimo sistemą.

6.3.2.   Periodinių matavimų ir apskaičiavimų rezultatai naudojami pakoreguojant atitinkamas dujotiekio dujų ir įmaišomų dujų proporcijas siekiant išlaikyti tokią Sλvertę, kuri atitiktų 9.1. lentelėje atitinkamiems etaloniniams degalams nustatytą diapazoną. Koregavimo dažnumas neturi viršyti matavimo dažnumo.

6.3.3.   Kad bandymas būtų laikomas galiojančiu, Sλ vertė ne mažiau kaip 90 proc. matavimo taškų turi atitikti 9.1 lentelėje atitinkamiems etaloniniams degalams nustatytą diapazoną.

2 priedėlis

λ poslinkio koeficiento (Sλ) apskaičiavimas

1.   Apskaičiavimas

λ poslinkio koeficientas (Sλ) (1) apskaičiuojamas pagal lygtį 9-1:

| | (9-1) |
| --- | --- |

Formula

(9-1)

čia:

| Sλ | = | λ poslinkio koeficientas; |
| --- | --- | --- |
| inertinių dujų kiekis [proc.]; | = | inertinių dujų kiekis [proc. tūrio] degaluose (t. y. N2, CO2, He ir kt.); |
| | = | deguonies pradinis kiekis degaluose [proc. tūrio]; |
| n ir m | = | degalų angliavandenilius atspindinčios vidutinės formulės CnHm indeksai, t. y.: |

Sλ

=

λ poslinkio koeficientas;

inertinių dujų kiekis [proc.];

=

inertinių dujų kiekis [proc. tūrio] degaluose (t. y. N2, CO2, He ir kt.);

Formula

=

deguonies pradinis kiekis degaluose [proc. tūrio];

n ir m

=

degalų angliavandenilius atspindinčios vidutinės formulės CnHm indeksai, t. y.:

| | (9-2) |
| --- | --- |
| | (9-3) |

Formula

(9-2)

Formula

(9-3)

čia:

| CH4 | = | metano kiekis degaluose [proc. tūrio]; |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | visų C2 angliavandenilių (pvz., C2H6, C2H4 ir kt.) kiekis degaluose [proc. tūrio]; |
| C3 | = | visų C3 angliavandenilių (pvz., C3H8, C3H6 ir kt.) kiekis degaluose [proc. tūrio]; |
| C4 | = | visų C4 angliavandenilių (pvz., C4H10, C4H8 ir kt.) kiekis degaluose [proc. tūrio]; |
| C5 | = | visų C5 angliavandenilių (pvz., C5H12, C5H10 ir kt.) kiekis degaluose [proc. tūrio]; |
| skiediklis | = | skiedimo dujų (t. y. O2*, N2, CO2, He ir kt.) kiekis degaluose [proc. tūrio]. |

CH4

=

metano kiekis degaluose [proc. tūrio];

C2

=

visų C2 angliavandenilių (pvz., C2H6, C2H4 ir kt.) kiekis degaluose [proc. tūrio];

C3

=

visų C3 angliavandenilių (pvz., C3H8, C3H6 ir kt.) kiekis degaluose [proc. tūrio];

C4

=

visų C4 angliavandenilių (pvz., C4H10, C4H8 ir kt.) kiekis degaluose [proc. tūrio];

C5

=

visų C5 angliavandenilių (pvz., C5H12, C5H10 ir kt.) kiekis degaluose [proc. tūrio];

skiediklis

=

skiedimo dujų (t. y. O2*, N2, CO2, He ir kt.) kiekis degaluose [proc. tūrio].

2.   λ poslinkio koeficiento Sλ apskaičiavimo pavyzdžiai

1 pavyzdys: G25: CH4 = 86 proc., N2 = 14 proc. [tūrio].

Formula

Formula

Formula

2 pavyzdys: GR: CH4 = 87 proc., C2H6 = 13 proc. [tūrio].

Formula

Formula

Formula

3 pavyzdys: USA: CH4 = 89 proc., C2H6 = 4,5 proc., C3H8 = 2,3 proc., C6H14 = 0,2 proc., O2 = 0,6 proc., N2 = 4 proc.

Formula

Formula

Formula

Nenaudojant nurodytosios lygties, Sλ galima apskaičiuoti ir kitaip, t. y. naudojant stechiometrinio gryno metano oro poreikio ir stechiometrinio varikliui tiekiamo degalų mišinio oro poreikio santykį, kaip nurodyta toliau.

λ poslinkio koeficientas (Sλ) rodo deguonies poreikį bet kokiam degalų mišiniui, palyginti su deguonies poreikiu grynam metanui. Deguonies poreikis – deguonies kiekis, būtinas metanui oksiduoti į visiško degimo produktus (t. y. anglies dioksidą ir vandenį), esant stechiometrinei reakcijos komponentų sudėčiai.

Gryno metano degimo reakcija apibūdinta 9-4 lygtyje:

| 1 · CH
  4 + 2 · O
  2 → 1 · CO
  2 + 2 · H
  2
  O | (9-4) |
| --- | --- |

1 · CH
  4 + 2 · O
  2 → 1 · CO
  2 + 2 · H
  2
  O

(9-4)

Šiuo atveju reakcijos komponentų stechiometrinės sudėties molekulių santykis yra būtent 2:

Formula

čia:

| nO
  2 | = | deguonies molekulių skaičius; |
| --- | --- | --- |
| nCH
  4 | = | metano molekulių skaičius. |

nO
  2

=

deguonies molekulių skaičius;

nCH
  4

=

metano molekulių skaičius.

Todėl deguonies poreikis grynam metanui yra:

| nO
  2 | = | 2 ·nCH

  4 su etalonine [nCH4
  ] = 1 kmol verte. |
| --- | --- | --- |

nO
  2

=

2 ·nCH

  4 su etalonine [nCH4
  ] = 1 kmol verte.

Sλ vertę galima nustatyti naudojant deguonies ir metano stechiometrinės sudėties santykį su deguonies ir varikliui tiekiamo degalų mišinio stecheometrinės sudėties santykiu, kaip nustatyta 9-5 lygtyje:

| | (9-5) |
| --- | --- |

Formula

(9-5)

čia:

| nblend | = | degalų mišinio molekulių skaičius; |
| --- | --- | --- |
| (nO
  2)blend | = | deguonies ir varikliui tiekiamo degalų mišinio stechiometrinės sudėties molekulių santykis. |

nblend

=

degalų mišinio molekulių skaičius;

(nO
  2)blend

=

deguonies ir varikliui tiekiamo degalų mišinio stechiometrinės sudėties molekulių santykis.

Ore yra 21 proc. deguonies, todėl stechiometrinis oro poreikis Lst
  bet kokiems degalams apskaičiuojamas pagal 9-6 lygtį:

| | (9-6) |
| --- | --- |

Formula

(9-6)

čia:

| Lst,fuel | = | stechiometrinis oro poreikis degalams; |
| --- | --- | --- |
| nO

  2

  fuel | = | stechiometrinis deguonies poreikis degalams. |

Lst,fuel

=

stechiometrinis oro poreikis degalams;

nO

  2

  fuel

=

stechiometrinis deguonies poreikis degalams.

Vadinasi, Sλ vertę taip pat galima nustatyti naudojant oro ir metano stechiometrinės sudėties santykį su oro ir varikliui tiekiamo degalų mišinio stechiometrinės sudėties santykiu, t. y. metano stechiometrinio oro poreikio santykį su atitinkamu varikliui tiekiamo degalų mišinio santykiu, kaip nustatyta 9-7 lygtyje:

| | (9-7) |
| --- | --- |

Formula

(9-7)

Todėl bet kokį skaičiavimą, apibūdinantį stechiometrinį oro poreikį, galima naudoti λ poslinkio koeficientui išreikšti.

---

(1)  Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels – SAE J1829, 1987 m. birželio mėn. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988 m., 3.4 skyrius „Combustion stoichiometry“ (p. 68–72).

3 priedėlis

Išmetamosiose dujose esančio CO2, gaunamo iš dujinių degalų CO2, pataisa

1.   Dujinių degalų srauto akimirkinis CO2 masės srautas

1.1.   Dujų sudėtis ir dujų srautas nustatomi pagal 1 priedėlio 1–4 skirsnių reikalavimus.

1.2.   Varikliui tiekiamų dujų srauto CO2 akimirkinis masės srautas apskaičiuojamas pagal 9-8 lygtį.

| ṁ
  CO2i = (M
  CO2/M
  stream) · x
  CO2i · ṁ
  streami | (9-8) |
| --- | --- |

ṁ
  CO2i = (M
  CO2/M
  stream) · x
  CO2i · ṁ
  streami

(9-8)

čia:

| ṁ
  CO2i | = | dujų srauto akimirkinis CO2 masės srautas [g/s]; |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  streami, | = | dujų srauto akimirkinis masės srautas [g/s]; |
| x
  CO2i | = | dujų srauto molinė CO2 dalis [–]; |
| M
  CO2 | = | molinė CO2 masė [g/mol]; |
| M
  stream | = | molinė dujų srauto masė [g/mol]. |

ṁ
  CO2i

=

dujų srauto akimirkinis CO2 masės srautas [g/s];

ṁ
  streami,

=

dujų srauto akimirkinis masės srautas [g/s];

x
  CO2i

=

dujų srauto molinė CO2 dalis [–];

M
  CO2

=

molinė CO2 masė [g/mol];

M
  stream

=

molinė dujų srauto masė [g/mol].

M
  stream apskaičiuojant pagal 9-9 lygtį naudojamos visos išmatuotos sudedamosios dalys (1, 2, ..., n).

| M
  stream = x
  1 · M
  1 + x
  2 · M
  2 + ... + x
  n · M
  n | (9-9) |
| --- | --- |

M
  stream = x
  1 · M
  1 + x
  2 · M
  2 + ... + x
  n · M
  n

(9-9)

čia:

| X
  1, 2,
  ...
  n | = | kiekvienos išmatuotos dujų srauto sudedamosios dalies (CH4, CO2 ir kt.) molinė dalis [–]; |
| --- | --- | --- |
| M
  1, 2,
  ...
  n | = | kiekvienos išmatuotos dujų srauto sudedamosios dalies molinė masė [g/mol]. |

X
  1, 2,
  ...
  n

=

kiekvienos išmatuotos dujų srauto sudedamosios dalies (CH4, CO2 ir kt.) molinė dalis [–];

M
  1, 2,
  ...
  n

=

kiekvienos išmatuotos dujų srauto sudedamosios dalies molinė masė [g/mol].

1.3.   Siekiant nustatyti į variklį patenkančių dujinių degalų visą CO2 masės srautą, apskaičiavimas pagal 9-8 lygtį taikomas kiekvienam atskiram į dujų maišymo sistemą patenkančiam dujų srautui, kuriame yra CO2, ir visų atskirų dujų srautų rezultatai yra sudedami arba šis apskaičiavimas taikomas iš dujų maišymo sistemos ištekančiam dujų mišiniui, kuris tiekiamas varikliui, ir tam naudojama 9-10 lygtis:

| ṁ
  CO2i, fuel = ṁ
  CO2i, a + ṁ
  CO2i, b + ... + ṁ
  CO2i, n | (9-10) |
| --- | --- |

ṁ
  CO2i, fuel = ṁ
  CO2i, a + ṁ
  CO2i, b + ... + ṁ
  CO2i, n

(9-10)

čia:

| ṁ
  CO2i, fuel | = | akimirkinis bendras CO2 masės srautas, priklausantis nuo į variklį patenkančiuose dujiniuose degaluose esančio CO2 [g/s]; |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  CO2i, a, b, ..., n | = | akimirkinis CO2masės srautas, priklausantis nuo kiekviename atskirame dujų sraute a, b, ..., n esančio CO2 [g/s]. |

ṁ
  CO2i, fuel

=

akimirkinis bendras CO2 masės srautas, priklausantis nuo į variklį patenkančiuose dujiniuose degaluose esančio CO2 [g/s];

ṁ
  CO2i, a, b, ..., n

=

akimirkinis CO2masės srautas, priklausantis nuo kiekviename atskirame dujų sraute a, b, ..., n esančio CO2 [g/s].

2.   Taikant pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklus ir RMC išmetamo CO2 savitosios masės apskaičiavimas

2.1.   Visa per bandymą išmetamo CO2, gaunamo iš degaluose esančio CO2, masė m
  CO2, fuel [g per bandymą] apskaičiuojama pagal 9-11 lygtį susumuojant akimirkinį per bandymų ciklą į variklį patenkančių dujinių degalų CO2 masės srautą, fuel [g/s]:

| | (9-11) |
| --- | --- |

Formula

(9-11)

čia:

| ƒ | = | duomenų rinkimo dažnis [Hz]; |
| --- | --- | --- |
| N | = | matavimų skaičius [–]. |

ƒ

=

duomenų rinkimo dažnis [Hz];

N

=

matavimų skaičius [–].

2.2.   Visa išmetamo CO2 masė m
  CO2 [g per bandymą], VII priedo 7-61, 7-63, 7-128 arba 7-130 lygtyje naudojama savitosios išmetamųjų teršalų masės rezultatui e
  CO2 [g/kWh] apskaičiuoti, tose lygtyse pakeičiama pagal 9-12 lygtį apskaičiuota pakoreguota verte m
  CO2, corr [g per bandymą].

| m
  CO2, corr = m
  CO2 – m
  CO2, fuel | (9-12) |
| --- | --- |

m
  CO2, corr = m
  CO2 – m
  CO2, fuel

(9-12)

3.   Taikant diskrečiojo režimo NRSC išmetamo CO2 savitosios masės apskaičiavimas

3.1.   Vidutinis išmetamo CO2, gaunamo iš degaluose esančio CO2, masės srautas per valandą qm

  CO2, fuel arba fuel [g/val.] apskaičiuojamas kiekvienam atskiram bandymo režimui naudojant pagal 9-10 lygtį išmatuotą akimirkinį CO2 masės srautą fuel [g/s], jeigu šis srautas nustatomas per atitinkamo bandymo režimo ėminių ėmimo laikotarpį pagal 9-13 lygtį:

| | (9-13) |
| --- | --- |

Formula

(9-13)

čia:

| N | = | per bandymo režimą atliktų matavimų skaičius [–]. |
| --- | --- | --- |

N

=

per bandymo režimą atliktų matavimų skaičius [–].

3.2.   Kiekvieno atskiro bandymo režimo vidutinis išmetamo CO2 masės srautas qm

  CO2 arba ṁ
  CO2 [g/val.], VII priedo 7-64 arba 7-131 lygtyje naudojamas savitosios išmetamųjų teršalų masės rezultatui e
  CO2 [g/kWh] apskaičiuoti, tose lygtyse pakeičiamas pagal 9-14 ar 9-15 lygtį apskaičiuota pakoreguota kiekvieno atskiro bandymo režimo verte qm

  CO2, corr arba ṁ
  CO2, corr [g/val.].

| q

  m

  CO2, corr = q

  m

  CO2 – q

  m

  CO2, fuel | (9-14) |
| --- | --- |
| ṁ
  CO2, corr = ṁ
  CO2– ṁ
  CO2, fuel | (9-15) |

q

  m

  CO2, corr = q

  m

  CO2 – q

  m

  CO2, fuel

(9-14)

ṁ
  CO2, corr = ṁ
  CO2– ṁ
  CO2, fuel

(9-15)

---

X PRIEDAS

Išsamios techninės specifikacijos ir sąlygos, taikomos variklį pateikiant atskirai nuo jo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos

1.   Atskiras pristatymas – tai tokia Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 3 dalyje nustatyta procedūra, kai gamintojas ir variklį montuojantis PĮG yra atskiri juridiniai asmenys ir kai gamintojas variklį išsiunčia iš vienos vietos atskirai nuo jo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos, o papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema pristatoma iš kitos vietos ir (arba) kitu laiku.

2.   Šiuo atveju gamintojas:

2.1.   laikomas atsakingu už variklio pateikimą rinkai ir užtikrinimą, kad variklis atitiktų patvirtintą variklių tipą;

2.2.   PĮG pateikia visus užsakymus dėl dalių, pristatomų atskirai prieš pristatant variklį atskirai nuo jo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos;

2.3.   PĮG pateikia variklio, įskaitant papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą, montavimo instrukcijas ir atskirai pristatomų dalių atpažinimo ženklus, taip pat informaciją, būtiną norint patikrinti, ar surinktas variklis veikia tinkamai pagal patvirtinto variklių tipo ar variklių šeimos reikalavimus;

2.4.   tvarko:

| 1) | PĮG pateiktų instrukcijų registrą; |
| --- | --- |

1)

PĮG pateiktų instrukcijų registrą;

| 2) | visų atskirai pristatytų dalių sąrašą; |
| --- | --- |

2)

visų atskirai pristatytų dalių sąrašą;

| 3) | iš PĮG gautų įrašų, kuriais patvirtinama, kad pateikti varikliai sutvarkyti taip, kad atitiktų 3 skirsnį, registrą; |
| --- | --- |

3)

iš PĮG gautų įrašų, kuriais patvirtinama, kad pateikti varikliai sutvarkyti taip, kad atitiktų 3 skirsnį, registrą;

2.4.1.   šiuos įrašus laiko bent 10 metų;

2.4.2.   gavęs prašymą įrašus pateikia patvirtinimo institucijai, Europos Komisijai arba rinkos priežiūros institucijoms;

2.5.   užtikrina, kad, be įstatymų nustatytų ženklų, privalomų pagal Reglamento (ES) 2016/1628 32 straipsnį, papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos neturintis variklis taip pat būtų paženklintas laikinais ženklais, kaip reikalaujama to reglamento 33 straipsnio 1 dalyje ir laikantis Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 III priede išdėstytų nuostatų;

2.6.   užtikrina, kad atskirai nuo variklių pristatomos dalys būtų paženklintos identifikavimo ženklais (pvz., dalių numeriais);

2.7.   jei tai pereinamojo laikotarpio variklis, užtikrina, kad variklio (kartu su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema) pagaminimo data būtų ankstesnė negu variklių pateikimo rinkai data, nustatyta Reglamento (ES) 2016/1628 III priede, kaip reikalaujama pagal to reglamento 3 straipsnio 7 punktą, 3 straipsnio 30 punktą ir 3 straipsnio 32 punktą.

2.7.1.   Į 2.4 punkte nurodytus įrašus įtraukiamas įrodymas, kad papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, kuri yra pereinamojo laikotarpio variklio dalis, buvo pagaminta iki minėtos datos, jeigu pagaminimo data nėra aiškiai nurodyta papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos ženkluose.

3.   PĮG:

3.1.   pateikia gamintojui patvirtinimą, kad variklio atitiktis patvirtintam variklių tipui ar variklio šeimai buvo užtikrinta pagal gautas instrukcijas ir kad atlikti visi patikrinimai, būtini siekiant užtikrinti, kad surinktas variklis tinkamai veiktų pagal patvirtinto variklių tipo reikalavimus.

3.2.   Jeigu gamintojas variklius PĮG tiekia nuolat, 3.1 punkte nurodytą patvirtinimą galima teikti reguliariai, šalių sutartu dažnumu, tačiau ne rečiau kaip vieną kartą per metus.

---

XI PRIEDAS

Išsamios techninės specifikacijos ir sąlygos, taikomos variklius laikinai pateikiant rinkai eksploatacinių bandymų tikslais

Pagal Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 4 dalį laikinai pateikiant variklius rinkai eksploatacinių bandymų tikslais taikomos toliau nurodytos sąlygos.

1.   Variklis laikomas gamintojo nuosavybe tol, kol užbaigiama 5 punkte nurodyta procedūra. Šia nuostata nedraudžiama sudaryti finansinio susitarimo su PĮG ar galutiniais naudotojais, dalyvaujančiais bandymo procedūroje.

2.   Prieš pateikdamas variklį rinkai gamintojas valstybės narės patvirtinimo institucijai nurodo savo pavadinimą ar prekės ženklą, unikalų variklio identifikavimo numerį, variklio pagaminimo datą, bet kokią susijusią informaciją apie variklio išmetamų teršalų kiekį ir PĮG ar galutinius naudotojus, dalyvaujančius bandymo procedūroje.

3.   Su varikliu pateikiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 II priede išdėstytas nuostatas atitinkantis gamintojo parengtas atitikties pareiškimas. Atitikties pareiškime visų pirma nurodoma, kad tai yra eksploataciniams bandymams skirtas variklis, laikinai pateiktas rinkai pagal Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 4 dalį.

4.   Variklis turi būti pažymėtas įstatymų nustatytais ženklais, nurodytais Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 III priede.

5.   Užbaigus bandymus ir bet kuriuo atveju po 24 mėnesių nuo variklio pateikimo rinkai gamintojas užtikrinta, kad variklis būtų pašalintas iš rinkos arba būtų garantuota jo atitiktis Reglamento (ES) 2016/1628 reikalavimams. Gamintojas praneša leidimą suteikusiai patvirtinimo institucijai apie pasirinktą variantą.

6.   Nepaisydamas 5 punkto ir tinkamai pagrindęs prašymą, gamintojas tos pačios patvirtinimo institucijos gali prašyti pratęsti bandymų laikotarpį ne ilgiau kaip dar 24 mėnesiams.

6.1.   Patvirtinimo institucija gali leisti pratęsti laikotarpį, jeigu prašymas laikomas pagrįstu. Tokiu atveju:

| 1) | papildomam laikotarpiui gamintojas parengia nauja atitikties pareiškimą ir |
| --- | --- |

1)

papildomam laikotarpiui gamintojas parengia nauja atitikties pareiškimą ir

| 2) | 5 punkto nuostatos taikomos iki pratęsimo laikotarpio pabaigos arba bet kuriuo atveju 48 mėnesius nuo variklio pateikimo rinkai. |
| --- | --- |

2)

5 punkto nuostatos taikomos iki pratęsimo laikotarpio pabaigos arba bet kuriuo atveju 48 mėnesius nuo variklio pateikimo rinkai.

---

XII PRIEDAS

Specialios paskirties varikliams taikomos išsamios techninės specifikacijos ir sąlygos

Pateikiant rinkai Reglamento (ES) 2016/1628 VI priede nustatytas specialios paskirties variklių dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų ribines vertes atitinkančius variklius taikomos toliau nurodytos sąlygos.

1.   Prieš pateikdamas variklį rinkai gamintojas imasi pagrįstų priemonių siekdamas užtikrinti, kad variklis būtų montuojamas ne keliais judančiame mechanizme, išimtinai skirtame naudoti potencialiai sprogioje aplinkoje pagal to reglamento 34 straipsnio 5 dalį arba nacionalinės gelbėjimo tarnybos naudojamoms gelbėjimosi valtims nuleisti į vandenį ir joms ištraukti iš vandens pagal to reglamento 34 straipsnio 6 dalį.

2.   1 punkte nurodytais tikslais PĮG ar ekonominės veiklos vykdytojo, gaunančio variklį, raštiškas pareiškimas, kuriame patvirtinama, kad variklis bus montuojamas ne keliais judančiame mechanizme, išimtinai skirtame naudoti minėtais konkrečiais tikslais, laikomas pakankama priemone.

3.   Gamintojas:

| 1) | 2 punkte nustatytą raštišką pareiškimą laiko bent 10 metų ir |
| --- | --- |

1)

2 punkte nustatytą raštišką pareiškimą laiko bent 10 metų ir

| 2) | gavęs prašymą, jį pateikia patvirtinimo institucijai, Europos Komisijai arba rinkos priežiūros institucijoms. |
| --- | --- |

2)

gavęs prašymą, jį pateikia patvirtinimo institucijai, Europos Komisijai arba rinkos priežiūros institucijoms.

4.   Su varikliu pateikiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 II priede išdėstytas nuostatas atitinkantis gamintojo parengtas atitikties pareiškimas. Atitikties pareiškime visų pirma nurodoma, kad tai yra specialios paskirties variklis, pateiktas rinkai pagal Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 5 dalyje arba 34 straipsnio 6 dalyje nustatytas sąlygas.

5.   Variklis turi būti pažymėtas įstatymų nustatytais ženklais, nurodytais Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 III priede.

---

XIII PRIEDAS

Lygiaverčių variklių tipo patvirtinimų pripažinimas

1.   NRE kategorijos variklių šeimų ar variklių tipų toliau nurodyti tipo patvirtinimai ir, jei taikoma, atitinkami įstatymų nustatyti ženklai pripažįstami lygiaverčiais pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 suteiktiems ES tipo patvirtinimams ir reikalaujamiems įstatymų nustatytiems ženklams:

| 1) | pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 suteikti ES tipo patvirtinimai ir jų įgyvendinimo priemonės, jeigu techninė tarnyba patvirtina, kad variklių tipas atitinka:






  a) | IV priedo 2 priedėlyje nustatytus reikalavimus, jeigu variklis išimtinai skirtas naudoti vietoj IWP ir IWA kategorijų V etapo variklių pagal Reglamento (ES) 2016/1628 4 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktį, arba |
| --- | --- | --- |

1)

pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 suteikti ES tipo patvirtinimai ir jų įgyvendinimo priemonės, jeigu techninė tarnyba patvirtina, kad variklių tipas atitinka:

a)

IV priedo 2 priedėlyje nustatytus reikalavimus, jeigu variklis išimtinai skirtas naudoti vietoj IWP ir IWA kategorijų V etapo variklių pagal Reglamento (ES) 2016/1628 4 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktį, arba

| b) | IV priedo 1 priedėlyje nustatytus reikalavimus varikliams, kuriems netaikomos a punkto nuostatos; |
| --- | --- |

b)

IV priedo 1 priedėlyje nustatytus reikalavimus varikliams, kuriems netaikomos a punkto nuostatos;

| 2) | tipo patvirtinimus, atitinkančius JT EEK taisyklės Nr. 49 06 serijos pakeitimus, jeigu techninė tarnyba patvirtina, kad variklių tipas atitinka:






  a) | IV priedo 2 priedėlyje nustatytus reikalavimus, jeigu variklis išimtinai skirtas naudoti vietoj IWP ir IWA kategorijų V etapo variklių pagal Reglamento (ES) 2016/1628 4 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktį, arba |
| --- | --- | --- |

2)

tipo patvirtinimus, atitinkančius JT EEK taisyklės Nr. 49 06 serijos pakeitimus, jeigu techninė tarnyba patvirtina, kad variklių tipas atitinka:

a)

IV priedo 2 priedėlyje nustatytus reikalavimus, jeigu variklis išimtinai skirtas naudoti vietoj IWP ir IWA kategorijų V etapo variklių pagal Reglamento (ES) 2016/1628 4 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktį, arba

| b) | IV priedo 1 priedėlyje nustatytus reikalavimus varikliams, kuriems netaikomos a punkto nuostatos. |
| --- | --- |

b)

IV priedo 1 priedėlyje nustatytus reikalavimus varikliams, kuriems netaikomos a punkto nuostatos.

---

XIV PRIEDAS

Išsamios nuostatos dėl PĮG skirtos svarbios informacijos ir instrukcijų

1.   Kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2016/1628 43 straipsnio 2 dalį, gamintojas PĮG pateikia visą svarbią informaciją ir instrukcijas, būtinas užtikrinti, kad ne keliais judančiuose mechanizmuose sumontuotas variklis atitiktų patvirtintą variklių tipą. Šiam tikslui skirtos instrukcijos aiškiai pažymimos, kad jos skiriamos PĮG.

2.   Instrukcijas galima pateikti popieriuje arba visuotinai naudojamu elektroniniu formatu.

3.   Jeigu tam tikras variklių, kuriems reikalingos tos pačios instrukcijos, skaičius tiekiamas tam pačiam PĮG, reikia pateikti tik vieną instrukcijų rinkinį.

4.   Į PĮG pateikiamą informaciją ir instrukcijas įtraukiama bent:

| 1) | montavimo instrukcijos siekiant užtikrinti variklių tipui, įskaitant išmetamųjų teršalų kontrolės sistemą, nustatytą išmetamųjų teršalų kiekį, į kurį būtina atsižvelgti, kad išmetamųjų teršalų kiekio kontrolės sistema veiktų tinkamai; |
| --- | --- |

1)

montavimo instrukcijos siekiant užtikrinti variklių tipui, įskaitant išmetamųjų teršalų kontrolės sistemą, nustatytą išmetamųjų teršalų kiekį, į kurį būtina atsižvelgti, kad išmetamųjų teršalų kiekio kontrolės sistema veiktų tinkamai;

| 2) | su variklio montavimu ar jo naudojimu susijusių visų specialių sąlygų ar apribojimų aprašymas, kaip nurodyta ES patvirtinimo sertifikate, nustatytame Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IV priede; |
| --- | --- |

2)

su variklio montavimu ar jo naudojimu susijusių visų specialių sąlygų ar apribojimų aprašymas, kaip nurodyta ES patvirtinimo sertifikate, nustatytame Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IV priede;

| 3) | pareiškimas, kad sumontavus variklį jo veikimas neturi būti visam laikui apribotas taip, kad jis veiktų tik galios diapazonu, atitinkančiu kategoriją ar pakategorę, kuriai nustatytos dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų ribinės vertės yra griežtesnės už taikomas tai kategorijai ar pakategorei, prie kurios priskiriamas variklis; |
| --- | --- |

3)

pareiškimas, kad sumontavus variklį jo veikimas neturi būti visam laikui apribotas taip, kad jis veiktų tik galios diapazonu, atitinkančiu kategoriją ar pakategorę, kuriai nustatytos dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų ribinės vertės yra griežtesnės už taikomas tai kategorijai ar pakategorei, prie kurios priskiriamas variklis;

| 4) | jei tai variklių šeimos, kurioms taikomos V priedo nuostatos, viršutinės ir apatinės taikomos kontrolės srities ribos ir pareiškimas, kad sumontavus variklį jo veikimas neturi būti apribotas taip, kad variklio sūkių dažnio ir apkrovos taškai būtų tik už variklio sukimo momento kreivės kontrolės srities ribų; |
| --- | --- |

4)

jei tai variklių šeimos, kurioms taikomos V priedo nuostatos, viršutinės ir apatinės taikomos kontrolės srities ribos ir pareiškimas, kad sumontavus variklį jo veikimas neturi būti apribotas taip, kad variklio sūkių dažnio ir apkrovos taškai būtų tik už variklio sukimo momento kreivės kontrolės srities ribų;

| 5) | jeigu taikoma, PĮG tiekiamų sudedamųjų dalių, kurios nėra variklio dalys ir yra būtinos siekiant užtikrinti, kad, jas įmontavus, variklis atitiktų patvirtintą variklių tipą, projektavimo reikalavimai; |
| --- | --- |

5)

jeigu taikoma, PĮG tiekiamų sudedamųjų dalių, kurios nėra variklio dalys ir yra būtinos siekiant užtikrinti, kad, jas įmontavus, variklis atitiktų patvirtintą variklių tipą, projektavimo reikalavimai;

| 6) | jeigu taikoma, reagento talpyklos projektavimo reikalavimai, įskaitant apsaugos nuo užšalimo, reagento lygio stebėsenos ir reagento ėminių ėmimo priemones; |
| --- | --- |

6)

jeigu taikoma, reagento talpyklos projektavimo reikalavimai, įskaitant apsaugos nuo užšalimo, reagento lygio stebėsenos ir reagento ėminių ėmimo priemones;

| 7) | jeigu taikoma, informacija apie galimą nešildomos reagento sistemos įrengimą; |
| --- | --- |

7)

jeigu taikoma, informacija apie galimą nešildomos reagento sistemos įrengimą;

| 8) | jeigu taikoma, pareiškimas, kad variklis skirtas naudoti išimtinai sniegvaliams; |
| --- | --- |

8)

jeigu taikoma, pareiškimas, kad variklis skirtas naudoti išimtinai sniegvaliams;

| 9) | jeigu taikoma, pareiškimas, kad PĮG turi pateikti IV priedo 1–4 priedėliuose nustatytą įspėjimo sistemą; |
| --- | --- |

9)

jeigu taikoma, pareiškimas, kad PĮG turi pateikti IV priedo 1–4 priedėliuose nustatytą įspėjimo sistemą;

| 10) | jeigu taikoma, informacija apie 9 punkte nurodytai operatoriaus įspėjimo sistemai skirtą variklio ir ne keliais judančio mechanizmo sąsają; |
| --- | --- |

10)

jeigu taikoma, informacija apie 9 punkte nurodytai operatoriaus įspėjimo sistemai skirtą variklio ir ne keliais judančio mechanizmo sąsają;

| 11) | jeigu taikoma, informacija apie IV priedo 1 priedėlio 5 skirsnyje nurodytai operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemai skirtą variklio ir ne keliais judančio mechanizmo sąsają; |
| --- | --- |

11)

jeigu taikoma, informacija apie IV priedo 1 priedėlio 5 skirsnyje nurodytai operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemai skirtą variklio ir ne keliais judančio mechanizmo sąsają;

| 12) | jeigu taikoma, informacija apie operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos laikino išjungimo priemones, kaip nurodyta IV priedo 1 priedėlio 5.2.1 punkte; |
| --- | --- |

12)

jeigu taikoma, informacija apie operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos laikino išjungimo priemones, kaip nurodyta IV priedo 1 priedėlio 5.2.1 punkte;

| 13) | jeigu taikoma, informacija apie raginimo imtis priemonių sistemos išjungimo funkciją, kaip nurodyta IV priedo 1 priedėlio 5.5 punkte; |
| --- | --- |

13)

jeigu taikoma, informacija apie raginimo imtis priemonių sistemos išjungimo funkciją, kaip nurodyta IV priedo 1 priedėlio 5.5 punkte;

| 14) | jei tai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai:






  a) | pareiškimas, kad PĮG turi pateikti VIII priedo 4.3.1 punkte aprašytą dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksenos rodytuvą; |
| --- | --- | --- |

14)

jei tai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai:

a)

pareiškimas, kad PĮG turi pateikti VIII priedo 4.3.1 punkte aprašytą dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksenos rodytuvą;

| b) | pareiškimas, kad PĮG turi pateikti VIII priedo 4.3.2 punkte aprašytą įspėjimo apie dvejopų degalų naudojimą sistemą; |
| --- | --- |

b)

pareiškimas, kad PĮG turi pateikti VIII priedo 4.3.2 punkte aprašytą įspėjimo apie dvejopų degalų naudojimą sistemą;

| c) | informacija apie 14 punkto a ir b papunkčiuose nurodytai rodmenų pateikimo operatoriui ir jo įspėjimo sistemai skirtą variklio ir ne keliais judančio mechanizmo sąsają; |
| --- | --- |

c)

informacija apie 14 punkto a ir b papunkčiuose nurodytai rodmenų pateikimo operatoriui ir jo įspėjimo sistemai skirtą variklio ir ne keliais judančio mechanizmo sąsają;

| 15) | jei tai IWP kategorijos kintamo greičio variklis, kurio tipas patvirtintas atsižvelgiant į jo vieną ar kelias naudojimo paskirtis vidaus vandens kelių sektoriuje, kaip nustatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IX priedo 1.1.1.2 punkte, išsami informacija apie kiekvieną kategoriją ar pakategorę ir veikimo režimą (greičio režimą), kuriam patvirtintas variklio tipas ir kurį galima nustatyti sumontavus variklį; |
| --- | --- |

15)

jei tai IWP kategorijos kintamo greičio variklis, kurio tipas patvirtintas atsižvelgiant į jo vieną ar kelias naudojimo paskirtis vidaus vandens kelių sektoriuje, kaip nustatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IX priedo 1.1.1.2 punkte, išsami informacija apie kiekvieną kategoriją ar pakategorę ir veikimo režimą (greičio režimą), kuriam patvirtintas variklio tipas ir kurį galima nustatyti sumontavus variklį;

| 16) | jei tai pastovaus greičio variklis, kuriame įdiegta alternatyvaus greičio nustatymo funkcija, kaip nustatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IX priedo 1.1.2.3 punkte:






  a) | pareiškimas, kad įmontavus variklį turi būti užtikrinama, kad:






  i) | prieš pastovaus greičio reguliatoriumi nustatant alternatyvų greitį variklis būtų sustabdomas ir |
| --- | --- | --- | --- |

16)

jei tai pastovaus greičio variklis, kuriame įdiegta alternatyvaus greičio nustatymo funkcija, kaip nustatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IX priedo 1.1.2.3 punkte:

a)

pareiškimas, kad įmontavus variklį turi būti užtikrinama, kad:

i)

prieš pastovaus greičio reguliatoriumi nustatant alternatyvų greitį variklis būtų sustabdomas ir

| ii) | pastovaus greičio reguliatoriumi nustatomos tik tokios alternatyvaus greičio vertės, kokias yra leidęs gamintojas; |
| --- | --- |

ii)

pastovaus greičio reguliatoriumi nustatomos tik tokios alternatyvaus greičio vertės, kokias yra leidęs gamintojas;

| b) | išsami informacija apie kiekvieną kategoriją ar pakategorę ir veikimo režimą (greičio režimą), į kuriam patvirtintas variklio tipas ir kurį galima nustatyti sumontavus variklį; |
| --- | --- |

b)

išsami informacija apie kiekvieną kategoriją ar pakategorę ir veikimo režimą (greičio režimą), į kuriam patvirtintas variklio tipas ir kurį galima nustatyti sumontavus variklį;

| 17) | jeigu variklyje įdiegta greičio tuščiąja eiga funkcija, kuri gali būti naudojama paleidžiant arba išjungiant variklį, kaip numatyta Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 18 punkte, pareiškimas, kad sumontavus variklį turi būti užtikrinama, kad pastovaus greičio reguliatoriaus funkcija būtų įjungiama pirmiau negu variklio apkrova pradedama didinti nuo nulinės apkrovos nuostačio. |
| --- | --- |

17)

jeigu variklyje įdiegta greičio tuščiąja eiga funkcija, kuri gali būti naudojama paleidžiant arba išjungiant variklį, kaip numatyta Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 18 punkte, pareiškimas, kad sumontavus variklį turi būti užtikrinama, kad pastovaus greičio reguliatoriaus funkcija būtų įjungiama pirmiau negu variklio apkrova pradedama didinti nuo nulinės apkrovos nuostačio.

5.   Kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2016/1628 43 straipsnio 3 dalį, gamintojas pateikia PĮG visą informaciją ir reikiamas instrukcijas, kuriuos PĮG perduoda galutiniams naudotojams pagal XV priedą.

6.   Kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2016/1628 43 straipsnio 4 dalį, gamintojas pateikia PĮG išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekio vertę [g/kWh], nustatytą ES tipo patvirtinimo procedūros metu ir įrašytą į ES tipo patvirtinimo sertifikatą. Šią vertę PĮG perduoda galutiniams naudotojams su šiuo pareiškimu:
  „Šie CO2 matavimo rezultatai gauti atliekant nustatytą bandymų ciklą laboratorinėmis sąlygomis su (pirminiu) varikliu, atitinkančiu variklių tipą (variklių šeimą), ir jie neužtikrina ir negarantuoja konkretaus variklio eksploatacinių charakteristikų.“

---

XV PRIEDAS

Išsamios nuostatos dėl galutiniams naudotojams skirtos svarbios informacijos ir instrukcijų

1.   PĮG pateikia galutiniams naudotojams visą informaciją ir reikiamas instrukcijas, būtinas tinkamai eksploatuoti varikliui, kad variklio dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų kiekis atitiktų patvirtinam variklių tipui ar variklių šeimai nustatytas ribines vertes. Šiam tikslui skirtos instrukcijos turi būti aiškiai pažymimos, kad yra skiriamos galutiniams naudotojams.

2.   Galutiniams naudotojams skirtos instrukcijos:

2.1.   turi būti surašytos aiškiai ir be techninės terminijos, tokia pačia kalba, kokia parengtos ne keliais judančių mechanizmų galutiniams naudotojams skirtos instrukcijos;

2.2.   pateikiamos popieriuje arba visuotinai naudojamu elektroniniu formatu;

2.3.   turi būti ne keliais judančių mechanizmų galutiniams naudotojams skirtų instrukcijų dalis arba atskiras dokumentas;

2.3.1.   jeigu yra pateikiamos atskirai nuo ne keliais judančių mechanizmų galutiniams naudotojams skirtų instrukcijų, turi būti pateikiamos ta pačia forma.

3.   Į galutiniams naudotojams pateikiamą informaciją ir instrukcijas įtraukiama bent:

| 1) | su variklio naudojimu susijusių visų specialių sąlygų ar apribojimų aprašymas, kaip nurodyta ES tipo patvirtinimo sertifikate, nustatytame Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IV priede; |
| --- | --- |

1)

su variklio naudojimu susijusių visų specialių sąlygų ar apribojimų aprašymas, kaip nurodyta ES tipo patvirtinimo sertifikate, nustatytame Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 IV priede;

| 2) | pareiškimas, kad variklis, įskaitant išmetamųjų teršalų kontrolės sistemą, turi būti eksploatuojamas, naudojamas ir jo techninė priežiūra atliekama laikantis galutiniams naudotojams pateiktų instrukcijų, kad variklio išmetamų teršalų kiekis atitiktų tam tikros kategorijos varikliams taikomus reikalavimus; |
| --- | --- |

2)

pareiškimas, kad variklis, įskaitant išmetamųjų teršalų kontrolės sistemą, turi būti eksploatuojamas, naudojamas ir jo techninė priežiūra atliekama laikantis galutiniams naudotojams pateiktų instrukcijų, kad variklio išmetamų teršalų kiekis atitiktų tam tikros kategorijos varikliams taikomus reikalavimus;

| 3) | pareiškimas, kad tyčia neteisėtai keisti variklio išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos ar ją naudoti netinkamai neleidžiama; visų pirma tai taikoma išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) arba reagento dozavimo sistemos išjungimui ar veikimo neužtikrinimui; |
| --- | --- |

3)

pareiškimas, kad tyčia neteisėtai keisti variklio išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos ar ją naudoti netinkamai neleidžiama; visų pirma tai taikoma išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) arba reagento dozavimo sistemos išjungimui ar veikimo neužtikrinimui;

| 4) | pareiškimas, kad privaloma nedelsiant imtis veiksmų siekiant ištaisyti netinkamą išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos eksploatavimą, naudojimą ar techninę priežiūrą, šiuo tikslu taikant 5 ir 6 punktuose nurodytuose įspėjimuose nurodomas trūkumų šalinimo priemones; |
| --- | --- |

4)

pareiškimas, kad privaloma nedelsiant imtis veiksmų siekiant ištaisyti netinkamą išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos eksploatavimą, naudojimą ar techninę priežiūrą, šiuo tikslu taikant 5 ir 6 punktuose nurodytuose įspėjimuose nurodomas trūkumų šalinimo priemones;

| 5) | išsamūs paaiškinimai, apibūdinantys galimas išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos triktis, kurias sukelia netinkamas sumontuoto variklio eksploatavimas, naudojimas ar techninė priežiūra, ir kartu nurodomi susiję įspėjamieji signalai ir atitinkamos trūkumų šalinimo priemonės; |
| --- | --- |

5)

išsamūs paaiškinimai, apibūdinantys galimas išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos triktis, kurias sukelia netinkamas sumontuoto variklio eksploatavimas, naudojimas ar techninė priežiūra, ir kartu nurodomi susiję įspėjamieji signalai ir atitinkamos trūkumų šalinimo priemonės;

| 6) | išsamūs paaiškinimai apie galimą ne keliais judančių mechanizmų netinkamą naudojimą, dėl kurio sutrinka variklio išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos veikimas, ir kartu nurodomi susiję įspėjamieji signalai ir atitinkamos trūkumų šalinimo priemonės; |
| --- | --- |

6)

išsamūs paaiškinimai apie galimą ne keliais judančių mechanizmų netinkamą naudojimą, dėl kurio sutrinka variklio išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos veikimas, ir kartu nurodomi susiję įspėjamieji signalai ir atitinkamos trūkumų šalinimo priemonės;

| 7) | jeigu taikoma, informacija apie galimą nešildomos reagento talpyklos ir dozavimo sistemos naudojimą; |
| --- | --- |

7)

jeigu taikoma, informacija apie galimą nešildomos reagento talpyklos ir dozavimo sistemos naudojimą;

| 8) | jeigu taikoma, pareiškimas, kad variklis skirtas naudoti išimtinai sniegvaliams; |
| --- | --- |

8)

jeigu taikoma, pareiškimas, kad variklis skirtas naudoti išimtinai sniegvaliams;

| 9) | jei tai ne keliais judantys mechanizmai su IV priedo 1 priedėlio 4 skirsnyje (NRE, NRG, IWP, IWA arba RLR kategorijos) ir (arba) IV priedo 4 priedėlio 4 skirsnyje (NRE, NRG, IWP, IWA arba RLR kategorijos) arba IV priedo 3 priedėlio 3 skirsnyje (RLL kategorija) apibrėžta operatoriaus įspėjimo sistema, pareiškimas, kad operatoriui įspėjimo sistema pateiks signalą, jeigu išmetamųjų teršalų kontrolės sistema imtų veikti netinkamai; |
| --- | --- |

9)

jei tai ne keliais judantys mechanizmai su IV priedo 1 priedėlio 4 skirsnyje (NRE, NRG, IWP, IWA arba RLR kategorijos) ir (arba) IV priedo 4 priedėlio 4 skirsnyje (NRE, NRG, IWP, IWA arba RLR kategorijos) arba IV priedo 3 priedėlio 3 skirsnyje (RLL kategorija) apibrėžta operatoriaus įspėjimo sistema, pareiškimas, kad operatoriui įspėjimo sistema pateiks signalą, jeigu išmetamųjų teršalų kontrolės sistema imtų veikti netinkamai;

| 10) | jei tai ne keliais judantys mechanizmai su IV priedo 1 priedėlio 5 skirsnyje (NRE, NRG kategorijos) apibrėžta operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema, pareiškimas, kad neatsižvelgus į operatoriaus įspėjimo signalus įjungiama operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema, kuri faktiškai nutraukia ne keliais judančio mechanizmo eksploatavimą; |
| --- | --- |

10)

jei tai ne keliais judantys mechanizmai su IV priedo 1 priedėlio 5 skirsnyje (NRE, NRG kategorijos) apibrėžta operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema, pareiškimas, kad neatsižvelgus į operatoriaus įspėjimo signalus įjungiama operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema, kuri faktiškai nutraukia ne keliais judančio mechanizmo eksploatavimą;

| 11) | jei tai ne keliais judantys mechanizmai su IV priedo 1 priedėlio 5.5 punkte apibrėžta raginimo imtis priemonių sistemos išjungimo, kad būtų panaudojama visa variklio galia, funkcija, informacija apie šios funkcijos veikimą; |
| --- | --- |

11)

jei tai ne keliais judantys mechanizmai su IV priedo 1 priedėlio 5.5 punkte apibrėžta raginimo imtis priemonių sistemos išjungimo, kad būtų panaudojama visa variklio galia, funkcija, informacija apie šios funkcijos veikimą;

| 12) | jeigu taikoma, paaiškinimai, kaip veikia 9, 10 ir 11 punktuose nurodytos operatoriaus įspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistemos, įskaitant su eksploatacinėmis charakteristikomis ir trikčių registravimu susijusias įspėjimo sistemos signalų nepaisymo, reagento, jei jis naudojimas, nepapildymo arba nustatytų trikčių nešalinimo pasekmes; |
| --- | --- |

12)

jeigu taikoma, paaiškinimai, kaip veikia 9, 10 ir 11 punktuose nurodytos operatoriaus įspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistemos, įskaitant su eksploatacinėmis charakteristikomis ir trikčių registravimu susijusias įspėjimo sistemos signalų nepaisymo, reagento, jei jis naudojimas, nepapildymo arba nustatytų trikčių nešalinimo pasekmes;

| 13) | jeigu įrašai apie nepakankamą reagento tiekimą ar jo kokybę mechanizmo kompiuteryje registruojami pagal IV priedo 2 priedėlio 4.1 punktą (IWP, IWA, RLR kategorijos), pareiškimas, kad nacionalinės tikrinimo institucijos turi turėti galimybę šiuos įrašus nuskaityti skaitytuvu; |
| --- | --- |

13)

jeigu įrašai apie nepakankamą reagento tiekimą ar jo kokybę mechanizmo kompiuteryje registruojami pagal IV priedo 2 priedėlio 4.1 punktą (IWP, IWA, RLR kategorijos), pareiškimas, kad nacionalinės tikrinimo institucijos turi turėti galimybę šiuos įrašus nuskaityti skaitytuvu;

| 14) | jei tai ne keliais judantys mechanizmai, kuriuose įdiegta IV priedo 1 priedėlio 5.2.1 punkte apibrėžta vairuotojo raginimo imtis priemonių sistemos išjungimo priemonė, informacija apie šios funkcijos veikimą ir pareiškimas, kad ši funkcija įjungiama tik susiklosčius ekstremaliosioms padėtims, kad kiekvienas jos įjungimas registruojamas mechanizmo kompiuteryje ir kad nacionalinės tikrinimo institucijos turi turėti galimybę šiuos įrašus nuskaityti skaitytuvu; |
| --- | --- |

14)

jei tai ne keliais judantys mechanizmai, kuriuose įdiegta IV priedo 1 priedėlio 5.2.1 punkte apibrėžta vairuotojo raginimo imtis priemonių sistemos išjungimo priemonė, informacija apie šios funkcijos veikimą ir pareiškimas, kad ši funkcija įjungiama tik susiklosčius ekstremaliosioms padėtims, kad kiekvienas jos įjungimas registruojamas mechanizmo kompiuteryje ir kad nacionalinės tikrinimo institucijos turi turėti galimybę šiuos įrašus nuskaityti skaitytuvu;

| 15) | informacija apie degalų specifikaciją (-as), būtiną (-as) siekiant užtikrinti, kad išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos eksploatacinės charakteristikos atitiktų I priedo reikalavimus ir būtų suderinamos su variklio ES tipo patvirtinime nustatytomis specifikacijomis, įskaitant, jeigu yra, nuorodą į atitinkamą ES ar tarptautinį standartą, visų pirma:






  a) | jeigu variklį Sąjungoje ketinama eksploatuoti naudojant dyzeliną ar ne keliais judantiems mechanizmams skirtą gazolį, pareiškimas, kad privaloma naudoti degalus, kuriuose sieros kiekis ne didesnis kaip 10 mg/kg (20 mg/kg galutinio paskirstymo vietoje), cetaninis skaičius ne mažesnis kaip 45 ir riebalų rūgščių metilesterio kiekis ne didesnis kaip 7 proc. tūrio; |
| --- | --- | --- |

15)

informacija apie degalų specifikaciją (-as), būtiną (-as) siekiant užtikrinti, kad išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos eksploatacinės charakteristikos atitiktų I priedo reikalavimus ir būtų suderinamos su variklio ES tipo patvirtinime nustatytomis specifikacijomis, įskaitant, jeigu yra, nuorodą į atitinkamą ES ar tarptautinį standartą, visų pirma:

a)

jeigu variklį Sąjungoje ketinama eksploatuoti naudojant dyzeliną ar ne keliais judantiems mechanizmams skirtą gazolį, pareiškimas, kad privaloma naudoti degalus, kuriuose sieros kiekis ne didesnis kaip 10 mg/kg (20 mg/kg galutinio paskirstymo vietoje), cetaninis skaičius ne mažesnis kaip 45 ir riebalų rūgščių metilesterio kiekis ne didesnis kaip 7 proc. tūrio;

| b) | jeigu varikliui galima naudoti papildomus degalus, degalų mišinius ar degalų emulsijas, kaip yra deklaravęs gamintojas ir kaip nurodyta ES tipo patvirtinimo sertifikate, šie papildomi degalai, degalų mišiniai ar degalų emulsijos turi būti nurodomi; |
| --- | --- |

b)

jeigu varikliui galima naudoti papildomus degalus, degalų mišinius ar degalų emulsijas, kaip yra deklaravęs gamintojas ir kaip nurodyta ES tipo patvirtinimo sertifikate, šie papildomi degalai, degalų mišiniai ar degalų emulsijos turi būti nurodomi;

| 16) | tepimo alyvos specifikacijų informacija, būtina siekiant išlaikyti išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos eksploatacines charakteristikas; |
| --- | --- |

16)

tepimo alyvos specifikacijų informacija, būtina siekiant išlaikyti išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos eksploatacines charakteristikas;

| 17) | jeigu išmetamųjų teršalų kontrolės sistemai būtinas reagentas, to reagento charakteristikos, įskaitant reagento tipą, informaciją apie koncentraciją, jeigu naudojamas reagento tirpalas, veikimo temperatūros sąlygas ir nuorodą į tarptautinius sudėties ir kokybės standartus, suderinamus su variklio ES tipo patvirtinimo sertifikate nustatyta specifikacija; |
| --- | --- |

17)

jeigu išmetamųjų teršalų kontrolės sistemai būtinas reagentas, to reagento charakteristikos, įskaitant reagento tipą, informaciją apie koncentraciją, jeigu naudojamas reagento tirpalas, veikimo temperatūros sąlygas ir nuorodą į tarptautinius sudėties ir kokybės standartus, suderinamus su variklio ES tipo patvirtinimo sertifikate nustatyta specifikacija;

| 18) | jeigu taikoma, instrukcijos, kaip tarp įprastos techninės priežiūros intervalų operatorius turi papildyti suvartojamųjų reagentų kiekį. Instrukcijose paaiškinama, kaip operatorius turėtų pripildyti reagento talpyklą, ir nustatomas numatomas jo papildymo dažnumas, atsižvelgiant į ne keliais judančių mechanizmų naudojimą; |
| --- | --- |

18)

jeigu taikoma, instrukcijos, kaip tarp įprastos techninės priežiūros intervalų operatorius turi papildyti suvartojamųjų reagentų kiekį. Instrukcijose paaiškinama, kaip operatorius turėtų pripildyti reagento talpyklą, ir nustatomas numatomas jo papildymo dažnumas, atsižvelgiant į ne keliais judančių mechanizmų naudojimą;

| 19) | pareiškimas, kad, siekiant išlaikyti atitinkamą variklio išmetamų teršalų kiekį, privaloma naudoti reagentą ir jį papildyti pagal 17 ir 18 punkte nustatytas specifikacijas; |
| --- | --- |

19)

pareiškimas, kad, siekiant išlaikyti atitinkamą variklio išmetamų teršalų kiekį, privaloma naudoti reagentą ir jį papildyti pagal 17 ir 18 punkte nustatytas specifikacijas;

| 20) | su teršalų išmetimu susijusių planinės techninės priežiūros darbų reikalavimai, įskaitant visus svarbiausių su teršalų išmetimu susijusių sudedamųjų dalių planinio keitimo darbus; |
| --- | --- |

20)

su teršalų išmetimu susijusių planinės techninės priežiūros darbų reikalavimai, įskaitant visus svarbiausių su teršalų išmetimu susijusių sudedamųjų dalių planinio keitimo darbus;

| 21) | jei tai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai:






  a) | jeigu taikoma, informacija apie dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksenos rodytuvus, nurodytus VIII priedo 4.3 punkte; |
| --- | --- | --- |

21)

jei tai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai:

a)

jeigu taikoma, informacija apie dvejopų degalų vienalaikio naudojimo veiksenos rodytuvus, nurodytus VIII priedo 4.3 punkte;

| b) | jeigu dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliui įjungus techninės priežiūros veikseną taikomi VIII priedo 4.2.2.1 punkte nustatyti veikimo ribojimai (išskyrus IWP, IWA, RLL ir RLR kategorijas), pareiškimas, kad įjungus techninės priežiūros veikseną ne keliais judančio mechanizmo eksploatavimas yra faktiškai nutraukiamas, |
| --- | --- |

b)

jeigu dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliui įjungus techninės priežiūros veikseną taikomi VIII priedo 4.2.2.1 punkte nustatyti veikimo ribojimai (išskyrus IWP, IWA, RLL ir RLR kategorijas), pareiškimas, kad įjungus techninės priežiūros veikseną ne keliais judančio mechanizmo eksploatavimas yra faktiškai nutraukiamas,

| c) | jeigu numatyta raginimo imtis priemonių sistemos išjungimo, kad būtų galima panaudoti visą variklio galią, funkcija, pateikiama informacijos apie šios funkcijos veikimą; |
| --- | --- |

c)

jeigu numatyta raginimo imtis priemonių sistemos išjungimo, kad būtų galima panaudoti visą variklio galią, funkcija, pateikiama informacijos apie šios funkcijos veikimą;

| d) | jeigu dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis veikia techninės priežiūros veiksena, apibrėžta VIII priedo 4.2.2.2 punkte (IWP, IWA, RLL ir RLR kategorijos), pareiškimas, kad techninės priežiūros veiksenos įjungimas registruojamas mechanizmo kompiuteryje ir kad nacionalinės tikrinimo institucijos turi turėti galimybę šiuos įrašus nuskaityti skaitytuvu. |
| --- | --- |

d)

jeigu dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis veikia techninės priežiūros veiksena, apibrėžta VIII priedo 4.2.2.2 punkte (IWP, IWA, RLL ir RLR kategorijos), pareiškimas, kad techninės priežiūros veiksenos įjungimas registruojamas mechanizmo kompiuteryje ir kad nacionalinės tikrinimo institucijos turi turėti galimybę šiuos įrašus nuskaityti skaitytuvu.

4.   Kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2016/1628 43 straipsnio 4 dalį, PĮG pateikia galutiniams naudotojams išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekio vertę [g/kWh], nustatytą ES tipo patvirtinimo procedūros metu ir įrašytą į ES tipo patvirtinimo sertifikatą, o prie jos pridedamas šis pareiškimas:
  „Šie CO2 matavimo rezultatai gauti atliekant nustatytą bandymų ciklą laboratorinėmis sąlygomis su (pirminiu) varikliu, atitinkančiu variklių tipą (variklių šeimą), ir jie neužtikrina ir negarantuoja konkretaus variklio eksploatacinių charakteristikų.“

---

XVI PRIEDAS

Techninių tarnybų veiklos standartai ir vertinimas

1.   Bendrieji reikalavimai

Techninės tarnybos turi įrodyti turinčios tinkamų įgūdžių, specialių technikos žinių ir įrodytos patirties konkrečiose kompetencijos srityse, kurioms taikomas Reglamentas (ES) 2016/1628 ir pagal tą reglamentą priimti deleguotieji ir įgyvendinimo aktai.

2.   Standartai, kuriuos techninės tarnybos turi atitikti

2.1.   Reglamento (ES) 2016/1628 45 straipsnyje nurodytų įvairių kategorijų techninės tarnybos turi atitikti su jų vykdoma veikla susijusius Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB (1) V priedo 1 priedėlyje išvardytus standartus.

2.2.   Tame priedėlyje pateikta nuoroda į Direktyvos 2007/46/EB 41 straipsnį laikoma nuoroda į Reglamento (ES) 2016/1628 45 straipsnį.

2.3.   Tame priedėlyje pateikta nuoroda į Direktyvos 2007/46/EB IV priedą laikoma nuoroda į Reglamentą (ES) 2016/1628 ir pagal tą reglamentą priimtus deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus.

3.   Techninių tarnybų vertinimo procedūra

3.1.   Kaip techninės tarnybos laikosi Reglamente (ES) 2016/1628 ir pagal tą reglamentą priimtuose deleguotuosiuose ir įgyvendinimo aktuose nustatytų reikalavimų, vertinama laikantis Direktyvos 2007/46/EB V priedo 2 priedėlyje nustatytos procedūros.

3.2.   Direktyvos 2007/46/EB V priedo 2 priedėlyje pateiktos nuorodos į tos direktyvos 42 straipsnį laikomos nuorodomis į Reglamento (ES) 2016/1628 48 straipsnį.

---

(1)  
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

---

XVII PRIEDAS

Pastovios būsenos ir pereinamųjų režimų bandymų ciklų charakteristikos

1.   Diskrečiojo režimo NRSC bandymo režimų ir svertinių koeficientų lentelės pateiktos 1 priedėlyje.

2.   RMC bandymo režimų ir svertinių koeficientų lentelės pateiktos 2 priedėlyje.

3.   Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklų variklio dinamometrinio grafiko lentelės pateiktos 3 priedėlyje.

1 priedėlis

Pastovios būsenos diskrečiojo režimo NRSC

C tipo bandymų ciklai

C1 tipo ciklo bandymo režimų ir svertinių koeficientų lentelė

| Režimo numeris | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sūkių dažnis (1) | 100 proc. | Tarpinis | Tuščioji eiga |
| Sukimo momentas (2) (proc.) | 100 | 75 | 50 | 10 | 100 | 75 | 50 | 0 |
| Svertinis koeficientas | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,15 |

Režimo numeris

1

2

3

4

5

6

7

8

Sūkių dažnis (1)

100 proc.

Tarpinis

Tuščioji eiga

Sukimo momentas (2) (proc.)

100

75

50

10

100

75

50

0

Svertinis koeficientas

0,15

0,15

0,15

0,1

0,1

0,1

0,1

0,15

C2 tipo ciklo bandymo režimų ir svertinių koeficientų lentelė

| Režimo numeris | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sūkių dažnis (3) | 100 proc. | Tarpinis | Tuščioji eiga |
| Sukimo momentas (4) (proc.) | 25 | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 | 0 |
| Svertinis koeficientas | 0,06 | 0,02 | 0,05 | 0,32 | 0,30 | 0,10 | 0,15 |

Režimo numeris

1

2

3

4

5

6

7

Sūkių dažnis (3)

100 proc.

Tarpinis

Tuščioji eiga

Sukimo momentas (4) (proc.)

25

100

75

50

25

10

0

Svertinis koeficientas

0,06

0,02

0,05

0,32

0,30

0,10

0,15

D tipo bandymų ciklai

D2 tipo ciklo bandymo režimų ir svertinių koeficientų lentelė

| Režimo numeris
  (D2 ciklas) | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sūkių dažnis (5) | 100 proc. |
| Sukimo momentas (6) (proc.) | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 |
| Svertinis koeficientas | 0,05 | 0,25 | 0,3 | 0,3 | 0,1 |

Režimo numeris

(D2 ciklas)

1

2

3

4

5

Sūkių dažnis (5)

100 proc.

Sukimo momentas (6) (proc.)

100

75

50

25

10

Svertinis koeficientas

0,05

0,25

0,3

0,3

0,1

E tipo bandymų ciklai

E tipo ciklų bandymo režimų ir svertinių koeficientų lentelė

| Režimo numeris
  (E2 ciklas) | 1 | 2 | 3 | 4 | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sūkių dažnis (7) | 100 proc. | Tarpinis |
| Sukimo momentas (8) (proc.) | 100 | 75 | 50 | 25 | | | | | | |
| Svertinis koeficientas | 0,2 | 0,5 | 0,15 | 0,15 | | | | | | |
| Režimo numeris
  (E3 ciklas) | 1 | 2 | 3 | 4 |
| Sūkių dažnis (7) (proc.) | 100 | 91 | 80 | 63 |
| Galia (9) (proc.) | 100 | 75 | 50 | 25 |
| Svertinis koeficientas | 0,2 | 0,5 | 0,15 | 0,15 |

Režimo numeris

(E2 ciklas)

1

2

3

4

Sūkių dažnis (7)

100 proc.

Tarpinis

Sukimo momentas (8) (proc.)

100

75

50

25

Svertinis koeficientas

0,2

0,5

0,15

0,15

Režimo numeris

(E3 ciklas)

1

2

3

4

Sūkių dažnis (7) (proc.)

100

91

80

63

Galia (9) (proc.)

100

75

50

25

Svertinis koeficientas

0,2

0,5

0,15

0,15

F tipo bandymų ciklas

F tipo ciklo bandymo režimų ir svertinių koeficientų lentelė

| Režimo numeris | 1 | 2 (13) | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sūkių dažnis (10) | 100 proc. | Tarpinis | Tuščioji eiga |
| Galia (proc.) | 100 (12) | 50 (12) | 5 (11) |
| Svertinis koeficientas | 0,15 | 0,25 | 0,6 |

Režimo numeris

1

2 (13)

3

Sūkių dažnis (10)

100 proc.

Tarpinis

Tuščioji eiga

Galia (proc.)

100 (12)

50 (12)

5 (11)

Svertinis koeficientas

0,15

0,25

0,6

G tipo bandymų ciklai

G tipo ciklų bandymo režimų ir svertinių koeficientų lentelė

| Režimo numeris (G1 ciklas) | | | | | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sūkių dažnis (14) | 100 proc. | Tarpinis | Tuščioji eiga |
| Sukimo momentas (15) proc. | | | | | | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 | 0 |
| Svertinis koeficientas | | | | | | 0,09 | 0,20 | 0,29 | 0,30 | 0,07 | 0,05 |
| Režimo numeris (G2 ciklas) | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | | | | | | 6 |
| Sūkių dažnis (14) | 100 proc. | Tarpinis | Tuščioji eiga |
| Sukimo momentas (15) proc. | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 | | | | | | 0 |
| Svertinis koeficientas | 0,09 | 0,20 | 0,29 | 0,30 | 0,07 | | | | | | 0,05 |
| Režimo numeris (G3 ciklas) | 1 | | | | | | | | | | 2 |
| Sūkių dažnis (14) | 100 proc. | Tarpinis | Tuščioji eiga |
| Sukimo momentas (15) proc. | 100 | | | | | | | | | | 0 |
| Svertinis koeficientas | 0,85 | | | | | | | | | | 0,15 |

Režimo numeris (G1 ciklas)

1

2

3

4

5

6

Sūkių dažnis (14)

100 proc.

Tarpinis

Tuščioji eiga

Sukimo momentas (15) proc.

100

75

50

25

10

0

Svertinis koeficientas

0,09

0,20

0,29

0,30

0,07

0,05

Režimo numeris (G2 ciklas)

1

2

3

4

5

6

Sūkių dažnis (14)

100 proc.

Tarpinis

Tuščioji eiga

Sukimo momentas (15) proc.

100

75

50

25

10

0

Svertinis koeficientas

0,09

0,20

0,29

0,30

0,07

0,05

Režimo numeris (G3 ciklas)

1

2

Sūkių dažnis (14)

100 proc.

Tarpinis

Tuščioji eiga

Sukimo momentas (15) proc.

100

0

Svertinis koeficientas

0,85

0,15

H tipo bandymų ciklai

H tipo ciklo bandymo režimų ir svertinių koeficientų lentelė

| Režimo numeris | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sūkių dažnis (16) (proc.) | 100 | 85 | 75 | 65 | Tuščioji eiga |
| Sukimo momentas (17) (proc.) | 100 | 51 | 33 | 19 | 0 |
| Svertinis koeficientas | 0,12 | 0,27 | 0,25 | 0,31 | 0,05 |

Režimo numeris

1

2

3

4

5

Sūkių dažnis (16) (proc.)

100

85

75

65

Tuščioji eiga

Sukimo momentas (17) (proc.)

100

51

33

19

0

Svertinis koeficientas

0,12

0,27

0,25

0,31

0,05

---

(1)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(2)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka didžiausiąjį sukimo momentą, taikant reikalaujamą variklio sūkių dažnį.

(3)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(4)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka didžiausiąjį sukimo momentą, taikant reikalaujamą variklio sūkių dažnį.

(5)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(6)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka sukimo momentą, taikant gamintojo deklaruotą vardinę naudingąją galią.

(7)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(8)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka sukimo momentą, taikant gamintojo deklaruotą vardinę naudingąją galią, esant reikalaujamam variklio sūkių dažniui.

(9)  Procentinė galios dalis santykinai atitinka didžiausiąją vardinę galią taikant 100 proc. variklio sūkių dažnį.

(10)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(11)  Procentinė galios dalis naudojant šį režimą santykinai atitinka galią taikant 1 režimą.

(12)  Procentinė galios dalis naudojant šį režimą santykinai atitinka didžiausią naudingąją galią taikant reikalaujamą variklio sūkių dažnį.

(13)  Diskrečiąją kontrolės sistemą (t. y. valdymo įtaisus su išdrožomis) naudojančių variklių 2 režimas apibrėžiamas kaip eksploatavimas pasirinkus išdrožą, esančią arčiausiai 2 režimo arba 35 proc. vardinės galios.

(14)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(15)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka didžiausiąjį sukimo momentą, taikant reikalaujamą variklio sūkių dažnį.

(16)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(17)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka didžiausiąjį sukimo momentą, taikant reikalaujamą variklio sūkių dažnį.

2 priedėlis

Pastovios būsenos nuolydinio režimo ciklai (RMC)

C tipo bandymų ciklai

RMC-C1 bandymo režimų lentelė

| RMC
  Režimo numeris | Režimo trukmė (sekundės) | Variklio sūkių dažnis (1)
   (3) | Sukimo momentas (proc.) (2)
   (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a pastovi būsena | 126 | Tuščioji eiga | 0 |
| 1b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 2a pastovi būsena | 159 | Tarpinis | 100 |
| 2b perėjimas | 20 | Tarpinis | Tiesinis perėjimas |
| 3a pastovi būsena | 160 | Tarpinis | 50 |
| 3b perėjimas | 20 | Tarpinis | Tiesinis perėjimas |
| 4a pastovi būsena | 162 | Tarpinis | 75 |
| 4b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 5a pastovi būsena | 246 | 100 proc. | 100 |
| 5b perėjimas | 20 | 100proc. | Tiesinis perėjimas |
| 6a pastovi būsena | 164 | 100 proc. | 10 |
| 6b perėjimas | 20 | 100 proc. | Tiesinis perėjimas |
| 7a pastovi būsena | 248 | 100 proc. | 75 |
| 7b perėjimas | 20 | 100 proc. | Tiesinis perėjimas |
| 8a pastovi būsena | 247 | 100 proc. | 50 |
| 8b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 9 pastovi būsena | 128 | Tuščioji eiga | 0 |

RMC

Režimo numeris

Režimo trukmė (sekundės)

Variklio sūkių dažnis (1)
   (3)

Sukimo momentas (proc.) (2)
   (3)

1a pastovi būsena

126

Tuščioji eiga

0

1b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

2a pastovi būsena

159

Tarpinis

100

2b perėjimas

20

Tarpinis

Tiesinis perėjimas

3a pastovi būsena

160

Tarpinis

50

3b perėjimas

20

Tarpinis

Tiesinis perėjimas

4a pastovi būsena

162

Tarpinis

75

4b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

5a pastovi būsena

246

100 proc.

100

5b perėjimas

20

100proc.

Tiesinis perėjimas

6a pastovi būsena

164

100 proc.

10

6b perėjimas

20

100 proc.

Tiesinis perėjimas

7a pastovi būsena

248

100 proc.

75

7b perėjimas

20

100 proc.

Tiesinis perėjimas

8a pastovi būsena

247

100 proc.

50

8b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

9 pastovi būsena

128

Tuščioji eiga

0

RMC-C2 bandymo režimų lentelė

| RMC
  Režimo numeris | Režimo trukmė (sekundės) | Variklio sūkių dažnis (4)
   (6) | Sukimo momentas (proc.) (5)
   (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a pastovi būsena | 119 | Tuščioji eiga | 0 |
| 1b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 2a pastovi būsena | 29 | Tarpinis | 100 |
| 2b perėjimas | 20 | Tarpinis | Tiesinis perėjimas |
| 3a pastovi būsena | 150 | Tarpinis | 10 |
| 3b perėjimas | 20 | Tarpinis | Tiesinis perėjimas |
| 4a pastovi būsena | 80 | Tarpinis | 75 |
| 4b perėjimas | 20 | Tarpinis | Tiesinis perėjimas |
| 5a pastovi būsena | 513 | Tarpinis | 25 |
| 5b perėjimas | 20 | Tarpinis | Tiesinis perėjimas |
| 6a pastovi būsena | 549 | Tarpinis | 50 |
| 6b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 7a pastovi būsena | 96 | 100 proc. | 25 |
| 7b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 8 pastovi būsena | 124 | Tuščioji eiga | 0 |

RMC

Režimo numeris

Režimo trukmė (sekundės)

Variklio sūkių dažnis (4)
   (6)

Sukimo momentas (proc.) (5)
   (6)

1a pastovi būsena

119

Tuščioji eiga

0

1b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

2a pastovi būsena

29

Tarpinis

100

2b perėjimas

20

Tarpinis

Tiesinis perėjimas

3a pastovi būsena

150

Tarpinis

10

3b perėjimas

20

Tarpinis

Tiesinis perėjimas

4a pastovi būsena

80

Tarpinis

75

4b perėjimas

20

Tarpinis

Tiesinis perėjimas

5a pastovi būsena

513

Tarpinis

25

5b perėjimas

20

Tarpinis

Tiesinis perėjimas

6a pastovi būsena

549

Tarpinis

50

6b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

7a pastovi būsena

96

100 proc.

25

7b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

8 pastovi būsena

124

Tuščioji eiga

0

D tipo bandymų ciklai

RMC-D2 bandymo režimų lentelė

| RMC
  Režimo numeris | Režimo trukmė (sekundės) | Variklio sūkių dažnis (proc.) (7) | Sukimo momentas (proc.) (8)
   (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a pastovi būsena | 53 | 100 | 100 |
| 1b perėjimas | 20 | 100 | Tiesinis perėjimas |
| 2a pastovi būsena | 101 | 100 | 10 |
| 2b perėjimas | 20 | 100 | Tiesinis perėjimas |
| 3a pastovi būsena | 277 | 100 | 75 |
| 3b perėjimas | 20 | 100 | Tiesinis perėjimas |
| 4a pastovi būsena | 339 | 100 | 25 |
| 4b perėjimas | 20 | 100 | Tiesinis perėjimas |
| 5 pastovi būsena | 350 | 100 | 50 |

RMC

Režimo numeris

Režimo trukmė (sekundės)

Variklio sūkių dažnis (proc.) (7)

Sukimo momentas (proc.) (8)
   (9)

1a pastovi būsena

53

100

100

1b perėjimas

20

100

Tiesinis perėjimas

2a pastovi būsena

101

100

10

2b perėjimas

20

100

Tiesinis perėjimas

3a pastovi būsena

277

100

75

3b perėjimas

20

100

Tiesinis perėjimas

4a pastovi būsena

339

100

25

4b perėjimas

20

100

Tiesinis perėjimas

5 pastovi būsena

350

100

50

E tipo bandymų ciklai

RMC-E2 bandymo režimų lentelė

| RMC
  Režimo numeris | Režimo trukmė (sekundės) | Variklio sūkių dažnis (proc.) (10) | Sukimo momentas (proc.) (11)
   (12) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a pastovi būsena | 229 | 100 | 100 |
| 1b perėjimas | 20 | 100 | Tiesinis perėjimas |
| 2a pastovi būsena | 166 | 100 | 25 |
| 2b perėjimas | 20 | 100 | Tiesinis perėjimas |
| 3a pastovi būsena | 570 | 100 | 75 |
| 3b perėjimas | 20 | 100 | Tiesinis perėjimas |
| 4 pastovi būsena | 175 | 100 | 50 |

RMC

Režimo numeris

Režimo trukmė (sekundės)

Variklio sūkių dažnis (proc.) (10)

Sukimo momentas (proc.) (11)
   (12)

1a pastovi būsena

229

100

100

1b perėjimas

20

100

Tiesinis perėjimas

2a pastovi būsena

166

100

25

2b perėjimas

20

100

Tiesinis perėjimas

3a pastovi būsena

570

100

75

3b perėjimas

20

100

Tiesinis perėjimas

4 pastovi būsena

175

100

50

RMC-E3 bandymo režimų lentelė

| RMC
  Režimo numeris | Režimo trukmė (sekundės) | Variklio sūkių dažnis (proc.) (13)
   (15) | Galia (proc.) (14)
   (15) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a pastovi būsena | 229 | 100 | 100 |
| 1b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 2a pastovi būsena | 166 | 63 | 25 |
| 2b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 3a pastovi būsena | 570 | 91 | 75 |
| 3b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 4 pastovi būsena | 175 | 80 | 50 |

RMC

Režimo numeris

Režimo trukmė (sekundės)

Variklio sūkių dažnis (proc.) (13)
   (15)

Galia (proc.) (14)
   (15)

1a pastovi būsena

229

100

100

1b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

2a pastovi būsena

166

63

25

2b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

3a pastovi būsena

570

91

75

3b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

4 pastovi būsena

175

80

50

F tipo bandymų ciklas

RMC-F bandymo režimų lentelė

| RMC
  Režimo numeris | Režimo trukmė (sekundės) | Variklio sūkių dažnis (16)
   (20) | Galia (proc.) (20) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a pastovi būsena | 350 | Tuščioji eiga | 5 (17) |
| 1b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 2a pastovi būsena (19) | 280 | Tarpinis | 50 (18) |
| 2b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 3a pastovi būsena | 160 | 100 proc. | 100 (18) |
| 3b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 4 pastovi būsena | 350 | Tuščioji eiga | 5 (18) |

RMC

Režimo numeris

Režimo trukmė (sekundės)

Variklio sūkių dažnis (16)
   (20)

Galia (proc.) (20)

1a pastovi būsena

350

Tuščioji eiga

5 (17)

1b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

2a pastovi būsena (19)

280

Tarpinis

50 (18)

2b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

3a pastovi būsena

160

100 proc.

100 (18)

3b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

4 pastovi būsena

350

Tuščioji eiga

5 (18)

G tipo bandymų ciklai

RMC-G1 bandymo režimų lentelė

| RMC
  Režimo numeris | Režimo trukmė (sekundės) | Variklio sūkių dažnis (21)
   (23) | Sukimo momentas (proc.) (22)
   (23) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a pastovi būsena | 41 | Tuščioji eiga | 0 |
| 1b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 2a pastovi būsena | 135 | Tarpinis | 100 |
| 2b perėjimas | 20 | Tarpinis | Tiesinis perėjimas |
| 3a pastovi būsena | 112 | Tarpinis | 10 |
| 3b perėjimas | 20 | Tarpinis | Tiesinis perėjimas |
| 4a pastovi būsena | 337 | Tarpinis | 75 |
| 4b perėjimas | 20 | Tarpinis | Tiesinis perėjimas |
| 5a pastovi būsena | 518 | Tarpinis | 25 |
| 5b perėjimas | 20 | Tarpinis | Tiesinis perėjimas |
| 6a pastovi būsena | 494 | Tarpinis | 50 |
| 6b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 7 pastovi būsena | 43 | Tuščioji eiga | 0 |

RMC

Režimo numeris

Režimo trukmė (sekundės)

Variklio sūkių dažnis (21)
   (23)

Sukimo momentas (proc.) (22)
   (23)

1a pastovi būsena

41

Tuščioji eiga

0

1b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

2a pastovi būsena

135

Tarpinis

100

2b perėjimas

20

Tarpinis

Tiesinis perėjimas

3a pastovi būsena

112

Tarpinis

10

3b perėjimas

20

Tarpinis

Tiesinis perėjimas

4a pastovi būsena

337

Tarpinis

75

4b perėjimas

20

Tarpinis

Tiesinis perėjimas

5a pastovi būsena

518

Tarpinis

25

5b perėjimas

20

Tarpinis

Tiesinis perėjimas

6a pastovi būsena

494

Tarpinis

50

6b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

7 pastovi būsena

43

Tuščioji eiga

0

RMC-G2 bandymų režimų lentelė

| RMC
  Režimo numeris | Režimo trukmė (sekundės) | Variklio sūkių dažnis (24)
   (26) | Sukimo momentas (proc.) (25)
   (26) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a pastovi būsena | 41 | Tuščioji eiga | 0 |
| 1b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 2a pastovi būsena | 135 | 100 proc. | 100 |
| 2b perėjimas | 20 | 100 proc. | Tiesinis perėjimas |
| 3a pastovi būsena | 112 | 100 proc. | 10 |
| 3b perėjimas | 20 | 100 proc. | Tiesinis perėjimas |
| 4a pastovi būsena | 337 | 100 proc. | 75 |
| 4b perėjimas | 20 | 100 proc. | Tiesinis perėjimas |
| 5a pastovi būsena | 518 | 100 proc. | 25 |
| 5b perėjimas | 20 | 100 proc. | Tiesinis perėjimas |
| 6a pastovi būsena | 494 | 100 proc. | 50 |
| 6b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 7 pastovi būsena | 43 | Tuščioji eiga | 0 |

RMC

Režimo numeris

Režimo trukmė (sekundės)

Variklio sūkių dažnis (24)
   (26)

Sukimo momentas (proc.) (25)
   (26)

1a pastovi būsena

41

Tuščioji eiga

0

1b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

2a pastovi būsena

135

100 proc.

100

2b perėjimas

20

100 proc.

Tiesinis perėjimas

3a pastovi būsena

112

100 proc.

10

3b perėjimas

20

100 proc.

Tiesinis perėjimas

4a pastovi būsena

337

100 proc.

75

4b perėjimas

20

100 proc.

Tiesinis perėjimas

5a pastovi būsena

518

100 proc.

25

5b perėjimas

20

100 proc.

Tiesinis perėjimas

6a pastovi būsena

494

100 proc.

50

6b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

7 pastovi būsena

43

Tuščioji eiga

0

H tipo bandymų ciklai

RMC-H bandymo režimų lentelė

| RMC
  Režimo numeris | Režimo trukmė (sekundės) | Variklio sūkių dažnis (27)
   (29) | Sukimo momentas (proc.) (28)
   (29) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a pastovi būsena | 27 | Tuščioji eiga | 0 |
| 1b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 2a pastovi būsena | 121 | 100 proc. | 100 |
| 2b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 3a pastovi būsena | 347 | 65 proc. | 19 |
| 3b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 4a pastovi būsena | 305 | 85 proc. | 51 |
| 4b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 5a pastovi būsena | 272 | 75 proc. | 33 |
| 5b perėjimas | 20 | Tiesinis perėjimas | Tiesinis perėjimas |
| 6 pastovi būsena | 28 | Tuščioji eiga | 0 |

RMC

Režimo numeris

Režimo trukmė (sekundės)

Variklio sūkių dažnis (27)
   (29)

Sukimo momentas (proc.) (28)
   (29)

1a pastovi būsena

27

Tuščioji eiga

0

1b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

2a pastovi būsena

121

100 proc.

100

2b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

3a pastovi būsena

347

65 proc.

19

3b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

4a pastovi būsena

305

85 proc.

51

4b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

5a pastovi būsena

272

75 proc.

33

5b perėjimas

20

Tiesinis perėjimas

Tiesinis perėjimas

6 pastovi būsena

28

Tuščioji eiga

0

---

(1)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(2)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka didžiausiąjį sukimo momentą, taikant reikalaujamą variklio sūkių dažnį.

(3)  Nuo vieno režimo prie kito pereinama per 20 sekundžių perėjimo fazę. Perėjimo fazės metu pateikiama tiesinės progresijos nuo esamo režimo sukimo momento nuostačio prie kito režimo sukimo momento nuostačio komanda; tuo pat metu pateikiama panašios variklio sūkių dažnio tiesinės progresijos komanda, jeigu pasikeičia sūkių dažnio nuostatis.

(4)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(5)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka didžiausiąjį sukimo momentą, taikant reikalaujamą variklio sūkių dažnį.

(6)  Nuo vieno režimo prie kito pereinama per 20 sekundžių perėjimo fazę. Perėjimo fazės metu pateikiama tiesinės progresijos nuo esamo režimo sukimo momento nuostačio prie kito režimo sukimo momento nuostačio komanda; tuo pat metu pateikiama panašios variklio sūkių dažnio tiesinės progresijos komanda, jeigu pasikeičia sūkių dažnio nuostatis.

(7)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(8)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka sukimo momentą, taikant gamintojo deklaruotą vardinę naudingąją galią.

(9)  Nuo vieno režimo prie kito pereinama per 20 sekundžių perėjimo fazę. Perėjimo fazės metu pateikiama tiesinės progresijos nuo esamo režimo sukimo momento nuostačio prie kito režimo sukimo momento nuostačio komanda.

(10)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(11)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka didžiausiąjį sukimo momentą, taikant gamintojo deklaruotą vardinę naudingąją galią, esant reikalaujamam variklio sūkių dažniui.

(12)  Nuo vieno režimo prie kito pereinama per 20 sekundžių perėjimo fazę. Perėjimo fazės metu pateikiama tiesinės progresijos nuo esamo režimo sukimo momento nuostačio prie kito režimo sukimo momento nuostačio komanda.

(13)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(14)  Procentinė galios dalis santykinai atitinka didžiausią vardinę naudingąją galią taikant 100 proc. variklio sūkių dažnį.

(15)  Nuo vieno režimo prie kito pereinama per 20 sekundžių perėjimo fazę. Perėjimo fazės metu pateikiama tiesinės progresijos nuo esamo režimo sukimo momento nuostačio prie kito režimo sukimo momento nuostačio komanda; tuo pat metu pateikiama panašios variklio sūkių dažnio tiesinės progresijos komanda.

(16)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(17)  Procentinė galios dalis naudojant šį režimą santykinai atitinka naudingąją galią taikant 3a režimą.

(18)  Procentinė galios dalis naudojant šį režimą santykinai atitinka didžiausią naudingąją galią taikant reikalaujamą variklio sūkių dažnį.

(19)  Diskrečiąją kontrolės sistemą (t. y. valdymo įtaisus su išdrožomis) naudojančių variklių 2a režimas apibrėžiamas kaip eksploatavimas pasirinkus išdrožą, esančią arčiausiai 2a režimo arba 35 proc. vardinės galios.

(20)  Nuo vieno režimo prie kito pereinama per 20 sekundžių perėjimo fazę. Perėjimo fazės metu pateikiama tiesinės progresijos nuo esamo režimo sukimo momento nuostačio prie kito režimo sukimo momento nuostačio komanda; tuo pat metu pateikiama panašios variklio sūkių dažnio tiesinės progresijos komanda, jeigu pasikeičia sūkių dažnio nuostatis.

(21)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(22)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka didžiausiąjį sukimo momentą, taikant reikalaujamą variklio sūkių dažnį.

(23)  Nuo vieno režimo prie kito pereinama per 20 sekundžių perėjimo fazę. Perėjimo fazės metu pateikiama tiesinės progresijos nuo esamo režimo sukimo momento nuostačio prie kito režimo sukimo momento nuostačio komanda; tuo pat metu pateikiama panašios variklio sūkių dažnio tiesinės progresijos komanda, jeigu pasikeičia sūkių dažnio nuostatis.

(24)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(25)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka didžiausiąjį sukimo momentą, taikant reikalaujamą variklio sūkių dažnį.

(26)  Nuo vieno režimo prie kito pereinama per 20 sekundžių perėjimo fazę. Perėjimo fazės metu pateikiama tiesinės progresijos nuo esamo režimo sukimo momento nuostačio prie kito režimo sukimo momento nuostačio komanda; tuo pat metu pateikiama panašios variklio sūkių dažnio tiesinės progresijos komanda, jeigu pasikeičia sūkių dažnio nuostatis.

(27)  Norėdami nustatyti būtinus bandymo sūkių dažnius, žr. VI priedo 5.2.5, 7.6 ir 7.7 skirsnius.

(28)  Procentinė sukimo momento dalis santykinai atitinka didžiausiąjį sukimo momentą, taikant reikalaujamą variklio sūkių dažnį.

(29)  Nuo vieno režimo prie kito pereinama per 20 sekundžių perėjimo fazę. Perėjimo fazės metu pateikiama tiesinės progresijos nuo esamo režimo sukimo momento nuostačio prie kito režimo sukimo momento nuostačio komanda; tuo pat metu pateikiama panašios variklio sūkių dažnio tiesinės progresijos komanda, jeigu pasikeičia sūkių dažnio nuostatis.

3 priedėlis

2.4.2.1.   Pereinamųjų režimų (NRTC ir LSI-NRTC) bandymų ciklai

NRTC variklio dinamometrinis grafikas

| Trukmė (s) | Normalizuotas sūkių dažnis (proc.) | Normalizuotas sukimo momentas (proc.) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0 | 0 |
| 17 | 0 | 0 |
| 18 | 0 | 0 |
| 19 | 0 | 0 |
| 20 | 0 | 0 |
| 21 | 0 | 0 |
| 22 | 0 | 0 |
| 23 | 0 | 0 |
| 24 | 1 | 3 |
| 25 | 1 | 3 |
| 26 | 1 | 3 |
| 27 | 1 | 3 |
| 28 | 1 | 3 |
| 29 | 1 | 3 |
| 30 | 1 | 6 |
| 31 | 1 | 6 |
| 32 | 2 | 1 |
| 33 | 4 | 13 |
| 34 | 7 | 18 |
| 35 | 9 | 21 |
| 36 | 17 | 20 |
| 37 | 33 | 42 |
| 38 | 57 | 46 |
| 39 | 44 | 33 |
| 40 | 31 | 0 |
| 41 | 22 | 27 |
| 42 | 33 | 43 |
| 43 | 80 | 49 |
| 44 | 105 | 47 |
| 45 | 98 | 70 |
| 46 | 104 | 36 |
| 47 | 104 | 65 |
| 48 | 96 | 71 |
| 49 | 101 | 62 |
| 50 | 102 | 51 |
| 51 | 102 | 50 |
| 52 | 102 | 46 |
| 53 | 102 | 41 |
| 54 | 102 | 31 |
| 55 | 89 | 2 |
| 56 | 82 | 0 |
| 57 | 47 | 1 |
| 58 | 23 | 1 |
| 59 | 1 | 3 |
| 60 | 1 | 8 |
| 61 | 1 | 3 |
| 62 | 1 | 5 |
| 63 | 1 | 6 |
| 64 | 1 | 4 |
| 65 | 1 | 4 |
| 66 | 0 | 6 |
| 67 | 1 | 4 |
| 68 | 9 | 21 |
| 69 | 25 | 56 |
| 70 | 64 | 26 |
| 71 | 60 | 31 |
| 72 | 63 | 20 |
| 73 | 62 | 24 |
| 74 | 64 | 8 |
| 75 | 58 | 44 |
| 76 | 65 | 10 |
| 77 | 65 | 12 |
| 78 | 68 | 23 |
| 79 | 69 | 30 |
| 80 | 71 | 30 |
| 81 | 74 | 15 |
| 82 | 71 | 23 |
| 83 | 73 | 20 |
| 84 | 73 | 21 |
| 85 | 73 | 19 |
| 86 | 70 | 33 |
| 87 | 70 | 34 |
| 88 | 65 | 47 |
| 89 | 66 | 47 |
| 90 | 64 | 53 |
| 91 | 65 | 45 |
| 92 | 66 | 38 |
| 93 | 67 | 49 |
| 94 | 69 | 39 |
| 95 | 69 | 39 |
| 96 | 66 | 42 |
| 97 | 71 | 29 |
| 98 | 75 | 29 |
| 99 | 72 | 23 |
| 100 | 74 | 22 |
| 101 | 75 | 24 |
| 102 | 73 | 30 |
| 103 | 74 | 24 |
| 104 | 77 | 6 |
| 105 | 76 | 12 |
| 106 | 74 | 39 |
| 107 | 72 | 30 |
| 108 | 75 | 22 |
| 109 | 78 | 64 |
| 110 | 102 | 34 |
| 111 | 103 | 28 |
| 112 | 103 | 28 |
| 113 | 103 | 19 |
| 114 | 103 | 32 |
| 115 | 104 | 25 |
| 116 | 103 | 38 |
| 117 | 103 | 39 |
| 118 | 103 | 34 |
| 119 | 102 | 44 |
| 120 | 103 | 38 |
| 121 | 102 | 43 |
| 122 | 103 | 34 |
| 123 | 102 | 41 |
| 124 | 103 | 44 |
| 125 | 103 | 37 |
| 126 | 103 | 27 |
| 127 | 104 | 13 |
| 128 | 104 | 30 |
| 129 | 104 | 19 |
| 130 | 103 | 28 |
| 131 | 104 | 40 |
| 132 | 104 | 32 |
| 133 | 101 | 63 |
| 134 | 102 | 54 |
| 135 | 102 | 52 |
| 136 | 102 | 51 |
| 137 | 103 | 40 |
| 138 | 104 | 34 |
| 139 | 102 | 36 |
| 140 | 104 | 44 |
| 141 | 103 | 44 |
| 142 | 104 | 33 |
| 143 | 102 | 27 |
| 144 | 103 | 26 |
| 145 | 79 | 53 |
| 146 | 51 | 37 |
| 147 | 24 | 23 |
| 148 | 13 | 33 |
| 149 | 19 | 55 |
| 150 | 45 | 30 |
| 151 | 34 | 7 |
| 152 | 14 | 4 |
| 153 | 8 | 16 |
| 154 | 15 | 6 |
| 155 | 39 | 47 |
| 156 | 39 | 4 |
| 157 | 35 | 26 |
| 158 | 27 | 38 |
| 159 | 43 | 40 |
| 160 | 14 | 23 |
| 161 | 10 | 10 |
| 162 | 15 | 33 |
| 163 | 35 | 72 |
| 164 | 60 | 39 |
| 165 | 55 | 31 |
| 166 | 47 | 30 |
| 167 | 16 | 7 |
| 168 | 0 | 6 |
| 169 | 0 | 8 |
| 170 | 0 | 8 |
| 171 | 0 | 2 |
| 172 | 2 | 17 |
| 173 | 10 | 28 |
| 174 | 28 | 31 |
| 175 | 33 | 30 |
| 176 | 36 | 0 |
| 177 | 19 | 10 |
| 178 | 1 | 18 |
| 179 | 0 | 16 |
| 180 | 1 | 3 |
| 181 | 1 | 4 |
| 182 | 1 | 5 |
| 183 | 1 | 6 |
| 184 | 1 | 5 |
| 185 | 1 | 3 |
| 186 | 1 | 4 |
| 187 | 1 | 4 |
| 188 | 1 | 6 |
| 189 | 8 | 18 |
| 190 | 20 | 51 |
| 191 | 49 | 19 |
| 192 | 41 | 13 |
| 193 | 31 | 16 |
| 194 | 28 | 21 |
| 195 | 21 | 17 |
| 196 | 31 | 21 |
| 197 | 21 | 8 |
| 198 | 0 | 14 |
| 199 | 0 | 12 |
| 200 | 3 | 8 |
| 201 | 3 | 22 |
| 202 | 12 | 20 |
| 203 | 14 | 20 |
| 204 | 16 | 17 |
| 205 | 20 | 18 |
| 206 | 27 | 34 |
| 207 | 32 | 33 |
| 208 | 41 | 31 |
| 209 | 43 | 31 |
| 210 | 37 | 33 |
| 211 | 26 | 18 |
| 212 | 18 | 29 |
| 213 | 14 | 51 |
| 214 | 13 | 11 |
| 215 | 12 | 9 |
| 216 | 15 | 33 |
| 217 | 20 | 25 |
| 218 | 25 | 17 |
| 219 | 31 | 29 |
| 220 | 36 | 66 |
| 221 | 66 | 40 |
| 222 | 50 | 13 |
| 223 | 16 | 24 |
| 224 | 26 | 50 |
| 225 | 64 | 23 |
| 226 | 81 | 20 |
| 227 | 83 | 11 |
| 228 | 79 | 23 |
| 229 | 76 | 31 |
| 230 | 68 | 24 |
| 231 | 59 | 33 |
| 232 | 59 | 3 |
| 233 | 25 | 7 |
| 234 | 21 | 10 |
| 235 | 20 | 19 |
| 236 | 4 | 10 |
| 237 | 5 | 7 |
| 238 | 4 | 5 |
| 239 | 4 | 6 |
| 240 | 4 | 6 |
| 241 | 4 | 5 |
| 242 | 7 | 5 |
| 243 | 16 | 28 |
| 244 | 28 | 25 |
| 245 | 52 | 53 |
| 246 | 50 | 8 |
| 247 | 26 | 40 |
| 248 | 48 | 29 |
| 249 | 54 | 39 |
| 250 | 60 | 42 |
| 251 | 48 | 18 |
| 252 | 54 | 51 |
| 253 | 88 | 90 |
| 254 | 103 | 84 |
| 255 | 103 | 85 |
| 256 | 102 | 84 |
| 257 | 58 | 66 |
| 258 | 64 | 97 |
| 259 | 56 | 80 |
| 260 | 51 | 67 |
| 261 | 52 | 96 |
| 262 | 63 | 62 |
| 263 | 71 | 6 |
| 264 | 33 | 16 |
| 265 | 47 | 45 |
| 266 | 43 | 56 |
| 267 | 42 | 27 |
| 268 | 42 | 64 |
| 269 | 75 | 74 |
| 270 | 68 | 96 |
| 271 | 86 | 61 |
| 272 | 66 | 0 |
| 273 | 37 | 0 |
| 274 | 45 | 37 |
| 275 | 68 | 96 |
| 276 | 80 | 97 |
| 277 | 92 | 96 |
| 278 | 90 | 97 |
| 279 | 82 | 96 |
| 280 | 94 | 81 |
| 281 | 90 | 85 |
| 282 | 96 | 65 |
| 283 | 70 | 96 |
| 284 | 55 | 95 |
| 285 | 70 | 96 |
| 286 | 79 | 96 |
| 287 | 81 | 71 |
| 288 | 71 | 60 |
| 289 | 92 | 65 |
| 290 | 82 | 63 |
| 291 | 61 | 47 |
| 292 | 52 | 37 |
| 293 | 24 | 0 |
| 294 | 20 | 7 |
| 295 | 39 | 48 |
| 296 | 39 | 54 |
| 297 | 63 | 58 |
| 298 | 53 | 31 |
| 299 | 51 | 24 |
| 300 | 48 | 40 |
| 301 | 39 | 0 |
| 302 | 35 | 18 |
| 303 | 36 | 16 |
| 304 | 29 | 17 |
| 305 | 28 | 21 |
| 306 | 31 | 15 |
| 307 | 31 | 10 |
| 308 | 43 | 19 |
| 309 | 49 | 63 |
| 310 | 78 | 61 |
| 311 | 78 | 46 |
| 312 | 66 | 65 |
| 313 | 78 | 97 |
| 314 | 84 | 63 |
| 315 | 57 | 26 |
| 316 | 36 | 22 |
| 317 | 20 | 34 |
| 318 | 19 | 8 |
| 319 | 9 | 10 |
| 320 | 5 | 5 |
| 321 | 7 | 11 |
| 322 | 15 | 15 |
| 323 | 12 | 9 |
| 324 | 13 | 27 |
| 325 | 15 | 28 |
| 326 | 16 | 28 |
| 327 | 16 | 31 |
| 328 | 15 | 20 |
| 329 | 17 | 0 |
| 330 | 20 | 34 |
| 331 | 21 | 25 |
| 332 | 20 | 0 |
| 333 | 23 | 25 |
| 334 | 30 | 58 |
| 335 | 63 | 96 |
| 336 | 83 | 60 |
| 337 | 61 | 0 |
| 338 | 26 | 0 |
| 339 | 29 | 44 |
| 340 | 68 | 97 |
| 341 | 80 | 97 |
| 342 | 88 | 97 |
| 343 | 99 | 88 |
| 344 | 102 | 86 |
| 345 | 100 | 82 |
| 346 | 74 | 79 |
| 347 | 57 | 79 |
| 348 | 76 | 97 |
| 349 | 84 | 97 |
| 350 | 86 | 97 |
| 351 | 81 | 98 |
| 352 | 83 | 83 |
| 353 | 65 | 96 |
| 354 | 93 | 72 |
| 355 | 63 | 60 |
| 356 | 72 | 49 |
| 357 | 56 | 27 |
| 358 | 29 | 0 |
| 359 | 18 | 13 |
| 360 | 25 | 11 |
| 361 | 28 | 24 |
| 362 | 34 | 53 |
| 363 | 65 | 83 |
| 364 | 80 | 44 |
| 365 | 77 | 46 |
| 366 | 76 | 50 |
| 367 | 45 | 52 |
| 368 | 61 | 98 |
| 369 | 61 | 69 |
| 370 | 63 | 49 |
| 371 | 32 | 0 |
| 372 | 10 | 8 |
| 373 | 17 | 7 |
| 374 | 16 | 13 |
| 375 | 11 | 6 |
| 376 | 9 | 5 |
| 377 | 9 | 12 |
| 378 | 12 | 46 |
| 379 | 15 | 30 |
| 380 | 26 | 28 |
| 381 | 13 | 9 |
| 382 | 16 | 21 |
| 383 | 24 | 4 |
| 384 | 36 | 43 |
| 385 | 65 | 85 |
| 386 | 78 | 66 |
| 387 | 63 | 39 |
| 388 | 32 | 34 |
| 389 | 46 | 55 |
| 390 | 47 | 42 |
| 391 | 42 | 39 |
| 392 | 27 | 0 |
| 393 | 14 | 5 |
| 394 | 14 | 14 |
| 395 | 24 | 54 |
| 396 | 60 | 90 |
| 397 | 53 | 66 |
| 398 | 70 | 48 |
| 399 | 77 | 93 |
| 400 | 79 | 67 |
| 401 | 46 | 65 |
| 402 | 69 | 98 |
| 403 | 80 | 97 |
| 404 | 74 | 97 |
| 405 | 75 | 98 |
| 406 | 56 | 61 |
| 407 | 42 | 0 |
| 408 | 36 | 32 |
| 409 | 34 | 43 |
| 410 | 68 | 83 |
| 411 | 102 | 48 |
| 412 | 62 | 0 |
| 413 | 41 | 39 |
| 414 | 71 | 86 |
| 415 | 91 | 52 |
| 416 | 89 | 55 |
| 417 | 89 | 56 |
| 418 | 88 | 58 |
| 419 | 78 | 69 |
| 420 | 98 | 39 |
| 421 | 64 | 61 |
| 422 | 90 | 34 |
| 423 | 88 | 38 |
| 424 | 97 | 62 |
| 425 | 100 | 53 |
| 426 | 81 | 58 |
| 427 | 74 | 51 |
| 428 | 76 | 57 |
| 429 | 76 | 72 |
| 430 | 85 | 72 |
| 431 | 84 | 60 |
| 432 | 83 | 72 |
| 433 | 83 | 72 |
| 434 | 86 | 72 |
| 435 | 89 | 72 |
| 436 | 86 | 72 |
| 437 | 87 | 72 |
| 438 | 88 | 72 |
| 439 | 88 | 71 |
| 440 | 87 | 72 |
| 441 | 85 | 71 |
| 442 | 88 | 72 |
| 443 | 88 | 72 |
| 444 | 84 | 72 |
| 445 | 83 | 73 |
| 446 | 77 | 73 |
| 447 | 74 | 73 |
| 448 | 76 | 72 |
| 449 | 46 | 77 |
| 450 | 78 | 62 |
| 451 | 79 | 35 |
| 452 | 82 | 38 |
| 453 | 81 | 41 |
| 454 | 79 | 37 |
| 455 | 78 | 35 |
| 456 | 78 | 38 |
| 457 | 78 | 46 |
| 458 | 75 | 49 |
| 459 | 73 | 50 |
| 460 | 79 | 58 |
| 461 | 79 | 71 |
| 462 | 83 | 44 |
| 463 | 53 | 48 |
| 464 | 40 | 48 |
| 465 | 51 | 75 |
| 466 | 75 | 72 |
| 467 | 89 | 67 |
| 468 | 93 | 60 |
| 469 | 89 | 73 |
| 470 | 86 | 73 |
| 471 | 81 | 73 |
| 472 | 78 | 73 |
| 473 | 78 | 73 |
| 474 | 76 | 73 |
| 475 | 79 | 73 |
| 476 | 82 | 73 |
| 477 | 86 | 73 |
| 478 | 88 | 72 |
| 479 | 92 | 71 |
| 480 | 97 | 54 |
| 481 | 73 | 43 |
| 482 | 36 | 64 |
| 483 | 63 | 31 |
| 484 | 78 | 1 |
| 485 | 69 | 27 |
| 486 | 67 | 28 |
| 487 | 72 | 9 |
| 488 | 71 | 9 |
| 489 | 78 | 36 |
| 490 | 81 | 56 |
| 491 | 75 | 53 |
| 492 | 60 | 45 |
| 493 | 50 | 37 |
| 494 | 66 | 41 |
| 495 | 51 | 61 |
| 496 | 68 | 47 |
| 497 | 29 | 42 |
| 498 | 24 | 73 |
| 499 | 64 | 71 |
| 500 | 90 | 71 |
| 501 | 100 | 61 |
| 502 | 94 | 73 |
| 503 | 84 | 73 |
| 504 | 79 | 73 |
| 505 | 75 | 72 |
| 506 | 78 | 73 |
| 507 | 80 | 73 |
| 508 | 81 | 73 |
| 509 | 81 | 73 |
| 510 | 83 | 73 |
| 511 | 85 | 73 |
| 512 | 84 | 73 |
| 513 | 85 | 73 |
| 514 | 86 | 73 |
| 515 | 85 | 73 |
| 516 | 85 | 73 |
| 517 | 85 | 72 |
| 518 | 85 | 73 |
| 519 | 83 | 73 |
| 520 | 79 | 73 |
| 521 | 78 | 73 |
| 522 | 81 | 73 |
| 523 | 82 | 72 |
| 524 | 94 | 56 |
| 525 | 66 | 48 |
| 526 | 35 | 71 |
| 527 | 51 | 44 |
| 528 | 60 | 23 |
| 529 | 64 | 10 |
| 530 | 63 | 14 |
| 531 | 70 | 37 |
| 532 | 76 | 45 |
| 533 | 78 | 18 |
| 534 | 76 | 51 |
| 535 | 75 | 33 |
| 536 | 81 | 17 |
| 537 | 76 | 45 |
| 538 | 76 | 30 |
| 539 | 80 | 14 |
| 540 | 71 | 18 |
| 541 | 71 | 14 |
| 542 | 71 | 11 |
| 543 | 65 | 2 |
| 544 | 31 | 26 |
| 545 | 24 | 72 |
| 546 | 64 | 70 |
| 547 | 77 | 62 |
| 548 | 80 | 68 |
| 549 | 83 | 53 |
| 550 | 83 | 50 |
| 551 | 83 | 50 |
| 552 | 85 | 43 |
| 553 | 86 | 45 |
| 554 | 89 | 35 |
| 555 | 82 | 61 |
| 556 | 87 | 50 |
| 557 | 85 | 55 |
| 558 | 89 | 49 |
| 559 | 87 | 70 |
| 560 | 91 | 39 |
| 561 | 72 | 3 |
| 562 | 43 | 25 |
| 563 | 30 | 60 |
| 564 | 40 | 45 |
| 565 | 37 | 32 |
| 566 | 37 | 32 |
| 567 | 43 | 70 |
| 568 | 70 | 54 |
| 569 | 77 | 47 |
| 570 | 79 | 66 |
| 571 | 85 | 53 |
| 572 | 83 | 57 |
| 573 | 86 | 52 |
| 574 | 85 | 51 |
| 575 | 70 | 39 |
| 576 | 50 | 5 |
| 577 | 38 | 36 |
| 578 | 30 | 71 |
| 579 | 75 | 53 |
| 580 | 84 | 40 |
| 581 | 85 | 42 |
| 582 | 86 | 49 |
| 583 | 86 | 57 |
| 584 | 89 | 68 |
| 585 | 99 | 61 |
| 586 | 77 | 29 |
| 587 | 81 | 72 |
| 588 | 89 | 69 |
| 589 | 49 | 56 |
| 590 | 79 | 70 |
| 591 | 104 | 59 |
| 592 | 103 | 54 |
| 593 | 102 | 56 |
| 594 | 102 | 56 |
| 595 | 103 | 61 |
| 596 | 102 | 64 |
| 597 | 103 | 60 |
| 598 | 93 | 72 |
| 599 | 86 | 73 |
| 600 | 76 | 73 |
| 601 | 59 | 49 |
| 602 | 46 | 22 |
| 603 | 40 | 65 |
| 604 | 72 | 31 |
| 605 | 72 | 27 |
| 606 | 67 | 44 |
| 607 | 68 | 37 |
| 608 | 67 | 42 |
| 609 | 68 | 50 |
| 610 | 77 | 43 |
| 611 | 58 | 4 |
| 612 | 22 | 37 |
| 613 | 57 | 69 |
| 614 | 68 | 38 |
| 615 | 73 | 2 |
| 616 | 40 | 14 |
| 617 | 42 | 38 |
| 618 | 64 | 69 |
| 619 | 64 | 74 |
| 620 | 67 | 73 |
| 621 | 65 | 73 |
| 622 | 68 | 73 |
| 623 | 65 | 49 |
| 624 | 81 | 0 |
| 625 | 37 | 25 |
| 626 | 24 | 69 |
| 627 | 68 | 71 |
| 628 | 70 | 71 |
| 629 | 76 | 70 |
| 630 | 71 | 72 |
| 631 | 73 | 69 |
| 632 | 76 | 70 |
| 633 | 77 | 72 |
| 634 | 77 | 72 |
| 635 | 77 | 72 |
| 636 | 77 | 70 |
| 637 | 76 | 71 |
| 638 | 76 | 71 |
| 639 | 77 | 71 |
| 640 | 77 | 71 |
| 641 | 78 | 70 |
| 642 | 77 | 70 |
| 643 | 77 | 71 |
| 644 | 79 | 72 |
| 645 | 78 | 70 |
| 646 | 80 | 70 |
| 647 | 82 | 71 |
| 648 | 84 | 71 |
| 649 | 83 | 71 |
| 650 | 83 | 73 |
| 651 | 81 | 70 |
| 652 | 80 | 71 |
| 653 | 78 | 71 |
| 654 | 76 | 70 |
| 655 | 76 | 70 |
| 656 | 76 | 71 |
| 657 | 79 | 71 |
| 658 | 78 | 71 |
| 659 | 81 | 70 |
| 660 | 83 | 72 |
| 661 | 84 | 71 |
| 662 | 86 | 71 |
| 663 | 87 | 71 |
| 664 | 92 | 72 |
| 665 | 91 | 72 |
| 666 | 90 | 71 |
| 667 | 90 | 71 |
| 668 | 91 | 71 |
| 669 | 90 | 70 |
| 670 | 90 | 72 |
| 671 | 91 | 71 |
| 672 | 90 | 71 |
| 673 | 90 | 71 |
| 674 | 92 | 72 |
| 675 | 93 | 69 |
| 676 | 90 | 70 |
| 677 | 93 | 72 |
| 678 | 91 | 70 |
| 679 | 89 | 71 |
| 680 | 91 | 71 |
| 681 | 90 | 71 |
| 682 | 90 | 71 |
| 683 | 92 | 71 |
| 684 | 91 | 71 |
| 685 | 93 | 71 |
| 686 | 93 | 68 |
| 687 | 98 | 68 |
| 688 | 98 | 67 |
| 689 | 100 | 69 |
| 690 | 99 | 68 |
| 691 | 100 | 71 |
| 692 | 99 | 68 |
| 693 | 100 | 69 |
| 694 | 102 | 72 |
| 695 | 101 | 69 |
| 696 | 100 | 69 |
| 697 | 102 | 71 |
| 698 | 102 | 71 |
| 699 | 102 | 69 |
| 700 | 102 | 71 |
| 701 | 102 | 68 |
| 702 | 100 | 69 |
| 703 | 102 | 70 |
| 704 | 102 | 68 |
| 705 | 102 | 70 |
| 706 | 102 | 72 |
| 707 | 102 | 68 |
| 708 | 102 | 69 |
| 709 | 100 | 68 |
| 710 | 102 | 71 |
| 711 | 101 | 64 |
| 712 | 102 | 69 |
| 713 | 102 | 69 |
| 714 | 101 | 69 |
| 715 | 102 | 64 |
| 716 | 102 | 69 |
| 717 | 102 | 68 |
| 718 | 102 | 70 |
| 719 | 102 | 69 |
| 720 | 102 | 70 |
| 721 | 102 | 70 |
| 722 | 102 | 62 |
| 723 | 104 | 38 |
| 724 | 104 | 15 |
| 725 | 102 | 24 |
| 726 | 102 | 45 |
| 727 | 102 | 47 |
| 728 | 104 | 40 |
| 729 | 101 | 52 |
| 730 | 103 | 32 |
| 731 | 102 | 50 |
| 732 | 103 | 30 |
| 733 | 103 | 44 |
| 734 | 102 | 40 |
| 735 | 103 | 43 |
| 736 | 103 | 41 |
| 737 | 102 | 46 |
| 738 | 103 | 39 |
| 739 | 102 | 41 |
| 740 | 103 | 41 |
| 741 | 102 | 38 |
| 742 | 103 | 39 |
| 743 | 102 | 46 |
| 744 | 104 | 46 |
| 745 | 103 | 49 |
| 746 | 102 | 45 |
| 747 | 103 | 42 |
| 748 | 103 | 46 |
| 749 | 103 | 38 |
| 750 | 102 | 48 |
| 751 | 103 | 35 |
| 752 | 102 | 48 |
| 753 | 103 | 49 |
| 754 | 102 | 48 |
| 755 | 102 | 46 |
| 756 | 103 | 47 |
| 757 | 102 | 49 |
| 758 | 102 | 42 |
| 759 | 102 | 52 |
| 760 | 102 | 57 |
| 761 | 102 | 55 |
| 762 | 102 | 61 |
| 763 | 102 | 61 |
| 764 | 102 | 58 |
| 765 | 103 | 58 |
| 766 | 102 | 59 |
| 767 | 102 | 54 |
| 768 | 102 | 63 |
| 769 | 102 | 61 |
| 770 | 103 | 55 |
| 771 | 102 | 60 |
| 772 | 102 | 72 |
| 773 | 103 | 56 |
| 774 | 102 | 55 |
| 775 | 102 | 67 |
| 776 | 103 | 56 |
| 777 | 84 | 42 |
| 778 | 48 | 7 |
| 779 | 48 | 6 |
| 780 | 48 | 6 |
| 781 | 48 | 7 |
| 782 | 48 | 6 |
| 783 | 48 | 7 |
| 784 | 67 | 21 |
| 785 | 105 | 59 |
| 786 | 105 | 96 |
| 787 | 105 | 74 |
| 788 | 105 | 66 |
| 789 | 105 | 62 |
| 790 | 105 | 66 |
| 791 | 89 | 41 |
| 792 | 52 | 5 |
| 793 | 48 | 5 |
| 794 | 48 | 7 |
| 795 | 48 | 5 |
| 796 | 48 | 6 |
| 797 | 48 | 4 |
| 798 | 52 | 6 |
| 799 | 51 | 5 |
| 800 | 51 | 6 |
| 801 | 51 | 6 |
| 802 | 52 | 5 |
| 803 | 52 | 5 |
| 804 | 57 | 44 |
| 805 | 98 | 90 |
| 806 | 105 | 94 |
| 807 | 105 | 100 |
| 808 | 105 | 98 |
| 809 | 105 | 95 |
| 810 | 105 | 96 |
| 811 | 105 | 92 |
| 812 | 104 | 97 |
| 813 | 100 | 85 |
| 814 | 94 | 74 |
| 815 | 87 | 62 |
| 816 | 81 | 50 |
| 817 | 81 | 46 |
| 818 | 80 | 39 |
| 819 | 80 | 32 |
| 820 | 81 | 28 |
| 821 | 80 | 26 |
| 822 | 80 | 23 |
| 823 | 80 | 23 |
| 824 | 80 | 20 |
| 825 | 81 | 19 |
| 826 | 80 | 18 |
| 827 | 81 | 17 |
| 828 | 80 | 20 |
| 829 | 81 | 24 |
| 830 | 81 | 21 |
| 831 | 80 | 26 |
| 832 | 80 | 24 |
| 833 | 80 | 23 |
| 834 | 80 | 22 |
| 835 | 81 | 21 |
| 836 | 81 | 24 |
| 837 | 81 | 24 |
| 838 | 81 | 22 |
| 839 | 81 | 22 |
| 840 | 81 | 21 |
| 841 | 81 | 31 |
| 842 | 81 | 27 |
| 843 | 80 | 26 |
| 844 | 80 | 26 |
| 845 | 81 | 25 |
| 846 | 80 | 21 |
| 847 | 81 | 20 |
| 848 | 83 | 21 |
| 849 | 83 | 15 |
| 850 | 83 | 12 |
| 851 | 83 | 9 |
| 852 | 83 | 8 |
| 853 | 83 | 7 |
| 854 | 83 | 6 |
| 855 | 83 | 6 |
| 856 | 83 | 6 |
| 857 | 83 | 6 |
| 858 | 83 | 6 |
| 859 | 76 | 5 |
| 860 | 49 | 8 |
| 861 | 51 | 7 |
| 862 | 51 | 20 |
| 863 | 78 | 52 |
| 864 | 80 | 38 |
| 865 | 81 | 33 |
| 866 | 83 | 29 |
| 867 | 83 | 22 |
| 868 | 83 | 16 |
| 869 | 83 | 12 |
| 870 | 83 | 9 |
| 871 | 83 | 8 |
| 872 | 83 | 7 |
| 873 | 83 | 6 |
| 874 | 83 | 6 |
| 875 | 83 | 6 |
| 876 | 83 | 6 |
| 877 | 83 | 6 |
| 878 | 59 | 4 |
| 879 | 50 | 5 |
| 880 | 51 | 5 |
| 881 | 51 | 5 |
| 882 | 51 | 5 |
| 883 | 50 | 5 |
| 884 | 50 | 5 |
| 885 | 50 | 5 |
| 886 | 50 | 5 |
| 887 | 50 | 5 |
| 888 | 51 | 5 |
| 889 | 51 | 5 |
| 890 | 51 | 5 |
| 891 | 63 | 50 |
| 892 | 81 | 34 |
| 893 | 81 | 25 |
| 894 | 81 | 29 |
| 895 | 81 | 23 |
| 896 | 80 | 24 |
| 897 | 81 | 24 |
| 898 | 81 | 28 |
| 899 | 81 | 27 |
| 900 | 81 | 22 |
| 901 | 81 | 19 |
| 902 | 81 | 17 |
| 903 | 81 | 17 |
| 904 | 81 | 17 |
| 905 | 81 | 15 |
| 906 | 80 | 15 |
| 907 | 80 | 28 |
| 908 | 81 | 22 |
| 909 | 81 | 24 |
| 910 | 81 | 19 |
| 911 | 81 | 21 |
| 912 | 81 | 20 |
| 913 | 83 | 26 |
| 914 | 80 | 63 |
| 915 | 80 | 59 |
| 916 | 83 | 100 |
| 917 | 81 | 73 |
| 918 | 83 | 53 |
| 919 | 80 | 76 |
| 920 | 81 | 61 |
| 921 | 80 | 50 |
| 922 | 81 | 37 |
| 923 | 82 | 49 |
| 924 | 83 | 37 |
| 925 | 83 | 25 |
| 926 | 83 | 17 |
| 927 | 83 | 13 |
| 928 | 83 | 10 |
| 929 | 83 | 8 |
| 930 | 83 | 7 |
| 931 | 83 | 7 |
| 932 | 83 | 6 |
| 933 | 83 | 6 |
| 934 | 83 | 6 |
| 935 | 71 | 5 |
| 936 | 49 | 24 |
| 937 | 69 | 64 |
| 938 | 81 | 50 |
| 939 | 81 | 43 |
| 940 | 81 | 42 |
| 941 | 81 | 31 |
| 942 | 81 | 30 |
| 943 | 81 | 35 |
| 944 | 81 | 28 |
| 945 | 81 | 27 |
| 946 | 80 | 27 |
| 947 | 81 | 31 |
| 948 | 81 | 41 |
| 949 | 81 | 41 |
| 950 | 81 | 37 |
| 951 | 81 | 43 |
| 952 | 81 | 34 |
| 953 | 81 | 31 |
| 954 | 81 | 26 |
| 955 | 81 | 23 |
| 956 | 81 | 27 |
| 957 | 81 | 38 |
| 958 | 81 | 40 |
| 959 | 81 | 39 |
| 960 | 81 | 27 |
| 961 | 81 | 33 |
| 962 | 80 | 28 |
| 963 | 81 | 34 |
| 964 | 83 | 72 |
| 965 | 81 | 49 |
| 966 | 81 | 51 |
| 967 | 80 | 55 |
| 968 | 81 | 48 |
| 969 | 81 | 36 |
| 970 | 81 | 39 |
| 971 | 81 | 38 |
| 972 | 80 | 41 |
| 973 | 81 | 30 |
| 974 | 81 | 23 |
| 975 | 81 | 19 |
| 976 | 81 | 25 |
| 977 | 81 | 29 |
| 978 | 83 | 47 |
| 979 | 81 | 90 |
| 980 | 81 | 75 |
| 981 | 80 | 60 |
| 982 | 81 | 48 |
| 983 | 81 | 41 |
| 984 | 81 | 30 |
| 985 | 80 | 24 |
| 986 | 81 | 20 |
| 987 | 81 | 21 |
| 988 | 81 | 29 |
| 989 | 81 | 29 |
| 990 | 81 | 27 |
| 991 | 81 | 23 |
| 992 | 81 | 25 |
| 993 | 81 | 26 |
| 994 | 81 | 22 |
| 995 | 81 | 20 |
| 996 | 81 | 17 |
| 997 | 81 | 23 |
| 998 | 83 | 65 |
| 999 | 81 | 54 |
| 1000 | 81 | 50 |
| 1001 | 81 | 41 |
| 1002 | 81 | 35 |
| 1003 | 81 | 37 |
| 1004 | 81 | 29 |
| 1005 | 81 | 28 |
| 1006 | 81 | 24 |
| 1007 | 81 | 19 |
| 1008 | 81 | 16 |
| 1009 | 80 | 16 |
| 1010 | 83 | 23 |
| 1011 | 83 | 17 |
| 1012 | 83 | 13 |
| 1013 | 83 | 27 |
| 1014 | 81 | 58 |
| 1015 | 81 | 60 |
| 1016 | 81 | 46 |
| 1017 | 80 | 41 |
| 1018 | 80 | 36 |
| 1019 | 81 | 26 |
| 1020 | 86 | 18 |
| 1021 | 82 | 35 |
| 1022 | 79 | 53 |
| 1023 | 82 | 30 |
| 1024 | 83 | 29 |
| 1025 | 83 | 32 |
| 1026 | 83 | 28 |
| 1027 | 76 | 60 |
| 1028 | 79 | 51 |
| 1029 | 86 | 26 |
| 1030 | 82 | 34 |
| 1031 | 84 | 25 |
| 1032 | 86 | 23 |
| 1033 | 85 | 22 |
| 1034 | 83 | 26 |
| 1035 | 83 | 25 |
| 1036 | 83 | 37 |
| 1037 | 84 | 14 |
| 1038 | 83 | 39 |
| 1039 | 76 | 70 |
| 1040 | 78 | 81 |
| 1041 | 75 | 71 |
| 1042 | 86 | 47 |
| 1043 | 83 | 35 |
| 1044 | 81 | 43 |
| 1045 | 81 | 41 |
| 1046 | 79 | 46 |
| 1047 | 80 | 44 |
| 1048 | 84 | 20 |
| 1049 | 79 | 31 |
| 1050 | 87 | 29 |
| 1051 | 82 | 49 |
| 1052 | 84 | 21 |
| 1053 | 82 | 56 |
| 1054 | 81 | 30 |
| 1055 | 85 | 21 |
| 1056 | 86 | 16 |
| 1057 | 79 | 52 |
| 1058 | 78 | 60 |
| 1059 | 74 | 55 |
| 1060 | 78 | 84 |
| 1061 | 80 | 54 |
| 1062 | 80 | 35 |
| 1063 | 82 | 24 |
| 1064 | 83 | 43 |
| 1065 | 79 | 49 |
| 1066 | 83 | 50 |
| 1067 | 86 | 12 |
| 1068 | 64 | 14 |
| 1069 | 24 | 14 |
| 1070 | 49 | 21 |
| 1071 | 77 | 48 |
| 1072 | 103 | 11 |
| 1073 | 98 | 48 |
| 1074 | 101 | 34 |
| 1075 | 99 | 39 |
| 1076 | 103 | 11 |
| 1077 | 103 | 19 |
| 1078 | 103 | 7 |
| 1079 | 103 | 13 |
| 1080 | 103 | 10 |
| 1081 | 102 | 13 |
| 1082 | 101 | 29 |
| 1083 | 102 | 25 |
| 1084 | 102 | 20 |
| 1085 | 96 | 60 |
| 1086 | 99 | 38 |
| 1087 | 102 | 24 |
| 1088 | 100 | 31 |
| 1089 | 100 | 28 |
| 1090 | 98 | 3 |
| 1091 | 102 | 26 |
| 1092 | 95 | 64 |
| 1093 | 102 | 23 |
| 1094 | 102 | 25 |
| 1095 | 98 | 42 |
| 1096 | 93 | 68 |
| 1097 | 101 | 25 |
| 1098 | 95 | 64 |
| 1099 | 101 | 35 |
| 1100 | 94 | 59 |
| 1101 | 97 | 37 |
| 1102 | 97 | 60 |
| 1103 | 93 | 98 |
| 1104 | 98 | 53 |
| 1105 | 103 | 13 |
| 1106 | 103 | 11 |
| 1107 | 103 | 11 |
| 1108 | 103 | 13 |
| 1109 | 103 | 10 |
| 1110 | 103 | 10 |
| 1111 | 103 | 11 |
| 1112 | 103 | 10 |
| 1113 | 103 | 10 |
| 1114 | 102 | 18 |
| 1115 | 102 | 31 |
| 1116 | 101 | 24 |
| 1117 | 102 | 19 |
| 1118 | 103 | 10 |
| 1119 | 102 | 12 |
| 1120 | 99 | 56 |
| 1121 | 96 | 59 |
| 1122 | 74 | 28 |
| 1123 | 66 | 62 |
| 1124 | 74 | 29 |
| 1125 | 64 | 74 |
| 1126 | 69 | 40 |
| 1127 | 76 | 2 |
| 1128 | 72 | 29 |
| 1129 | 66 | 65 |
| 1130 | 54 | 69 |
| 1131 | 69 | 56 |
| 1132 | 69 | 40 |
| 1133 | 73 | 54 |
| 1134 | 63 | 92 |
| 1135 | 61 | 67 |
| 1136 | 72 | 42 |
| 1137 | 78 | 2 |
| 1138 | 76 | 34 |
| 1139 | 67 | 80 |
| 1140 | 70 | 67 |
| 1141 | 53 | 70 |
| 1142 | 72 | 65 |
| 1143 | 60 | 57 |
| 1144 | 74 | 29 |
| 1145 | 69 | 31 |
| 1146 | 76 | 1 |
| 1147 | 74 | 22 |
| 1148 | 72 | 52 |
| 1149 | 62 | 96 |
| 1150 | 54 | 72 |
| 1151 | 72 | 28 |
| 1152 | 72 | 35 |
| 1153 | 64 | 68 |
| 1154 | 74 | 27 |
| 1155 | 76 | 14 |
| 1156 | 69 | 38 |
| 1157 | 66 | 59 |
| 1158 | 64 | 99 |
| 1159 | 51 | 86 |
| 1160 | 70 | 53 |
| 1161 | 72 | 36 |
| 1162 | 71 | 47 |
| 1163 | 70 | 42 |
| 1164 | 67 | 34 |
| 1165 | 74 | 2 |
| 1166 | 75 | 21 |
| 1167 | 74 | 15 |
| 1168 | 75 | 13 |
| 1169 | 76 | 10 |
| 1170 | 75 | 13 |
| 1171 | 75 | 10 |
| 1172 | 75 | 7 |
| 1173 | 75 | 13 |
| 1174 | 76 | 8 |
| 1175 | 76 | 7 |
| 1176 | 67 | 45 |
| 1177 | 75 | 13 |
| 1178 | 75 | 12 |
| 1179 | 73 | 21 |
| 1180 | 68 | 46 |
| 1181 | 74 | 8 |
| 1182 | 76 | 11 |
| 1183 | 76 | 14 |
| 1184 | 74 | 11 |
| 1185 | 74 | 18 |
| 1186 | 73 | 22 |
| 1187 | 74 | 20 |
| 1188 | 74 | 19 |
| 1189 | 70 | 22 |
| 1190 | 71 | 23 |
| 1191 | 73 | 19 |
| 1192 | 73 | 19 |
| 1193 | 72 | 20 |
| 1194 | 64 | 60 |
| 1195 | 70 | 39 |
| 1196 | 66 | 56 |
| 1197 | 68 | 64 |
| 1198 | 30 | 68 |
| 1199 | 70 | 38 |
| 1200 | 66 | 47 |
| 1201 | 76 | 14 |
| 1202 | 74 | 18 |
| 1203 | 69 | 46 |
| 1204 | 68 | 62 |
| 1205 | 68 | 62 |
| 1206 | 68 | 62 |
| 1207 | 68 | 62 |
| 1208 | 68 | 62 |
| 1209 | 68 | 62 |
| 1210 | 54 | 50 |
| 1211 | 41 | 37 |
| 1212 | 27 | 25 |
| 1213 | 14 | 12 |
| 1214 | 0 | 0 |
| 1215 | 0 | 0 |
| 1216 | 0 | 0 |
| 1217 | 0 | 0 |
| 1218 | 0 | 0 |
| 1219 | 0 | 0 |
| 1220 | 0 | 0 |
| 1221 | 0 | 0 |
| 1222 | 0 | 0 |
| 1223 | 0 | 0 |
| 1224 | 0 | 0 |
| 1225 | 0 | 0 |
| 1226 | 0 | 0 |
| 1227 | 0 | 0 |
| 1228 | 0 | 0 |
| 1229 | 0 | 0 |
| 1230 | 0 | 0 |
| 1231 | 0 | 0 |
| 1232 | 0 | 0 |
| 1233 | 0 | 0 |
| 1234 | 0 | 0 |
| 1235 | 0 | 0 |
| 1236 | 0 | 0 |
| 1237 | 0 | 0 |
| 1238 | 0 | 0 |

Trukmė (s)

Normalizuotas sūkių dažnis (proc.)

Normalizuotas sukimo momentas (proc.)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0

0

17

0

0

18

0

0

19

0

0

20

0

0

21

0

0

22

0

0

23

0

0

24

1

3

25

1

3

26

1

3

27

1

3

28

1

3

29

1

3

30

1

6

31

1

6

32

2

1

33

4

13

34

7

18

35

9

21

36

17

20

37

33

42

38

57

46

39

44

33

40

31

0

41

22

27

42

33

43

43

80

49

44

105

47

45

98

70

46

104

36

47

104

65

48

96

71

49

101

62

50

102

51

51

102

50

52

102

46

53

102

41

54

102

31

55

89

2

56

82

0

57

47

1

58

23

1

59

1

3

60

1

8

61

1

3

62

1

5

63

1

6

64

1

4

65

1

4

66

0

6

67

1

4

68

9

21

69

25

56

70

64

26

71

60

31

72

63

20

73

62

24

74

64

8

75

58

44

76

65

10

77

65

12

78

68

23

79

69

30

80

71

30

81

74

15

82

71

23

83

73

20

84

73

21

85

73

19

86

70

33

87

70

34

88

65

47

89

66

47

90

64

53

91

65

45

92

66

38

93

67

49

94

69

39

95

69

39

96

66

42

97

71

29

98

75

29

99

72

23

100

74

22

101

75

24

102

73

30

103

74

24

104

77

6

105

76

12

106

74

39

107

72

30

108

75

22

109

78

64

110

102

34

111

103

28

112

103

28

113

103

19

114

103

32

115

104

25

116

103

38

117

103

39

118

103

34

119

102

44

120

103

38

121

102

43

122

103

34

123

102

41

124

103

44

125

103

37

126

103

27

127

104

13

128

104

30

129

104

19

130

103

28

131

104

40

132

104

32

133

101

63

134

102

54

135

102

52

136

102

51

137

103

40

138

104

34

139

102

36

140

104

44

141

103

44

142

104

33

143

102

27

144

103

26

145

79

53

146

51

37

147

24

23

148

13

33

149

19

55

150

45

30

151

34

7

152

14

4

153

8

16

154

15

6

155

39

47

156

39

4

157

35

26

158

27

38

159

43

40

160

14

23

161

10

10

162

15

33

163

35

72

164

60

39

165

55

31

166

47

30

167

16

7

168

0

6

169

0

8

170

0

8

171

0

2

172

2

17

173

10

28

174

28

31

175

33

30

176

36

0

177

19

10

178

1

18

179

0

16

180

1

3

181

1

4

182

1

5

183

1

6

184

1

5

185

1

3

186

1

4

187

1

4

188

1

6

189

8

18

190

20

51

191

49

19

192

41

13

193

31

16

194

28

21

195

21

17

196

31

21

197

21

8

198

0

14

199

0

12

200

3

8

201

3

22

202

12

20

203

14

20

204

16

17

205

20

18

206

27

34

207

32

33

208

41

31

209

43

31

210

37

33

211

26

18

212

18

29

213

14

51

214

13

11

215

12

9

216

15

33

217

20

25

218

25

17

219

31

29

220

36

66

221

66

40

222

50

13

223

16

24

224

26

50

225

64

23

226

81

20

227

83

11

228

79

23

229

76

31

230

68

24

231

59

33

232

59

3

233

25

7

234

21

10

235

20

19

236

4

10

237

5

7

238

4

5

239

4

6

240

4

6

241

4

5

242

7

5

243

16

28

244

28

25

245

52

53

246

50

8

247

26

40

248

48

29

249

54

39

250

60

42

251

48

18

252

54

51

253

88

90

254

103

84

255

103

85

256

102

84

257

58

66

258

64

97

259

56

80

260

51

67

261

52

96

262

63

62

263

71

6

264

33

16

265

47

45

266

43

56

267

42

27

268

42

64

269

75

74

270

68

96

271

86

61

272

66

0

273

37

0

274

45

37

275

68

96

276

80

97

277

92

96

278

90

97

279

82

96

280

94

81

281

90

85

282

96

65

283

70

96

284

55

95

285

70

96

286

79

96

287

81

71

288

71

60

289

92

65

290

82

63

291

61

47

292

52

37

293

24

0

294

20

7

295

39

48

296

39

54

297

63

58

298

53

31

299

51

24

300

48

40

301

39

0

302

35

18

303

36

16

304

29

17

305

28

21

306

31

15

307

31

10

308

43

19

309

49

63

310

78

61

311

78

46

312

66

65

313

78

97

314

84

63

315

57

26

316

36

22

317

20

34

318

19

8

319

9

10

320

5

5

321

7

11

322

15

15

323

12

9

324

13

27

325

15

28

326

16

28

327

16

31

328

15

20

329

17

0

330

20

34

331

21

25

332

20

0

333

23

25

334

30

58

335

63

96

336

83

60

337

61

0

338

26

0

339

29

44

340

68

97

341

80

97

342

88

97

343

99

88

344

102

86

345

100

82

346

74

79

347

57

79

348

76

97

349

84

97

350

86

97

351

81

98

352

83

83

353

65

96

354

93

72

355

63

60

356

72

49

357

56

27

358

29

0

359

18

13

360

25

11

361

28

24

362

34

53

363

65

83

364

80

44

365

77

46

366

76

50

367

45

52

368

61

98

369

61

69

370

63

49

371

32

0

372

10

8

373

17

7

374

16

13

375

11

6

376

9

5

377

9

12

378

12

46

379

15

30

380

26

28

381

13

9

382

16

21

383

24

4

384

36

43

385

65

85

386

78

66

387

63

39

388

32

34

389

46

55

390

47

42

391

42

39

392

27

0

393

14

5

394

14

14

395

24

54

396

60

90

397

53

66

398

70

48

399

77

93

400

79

67

401

46

65

402

69

98

403

80

97

404

74

97

405

75

98

406

56

61

407

42

0

408

36

32

409

34

43

410

68

83

411

102

48

412

62

0

413

41

39

414

71

86

415

91

52

416

89

55

417

89

56

418

88

58

419

78

69

420

98

39

421

64

61

422

90

34

423

88

38

424

97

62

425

100

53

426

81

58

427

74

51

428

76

57

429

76

72

430

85

72

431

84

60

432

83

72

433

83

72

434

86

72

435

89

72

436

86

72

437

87

72

438

88

72

439

88

71

440

87

72

441

85

71

442

88

72

443

88

72

444

84

72

445

83

73

446

77

73

447

74

73

448

76

72

449

46

77

450

78

62

451

79

35

452

82

38

453

81

41

454

79

37

455

78

35

456

78

38

457

78

46

458

75

49

459

73

50

460

79

58

461

79

71

462

83

44

463

53

48

464

40

48

465

51

75

466

75

72

467

89

67

468

93

60

469

89

73

470

86

73

471

81

73

472

78

73

473

78

73

474

76

73

475

79

73

476

82

73

477

86

73

478

88

72

479

92

71

480

97

54

481

73

43

482

36

64

483

63

31

484

78

1

485

69

27

486

67

28

487

72

9

488

71

9

489

78

36

490

81

56

491

75

53

492

60

45

493

50

37

494

66

41

495

51

61

496

68

47

497

29

42

498

24

73

499

64

71

500

90

71

501

100

61

502

94

73

503

84

73

504

79

73

505

75

72

506

78

73

507

80

73

508

81

73

509

81

73

510

83

73

511

85

73

512

84

73

513

85

73

514

86

73

515

85

73

516

85

73

517

85

72

518

85

73

519

83

73

520

79

73

521

78

73

522

81

73

523

82

72

524

94

56

525

66

48

526

35

71

527

51

44

528

60

23

529

64

10

530

63

14

531

70

37

532

76

45

533

78

18

534

76

51

535

75

33

536

81

17

537

76

45

538

76

30

539

80

14

540

71

18

541

71

14

542

71

11

543

65

2

544

31

26

545

24

72

546

64

70

547

77

62

548

80

68

549

83

53

550

83

50

551

83

50

552

85

43

553

86

45

554

89

35

555

82

61

556

87

50

557

85

55

558

89

49

559

87

70

560

91

39

561

72

3

562

43

25

563

30

60

564

40

45

565

37

32

566

37

32

567

43

70

568

70

54

569

77

47

570

79

66

571

85

53

572

83

57

573

86

52

574

85

51

575

70

39

576

50

5

577

38

36

578

30

71

579

75

53

580

84

40

581

85

42

582

86

49

583

86

57

584

89

68

585

99

61

586

77

29

587

81

72

588

89

69

589

49

56

590

79

70

591

104

59

592

103

54

593

102

56

594

102

56

595

103

61

596

102

64

597

103

60

598

93

72

599

86

73

600

76

73

601

59

49

602

46

22

603

40

65

604

72

31

605

72

27

606

67

44

607

68

37

608

67

42

609

68

50

610

77

43

611

58

4

612

22

37

613

57

69

614

68

38

615

73

2

616

40

14

617

42

38

618

64

69

619

64

74

620

67

73

621

65

73

622

68

73

623

65

49

624

81

0

625

37

25

626

24

69

627

68

71

628

70

71

629

76

70

630

71

72

631

73

69

632

76

70

633

77

72

634

77

72

635

77

72

636

77

70

637

76

71

638

76

71

639

77

71

640

77

71

641

78

70

642

77

70

643

77

71

644

79

72

645

78

70

646

80

70

647

82

71

648

84

71

649

83

71

650

83

73

651

81

70

652

80

71

653

78

71

654

76

70

655

76

70

656

76

71

657

79

71

658

78

71

659

81

70

660

83

72

661

84

71

662

86

71

663

87

71

664

92

72

665

91

72

666

90

71

667

90

71

668

91

71

669

90

70

670

90

72

671

91

71

672

90

71

673

90

71

674

92

72

675

93

69

676

90

70

677

93

72

678

91

70

679

89

71

680

91

71

681

90

71

682

90

71

683

92

71

684

91

71

685

93

71

686

93

68

687

98

68

688

98

67

689

100

69

690

99

68

691

100

71

692

99

68

693

100

69

694

102

72

695

101

69

696

100

69

697

102

71

698

102

71

699

102

69

700

102

71

701

102

68

702

100

69

703

102

70

704

102

68

705

102

70

706

102

72

707

102

68

708

102

69

709

100

68

710

102

71

711

101

64

712

102

69

713

102

69

714

101

69

715

102

64

716

102

69

717

102

68

718

102

70

719

102

69

720

102

70

721

102

70

722

102

62

723

104

38

724

104

15

725

102

24

726

102

45

727

102

47

728

104

40

729

101

52

730

103

32

731

102

50

732

103

30

733

103

44

734

102

40

735

103

43

736

103

41

737

102

46

738

103

39

739

102

41

740

103

41

741

102

38

742

103

39

743

102

46

744

104

46

745

103

49

746

102

45

747

103

42

748

103

46

749

103

38

750

102

48

751

103

35

752

102

48

753

103

49

754

102

48

755

102

46

756

103

47

757

102

49

758

102

42

759

102

52

760

102

57

761

102

55

762

102

61

763

102

61

764

102

58

765

103

58

766

102

59

767

102

54

768

102

63

769

102

61

770

103

55

771

102

60

772

102

72

773

103

56

774

102

55

775

102

67

776

103

56

777

84

42

778

48

7

779

48

6

780

48

6

781

48

7

782

48

6

783

48

7

784

67

21

785

105

59

786

105

96

787

105

74

788

105

66

789

105

62

790

105

66

791

89

41

792

52

5

793

48

5

794

48

7

795

48

5

796

48

6

797

48

4

798

52

6

799

51

5

800

51

6

801

51

6

802

52

5

803

52

5

804

57

44

805

98

90

806

105

94

807

105

100

808

105

98

809

105

95

810

105

96

811

105

92

812

104

97

813

100

85

814

94

74

815

87

62

816

81

50

817

81

46

818

80

39

819

80

32

820

81

28

821

80

26

822

80

23

823

80

23

824

80

20

825

81

19

826

80

18

827

81

17

828

80

20

829

81

24

830

81

21

831

80

26

832

80

24

833

80

23

834

80

22

835

81

21

836

81

24

837

81

24

838

81

22

839

81

22

840

81

21

841

81

31

842

81

27

843

80

26

844

80

26

845

81

25

846

80

21

847

81

20

848

83

21

849

83

15

850

83

12

851

83

9

852

83

8

853

83

7

854

83

6

855

83

6

856

83

6

857

83

6

858

83

6

859

76

5

860

49

8

861

51

7

862

51

20

863

78

52

864

80

38

865

81

33

866

83

29

867

83

22

868

83

16

869

83

12

870

83

9

871

83

8

872

83

7

873

83

6

874

83

6

875

83

6

876

83

6

877

83

6

878

59

4

879

50

5

880

51

5

881

51

5

882

51

5

883

50

5

884

50

5

885

50

5

886

50

5

887

50

5

888

51

5

889

51

5

890

51

5

891

63

50

892

81

34

893

81

25

894

81

29

895

81

23

896

80

24

897

81

24

898

81

28

899

81

27

900

81

22

901

81

19

902

81

17

903

81

17

904

81

17

905

81

15

906

80

15

907

80

28

908

81

22

909

81

24

910

81

19

911

81

21

912

81

20

913

83

26

914

80

63

915

80

59

916

83

100

917

81

73

918

83

53

919

80

76

920

81

61

921

80

50

922

81

37

923

82

49

924

83

37

925

83

25

926

83

17

927

83

13

928

83

10

929

83

8

930

83

7

931

83

7

932

83

6

933

83

6

934

83

6

935

71

5

936

49

24

937

69

64

938

81

50

939

81

43

940

81

42

941

81

31

942

81

30

943

81

35

944

81

28

945

81

27

946

80

27

947

81

31

948

81

41

949

81

41

950

81

37

951

81

43

952

81

34

953

81

31

954

81

26

955

81

23

956

81

27

957

81

38

958

81

40

959

81

39

960

81

27

961

81

33

962

80

28

963

81

34

964

83

72

965

81

49

966

81

51

967

80

55

968

81

48

969

81

36

970

81

39

971

81

38

972

80

41

973

81

30

974

81

23

975

81

19

976

81

25

977

81

29

978

83

47

979

81

90

980

81

75

981

80

60

982

81

48

983

81

41

984

81

30

985

80

24

986

81

20

987

81

21

988

81

29

989

81

29

990

81

27

991

81

23

992

81

25

993

81

26

994

81

22

995

81

20

996

81

17

997

81

23

998

83

65

999

81

54

1000

81

50

1001

81

41

1002

81

35

1003

81

37

1004

81

29

1005

81

28

1006

81

24

1007

81

19

1008

81

16

1009

80

16

1010

83

23

1011

83

17

1012

83

13

1013

83

27

1014

81

58

1015

81

60

1016

81

46

1017

80

41

1018

80

36

1019

81

26

1020

86

18

1021

82

35

1022

79

53

1023

82

30

1024

83

29

1025

83

32

1026

83

28

1027

76

60

1028

79

51

1029

86

26

1030

82

34

1031

84

25

1032

86

23

1033

85

22

1034

83

26

1035

83

25

1036

83

37

1037

84

14

1038

83

39

1039

76

70

1040

78

81

1041

75

71

1042

86

47

1043

83

35

1044

81

43

1045

81

41

1046

79

46

1047

80

44

1048

84

20

1049

79

31

1050

87

29

1051

82

49

1052

84

21

1053

82

56

1054

81

30

1055

85

21

1056

86

16

1057

79

52

1058

78

60

1059

74

55

1060

78

84

1061

80

54

1062

80

35

1063

82

24

1064

83

43

1065

79

49

1066

83

50

1067

86

12

1068

64

14

1069

24

14

1070

49

21

1071

77

48

1072

103

11

1073

98

48

1074

101

34

1075

99

39

1076

103

11

1077

103

19

1078

103

7

1079

103

13

1080

103

10

1081

102

13

1082

101

29

1083

102

25

1084

102

20

1085

96

60

1086

99

38

1087

102

24

1088

100

31

1089

100

28

1090

98

3

1091

102

26

1092

95

64

1093

102

23

1094

102

25

1095

98

42

1096

93

68

1097

101

25

1098

95

64

1099

101

35

1100

94

59

1101

97

37

1102

97

60

1103

93

98

1104

98

53

1105

103

13

1106

103

11

1107

103

11

1108

103

13

1109

103

10

1110

103

10

1111

103

11

1112

103

10

1113

103

10

1114

102

18

1115

102

31

1116

101

24

1117

102

19

1118

103

10

1119

102

12

1120

99

56

1121

96

59

1122

74

28

1123

66

62

1124

74

29

1125

64

74

1126

69

40

1127

76

2

1128

72

29

1129

66

65

1130

54

69

1131

69

56

1132

69

40

1133

73

54

1134

63

92

1135

61

67

1136

72

42

1137

78

2

1138

76

34

1139

67

80

1140

70

67

1141

53

70

1142

72

65

1143

60

57

1144

74

29

1145

69

31

1146

76

1

1147

74

22

1148

72

52

1149

62

96

1150

54

72

1151

72

28

1152

72

35

1153

64

68

1154

74

27

1155

76

14

1156

69

38

1157

66

59

1158

64

99

1159

51

86

1160

70

53

1161

72

36

1162

71

47

1163

70

42

1164

67

34

1165

74

2

1166

75

21

1167

74

15

1168

75

13

1169

76

10

1170

75

13

1171

75

10

1172

75

7

1173

75

13

1174

76

8

1175

76

7

1176

67

45

1177

75

13

1178

75

12

1179

73

21

1180

68

46

1181

74

8

1182

76

11

1183

76

14

1184

74

11

1185

74

18

1186

73

22

1187

74

20

1188

74

19

1189

70

22

1190

71

23

1191

73

19

1192

73

19

1193

72

20

1194

64

60

1195

70

39

1196

66

56

1197

68

64

1198

30

68

1199

70

38

1200

66

47

1201

76

14

1202

74

18

1203

69

46

1204

68

62

1205

68

62

1206

68

62

1207

68

62

1208

68

62

1209

68

62

1210

54

50

1211

41

37

1212

27

25

1213

14

12

1214

0

0

1215

0

0

1216

0

0

1217

0

0

1218

0

0

1219

0

0

1220

0

0

1221

0

0

1222

0

0

1223

0

0

1224

0

0

1225

0

0

1226

0

0

1227

0

0

1228

0

0

1229

0

0

1230

0

0

1231

0

0

1232

0

0

1233

0

0

1234

0

0

1235

0

0

1236

0

0

1237

0

0

1238

0

0

LSI NRTC variklio dinamometrinis grafikas

| Trukmė (s) | Normalizuotas sūkių dažnis (proc.) | Normalizuotas sukimo momentas (proc.) |
| --- | --- | --- |
| 0 | 0 | 0 |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 1 | 8 |
| 10 | 6 | 54 |
| 11 | 8 | 61 |
| 12 | 34 | 59 |
| 13 | 22 | 46 |
| 14 | 5 | 51 |
| 15 | 18 | 51 |
| 16 | 31 | 50 |
| 17 | 30 | 56 |
| 18 | 31 | 49 |
| 19 | 25 | 66 |
| 20 | 58 | 55 |
| 21 | 43 | 31 |
| 22 | 16 | 45 |
| 23 | 24 | 38 |
| 24 | 24 | 27 |
| 25 | 30 | 33 |
| 26 | 45 | 65 |
| 27 | 50 | 49 |
| 28 | 23 | 42 |
| 29 | 13 | 42 |
| 30 | 9 | 45 |
| 31 | 23 | 30 |
| 32 | 37 | 45 |
| 33 | 44 | 50 |
| 34 | 49 | 52 |
| 35 | 55 | 49 |
| 36 | 61 | 46 |
| 37 | 66 | 38 |
| 38 | 42 | 33 |
| 39 | 17 | 41 |
| 40 | 17 | 37 |
| 41 | 7 | 50 |
| 42 | 20 | 32 |
| 43 | 5 | 55 |
| 44 | 30 | 42 |
| 45 | 44 | 53 |
| 46 | 45 | 56 |
| 47 | 41 | 52 |
| 48 | 24 | 41 |
| 49 | 15 | 40 |
| 50 | 11 | 44 |
| 51 | 32 | 31 |
| 52 | 38 | 54 |
| 53 | 38 | 47 |
| 54 | 9 | 55 |
| 55 | 10 | 50 |
| 56 | 33 | 55 |
| 57 | 48 | 56 |
| 58 | 49 | 47 |
| 59 | 33 | 44 |
| 60 | 52 | 43 |
| 61 | 55 | 43 |
| 62 | 59 | 38 |
| 63 | 44 | 28 |
| 64 | 24 | 37 |
| 65 | 12 | 44 |
| 66 | 9 | 47 |
| 67 | 12 | 52 |
| 68 | 34 | 21 |
| 69 | 29 | 44 |
| 70 | 44 | 54 |
| 71 | 54 | 62 |
| 72 | 62 | 57 |
| 73 | 72 | 56 |
| 74 | 88 | 71 |
| 75 | 100 | 69 |
| 76 | 100 | 34 |
| 77 | 100 | 42 |
| 78 | 100 | 54 |
| 79 | 100 | 58 |
| 80 | 100 | 38 |
| 81 | 83 | 17 |
| 82 | 61 | 15 |
| 83 | 43 | 22 |
| 84 | 24 | 35 |
| 85 | 16 | 39 |
| 86 | 15 | 45 |
| 87 | 32 | 34 |
| 88 | 14 | 42 |
| 89 | 8 | 48 |
| 90 | 5 | 51 |
| 91 | 10 | 41 |
| 92 | 12 | 37 |
| 93 | 4 | 47 |
| 94 | 3 | 49 |
| 95 | 3 | 50 |
| 96 | 4 | 49 |
| 97 | 4 | 48 |
| 98 | 8 | 43 |
| 99 | 2 | 51 |
| 100 | 5 | 46 |
| 101 | 8 | 41 |
| 102 | 4 | 47 |
| 103 | 3 | 49 |
| 104 | 6 | 45 |
| 105 | 3 | 48 |
| 106 | 10 | 42 |
| 107 | 18 | 27 |
| 108 | 3 | 50 |
| 109 | 11 | 41 |
| 110 | 34 | 29 |
| 111 | 51 | 57 |
| 112 | 67 | 63 |
| 113 | 61 | 32 |
| 114 | 44 | 31 |
| 115 | 48 | 54 |
| 116 | 69 | 65 |
| 117 | 85 | 65 |
| 118 | 81 | 29 |
| 119 | 74 | 21 |
| 120 | 62 | 23 |
| 121 | 76 | 58 |
| 122 | 96 | 75 |
| 123 | 100 | 77 |
| 124 | 100 | 27 |
| 125 | 100 | 79 |
| 126 | 100 | 79 |
| 127 | 100 | 81 |
| 128 | 100 | 57 |
| 129 | 99 | 52 |
| 130 | 81 | 35 |
| 131 | 69 | 29 |
| 132 | 47 | 22 |
| 133 | 34 | 28 |
| 134 | 27 | 37 |
| 135 | 83 | 60 |
| 136 | 100 | 74 |
| 137 | 100 | 7 |
| 138 | 100 | 2 |
| 139 | 70 | 18 |
| 140 | 23 | 39 |
| 141 | 5 | 54 |
| 142 | 11 | 40 |
| 143 | 11 | 34 |
| 144 | 11 | 41 |
| 145 | 19 | 25 |
| 146 | 16 | 32 |
| 147 | 20 | 31 |
| 148 | 21 | 38 |
| 149 | 21 | 42 |
| 150 | 9 | 51 |
| 151 | 4 | 49 |
| 152 | 2 | 51 |
| 153 | 1 | 58 |
| 154 | 21 | 57 |
| 155 | 29 | 47 |
| 156 | 33 | 45 |
| 157 | 16 | 49 |
| 158 | 38 | 45 |
| 159 | 37 | 43 |
| 160 | 35 | 42 |
| 161 | 39 | 43 |
| 162 | 51 | 49 |
| 163 | 59 | 55 |
| 164 | 65 | 54 |
| 165 | 76 | 62 |
| 166 | 84 | 59 |
| 167 | 83 | 29 |
| 168 | 67 | 35 |
| 169 | 84 | 54 |
| 170 | 90 | 58 |
| 171 | 93 | 43 |
| 172 | 90 | 29 |
| 173 | 66 | 19 |
| 174 | 52 | 16 |
| 175 | 49 | 17 |
| 176 | 56 | 38 |
| 177 | 73 | 71 |
| 178 | 86 | 80 |
| 179 | 96 | 75 |
| 180 | 89 | 27 |
| 181 | 66 | 17 |
| 182 | 50 | 18 |
| 183 | 36 | 25 |
| 184 | 36 | 24 |
| 185 | 38 | 40 |
| 186 | 40 | 50 |
| 187 | 27 | 48 |
| 188 | 19 | 48 |
| 189 | 23 | 50 |
| 190 | 19 | 45 |
| 191 | 6 | 51 |
| 192 | 24 | 48 |
| 193 | 49 | 67 |
| 194 | 47 | 49 |
| 195 | 22 | 44 |
| 196 | 25 | 40 |
| 197 | 38 | 54 |
| 198 | 43 | 55 |
| 199 | 40 | 52 |
| 200 | 14 | 49 |
| 201 | 11 | 45 |
| 202 | 7 | 48 |
| 203 | 26 | 41 |
| 204 | 41 | 59 |
| 205 | 53 | 60 |
| 206 | 44 | 54 |
| 207 | 22 | 40 |
| 208 | 24 | 41 |
| 209 | 32 | 53 |
| 210 | 44 | 74 |
| 211 | 57 | 25 |
| 212 | 22 | 49 |
| 213 | 29 | 45 |
| 214 | 19 | 37 |
| 215 | 14 | 43 |
| 216 | 36 | 40 |
| 217 | 43 | 63 |
| 218 | 42 | 49 |
| 219 | 15 | 50 |
| 220 | 19 | 44 |
| 221 | 47 | 59 |
| 222 | 67 | 80 |
| 223 | 76 | 74 |
| 224 | 87 | 66 |
| 225 | 98 | 61 |
| 226 | 100 | 38 |
| 227 | 97 | 27 |
| 228 | 100 | 53 |
| 229 | 100 | 72 |
| 230 | 100 | 49 |
| 231 | 100 | 4 |
| 232 | 100 | 13 |
| 233 | 87 | 15 |
| 234 | 53 | 26 |
| 235 | 33 | 27 |
| 236 | 39 | 19 |
| 237 | 51 | 33 |
| 238 | 67 | 54 |
| 239 | 83 | 60 |
| 240 | 95 | 52 |
| 241 | 100 | 50 |
| 242 | 100 | 36 |
| 243 | 100 | 25 |
| 244 | 85 | 16 |
| 245 | 62 | 16 |
| 246 | 40 | 26 |
| 247 | 56 | 39 |
| 248 | 81 | 75 |
| 249 | 98 | 86 |
| 250 | 100 | 76 |
| 251 | 100 | 51 |
| 252 | 100 | 78 |
| 253 | 100 | 83 |
| 254 | 100 | 100 |
| 255 | 100 | 66 |
| 256 | 100 | 85 |
| 257 | 100 | 72 |
| 258 | 100 | 45 |
| 259 | 98 | 58 |
| 260 | 60 | 30 |
| 261 | 43 | 32 |
| 262 | 71 | 36 |
| 263 | 44 | 32 |
| 264 | 24 | 38 |
| 265 | 42 | 17 |
| 266 | 22 | 51 |
| 267 | 13 | 53 |
| 268 | 23 | 45 |
| 269 | 29 | 50 |
| 270 | 28 | 42 |
| 271 | 21 | 55 |
| 272 | 34 | 57 |
| 273 | 44 | 47 |
| 274 | 19 | 46 |
| 275 | 13 | 44 |
| 276 | 25 | 36 |
| 277 | 43 | 51 |
| 278 | 55 | 73 |
| 279 | 68 | 72 |
| 280 | 76 | 63 |
| 281 | 80 | 45 |
| 282 | 83 | 40 |
| 283 | 78 | 26 |
| 284 | 60 | 20 |
| 285 | 47 | 19 |
| 286 | 52 | 25 |
| 287 | 36 | 30 |
| 288 | 40 | 26 |
| 289 | 45 | 34 |
| 290 | 47 | 35 |
| 291 | 42 | 28 |
| 292 | 46 | 38 |
| 293 | 48 | 44 |
| 294 | 68 | 61 |
| 295 | 70 | 47 |
| 296 | 48 | 28 |
| 297 | 42 | 22 |
| 298 | 31 | 29 |
| 299 | 22 | 35 |
| 300 | 28 | 28 |
| 301 | 46 | 46 |
| 302 | 62 | 69 |
| 303 | 76 | 81 |
| 304 | 88 | 85 |
| 305 | 98 | 81 |
| 306 | 100 | 74 |
| 307 | 100 | 13 |
| 308 | 100 | 11 |
| 309 | 100 | 17 |
| 310 | 99 | 3 |
| 311 | 80 | 7 |
| 312 | 62 | 11 |
| 313 | 63 | 11 |
| 314 | 64 | 16 |
| 315 | 69 | 43 |
| 316 | 81 | 67 |
| 317 | 93 | 74 |
| 318 | 100 | 72 |
| 319 | 94 | 27 |
| 320 | 73 | 15 |
| 321 | 40 | 33 |
| 322 | 40 | 52 |
| 323 | 50 | 50 |
| 324 | 11 | 53 |
| 325 | 12 | 45 |
| 326 | 5 | 50 |
| 327 | 1 | 55 |
| 328 | 7 | 55 |
| 329 | 62 | 60 |
| 330 | 80 | 28 |
| 331 | 23 | 37 |
| 332 | 39 | 58 |
| 333 | 47 | 24 |
| 334 | 59 | 51 |
| 335 | 58 | 68 |
| 336 | 36 | 52 |
| 337 | 18 | 42 |
| 338 | 36 | 52 |
| 339 | 59 | 73 |
| 340 | 72 | 85 |
| 341 | 85 | 92 |
| 342 | 99 | 90 |
| 343 | 100 | 72 |
| 344 | 100 | 18 |
| 345 | 100 | 76 |
| 346 | 100 | 64 |
| 347 | 100 | 87 |
| 348 | 100 | 97 |
| 349 | 100 | 84 |
| 350 | 100 | 100 |
| 351 | 100 | 91 |
| 352 | 100 | 83 |
| 353 | 100 | 93 |
| 354 | 100 | 100 |
| 355 | 94 | 43 |
| 356 | 72 | 10 |
| 357 | 77 | 3 |
| 358 | 48 | 2 |
| 359 | 29 | 5 |
| 360 | 59 | 19 |
| 361 | 63 | 5 |
| 362 | 35 | 2 |
| 363 | 24 | 3 |
| 364 | 28 | 2 |
| 365 | 36 | 16 |
| 366 | 54 | 23 |
| 367 | 60 | 10 |
| 368 | 33 | 1 |
| 369 | 23 | 0 |
| 370 | 16 | 0 |
| 371 | 11 | 0 |
| 372 | 20 | 0 |
| 373 | 25 | 2 |
| 374 | 40 | 3 |
| 375 | 33 | 4 |
| 376 | 34 | 5 |
| 377 | 46 | 7 |
| 378 | 57 | 10 |
| 379 | 66 | 11 |
| 380 | 75 | 14 |
| 381 | 79 | 11 |
| 382 | 80 | 16 |
| 383 | 92 | 21 |
| 384 | 99 | 16 |
| 385 | 83 | 2 |
| 386 | 71 | 2 |
| 387 | 69 | 4 |
| 388 | 67 | 4 |
| 389 | 74 | 16 |
| 390 | 86 | 25 |
| 391 | 97 | 28 |
| 392 | 100 | 15 |
| 393 | 83 | 2 |
| 394 | 62 | 4 |
| 395 | 40 | 6 |
| 396 | 49 | 10 |
| 397 | 36 | 5 |
| 398 | 27 | 4 |
| 399 | 29 | 3 |
| 400 | 22 | 2 |
| 401 | 13 | 3 |
| 402 | 37 | 36 |
| 403 | 90 | 26 |
| 404 | 41 | 2 |
| 405 | 25 | 2 |
| 406 | 29 | 2 |
| 407 | 38 | 7 |
| 408 | 50 | 13 |
| 409 | 55 | 10 |
| 410 | 29 | 3 |
| 411 | 24 | 7 |
| 412 | 51 | 16 |
| 413 | 62 | 15 |
| 414 | 72 | 35 |
| 415 | 91 | 74 |
| 416 | 100 | 73 |
| 417 | 100 | 8 |
| 418 | 98 | 11 |
| 419 | 100 | 59 |
| 420 | 100 | 98 |
| 421 | 100 | 99 |
| 422 | 100 | 75 |
| 423 | 100 | 95 |
| 424 | 100 | 100 |
| 425 | 100 | 97 |
| 426 | 100 | 90 |
| 427 | 100 | 86 |
| 428 | 100 | 82 |
| 429 | 97 | 43 |
| 430 | 70 | 16 |
| 431 | 50 | 20 |
| 432 | 42 | 33 |
| 433 | 89 | 64 |
| 434 | 89 | 77 |
| 435 | 99 | 95 |
| 436 | 100 | 41 |
| 437 | 77 | 12 |
| 438 | 29 | 37 |
| 439 | 16 | 41 |
| 440 | 16 | 38 |
| 441 | 15 | 36 |
| 442 | 18 | 44 |
| 443 | 4 | 55 |
| 444 | 24 | 26 |
| 445 | 26 | 35 |
| 446 | 15 | 45 |
| 447 | 21 | 39 |
| 448 | 29 | 52 |
| 449 | 26 | 46 |
| 450 | 27 | 50 |
| 451 | 13 | 43 |
| 452 | 25 | 36 |
| 453 | 37 | 57 |
| 454 | 29 | 46 |
| 455 | 17 | 39 |
| 456 | 13 | 41 |
| 457 | 19 | 38 |
| 458 | 28 | 35 |
| 459 | 8 | 51 |
| 460 | 14 | 36 |
| 461 | 17 | 47 |
| 462 | 34 | 39 |
| 463 | 34 | 57 |
| 464 | 11 | 70 |
| 465 | 13 | 51 |
| 466 | 13 | 68 |
| 467 | 38 | 44 |
| 468 | 53 | 67 |
| 469 | 29 | 69 |
| 470 | 19 | 65 |
| 471 | 52 | 45 |
| 472 | 61 | 79 |
| 473 | 29 | 70 |
| 474 | 15 | 53 |
| 475 | 15 | 60 |
| 476 | 52 | 40 |
| 477 | 50 | 61 |
| 478 | 13 | 74 |
| 479 | 46 | 51 |
| 480 | 60 | 73 |
| 481 | 33 | 84 |
| 482 | 31 | 63 |
| 483 | 41 | 42 |
| 484 | 26 | 69 |
| 485 | 23 | 65 |
| 486 | 48 | 49 |
| 487 | 28 | 57 |
| 488 | 16 | 67 |
| 489 | 39 | 48 |
| 490 | 47 | 73 |
| 491 | 35 | 87 |
| 492 | 26 | 73 |
| 493 | 30 | 61 |
| 494 | 34 | 49 |
| 495 | 35 | 66 |
| 496 | 56 | 47 |
| 497 | 49 | 64 |
| 498 | 59 | 64 |
| 499 | 42 | 69 |
| 500 | 6 | 77 |
| 501 | 5 | 59 |
| 502 | 17 | 59 |
| 503 | 45 | 53 |
| 504 | 21 | 62 |
| 505 | 31 | 60 |
| 506 | 53 | 68 |
| 507 | 48 | 79 |
| 508 | 45 | 61 |
| 509 | 51 | 47 |
| 510 | 41 | 48 |
| 511 | 26 | 58 |
| 512 | 21 | 62 |
| 513 | 50 | 52 |
| 514 | 39 | 65 |
| 515 | 23 | 65 |
| 516 | 42 | 62 |
| 517 | 57 | 80 |
| 518 | 66 | 81 |
| 519 | 64 | 62 |
| 520 | 45 | 42 |
| 521 | 33 | 42 |
| 522 | 27 | 57 |
| 523 | 31 | 59 |
| 524 | 41 | 53 |
| 525 | 45 | 72 |
| 526 | 48 | 73 |
| 527 | 46 | 90 |
| 528 | 56 | 76 |
| 529 | 64 | 76 |
| 530 | 69 | 64 |
| 531 | 72 | 59 |
| 532 | 73 | 58 |
| 533 | 71 | 56 |
| 534 | 66 | 48 |
| 535 | 61 | 50 |
| 536 | 55 | 56 |
| 537 | 52 | 52 |
| 538 | 54 | 49 |
| 539 | 61 | 50 |
| 540 | 64 | 54 |
| 541 | 67 | 54 |
| 542 | 68 | 52 |
| 543 | 60 | 53 |
| 544 | 52 | 50 |
| 545 | 45 | 49 |
| 546 | 38 | 45 |
| 547 | 32 | 45 |
| 548 | 26 | 53 |
| 549 | 23 | 56 |
| 550 | 30 | 49 |
| 551 | 33 | 55 |
| 552 | 35 | 59 |
| 553 | 33 | 65 |
| 554 | 30 | 67 |
| 555 | 28 | 59 |
| 556 | 25 | 58 |
| 557 | 23 | 56 |
| 558 | 22 | 57 |
| 559 | 19 | 63 |
| 560 | 14 | 63 |
| 561 | 31 | 61 |
| 562 | 35 | 62 |
| 563 | 21 | 80 |
| 564 | 28 | 65 |
| 565 | 7 | 74 |
| 566 | 23 | 54 |
| 567 | 38 | 54 |
| 568 | 14 | 78 |
| 569 | 38 | 58 |
| 570 | 52 | 75 |
| 571 | 59 | 81 |
| 572 | 66 | 69 |
| 573 | 54 | 44 |
| 574 | 48 | 34 |
| 575 | 44 | 33 |
| 576 | 40 | 40 |
| 577 | 28 | 58 |
| 578 | 27 | 63 |
| 579 | 35 | 45 |
| 580 | 20 | 66 |
| 581 | 15 | 60 |
| 582 | 10 | 52 |
| 583 | 22 | 56 |
| 584 | 30 | 62 |
| 585 | 21 | 67 |
| 586 | 29 | 53 |
| 587 | 41 | 56 |
| 588 | 15 | 67 |
| 589 | 24 | 56 |
| 590 | 42 | 69 |
| 591 | 39 | 83 |
| 592 | 40 | 73 |
| 593 | 35 | 67 |
| 594 | 32 | 61 |
| 595 | 30 | 65 |
| 596 | 30 | 72 |
| 597 | 48 | 51 |
| 598 | 66 | 58 |
| 599 | 62 | 71 |
| 600 | 36 | 63 |
| 601 | 17 | 59 |
| 602 | 16 | 50 |
| 603 | 16 | 62 |
| 604 | 34 | 48 |
| 605 | 51 | 66 |
| 606 | 35 | 74 |
| 607 | 15 | 56 |
| 608 | 19 | 54 |
| 609 | 43 | 65 |
| 610 | 52 | 80 |
| 611 | 52 | 83 |
| 612 | 49 | 57 |
| 613 | 48 | 46 |
| 614 | 37 | 36 |
| 615 | 25 | 44 |
| 616 | 14 | 53 |
| 617 | 13 | 64 |
| 618 | 23 | 56 |
| 619 | 21 | 63 |
| 620 | 18 | 67 |
| 621 | 20 | 54 |
| 622 | 16 | 67 |
| 623 | 26 | 56 |
| 624 | 41 | 65 |
| 625 | 28 | 62 |
| 626 | 19 | 60 |
| 627 | 33 | 56 |
| 628 | 37 | 70 |
| 629 | 24 | 79 |
| 630 | 28 | 57 |
| 631 | 40 | 57 |
| 632 | 40 | 58 |
| 633 | 28 | 44 |
| 634 | 25 | 41 |
| 635 | 29 | 53 |
| 636 | 31 | 55 |
| 637 | 26 | 64 |
| 638 | 20 | 50 |
| 639 | 16 | 53 |
| 640 | 11 | 54 |
| 641 | 13 | 53 |
| 642 | 23 | 50 |
| 643 | 32 | 59 |
| 644 | 36 | 63 |
| 645 | 33 | 59 |
| 646 | 24 | 52 |
| 647 | 20 | 52 |
| 648 | 22 | 55 |
| 649 | 30 | 53 |
| 650 | 37 | 59 |
| 651 | 41 | 58 |
| 652 | 36 | 54 |
| 653 | 29 | 49 |
| 654 | 24 | 53 |
| 655 | 14 | 57 |
| 656 | 10 | 54 |
| 657 | 9 | 55 |
| 658 | 10 | 57 |
| 659 | 13 | 55 |
| 660 | 15 | 64 |
| 661 | 31 | 57 |
| 662 | 19 | 69 |
| 663 | 14 | 59 |
| 664 | 33 | 57 |
| 665 | 41 | 65 |
| 666 | 39 | 64 |
| 667 | 39 | 59 |
| 668 | 39 | 51 |
| 669 | 28 | 41 |
| 670 | 19 | 49 |
| 671 | 27 | 54 |
| 672 | 37 | 63 |
| 673 | 32 | 74 |
| 674 | 16 | 70 |
| 675 | 12 | 67 |
| 676 | 13 | 60 |
| 677 | 17 | 56 |
| 678 | 15 | 62 |
| 679 | 25 | 47 |
| 680 | 27 | 64 |
| 681 | 14 | 71 |
| 682 | 5 | 65 |
| 683 | 6 | 57 |
| 684 | 6 | 57 |
| 685 | 15 | 52 |
| 686 | 22 | 61 |
| 687 | 14 | 77 |
| 688 | 12 | 67 |
| 689 | 12 | 62 |
| 690 | 14 | 59 |
| 691 | 15 | 58 |
| 692 | 18 | 55 |
| 693 | 22 | 53 |
| 694 | 19 | 69 |
| 695 | 14 | 67 |
| 696 | 9 | 63 |
| 697 | 8 | 56 |
| 698 | 17 | 49 |
| 699 | 25 | 55 |
| 700 | 14 | 70 |
| 701 | 12 | 60 |
| 702 | 22 | 57 |
| 703 | 27 | 67 |
| 704 | 29 | 68 |
| 705 | 34 | 62 |
| 706 | 35 | 61 |
| 707 | 28 | 78 |
| 708 | 11 | 71 |
| 709 | 4 | 58 |
| 710 | 5 | 58 |
| 711 | 10 | 56 |
| 712 | 20 | 63 |
| 713 | 13 | 76 |
| 714 | 11 | 65 |
| 715 | 9 | 60 |
| 716 | 7 | 55 |
| 717 | 8 | 53 |
| 718 | 10 | 60 |
| 719 | 28 | 53 |
| 720 | 12 | 73 |
| 721 | 4 | 64 |
| 722 | 4 | 61 |
| 723 | 4 | 61 |
| 724 | 10 | 56 |
| 725 | 8 | 61 |
| 726 | 20 | 56 |
| 727 | 32 | 62 |
| 728 | 33 | 66 |
| 729 | 34 | 73 |
| 730 | 31 | 61 |
| 731 | 33 | 55 |
| 732 | 33 | 60 |
| 733 | 31 | 59 |
| 734 | 29 | 58 |
| 735 | 31 | 53 |
| 736 | 33 | 51 |
| 737 | 33 | 48 |
| 738 | 27 | 44 |
| 739 | 21 | 52 |
| 740 | 13 | 57 |
| 741 | 12 | 56 |
| 742 | 10 | 64 |
| 743 | 22 | 47 |
| 744 | 15 | 74 |
| 745 | 8 | 66 |
| 746 | 34 | 47 |
| 747 | 18 | 71 |
| 748 | 9 | 57 |
| 749 | 11 | 55 |
| 750 | 12 | 57 |
| 751 | 10 | 61 |
| 752 | 16 | 53 |
| 753 | 12 | 75 |
| 754 | 6 | 70 |
| 755 | 12 | 55 |
| 756 | 24 | 50 |
| 757 | 28 | 60 |
| 758 | 28 | 64 |
| 759 | 23 | 60 |
| 760 | 20 | 56 |
| 761 | 26 | 50 |
| 762 | 28 | 55 |
| 763 | 18 | 56 |
| 764 | 15 | 52 |
| 765 | 11 | 59 |
| 766 | 16 | 59 |
| 767 | 34 | 54 |
| 768 | 16 | 82 |
| 769 | 15 | 64 |
| 770 | 36 | 53 |
| 771 | 45 | 64 |
| 772 | 41 | 59 |
| 773 | 34 | 50 |
| 774 | 27 | 45 |
| 775 | 22 | 52 |
| 776 | 18 | 55 |
| 777 | 26 | 54 |
| 778 | 39 | 62 |
| 779 | 37 | 71 |
| 780 | 32 | 58 |
| 781 | 24 | 48 |
| 782 | 14 | 59 |
| 783 | 7 | 59 |
| 784 | 7 | 55 |
| 785 | 18 | 49 |
| 786 | 40 | 62 |
| 787 | 44 | 73 |
| 788 | 41 | 68 |
| 789 | 35 | 48 |
| 790 | 29 | 54 |
| 791 | 22 | 69 |
| 792 | 46 | 53 |
| 793 | 59 | 71 |
| 794 | 69 | 68 |
| 795 | 75 | 47 |
| 796 | 62 | 32 |
| 797 | 48 | 35 |
| 798 | 27 | 59 |
| 799 | 13 | 58 |
| 800 | 14 | 54 |
| 801 | 21 | 53 |
| 802 | 23 | 56 |
| 803 | 23 | 57 |
| 804 | 23 | 65 |
| 805 | 13 | 65 |
| 806 | 9 | 64 |
| 807 | 27 | 56 |
| 808 | 26 | 78 |
| 809 | 40 | 61 |
| 810 | 35 | 76 |
| 811 | 28 | 66 |
| 812 | 23 | 57 |
| 813 | 16 | 50 |
| 814 | 11 | 53 |
| 815 | 9 | 57 |
| 816 | 9 | 62 |
| 817 | 27 | 57 |
| 818 | 42 | 69 |
| 819 | 47 | 75 |
| 820 | 53 | 67 |
| 821 | 61 | 62 |
| 822 | 63 | 53 |
| 823 | 60 | 54 |
| 824 | 56 | 44 |
| 825 | 49 | 39 |
| 826 | 39 | 35 |
| 827 | 30 | 34 |
| 828 | 33 | 46 |
| 829 | 44 | 56 |
| 830 | 50 | 56 |
| 831 | 44 | 52 |
| 832 | 38 | 46 |
| 833 | 33 | 44 |
| 834 | 29 | 45 |
| 835 | 24 | 46 |
| 836 | 18 | 52 |
| 837 | 9 | 55 |
| 838 | 10 | 54 |
| 839 | 20 | 53 |
| 840 | 27 | 58 |
| 841 | 29 | 59 |
| 842 | 30 | 62 |
| 843 | 30 | 65 |
| 844 | 27 | 66 |
| 845 | 32 | 58 |
| 846 | 40 | 56 |
| 847 | 41 | 57 |
| 848 | 18 | 73 |
| 849 | 15 | 55 |
| 850 | 18 | 50 |
| 851 | 17 | 52 |
| 852 | 20 | 49 |
| 853 | 16 | 62 |
| 854 | 4 | 67 |
| 855 | 2 | 64 |
| 856 | 7 | 54 |
| 857 | 10 | 50 |
| 858 | 9 | 57 |
| 859 | 5 | 62 |
| 860 | 12 | 51 |
| 861 | 14 | 65 |
| 862 | 9 | 64 |
| 863 | 31 | 50 |
| 864 | 30 | 78 |
| 865 | 21 | 65 |
| 866 | 14 | 51 |
| 867 | 10 | 55 |
| 868 | 6 | 59 |
| 869 | 7 | 59 |
| 870 | 19 | 54 |
| 871 | 23 | 61 |
| 872 | 24 | 62 |
| 873 | 34 | 61 |
| 874 | 51 | 67 |
| 875 | 60 | 66 |
| 876 | 58 | 55 |
| 877 | 60 | 52 |
| 878 | 64 | 55 |
| 879 | 68 | 51 |
| 880 | 63 | 54 |
| 881 | 64 | 50 |
| 882 | 68 | 58 |
| 883 | 73 | 47 |
| 884 | 63 | 40 |
| 885 | 50 | 38 |
| 886 | 29 | 61 |
| 887 | 14 | 61 |
| 888 | 14 | 53 |
| 889 | 42 | 6 |
| 890 | 58 | 6 |
| 891 | 58 | 6 |
| 892 | 77 | 39 |
| 893 | 93 | 56 |
| 894 | 93 | 44 |
| 895 | 93 | 37 |
| 896 | 93 | 31 |
| 897 | 93 | 25 |
| 898 | 93 | 26 |
| 899 | 93 | 27 |
| 900 | 93 | 25 |
| 901 | 93 | 21 |
| 902 | 93 | 22 |
| 903 | 93 | 24 |
| 904 | 93 | 23 |
| 905 | 93 | 27 |
| 906 | 93 | 34 |
| 907 | 93 | 32 |
| 908 | 93 | 26 |
| 909 | 93 | 31 |
| 910 | 93 | 34 |
| 911 | 93 | 31 |
| 912 | 93 | 33 |
| 913 | 93 | 36 |
| 914 | 93 | 37 |
| 915 | 93 | 34 |
| 916 | 93 | 30 |
| 917 | 93 | 32 |
| 918 | 93 | 35 |
| 919 | 93 | 35 |
| 920 | 93 | 32 |
| 921 | 93 | 28 |
| 922 | 93 | 23 |
| 923 | 94 | 18 |
| 924 | 95 | 18 |
| 925 | 96 | 17 |
| 926 | 95 | 13 |
| 927 | 96 | 10 |
| 928 | 95 | 9 |
| 929 | 95 | 7 |
| 930 | 95 | 7 |
| 931 | 96 | 7 |
| 932 | 96 | 6 |
| 933 | 96 | 6 |
| 934 | 95 | 6 |
| 935 | 90 | 6 |
| 936 | 69 | 43 |
| 937 | 76 | 62 |
| 938 | 93 | 47 |
| 939 | 93 | 39 |
| 940 | 93 | 35 |
| 941 | 93 | 34 |
| 942 | 93 | 36 |
| 943 | 93 | 39 |
| 944 | 93 | 34 |
| 945 | 93 | 26 |
| 946 | 93 | 23 |
| 947 | 93 | 24 |
| 948 | 93 | 24 |
| 949 | 93 | 22 |
| 950 | 93 | 19 |
| 951 | 93 | 17 |
| 952 | 93 | 19 |
| 953 | 93 | 22 |
| 954 | 93 | 24 |
| 955 | 93 | 23 |
| 956 | 93 | 20 |
| 957 | 93 | 20 |
| 958 | 94 | 19 |
| 959 | 95 | 19 |
| 960 | 95 | 17 |
| 961 | 96 | 13 |
| 962 | 95 | 10 |
| 963 | 96 | 9 |
| 964 | 95 | 7 |
| 965 | 95 | 7 |
| 966 | 95 | 7 |
| 967 | 95 | 6 |
| 968 | 96 | 6 |
| 969 | 96 | 6 |
| 970 | 89 | 6 |
| 971 | 68 | 6 |
| 972 | 57 | 6 |
| 973 | 66 | 32 |
| 974 | 84 | 52 |
| 975 | 93 | 46 |
| 976 | 93 | 42 |
| 977 | 93 | 36 |
| 978 | 93 | 28 |
| 979 | 93 | 23 |
| 980 | 93 | 19 |
| 981 | 93 | 16 |
| 982 | 93 | 15 |
| 983 | 93 | 16 |
| 984 | 93 | 15 |
| 985 | 93 | 14 |
| 986 | 93 | 15 |
| 987 | 93 | 16 |
| 988 | 94 | 15 |
| 989 | 93 | 32 |
| 990 | 93 | 45 |
| 991 | 93 | 43 |
| 992 | 93 | 37 |
| 993 | 93 | 29 |
| 994 | 93 | 23 |
| 995 | 93 | 20 |
| 996 | 93 | 18 |
| 997 | 93 | 16 |
| 998 | 93 | 17 |
| 999 | 93 | 16 |
| 1000 | 93 | 15 |
| 1001 | 93 | 15 |
| 1002 | 93 | 15 |
| 1003 | 93 | 14 |
| 1004 | 93 | 15 |
| 1005 | 93 | 15 |
| 1006 | 93 | 14 |
| 1007 | 93 | 13 |
| 1008 | 93 | 14 |
| 1009 | 93 | 14 |
| 1010 | 93 | 15 |
| 1011 | 93 | 16 |
| 1012 | 93 | 17 |
| 1013 | 93 | 20 |
| 1014 | 93 | 22 |
| 1015 | 93 | 20 |
| 1016 | 93 | 19 |
| 1017 | 93 | 20 |
| 1018 | 93 | 19 |
| 1019 | 93 | 19 |
| 1020 | 93 | 20 |
| 1021 | 93 | 32 |
| 1022 | 93 | 37 |
| 1023 | 93 | 28 |
| 1024 | 93 | 26 |
| 1025 | 93 | 24 |
| 1026 | 93 | 22 |
| 1027 | 93 | 22 |
| 1028 | 93 | 21 |
| 1029 | 93 | 20 |
| 1030 | 93 | 20 |
| 1031 | 93 | 20 |
| 1032 | 93 | 20 |
| 1033 | 93 | 19 |
| 1034 | 93 | 18 |
| 1035 | 93 | 20 |
| 1036 | 93 | 20 |
| 1037 | 93 | 20 |
| 1038 | 93 | 20 |
| 1039 | 93 | 19 |
| 1040 | 93 | 18 |
| 1041 | 93 | 18 |
| 1042 | 93 | 17 |
| 1043 | 93 | 16 |
| 1044 | 93 | 16 |
| 1045 | 93 | 15 |
| 1046 | 93 | 16 |
| 1047 | 93 | 18 |
| 1048 | 93 | 37 |
| 1049 | 93 | 48 |
| 1050 | 93 | 38 |
| 1051 | 93 | 31 |
| 1052 | 93 | 26 |
| 1053 | 93 | 21 |
| 1054 | 93 | 18 |
| 1055 | 93 | 16 |
| 1056 | 93 | 17 |
| 1057 | 93 | 18 |
| 1058 | 93 | 19 |
| 1059 | 93 | 21 |
| 1060 | 93 | 20 |
| 1061 | 93 | 18 |
| 1062 | 93 | 17 |
| 1063 | 93 | 17 |
| 1064 | 93 | 18 |
| 1065 | 93 | 18 |
| 1066 | 93 | 18 |
| 1067 | 93 | 19 |
| 1068 | 93 | 18 |
| 1069 | 93 | 18 |
| 1070 | 93 | 20 |
| 1071 | 93 | 23 |
| 1072 | 93 | 25 |
| 1073 | 93 | 25 |
| 1074 | 93 | 24 |
| 1075 | 93 | 24 |
| 1076 | 93 | 22 |
| 1077 | 93 | 22 |
| 1078 | 93 | 22 |
| 1079 | 93 | 19 |
| 1080 | 93 | 16 |
| 1081 | 95 | 17 |
| 1082 | 95 | 37 |
| 1083 | 93 | 43 |
| 1084 | 93 | 32 |
| 1085 | 93 | 27 |
| 1086 | 93 | 26 |
| 1087 | 93 | 24 |
| 1088 | 93 | 22 |
| 1089 | 93 | 22 |
| 1090 | 93 | 22 |
| 1091 | 93 | 23 |
| 1092 | 93 | 22 |
| 1093 | 93 | 22 |
| 1094 | 93 | 23 |
| 1095 | 93 | 23 |
| 1096 | 93 | 23 |
| 1097 | 93 | 22 |
| 1098 | 93 | 23 |
| 1099 | 93 | 23 |
| 1100 | 93 | 23 |
| 1101 | 93 | 25 |
| 1102 | 93 | 27 |
| 1103 | 93 | 26 |
| 1104 | 93 | 25 |
| 1105 | 93 | 27 |
| 1106 | 93 | 27 |
| 1107 | 93 | 27 |
| 1108 | 93 | 24 |
| 1109 | 93 | 20 |
| 1110 | 93 | 18 |
| 1111 | 93 | 17 |
| 1112 | 93 | 17 |
| 1113 | 93 | 18 |
| 1114 | 93 | 18 |
| 1115 | 93 | 18 |
| 1116 | 93 | 19 |
| 1117 | 93 | 22 |
| 1118 | 93 | 22 |
| 1119 | 93 | 19 |
| 1120 | 93 | 17 |
| 1121 | 93 | 17 |
| 1122 | 93 | 18 |
| 1123 | 93 | 18 |
| 1124 | 93 | 19 |
| 1125 | 93 | 19 |
| 1126 | 93 | 20 |
| 1127 | 93 | 19 |
| 1128 | 93 | 20 |
| 1129 | 93 | 25 |
| 1130 | 93 | 30 |
| 1131 | 93 | 31 |
| 1132 | 93 | 26 |
| 1133 | 93 | 21 |
| 1134 | 93 | 18 |
| 1135 | 93 | 20 |
| 1136 | 93 | 25 |
| 1137 | 93 | 24 |
| 1138 | 93 | 21 |
| 1139 | 93 | 21 |
| 1140 | 93 | 22 |
| 1141 | 93 | 22 |
| 1142 | 93 | 28 |
| 1143 | 93 | 29 |
| 1144 | 93 | 23 |
| 1145 | 93 | 21 |
| 1146 | 93 | 18 |
| 1147 | 93 | 16 |
| 1148 | 93 | 16 |
| 1149 | 93 | 16 |
| 1150 | 93 | 17 |
| 1151 | 93 | 17 |
| 1152 | 93 | 17 |
| 1153 | 93 | 17 |
| 1154 | 93 | 23 |
| 1155 | 93 | 26 |
| 1156 | 93 | 22 |
| 1157 | 93 | 18 |
| 1158 | 93 | 16 |
| 1159 | 93 | 16 |
| 1160 | 93 | 17 |
| 1161 | 93 | 19 |
| 1162 | 93 | 18 |
| 1163 | 93 | 16 |
| 1164 | 93 | 19 |
| 1165 | 93 | 22 |
| 1166 | 93 | 25 |
| 1167 | 93 | 29 |
| 1168 | 93 | 27 |
| 1169 | 93 | 22 |
| 1170 | 93 | 18 |
| 1171 | 93 | 16 |
| 1172 | 93 | 19 |
| 1173 | 93 | 19 |
| 1174 | 93 | 17 |
| 1175 | 93 | 17 |
| 1176 | 93 | 17 |
| 1177 | 93 | 16 |
| 1178 | 93 | 16 |
| 1179 | 93 | 15 |
| 1180 | 93 | 16 |
| 1181 | 93 | 15 |
| 1182 | 93 | 17 |
| 1183 | 93 | 21 |
| 1184 | 93 | 30 |
| 1185 | 93 | 53 |
| 1186 | 93 | 54 |
| 1187 | 93 | 38 |
| 1188 | 93 | 30 |
| 1189 | 93 | 24 |
| 1190 | 93 | 20 |
| 1191 | 95 | 20 |
| 1192 | 96 | 18 |
| 1193 | 96 | 15 |
| 1194 | 96 | 11 |
| 1195 | 95 | 9 |
| 1196 | 95 | 8 |
| 1197 | 96 | 7 |
| 1198 | 94 | 33 |
| 1199 | 93 | 46 |
| 1200 | 93 | 37 |
| 1201 | 16 | 8 |
| 1202 | 0 | 0 |
| 1203 | 0 | 0 |
| 1204 | 0 | 0 |
| 1205 | 0 | 0 |
| 1206 | 0 | 0 |
| 1207 | 0 | 0 |
| 1208 | 0 | 0 |
| 1209 | 0 | 0 |

Trukmė (s)

Normalizuotas sūkių dažnis (proc.)

Normalizuotas sukimo momentas (proc.)

0

0

0

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

1

8

10

6

54

11

8

61

12

34

59

13

22

46

14

5

51

15

18

51

16

31

50

17

30

56

18

31

49

19

25

66

20

58

55

21

43

31

22

16

45

23

24

38

24

24

27

25

30

33

26

45

65

27

50

49

28

23

42

29

13

42

30

9

45

31

23

30

32

37

45

33

44

50

34

49

52

35

55

49

36

61

46

37

66

38

38

42

33

39

17

41

40

17

37

41

7

50

42

20

32

43

5

55

44

30

42

45

44

53

46

45

56

47

41

52

48

24

41

49

15

40

50

11

44

51

32

31

52

38

54

53

38

47

54

9

55

55

10

50

56

33

55

57

48

56

58

49

47

59

33

44

60

52

43

61

55

43

62

59

38

63

44

28

64

24

37

65

12

44

66

9

47

67

12

52

68

34

21

69

29

44

70

44

54

71

54

62

72

62

57

73

72

56

74

88

71

75

100

69

76

100

34

77

100

42

78

100

54

79

100

58

80

100

38

81

83

17

82

61

15

83

43

22

84

24

35

85

16

39

86

15

45

87

32

34

88

14

42

89

8

48

90

5

51

91

10

41

92

12

37

93

4

47

94

3

49

95

3

50

96

4

49

97

4

48

98

8

43

99

2

51

100

5

46

101

8

41

102

4

47

103

3

49

104

6

45

105

3

48

106

10

42

107

18

27

108

3

50

109

11

41

110

34

29

111

51

57

112

67

63

113

61

32

114

44

31

115

48

54

116

69

65

117

85

65

118

81

29

119

74

21

120

62

23

121

76

58

122

96

75

123

100

77

124

100

27

125

100

79

126

100

79

127

100

81

128

100

57

129

99

52

130

81

35

131

69

29

132

47

22

133

34

28

134

27

37

135

83

60

136

100

74

137

100

7

138

100

2

139

70

18

140

23

39

141

5

54

142

11

40

143

11

34

144

11

41

145

19

25

146

16

32

147

20

31

148

21

38

149

21

42

150

9

51

151

4

49

152

2

51

153

1

58

154

21

57

155

29

47

156

33

45

157

16

49

158

38

45

159

37

43

160

35

42

161

39

43

162

51

49

163

59

55

164

65

54

165

76

62

166

84

59

167

83

29

168

67

35

169

84

54

170

90

58

171

93

43

172

90

29

173

66

19

174

52

16

175

49

17

176

56

38

177

73

71

178

86

80

179

96

75

180

89

27

181

66

17

182

50

18

183

36

25

184

36

24

185

38

40

186

40

50

187

27

48

188

19

48

189

23

50

190

19

45

191

6

51

192

24

48

193

49

67

194

47

49

195

22

44

196

25

40

197

38

54

198

43

55

199

40

52

200

14

49

201

11

45

202

7

48

203

26

41

204

41

59

205

53

60

206

44

54

207

22

40

208

24

41

209

32

53

210

44

74

211

57

25

212

22

49

213

29

45

214

19

37

215

14

43

216

36

40

217

43

63

218

42

49

219

15

50

220

19

44

221

47

59

222

67

80

223

76

74

224

87

66

225

98

61

226

100

38

227

97

27

228

100

53

229

100

72

230

100

49

231

100

4

232

100

13

233

87

15

234

53

26

235

33

27

236

39

19

237

51

33

238

67

54

239

83

60

240

95

52

241

100

50

242

100

36

243

100

25

244

85

16

245

62

16

246

40

26

247

56

39

248

81

75

249

98

86

250

100

76

251

100

51

252

100

78

253

100

83

254

100

100

255

100

66

256

100

85

257

100

72

258

100

45

259

98

58

260

60

30

261

43

32

262

71

36

263

44

32

264

24

38

265

42

17

266

22

51

267

13

53

268

23

45

269

29

50

270

28

42

271

21

55

272

34

57

273

44

47

274

19

46

275

13

44

276

25

36

277

43

51

278

55

73

279

68

72

280

76

63

281

80

45

282

83

40

283

78

26

284

60

20

285

47

19

286

52

25

287

36

30

288

40

26

289

45

34

290

47

35

291

42

28

292

46

38

293

48

44

294

68

61

295

70

47

296

48

28

297

42

22

298

31

29

299

22

35

300

28

28

301

46

46

302

62

69

303

76

81

304

88

85

305

98

81

306

100

74

307

100

13

308

100

11

309

100

17

310

99

3

311

80

7

312

62

11

313

63

11

314

64

16

315

69

43

316

81

67

317

93

74

318

100

72

319

94

27

320

73

15

321

40

33

322

40

52

323

50

50

324

11

53

325

12

45

326

5

50

327

1

55

328

7

55

329

62

60

330

80

28

331

23

37

332

39

58

333

47

24

334

59

51

335

58

68

336

36

52

337

18

42

338

36

52

339

59

73

340

72

85

341

85

92

342

99

90

343

100

72

344

100

18

345

100

76

346

100

64

347

100

87

348

100

97

349

100

84

350

100

100

351

100

91

352

100

83

353

100

93

354

100

100

355

94

43

356

72

10

357

77

3

358

48

2

359

29

5

360

59

19

361

63

5

362

35

2

363

24

3

364

28

2

365

36

16

366

54

23

367

60

10

368

33

1

369

23

0

370

16

0

371

11

0

372

20

0

373

25

2

374

40

3

375

33

4

376

34

5

377

46

7

378

57

10

379

66

11

380

75

14

381

79

11

382

80

16

383

92

21

384

99

16

385

83

2

386

71

2

387

69

4

388

67

4

389

74

16

390

86

25

391

97

28

392

100

15

393

83

2

394

62

4

395

40

6

396

49

10

397

36

5

398

27

4

399

29

3

400

22

2

401

13

3

402

37

36

403

90

26

404

41

2

405

25

2

406

29

2

407

38

7

408

50

13

409

55

10

410

29

3

411

24

7

412

51

16

413

62

15

414

72

35

415

91

74

416

100

73

417

100

8

418

98

11

419

100

59

420

100

98

421

100

99

422

100

75

423

100

95

424

100

100

425

100

97

426

100

90

427

100

86

428

100

82

429

97

43

430

70

16

431

50

20

432

42

33

433

89

64

434

89

77

435

99

95

436

100

41

437

77

12

438

29

37

439

16

41

440

16

38

441

15

36

442

18

44

443

4

55

444

24

26

445

26

35

446

15

45

447

21

39

448

29

52

449

26

46

450

27

50

451

13

43

452

25

36

453

37

57

454

29

46

455

17

39

456

13

41

457

19

38

458

28

35

459

8

51

460

14

36

461

17

47

462

34

39

463

34

57

464

11

70

465

13

51

466

13

68

467

38

44

468

53

67

469

29

69

470

19

65

471

52

45

472

61

79

473

29

70

474

15

53

475

15

60

476

52

40

477

50

61

478

13

74

479

46

51

480

60

73

481

33

84

482

31

63

483

41

42

484

26

69

485

23

65

486

48

49

487

28

57

488

16

67

489

39

48

490

47

73

491

35

87

492

26

73

493

30

61

494

34

49

495

35

66

496

56

47

497

49

64

498

59

64

499

42

69

500

6

77

501

5

59

502

17

59

503

45

53

504

21

62

505

31

60

506

53

68

507

48

79

508

45

61

509

51

47

510

41

48

511

26

58

512

21

62

513

50

52

514

39

65

515

23

65

516

42

62

517

57

80

518

66

81

519

64

62

520

45

42

521

33

42

522

27

57

523

31

59

524

41

53

525

45

72

526

48

73

527

46

90

528

56

76

529

64

76

530

69

64

531

72

59

532

73

58

533

71

56

534

66

48

535

61

50

536

55

56

537

52

52

538

54

49

539

61

50

540

64

54

541

67

54

542

68

52

543

60

53

544

52

50

545

45

49

546

38

45

547

32

45

548

26

53

549

23

56

550

30

49

551

33

55

552

35

59

553

33

65

554

30

67

555

28

59

556

25

58

557

23

56

558

22

57

559

19

63

560

14

63

561

31

61

562

35

62

563

21

80

564

28

65

565

7

74

566

23

54

567

38

54

568

14

78

569

38

58

570

52

75

571

59

81

572

66

69

573

54

44

574

48

34

575

44

33

576

40

40

577

28

58

578

27

63

579

35

45

580

20

66

581

15

60

582

10

52

583

22

56

584

30

62

585

21

67

586

29

53

587

41

56

588

15

67

589

24

56

590

42

69

591

39

83

592

40

73

593

35

67

594

32

61

595

30

65

596

30

72

597

48

51

598

66

58

599

62

71

600

36

63

601

17

59

602

16

50

603

16

62

604

34

48

605

51

66

606

35

74

607

15

56

608

19

54

609

43

65

610

52

80

611

52

83

612

49

57

613

48

46

614

37

36

615

25

44

616

14

53

617

13

64

618

23

56

619

21

63

620

18

67

621

20

54

622

16

67

623

26

56

624

41

65

625

28

62

626

19

60

627

33

56

628

37

70

629

24

79

630

28

57

631

40

57

632

40

58

633

28

44

634

25

41

635

29

53

636

31

55

637

26

64

638

20

50

639

16

53

640

11

54

641

13

53

642

23

50

643

32

59

644

36

63

645

33

59

646

24

52

647

20

52

648

22

55

649

30

53

650

37

59

651

41

58

652

36

54

653

29

49

654

24

53

655

14

57

656

10

54

657

9

55

658

10

57

659

13

55

660

15

64

661

31

57

662

19

69

663

14

59

664

33

57

665

41

65

666

39

64

667

39

59

668

39

51

669

28

41

670

19

49

671

27

54

672

37

63

673

32

74

674

16

70

675

12

67

676

13

60

677

17

56

678

15

62

679

25

47

680

27

64

681

14

71

682

5

65

683

6

57

684

6

57

685

15

52

686

22

61

687

14

77

688

12

67

689

12

62

690

14

59

691

15

58

692

18

55

693

22

53

694

19

69

695

14

67

696

9

63

697

8

56

698

17

49

699

25

55

700

14

70

701

12

60

702

22

57

703

27

67

704

29

68

705

34

62

706

35

61

707

28

78

708

11

71

709

4

58

710

5

58

711

10

56

712

20

63

713

13

76

714

11

65

715

9

60

716

7

55

717

8

53

718

10

60

719

28

53

720

12

73

721

4

64

722

4

61

723

4

61

724

10

56

725

8

61

726

20

56

727

32

62

728

33

66

729

34

73

730

31

61

731

33

55

732

33

60

733

31

59

734

29

58

735

31

53

736

33

51

737

33

48

738

27

44

739

21

52

740

13

57

741

12

56

742

10

64

743

22

47

744

15

74

745

8

66

746

34

47

747

18

71

748

9

57

749

11

55

750

12

57

751

10

61

752

16

53

753

12

75

754

6

70

755

12

55

756

24

50

757

28

60

758

28

64

759

23

60

760

20

56

761

26

50

762

28

55

763

18

56

764

15

52

765

11

59

766

16

59

767

34

54

768

16

82

769

15

64

770

36

53

771

45

64

772

41

59

773

34

50

774

27

45

775

22

52

776

18

55

777

26

54

778

39

62

779

37

71

780

32

58

781

24

48

782

14

59

783

7

59

784

7

55

785

18

49

786

40

62

787

44

73

788

41

68

789

35

48

790

29

54

791

22

69

792

46

53

793

59

71

794

69

68

795

75

47

796

62

32

797

48

35

798

27

59

799

13

58

800

14

54

801

21

53

802

23

56

803

23

57

804

23

65

805

13

65

806

9

64

807

27

56

808

26

78

809

40

61

810

35

76

811

28

66

812

23

57

813

16

50

814

11

53

815

9

57

816

9

62

817

27

57

818

42

69

819

47

75

820

53

67

821

61

62

822

63

53

823

60

54

824

56

44

825

49

39

826

39

35

827

30

34

828

33

46

829

44

56

830

50

56

831

44

52

832

38

46

833

33

44

834

29

45

835

24

46

836

18

52

837

9

55

838

10

54

839

20

53

840

27

58

841

29

59

842

30

62

843

30

65

844

27

66

845

32

58

846

40

56

847

41

57

848

18

73

849

15

55

850

18

50

851

17

52

852

20

49

853

16

62

854

4

67

855

2

64

856

7

54

857

10

50

858

9

57

859

5

62

860

12

51

861

14

65

862

9

64

863

31

50

864

30

78

865

21

65

866

14

51

867

10

55

868

6

59

869

7

59

870

19

54

871

23

61

872

24

62

873

34

61

874

51

67

875

60

66

876

58

55

877

60

52

878

64

55

879

68

51

880

63

54

881

64

50

882

68

58

883

73

47

884

63

40

885

50

38

886

29

61

887

14

61

888

14

53

889

42

6

890

58

6

891

58

6

892

77

39

893

93

56

894

93

44

895

93

37

896

93

31

897

93

25

898

93

26

899

93

27

900

93

25

901

93

21

902

93

22

903

93

24

904

93

23

905

93

27

906

93

34

907

93

32

908

93

26

909

93

31

910

93

34

911

93

31

912

93

33

913

93

36

914

93

37

915

93

34

916

93

30

917

93

32

918

93

35

919

93

35

920

93

32

921

93

28

922

93

23

923

94

18

924

95

18

925

96

17

926

95

13

927

96

10

928

95

9

929

95

7

930

95

7

931

96

7

932

96

6

933

96

6

934

95

6

935

90

6

936

69

43

937

76

62

938

93

47

939

93

39

940

93

35

941

93

34

942

93

36

943

93

39

944

93

34

945

93

26

946

93

23

947

93

24

948

93

24

949

93

22

950

93

19

951

93

17

952

93

19

953

93

22

954

93

24

955

93

23

956

93

20

957

93

20

958

94

19

959

95

19

960

95

17

961

96

13

962

95

10

963

96

9

964

95

7

965

95

7

966

95

7

967

95

6

968

96

6

969

96

6

970

89

6

971

68

6

972

57

6

973

66

32

974

84

52

975

93

46

976

93

42

977

93

36

978

93

28

979

93

23

980

93

19

981

93

16

982

93

15

983

93

16

984

93

15

985

93

14

986

93

15

987

93

16

988

94

15

989

93

32

990

93

45

991

93

43

992

93

37

993

93

29

994

93

23

995

93

20

996

93

18

997

93

16

998

93

17

999

93

16

1000

93

15

1001

93

15

1002

93

15

1003

93

14

1004

93

15

1005

93

15

1006

93

14

1007

93

13

1008

93

14

1009

93

14

1010

93

15

1011

93

16

1012

93

17

1013

93

20

1014

93

22

1015

93

20

1016

93

19

1017

93

20

1018

93

19

1019

93

19

1020

93

20

1021

93

32

1022

93

37

1023

93

28

1024

93

26

1025

93

24

1026

93

22

1027

93

22

1028

93

21

1029

93

20

1030

93

20

1031

93

20

1032

93

20

1033

93

19

1034

93

18

1035

93

20

1036

93

20

1037

93

20

1038

93

20

1039

93

19

1040

93

18

1041

93

18

1042

93

17

1043

93

16

1044

93

16

1045

93

15

1046

93

16

1047

93

18

1048

93

37

1049

93

48

1050

93

38

1051

93

31

1052

93

26

1053

93

21

1054

93

18

1055

93

16

1056

93

17

1057

93

18

1058

93

19

1059

93

21

1060

93

20

1061

93

18

1062

93

17

1063

93

17

1064

93

18

1065

93

18

1066

93

18

1067

93

19

1068

93

18

1069

93

18

1070

93

20

1071

93

23

1072

93

25

1073

93

25

1074

93

24

1075

93

24

1076

93

22

1077

93

22

1078

93

22

1079

93

19

1080

93

16

1081

95

17

1082

95

37

1083

93

43

1084

93

32

1085

93

27

1086

93

26

1087

93

24

1088

93

22

1089

93

22

1090

93

22

1091

93

23

1092

93

22

1093

93

22

1094

93

23

1095

93

23

1096

93

23

1097

93

22

1098

93

23

1099

93

23

1100

93

23

1101

93

25

1102

93

27

1103

93

26

1104

93

25

1105

93

27

1106

93

27

1107

93

27

1108

93

24

1109

93

20

1110

93

18

1111

93

17

1112

93

17

1113

93

18

1114

93

18

1115

93

18

1116

93

19

1117

93

22

1118

93

22

1119

93

19

1120

93

17

1121

93

17

1122

93

18

1123

93

18

1124

93

19

1125

93

19

1126

93

20

1127

93

19

1128

93

20

1129

93

25

1130

93

30

1131

93

31

1132

93

26

1133

93

21

1134

93

18

1135

93

20

1136

93

25

1137

93

24

1138

93

21

1139

93

21

1140

93

22

1141

93

22

1142

93

28

1143

93

29

1144

93

23

1145

93

21

1146

93

18

1147

93

16

1148

93

16

1149

93

16

1150

93

17

1151

93

17

1152

93

17

1153

93

17

1154

93

23

1155

93

26

1156

93

22

1157

93

18

1158

93

16

1159

93

16

1160

93

17

1161

93

19

1162

93

18

1163

93

16

1164

93

19

1165

93

22

1166

93

25

1167

93

29

1168

93

27

1169

93

22

1170

93

18

1171

93

16

1172

93

19

1173

93

19

1174

93

17

1175

93

17

1176

93

17

1177

93

16

1178

93

16

1179

93

15

1180

93

16

1181

93

15

1182

93

17

1183

93

21

1184

93

30

1185

93

53

1186

93

54

1187

93

38

1188

93

30

1189

93

24

1190

93

20

1191

95

20

1192

96

18

1193

96

15

1194

96

11

1195

95

9

1196

95

8

1197

96

7

1198

94

33

1199

93

46

1200

93

37

1201

16

8

1202

0

0

1203

0

0

1204

0

0

1205

0

0

1206

0

0

1207

0

0

1208

0

0

1209

0

0

---

| 2017 4 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/334 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 4 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/334

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2017/655

2016 m. gruodžio 19 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 papildomas nuostatomis dėl eksploatuojamų vidaus degimo variklių, sumontuotų ne keliais judančiuose mechanizmuose, išmetamų dujinių teršalų stebėsenos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1628 dėl reikalavimų, susijusių su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1024/2012 ir (ES) Nr. 167/2013 ir iš dalies keičiama bei panaikinama Direktyva 97/68/EB (1), ypač į jo 19 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (ES) 2016/1628 19 straipsnyje numatyta vykdyti dujinių išmetamųjų teršalų stebėseną išbandant ne keliais judančiuose mechanizmuose įrengtus ir jų įprastiniais darbo ciklais naudojamus eksploatuojamus variklius; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (ES) 2016/1628 19 straipsnyje numatyta vykdyti dujinių išmetamųjų teršalų stebėseną išbandant ne keliais judančiuose mechanizmuose įrengtus ir jų įprastiniais darbo ciklais naudojamus eksploatuojamus variklius;

| (2) | siekiant užtikrinti 19 straipsnyje nustatytą stebėseną, būtina priimti išsamias variklių atrankos, bandymų procedūrų ir rezultatų pranešimo nuostatas; |
| --- | --- |

(2)

siekiant užtikrinti 19 straipsnyje nustatytą stebėseną, būtina priimti išsamias variklių atrankos, bandymų procedūrų ir rezultatų pranešimo nuostatas;

| (3) | siekiant sumažinti administracinę naštą, tenkančią mažais kiekiais gaminantiems gamintojams ir gamintojams, gaminantiems riboto variklių tipų ar variklių šeimų skaičiaus variklius, reikia apriboti variklių, su kuriais minėti gamintojai atlieka eksploatacijos stebėsenos bandymus, skaičių; |
| --- | --- |

(3)

siekiant sumažinti administracinę naštą, tenkančią mažais kiekiais gaminantiems gamintojams ir gamintojams, gaminantiems riboto variklių tipų ar variklių šeimų skaičiaus variklius, reikia apriboti variklių, su kuriais minėti gamintojai atlieka eksploatacijos stebėsenos bandymus, skaičių;

| (4) | siekiant užtikrinti šio reglamento taikymo nuoseklumą, neturėtų būti reikalaujama, kad gamintojas pateiktų eksploatacijos stebėsenos bandymo rezultatus, jei jis gali įrodyti, kad varikliai nebuvo sumontuoti ne keliais judančiuose mechanizmuose arba jis neturėjo galimybės bandymo tikslais pasinaudoti varikliu, sumontuotu bet kokioje taikmenoje; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti šio reglamento taikymo nuoseklumą, neturėtų būti reikalaujama, kad gamintojas pateiktų eksploatacijos stebėsenos bandymo rezultatus, jei jis gali įrodyti, kad varikliai nebuvo sumontuoti ne keliais judančiuose mechanizmuose arba jis neturėjo galimybės bandymo tikslais pasinaudoti varikliu, sumontuotu bet kokioje taikmenoje;

| (5) | kad ne keliais judančių mechanizmų eksploatacijos stebėsenos procedūros būtų dar geriau suderintos su kitais ES teisės aktais ir tarptautiniais standartais, minėtos procedūros turėtų būti suderintas su eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių atitikties bandymų (EURO VI) sąlygomis ir Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos priimtos Taisyklės Nr. 96 reikalavimais, |
| --- | --- |

(5)

kad ne keliais judančių mechanizmų eksploatacijos stebėsenos procedūros būtų dar geriau suderintos su kitais ES teisės aktais ir tarptautiniais standartais, minėtos procedūros turėtų būti suderintas su eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių atitikties bandymų (EURO VI) sąlygomis ir Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos priimtos Taisyklės Nr. 96 reikalavimais,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos išsamios variklių atrankos, bandymų procedūrų ir rezultatų pranešimo nuostatos, susijusios su eksploatuojamų vidaus degimo variklių, sumontuotų ne keliais judančiuose mechanizmuose, išmetamų dujinių teršalų stebėsena naudojantis nešiojamosiomis išmetamųjų teršalų matavimo sistemomis.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas eksploatuojamų išmetamųjų teršalų ribojimo V etapo variklių, sumontuotų ne keliais judančiuose mechanizmuose ir priskirtų prie toliau nurodytų kategorijų, išmetamų dujinių teršalų stebėsenai:

| a) | NRE-v-5; |
| --- | --- |

a)

NRE-v-5;

| b) | NRE-v-6. |
| --- | --- |

b)

NRE-v-6.

2.   Šis reglamentas taikomas variklių gamintojams.

Šis reglamentas netaikomas pirminės įrangos gamintojams.

3.   Šis reglamentas netaikomas, jeigu gamintojas patvirtinimo institucijai įrodo, kad, ketindamas atlikti eksploatacijos stebėseną, neturi galimybės pasinaudoti ne keliais judančiuose mechanizmuose sumontuotu varikliu.

3 straipsnis

Eksploatuojamų variklių išmetamų teršalų stebėsenos procedūros ir reikalavimai

Reglamento (ES) 2016/1628 19 straipsnio 1 dalyje nurodyta eksploatuojamų variklių išmetamų dujinių teršalų stebėsena vykdoma pagal šio reglamento priedą.

4 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 252, 2016 9 16, p. 53.

1

---

PRIEDAS

1.   Bendrieji eksploatacijos stebėsenos reikalavimai

1.1.   Šiame priede „ne keliais judančių mechanizmų kategorija“ – tą pačią bendrą funkciją (-as) atliekančių ne keliais judančių mechanizmų grupė.

1.2.   Gamintojui turi būti suteikta galimybė naudotis ne keliais judančiuose mechanizmuose sumontuotais varikliais, kad atliktų eksploatacijos stebėsenos bandymus.

Atlikdamas eksploatacijos stebėsenos bandymą, gamintojas renka duomenis apie išmetamuosius teršalus, matuoja išmetamųjų teršalų parametrus ir registruoja duomenis apie eksploatuojamus variklius, įrengtus ne keliais judančiuose mechanizmuose, kurie yra naudojami įprastiniais darbo ciklais, kol bus pasiekta minimali bandymo trukmė, kaip nurodyta 2 priedėlio 2 punkte.

1.3.   Varikliai, su kuriais atliekamas eksploatacijos stebėsenos bandymas, turi:

| a) | būti įrengti vienos tipiškiausių, atsižvelgiant į pasirinktą variklių tipą arba, jei taikoma, variklių šeimą, kategorijų ne keliais judančiuose mechanizmuose; |
| --- | --- |

a)

būti įrengti vienos tipiškiausių, atsižvelgiant į pasirinktą variklių tipą arba, jei taikoma, variklių šeimą, kategorijų ne keliais judančiuose mechanizmuose;

| b) | būti pateikti Sąjungos rinkai; |
| --- | --- |

b)

būti pateikti Sąjungos rinkai;

| c) | būti su techninės priežiūros dokumentais, kuriais patvirtinama, kad variklis yra tinkamai eksploatuojamas ir prižiūrimas pagal gamintojo rekomendacijas; |
| --- | --- |

c)

būti su techninės priežiūros dokumentais, kuriais patvirtinama, kad variklis yra tinkamai eksploatuojamas ir prižiūrimas pagal gamintojo rekomendacijas;

| d) | būti be netinkamo naudojimo (pvz., perkrovos arba netinkamų degalų naudojimo) arba kitų veiksnių (pvz., neteisėto keitimo), galinčių turėti įtakos dujinių teršalų išmetimo sistemos veikimui, požymių; |
| --- | --- |

d)

būti be netinkamo naudojimo (pvz., perkrovos arba netinkamų degalų naudojimo) arba kitų veiksnių (pvz., neteisėto keitimo), galinčių turėti įtakos dujinių teršalų išmetimo sistemos veikimui, požymių;

| e) | atitikti ES tipo patvirtinimo dokumentus, susijusius su variklyje ir ne keliais judančiuose mechanizmuose sumontuotos išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos (-ų) sudedamosiomis dalimis. |
| --- | --- |

e)

atitikti ES tipo patvirtinimo dokumentus, susijusius su variklyje ir ne keliais judančiuose mechanizmuose sumontuotos išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos (-ų) sudedamosiomis dalimis.

1.4.   Toliau nurodyti varikliai laikomi netinkamais eksploatacijos stebėsenos bandymams ir vietoj jų parenkamas pakaitinis variklis:

| a) | varikliai, neturintys ryšių sąsajos, leidžiančios rinkti reikiamus EVĮ duomenis, kaip nurodyta 7 priedėlyje; |
| --- | --- |

a)

varikliai, neturintys ryšių sąsajos, leidžiančios rinkti reikiamus EVĮ duomenis, kaip nurodyta 7 priedėlyje;

| b) | varikliai, turintys EVĮ, kuriame nėra duomenų arba yra duomenų protokolas, neleidžiantis aiškiai identifikuoti ir patvirtinti reikiamų signalų. |
| --- | --- |

b)

varikliai, turintys EVĮ, kuriame nėra duomenų arba yra duomenų protokolas, neleidžiantis aiškiai identifikuoti ir patvirtinti reikiamų signalų.

1.5.   varikliai, kurių EVĮ renkant duomenis daromas poveikis ne keliais judančių mechanizmų išmetamų dujinių teršalų kiekiui arba išmetimo sistemos veikimui, laikomi netinkamais eksploatacijos stebėsenos bandymui atlikti. Nepaisant Reglamento (ES) 2016/1628 39 straipsnio reikalavimų, kitas variklis atrenkamas tik jei gamintojas patvirtinimo institucijai gali pagrįstai įrodyti, kad nenaudojama jokia išderinimo strategija.

2.   Eksploatuojamų variklių stebėsenos planas

2.1.   Per vieną mėnesį nuo patvirtinto variklių tipo arba variklių šeimos variklių gamybos pradžios gamintojas patvirtinimo institucijai, suteikusiai variklių tipo arba, jei taikoma, variklių šeimos patvirtinimą, pateikia pradinį eksploatuojamų variklių stebėsenos planą.

2.2.   Pradiniame plane pateikiami atrankos kriterijai ir pagrindai, susiję su:

| a) | į planą įtrauktomis variklių šeimomis arba variklių tipais ir ne keliais judančių mechanizmų kategorija (-omis); |
| --- | --- |

a)

į planą įtrauktomis variklių šeimomis arba variklių tipais ir ne keliais judančių mechanizmų kategorija (-omis);

| b) | eksploatacijos stebėsenos bandymui atlikti atrinkto konkretaus variklio (-ių) ir ne keliais judančių mechanizmų, jei jie jau nustatyti, sąrašu; |
| --- | --- |

b)

eksploatacijos stebėsenos bandymui atlikti atrinkto konkretaus variklio (-ių) ir ne keliais judančių mechanizmų, jei jie jau nustatyti, sąrašu;

| c) | pasirinkta bandymų schema. |
| --- | --- |

c)

pasirinkta bandymų schema.

2.3.   Kai tik sudaromas arba peržiūrimas atrinktų konkrečių variklių ir ne keliais judančių mechanizmų sąrašas, gamintojai patvirtinimo institucijai pateikia atnaujintą eksploatuojamų variklių stebėsenos planą. Atnaujintame plane pateikiamas taikomų atrankos kriterijų pagrindimas ir, jei taikoma, ankstesnio sąrašo peržiūros motyvai.

2.4.   Patvirtinimo institucija patvirtina pradinį ir vėliau atnaujintą planą (-us) arba paprašo padaryti atitinkamus pakeitimus per du mėnesius nuo jų pateikimo ir užtikrina, kad į galutinį planą būtų įtraukti patys įvairiausi variklių tipai ir ne keliais judančių mechanizmų kategorijos.

2.5.   Kiekvieną pradinį arba vėliau atnaujintą stebėsenos planą, prieš pradedant vykdyti jame nurodytų variklių ir ne keliais judančių mechanizmų bandymus, turi patvirtinti patvirtinimo institucija.

2.6.   Bandymų schema

Atlikdamas eksploatacijos stebėseną, gamintojas pasirenka vieną iš toliau nurodytų bandymų schemų.

2.6.1.   Bandymų schema, pagrįsta teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpiu

2.6.1.1.   Išbandomi 9 varikliai, kurių eksploatavimo tarpsnis yra trumpesnis nei 30 % teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio; bandymų rezultatai pateikiami patvirtinimo institucijai iki 2022 m. gruodžio 31 d.

2.6.1.2.   Išbandomi 9 varikliai, kurių eksploatavimo tarpsnis yra ilgesnis nei 70 % teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio; bandymų protokolai pateikiami patvirtinimo institucijai iki 2024 m. gruodžio 31 d.

2.6.1.3.   Jeigu gamintojas negali įvykdyti 2.6.1 punkto reikalavimų dėl to, kad neturi variklių su reikiamu eksploatavimo tarpsniu, patvirtinimo institucija negali atmesti bandymų schemos pakeitimo, remdamasi 2.6.2 punkte nurodytu ketverių metų laikotarpiu. Pagal 2.6.1 punktą jau išbandyti varikliai laikomi atitinkančiais 2.6.2 punktą.

2.6.2.   Bandymų schema, pagrįsta ketverių metų laikotarpiu

4 metus iš eilės kasmet išbandoma po 9 variklius. Bandymų protokolai patvirtinimo institucijai pateikiami kasmet.

2.6.2.1.   Pirmųjų 9 variklių bandymų rezultatai pateikiami praėjus 12 mėnesių nuo pirmojo variklio sumontavimo ne keliais judančiame mechanizme, bet ne vėliau kaip praėjus 18 mėnesių nuo patvirtinto variklių tipo arba variklių šeimos variklių gamybos pradžios.

2.6.2.2.   Jeigu gamintojas patvirtinimo institucijai įrodo, kad praėjus 18 mėnesių nuo gamybos pradžios ne keliais judančiuose mechanizmuose variklių nesumontuota, bandymų rezultatai pateikiami po pirmojo variklio sumontavimo su patvirtinimo institucija sutartu metu.

2.6.2.3.   Mažais kiekiais gaminantys gamintojai

Bandomų mažais kiekiais gaminančių gamintojų variklių skaičius atitinkamai pakoreguojamas:

| a) | gamintojai, gaminantys tik dviejų šeimų variklius, kasmet pateikia šešių variklių bandymų rezultatus; |
| --- | --- |

a)

gamintojai, gaminantys tik dviejų šeimų variklius, kasmet pateikia šešių variklių bandymų rezultatus;

| b) | gamintojai, per metus pagaminantys daugiau kaip 250 vienos šeimos variklių, kasmet pateikia trijų variklių bandymų rezultatus; |
| --- | --- |

b)

gamintojai, per metus pagaminantys daugiau kaip 250 vienos šeimos variklių, kasmet pateikia trijų variklių bandymų rezultatus;

| c) | gamintojai, per metus pagaminantys 125–250 vienos šeimos variklių, kasmet pateikia dviejų variklių bandymų rezultatus; |
| --- | --- |

c)

gamintojai, per metus pagaminantys 125–250 vienos šeimos variklių, kasmet pateikia dviejų variklių bandymų rezultatus;

| d) | gamintojai, per metus pagaminantys mažiau kaip 125 vienos šeimos variklius, kasmet pateikia vieno variklio bandymų rezultatus. |
| --- | --- |

d)

gamintojai, per metus pagaminantys mažiau kaip 125 vienos šeimos variklius, kasmet pateikia vieno variklio bandymų rezultatus.

Patvirtinimo institucija patikrina deklaruojamus produkcijos kiekius.

2.6.3.   Gamintojas gali atlikti daugiau bandymų, nei nustatyta pagal 2.6.1 ir 2.6.2 punktuose nurodytus bandymų schemas.

2.6.4.   Leidžiama atlikti keletą to paties variklio bandymų, kad būtų galima pateikti duomenis už paeiliui einančius eksploatavimo tarpsnius pagal 2.6.1 ir 2.6.2 punktus, bet tai neprivaloma.

3.   Bandymų sąlygos

Eksploatacijos stebėsenos bandymas turi parodyti, kaip veikia variklis, kai jis yra sumontuotas ne keliais judančiame mechanizme, yra faktiškai naudojamas ir yra naudojamas įprasto profesionalaus naudotojo.

3.1.   Naudotojas

3.1.1.   Eksploatacijos stebėsenos bandymą gali atlikti ne keliais judančių mechanizmų naudotojas, kuris nėra įprastas profesionalus naudotojas, jeigu tipo patvirtinimo institucijai įrodo, kad turi pakankamai įgūdžių ir žinių.

3.1.2.   Gamintojas patvirtinimo institucijai išsamiai paaiškina, kokių įgūdžių ir žinių turi turėti įprastas naudotojas, ir įrodo, kad pasirinktas naudotojas gali tinkamai atlikti eksploatacijos stebėsenos bandymą.

3.2.   Ne keliais judančių mechanizmų naudojimas

3.2.1.   Bandymas atliekamas, kai ne keliais judančiu mechanizmu atliekama visa jo faktinio naudojimo operacija (arba jos dalis).

3.2.2.   Jeigu gamintojas patvirtinimo institucijai įrodo, jog 3.2.1 punkto reikalavimo laikytis neįmanoma, bandymo darbo ciklas turi kuo labiau atitikti ne keliais judančio mechanizmo faktinį naudojimą.

3.2.2.1.   Gamintojas, susitaręs su patvirtinimo institucija, nustato tipinį bandymo darbo ciklą.

3.2.3.   Neatsižvelgdamas į tai, ar bandymas atliekamas ne keliais judantį mechanizmą naudojant faktiškai, ar taikant tipinį bandymo darbo ciklą:

| a) | per jį įvertinamas daugumos pasirinktos kategorijos (-ų) ne keliais judančiuose mechanizmuose sumontuotų eksploatuojamų variklių faktinis naudojimas; |
| --- | --- |

a)

per jį įvertinamas daugumos pasirinktos kategorijos (-ų) ne keliais judančiuose mechanizmuose sumontuotų eksploatuojamų variklių faktinis naudojimas;

| b) | į jį neįtraukiama neproporcingai daug tuščiosios eigos; |
| --- | --- |

b)

į jį neįtraukiama neproporcingai daug tuščiosios eigos;

| c) | jis apima pakankamai veikimo esant apkrovai, kad bandymas tęstųsi ne trumpiau nei nustatyta 2 priedėlio 2 dalyje. |
| --- | --- |

c)

jis apima pakankamai veikimo esant apkrovai, kad bandymas tęstųsi ne trumpiau nei nustatyta 2 priedėlio 2 dalyje.

3.3.   Aplinkos sąlygos

Bandymas atliekamas aplinkos sąlygomis, atitinkančiomis šiuos reikalavimus.

| 3.3.1. | Atmosferos slėgis turi būti ne mažesnis kaip 82,5 kPa. |
| --- | --- |

3.3.1.

Atmosferos slėgis turi būti ne mažesnis kaip 82,5 kPa.

| 3.3.2. | Temperatūra turi būti ne mažesnė kaip 266 K (– 7 °C), bet ne didesnė už temperatūrą, apskaičiuotą pagal toliau pateiktą lygtį, esant nurodytam atmosferos slėgiui:
  T = – 0,4514 * (101,3 – pb) + 311,
  čia:
  —   T– aplinkos oro temperatūra (K);
  —   pb– atmosferos slėgis (kPa). |
| --- | --- |

3.3.2.

Temperatūra turi būti ne mažesnė kaip 266 K (– 7 °C), bet ne didesnė už temperatūrą, apskaičiuotą pagal toliau pateiktą lygtį, esant nurodytam atmosferos slėgiui:

T = – 0,4514 * (101,3 – pb) + 311,

čia:

—   T– aplinkos oro temperatūra (K);

—   pb– atmosferos slėgis (kPa).

3.4.   Tepamoji alyva, degalai ir reagentas

Tepamoji alyva, degalai ir reagentas (jei tai yra papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos, kuriose dujinių išmetamųjų teršalų kiekis mažinimas naudojant reagentą) turi atitikti gamintojo nurodytas specifikacijas.

3.4.1.   Turi būti naudojami rinkoje parduodami arba etaloniniai degalai, nurodyti Reglamento (ES) 2017/654 V priede.

3.4.2.   Siekdamas įrodyti atitiktį 3.4 punkto reikalavimams, gamintojas paima ėminių ir juos saugo 12 mėnesių arba trumpesnį laiką, jei taip susitaria su patvirtinimo institucija.

3.4.3.   Reagento ėminiai neužšaldomi.

3.5.   Veikimo periodas

Veikimo periodas – nepertraukiamo ne keliais judančių mechanizmų naudojimo ir nenutrūkstamo duomenų rinkimo trukmė atliekant eksploatacijos stebėsenos bandymą.

Eksploatacijos stebėsenos bandymas atliekamas per vieną veikimo periodą, nebent taikomas 4.2 punkte nustatytas bendro duomenų rinkimo metodas ir keli veikimo periodai sujungiami į vieną eksploatacijos stebėsenos bandymą.

4.   Duomenų rinkimo metodai

4.1.   Nenutrūkstamas duomenų rinkimas

Nenutrūkstamas duomenų rinkimas naudojamas, kai vienas veikimo periodas yra ne trumpesnė kaip minimali bandymo trukmė, nustatyta 2 priedėlio 2 dalyje.

4.1.1.   Duomenų rinkimas gali nutrūkti ne daugiau kaip trims minutėms, jeigu signalas vieną ar kelis kartus laikinai prarandamas.

4.2.   Jungtinis duomenų rinkimas

Užuot taikius 4.1 punktą, duomenis galima surinkti sujungus keleto veikimo periodų rezultatus.

4.2.1.   Jungtinis duomenų rinkimas naudojamas tik tuo atveju, kai bandymų sąlygos, nepaisant dedamų pastangų, neleidžia minimalios bandymo trukmės, nurodytos 2 priedėlio 2 dalyje, užtikrinti per vieną veikimo periodą arba kai bandymams atrinktos kategorijos (-ų) ne keliais judantys mechanizmai naudojami įvairiai veiklai taikant skirtingą atitinkamą darbo ciklą (-us).

4.2.2.   Kai naudojamas jungtinis duomenų rinkimas, turi būti laikomasi šių papildomų reikalavimų:

| a) | skirtingi veikimo periodai gaunami naudojant tą patį ne keliais judantį mechanizmą ir variklį; |
| --- | --- |

a)

skirtingi veikimo periodai gaunami naudojant tą patį ne keliais judantį mechanizmą ir variklį;

| b) | jungtinis duomenų rinkimas turi apimti ne daugiau kaip tris veikimo periodus; |
| --- | --- |

b)

jungtinis duomenų rinkimas turi apimti ne daugiau kaip tris veikimo periodus;

| c) | kiekvienas jungtinio duomenų rinkimo veikimo periodas turi apimti bent vieną ne keliais judantiems mechanizmams taikomo pereinamųjų režimų ciklo (NRTC) operaciją; |
| --- | --- |

c)

kiekvienas jungtinio duomenų rinkimo veikimo periodas turi apimti bent vieną ne keliais judantiems mechanizmams taikomo pereinamųjų režimų ciklo (NRTC) operaciją;

| d) | jungtinio duomenų rinkimo veikimo periodai gaunami ir išdėstomi chronologine tvarka; |
| --- | --- |

d)

jungtinio duomenų rinkimo veikimo periodai gaunami ir išdėstomi chronologine tvarka;

| e) | analizuojami visi taip surinkti ir sujungti duomenys; |
| --- | --- |

e)

analizuojami visi taip surinkti ir sujungti duomenys;

| f) | laiko tarpas tarp pirmo ir paskutinio veikimo periodų negali būti ilgesnis kaip 72 valandos; |
| --- | --- |

f)

laiko tarpas tarp pirmo ir paskutinio veikimo periodų negali būti ilgesnis kaip 72 valandos;

| g) | jungtinis duomenų rinkimas nenaudojamas, jei įvyksta variklio triktis, kaip nurodyta 2 priedėlio 8 dalyje. |
| --- | --- |

g)

jungtinis duomenų rinkimas nenaudojamas, jei įvyksta variklio triktis, kaip nurodyta 2 priedėlio 8 dalyje.

5.   EVĮ duomenų srautas

5.1.   EVĮ teikia duomenų srauto informaciją matavimo prietaisams arba NITKMS duomenų registruotuvui pagal 7 priedėlyje nustatytus reikalavimus.

5.2.   Informacijos atitiktis

5.2.1.   Patvirtinimo institucija, remdamasi 7 priedėlio 1 lentele, patikrina visų EVĮ siunčiamų signalų atitiktį; jie turi atitikti Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų (1) VI priedo 5 punkto reikalavimus.

5.2.2.   Kai atliekami ne keliais judančiuose mechanizmuose sumontuotų eksploatuojamų variklių stebėsenos bandymai naudojantis NITMS, gamintojai, vadovaudamiesi 6 priedėlyje nustatytu metodu, tikrina EVĮ sukimo momento signalo atitiktį.

6.   Bandymų procedūros ir išankstinis duomenų apdorojimas bei patvirtinimas

6.1.   Eksploatacijos stebėsenos bandymai atliekami pagal 1 priedėlį, naudojantis nešiojamąja išmetamųjų teršalų matavimo sistema (NITMS).

6.2.   Gamintojai turi laikytis 2 priedėlyje nustatytos eksploatuojamų variklių, sumontuotų ne keliais judančiuose mechanizmuose, stebėsenos bandymų, naudojantis NITMS, procedūros.

6.3.   Gamintojai turi laikytis 3 priedėlyje nustatytų procedūrų, taikomų iš anksto apdorojant duomenis, gautus atliekant ne keliais judančiuose mechanizmuose sumontuotų eksploatuojamų variklių stebėsenos bandymus, naudojantis NITMS.

6.4.   Gamintojai turi laikytis 4 priedėlyje nustatytų procedūrų, kurių tikslas – nustatyti ne keliais judančiuose mechanizmuose sumontuotų eksploatuojamų variklių stebėsenos bandymų, naudojantis NITMS, metu galiojančius įvykius.

7.   Bandymų duomenų prieinamumas

Bandymų duomenų negalima keisti ar ištrinti. Gamintojas visus surinktus duomenis saugo bent 10 metų ir, gavęs prašymą, pateikia patvirtinimo institucijai ir Komisijai.

8.   Apskaičiavimas

Gamintojai turi laikytis 5 priedėlyje nustatytų dujinių išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimo, atliekant ne keliais judančiuose mechanizmuose sumontuotų eksploatuojamų variklių stebėsenos bandymus, naudojantis NITMS, procedūrų.

9.   Patvirtinamasis bandymas

9.1.   Patvirtinimo institucijos gali atlikti patvirtinamąjį eksploatacijos stebėsenos bandymą, kad nepriklausomai įvertintų eksploatacijos stebėseną.

9.2.   Patvirtinamasis bandymas atliekamas su tam tikros šeimos arba tipo varikliais ir 2 punkte nurodytos kategorijos (-ų) ne keliais judančiais mechanizmais; konkretus variklis, sumontuotas atitinkamame ne keliais judančiame mechanizme, išbandomas pagal šiame reglamente nustatytus reikalavimus.

10.   Ataskaitų teikimo procedūros

10.1.   Patvirtinimo institucijos parengia kiekvieno ne keliais judančiuose mechanizmuose sumontuoto eksploatuojamo variklio stebėsenos bandymų, naudojantis NITMS, protokolą. Bandymų protokole aprašoma eksploatacijos stebėsenos veikla bei rezultatai ir pateikiama bent pagal 8 priedėlio 1–11 duomenų punktus būtina informacija.

10.2.   Išmatuoti akimirkiniai dydžiai ir apskaičiuoti akimirkiniai dydžiai

10.2.1.   Išmatuoti akimirkiniai dydžiai ir apskaičiuoti akimirkiniai dydžiai neturi būti įtraukti į bandymų protokolą, tačiau gamintojas juos turi saugoti ir, gavęs prašymą, leisti jais naudotis Europos Komisijai ir patvirtinimo institucijai tiek laiko, kiek nustatyta 7 punkte.

10.2.2.   Išmatuoti akimirkiniai dydžiai ir apskaičiuoti akimirkiniai dydžiai – tai mažų mažiausiai informacija, reikalaujama pagal 8 priedėlio I-1–I-2.20 duomenų punktus.

10.3.   Viešai skelbiama informacija

Vadovaudamasis Reglamento (ES) 2016/1628 44 straipsnio 3 dalies b punktu, gamintojas pateikia atskirą ataskaitą, į kurią įtraukta informacija, būtina 8 priedėlio 1.1, 2.2, 2.4, 3.2, 6.3, 6.4.1, 6.10 duomenų punktuose ir 9 bei 10 dalyse.

6.3 duomenų punkto informacija pateikiama regionų lygmeniu, nurodant tik apytikslę geografinę vietą.

---

(1)  
  2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/654, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 papildomas techniniais ir bendraisiais reikalavimais, susijusiais su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).

1 priedėlis

Nešiojamoji išmetamųjų teršalų matavimo sistema

1.   NITMS yra sudaryta iš šių matavimo prietaisų:

| (a) | dujų analizatorių, kuriais matuojama 2 priedėlio 1 punkto pirmoje pastraipoje nurodytų dujinių išmetamųjų teršalų koncentracija; |
| --- | --- |

(a)

dujų analizatorių, kuriais matuojama 2 priedėlio 1 punkto pirmoje pastraipoje nurodytų dujinių išmetamųjų teršalų koncentracija;

| (b) | išmetamųjų teršalų srauto matuoklio (toliau – ISM), veikiančio pagal Pito vidurkinimo arba lygiavertį principą; |
| --- | --- |

(b)

išmetamųjų teršalų srauto matuoklio (toliau – ISM), veikiančio pagal Pito vidurkinimo arba lygiavertį principą;

| (c) | jutiklių, kuriais matuojama aplinkos temperatūra ir slėgis, ir |
| --- | --- |

(c)

jutiklių, kuriais matuojama aplinkos temperatūra ir slėgis, ir

| (d) | kitų eksploatacijos stebėsenos bandymui atlikti reikalingų matavimo prietaisų. |
| --- | --- |

(d)

kitų eksploatacijos stebėsenos bandymui atlikti reikalingų matavimo prietaisų.

NITMS taip pat priklauso:

| (a) | linija, kuria paimti ėminiai tiekiami iš ėminių ėmimo zondo į dujų analizatorius, įskaitant ėminių ėmimo zondą; |
| --- | --- |

(a)

linija, kuria paimti ėminiai tiekiami iš ėminių ėmimo zondo į dujų analizatorius, įskaitant ėminių ėmimo zondą;

| (b) | duomenų registruotuvas, kuriame saugomi duomenys, gauti iš EVĮ, ir |
| --- | --- |

(b)

duomenų registruotuvas, kuriame saugomi duomenys, gauti iš EVĮ, ir

| (c) | gali priklausyti globalinė padėties nustatymo sistema (GPS). |
| --- | --- |

(c)

gali priklausyti globalinė padėties nustatymo sistema (GPS).

2.   Matavimo prietaisų reikalavimai

2.1.   Matavimo prietaisai turi atitikti Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 8.1 punkte nustatytus kalibravimo ir veikimo tikrinimo reikalavimus. Ypatingas dėmesys skiriamas šiems veiksmams:

| (b) | nuotėkio dėl sumažėjusio slėgio NITMS patikrai, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 8.1.8.7 punkte; |
| --- | --- |

(b)

nuotėkio dėl sumažėjusio slėgio NITMS patikrai, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 8.1.8.7 punkte;

| (c) | dujų analizatorių atsako ir atnaujinimo bei registravimo funkcijų patikrai, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 8.1.6 punkte. |
| --- | --- |

(c)

dujų analizatorių atsako ir atnaujinimo bei registravimo funkcijų patikrai, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 8.1.6 punkte.

2.1.2.   Matavimo prietaisai turi atitikti Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 9.4 punkte nustatytas specifikacijas.

2.1.3.   Matavimo prietaisams kalibruoti naudojamos analizinės dujos turi atitikti Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 9.5.1 punkte nustatytus reikalavimus.

2.2.   Tiekimo linijos ir ėminių ėmimo zondo reikalavimai

2.2.1.   Tiekimo linija turi atitikti Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 9.3.1.2 punkte nustatytus reikalavimus.

2.2.2.   Ėminių ėmimo zondas turi atitikti Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 9.3.1.1 punkte nustatytus reikalavimus.

2 priedėlis

Eksploatacijos stebėsenos bandymo naudojantis nitms procedūra

1.   Bandymo parametrai

Atliekant eksploatacijos stebėsenos bandymą išmatuojamas ir užregistruojamas šių dujinių išmetamųjų teršalų kiekis: anglies monoksido (CO), visų angliavandenilių (HC) ir azoto oksidų (NOx). Be to, kad būtų galima taikyti 5 priedėlyje aprašytus skaičiavimo metodus, išmatuojamas anglies dioksido (CO2) kiekis.

Atliekant eksploatacijos stebėsenos bandymą išmatuojami ir užregistruojami lentelėje nurodyti parametrai:

Lentelė

Bandymo parametrai

| Parametras | Vienetas | Šaltinis |
| --- | --- | --- |
| HC koncentracija (1) | ppm | Dujų analizatorius |
| CO koncentracija (1) | ppm | Dujų analizatorius |
| NOx koncentracija (1) | ppm | Dujų analizatorius |
| CO2 koncentracija (1) | ppm | Dujų analizatorius |
| Išmetamųjų teršalų masės srautas (2) | kg/h | ISM |
| Išmetamųjų teršalų temperatūra | °K | ISM, EVĮ arba jutiklis |
| Aplinkos temperatūra (3) | °K | Jutiklis |
| Aplinkos slėgis | kPa | Jutiklis |
| Santykinis drėgnis | % | Jutiklis |
| Variklio sukimo momentas (4) | Nm | EVĮ arba jutiklis |
| Variklio sūkių dažnis | aps./min. | EVĮ arba jutiklis |
| Varikliui tiekiamų degalų srautas | g/s | EVĮ arba jutiklis |
| Variklio aušalo temperatūra | °K | EVĮ arba jutiklis |
| Variklio įsiurbiamo oro temperatūra (3) | °K | EVĮ arba jutiklis |
| Ne keliais judančio mechanizmo platuma | Laipsniai | GPS (neprivaloma) |
| Ne keliais judančio mechanizmo ilguma | Laipsniai | GPS (neprivaloma) |

Parametras

Vienetas

Šaltinis

HC koncentracija (1)

ppm

Dujų analizatorius

CO koncentracija (1)

ppm

Dujų analizatorius

NOx koncentracija (1)

ppm

Dujų analizatorius

CO2 koncentracija (1)

ppm

Dujų analizatorius

Išmetamųjų teršalų masės srautas (2)

kg/h

ISM

Išmetamųjų teršalų temperatūra

°K

ISM, EVĮ arba jutiklis

Aplinkos temperatūra (3)

°K

Jutiklis

Aplinkos slėgis

kPa

Jutiklis

Santykinis drėgnis

%

Jutiklis

Variklio sukimo momentas (4)

Nm

EVĮ arba jutiklis

Variklio sūkių dažnis

aps./min.

EVĮ arba jutiklis

Varikliui tiekiamų degalų srautas

g/s

EVĮ arba jutiklis

Variklio aušalo temperatūra

°K

EVĮ arba jutiklis

Variklio įsiurbiamo oro temperatūra (3)

°K

EVĮ arba jutiklis

Ne keliais judančio mechanizmo platuma

Laipsniai

GPS (neprivaloma)

Ne keliais judančio mechanizmo ilguma

Laipsniai

GPS (neprivaloma)

2.   Minimali bandymo trukmė

Bandymas, įskaitant visus veikimo periodus ir įtraukiant tik galiojančius duomenis, turi tęstis pakankamai ilgai, kad būtų penkis–septynis kartus atliktas darbas, kuris atliekamas per NRTC, arba gauta penkis–septynis kartus daugiau CO2 nei jo etaloninė masė (kg per ciklą) taikant NRTC.

3.   Ne keliais judančių mechanizmų parengimas

Parengiant ne keliais judančius mechanizmus atliekami bent šie veiksmai:

| a) | patikrinamas variklis: užregistruojamos visos nustatytos ir pašalintos problemos ir apie jas pranešama patvirtinimo institucijai; |
| --- | --- |

a)

patikrinamas variklis: užregistruojamos visos nustatytos ir pašalintos problemos ir apie jas pranešama patvirtinimo institucijai;

| b) | pakeičiama alyva, degalai bei reagentas, jei yra, ir |
| --- | --- |

b)

pakeičiama alyva, degalai bei reagentas, jei yra, ir

| c) | patikrinama, ar EVĮ teikia duomenų srauto informaciją pagal 7 priedėlio 2 dalies reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

patikrinama, ar EVĮ teikia duomenų srauto informaciją pagal 7 priedėlio 2 dalies reikalavimus.

4.   NITMS įrengimas

4.1.   Įrengta NITMS neturi turėti įtakos ne keliais judančių mechanizmų išmetamų dujinių teršalų kiekiui arba išmetimo sistemos veikimui.

Bet kuriuo atveju sistema įrengiama laikantis vietos saugos taisyklių ir draudimo reikalavimų, taip pat NITMS, matavimo prietaisų, tiekimo linijų ir ėminių ėmimo zondų gamintojo instrukcijų.

4.2.   Elektros energijos tiekimas

Elektros energiją NITMS tiekia išorinis maitinimo šaltinis.

4.2.1.   Jeigu gamintojas patvirtinimo institucijai įrodo, kad laikytis 4.2 punkto nuostatos neįmanoma, gali būti naudojamas šaltinis, bandymo metu (tiesiogiai arba netiesiogiai) gaunantis energijos iš variklio.

4.2.2.   Šiuo atveju NITMS suvartojama didžiausioji galia neturi viršyti 1 % didžiausiosios variklio galios ir turi būti imtasi papildomų priemonių, kad būtų išvengta pernelyg didelės baterijos iškrovos, kai variklis neveikia arba veikia tuščiąja eiga.

4.3.   Matavimo prietaisai, išskyrus ISM

Jei įmanoma, matavimo prietaisai, išskyrus išmetamųjų teršalų srauto matuoklį, įrengiami tokioje vietoje, kur yra mažiausi:

| a) | aplinkos temperatūros pokyčiai; |
| --- | --- |

a)

aplinkos temperatūros pokyčiai;

| b) | aplinkos slėgio pokyčiai; |
| --- | --- |

b)

aplinkos slėgio pokyčiai;

| c) | elektromagnetinis spinduliavimas; |
| --- | --- |

c)

elektromagnetinis spinduliavimas;

| d) | mechaniniai smūgiai ir vibracija; |
| --- | --- |

d)

mechaniniai smūgiai ir vibracija;

| e) | aplinkoje esantys angliavandeniliai – jeigu naudojamas liepsnos jonizacijos detektorius, kuris degikliui reikalingą orą ima iš aplinkos. |
| --- | --- |

e)

aplinkoje esantys angliavandeniliai – jeigu naudojamas liepsnos jonizacijos detektorius, kuris degikliui reikalingą orą ima iš aplinkos.

4.4.   ISM

Sumontavus ISM priešslėgis negali viršyti gamintojo rekomenduojamos vertės.

4.4.1.   ISM pritvirtinamas prie ne keliais judančio mechanizmo išmetimo vamzdžio. ISM jutikliai turėtų būti įtaisyti tarp dviejų tiesaus vamzdžio dalių, kurių ilgis turėtų būti bent du kartus didesnis už ISM skersmenį (srauto kryptimi ir prieš srautą).

4.4.2.   ISM įtaisomas už ne keliais judančio mechanizmo duslintuvo, kad būtų ribojamas išmetamųjų dujų pulsavimo poveikis matavimo signalams.

4.5.   Tiekimo linija ir ėminių ėmimo zondas

Tiekimo linijos prijungimo vietos (ėminių ėmimo zondas ir kita matavimo prietaisų pusė) turi būti gerai izoliuotos.

4.5.1.   Pakeitus tiekimo linijos ilgį, patikrinamas ir prireikus patikslinamas ėminių perdavimo laikas.

4.5.2.   Tiekimo linija ir ėminių ėmimo zondas įrengiami pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 9.3 punkte nustatytus reikalavimus.

4.6.   Duomenų registruotuvas

Duomenų registruotuvas prijungiamas prie variklio EVĮ, kad būtų galima registruoti 7 priedėlio 1 lentelėje ir, jei taikoma, 7 priedėlio 2 lentelėje nurodytus variklio parametrus.

4.7.   GPS (jei taikoma)

Antena turėtų būti įtaisyta kuo aukščiau, kad nesusidarytų trikdžių dėl kliūčių eksploatacijos metu.

5.   Pasirengimo eksploatacijos stebėsenos bandymui procedūros

5.1.   Aplinkos temperatūros matavimas

Aplinkos temperatūra matuojama bandymo pradžioje ir pabaigoje pagrįstu atstumu nuo ne keliais judančio mechanizmo. Įsiurbiamo oro temperatūrai (variklio temperatūrai) parodyti leidžiama naudoti CAN signalą.

Jeigu aplinkos temperatūrai įvertinti naudojamas įsiurbiamo oro temperatūros jutiklis, užregistruota aplinkos temperatūra turi būti įsiurbiamo oro temperatūra, patikslinta pagal gamintojo nurodytą taikomą vardinį aplinkos ir įsiurbiamo oro temperatūrų poslinkį.

5.2.   Matavimo prietaisų įjungimas ir stabilizavimas

Matavimo prietaisai šildomi ir stabilizuojami tol, kol slėgio, temperatūros ir srautų vertės pasiekia nustatytąsias darbines vertes, atsižvelgiant į matavimo prietaisų arba NITMS gamintojo instrukcijas.

5.3.   Tiekimo linijos valymas ir šildymas

Siekiant išvengti sistemos taršos, prieš pradedant imti ėminius tiekimo linija prapučiama atsižvelgiant į tiekimo linijos arba NITMS gamintojo instrukcijas.

Prieš pradedant bandymą tiekimo linija pakaitinama iki 190 °C (±10 °C), kad nebūtų šaltų vietų, kuriose ėminys gali būti užterštas kondensuotais angliavandeniliais.

5.4.   Dujų analizatorių patikra ir kalibravimas

Dujų analizatorių nulinio atsako ir matavimo intervalo atsako kalibravimas ir tiesiškumo patikros atliekami naudojant analizines dujas, nurodytas 1 priedėlio 2.1.3 punkte.

5.5.   ISM valymas

ISM prapučiamas ties slėgio keitlio jungtimis, atsižvelgiant į NITMS arba ISM gamintojo instrukcijas. Valant iš aukšto slėgio vamzdžių ir susijusių srauto slėgio matavimo prievadų pašalinamas kondensatas ir dyzelino kietosios dalelės.

6.   Eksploatacijos stebėsenos bandymų duomenų registravimas

6.1.   Prieš eksploatacijos stebėsenos bandymą

Dujinių išmetamųjų teršalų duomenų rinkimas, išmetamųjų teršalų parametrų matavimas ir variklio bei aplinkos duomenų registravimas pradedamas prieš paleidžiant variklį.

6.2.   Atliekant eksploatacijos stebėsenos bandymą

Dujinių išmetamųjų teršalų duomenų rinkimas, išmetamųjų teršalų parametrų matavimas ir variklio bei aplinkos duomenų registravimas tęsiamas visą laiką, kai variklis veikia įprastu režimu.

Variklis gali būti sustabdytas ir paleistas, tačiau dujinių išmetamųjų teršalų duomenų rinkimas, išmetamųjų teršalų parametrų matavimas ir variklio bei aplinkos duomenų registravimas tęsiamas per visą eksploatacijos stebėsenos bandymą.

6.3.   Po eksploatacijos stebėsenos bandymo

Eksploatacijos stebėsenos bandymo pabaigoje palaukiama, kol pasibaigs matavimo prietaisų ir duomenų registruotuvo atsako trukmė. Variklį galima išjungti prieš sustabdant arba sustabdžius duomenų registravimą.

6.4.   Dujinių išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti naudojami galiojantys matavimo duomenys

Dujinių išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti naudojami galiojantys matavimo duomenys nustatomi pagal 4 priedėlį. Jį apskaičiuojant laikomasi 6.4.2 punkto.

6.4.1.   Siekiant nustatyti pradinės stadijos trukmę po ilgos nedarbinės būsenos, kaip nustatyta 4 priedėlio 2.2.2 punkte, išmetamųjų dujų temperatūra išmatuojama veikimo periodo metu ne didesniu kaip 30 cm atstumu nuo NOx kiekiui sumažinti naudojamo papildomo apdorojimo įtaiso išėjimo angos.

6.4.2.   Neįšilusio variklio paleidimo duomenys

Į dujinių išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimą neįtraukiami dujinių išmetamųjų teršalų duomenys, išmatuoti neįšilusio variklio paleidimo metu.

Dujinių išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti naudojami galiojantys matavimo duomenys pradedami vertinti po to, kai variklio aušalas pirmą kartą pasiekia 343 K (70 °C) temperatūrą arba kai variklio aušalo temperatūros svyravimas penkias minutes neviršija ±2 K (nelygu, kas įvyksta pirmiau), bet ne vėliau kaip po 20 minučių nuo variklio paleidimo.

7.   Dujų analizatorių patikra

7.1.   Periodinė nulinės vertės patikra veikimo periodo metu

Per eksploatacijos stebėsenos bandymą dujų analizatorių nulinės vertės patikra atliekama ne rečiau kaip kas 2 valandas.

7.2.   Periodinis nulinės vertės koregavimas per eksploatacijos stebėsenos bandymą

Pagal rezultatus, gautus atlikus 7.1 punkte nustatytas patikras, gali būti pakoreguotas nulinės vertės slinkis.

7.3.   Rodmenų slinkio patikra užbaigus bandymą

Rodmenų slinkio patikra atliekama tik jei pagal 7.2 punktą per eksploatacijos stebėsenos bandymą nebuvo pakoreguotas nulinės vertės slinkis.

7.3.1.   Praėjus ne daugiau kaip 30 minučių nuo eksploatacijos stebėsenos bandymo pabaigos, nustatoma dujų analizatorių nulinė vertė ir matavimo intervalas, siekiant patikrinti jų slinkį palyginti su prieš bandymą gautais rezultatais.

7.3.2.   Pagal 5.4 punktą atliekamos dujų analizatorių nulinės vertės, matavimo intervalo ir tiesiškumo patikros.

8.   Variklio triktis

8.1.   Jeigu veikimo periodo metu įvyksta triktis ir ne keliais judančio mechanizmo naudotojui apie tai aiškiai pranešama vidinės diagnostikos sistemos vaizdiniu įspėjimo signalu, kontroliniu pranešimu arba kitu indikatoriumi, eksploatacijos stebėsenos bandymo rezultatai pripažįstami negaliojančiais.

8.2.   Prieš vykdant paskesnį variklio eksploatacijos stebėsenos bandymą bet kokia triktis turi būti ištaisyta.

---

(1)  Matuojama drėgnoji koncentracija arba perskaičiuojama į drėgnąją koncentraciją.

(2)  Išmetamųjų teršalų masės srautas matuojamas tiesiogiai, nebent taikoma viena iš šių sąlygų:

| a) | ne keliais judančiame mechanizme įrengta išmetimo sistema išmetamuosius taršalus praskiedžia oru prieš tą vietą, kurioje galėtų būti montuojamas ISM. Šiuo atveju išmetamųjų teršalų ėminys paimamas prieš skiedimo vietą arba |
| --- | --- |

a)

ne keliais judančiame mechanizme įrengta išmetimo sistema išmetamuosius taršalus praskiedžia oru prieš tą vietą, kurioje galėtų būti montuojamas ISM. Šiuo atveju išmetamųjų teršalų ėminys paimamas prieš skiedimo vietą arba

| b) | ne keliais judančiame mechanizme įrengta išmetimo sistema dalį išmetamųjų teršalų nukreipia į kitą ne keliais judančio mechanizmo dalį (pvz., skirtą kaitinimui), esančią prieš tą vietą, kurioje galėtų būti montuojamas ISM. |
| --- | --- |

b)

ne keliais judančiame mechanizme įrengta išmetimo sistema dalį išmetamųjų teršalų nukreipia į kitą ne keliais judančio mechanizmo dalį (pvz., skirtą kaitinimui), esančią prieš tą vietą, kurioje galėtų būti montuojamas ISM.

Tokiais atvejais, jeigu gamintojas patvirtinimo institucijai gali pagrįstai įrodyti EVĮ apskaičiuoto degalų masės srauto ir variklio traukos stendo išmatuoto degalų masės srauto koreliaciją, ISM gali ir nebūti, o išmetamųjų teršalų srautas gali būti matuojamas netiesiogiai (atsižvelgiant į degalų ir įsiurbiamo oro srautus arba degalų srauto ir anglies balansą).

(3)  Naudojamas aplinkos temperatūros jutiklis arba įsiurbiamo oro temperatūros jutiklis. Naudojamas įsiurbiamo oro temperatūros jutiklis turi atitikti 5.1 punkto antroje pastraipoje nustatytus reikalavimus.

(4)  Užregistruotoji vertė turi būti arba a) naudingasis sukimo momentas, arba b) naudingasis sukimo momentas, apskaičiuotas remiantis faktiniu variklio procentiniu sukimo momentu, trinties jėgos momentu ir etaloniniu sukimo momentu, kaip nustatyta 7 priedėlio 2.1.1 punkte nurodytuose standartuose.

Naudingojo sukimo momento pagrindas yra nepatikslintas naudingasis sukimo momentas, sukuriamas variklio su įranga ir pagalbiniais įtaisais, naudojamais teršalų išmetimo bandymui pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 2 priedėlį.

3 priedėlis

Išankstinis duomenų apdorojimas apskaičiuojant dujinių išmetamųjų teršalų kiekį

1.   Apibrėžtys

1.2.   Šiame priedėlyje vartojamų terminų apibrėžtis:

1.2.1.   
  nulinis atsakas
  – vidutinis atsakas į nulinės vertės nustatymo dujas ne trumpesniu kaip 30 s laikotarpiu, įskaitant triukšmą;

1.2.2.   
  matavimo intervalo atsakas
  – vidutinis atsakas į patikros dujas ne trumpesniu kaip 30 s laikotarpiu, įskaitant triukšmą.

2.   Tikslinimas pagal rodmenų slinkį

2.1.   Didžiausias leidžiamas rodmenų slinkis

Nulinio atsako ir matavimo intervalo atsako rodmenų slinkiai turi būti mažesni nei 2 % visos skalės vertės mažiausiame taikomame intervale:

| a) | jeigu skirtumas tarp prieš bandymą ir po jo gautų rezultatų yra mažesnis kaip 2 %, gali būti naudojamos nepatikslintos arba remiantis 2.2 punktu pagal rodmenų slinkį patikslintos išmatuotos koncentracijos vertės; |
| --- | --- |

a)

jeigu skirtumas tarp prieš bandymą ir po jo gautų rezultatų yra mažesnis kaip 2 %, gali būti naudojamos nepatikslintos arba remiantis 2.2 punktu pagal rodmenų slinkį patikslintos išmatuotos koncentracijos vertės;

| b) | jeigu skirtumas tarp prieš bandymą ir po jo gautų rezultatų yra ne mažesnis kaip 2 %, išmatuotos koncentracijos vertės patikslinamos pagal rodmenų slinkį remiantis 2.2 punktu. Jeigu jos nepatikslinamos, bandymo rezultatai laikomi negaliojančiais. |
| --- | --- |

b)

jeigu skirtumas tarp prieš bandymą ir po jo gautų rezultatų yra ne mažesnis kaip 2 %, išmatuotos koncentracijos vertės patikslinamos pagal rodmenų slinkį remiantis 2.2 punktu. Jeigu jos nepatikslinamos, bandymo rezultatai laikomi negaliojančiais.

2.2.   Tikslinimas pagal rodmenų slinkį

Pagal rodmenų slinkį patikslinta koncentracijos vertė apskaičiuojama pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VII priedo 2.1 arba 3.5 punkte nustatytus reikalavimus.

Su stabdymu susijusių nepatikslintų ir patikslintų dujinių išmetamųjų teršalų kiekio verčių skirtumas turi būti ne didesnis kaip ± 6 % su stabdymu susijusios nepatikslintos dujinių išmetamųjų teršalų kiekio vertės. Jeigu rodmenų slinkis didesnis kaip 6 %, bandymo rezultatai laikomi negaliojančiais.

Jeigu taikomas patikslinimas pagal rodmenų slinkį, teikiant ataskaitą apie dujinių išmetamųjų teršalų kiekį naudojami tik pagal rodmenų slinkį patikslinti dujinių išmetamųjų teršalų kiekiai.

3.   Laikinis gretinimas

Siekiant sumažinti nuokrypio dėl įvairių signalų vėlavimo poveikį dujinių išmetamųjų teršalų masės apskaičiavimui, atliekamas dujinių išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti reikalingų duomenų laikinis derinimas pagal 3.1–3.4 punktų reikalavimus.

3.1.   Dujų analizatorių duomenys

Dujų analizatorių duomenys tinkamai suderinami pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VII priedo 8.1.5.3 punkte nustatytus reikalavimus.

3.2.   Dujų analizatorių ir ISM duomenys

Dujų analizatorių duomenys tinkamai suderinami su ISM duomenimis 3.4 punkte nustatyta tvarka.

3.3.   NITMS ir variklio duomenys

NITMS (dujų analizatorių ir ISM) duomenys tinkamai suderinami su variklio EVĮ duomenimis 3.4 punkte nustatyta tvarka.

3.4.   Geresnio laikinio NITMS duomenų derinimo procedūra

2 priedėlio lentelėje nurodyti bandymo parametrai suskirstomi į 3 skirtingas grupes:

| | 1 grupė. Dujų analizatorių parametrai (HC, CO, CO2 ir NOx koncentracijos vertės); |
| --- | --- |

1 grupė. Dujų analizatorių parametrai (HC, CO, CO2 ir NOx koncentracijos vertės);

| | 2 grupė. ISM parametrai (išmetamųjų teršalų masės srautas ir išmetamųjų teršalų temperatūra); |
| --- | --- |

2 grupė. ISM parametrai (išmetamųjų teršalų masės srautas ir išmetamųjų teršalų temperatūra);

| | 3 grupė. Variklio parametrai (EVĮ pateikiami sukimo momento, sūkių dažnio, temperatūrų, degalų srauto duomenys). |
| --- | --- |

3 grupė. Variklio parametrai (EVĮ pateikiami sukimo momento, sūkių dažnio, temperatūrų, degalų srauto duomenys).

Kiekvienos grupes laikinis suderinimas su kitomis dviem grupėmis patikrinamas nustatant didžiausią dviejų bandymo parametrų eilučių koreliacijos koeficientą. Visi prie vienos grupės priskirti bandymo parametrai paslenkami taip, kad būtų gautas kuo didesnis koreliacijos koeficientas. Skaičiuojant koreliacijos koeficientus naudojami šie bandymo parametrai:

| a) | 1 ir 2 grupių parametrų (dujų analizatorių ir ISM duomenys) ryšys su 3 grupės parametrais (variklio duomenys): pateikta EVĮ; |
| --- | --- |

a)

1 ir 2 grupių parametrų (dujų analizatorių ir ISM duomenys) ryšys su 3 grupės parametrais (variklio duomenys): pateikta EVĮ;

| b) | 1 grupės parametrų ryšys su 2 grupės parametrais: CO2 koncentracija ir išmetamųjų teršalų masės srautas; |
| --- | --- |

b)

1 grupės parametrų ryšys su 2 grupės parametrais: CO2 koncentracija ir išmetamųjų teršalų masės srautas;

| c) | 2 grupės parametrų ryšys su 3 grupės parametrais: CO2 koncentracija ir varikliui tiekiamų degalų srautas. |
| --- | --- |

c)

2 grupės parametrų ryšys su 3 grupės parametrais: CO2 koncentracija ir varikliui tiekiamų degalų srautas.

4.   Duomenų nuoseklumo patikra

4.1.   Dujų analizatorių ir ISM duomenys

Duomenų (ISM išmatuoto išmetamųjų teršalų masės srauto ir dujų koncentracijos verčių) nuoseklumas tikrinamas taikant EVĮ pateikto išmatuoto varikliui tiekiamų degalų srauto ir Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VII priedo 2.1.6.4 punkte nustatyta tvarka apskaičiuoto varikliui tiekiamų degalų srauto koreliaciją.

Sudaroma išmatuotų ir apskaičiuotų degalų srauto verčių tiesinės regresijos lygtis. Taikant mažiausiųjų kvadratų metodą sudaroma ši geriausios sutapties lygtis:

y = mx + b,

čia:

—   y– apskaičiuotas degalų srautas [g/s];

—   m– regresijos tiesės koeficientas;

—   x– išmatuotas degalų srautas [g/s];

—   b– taškas y ašyje, kurį kerta regresijos tiesė.

Apskaičiuojamas kiekvienos regresijos tiesės koeficientas m ir determinacijos koeficientas r2. Šią analizę rekomenduojama atlikti ne mažesniu kaip 1 Hz dažniu, pasirinkus intervalą nuo 15 % didžiausios vertės iki didžiausios vertės. Kad bandymo rezultatai būtų pripažinti galiojančiais, įvertinama, ar paisoma šių dviejų kriterijų:

Lentelė

Leidžiamieji nuokrypiai

| Regresijos tiesės koeficientas m | 0,9–1,1 (rekomenduojama) |
| --- | --- |
| Determinacijos koeficientas r2 | Min. 0,90 (rekomenduojama) |

Regresijos tiesės koeficientas m

0,9–1,1 (rekomenduojama)

Determinacijos koeficientas r2

Min. 0,90 (rekomenduojama)

4.2.   EVĮ sukimo momento duomenys

EVĮ pateiktų sukimo momento duomenų nuoseklumas tikrinamas pagal 6 priedėlį, EVĮ pateiktas didžiausias sukimo momento vertes, gautas esant įvairiam (jeigu taikoma) variklio sūkių dažniui, lyginant su atitinkamomis oficialios variklio, kuriam taikoma didžiausia galima apkrova, sukimo momento kreivės vertėmis.

4.3.   Su stabdymu susijusios degalų sąnaudos

Su stabdymu susijusios degalų sąnaudos tikrinamos pagal:

| a) | degalų sąnaudas, apskaičiuotas pagal dujinių išmetamųjų teršalų kiekio duomenis (dujų analizatorių pateikiamas koncentracijos vertes ir išmetamųjų teršalų masės srauto duomenis), vadovaujantis Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VII priedo 2.1.6.4 punkte nustatyta tvarka; |
| --- | --- |

a)

degalų sąnaudas, apskaičiuotas pagal dujinių išmetamųjų teršalų kiekio duomenis (dujų analizatorių pateikiamas koncentracijos vertes ir išmetamųjų teršalų masės srauto duomenis), vadovaujantis Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VII priedo 2.1.6.4 punkte nustatyta tvarka;

| b) | atliktą darbą, apskaičiuotą naudojant EVĮ pateiktus duomenis (variklio sukimo momentą ir variklio sūkių dažnį). |
| --- | --- |

b)

atliktą darbą, apskaičiuotą naudojant EVĮ pateiktus duomenis (variklio sukimo momentą ir variklio sūkių dažnį).

4.4.   Aplinkos slėgis

Aplinkos slėgio vertė tikrinama pagal GPS teikiamus aukščio duomenis, jei jų yra.

4.5.   Patvirtinimo institucija gali pripažinti bandymo rezultatus negaliojančiais, jei duomenų nuoseklumo patikros rezultatai jos netenkina.

5.   Drėgnio pataisa

Jeigu išmatuojama sausų dujų koncentracija, ji perskaičiuojama drėgnoms dujoms vadovaujantis Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VII priedo 2 arba 3 dalyje nustatyta tvarka.

6.   NOX kiekio tikslinimas, atsižvelgiant į drėgnį ir temperatūrą

Dujų analizatoriais išmatuotos NOx koncentracijos vertės, atsižvelgiant į aplinkos oro temperatūrą ir drėgnį, netikslinamos.

4 priedėlis

Algoritmas per eksploatacijos stebėseną galiojantiems įvykiams nustatyti

1.   Bendrosios nuostatos

1.1.   Taikant šį priedėlį, įvykiu laikomi per eksploatacijos stebėsenos bandymą, atliekamą siekiant apskaičiuoti dujinių išmetamųjų teršalų kiekį, gautą per duomenų rinkimo laiką atitinkantį laiko poslinkį Δt, išmatuoti duomenys.

1.2.   Šiame priedėlyje nustatyta metodika grindžiama darbinių ir nedarbinių įvykių koncepcija.

1.3.   Bet kuris įvykis, pagal šį priedėlį laikomas nedarbiniu, yra laikomas netinkamu atliktam darbui arba išmesto CO2masei bei dujinių išmetamųjų teršalų kiekiui ir vidurkinimo intervalų atitikties koeficientams, nurodytiems 5 priedėlio 2 dalyje, apskaičiuoti. Apskaičiuojant naudojami tik darbiniai įvykiai.

1.4.   Nedarbiniai įvykiai skirstomi į trumpus nedarbinius įvykius (≤ D2) ir ilgus nedarbinius įvykius (> D2) (žr. lentelę, kurioje pateikiama D2 vertė).

2.   Nedarbinių įvykių nustatymo tvarka

2.1.   Nedarbiniais įvykiais laikomi šie įvykiai:

| 2.1.1. | įvykiai, kai variklio galia yra mažesnė nei 10 % didžiausios naudingosios variklio galios; |
| --- | --- |

2.1.1.

įvykiai, kai variklio galia yra mažesnė nei 10 % didžiausios naudingosios variklio galios;

| 2.1.2. | įvykiai, atitinkantys variklio sistemą šaltos būsenos sąlygomis (neįšilusio variklio paleidimas), apibrėžtomis 2 priedėlio 6.4.2 punkte; |
| --- | --- |

2.1.2.

įvykiai, atitinkantys variklio sistemą šaltos būsenos sąlygomis (neįšilusio variklio paleidimas), apibrėžtomis 2 priedėlio 6.4.2 punkte;

| 2.1.3. | įvykiai, užregistruoti aplinkos sąlygomis, neatitinkančiomis šio priedėlio 3.3 punkte nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

2.1.3.

įvykiai, užregistruoti aplinkos sąlygomis, neatitinkančiomis šio priedėlio 3.3 punkte nustatytų reikalavimų;

| 2.1.4. | įvykiai, užregistruoti atliekant periodinius matavimo prietaisų patikrinimus. |
| --- | --- |

2.1.4.

įvykiai, užregistruoti atliekant periodinius matavimo prietaisų patikrinimus.

2.2.   Turi būti atlikti šie papildomi veiksmai:

| 2.2.1. | už D0 trumpesni nedarbiniai įvykiai laikomi darbiniais įvykiais ir įtraukiami į prieš juos ir po jų buvusius darbinius įvykius (žr. lentelę, kurioje pateikiamos D0 vertės); |
| --- | --- |

2.2.1.

už D0 trumpesni nedarbiniai įvykiai laikomi darbiniais įvykiais ir įtraukiami į prieš juos ir po jų buvusius darbinius įvykius (žr. lentelę, kurioje pateikiamos D0 vertės);

| 2.2.2. | pradinė stadija po ilgų nedarbinių įvykių (> D2) taip pat laikoma nedarbiniu įvykiu tol, kol išmetamųjų dujų temperatūra pasiekia 523 K. Jeigu išmetamųjų dujų temperatūra nepasiekia 523 K per D3 minutes, visi įvykiai po D3 laikomi darbiniais įvykiais (žr. lentelę, kurioje pateikiamos D3 vertės). |
| --- | --- |

2.2.2.

pradinė stadija po ilgų nedarbinių įvykių (> D2) taip pat laikoma nedarbiniu įvykiu tol, kol išmetamųjų dujų temperatūra pasiekia 523 K. Jeigu išmetamųjų dujų temperatūra nepasiekia 523 K per D3 minutes, visi įvykiai po D3 laikomi darbiniais įvykiais (žr. lentelę, kurioje pateikiamos D3 vertės).

| 2.2.3. | Visų nedarbinių įvykių pirmosios D1 minutės laikomos darbiniu įvykiu (žr. lentelę, kurioje pateikiamos D1 vertės). |
| --- | --- |

2.2.3.

Visų nedarbinių įvykių pirmosios D1 minutės laikomos darbiniu įvykiu (žr. lentelę, kurioje pateikiamos D1 vertės).

3.   Mechanizmo darbo žymėjimo algoritmas

3.1.   1 etapas

Nustatyti įvykius ir juos suskirstyti į darbinius ir nedarbinius.

3.1.1.   Apibrėžti darbinius ir nedarbinius įvykius pagal 2 punktą.

3.1.2.   Apskaičiuoti nedarbinių įvykių trukmę.

3.1.3.   Trumpesnius nei D0 nedarbinius įvykius pažymėti kaip darbinius įvykius (žr. lentelę, kurioje pateikiamos D0 vertės).

3.1.4.   Apskaičiuoti likusių nedarbinių įvykių trukmę.

3.2.   2 etapas

Trumpus darbinius įvykius (≤ D2) įtraukti į nedarbinius įvykius.

3.2.1.   Už D0 trumpesnius darbinius įvykius įtraukti į prieš juos ir po jų buvusius nedarbinius įvykius, kurių trukmė didesnė nei D1.

3.3.   3 etapas

Atmesti darbinius įvykius, įvykusius po ilgų nedarbinių įvykių (pradinė stadija).

3.3.1.   Įvykius po ilgų (> D2) nedarbinių įvykių laikyti nedarbiniais įvykiais tol, kol išmetamųjų dujų temperatūra pasiekia 523 K arba kol praeina D3 minutės (žr. lentelę, kurioje pateikiamos D3 vertės), nelygu, kas įvyksta pirmiau.

3.4.   4 etapas

Įtraukti nedarbinius įvykius po darbinių įvykių.

3.4.1.   Bet kurio darbinio įvykio pabaigoje pridėti nedarbinio įvykio D1 minutes (žr. lentelę, kurioje pateikiamos D1 vertės).

Lentelė

D0, D1, D2 ir D3 parametrų vertės

| Parametrai | Vertė |
| --- | --- |
| D0 | 2 minutės |
| D1 | 2 minutės |
| D2 | 10 minučių |
| D3 | 4 minutės |

Parametrai

Vertė

D0

2 minutės

D1

2 minutės

D2

10 minučių

D3

4 minutės

4.   Pavyzdžiai

4.1.   Nedarbinių įvykių duomenų atmetimas 1 etapo pabaigoje

Variklio galia [%]

Galiojantis[1]/Negaliojantis[0]

4.2.   Nedarbinių įvykių duomenų atmetimas 2 etapo pabaigoje

Variklio galia [%]

Galiojantis[1]/Negaliojantis[0]

4.3.   Nedarbinių įvykių duomenų atmetimas 3 etapo pabaigoje

Variklio galia [%]

Galiojantis[1]/Negaliojantis[0]

4.4.   4 etapo pabaiga. Galutinis etapas

Variklio galia[%]

Galiojantis[1]/Negaliojantis[0]

5 priedėlis

Dujinių išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

1.   Akimirkinio dujinių išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

Akimirkinė dujinių išmetamųjų teršalų masė apskaičiuojama remiantis akimirkine dujinių išmetamųjų teršalų koncentracija, išmatuota atliekant eksploatacijos stebėsenos bandymą Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VII priedo 2 arba 3 dalyje nustatyta tvarka.

2.   Dujinių išmetamųjų teršalų kiekio vidurkinimo intervaluose ir atitikties koeficientų nustatymas

2.1.   Vidurkinimo intervalo metodas

Vidurkinimo intervalas yra per eksploatacijos stebėsenos bandymą, kurio metu išmetamo CO2 masė arba atliktas darbas yra lygus variklio išmetamo CO2 masei arba atliktam darbui, išmatuotam per etaloninį laboratorinį NRTC, apskaičiuotų duomenų išsamaus rinkinio dalis.

Dujinių išmetamųjų teršalų masė ir atitikties koeficientai apskaičiuojami taikant slankiojo vidurkinimo intervalo metodą, pagrįstą atliktu etaloniniu darbu (2.2 punkte nustatyta tvarka) ir etalonine CO2 mase (2.3 punkte nustatyta tvarka), išmatuotais per etaloninį laboratorinį NRTC.

Apskaičiavimai atliekami laikantis toliau nurodytų bendrųjų reikalavimų.

2.1.1.   Apskaičiuojant atliktą darbą arba išmesto CO2 masę, dujinių išmetamųjų teršalų kiekį ir vidurkinimo intervalų atitikties koeficientus, nesiremiama jokiais pagal 4 priedėlį atmestais duomenimis.

2.1.2.   Slankiojo vidurkinimo intervalo apskaičiavimai atliekami taikant duomenų rinkimo laiką atitinkantį laiko poslinkį Δt.

2.1.3.   Dujinių išmetamųjų teršalų masė kiekviename vidurkinimo intervale (mg vidurkinimo intervale) nustatoma integruojant akimirkinę dujinių išmetamųjų teršalų masę vidurkinimo intervale.

2.1.4.   Apskaičiuojama taikant abi procedūras: etaloninės CO2 masės ir atlikto etaloninio darbo.

1 pav.

Variklio galios kitimas per tam tikrą laiką ir dujinių išmetamųjų teršalų kiekio vidurkinimo intervale kitimas per tam tikrą laiką, pradedant skaičiuoti nuo pirmojo vidurkinimo intervalo

Vidurkinimo intervalo išmetalai

Pirmojo intervalo išmetalai

Laikas

Variklio galia [%]

2.2.   Atliktu darbu pagrįstas metodas

2 pav.

Atliktu darbu pagrįstas metodas

Atliktu darbu pagrįstas metodas

Darbas [kWh]

Išmetalai [g]

i vidurkinimo intervalo trukmė (t
  2,

  i
  – t
  1,

  i
  ) nustatoma taip:

W(t
  2,i
  ) – W(t
  1,i
  ) ≥ Wref

čia:

| — | W(tj,i) – variklio atliktas darbas, išmatuotas nuo paleidimo iki laiko momento tj,i
  (kWh); |
| --- | --- |

—

W(tj,i) – variklio atliktas darbas, išmatuotas nuo paleidimo iki laiko momento tj,i
  (kWh);

| — | Wref
  – variklio atliktas darbas per NRTC (kWh). |
| --- | --- |

—

Wref
  – variklio atliktas darbas per NRTC (kWh).

| — | t2,i
  parenkama pagal šią sąlygą:

  W(t
  2,i
  – Δt) – W(t
  1,i
  ) < Wref
  ≤ W(t
  2,i
  ) – W(t
  1,i
  ) |
| --- | --- |

—

t2,i
  parenkama pagal šią sąlygą:

W(t
  2,i
  – Δt) – W(t
  1,i
  ) < Wref
  ≤ W(t
  2,i
  ) – W(t
  1,i
  )

čia Δt – duomenų rinkimo laikas, lygus vienai sekundei arba trumpesnis.

2.2.1.   Su stabdymu susijusio dujinių išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

Su stabdymu susijęs dujinių išmetamųjų teršalų kiekis e
  gas (g/kWh) pagal kiekvieną vidurkinimo intervalą ir kiekvieną dujinį teršalą apskaičiuojamas taip:

Formula

čia:

—   
  m
  – dujinio išmetamojo teršalo masė (mg vidurkinimo intervale);

—   
  W(t
  2,

  i
  ) – W(t
  1,

  i
  )– variklio atliktas darbas i vidurkinimo intervale (kWh).

2.2.2.   Galiojančių vidurkinimo intervalų atranka

Galiojantys vidurkinimo intervalai yra vidurkinimo intervalai, kuriuose nustatyta vidutinė galia viršija ribinę galios vertę, lygią 20 % didžiausiosios variklio galios. Galiojančių vidurkinimo intervalų procentinė dalis turi būti ne mažesnė kaip 50 %

2.2.2.1.   Jeigu galiojančių vidurkinimo intervalų procentinė dalis yra mažesnė nei 50 %, bandymo rezultatai laikomi negaliojančiais.

2.2.3.   Atitikties koeficientų apskaičiavimas

Kiekvienam atskiram galiojančiam vidurkinimo intervalui ir kiekvienam atskiram dujiniam teršalui taikomi atitikties koeficientai apskaičiuojami taip:

Formula

čia:

| — | e | – | su stabdymu susijusio dujinio išmetamojo teršalo kiekis (g/kWh); |
| --- | --- | --- | --- |
| — | L | – | taikoma ribinė vertė (g/kWh). |

—

e

–

su stabdymu susijusio dujinio išmetamojo teršalo kiekis (g/kWh);

—

L

–

taikoma ribinė vertė (g/kWh).

2.3.   CO2 mase pagrįstas metodas

3 pav.

CO2 mase pagrįstas metodas

Išmetamo CO2 masė [kg]

CO2 mase pagrįstas metodas

Išmetalai [g]

i vidurkinimo intervalo trukmė (t
  2,

  i
  – t
  1,

  i
  ) nustatoma taip:

Formula

čia:

| — | CO2 masė, išmatuota nuo bandymo pradžios iki laiko tj,i
  (kg); |
| --- | --- |

—

Formula
  CO2 masė, išmatuota nuo bandymo pradžios iki laiko tj,i
  (kg);

| — | CO2 masė, nustatyta per NRTC (kg); |
| --- | --- |

—

Formula
  CO2 masė, nustatyta per NRTC (kg);

| — | t2,i
  parenkama pagal šią sąlygą: |
| --- | --- |

—

t2,i
  parenkama pagal šią sąlygą:

Formula

čia Δt – duomenų rinkimo laikas, lygus vienai sekundei arba trumpesnis.

CO2 masė vidurkinimo intervaluose apskaičiuojama integruojant akimirkinius dujinių išmetamųjų teršalų kiekius, apskaičiuotus pagal 1 dalyje nustatytus reikalavimus.

2.3.1.   Galiojančių vidurkinimo intervalų atranka

Galiojantys vidurkinimo intervalai yra intervalai, kurių trukmė neviršija didžiausiosios trukmės, apskaičiuotos taip:

Formula

čia:

—   
  Dmax

  – didžiausioji vidurkinimo intervalo trukmė (s);

—   
  Pmax

  – didžiausioji variklio galia (kW).

Galiojančių vidurkinimo intervalų procentinė dalis turi būti ne mažesnė kaip 50 %

2.3.2.   Atitikties koeficientų apskaičiavimas

Kiekvienam atskiram vidurkinimo intervalui ir kiekvienam teršalui taikomi atitikties koeficientai apskaičiuojami taip:

Formula

kai
  Formula
  (eksploatacijos koeficientas) ir

Formula
  (sertifikavimo koeficientas)

čia:

—   
  m
  – dujinio išmetamojo teršalo masė (mg vidurkinimo intervale);

—   

  Formula

  – išmesto CO2 masė per i vidurkinimo intervalą (kg);

—   

  Formula

  – variklio išmetamo CO2 masė, nustatyta per NRTC (kg);

—   
  mL

  – dujinio išmetamojo teršalo masė, atitinkanti per NRTC taikomą ribinę vertę (mg).

3.   Apskaičiuoto dujinių išmetamųjų teršalų kiekio apvalinimas

Pagal standartą ASTM E 29–06b (standartinė reikšminių skaitmenų naudojimo bandymų duomenyse, siekiant nustatyti atitiktį specifikacijoms, praktika), galutiniai bandymo rezultatai apvalinami iki taikomame išmetamųjų teršalų standarte nurodyto skaičiaus į dešinę nuo dešimtainės trupmenos kablelio esančių skaitmenų ir dar vieno papildomo reikšminio skaičiaus. Neleidžiama apvalinti tarpinių verčių, naudojamų su stabdymu susijusių dujinių išmetamųjų teršalų galutiniam kiekiui apskaičiuoti.

4.   Dujinių teršalų išmetimo bandymų rezultatai

Pagal šio priedo 10 punktą pranešami šie rezultatai:

| a) | akimirkinė dujinių išmetamųjų teršalų koncentracija, išmatuota per eksploatacijos stebėsenos bandymą; |
| --- | --- |

a)

akimirkinė dujinių išmetamųjų teršalų koncentracija, išmatuota per eksploatacijos stebėsenos bandymą;

| b) | vidutinė dujinių išmetamųjų teršalų koncentracija, nustatyta per visą eksploatacijos stebėsenos bandymą; |
| --- | --- |

b)

vidutinė dujinių išmetamųjų teršalų koncentracija, nustatyta per visą eksploatacijos stebėsenos bandymą;

| c) | pagal 1 punktą apskaičiuota akimirkinė dujinių išmetamųjų teršalų masė; |
| --- | --- |

c)

pagal 1 punktą apskaičiuota akimirkinė dujinių išmetamųjų teršalų masė;

| d) | integruota dujinių išmetamųjų teršalų masė, nustatyta per visą eksploatacijos stebėsenos bandymą kaip pagal 1 punktą apskaičiuotos akimirkinės dujinių išmetamųjų teršalų masės papildymas; |
| --- | --- |

d)

integruota dujinių išmetamųjų teršalų masė, nustatyta per visą eksploatacijos stebėsenos bandymą kaip pagal 1 punktą apskaičiuotos akimirkinės dujinių išmetamųjų teršalų masės papildymas;

| e) | pagal 2.2.3 ir 2.3.2 punktus apskaičiuotų atitikties koeficientų pasiskirstymas pagal galiojančius intervalus (mažiausiasis, didžiausiasis ir 90-ojo kaupiamojo procentilio); |
| --- | --- |

e)

pagal 2.2.3 ir 2.3.2 punktus apskaičiuotų atitikties koeficientų pasiskirstymas pagal galiojančius intervalus (mažiausiasis, didžiausiasis ir 90-ojo kaupiamojo procentilio);

| f) | pagal 2.2.3 ir 2.3.2 punktus apskaičiuotų atitikties koeficientų pasiskirstymas pagal visus intervalus, nenustatant galiojančių duomenų pagal 4 priedėlį ir nenustatant galiojančių intervalų, nurodytų 2.2.2 ir 2.3.1 punktuose (mažiausiasis, didžiausiasis ir 90-ojo kaupiamojo procentilio). |
| --- | --- |

f)

pagal 2.2.3 ir 2.3.2 punktus apskaičiuotų atitikties koeficientų pasiskirstymas pagal visus intervalus, nenustatant galiojančių duomenų pagal 4 priedėlį ir nenustatant galiojančių intervalų, nurodytų 2.2.2 ir 2.3.1 punktuose (mažiausiasis, didžiausiasis ir 90-ojo kaupiamojo procentilio).

6 priedėlis

EVĮ sukimo momento signalo atitiktis

1.   Didžiausio sukimo momento metodas

1.1.   Didžiausio sukimo momento metodo esmė – patvirtinti, kad atliekant eksploatacijos stebėsenos bandymą buvo pasiektas taškas ant etaloninės didžiausio sukimo momento kreivės, kaip variklio sūkių dažnio funkcijos.

1.2.   Jeigu per eksploatacijos stebėsenos bandymą taškas ant etaloninės didžiausio sukimo momento kreivės, kaip variklio sūkių dažnio funkcijos, nebuvo pasiektas, gamintojas turi teisę prireikus pakeisti ne keliais judančio mechanizmo apkrovą ir (arba) minimalią bandymų trukmę, kaip nurodyta 2 priedėlio 2 dalyje, kad tai įrodytų po eksploatacijos stebėsenos bandymo.

1.3.   1.2 punkte nustatyti reikalavimai netaikomi, jeigu, gamintojo nuomone, taško ant didžiausio sukimo momento kreivės pasiekti įprasto eksploatavimo sąlygomis, nesukeliant ne keliais judančiame mechanizme sumontuoto variklio perkrovos, yra neįmanoma arba tai daryti būtų nesaugu, ir tam iš anksto pritaria tipo patvirtinimo institucija.

1.4.   Tokiu atveju gamintojas patvirtinimo institucijai pasiūlo taikyti alternatyvų signalo patikros metodą. Alternatyvus metodas taikomas tik tada, kai, patvirtinimo institucijos nuomone, jį taikyti yra įmanoma ir tai nekelia variklio perkrovos arba saugos rizikos.

1.5.   Gamintojas gali pasiūlyti patvirtinimo institucijai taikyti tikslesnį ir nuodugnesnį EVĮ sukimo momento signalo atitikties tikrinimo, atliekant eksploatacijos stebėsenos bandymą, metodą, nei nustatytasis 1.1–1.4 punktuose. Tokiu atveju, užuot taikius minėtuose punktuose nustatytą metodą, taikomas gamintojo siūlomas metodas.

2.   Kai EVĮ sukimo momento signalo atitikties patikrinti neįmanoma

Jeigu gamintojas patvirtinimo institucijai įrodo, kad per eksploatacijos stebėsenos bandymą EVĮ sukimo momento signalo atitikties patikrinti neįmanoma, patvirtinimo institucija sutinka, kad patikrinimas būtų atliktas ES tipui patvirtinti būtinų bandymų metu ir tai būtų nurodyta ES tipo patvirtinimo sertifikate.

7 priedėlis

EVĮ teikiamos duomenų srauto informacijos reikalavimai

1.   Teiktini duomenys

1.1.   EVĮ turi teikti bent 1 lentelėje nurodytus matavimo duomenis.

1 lentelė

Matavimo duomenys

| Parametras | Vienetas |
| --- | --- |
| Variklio sukimo momentas (1) | Nm |
| Variklio sūkių dažnis | aps./min. |
| Variklio aušalo temperatūra | K |

Parametras

Vienetas

Variklio sukimo momentas (1)

Nm

Variklio sūkių dažnis

aps./min.

Variklio aušalo temperatūra

K

1.2.   Jeigu išorės jutikliai nematuoja aplinkos slėgio arba aplinkos temperatūros, šiuos duomenis teikia EVĮ, kaip nustatyta 2 lentelėje.

2 lentelė

Papildomi matavimo duomenys

| Parametras | Vienetas |
| --- | --- |
| Aplinkos temperatūra (2) | K |
| Aplinkos slėgis | kPa |
| Varikliui tiekiamų degalų srautas | g/s |

Parametras

Vienetas

Aplinkos temperatūra (2)

K

Aplinkos slėgis

kPa

Varikliui tiekiamų degalų srautas

g/s

1.3.   Jeigu išmetamųjų teršalų masės srautas nėra matuojamas tiesiogiai, varikliui tiekiamų degalų srauto duomenys pateikiami pagal 2 priedėlio 1 punkto lentelę.

2.   Pranešimo reikalavimai

2.1.   Prieiga prie duomenų srauto informacijos

2.1.1.   Prieiga prie duomenų srauto informacijos suteikiama pagal bent vieną iš šios serijos standartų:

| (a) | ISO 27145 su ISO 15765-4 (grindžiamas CAN); |
| --- | --- |

(a)

ISO 27145 su ISO 15765-4 (grindžiamas CAN);

| (b) | ISO 27145 su ISO 13400 (grindžiamas TCP/IP); |
| --- | --- |

(b)

ISO 27145 su ISO 13400 (grindžiamas TCP/IP);

| (c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

(c)

SAE J1939-73.

2.1.2.   EVĮ turi būti suderinamas su atitinkamomis paslaugomis, nurodytomis bent viename iš pirmiau išvardytų standartų, kad būtų įmanoma pateikti 1 lentelėje nurodytus duomenis.

EVĮ gali atlikti papildomų standarte (-uose) numatytų funkcijų, tačiau tai nėra privaloma.

2.1.3.   Prieiga prie duomenų srauto informacijos suteikiama naudojantis laidinio ryšio priemonėmis (išoriniu skaitytuvu).

2.2.   CAN grindžiamas laidinis ryšys

2.2.1.   Laidinio duomenų ryšio sparta turi būti 250 kbps arba 500 kbps.

2.2.2.   Variklio ir NITMS matavimo prietaisų ryšio sąsaja turi būti standartizuota ir atitikti visus ISO 15031-3 A tipo (12 V nuolatinė srovė), B tipo (24 V nuolatinė srovė) arba SAE J1939-13 (12 arba 24 V nuolatinė srovė) reikalavimus.

2.3.   Dokumentacijos reikalavimai

Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/656 (3) dėl administracinių reikalavimų nustatytame informaciniame dokumente gamintojas nurodo ryšio standartą (-us), naudojamą suteikiant prieigą prie duomenų srauto informacijos pagal 2.1.1 punktą.

---

(1)  Pateikta vertė turi būti a) naudingasis variklio slėgį naudojančio stabdymo įrenginio sukimo momentas arba b) naudingasis variklio slėgį naudojančio stabdymo įrenginio sukimo momentas, apskaičiuotas pagal kitas atitinkamas sukimo momento vertes, nurodytas 2.1.1 punkte nustatytame atitinkamame protokolo standarte. Naudingojo sukimo momento pagrindas yra nepatikslintas naudingasis sukimo momentas, sukuriamas variklio su įranga ir pagalbiniais įtaisais, naudojamais teršalų išmetimo bandymui pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 2 priedėlį.

(2)  Naudojamas įsiurbiamo oro temperatūros jutiklis turi atitikti 2 priedėlio 5.1 punkto antroje pastraipoje nustatytus reikalavimus.

(3)  
  2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/656, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1628 nustatomi su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu susiję administraciniai reikalavimai (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 364).

8 priedėlis

Eksploatacijos stebėsenos bandymų protokolas

1.   Informacija apie variklių gamintoją

1.1.   Markė (gamintojo prekybinis pavadinimas (-ai))

1.2.   Bendrovės pavadinimas ir gamintojo adresas

1.3.   Gamintojo įgaliotojo atstovo (jeigu yra) pavadinimas ir adresas

1.4.   Surinkimo / gamintojo gamyklos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai)

2.   Informacija apie variklį

2.1.   Variklio tipo ir (arba) šeimos žymuo

2.2.   Variklio tipo ir (arba) šeimos kategorija ir pakategorė

2.3.   Tipo patvirtinimo numeris

2.4.   Prekybinis pavadinimas (-ai) (jei taikoma)

2.5.   Variklio identifikavimo numeris

2.6.   Variklio pagaminimo metai ir mėnuo

2.7.   Variklio atnaujinimas

2.8.   Variklio darbinis tūris [dm3]

2.9.   Cilindrų skaičius

2.10.   Variklio deklaruotoji vardinė naudingoji galia ir (arba) vardinis sūkių dažnis [kW/aps./min.]

2.11.   Variklio didžiausia naudingoji galia ir (arba) didžiausias sūkių dažnis [kW/aps./min.]

2.12.   Variklio deklaruotasis didžiausias sukimo momentas ir (arba) sukimo momento sūkių dažnis [Nm/aps./min.]

2.13.   Sūkių dažnis tuščiąja eiga [aps./min.]

2.14.   Gamintojas pateikė sukimo momento esant didžiausiai galimai apkrovai kreivę (taip / ne)

2.15.   Gamintojo pateiktos sukimo momento esant didžiausiai galimai apkrovai kreivės identifikacinis numeris

2.16.   DeNOx sistema (pvz., EGR, SCR)

2.17.   Katalizinio keitiklio tipas

2.18.   Kietųjų dalelių filtro tipas

2.19.   Ar papildomo apdorojimo sistema buvo modifikuota po tipo patvirtinimo? (taip / ne)

2.20.   Informacija apie EVĮ (programinės įrangos kalibravimo numeris)

3.   Informacija apie ne keliais judančius mechanizmus

3.1.   Ne keliais judančio mechanizmo savininkas

3.2.   Ne keliais judančio mechanizmo kategorija (-os)

3.3.   Ne keliais judančio mechanizmo gamintojas

3.4.   Ne keliais judančio mechanizmo identifikavimo numeris

3.5.   Ne keliais judančio mechanizmo registracijos numeris ir registracijos šalis (jei nurodoma)

3.6.   Ne keliais judančio mechanizmo komercinis pavadinimas (-ai) (jei taikoma)

3.7.   Ne keliais judančio mechanizmo pagaminimo metai ir mėnuo

4.   Variklio ir (arba) ne keliais judančio mechanizmo atranka

4.1.   Ne keliais judančio mechanizmo arba variklio sumontavimo nustatytoje vietoje metodas

4.2.   Ne keliais judančio mechanizmų, variklių, eksploatuojamų šeimų atrankos kriterijai

4.3.   Vieta, kur paprastai naudojamas bandomas ne keliais judantis mechanizmas

4.4.   Naudojimo trukmė valandomis pradedant bandymą:

| 4.4.1. | ne keliais judančio mechanizmo [h] |
| --- | --- |

4.4.1.

ne keliais judančio mechanizmo [h]

| 4.4.2. | variklio [h] |
| --- | --- |

4.4.2.

variklio [h]

5.   Nešiojamoji išmetamųjų teršalų matavimo sistema (nitms)

5.1.   NITMS maitinimo šaltinis: išorinis / sumontuotas ne keliais judančiame mechanizme

5.2.   Matavimo prietaisų (NITMS) prekių ženklas ir tipas

5.3.   Matavimo prietaisų (NITMS) kalibravimo data

5.4.   Skaičiavimo programinė įranga ir naudojama versija (pvz., EMROAD 4.0)

5.5.   Aplinkos sąlygų jutiklių vieta

6.   Bandymų sąlygos

6.1.   Bandymo data ir laikas

6.2.   Bandymo trukmė [s]

6.3.   Bandymo atlikimo vieta

6.4.   Bendros oro ir aplinkos sąlygos (pvz., temperatūra, drėgnis, aukštis)

6.4.1.   Vidutinės aplinkos sąlygos (apskaičiuotos pagal išmatuotus akimirkinius dydžius)

6.5.   Kiekvieno ne keliais judančio mechanizmo ir (arba) variklio veikimo trukmė valandomis

6.6.   Išsami informacija apie ne keliais judančio mechanizmo faktinį naudojimą

6.7.   Bandymams skirtų degalų specifikacijos

6.8.   Tepalinės alyvos specifikacijos

6.9.   Reagento specifikacijos (jei taikoma)

6.10.   Trumpas atlikto darbo aprašymas

7.   Dujinių išmetamųjų teršalų vidutinė koncentracija

7.1.   Vidutinė HC koncentracija [ppm] [neprivaloma]

7.2.   Vidutinė CO koncentracija [ppm] [neprivaloma]

7.3.   Vidutinė NOx koncentracija [ppm] [neprivaloma]

7.4.   Vidutinė CO2 koncentracija [ppm] [neprivaloma]

7.5.   Vidutinis išmetamųjų teršalų masės srautas [kg/h] [neprivaloma]

7.6.   Vidutinė išmetamųjų teršalų temperatūra [°C] [neprivaloma]

8.   Dujinių išmetamųjų teršalų bendroji masė

8.1.   Išmetamo THC kiekis [g]

8.2.   Išmetamo CO kiekis [g]

8.3.   Išmetamo NOx kiekis [g]

8.4.   Išmetamo CO2 kiekis [g]

(Mažiausiasis, didžiausiasis ir 90-ojo kaupiamojo procentilio)

9.1.   THC atitikties koeficientas darbo vidurkinimo intervale [-]

9.2.   CO atitikties koeficientas darbo vidurkinimo intervale [-]

9.3.   NOx atitikties koeficientas darbo vidurkinimo intervale [-]

9.4.   THC atitikties koeficientas CO2 masės vidurkinimo intervale [-]

9.5.   CO atitikties koeficientas CO2 masės vidurkinimo intervale [-]

9.6.   NOx atitikties koeficientas CO2 masės vidurkinimo intervale [-]

9.7.   Darbo vidurkinimo intervalas: mažiausioji ir didžiausioji vidurkinimo intervalo galia [%]

9.8.   CO2 masės vidurkinimo intervalas: mažiausioji ir didžiausioji vidurkinimo intervalo trukmė [s]

9.9.   Darbo vidurkinimo intervalas: procentinė galiojančių vidurkinimo intervalų dalis

9.10.   CO2 masės vidurkinimo intervalas: procentinė galiojančių vidurkinimo intervalų dalis

9.11.   Išmetamo CO2 kiekis

(Mažiausiasis, didžiausiasis ir 90-ojo kaupiamojo procentilio)

10.1.   THC atitikties koeficientas darbo vidurkinimo intervale [-]

10.2.   CO atitikties koeficientas darbo vidurkinimo intervale [-]

10.3.   NOx atitikties koeficientas darbo vidurkinimo intervale [-]

10.4.   THC atitikties koeficientas CO2 masės vidurkinimo intervale [-]

10.5.   CO atitikties koeficientas CO2 masės vidurkinimo intervale [-]

10.6.   NOx atitikties koeficientas CO2 masės vidurkinimo intervale [-]

10.7.   Darbo vidurkinimo intervalas: mažiausioji ir didžiausioji vidurkinimo intervalo galia [%]

10.8.   CO2 masės vidurkinimo intervalas: mažiausioji ir didžiausioji vidurkinimo intervalo trukmė [s]

11.   Bandymo rezultatų patikrinimas

11.1.   THC analizatoriaus nulinio atsako, matavimo intervalo atsako ir audito rezultatai, gauti prieš bandymą ir po jo

11.2.   CO analizatoriaus nulinio atsako, matavimo intervalo atsako ir audito rezultatai, gauti prieš bandymą ir po jo

11.3.   NOx analizatoriaus nulinio atsako, matavimo intervalo atsako ir audito rezultatai, gauti prieš bandymą ir po jo

11.4.   CO2 analizatoriaus nulinio atsako, matavimo intervalo atsako ir audito rezultatai, gauti prieš bandymą ir po jo

11.5.   Duomenų nuoseklumo patikros rezultatai, gauti pagal 3 priedėlio 4 dalies nuostatas

I-1.   Išmatuoti akimirkiniai dydžiai

I-1.1.   THC koncentracija [ppm]

I-1.2.   CO koncentracija [ppm]

I-1.3.   NOx koncentracija [ppm]

I-1.4.   CO2 koncentracija [ppm]

I-1.5.   Išmetamųjų teršalų masės srautas [kg/h]

I-1.6.   Išmetamųjų teršalų temperatūra [°C]

I-1.7.   Aplinkos oro temperatūra [°C]

I-1.8.   Aplinkos slėgis [kPa]

I-1.9.   Aplinkos drėgnis [g/kg] [neprivaloma]

I-1.10.   Variklio sukimo momentas [Nm]

I-1.11.   Variklio sūkių dažnis [aps./min.]

I-1.12.   Varikliui tiekiamų degalų srautas [g/s]

I-1.13.   Variklio aušalo temperatūra [°C]

I-1.14.   Ne keliais judančio mechanizmo platuma [laipsniai]

I-1.15.   Ne keliais judančio mechanizmo ilguma [laipsniai]

I-2.   Apskaičiuoti akimirkiniai dydžiai

I-2.1.   THC masė [g/s]

I-2.2.   CO masė [g/s]

I-2.3.   NOx masė [g/s]

I-2.4.   CO2 masė [g/s]

I-2.5.   Bendra THC masė [g]

I-2.6.   Bendra CO masė [g]

I-2.7.   Bendra NOx masė [g]

I-2.8.   Bendra CO2 masė [g]

I-2.9.   Apskaičiuotas degalų srautas [g/s]

I-2.10.   Variklio galia [kW]

I-2.11.   Variklio atliktas darbas [kWh]

I-2.12.   Darbo vidurkinimo intervalo trukmė [s]

I-2.13.   Vidutinė variklio galia darbo vidurkinimo intervale [%]

I-2.14.   THC atitikties koeficientas darbo vidurkinimo intervale [-]

I-2.15.   CO atitikties koeficientas darbo vidurkinimo intervale [-]

I-2.16.   NOx atitikties koeficientas darbo vidurkinimo intervale [-]

I-2.17.   CO2 masės vidurkinimo intervalo trukmė [s]

I-2.18.   THC atitikties koeficientas CO2 masės vidurkinimo intervale [-]

I-2.19.   CO atitikties koeficientas CO2 masės vidurkinimo intervale [-]

I-2.20.   NOx atitikties koeficientas CO2 masės vidurkinimo intervale [-]

---

(1)  Vidurkinimo intervalas yra per eksploatacijos stebėsenos bandymą, kurio metu išmetamo CO2 masė arba atliktas darbas yra lygus variklio išmetamo CO2 masei arba atliktam darbui, išmatuotam per etaloninį laboratorinį ne keliais judantiems mechanizmams taikomą pereinamųjų režimų ciklą (NRTC), apskaičiuotų duomenų išsamaus rinkinio dalis.

---

| 2017 4 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/364 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 4 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/364

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/656

2016 m. gruodžio 19 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1628 nustatomi su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu susiję administraciniai reikalavimai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1628 dėl reikalavimų, susijusių su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1024/2012 ir (ES) Nr. 167/2013 ir iš dalies keičiama bei panaikinama Direktyva 97/68/EB (1), ypač į jo 18 straipsnio 5 dalį, 21 straipsnio 3 dalį, 22 straipsnio 7 dalį, 23 straipsnio 5 dalį, 24 straipsnio 12 dalį, 31 straipsnio 5 dalį, 32 straipsnio 3 dalį, 37 straipsnio 5 dalį ir 44 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant aiškumo, nuspėjamumo, racionalumo ir paprastumo, taip pat siekiant sumažinti gamintojams tenkančią naštą ir atsižvelgiant į esamą praktiką, reikia dar labiau supaprastinti ir standartizuoti tipo patvirtinimo procedūrose naudojamus dokumentus; |
| --- | --- |

(1)

siekiant aiškumo, nuspėjamumo, racionalumo ir paprastumo, taip pat siekiant sumažinti gamintojams tenkančią naštą ir atsižvelgiant į esamą praktiką, reikia dar labiau supaprastinti ir standartizuoti tipo patvirtinimo procedūrose naudojamus dokumentus;

| (2) | siekiant racionalumo ir paprastumo, taip pat siekiant mažinti gamintojams tenkančią naštą, tam tikri pagal Direktyvą 97/68/EB pateikti informaciniai dokumentai ir parengti bandymų protokolai turėtų būti priimami vykdant tipo patvirtinimo procedūras pagal Reglamentą (ES) 2016/1628; |
| --- | --- |

(2)

siekiant racionalumo ir paprastumo, taip pat siekiant mažinti gamintojams tenkančią naštą, tam tikri pagal Direktyvą 97/68/EB pateikti informaciniai dokumentai ir parengti bandymų protokolai turėtų būti priimami vykdant tipo patvirtinimo procedūras pagal Reglamentą (ES) 2016/1628;

| (3) | reikėtų racionalizuoti ir supaprastinti informacinio dokumento struktūrą, kad būtų išvengta tos pačios informacijos kartojimo ir dokumentas būtų pritaikytas prie gamintojų ir techninių tarnybų naudojamo įprasčiausio elektroninio formato; |
| --- | --- |

(3)

reikėtų racionalizuoti ir supaprastinti informacinio dokumento struktūrą, kad būtų išvengta tos pačios informacijos kartojimo ir dokumentas būtų pritaikytas prie gamintojų ir techninių tarnybų naudojamo įprasčiausio elektroninio formato;

| (4) | kad dokumentai būtų išsamūs ir nuodugniai parengti, į informacinį dokumentą ir bendrą bandymų protokolų formą turėtų būti įtraukta informacija apie ne keliais judančių mechanizmų variklių tipo patvirtinimo teisės aktais naujai reglamentuojamas variklių kategorijas ar degalų tipus; |
| --- | --- |

(4)

kad dokumentai būtų išsamūs ir nuodugniai parengti, į informacinį dokumentą ir bendrą bandymų protokolų formą turėtų būti įtraukta informacija apie ne keliais judančių mechanizmų variklių tipo patvirtinimo teisės aktais naujai reglamentuojamas variklių kategorijas ar degalų tipus;

| (5) | siekiant intensyvinti rinkos priežiūros veiklą, reikėtų nustatyti naują atitikties pareiškimo šabloną, kad būtų aiškiai nurodomi rinkai pateikti varikliai, kuriems taikomos tam tikros išimtys arba pereinamojo laikotarpio nuostatos; |
| --- | --- |

(5)

siekiant intensyvinti rinkos priežiūros veiklą, reikėtų nustatyti naują atitikties pareiškimo šabloną, kad būtų aiškiai nurodomi rinkai pateikti varikliai, kuriems taikomos tam tikros išimtys arba pereinamojo laikotarpio nuostatos;

| (6) | kad būtų aiškiau ir kad būtų lengviau gauti atitinkamus duomenis, į ES tipo patvirtinimo sertifikato šabloną reikėtų įtraukti papildymą, kuriame būtų pateikiama svarbiausia informacija, susijusi su patvirtintu variklių tipu arba variklių šeima; |
| --- | --- |

(6)

kad būtų aiškiau ir kad būtų lengviau gauti atitinkamus duomenis, į ES tipo patvirtinimo sertifikato šabloną reikėtų įtraukti papildymą, kuriame būtų pateikiama svarbiausia informacija, susijusi su patvirtintu variklių tipu arba variklių šeima;

| (7) | siekiant aiškumo ir racionalumo, reikėtų peržiūrėti tipo patvirtinimo sertifikatų numeravimo sistemą, kad trumpu raidiniu skaitmeniniu kodu būtų aiškiai nurodoma kiekvieno variklio kategorija ir pakategorė, taip pat degalų tipas; |
| --- | --- |

(7)

siekiant aiškumo ir racionalumo, reikėtų peržiūrėti tipo patvirtinimo sertifikatų numeravimo sistemą, kad trumpu raidiniu skaitmeniniu kodu būtų aiškiai nurodoma kiekvieno variklio kategorija ir pakategorė, taip pat degalų tipas;

| (8) | siekiant aiškumo ir išsamumo, pagamintų variklių sąrašo forma turėtų būti pritaikyta prie naujų variklių tipų ir variklių šeimų žymenų ir joje turėtų būti pateikiama visa informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal Reglamento (ES) 2016/1628 37 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(8)

siekiant aiškumo ir išsamumo, pagamintų variklių sąrašo forma turėtų būti pritaikyta prie naujų variklių tipų ir variklių šeimų žymenų ir joje turėtų būti pateikiama visa informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal Reglamento (ES) 2016/1628 37 straipsnio 1 dalį;

| (9) | duomenų, kuriais keičiamasi naudojantis Vidaus rinkos informacine sistema (IMI), struktūra turėtų būti apibrėžta tik bendrais bruožais, kad IT sistemos kūrėjai turėtų tam tikros laisvės ir būtų išvengta administracinės naštos, kuri atsirastų pakartotinai iš dalies keičiant VIII priedą, nes to reikėtų, jei struktūra būtų apibrėžta pernelyg išsamiai; |
| --- | --- |

(9)

duomenų, kuriais keičiamasi naudojantis Vidaus rinkos informacine sistema (IMI), struktūra turėtų būti apibrėžta tik bendrais bruožais, kad IT sistemos kūrėjai turėtų tam tikros laisvės ir būtų išvengta administracinės naštos, kuri atsirastų pakartotinai iš dalies keičiant VIII priedą, nes to reikėtų, jei struktūra būtų apibrėžta pernelyg išsamiai;

| (10) | IMI sujungimo su esamomis nacionalinėmis duomenų bazėmis techniniai reikalavimai ir procedūros turėtų būti apibrėžti tik bendrais bruožais, kad IT sistemos kūrėjai turėtų tam tikros laisvės ir būtų išvengta administracinės naštos, kuri atsirastų pakartotinai iš dalies keičiant šį reglamentą, nes to reikėtų, jei būtų nustatyti pernelyg išsamūs sujungimo reikalavimai, neatitinkantys konkrečių kiekvienos valstybės narės poreikių; |
| --- | --- |

(10)

IMI sujungimo su esamomis nacionalinėmis duomenų bazėmis techniniai reikalavimai ir procedūros turėtų būti apibrėžti tik bendrais bruožais, kad IT sistemos kūrėjai turėtų tam tikros laisvės ir būtų išvengta administracinės naštos, kuri atsirastų pakartotinai iš dalies keičiant šį reglamentą, nes to reikėtų, jei būtų nustatyti pernelyg išsamūs sujungimo reikalavimai, neatitinkantys konkrečių kiekvienos valstybės narės poreikių;

| (11) | siekiant aiškumo ir paprastumo, reikia nustatyti suderintą variklių tipų, variklių šeimų ir tos pačios šeimos variklių tipų žymenų sistemą; |
| --- | --- |

(11)

siekiant aiškumo ir paprastumo, reikia nustatyti suderintą variklių tipų, variklių šeimų ir tos pačios šeimos variklių tipų žymenų sistemą;

| (12) | sprendžiant galimo netinkamo variklių naudojimo problemą, reikia nustatyti išsamias nuostatas dėl variklių neteisėto keitimo prevencijos; |
| --- | --- |

(12)

sprendžiant galimo netinkamo variklių naudojimo problemą, reikia nustatyti išsamias nuostatas dėl variklių neteisėto keitimo prevencijos;

| (13) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(13)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   
  reguliuojamasis parametras
  – įtaiso, sistemos ar konstrukcijos elemento (taip pat ir sunkiai pasiekiamo) parametras, kurį galima reguliuoti ir kuris pareguliuotas gali turėti įtakos teršalų išmetimui arba variklio veiksmingumui atliekant teršalų išmetimo bandymus ar įprastai eksploatuojant variklį. Be kita ko, tai yra su įpurškimo laiko nustatymu ir tiekiamų degalų srautu susiję parametrai;

reguliuojamasis parametras

2)   
  papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema su akytu filtruojamuoju elementu
  – papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema, kurioje visos išmetamosios dujos nukreipiamos tekėti pro kietąsias medžiagas filtruojantį elementą.

papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema su akytu filtruojamuoju elementu

2 straipsnis

Informacinio aplanko ir informacinio dokumento šablonai

1   Pagal Reglamento (ES) 2016/1628 21 straipsnį teikdami informacinius aplankus ir informacinius dokumentus gamintojai naudojasi šio reglamento I priede nustatytais šablonais.

2   Tipo patvirtinimo pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 tikslais gali būti teikiami pagal Direktyvą 97/68/EB parengti esami RLL kategorijos variklių informaciniai dokumentai arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/68/EB (2) XII priede nurodyto lygiaverčio tipo patvirtinimo informacinis dokumentas.

3   Tipo patvirtinimo pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 tikslais gali būti teikiami pagal Direktyvą 97/68/EB parengti esami specialios paskirties variklių (SPE) informaciniai dokumentai arba Direktyvos 97/68/EB XII priede nurodyto lygiaverčio tipo patvirtinimo informacinis dokumentas.

4   Tipo patvirtinimo pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 tikslais gali būti teikiami pagal Direktyvą 97/68/EB parengti esami NRSh kategorijos variklių informaciniai dokumentai arba Direktyvos 97/68/EB XII priede nurodyto lygiaverčio tipo patvirtinimo informacinis dokumentas.

3 straipsnis

Atitikties pareiškimų šablonai

Pagal Reglamento (ES) 2016/1628 31 straipsnį teikdami atitikties pareiškimus gamintojai naudojasi šio reglamento II priede nustatytais šablonais.

4 straipsnis

Variklių ženklinimo šablonai

Pagal Reglamento (ES) 2016/1628 32 straipsnį ženklindami variklį gamintojai naudojasi šio reglamento III priede nustatytais šablonais.

5 straipsnis

ES tipo patvirtinimo sertifikato šablonai

Pagal Reglamento (ES) 2016/1628 23 straipsnį išduodamos ES tipo patvirtinimo sertifikatus patvirtinimo institucijos naudojasi šio reglamento IV priede nustatytu šablonu.

6 straipsnis

ES tipo patvirtinimo sertifikatų numeravimo sistema

Pagal Reglamento (ES) 2016/1628 22 straipsnį numeruodamos ES tipo patvirtinimo sertifikatus patvirtinimo institucijos taiko šio reglamento V priede nustatytą suderintą numeravimo sistemą.

7 straipsnis

Bendra bandymų protokolo forma

1   Rengdamos Reglamento (ES) 2016/1628 6 straipsnio 3 dalies g punkte, 22 straipsnio 6 dalyje ir 23 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytus bandymų protokolus techninės tarnybos naudojasi šio reglamento VI priede nustatyta bendra forma.

2   Pagal Direktyvą 97/68/EB parengti esami RLL kategorijos variklių bandymų protokolai tipo patvirtinimo pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 tikslais gali būti teikiami su sąlyga, kad nuo to laiko, kai buvo atliktas bandymas, nei esminiai reikalavimai, nei su bandymų procedūromis susiję reikalavimai nepakeisti. Procentinės apkrovos ir galios skirtumas ir Direktyvos 97/68/EB III priedo 3.7.1.4 punkte nurodyto tam tikru numeriu (režimo numeriu) pažymėto bandymų ciklo režimo ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 (3) XVII priedo 1 priedėlyje nurodyto atitinkamu numeriu pažymėto bandymų ciklo F režimo svertinio koeficiento skirtumas šiuo tikslu esminiu nelaikomas.

3   Pagal Direktyvą 97/68/EB parengti esami specialios paskirties variklių (SPE) išmetamųjų teršalų ribines vertes atitinkančių variklių bandymų protokolai arba Direktyvos 97/68/EB XII priede nurodyto lygiaverčio tipo patvirtinimo bandymų protokolas tipo patvirtinimo pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 tikslais gali būti teikiami su sąlyga, kad nuo to laiko, kai buvo atliktas bandymas, nei esminiai reikalavimai, nei su bandymų procedūromis susiję reikalavimai nepakeisti.

4   Pagal Direktyvą 97/68/EB parengti esami NRSh išmetamųjų teršalų ribines vertes atitinkančių variklių bandymų protokolai tipo patvirtinimo pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 tikslais gali būti teikiami su sąlyga, kad nuo to laiko, kai buvo atliktas bandymas, nei esminiai reikalavimai, nei su bandymų procedūromis susiję reikalavimai nepakeisti.

8 straipsnis

Reglamento (ES) 2016/1628 37 straipsnio 1 dalyje nurodyto variklių sąrašo forma

Pagal Reglamento (ES) 2016/1628 37 straipsnio 1 dalį teikdami variklių sąrašą gamintojai naudojasi šio reglamento VII priede nustatyta forma.

9 straipsnis

Naudojantis IMI vykdomų duomenų mainų šablonai ir duomenų struktūra

Kad pagal Reglamento (ES) 2016/1628 22 straipsnio 5 dalį keistųsi duomenimis naudodamosi Vidaus rinkos informacine sistema (IMI), patvirtinimo institucijos naudojasi šio reglamento VIII priede nustatytais šablonais ir taiko jame nustatytą duomenų struktūrą.

10 straipsnis

IMI sujungimo su esamomis nacionalinėmis duomenų bazėmis techniniai reikalavimai ir procedūros

1   Laikantis Reglamento (ES) 2016/1628 44 straipsnio 3 dalies c punkto, IMI užtikrina saityno paslaugą su ES tipo patvirtinimo paraiškomis susijusiems duomenims perduoti iš esamų nacionalinių duomenų bazių į IMI.

2   Laikantis Reglamento (ES) 2016/1628 44 straipsnio 3 dalies c punkto, IMI užtikrina saityno paslaugą su ES tipo patvirtinimo suteikimu, galiojimo pratęsimu, panaikinimu ar nesuteikimu susijusiems duomenims perduoti iš IMI į esamas nacionalines duomenų bazes.

Pirma pastraipa taikoma tik jei atitinkama valstybė narė sutiko, kad tokie duomenys būtų perduodami naudojantis IMI saityno paslauga.

11 straipsnis

Variklių tipų ir variklių šeimų, taip pat jų veikimo režimų apibrėžimo parametrai

Laikydamiesi Reglamento (ES) 2016/1628 18 straipsnio 1, 2 ir 3 dalių, variklių tipams ir variklių šeimoms, taip pat jų veikimo režimams apibrėžti gamintojai taiko šio reglamento IX priede nustatytus parametrus.

12 straipsnis

Neteisėto keitimo prevencijos techniniai duomenys

Laikydamiesi Reglamento (ES) 2016/1628 18 straipsnio 4 dalies, neteisėto keitimo prevencijai užtikrinti gamintojai taiko šio reglamento X priede nustatytus techninius duomenis.

13 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 252, 2016 9 16, p. 53.

1

(2)  
  1997 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/68/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su priemonėmis, mažinančiomis vidaus degimo variklių, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose, dujinių ir kietųjų dalelių teršalų kiekį, suderinimo (OL L 59, 1998 2 27, p. 1).

2

(3)  
  2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/654, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 papildomas techniniais ir bendraisiais reikalavimais, susijusiais su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).

3

---

TURINYS

| I priedas | Informacinio aplanko ir informacinio dokumento šablonai | |
| --- | --- | --- |
| II priedas | Atitikties pareiškimų šablonai | |
| III priedas | Variklių ženklinimo šablonai | |
| IV priedas | ES tipo patvirtinimo sertifikato šablonai | |
| V priedas | ES tipo patvirtinimo sertifikatų numeravimo sistema | |
| VI priedas | Bendra bandymų protokolo forma | |
| VII priedas | Reglamento (ES) 2016/1628 37 straipsnio 1 dalyje nurodyto variklių sąrašo forma | |
| VIII priedas | Naudojantis IMI vykdomų duomenų mainų šablonai ir duomenų struktūra | |
| IX priedas | Variklių tipų ir variklių šeimų, taip pat jų veikimo režimų apibrėžimo parametrai | |
| X priedas | Neteisėto keitimo prevencijos techniniai duomenys | |

I priedas

Informacinio aplanko ir informacinio dokumento šablonai

II priedas

Atitikties pareiškimų šablonai

III priedas

Variklių ženklinimo šablonai

IV priedas

ES tipo patvirtinimo sertifikato šablonai

V priedas

ES tipo patvirtinimo sertifikatų numeravimo sistema

VI priedas

Bendra bandymų protokolo forma

VII priedas

Reglamento (ES) 2016/1628 37 straipsnio 1 dalyje nurodyto variklių sąrašo forma

VIII priedas

Naudojantis IMI vykdomų duomenų mainų šablonai ir duomenų struktūra

IX priedas

Variklių tipų ir variklių šeimų, taip pat jų veikimo režimų apibrėžimo parametrai

X priedas

Neteisėto keitimo prevencijos techniniai duomenys

---

I PRIEDAS

Informacinio aplanko ir informacinio dokumento šablonai

A DALIS. INFORMACINIS APLANKAS

1.   Bendrieji reikalavimai

Reglamento (ES) 2016/1628 21 straipsnyje nurodytame informaciniame aplanke yra:

| 1.1. | turinys; |
| --- | --- |

1.1.

turinys;

| 1.2. | 1 priedėlyje nustatytą šabloną atitinkanti gamintojo deklaracija, kad laikomasi visų Reglamento (ES) 2016/1628 reikalavimų; |
| --- | --- |

1.2.

1 priedėlyje nustatytą šabloną atitinkanti gamintojo deklaracija, kad laikomasi visų Reglamento (ES) 2016/1628 reikalavimų;

| 1.3. | gamintojo pareiškimas, kad variklių tipas ar variklių šeima atitinka Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes, atsižvelgiant į nurodytus skystuosius degalus, degalų mišinius ar degalų emulsijas, išskyrus nurodytuosius Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 I priedo 1.3.1 punkte; |
| --- | --- |

1.3.

gamintojo pareiškimas, kad variklių tipas ar variklių šeima atitinka Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes, atsižvelgiant į nurodytus skystuosius degalus, degalų mišinius ar degalų emulsijas, išskyrus nurodytuosius Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 I priedo 1.3.1 punkte;

| 1.4. | jei tai elektroniškai valdomi NRE, NRG, IWP, IWA, RLL ir RLR kategorijų varikliai, kurie atitinka Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas V etapo išmetamųjų teršalų ribines vertes ir kuriuose elektroninis valdiklis naudojamas ir įpurškiamų degalų kiekiui, ir įpurškimo laikui nustatyti arba kuriuose elektroninis valdiklis naudojamas NOx kiekiui mažinti naudojamai išmetamųjų teršalų kontrolės sistemai įjungti, išjungti arba moduliuoti, – išsami išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos apžvalga, apimanti pagrindinę išmetamųjų teršalų kontrolės strategiją ir priemones, kuriomis taikant kiekvieną papildomą kontrolės strategiją tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojami išėjimo kintamieji; |
| --- | --- |

1.4.

jei tai elektroniškai valdomi NRE, NRG, IWP, IWA, RLL ir RLR kategorijų varikliai, kurie atitinka Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytas V etapo išmetamųjų teršalų ribines vertes ir kuriuose elektroninis valdiklis naudojamas ir įpurškiamų degalų kiekiui, ir įpurškimo laikui nustatyti arba kuriuose elektroninis valdiklis naudojamas NOx kiekiui mažinti naudojamai išmetamųjų teršalų kontrolės sistemai įjungti, išjungti arba moduliuoti, – išsami išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos apžvalga, apimanti pagrindinę išmetamųjų teršalų kontrolės strategiją ir priemones, kuriomis taikant kiekvieną papildomą kontrolės strategiją tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojami išėjimo kintamieji;

| 1.4.1. | galimybė susipažinti su 2 priedėlyje nurodyta papildoma konfidencialia informacija suteikiama tik bandymus atliekančiai techninei tarnybai, tokia informacija į informacinį aplanką neįtraukiama; |
| --- | --- |

1.4.1.

galimybė susipažinti su 2 priedėlyje nurodyta papildoma konfidencialia informacija suteikiama tik bandymus atliekančiai techninei tarnybai, tokia informacija į informacinį aplanką neįtraukiama;

| 1.5. | jei taikoma, išsamus NOx kontrolės priemonių ir raginimo imtis priemonių sistemos funkcinių veikimo charakteristikų aprašymas, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 IV priede; |
| --- | --- |

1.5.

jei taikoma, išsamus NOx kontrolės priemonių ir raginimo imtis priemonių sistemos funkcinių veikimo charakteristikų aprašymas, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 IV priede;

| 1.5.1. | jeigu variklių tipas ar variklių šeima priklauso prie variklių su NKD sistema šeimos, patvirtinimo institucijai sutikus, kaip alternatyva gali būti pateikiamas tokio priklausymo pagrindimas kartu su 1.5 punkte reikalaujama informacija apie variklių su NKD šeimą; |
| --- | --- |

1.5.1.

jeigu variklių tipas ar variklių šeima priklauso prie variklių su NKD sistema šeimos, patvirtinimo institucijai sutikus, kaip alternatyva gali būti pateikiamas tokio priklausymo pagrindimas kartu su 1.5 punkte reikalaujama informacija apie variklių su NKD šeimą;

| 1.6. | jei taikoma, išsamus kietųjų dalelių kontrolės priemonių funkcinių veikimo charakteristikų aprašymas, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 IV priede; |
| --- | --- |

1.6.

jei taikoma, išsamus kietųjų dalelių kontrolės priemonių funkcinių veikimo charakteristikų aprašymas, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 IV priede;

| 1.6.1. | jeigu variklių tipas ar variklių šeima priklauso prie variklių su KDKD sistema šeimos, patvirtinimo institucijai sutikus, kaip alternatyva gali būti pateikiamas tokio priklausymo pagrindimas kartu su 1.6 punkte reikalaujama informacija apie variklių su KDKD sistema šeimą; |
| --- | --- |

1.6.1.

jeigu variklių tipas ar variklių šeima priklauso prie variklių su KDKD sistema šeimos, patvirtinimo institucijai sutikus, kaip alternatyva gali būti pateikiamas tokio priklausymo pagrindimas kartu su 1.6 punkte reikalaujama informacija apie variklių su KDKD sistema šeimą;

| 1.7. | gamintojo deklaracija ir patvirtinamieji bandymų protokolai ar duomenys, susiję su Reglamento (ES) 2016/1628 25 straipsnio 1 dalies c punkte ir Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 III priede nurodytais nusidėvėjimo koeficientais; |
| --- | --- |

1.7.

gamintojo deklaracija ir patvirtinamieji bandymų protokolai ar duomenys, susiję su Reglamento (ES) 2016/1628 25 straipsnio 1 dalies c punkte ir Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 III priede nurodytais nusidėvėjimo koeficientais;

| 1.7.1. | jeigu variklių tipas ar variklių šeima priklauso prie variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimos, patvirtinimo institucijai sutikus, kaip alternatyva gali būti pateikiamas tokio priklausymo pagrindimas kartu su 1.7 punkte reikalaujama informacija apie variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimą; |
| --- | --- |

1.7.1.

jeigu variklių tipas ar variklių šeima priklauso prie variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimos, patvirtinimo institucijai sutikus, kaip alternatyva gali būti pateikiamas tokio priklausymo pagrindimas kartu su 1.7 punkte reikalaujama informacija apie variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimą;

| 1.8. | jei taikoma, gamintojo deklaracija ir patvirtinamieji bandymų protokolai ar duomenys, susiję su Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 VI priede nurodytais nedažno regeneravimo koregavimo koeficientais; |
| --- | --- |

1.8.

jei taikoma, gamintojo deklaracija ir patvirtinamieji bandymų protokolai ar duomenys, susiję su Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 VI priede nurodytais nedažno regeneravimo koregavimo koeficientais;

| 1.8.1. | jeigu variklių tipas ar variklių šeima priklauso prie variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimos, patvirtinimo institucijai sutikus, kaip alternatyva gali būti pateikiamas tokio priklausymo pagrindimas kartu su 1.8 punkte reikalaujama informacija apie variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimą; |
| --- | --- |

1.8.1.

jeigu variklių tipas ar variklių šeima priklauso prie variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimos, patvirtinimo institucijai sutikus, kaip alternatyva gali būti pateikiamas tokio priklausymo pagrindimas kartu su 1.8 punkte reikalaujama informacija apie variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema šeimą;

| 1.9. | gamintojo deklaracija ir patvirtinamieji duomenys, kuriais įrodoma, kad įdiegtos išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos yra sukurtos taip, kad būtų kuo labiau užkirstas kelias neteisėtam keitimui, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2016/1628 18 straipsnio 4 dalyje ir šio reglamento X priede; |
| --- | --- |

1.9.

gamintojo deklaracija ir patvirtinamieji duomenys, kuriais įrodoma, kad įdiegtos išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos yra sukurtos taip, kad būtų kuo labiau užkirstas kelias neteisėtam keitimui, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2016/1628 18 straipsnio 4 dalyje ir šio reglamento X priede;

| 1.9.1. | į informaciją apie variklių tipų ir variklių šeimų variklius, kuriuose kaip išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos dalis naudojamas elektroninis valdymo įtaisas, įtraukiamas priemonių, kurių imtasi elektroninio valdymo įtaiso neteisėto keitimo ir modifikavimo prevencijai užtikrinti, įskaitant atnaujinimo, vykdomo naudojant gamintojo patvirtintą programą ar kalibravimą, priemones, aprašymas; |
| --- | --- |

1.9.1.

į informaciją apie variklių tipų ir variklių šeimų variklius, kuriuose kaip išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos dalis naudojamas elektroninis valdymo įtaisas, įtraukiamas priemonių, kurių imtasi elektroninio valdymo įtaiso neteisėto keitimo ir modifikavimo prevencijai užtikrinti, įskaitant atnaujinimo, vykdomo naudojant gamintojo patvirtintą programą ar kalibravimą, priemones, aprašymas;

| 1.9.2. | į informaciją apie variklių tipų ir variklių šeimų variklius, kuriuose kaip išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos dalis naudojami mechaniniai įtaisai, įtraukiamas priemonių, kurių imtasi išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos reguliuojamųjų parametrų neteisėto keitimo ir modifikavimo prevencijai užtikrinti, aprašymas. Be kita ko, tai yra nuo neteisėto keitimo saugančios sudedamosios dalys, pvz., karbiuratoriaus ribotuvo dangteliai, sandarintieji karbiuratoriaus varžtai arba specialūs varžtai, kurių naudotojas negali reguliuoti; |
| --- | --- |

1.9.2.

į informaciją apie variklių tipų ir variklių šeimų variklius, kuriuose kaip išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos dalis naudojami mechaniniai įtaisai, įtraukiamas priemonių, kurių imtasi išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos reguliuojamųjų parametrų neteisėto keitimo ir modifikavimo prevencijai užtikrinti, aprašymas. Be kita ko, tai yra nuo neteisėto keitimo saugančios sudedamosios dalys, pvz., karbiuratoriaus ribotuvo dangteliai, sandarintieji karbiuratoriaus varžtai arba specialūs varžtai, kurių naudotojas negali reguliuoti;

| 1.9.3. | norėdamas skirtingų variklių šeimų variklius priskirti prie tos pačios variklių neteisėto keitimo prevencijos šeimos, gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia patvirtinimą, kad neteisėto keitimo prevencijos priemonės yra panašios; |
| --- | --- |

1.9.3.

norėdamas skirtingų variklių šeimų variklius priskirti prie tos pačios variklių neteisėto keitimo prevencijos šeimos, gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia patvirtinimą, kad neteisėto keitimo prevencijos priemonės yra panašios;

| 1.10. | fizinės jungties, kurios reikia, kad per eksploatuojamų variklių stebėsenos bandymą pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/655 (1) dėl eksploatuojamų variklių stebėsenos 6 priedėlį iš variklio elektroninio valdymo įtaiso būtų gaunamas sukimo momento signalas, aprašymas, kad būtų galima gauti tokią jungtį; |
| --- | --- |

1.10.

fizinės jungties, kurios reikia, kad per eksploatuojamų variklių stebėsenos bandymą pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/655 (1) dėl eksploatuojamų variklių stebėsenos 6 priedėlį iš variklio elektroninio valdymo įtaiso būtų gaunamas sukimo momento signalas, aprašymas, kad būtų galima gauti tokią jungtį;

| 1.11. | bendro kokybės užtikrinimo valdymo sistemų, kuriomis pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų II priedą siekiama užtikrinti gamybos atitiktį, aprašymas; |
| --- | --- |

1.11.

bendro kokybės užtikrinimo valdymo sistemų, kuriomis pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų II priedą siekiama užtikrinti gamybos atitiktį, aprašymas;

| 1.12. | su teršalų išmetimu susijusios planinės techninės priežiūros reikalavimų sąrašas ir laikas, kada turėtų būti atliekamas kiekvienas tokios priežiūros darbas, įskaitant svarbiausių su teršalų išmetimu susijusių sudedamųjų dalių planinį keitimą; |
| --- | --- |

1.12.

su teršalų išmetimu susijusios planinės techninės priežiūros reikalavimų sąrašas ir laikas, kada turėtų būti atliekamas kiekvienas tokios priežiūros darbas, įskaitant svarbiausių su teršalų išmetimu susijusių sudedamųjų dalių planinį keitimą;

| 1.13. | užpildytas informacinis dokumentas, nustatytas šio priedo B dalyje; |
| --- | --- |

1.13.

užpildytas informacinis dokumentas, nustatytas šio priedo B dalyje;

| 1.14. | visi susiję duomenys, brėžiniai, nuotraukos ir kita informacija, kurią reikalaujama pateikti informaciniame dokumente. |
| --- | --- |

1.14.

visi susiję duomenys, brėžiniai, nuotraukos ir kita informacija, kurią reikalaujama pateikti informaciniame dokumente.

2.   Paraiškos popierine forma pateikiamos trimis egzemplioriais. Visi brėžiniai turi būti pakankamai detalūs ir pateikiami atitinkamu masteliu A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jeigu pateikiama nuotraukų, jos turi būti pakankamai detalios.

B DALIS. INFORMACINIS DOKUMENTAS

1.   Bendrieji reikalavimai

1.1.   Informaciniam dokumentui paraiškos teikėjas suteikia identifikacinį numerį.

1.2.   Jeigu pakeičiami pavieniai informaciniame dokumente pateikti variklio patvirtinimo duomenys, gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia pakeistus lapus, kuriuose aiškiai nurodomas pakeitimo (-ų) pobūdis ir pakartotinio išdavimo data.

2.   Informacinio dokumento turinys

2.1.   Visuose informaciniuose dokumentuose pateikiama ši informacija:

| 2.1.1. | 3 priedėlio A dalyje nurodyta bendroji informacija; |
| --- | --- |

2.1.1.

3 priedėlio A dalyje nurodyta bendroji informacija;

| 2.1.2. | 3 priedėlio B dalyje nurodyta informacija, pagal kurią nustatomi ES tipo patvirtinimui gauti pateiktiems visiems tos pačios variklių šeimos variklių tipams bendri konstrukcijos parametrai arba konkrečiam variklių tipui, jei jis nepriklauso prie variklių šeimos, priskirtini konstrukcijos parametrai; |
| --- | --- |

2.1.2.

3 priedėlio B dalyje nurodyta informacija, pagal kurią nustatomi ES tipo patvirtinimui gauti pateiktiems visiems tos pačios variklių šeimos variklių tipams bendri konstrukcijos parametrai arba konkrečiam variklių tipui, jei jis nepriklauso prie variklių šeimos, priskirtini konstrukcijos parametrai;

| 2.1.3. | 2.1.3.1 punkte pateiktos lentelės formatą atitinkanti 3 priedėlio C dalyje nurodyta informacija, pagal kurią nustatomi pirminiam varikliui arba variklių tipui ir tos pačios variklių šeimos variklių tipams, jei taikoma, priskirtini punktai.






  2.1.3.1. | Variklių tipo arba variklių šeimos lentelė, kurioje pateikiami pavyzdiniai duomenys














  Punkto Nr. | Punkto aprašymas | Bandymas | Įrengimas | Patvirtinimas | Pirminis variklis / variklių tipas | Tos pačios variklių šeimos variklių tipai (jei taikoma) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 tipas | 3 tipas | ... tipas | n tipas |
| 3.1. | Variklio identifikavimo duomenys | | | | | | | | |
| 3.1.1. | Variklių tipo žymuo | | | | A01 | A02 | A03 | A04 | A05 |
| | | | | | | | | | |
| 3.2. | Veikimo parametrai | | | | | | | | |
| 3.2.1. | Deklaruotas vardinis sūkių dažnis (-iai) (rpm): | X | | | 2 200 | 2 200 | 2 000 | 1 800 | 1 800 |
| | | | | | | | | | |
| 3.10. | Įvairūs įtaisai: yra / nėra | | | | | | | | |
| 3.10.1. | Išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR) | | | | | | | | |
| 3.10.1.1. | Charakteristikos (aušinama / neaušinama, didelio slėgio / mažo slėgio ir kt.): | | | X | |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... |

2.1.3.

2.1.3.1 punkte pateiktos lentelės formatą atitinkanti 3 priedėlio C dalyje nurodyta informacija, pagal kurią nustatomi pirminiam varikliui arba variklių tipui ir tos pačios variklių šeimos variklių tipams, jei taikoma, priskirtini punktai.

2.1.3.1.

Variklių tipo arba variklių šeimos lentelė, kurioje pateikiami pavyzdiniai duomenys

Punkto Nr.

Punkto aprašymas

Bandymas

Įrengimas

Patvirtinimas

Pirminis variklis / variklių tipas

Tos pačios variklių šeimos variklių tipai (jei taikoma)

2 tipas

3 tipas

... tipas

n tipas

3.1.

Variklio identifikavimo duomenys

3.1.1.

Variklių tipo žymuo

A01

A02

A03

A04

A05

3.2.

Veikimo parametrai

3.2.1.

Deklaruotas vardinis sūkių dažnis (-iai) (rpm):

X

2 200

2 200

2 000

1 800

1 800

3.10.

Įvairūs įtaisai: yra / nėra

3.10.1.

Išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR)

3.10.1.1.

Charakteristikos (aušinama / neaušinama, didelio slėgio / mažo slėgio ir kt.):

X

...

...

...

...

...

...

| 2.1.3.2. | Ženklas X atitinkamame lentelės stulpelyje rodo, kokiu tikslu (-ais) reikalingas kiekvienas punktas: tipo patvirtinimo bandymui atlikti („Bandymas“), varikliui ne keliais judančiuose mechanizmuose įrengti („Įrengimas“) ir tvirtinimo procesui kontroliuoti („Patvirtinimas“). |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Ženklas X atitinkamame lentelės stulpelyje rodo, kokiu tikslu (-ais) reikalingas kiekvienas punktas: tipo patvirtinimo bandymui atlikti („Bandymas“), varikliui ne keliais judančiuose mechanizmuose įrengti („Įrengimas“) ir tvirtinimo procesui kontroliuoti („Patvirtinimas“).

| 2.1.3.3. | Jei tai pastovaus greičio varikliai, kuriems būdingi keli vardiniai sūkių dažniai, į 3.2 skirsnį („Veikimo parametrai“) įtraukiamas papildomas su kiekvienu sūkių dažniu susijusių duomenų stulpelis (-iai). |
| --- | --- |

2.1.3.3.

Jei tai pastovaus greičio varikliai, kuriems būdingi keli vardiniai sūkių dažniai, į 3.2 skirsnį („Veikimo parametrai“) įtraukiamas papildomas su kiekvienu sūkių dažniu susijusių duomenų stulpelis (-iai).

| 2.1.3.4. | Jei tai IWP kategorijos varikliai, kuriuos ketinama naudoti veikiančius ir kintamu, ir pastoviu greičiu, į 3.2 skirsnį („Veikimo parametrai“) įtraukiamas papildomas su kiekvienu veikimo būdu susijusių duomenų stulpelis (-iai). |
| --- | --- |

2.1.3.4.

Jei tai IWP kategorijos varikliai, kuriuos ketinama naudoti veikiančius ir kintamu, ir pastoviu greičiu, į 3.2 skirsnį („Veikimo parametrai“) įtraukiamas papildomas su kiekvienu veikimo būdu susijusių duomenų stulpelis (-iai).

3.   Informacinio dokumento rengimo aiškinamosios pastabos

3.1.   Patvirtinimo institucijai sutikus, 2.1.2 ir 2.1.3 punktuose informacija gali būti pateikiama alternatyvia forma.

3.2.   Kiekvienas į 2.1.3.1 punkte pateiktą lentelę įrašytas variklių tipas arba pirminis variklis identifikuojamas naudojant 4 skirsnyje nustatytą variklių šeimos žymenį arba variklių tipo žymenį.

3.3.   Į sąrašą įtraukiami tik su konkrečia variklių šeima, tos pačios variklių šeimos variklių tipais arba konkrečiu variklių tipu susiję 3 priedėlio B ir C dalių skirsniai ar jų dalys. Bet kuriuo atveju sudarant sąrašą laikomasi pasiūlytos numeravimo sistemos.

3.4.   Jeigu punkte pateikiami keli pasviruoju brūkšniu atskirti variantai, netaikomi variantai išbraukiami arba nurodomas tik taikomas variantas (-ai).

3.5.   Jeigu ta pati tam tikros variklio charakteristikos vertė arba aprašymas tinka keliems ar visiems variklių šeimos varikliams, atitinkamus langelius galima sujungti.

3.6.   Jeigu reikalaujama pateikti paveikslėlį, brėžinį ar išsamios informacijos, galima pateikti priedėlio nuorodą.

3.7.   Jeigu reikalaujama nurodyti sudedamosios dalies tipą, remiantis pateikta informacija turi būti įmanoma unikaliai identifikuoti sudedamąją dalį. Tai gali būti charakteristikų sąrašas, gamintojo pavadinimas ir dalies arba brėžinio numeris, brėžinys ar išvardytųjų elementų derinys arba kiti būdai, kuriais pasiekiamas tas pats rezultatas.

4.   Variklių tipo žymuo ir variklių šeimos žymuo

Gamintojas kiekvienam variklių tipui ir variklių šeimai priskiria unikalų raidinį skaitmeninį kodą.

4.1.   Variklių tipo kodas vadinamas variklių tipo žymeniu; juo aiškiai ir vienareikšmiškai identifikuojami varikliai, kuriems būdingas unikalus variklių tipui priskiriamų 3 priedėlio C dalies punktuose nurodytų techninių savybių derinys.

4.2.   Tos pačios variklių šeimos variklių tipų visas kodas vadinamas šeimos tipu (ŠT) ir yra sudarytas iš dviejų dalių: pirma dalis vadinama variklių šeimos žymeniu, juo identifikuojama variklių šeima; antra dalis yra kiekvieno konkretaus tos pačios variklių šeimos variklių tipo žymuo.

Variklių šeimos žymeniu aiškiai ir vienareikšmiškai identifikuojami varikliai, kuriems būdingas unikalus konkrečiai variklių šeimai priskiriamų 3 priedėlio B ir C dalių punktuose nurodytų techninių savybių derinys.

ŠT aiškiai ir vienareikšmiškai identifikuojami varikliai, kuriems būdingas unikalus tos pačios variklių šeimos variklių tipui priskiriamų 3 priedėlio C dalies punktuose nurodytų techninių savybių derinys.

4.2.1.   Prie dviejų ar daugiau variklių kategorijų priskiriamai tai pačiai variklių šeimai identifikuoti gamintojas gali naudoti tą patį variklių šeimos žymenį.

4.2.2.   Prie tos pačios variklių kategorijos priskiriamoms kelioms variklių šeimoms identifikuoti gamintojas negali naudoti to paties variklių šeimos žymens.

4.2.3.   ŠT vaizdas

ŠT tarp variklių šeimos žymens ir variklių tipo žymens paliekamas tarpas, kaip parodyta toliau pateiktame pavyzdyje:

„159AF[tarpas]0054“

4.3.   Simbolių skaičius

Simbolių skaičius negali būti didesnis nei:

| a) | variklių šeimos žymens – 15; |
| --- | --- |

a)

variklių šeimos žymens – 15;

| b) | variklių tipo žymens – 25; |
| --- | --- |

b)

variklių tipo žymens – 25;

| c) | ŠT – 40. |
| --- | --- |

c)

ŠT – 40.

4.4.   Leidžiami simboliai

Variklių tipo žymuo ir variklių šeimos žymuo sudaromi iš lotyniškų raidžių ir (arba) arabiškų skaitmenų.

4.4.1.   Leidžiama naudoti skliaustus ir brūkšnius, jeigu jais nepakeičiama raidė ar skaitmuo.

4.4.2.   Leidžiama naudoti kintamųjų simbolius; kintamųjų simboliai žymimi ženklu „#“, jeigu teikiant pranešimą kintamojo simbolis nežinomas.

4.4.2.1.   Techninei tarnybai ir patvirtinimo institucijai paaiškinamos tokių kintamųjų simbolių naudojimo priežastys.

---

(1)  
  2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/655, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 papildomas nuostatomis dėl eksploatuojamų vidaus degimo variklių, sumontuotų ne keliais judančiuose mechanizmuose, išmetamų dujinių teršalų stebėsenos (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 334).

1

1 priedėlis

Gamintojo teikiama atitikties Reglamentui (ES) 2016/1628 deklaracija

Toliau pasirašęs (-iusi) [ ...vardas bei pavardė ir pareigos]

deklaruoja, kad toliau nurodyto variklių tipo / nurodytos variklių šeimos (*) varikliai visais atžvilgiais atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/1628 (1), Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/654 (2), Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/655 (3) ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/656 (4) nustatytus reikalavimus ir juose netaikoma jokia išderinimo strategija.

Visos išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos atitinka Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 IV priedo 2 skirsnyje pagrindinei išmetamųjų teršalų kontrolės strategijai ir papildomai išmetamųjų teršalų kontrolės strategijai nustatytus reikalavimus, jei jie taikomi, ir yra paskelbtos laikantis to priedo ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/656 I priedo.

| 1.1. | Markė (gamintojo prekybinis pavadinimas (-ai)): ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komercinis pavadinimas (-ai) (jei yra): ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Gamintojo bendrovės pavadinimas ir adresas: ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Gamintojo įgaliotojo atstovo (jei yra) vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas: ... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.6. | Variklių tipo žymuo / variklių šeimos žymuo / ŠT (*): ... |
| --- | --- |

1.6.

(Vieta) (data) ...

Parašas (arba matomas pažangusis elektroninis parašas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 910/2014 (5), įskaitant patikrinimui reikalingus duomenis): ...

1 priedėlio aiškinamosios pastabos

(Išnašų žymenys, išnašos ir aiškinamosios pastabos gamintojo deklaracijoje nepateikiami)

| (*) | Išbraukti netaikomus variantus arba nurodyti tik taikomą variantą (-us). |
| --- | --- |

(*)

---

(1)  
  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 dėl reikalavimų, susijusių su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1024/2012 ir (ES) Nr. 167/2013 ir iš dalies keičiama bei panaikinama Direktyva 97/68/EB (OL L 252, 2016 9 16, p. 53).

(2)  
  2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/654, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 papildomas techniniais ir bendraisiais reikalavimais, susijusiais su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu (OL L 102, 2017 4 13, p. 1).

(3)  
  2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/655, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 papildomas nuostatomis dėl eksploatuojamų vidaus degimo variklių, sumontuotų ne keliais judančiuose mechanizmuose, išmetamų dujinių teršalų stebėsenos (OL L 102, 2017 4 13, p. 334).

(4)  
  2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/656, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1628 nustatomi su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu susiję administraciniai reikalavimai (OL L 102, 2017 4 13, p. 364).

(5)  
  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73).

2 priedėlis

Konfidenciali informacija apie išmetamųjų teršalų kontrolės strategiją

| 1. | Šis priedėlis taikomas elektroniškai valdomiems varikliams, kuriuose elektroninis valdiklis naudojamas ir įpurškiamų degalų kiekiui, ir įpurškimo laikui nustatyti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Papildoma informacija pateikiama techninei tarnybai, bet prie ES tipo patvirtinimo paraiškos nepridedama. Į šią informaciją įtraukiami visi parametrai, modifikuojami taikant bet kokią papildomą išmetamųjų teršalų kontrolės strategiją, ir ribinės sąlygos, kuriomis veikia tokia strategija, visų pirma:






  a) | kontrolės logikos, sinchronizavimo strategijų ir perjungimo taškų visais degalų ir kitų pagrindinių sistemų veikimo režimais, kuriais užtikrinama veiksminga išmetamųjų teršalų kontrolė (pvz., išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR) arba reagento dozavimas), aprašymas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kontrolės logikos, sinchronizavimo strategijų ir perjungimo taškų visais degalų ir kitų pagrindinių sistemų veikimo režimais, kuriais užtikrinama veiksminga išmetamųjų teršalų kontrolė (pvz., išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR) arba reagento dozavimas), aprašymas;

| b) | bet kokios papildomos išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos taikymo varikliui pagrindimas kartu su medžiaga ir bandymų duomenimis, iš kurių matyti jos poveikis teršalų išmetimui. Toks pagrindimas gali būti paremtas bandymų duomenimis, pagrįsta inžinerine analize arba jų deriniu; |
| --- | --- |

b)

bet kokios papildomos išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos taikymo varikliui pagrindimas kartu su medžiaga ir bandymų duomenimis, iš kurių matyti jos poveikis teršalų išmetimui. Toks pagrindimas gali būti paremtas bandymų duomenimis, pagrįsta inžinerine analize arba jų deriniu;

| c) | išsamus algoritmų arba jutiklių (jei taikoma), skirtų netinkamam NOx kontrolės sistemos veikimui nustatyti, analizuoti ar diagnozuoti, aprašymas; |
| --- | --- |

c)

išsamus algoritmų arba jutiklių (jei taikoma), skirtų netinkamam NOx kontrolės sistemos veikimui nustatyti, analizuoti ar diagnozuoti, aprašymas;

| d) | išsamus algoritmų arba jutiklių (jei taikoma), skirtų netinkamam kietųjų dalelių kontrolės sistemos veikimui nustatyti, analizuoti ar diagnozuoti, aprašymas. |
| --- | --- |

d)

išsamus algoritmų arba jutiklių (jei taikoma), skirtų netinkamam kietųjų dalelių kontrolės sistemos veikimui nustatyti, analizuoti ar diagnozuoti, aprašymas.

| 3. | Papildoma informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal 2 dalį, laikoma visiškai konfidencialia. Ji saugoma gamintojo ir pateikiama patikrinti patvirtinimo institucijai ES tipo patvirtinimo metu arba tos institucijos prašymu bet kuriuo metu, kol galioja ES tipo patvirtinimas. Tokiu atveju patvirtinimo institucija tokią informaciją laiko konfidencialia ir kitoms šalims jos neatskleidžia. |
| --- | --- |

3.

3 priedėlis

Informacinio dokumento šablonas

A DALIS

1.   BENDROJI INFORMACIJA

1.1.   Markė (gamintojo prekybinis pavadinimas (-ai)): ...

1.2.   Komercinis pavadinimas (-ai) (jei yra): ...

1.3.   Gamintojo bendrovės pavadinimas ir adresas: ...

1.4.   Gamintojo įgaliotojo atstovo (jei yra) vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas: ...

1.5.   Surinkimo / gamintojo gamyklos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai): ...

1.6.   Variklių tipo žymuo / variklių šeimos žymuo / ŠT: ...

1.7.   Variklių tipo / variklių šeimos kategorija ir pakategorė: NRE-v-1 / NRE-v-2 / NRE-v-3 / NRE-v-4 / NRE-v-5 / NRE-v-6 / NRE-v-7 / NRE-c-1 / NRE-c-2 / NRE-c-3 / NRE-c-4 / NRE-c-5 / NRE-c-6 / NRE-c-7 / NRG-v-1 / NRG-c-1 / NRSh-v-1a / NRSh-v-1b / NRS-vr-1a / NRS-vr-1b / NRS-vi-1a / NRS-vi-1b / NRS-v-2a / NRS-v-2b / NRS-v-3 / IWP-v-1 / IWP-v-2 / IWP-v-3 / IWP-v-4 / IWP-c-1 / IWP-c-2 / IWP-c-3 / IWP-c-4 / IWA-v-1 / IWA-v-2 / IWA-v-3 / IWA-v-4 / IWA-c-1 /IWA-c-2 / IWA-c-3 / IWA-c-4 / RLL-v-1 / RLL-C-1 / RLR-v-1 / RLR-C-1 / SMB-v-1 / ATS-v-1

1.8.   Teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio kategorija: netaikoma / 1 kategorija (naudotojams skirti produktai) / 2 kategorija (pusiau profesionalaus naudojimo produktai) / 3 kategorija (profesionalaus naudojimo produktai)

1.9.   Išmetamųjų teršalų ribojimo etapas: V / specialios paskirties variklio (SPE)

1.10.   Tik <19 kW NRS kategorijos variklių atveju – variklių šeimą sudaro vien sniegvaliams skirtų variklių tipai: taip / ne

1.11.   Etaloninė galia yra: vardinė naudingoji galia / didžiausia naudingoji galia

1.12.   Pradinis NRSC bandymų ciklas C1 / C2 / D2 / E2 / E3 / F / G1 / G2 / G3 / H

1.12.1.   Tik kintamo greičio IWP kategorijos variklių atveju – papildomas varyti skirtų variklių bandymų ciklas: netaikoma / E2 / E3

1.12.2.   Tik IWP kategorijos variklių atveju – papildomas pagalbinių variklių NRSC bandymų ciklas: netaikoma / D2 / C1

1.13.   Pereinamųjų režimų bandymų ciklas: netaikoma / NRTC / LSI-NRTC

1.14.   Naudojimo apribojimai (jei yra):

B DALIS

2.   VARIKLIŲ ŠEIMOS BENDRI KONSTRUKCIJOS PARAMETRAI (1)

2.1.   Degimo ciklas: keturių taktų ciklas / dviejų taktų ciklas / rotorinis / kita (nurodyti): ...

2.2.   Uždegimo tipas: slėginis uždegimas / kibirkštinis uždegimas

2.3.   Cilindrų konfigūracija

2.3.1.   Cilindrų išdėstymas bloke: vienas / V forma / linijinis / priešpriešinis / radialinis / kita (nurodyti): ...

2.3.2.   Atstumas tarp cilindrų ašių (mm): ...

2.4.   Degimo kameros tipas / konstrukcija

2.4.1.   Tiesioginio įpurškimo kamera / padalytoji kamera / kita (nurodyti):

2.4.2.   Vožtuvų ir angų konfigūracija: ...

2.4.3.   Vožtuvų skaičius cilindre: ...

2.5.   Atskiro cilindro darbinio tūrio intervalas (cm3): ...

2.6.   Pagrindinis aušalas: oras / vanduo / alyva

2.7.   Oro įsiurbimo būdas: be pripūtimo / slėginis / slėginis su įpučiamo oro aušintuvu

2.8.   Degalai

2.8.1.   Degalų rūšis: dyzelinas (ne keliais judantiems mechanizmams skirtas gazolis) / specialiems slėginio uždegimo varikliams skirtas etanolis (ED95) / benzinas (E10) / etanolis (E85) / (gamtinės dujos / biometanas) / suskystintos naftos dujos (SND)

2.8.1.1.   Degalų porūšis (tik gamtinių dujų / biometano): universalūs degalai – didelio šilumingumo degalai (H dujos) ir mažo šilumingumo degalai (L dujos) / riboto intervalo degalai – didelio šilumingumo degalai (H dujos) / riboto intervalo degalai – mažo šilumingumo degalai (L dujos) / tam tikros sudėties degalai (SGD)

2.8.2.   Degalų naudojimas: tik skystieji degalai / tik dujiniai degalai / 1A tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas / 1B tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas / 2A tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas / 2B tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas / 3B tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas

2.8.3.   Papildomų degalų, degalų mišinių ar emulsijų, kuriuos galima naudoti variklyje, kaip deklaravo gamintojas pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 I priedo 1.4 punktą, sąrašas (pateikti pripažinto standarto ar specifikacijos nuorodą): ...

2.8.4.   Į degalus įpilta alyvos: taip / ne

2.8.4.1.   Specifikacija: ...

2.8.4.2.   Degalų ir alyvos santykis: ...

2.8.5.   Degalų tiekimo tipas: siurblys, (didelio slėgio) vamzdelis ir purkštuvas / įmontuotasis siurblys arba skirstomasis siurblys / siurblys purkštuvas / bendrosios magistralės degalų sistema / karbiuratorius / netiesioginio įpurškimo purkštuvas / tiesioginio įpurškimo purkštuvas / maišymo įtaisas / kita (nurodyti): ...

2.9.   Variklio valdymo sistemos: mechaninio /elektroninio valdymo strategija (2)

2.10.   Įvairūs įtaisai: yra / nėra

(jeigu yra, pateikti įtaisų vietos ir išdėstymo tvarkos schemą)

2.10.1.   Išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR): yra / nėra

(jeigu yra, užpildyti 3.10.1 skirsnį ir pateikti įtaisų vietos ir išdėstymo tvarkos schemą)

2.10.2.   Vandens įpurškimas: yra / nėra

(jeigu yra, užpildyti 3.10.2 skirsnį ir pateikti įtaisų vietos ir išdėstymo tvarkos schemą)

2.10.3.   Oro įpūtimas: yra / nėra

(jeigu yra, užpildyti 3.10.3 skirsnį ir pateikti įtaisų vietos ir išdėstymo tvarkos schemą)

2.10.4.   Kita (nurodyti ir pateikti įtaisų vietos ir išdėstymo tvarkos schemą) ...

2.11.   Papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema: yra / nėra

(jeigu yra, pateikti įtaisų vietos ir išdėstymo tvarkos schemą)

2.11.1.   Oksidacinis katalizatorius: yra / nėra

(jeigu yra, užpildyti 3.11.2 skirsnį)

2.11.2.   NOx selektyviosios redukcijos (reduktoriaus pridėjimas) DeNOx sistema: yra / nėra

(jeigu yra, užpildyti 3.11.3 skirsnį)

2.11.3.   Kitos DeNOx sistemos: yra / nėra

(jeigu yra, užpildyti 3.11.3 skirsnį)

2.11.4.   Trejopo veikimo katalizinis keitiklis, atliekantis oksidacijos ir NOx redukcijos funkcijas: yra / nėra

(jeigu yra, užpildyti 3.11.3 skirsnį)

2.11.5.   Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema su pasyviojo regeneravimo funkcija: yra / nėra

(jeigu yra, užpildyti 3.11.4 skirsnį)

2.11.5.1.   Su akytu filtruojamuoju elementu / ne su akytu filtruojamuoju elementu

2.11.6.   Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema su aktyviojo regeneravimo funkcija: yra / nėra

(jeigu yra, užpildyti 3.11.4 skirsnį)

2.11.6.1.   Su akytu filtruojamuoju elementu / ne su akytu filtruojamuoju elementu

2.11.7.   Kitos papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos: yra / nėra

(jeigu yra, užpildyti 3.11.4 skirsnį)

2.11.8.   Kiti papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo įtaisai (nurodyti): ...

(jeigu yra, užpildyti 3.11.5 skirsnį)

2.11.9.   Kiti įtaisai arba funkcijos, turintys didelę įtaką teršalų išmetimui (nurodyti): ...

C DALIS

3.   ESMINĖS VARIKLIŲ TIPO (-Ų) CHARAKTERISTIKOS

| Punkto Nr. | Punkto aprašymas | Bandymas | Įrengimas | Patvirtinimas | Pirminis variklis /variklių tipas | Tos pačios variklių šeimos variklių tipai (jei taikoma) | Aiškinamosios pastabos (į dokumentą neįtraukiama) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 tipas | 3 tipas | ... tipas | n tipas |
| 3.1. | Variklio identifikavimo duomenys | | | | | | | | | |
| 3.1.1. | Variklių tipo žymuo | | | X | | | | | | |
| 3.1.2. | Ant variklio ženklų pateiktas variklių tipo žymuo: taip / ne | | | X | | | | | | |
| 3.1.3. | Įstatymų nustatytų ženklų vieta: | | | X | | | | | | |
| 3.1.4. | Įstatymų nustatytų ženklų pritaisymo būdas: | | | X | | | | | | |
| 3.1.5. | Variklio identifikavimo numerio vietos brėžiniai (išsamus pavyzdys su matmenimis): | | | X | | | | | | |
| 3.2. | Veikimo parametrai | | | | | | | | | |
| 3.2.1. | Deklaruotas vardinis sūkių dažnis (rpm): | X | | | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Dyzelinių variklių – degalų tiekimas per taktą (mm3), kitų variklių – degalų srautas (g/h), esant vardinei naudingajai galiai: | | | X | | | | | | |
| 3.2.1.2. | Deklaruota vardinė naudingoji galia (kW): | X | | | | | | | | |
| 3.2.2. | Sūkių dažnis esant didžiausiai galiai (rpm): | | | X | | | | | | Jeigu nesutampa su vardiniu sūkių dažniu |
| 3.2.2.1. | Dyzelinių variklių – degalų tiekimas per taktą (mm3), kitų variklių – degalų srautas (g/h), esant didžiausiai naudingajai galiai: | | | X | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Didžiausia naudingoji galia (kW): | X | | X | | | | | | Jeigu nesutampa su vardine galia |
| 3.2.3. | Deklaruotas didžiausio sukimo momento sūkių dažnis (rpm): | X | | | | | | | | Jei taikoma |
| 3.2.3.1. | Dyzelinių variklių – degalų tiekimas per taktą (mm3), kitų variklių – degalų srautas (g/h), esant didžiausio sukimo momento sūkių dažniui: | | | X | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Deklaruotas didžiausias sukimo momentas (Nm): | X | | | | | | | | Jei taikoma |
| 3.2.4. | Deklaruotas 100 proc. bandymo sūkių dažnis: | X | | | | | | | | Jei taikoma |
| 3.2.5. | Deklaruotas tarpinis bandymo sūkių dažnis: | X | | | | | | | | Jei taikoma |
| 3.2.6. | Sūkių dažnis tuščiąja eiga (rpm) | X | | | | | | | | Jei taikoma |
| 3.2.7. | Didžiausias tuščiosios veikos sūkių dažnis (rpm): | X | | | | | | | | Jei taikoma |
| 3.2.8. | Deklaruotas mažiausias sukimo momentas (Nm): | X | | | | | | | | Jei taikoma |
| 3.3. | Įdirbimo procedūra | | | | | | | | | Neprivaloma, atliekama gamintojo nuožiūra |
| 3.3.1. | Įdirbimo laikas: | X | | | | | | | | |
| 3.3.2. | Įdirbimo ciklas: | X | | | | | | | | |
| 3.4. | Variklio bandymas | | | | | | | | | |
| 3.4.1. | Reikalinga speciali įranga: taip / ne | X | | | | | | | | Tik NRSh |
| 3.4.1.1. | Variklio primontavimo prie bandymų stendo sistemos, įskaitant prijungti prie dinamometro skirtą galios perdavimo veleną, aprašymas, taip pat nuotraukos ir (arba) brėžiniai: | X | | | | | | | | |
| 3.4.2. | Gamintojo leidžiama išmetamųjų teršalų maišymo kamera: yra / nėra | X | | | | | | | | Tik NRSh |
| 3.4.2.1. | Išmetamųjų teršalų maišymo kameros aprašymas, nuotrauka ir (arba) brėžinys: | X | | | | | | | | Jei taikoma |
| 3.4.3. | Gamintojo pasirinktas NRSC: nuolydinio režimo / diskrečiojo režimo | X | | | | | | | | |
| 3.4.4. | Papildomas NRSC: E2 / D2 / C1 | X | | | | | | | | Tik jei papildomi ciklai deklaruoti A dalies 1.12.1 arba 1.12.2 punkte |
| 3.4.5. | Parengiamojo kondicionavimo ciklų skaičius prieš pereinamųjų režimų bandymą | X | | | | | | | | Jei taikoma, ne mažiau kaip 1,0 |
| 3.4.6. | Parengiamojo kondicionavimo RMC skaičius prieš NRSC bandymą | X | | | | | | | | Jei taikoma, ne mažiau kaip 0,5 |
| 3.5. | Tepimo sistema | | | | | | | | | |
| 3.5.1. | Alyvos temperatūra | | | | | | | | | Jei taikoma |
| 3.5.1.1. | Žemiausia (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.5.1.2. | Aukščiausia (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.6. | Degimo variklio cilindrai | | | | | | | | | |
| 3.6.1. | Skersmuo (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.6.2. | Eiga (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.6.3. | Cilindrų skaičius: | | | X | | | | | | |
| 3.6.4. | Variklio darbinis tūris (cm3): | | | X | | | | | | |
| 3.6.5. | Cilindro darbinis tūris (kaip pirminio variklio darbinio tūrio procentinė dalis): | | | X | | | | | | Jei tai variklių šeima |
| 3.6.6. | Tūrinis suspaudimo laipsnis: | | | X | | | | | | Nurodyti leidžiamąsias nuokrypas |
| 3.6.7. | Degimo sistemos aprašymas: | | | X | | | | | | |
| 3.6.8. | Degimo kameros ir stūmoklio galvutės brėžiniai: | | | X | | | | | | |
| 3.6.9. | Įleidimo ir išleidimo angų mažiausias skerspjūvio plotas (mm2): | | | X | | | | | | |
| 3.6.10. | Vožtuvų sinchronizavimas | | | | | | | | | |
| 3.6.10.1. | Didžiausias vožtuvo pakilimas ir atsidarymo bei užsidarymo kampai rimties taško atžvilgiu arba lygiaverčiai duomenys: | | | X | | | | | | |
| 3.6.10.2. | Atskaitos ir (arba) nustatymo intervalas: | | | X | | | | | | |
| 3.6.10.3. | Reguliuojamųjų vožtuvų sinchronizavimo sistema: yra / nėra | | | X | | | | | | Jei taikoma ir skirta įsiurbimui ir (arba) išmetimui |
| 3.6.10.3.1. | Tipas: nenutrūkstamo veikimo / įjungiama ir išjungiama | | | X | | | | | | |
| 3.6.10.3.2. | Kumštelio fazės poslinkio kampas: | | | X | | | | | | |
| 3.6.11. | Angų konfigūracija | | | | | | | | | Tik dvitakčiai varikliai, jei taikoma |
| 3.6.11.1. | Padėtis, dydis ir skaičius: | | | X | | | | | | |
| 3.7. | Aušinimo sistema | | | | | | | | | Užpildyti atitinkamą skirsnį |
| 3.7.1. | Aušinimas skysčiu | | | | | | | | | |
| 3.7.1.1. | Skysčio tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.7.1.2. | Cirkuliaciniai siurbliai: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.7.1.2.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.7.1.2.2. | Pavarų perdavimo skaičius (-iai): | | | X | | | | | | Jei taikoma |
| 3.7.1.3. | Žemiausia aušalo temperatūra prie išleidimo angos (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.7.1.4. | Aukščiausia aušalo temperatūra prie išleidimo angos (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.7.2. | Aušinimas oru | | | | | | | | | |
| 3.7.2.1. | Ventiliatorius: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.7.2.1.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.7.2.1.2. | Pavarų perdavimo skaičius (-iai): | | | X | | | | | | Jei taikoma |
| 3.7.2.2. | Aukščiausia temperatūra atskaitos taške (°C): | | | X | | | | | | |
| 3.7.2.2.1. | Atskaitos taško vieta: | | | X | | | | | | |
| 3.8. | Oro įsiurbimas | | | | | | | | | |
| 3.8.1. | Didžiausias leidžiamas įsiurbimo kolektoriaus slėgio sumažėjimas, esant 100 proc. variklio sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (kPa): | X | X | | | | | | | |
| 3.8.1.1. | Su švaraus oro filtru: | X | X | | | | | | | |
| 3.8.1.2. | Su nešvaraus oro filtru: | X | X | | | | | | | |
| 3.8.1.3. | Matavimo vieta: | X | X | | | | | | | |
| 3.8.2. | Kompresorius (-iai): yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.8.2.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.8.2.2. | Sistemos aprašymas ir schema (pvz., didžiausias pripūtimo slėgis, išmetamųjų dujų slėgio reguliavimo įtaisas, keičiamos geometrijos turbina, dviejų turbokompresorių sistema ir kt.): | | | X | | | | | | |
| 3.8.3. | Įpučiamo oro aušintuvas: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.8.3.1. | Tipas: oras–oras / oras–vanduo / kita (nurodyti): | | | X | | | | | | |
| 3.8.3.2. | Aukščiausia įpučiamo oro aušintuvo temperatūra prie išleidimo angos, esant 100 proc. sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (°C): | X | X | | | | | | | |
| 3.8.3.4. | Didžiausias leidžiamas slėgio sumažėjimas įpučiamo oro aušintuve, esant 100 proc. variklio sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (kPa): | X | X | | | | | | | |
| 3.8.4. | Įsiurbimo kolektoriaus droselinė sklendė: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.8.5. | Karterio dujų recirkuliacijos įtaisas: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.8.5.1. | Jeigu yra, aprašymas ir brėžiniai: | | | X | | | | | | |
| 3.8.5.2. | Jeigu nėra, ar atitinka Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 VI priedo 6.10 punktą: taip / ne | X | | | | | | | | |
| 3.8.6. | Įsiurbiamo oro kanalas | | | | | | | | | Dvitakčiai varikliai, tik NRS ir NRSh |
| 3.8.6.1. | Įsiurbiamo oro kanalo aprašymas (su brėžiniais, nuotraukomis ir (arba) dalių numeriais): | | | X | | | | | | |
| 3.8.7. | Oro filtras | | | X | | | | | | Dvitakčiai varikliai, tik NRS ir NRSh |
| 3.8.7.1. | Tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.8.8. | Oro įsiurbimo sistemos duslintuvas | | | | | | | | | Dvitakčiai varikliai, tik NRS ir NRSh |
| 3.8.1.1. | Tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.9. | Išmetimo sistema | | | | | | | | | |
| 3.9.1. | Išmetimo sistemos aprašymas (su brėžiniais, nuotraukomis ir (arba) dalių numeriais, kaip reikalaujama): | | | X | | | | | | Dvitakčiai varikliai, tik NRS ir NRSh |
| 3.9.2. | Aukščiausia išmetamųjų dujų temperatūra (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.9.3. | Didžiausias leidžiamas išmetamųjų dujų atgalinis slėgis, esant 100 proc. variklio sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (kPa): | X | X | | | | | | | |
| 3.9.3.1. | Matavimo vieta: | X | X | | | | | | | |
| 3.9.4. | Gamintojo nurodytas išmetamųjų dujų atgalinis slėgis, taikomas apkrovos lygiu, kai pradedant bandymą atliekamas kintamo apribojimo papildomas išmetamųjų teršalų apdorojimas (kPa): | X | | | | | | | | |
| 3.9.4.1. | Vieta ir sūkių dažnio / apkrovos sąlygos: | X | | | | | | | | |
| 3.9.5. | Išmetamųjų dujų droselinė sklendė: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.10. | Įvairūs įtaisai: yra / nėra | | | | | | | | | |
| 3.10.1. | Išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR) | | | | | | | | | |
| 3.10.1.1. | Charakteristikos: aušinama / neaušinama, didelio slėgio / mažo slėgio / kita (nurodyti): | | | | | | | | | |
| 3.10.2. | Vandens įpurškimas | | | | | | | | | |
| 3.10.2.1. | Veikimo principas: | | | X | | | | | | |
| 3.11. | Papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema | | | | | | | | | |
| 3.11.1. | Vieta | | X | | | | | | | |
| 3.11.1.1. | Vieta (-os) ir didžiausias / mažiausias pirmojo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo įtaiso atstumas nuo variklio: | | X | | | | | | | |
| 3.11.1.2. | Didžiausias temperatūros sumažėjimas tarp išmetimo sistemos arba turbinos išleidimo angos ir pirmojo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo įtaiso (°C), jei nurodyta: | X | X | | | | | | | |
| 3.11.1.2.1. | Bandymo sąlygos matuojant: | X | X | | | | | | | |
| 3.11.1.3. | Žemiausia temperatūra prie pirmojo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo įtaiso įleidimo angos, esant 100 proc. apkrovai ir sūkių dažniui (°C), jei nurodyta: | X | X | | | | | | | |
| 3.11.2. | Oksidacinis katalizatorius | | | | | | | | | |
| 3.11.2.1. | Katalizinių keitiklių ir elementų skaičius: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.2. | Katalizinio keitiklio (-ių) matmenys ir tūris: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.3. | Bendras tauriųjų metalų kiekis: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.4. | Santykinė kiekvieno junginio koncentracija: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.5. | Filtravimo elementas (struktūra ir medžiaga): | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.6. | Korių tankis: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.7. | Katalizinio keitiklio (-ių) korpuso tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3. | NOx katalizinė papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema arba trejopo veikimo katalizatorius | | | | | | | | | |
| 3.11.3.1. | Tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.2. | Katalizinių keitiklių ir elementų skaičius: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.3. | Katalizinio veikimo tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.4. | Katalizinio keitiklio (-ių) matmenys ir tūris: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.5. | Bendras tauriųjų metalų kiekis: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.6. | Santykinė kiekvieno junginio koncentracija: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.7. | Filtravimo elementas (struktūra ir medžiaga): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.8. | Korių tankis: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.9. | Katalizinio keitiklio (-ių) korpuso tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.10. | Regeneravimo metodas: | X | | X | | | | | | Jei taikoma |
| 3.11.3.10.1. | Nedažnas regeneravimas: yra / nėra | X | | | | | | | | Jeigu yra, užpildyti 3.11.6 skirsnį |
| 3.11.3.11. | Įprastinis veikimo temperatūros intervalas (°C): | X | X | | | | | | | |
| 3.11.3.12. | Sunaudojamas reagentas: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.12.1. | Kataliziniam veikimui reikalingo reagento tipas ir koncentracija: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.12.2. | Mažiausia reagente esančių veikliųjų medžiagų koncentracija, kuriai esant nesuaktyvinama įspėjimo sistema (CDmin) (tūrio proc.): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.12.3. | Įprastinis reagento veikimo temperatūros intervalas: | | X | | | | | | | |
| 3.11.3.12.4. | Tarptautinis standartas: | | X | X | | | | | | Jei taikoma |
| 3.11.3.13. | NOx jutiklis (-iai): yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.13.1. | Tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.13.2. | Vieta (-os): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.14. | Deguonies jutiklis (-iai): yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.14.1. | Tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.14.2. | Vieta (-os): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4. | Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema | | | | | | | | | |
| 3.11.4.1. | Filtrų tipas: su akytu filtruojamuoju elementu / ne su akytu filtruojamuoju elementu / kita (nurodyti): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.2. | Tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.3. | Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos matmenys ir tūris: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.4. | Vieta (-os) ir didžiausias bei mažiausias atstumas nuo variklio: | | X | | | | | | | |
| 3.11.4.5. | Regeneravimo metodo arba sistemos aprašymas ir (arba) brėžinys: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.5.1. | Nedažnas regeneravimas: yra / nėra | | | X | | | | | | Jeigu yra, užpildyti 3.11.6 skirsnį |
| 3.11.4.5.2. | Žemiausia išmetamųjų dujų temperatūra, kad būtų pradėta regeneravimo procedūra (°C): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.6. | Katalizinė danga: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.6.1. | Katalizinio veikimo tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.7. | Degaluose esantis katalizatorius: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.8. | Įprastinis veikimo temperatūros intervalas (°C): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.9. | Įprastinis veikimo slėgio intervalas (kPa): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.10. | Suodžių / pelenų kaupimo pajėgumas (g): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.11. | Deguonies jutiklis (-iai): yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.11.1. | Tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.11.2. | Vieta (-os): | | | X | | | | | | |
| 3.11.5. | Kiti papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo įtaisai | | | | | | | | | |
| 3.11.5.1. | Aprašymas ir veikimas: | | | X | | | | | | |
| 3.11.6. | Nedažnas regeneravimas | | | | | | | | | |
| 3.11.6.1. | Ciklų, per kuriuos atliekamas regeneravimas, skaičius | X | | | | | | | | |
| 3.11.6.2. | Ciklų, per kuriuos regeneravimas neatliekamas, skaičius | X | | | | | | | | |
| 3.12. | Degalų tiekimas skystųjų degalų slėginio uždegimo arba, jei taikoma, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams | | | | | | | | | |
| 3.12.1. | Tiekimo siurblys | | | | | | | | | |
| 3.12.1.1. | Slėgis (kPa) arba charakteristikų diagrama: | | | X | | | | | | |
| 3.12.2. | Įpurškimo sistema | | | | | | | | | |
| 3.12.2.1. | Siurblys | | | | | | | | | |
| 3.12.2.1.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.1.2. | Vardinis siurblio sūkių dažnis (rpm): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.1.3. | mm3 per taktą ar ciklą, esant visiškam įpurškimui ir vardiniam siurblio sūkių dažniui: | | | X | | | | | | Nurodyti leidžiamąsias nuokrypas |
| 3.12.2.1.4. | Didžiausio sukimo momento siurblio sūkių dažnis (rpm): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.1.5. | mm3 per taktą ar ciklą, esant visiškam įpurškimui ir didžiausio sukimo momento siurblio sūkių dažniui: | | | X | | | | | | Nurodyti leidžiamąsias nuokrypas |
| 3.12.2.1.6. | Charakteristikų diagrama: | | | X | | | | | | Alternatyva 3.12.2.1.1–3.12.2.1.5 punktams |
| 3.12.2.1.7. | Taikytas metodas: naudojant variklį / naudojant siurblio bandymų stendą | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.2. | Įpurškimo laiko nustatymas | | | | | | | | | |
| 3.12.2.2.1. | Įpurškimo laiko nustatymo kreivė: | | | X | | | | | | Nurodyti leidžiamąsias nuokrypas, jei taikoma |
| 3.12.2.2.2. | Statinis laiko nustatymas: | | | X | | | | | | Nurodyti leidžiamąsias nuokrypas |
| 3.12.2.3. | Įpurškimo vamzdeliai | | | | | | | | | |
| 3.12.2.3.1. | Ilgis (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.3.2. | Vidinis skersmuo (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.4. | Bendrosios magistralės degalų sistema: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.4.1. | Tipas: | | | X | | | | | | |
| 3.12.3. | Purkštuvas (-ai) | | | | | | | | | |
| 3.12.3.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.12.3.2. | Atidarymo slėgis (kPa): | | | X | | | | | | Nurodyti leidžiamąsias nuokrypas |
| 3.12.4. | Elektroninis valdymo įtaisas: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.12.4.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.12.4.2. | Programinės įrangos kalibravimo skaičius (-iai): | | | X | | | | | | |
| 3.12.4.3. | Ryšio standartas (-ai) duomenų srauto informacijai gauti: ISO 27145 su ISO 15765-4 (grindžiamas CAN) / ISO 27145 su ISO 13400 (grindžiamas TCP / IP) / SAE J1939-73 | X | | X | | | | | | |
| 3.12.5. | Reguliatorius | | | | | | | | | |
| 3.12.5.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.12.5.2. | Sūkių dažnis, kuriuo, esant pilnutinei apkrovai, prasideda atkirta: | | | X | | | | | | Nurodyti intervalą, jei taikoma |
| 3.12.5.3. | Didžiausias sūkių dažnis be apkrovos: | | | X | | | | | | Nurodyti intervalą, jei taikoma |
| 3.12.5.4. | Sūkių dažnis tuščiąja eiga: | | | X | | | | | | Nurodyti intervalą, jei taikoma |
| 3.12.6. | Neįšilusio variklio paleidimo sistema: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.12.6.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.12.6.2. | Aprašymas: | | | X | | | | | | |
| 3.12.7. | Degalų temperatūra prie degalų įpurškimo siurblio įsiurbimo angos | | | | | | | | | |
| 3.12.7.1. | Žemiausia (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.12.7.2. | Aukščiausia (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.13. | Degalų tiekimas skystųjų degalų kibirkštinio uždegimo varikliams | | | | | | | | | |
| 3.13.1. | Karbiuratorius | | | | | | | | | |
| 3.13.1.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.13.2. | Netiesioginis degalų įpurškimas: | | | | | | | | | |
| 3.13.2.1. | vienoje vietoje / keliose vietose | | | X | | | | | | |
| 3.13.2.2. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.13.3. | Tiesioginis įpurškimas: | | | | | | | | | |
| 3.13.3.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.13.4. | Degalų temperatūra gamintojo nurodytoje vietoje | | | | | | | | | |
| 3.13.4.1. | Vieta: | X | | | | | | | | |
| 3.13.4.2. | Žemiausia (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.13.4.3. | Aukščiausia (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.14. | Degalų tiekimas dujinių degalų arba, jei taikoma, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams (jeigu sistemos suprojektuotos kitaip, pateikti lygiavertę informaciją) | | | | | | | | | |
| 3.14.1. | Degalai: SND / GD-H / GD-L / GD-HL / SGD / tam tikros sudėties degalai SGD | X | | X | | | | | | |
| 3.14.2. | Slėgio reguliatorius (-iai) arba garintuvas / slėgio reguliatorius (-iai) | | | | | | | | | |
| 3.14.2.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.2. | Slėgio mažinimo pakopų skaičius: | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.3. | Mažiausias ir didžiausias slėgis paskutinėje pakopoje (kPa): | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.4. | Pagrindinių reguliavimo taškų skaičius: | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.5. | Tuščiosios eigos reguliavimo taškų skaičius: | | | X | | | | | | |
| 3.14.3. | Degalų tiekimo sistema: maišymo įtaisas / dujų įpurškimas / skysčio įpurškimas / tiesioginis įpurškimas | | | X | | | | | | |
| 3.14.3.1. | Mišinio koncentracijos reguliavimas | | | | | | | | | |
| 3.14.3.1.1. | Sistemos aprašymas ir (arba) diagrama ir brėžiniai: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4. | Maišymo įtaisas | | | | | | | | | |
| 3.14.4.1. | Skaičius: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4.2. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.14.4.3. | Vieta: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4.4. | Reguliavimo galimybės: | | | X | | | | | | |
| 3.14.5. | Įpurškimas į įsiurbimo kolektorių | | | | | | | | | |
| 3.14.5.1. | Įpurškimas: vienoje vietoje / keliose vietose | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.2. | Įpurškimas: nepertraukiamas / vienalaikio sinchronizavimo / nuosekliojo sinchronizavimo | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.3. | Įpurškimo įranga | | | | | | | | | |
| 3.14.5.3.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.3.2. | Reguliavimo galimybės: | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.4. | Tiekimo siurblys | | | | | | | | | Jei taikoma |
| 3.14.5.4.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.5. | Purkštuvas (-ai) | | | | | | | | | |
| 3.14.5.5.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6. | Tiesioginis įpurškimas | | | | | | | | | |
| 3.14.6.1. | Įpurškimo siurblys / slėgio reguliatorius | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.1.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.1.2. | Įpurškimo laiko nustatymas (nurodyti): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.2. | Purkštuvas (-ai) | | | | | | | | | |
| 3.14.6.2.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.2.2. | Atidarymo slėgis arba charakteristikų diagrama: | | | X | | | | | | |
| 3.14.7. | Elektroninis valdymo įtaisas | | | | | | | | | |
| 3.14.7.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.14.7.2. | Reguliavimo galimybės: | | | X | | | | | | |
| 3.14.7.3. | Programinės įrangos kalibravimo skaičius (-iai): | | | X | | | | | | |
| 3.14.8. | Variklių patvirtinimas atsižvelgiant į keleriopos sudėties degalus | | | | | | | | | |
| 3.14.8.1. | Prisitaikymo funkcija: yra / nėra | X | X | X | | | | | | |
| 3.14.8.2. | Kalibravimas atsižvelgiant į tam tikrą dujų sudėtį: GD-H / GD-L / GD-HL / SGD / tam tikros sudėties degalai SGD | X | X | X | | | | | | |
| 3.14.8.3. | Transformavimas atsižvelgiant į tam tikrą dujų sudėtį: GD-HT / GD-LT / GD-HLT | X | X | X | | | | | | |
| 3.14.9. | Degalų temperatūra slėgio reguliatoriaus paskutinėje pakopoje | | | | | | | | | |
| 3.14.9.1. | Žemiausia (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.14.9.2. | Aukščiausia (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.15. | Uždegimo sistema | | | | | | | | | |
| 3.15.1. | Uždegimo ritė(s) | | | | | | | | | |
| 3.15.1.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.15.1.2. | Skaičius: | | | X | | | | | | |
| 3.15.2. | Uždegimo žvakė(s) | | | | | | | | | |
| 3.15.2.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.15.2.2. | Tarpas tarp žvakės elektrodų: | | | X | | | | | | |
| 3.15.3. | Magneta | | | X | | | | | | |
| 3.15.3.1. | Tipas (-ai): | | | X | | | | | | |
| 3.15.4. | Uždegimo laiko valdymas: yra / nėra | | | X | | | | | | |
| 3.15.4.1. | Statinė paskuba viršutinio rimties taško atžvilgiu (veleno kampiniai laipsniai): | | | X | | | | | | |
| 3.15.4.2. | Paskubos kreivė arba lentelė: | | | X | | | | | | Jei taikoma |
| 3.15.4.3. | Elektroninis valdymas: yra / nėra | | | X | | | | | | |

Punkto Nr.

Punkto aprašymas

Bandymas

Įrengimas

Patvirtinimas

Pirminis variklis /variklių tipas

Tos pačios variklių šeimos variklių tipai (jei taikoma)

Aiškinamosios pastabos (į dokumentą neįtraukiama)

2 tipas

3 tipas

... tipas

n tipas

3.1.

Variklio identifikavimo duomenys

3.1.1.

Variklių tipo žymuo

X

3.1.2.

Ant variklio ženklų pateiktas variklių tipo žymuo: taip / ne

X

3.1.3.

Įstatymų nustatytų ženklų vieta:

X

3.1.4.

Įstatymų nustatytų ženklų pritaisymo būdas:

X

3.1.5.

Variklio identifikavimo numerio vietos brėžiniai (išsamus pavyzdys su matmenimis):

X

3.2.

Veikimo parametrai

3.2.1.

Deklaruotas vardinis sūkių dažnis (rpm):

X

3.2.1.1.

Dyzelinių variklių – degalų tiekimas per taktą (mm3), kitų variklių – degalų srautas (g/h), esant vardinei naudingajai galiai:

X

3.2.1.2.

Deklaruota vardinė naudingoji galia (kW):

X

3.2.2.

Sūkių dažnis esant didžiausiai galiai (rpm):

X

Jeigu nesutampa su vardiniu sūkių dažniu

3.2.2.1.

Dyzelinių variklių – degalų tiekimas per taktą (mm3), kitų variklių – degalų srautas (g/h), esant didžiausiai naudingajai galiai:

X

3.2.2.2.

Didžiausia naudingoji galia (kW):

X

X

Jeigu nesutampa su vardine galia

3.2.3.

Deklaruotas didžiausio sukimo momento sūkių dažnis (rpm):

X

Jei taikoma

3.2.3.1.

Dyzelinių variklių – degalų tiekimas per taktą (mm3), kitų variklių – degalų srautas (g/h), esant didžiausio sukimo momento sūkių dažniui:

X

3.2.3.2.

Deklaruotas didžiausias sukimo momentas (Nm):

X

Jei taikoma

3.2.4.

Deklaruotas 100 proc. bandymo sūkių dažnis:

X

Jei taikoma

3.2.5.

Deklaruotas tarpinis bandymo sūkių dažnis:

X

Jei taikoma

3.2.6.

Sūkių dažnis tuščiąja eiga (rpm)

X

Jei taikoma

3.2.7.

Didžiausias tuščiosios veikos sūkių dažnis (rpm):

X

Jei taikoma

3.2.8.

Deklaruotas mažiausias sukimo momentas (Nm):

X

Jei taikoma

3.3.

Įdirbimo procedūra

Neprivaloma, atliekama gamintojo nuožiūra

3.3.1.

Įdirbimo laikas:

X

3.3.2.

Įdirbimo ciklas:

X

3.4.

Variklio bandymas

3.4.1.

Reikalinga speciali įranga: taip / ne

X

Tik NRSh

3.4.1.1.

Variklio primontavimo prie bandymų stendo sistemos, įskaitant prijungti prie dinamometro skirtą galios perdavimo veleną, aprašymas, taip pat nuotraukos ir (arba) brėžiniai:

X

3.4.2.

Gamintojo leidžiama išmetamųjų teršalų maišymo kamera: yra / nėra

X

Tik NRSh

3.4.2.1.

Išmetamųjų teršalų maišymo kameros aprašymas, nuotrauka ir (arba) brėžinys:

X

Jei taikoma

3.4.3.

Gamintojo pasirinktas NRSC: nuolydinio režimo / diskrečiojo režimo

X

3.4.4.

Papildomas NRSC: E2 / D2 / C1

X

Tik jei papildomi ciklai deklaruoti A dalies 1.12.1 arba 1.12.2 punkte

3.4.5.

Parengiamojo kondicionavimo ciklų skaičius prieš pereinamųjų režimų bandymą

X

Jei taikoma, ne mažiau kaip 1,0

3.4.6.

Parengiamojo kondicionavimo RMC skaičius prieš NRSC bandymą

X

Jei taikoma, ne mažiau kaip 0,5

3.5.

Tepimo sistema

3.5.1.

Alyvos temperatūra

Jei taikoma

3.5.1.1.

Žemiausia (°C):

X

3.5.1.2.

Aukščiausia (°C):

X

3.6.

Degimo variklio cilindrai

3.6.1.

Skersmuo (mm):

X

3.6.2.

Eiga (mm):

X

3.6.3.

Cilindrų skaičius:

X

3.6.4.

Variklio darbinis tūris (cm3):

X

3.6.5.

Cilindro darbinis tūris (kaip pirminio variklio darbinio tūrio procentinė dalis):

X

Jei tai variklių šeima

3.6.6.

Tūrinis suspaudimo laipsnis:

X

Nurodyti leidžiamąsias nuokrypas

3.6.7.

Degimo sistemos aprašymas:

X

3.6.8.

Degimo kameros ir stūmoklio galvutės brėžiniai:

X

3.6.9.

Įleidimo ir išleidimo angų mažiausias skerspjūvio plotas (mm2):

X

3.6.10.

Vožtuvų sinchronizavimas

3.6.10.1.

Didžiausias vožtuvo pakilimas ir atsidarymo bei užsidarymo kampai rimties taško atžvilgiu arba lygiaverčiai duomenys:

X

3.6.10.2.

Atskaitos ir (arba) nustatymo intervalas:

X

3.6.10.3.

Reguliuojamųjų vožtuvų sinchronizavimo sistema: yra / nėra

X

Jei taikoma ir skirta įsiurbimui ir (arba) išmetimui

3.6.10.3.1.

Tipas: nenutrūkstamo veikimo / įjungiama ir išjungiama

X

3.6.10.3.2.

Kumštelio fazės poslinkio kampas:

X

3.6.11.

Angų konfigūracija

Tik dvitakčiai varikliai, jei taikoma

3.6.11.1.

Padėtis, dydis ir skaičius:

X

3.7.

Aušinimo sistema

Užpildyti atitinkamą skirsnį

3.7.1.

Aušinimas skysčiu

3.7.1.1.

Skysčio tipas:

X

3.7.1.2.

Cirkuliaciniai siurbliai: yra / nėra

X

3.7.1.2.1.

Tipas (-ai):

X

3.7.1.2.2.

Pavarų perdavimo skaičius (-iai):

X

Jei taikoma

3.7.1.3.

Žemiausia aušalo temperatūra prie išleidimo angos (°C):

X

3.7.1.4.

Aukščiausia aušalo temperatūra prie išleidimo angos (°C):

X

3.7.2.

Aušinimas oru

3.7.2.1.

Ventiliatorius: yra / nėra

X

3.7.2.1.1.

Tipas (-ai):

X

3.7.2.1.2.

Pavarų perdavimo skaičius (-iai):

X

Jei taikoma

3.7.2.2.

Aukščiausia temperatūra atskaitos taške (°C):

X

3.7.2.2.1.

Atskaitos taško vieta:

X

3.8.

Oro įsiurbimas

3.8.1.

Didžiausias leidžiamas įsiurbimo kolektoriaus slėgio sumažėjimas, esant 100 proc. variklio sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (kPa):

X

X

3.8.1.1.

Su švaraus oro filtru:

X

X

3.8.1.2.

Su nešvaraus oro filtru:

X

X

3.8.1.3.

Matavimo vieta:

X

X

3.8.2.

Kompresorius (-iai): yra / nėra

X

3.8.2.1.

Tipas (-ai):

X

3.8.2.2.

Sistemos aprašymas ir schema (pvz., didžiausias pripūtimo slėgis, išmetamųjų dujų slėgio reguliavimo įtaisas, keičiamos geometrijos turbina, dviejų turbokompresorių sistema ir kt.):

X

3.8.3.

Įpučiamo oro aušintuvas: yra / nėra

X

3.8.3.1.

Tipas: oras–oras / oras–vanduo / kita (nurodyti):

X

3.8.3.2.

Aukščiausia įpučiamo oro aušintuvo temperatūra prie išleidimo angos, esant 100 proc. sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (°C):

X

X

3.8.3.4.

Didžiausias leidžiamas slėgio sumažėjimas įpučiamo oro aušintuve, esant 100 proc. variklio sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (kPa):

X

X

3.8.4.

Įsiurbimo kolektoriaus droselinė sklendė: yra / nėra

X

3.8.5.

Karterio dujų recirkuliacijos įtaisas: yra / nėra

X

3.8.5.1.

Jeigu yra, aprašymas ir brėžiniai:

X

3.8.5.2.

Jeigu nėra, ar atitinka Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 VI priedo 6.10 punktą: taip / ne

X

3.8.6.

Įsiurbiamo oro kanalas

Dvitakčiai varikliai, tik NRS ir NRSh

3.8.6.1.

Įsiurbiamo oro kanalo aprašymas (su brėžiniais, nuotraukomis ir (arba) dalių numeriais):

X

3.8.7.

Oro filtras

X

Dvitakčiai varikliai, tik NRS ir NRSh

3.8.7.1.

Tipas:

X

3.8.8.

Oro įsiurbimo sistemos duslintuvas

Dvitakčiai varikliai, tik NRS ir NRSh

3.8.1.1.

Tipas:

X

3.9.

Išmetimo sistema

3.9.1.

Išmetimo sistemos aprašymas (su brėžiniais, nuotraukomis ir (arba) dalių numeriais, kaip reikalaujama):

X

Dvitakčiai varikliai, tik NRS ir NRSh

3.9.2.

Aukščiausia išmetamųjų dujų temperatūra (°C):

X

3.9.3.

Didžiausias leidžiamas išmetamųjų dujų atgalinis slėgis, esant 100 proc. variklio sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (kPa):

X

X

3.9.3.1.

Matavimo vieta:

X

X

3.9.4.

Gamintojo nurodytas išmetamųjų dujų atgalinis slėgis, taikomas apkrovos lygiu, kai pradedant bandymą atliekamas kintamo apribojimo papildomas išmetamųjų teršalų apdorojimas (kPa):

X

3.9.4.1.

Vieta ir sūkių dažnio / apkrovos sąlygos:

X

3.9.5.

Išmetamųjų dujų droselinė sklendė: yra / nėra

X

3.10.

Įvairūs įtaisai: yra / nėra

3.10.1.

Išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR)

3.10.1.1.

Charakteristikos: aušinama / neaušinama, didelio slėgio / mažo slėgio / kita (nurodyti):

3.10.2.

Vandens įpurškimas

3.10.2.1.

Veikimo principas:

X

3.11.

Papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema

3.11.1.

Vieta

X

3.11.1.1.

Vieta (-os) ir didžiausias / mažiausias pirmojo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo įtaiso atstumas nuo variklio:

X

3.11.1.2.

Didžiausias temperatūros sumažėjimas tarp išmetimo sistemos arba turbinos išleidimo angos ir pirmojo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo įtaiso (°C), jei nurodyta:

X

X

3.11.1.2.1.

Bandymo sąlygos matuojant:

X

X

3.11.1.3.

Žemiausia temperatūra prie pirmojo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo įtaiso įleidimo angos, esant 100 proc. apkrovai ir sūkių dažniui (°C), jei nurodyta:

X

X

3.11.2.

Oksidacinis katalizatorius

3.11.2.1.

Katalizinių keitiklių ir elementų skaičius:

X

3.11.2.2.

Katalizinio keitiklio (-ių) matmenys ir tūris:

X

3.11.2.3.

Bendras tauriųjų metalų kiekis:

X

3.11.2.4.

Santykinė kiekvieno junginio koncentracija:

X

3.11.2.5.

Filtravimo elementas (struktūra ir medžiaga):

X

3.11.2.6.

Korių tankis:

X

3.11.2.7.

Katalizinio keitiklio (-ių) korpuso tipas:

X

3.11.3.

NOx katalizinė papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema arba trejopo veikimo katalizatorius

3.11.3.1.

Tipas:

X

3.11.3.2.

Katalizinių keitiklių ir elementų skaičius:

X

3.11.3.3.

Katalizinio veikimo tipas:

X

3.11.3.4.

Katalizinio keitiklio (-ių) matmenys ir tūris:

X

3.11.3.5.

Bendras tauriųjų metalų kiekis:

X

3.11.3.6.

Santykinė kiekvieno junginio koncentracija:

X

3.11.3.7.

Filtravimo elementas (struktūra ir medžiaga):

X

3.11.3.8.

Korių tankis:

X

3.11.3.9.

Katalizinio keitiklio (-ių) korpuso tipas:

X

3.11.3.10.

Regeneravimo metodas:

X

X

Jei taikoma

3.11.3.10.1.

Nedažnas regeneravimas: yra / nėra

X

Jeigu yra, užpildyti 3.11.6 skirsnį

3.11.3.11.

Įprastinis veikimo temperatūros intervalas (°C):

X

X

3.11.3.12.

Sunaudojamas reagentas: yra / nėra

X

3.11.3.12.1.

Kataliziniam veikimui reikalingo reagento tipas ir koncentracija:

X

3.11.3.12.2.

Mažiausia reagente esančių veikliųjų medžiagų koncentracija, kuriai esant nesuaktyvinama įspėjimo sistema (CDmin) (tūrio proc.):

X

3.11.3.12.3.

Įprastinis reagento veikimo temperatūros intervalas:

X

3.11.3.12.4.

Tarptautinis standartas:

X

X

Jei taikoma

3.11.3.13.

NOx jutiklis (-iai): yra / nėra

X

3.11.3.13.1.

Tipas:

X

3.11.3.13.2.

Vieta (-os):

X

3.11.3.14.

Deguonies jutiklis (-iai): yra / nėra

X

3.11.3.14.1.

Tipas:

X

3.11.3.14.2.

Vieta (-os):

X

3.11.4.

Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema

3.11.4.1.

Filtrų tipas: su akytu filtruojamuoju elementu / ne su akytu filtruojamuoju elementu / kita (nurodyti):

X

3.11.4.2.

Tipas:

X

3.11.4.3.

Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos matmenys ir tūris:

X

3.11.4.4.

Vieta (-os) ir didžiausias bei mažiausias atstumas nuo variklio:

X

3.11.4.5.

Regeneravimo metodo arba sistemos aprašymas ir (arba) brėžinys:

X

3.11.4.5.1.

Nedažnas regeneravimas: yra / nėra

X

Jeigu yra, užpildyti 3.11.6 skirsnį

3.11.4.5.2.

Žemiausia išmetamųjų dujų temperatūra, kad būtų pradėta regeneravimo procedūra (°C):

X

3.11.4.6.

Katalizinė danga: yra / nėra

X

3.11.4.6.1.

Katalizinio veikimo tipas:

X

3.11.4.7.

Degaluose esantis katalizatorius: yra / nėra

X

3.11.4.8.

Įprastinis veikimo temperatūros intervalas (°C):

X

3.11.4.9.

Įprastinis veikimo slėgio intervalas (kPa):

X

3.11.4.10.

Suodžių / pelenų kaupimo pajėgumas (g):

X

3.11.4.11.

Deguonies jutiklis (-iai): yra / nėra

X

3.11.4.11.1.

Tipas:

X

3.11.4.11.2.

Vieta (-os):

X

3.11.5.

Kiti papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo įtaisai

3.11.5.1.

Aprašymas ir veikimas:

X

3.11.6.

Nedažnas regeneravimas

3.11.6.1.

Ciklų, per kuriuos atliekamas regeneravimas, skaičius

X

3.11.6.2.

Ciklų, per kuriuos regeneravimas neatliekamas, skaičius

X

3.12.

Degalų tiekimas skystųjų degalų slėginio uždegimo arba, jei taikoma, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams

3.12.1.

Tiekimo siurblys

3.12.1.1.

Slėgis (kPa) arba charakteristikų diagrama:

X

3.12.2.

Įpurškimo sistema

3.12.2.1.

Siurblys

3.12.2.1.1.

Tipas (-ai):

X

3.12.2.1.2.

Vardinis siurblio sūkių dažnis (rpm):

X

3.12.2.1.3.

mm3 per taktą ar ciklą, esant visiškam įpurškimui ir vardiniam siurblio sūkių dažniui:

X

Nurodyti leidžiamąsias nuokrypas

3.12.2.1.4.

Didžiausio sukimo momento siurblio sūkių dažnis (rpm):

X

3.12.2.1.5.

mm3 per taktą ar ciklą, esant visiškam įpurškimui ir didžiausio sukimo momento siurblio sūkių dažniui:

X

Nurodyti leidžiamąsias nuokrypas

3.12.2.1.6.

Charakteristikų diagrama:

X

Alternatyva 3.12.2.1.1–3.12.2.1.5 punktams

3.12.2.1.7.

Taikytas metodas: naudojant variklį / naudojant siurblio bandymų stendą

X

3.12.2.2.

Įpurškimo laiko nustatymas

3.12.2.2.1.

Įpurškimo laiko nustatymo kreivė:

X

Nurodyti leidžiamąsias nuokrypas, jei taikoma

3.12.2.2.2.

Statinis laiko nustatymas:

X

Nurodyti leidžiamąsias nuokrypas

3.12.2.3.

Įpurškimo vamzdeliai

3.12.2.3.1.

Ilgis (mm):

X

3.12.2.3.2.

Vidinis skersmuo (mm):

X

3.12.2.4.

Bendrosios magistralės degalų sistema: yra / nėra

X

3.12.2.4.1.

Tipas:

X

3.12.3.

Purkštuvas (-ai)

3.12.3.1.

Tipas (-ai):

X

3.12.3.2.

Atidarymo slėgis (kPa):

X

Nurodyti leidžiamąsias nuokrypas

3.12.4.

Elektroninis valdymo įtaisas: yra / nėra

X

3.12.4.1.

Tipas (-ai):

X

3.12.4.2.

Programinės įrangos kalibravimo skaičius (-iai):

X

3.12.4.3.

Ryšio standartas (-ai) duomenų srauto informacijai gauti: ISO 27145 su ISO 15765-4 (grindžiamas CAN) / ISO 27145 su ISO 13400 (grindžiamas TCP / IP) / SAE J1939-73

X

X

3.12.5.

Reguliatorius

3.12.5.1.

Tipas (-ai):

X

3.12.5.2.

Sūkių dažnis, kuriuo, esant pilnutinei apkrovai, prasideda atkirta:

X

Nurodyti intervalą, jei taikoma

3.12.5.3.

Didžiausias sūkių dažnis be apkrovos:

X

Nurodyti intervalą, jei taikoma

3.12.5.4.

Sūkių dažnis tuščiąja eiga:

X

Nurodyti intervalą, jei taikoma

3.12.6.

Neįšilusio variklio paleidimo sistema: yra / nėra

X

3.12.6.1.

Tipas (-ai):

X

3.12.6.2.

Aprašymas:

X

3.12.7.

Degalų temperatūra prie degalų įpurškimo siurblio įsiurbimo angos

3.12.7.1.

Žemiausia (°C):

X

3.12.7.2.

Aukščiausia (°C):

X

3.13.

Degalų tiekimas skystųjų degalų kibirkštinio uždegimo varikliams

3.13.1.

Karbiuratorius

3.13.1.1.

Tipas (-ai):

X

3.13.2.

Netiesioginis degalų įpurškimas:

3.13.2.1.

vienoje vietoje / keliose vietose

X

3.13.2.2.

Tipas (-ai):

X

3.13.3.

Tiesioginis įpurškimas:

3.13.3.1.

Tipas (-ai):

X

3.13.4.

Degalų temperatūra gamintojo nurodytoje vietoje

3.13.4.1.

Vieta:

X

3.13.4.2.

Žemiausia (°C):

X

3.13.4.3.

Aukščiausia (°C):

X

3.14.

Degalų tiekimas dujinių degalų arba, jei taikoma, dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliams (jeigu sistemos suprojektuotos kitaip, pateikti lygiavertę informaciją)

3.14.1.

Degalai: SND / GD-H / GD-L / GD-HL / SGD / tam tikros sudėties degalai SGD

X

X

3.14.2.

Slėgio reguliatorius (-iai) arba garintuvas / slėgio reguliatorius (-iai)

3.14.2.1.

Tipas (-ai):

X

3.14.2.2.

Slėgio mažinimo pakopų skaičius:

X

3.14.2.3.

Mažiausias ir didžiausias slėgis paskutinėje pakopoje (kPa):

X

3.14.2.4.

Pagrindinių reguliavimo taškų skaičius:

X

3.14.2.5.

Tuščiosios eigos reguliavimo taškų skaičius:

X

3.14.3.

Degalų tiekimo sistema: maišymo įtaisas / dujų įpurškimas / skysčio įpurškimas / tiesioginis įpurškimas

X

3.14.3.1.

Mišinio koncentracijos reguliavimas

3.14.3.1.1.

Sistemos aprašymas ir (arba) diagrama ir brėžiniai:

X

3.14.4.

Maišymo įtaisas

3.14.4.1.

Skaičius:

X

3.14.4.2.

Tipas (-ai):

X

3.14.4.3.

Vieta:

X

3.14.4.4.

Reguliavimo galimybės:

X

3.14.5.

Įpurškimas į įsiurbimo kolektorių

3.14.5.1.

Įpurškimas: vienoje vietoje / keliose vietose

X

3.14.5.2.

Įpurškimas: nepertraukiamas / vienalaikio sinchronizavimo / nuosekliojo sinchronizavimo

X

3.14.5.3.

Įpurškimo įranga

3.14.5.3.1.

Tipas (-ai):

X

3.14.5.3.2.

Reguliavimo galimybės:

X

3.14.5.4.

Tiekimo siurblys

Jei taikoma

3.14.5.4.1.

Tipas (-ai):

X

3.14.5.5.

Purkštuvas (-ai)

3.14.5.5.1.

Tipas (-ai):

X

3.14.6.

Tiesioginis įpurškimas

3.14.6.1.

Įpurškimo siurblys / slėgio reguliatorius

X

3.14.6.1.1.

Tipas (-ai):

X

3.14.6.1.2.

Įpurškimo laiko nustatymas (nurodyti):

X

3.14.6.2.

Purkštuvas (-ai)

3.14.6.2.1.

Tipas (-ai):

X

3.14.6.2.2.

Atidarymo slėgis arba charakteristikų diagrama:

X

3.14.7.

Elektroninis valdymo įtaisas

3.14.7.1.

Tipas (-ai):

X

3.14.7.2.

Reguliavimo galimybės:

X

3.14.7.3.

Programinės įrangos kalibravimo skaičius (-iai):

X

3.14.8.

Variklių patvirtinimas atsižvelgiant į keleriopos sudėties degalus

3.14.8.1.

Prisitaikymo funkcija: yra / nėra

X

X

X

3.14.8.2.

Kalibravimas atsižvelgiant į tam tikrą dujų sudėtį: GD-H / GD-L / GD-HL / SGD / tam tikros sudėties degalai SGD

X

X

X

3.14.8.3.

Transformavimas atsižvelgiant į tam tikrą dujų sudėtį: GD-HT / GD-LT / GD-HLT

X

X

X

3.14.9.

Degalų temperatūra slėgio reguliatoriaus paskutinėje pakopoje

3.14.9.1.

Žemiausia (°C):

X

3.14.9.2.

Aukščiausia (°C):

X

3.15.

Uždegimo sistema

3.15.1.

Uždegimo ritė(s)

3.15.1.1.

Tipas (-ai):

X

3.15.1.2.

Skaičius:

X

3.15.2.

Uždegimo žvakė(s)

3.15.2.1.

Tipas (-ai):

X

3.15.2.2.

Tarpas tarp žvakės elektrodų:

X

3.15.3.

Magneta

X

3.15.3.1.

Tipas (-ai):

X

3.15.4.

Uždegimo laiko valdymas: yra / nėra

X

3.15.4.1.

Statinė paskuba viršutinio rimties taško atžvilgiu (veleno kampiniai laipsniai):

X

3.15.4.2.

Paskubos kreivė arba lentelė:

X

Jei taikoma

3.15.4.3.

Elektroninis valdymas: yra / nėra

X

3 priedėlio aiškinamosios pastabos

(Išnašų žymenys, išnašos ir aiškinamosios pastabos informaciniame dokumente nepateikiami)

| (1) | Kaip apibrėžta Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 II priede. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Žr. IX priedo 2.4.13 punktą (variklių šeimos apibrėžtis). |
| --- | --- |

(2)

---

II PRIEDAS

Atitikties pareiškimų šablonai

1.   Bendrieji reikalavimai

1.1.   Atitikties pareiškimas sudarytas iš dviejų skirsnių:

| a) | 1 skirsnyje laikantis 1 priedėlyje nustatyto šablono pateikiamos konkrečios variklio ypatybės; |
| --- | --- |

a)

1 skirsnyje laikantis 1 priedėlyje nustatyto šablono pateikiamos konkrečios variklio ypatybės;

| b) | 2 skirsnyje remiantis 2 priedėlio 1 lentelėje nustatyta informacija apibūdinami varikliui taikomi apribojimai. |
| --- | --- |

b)

2 skirsnyje remiantis 2 priedėlio 1 lentelėje nustatyta informacija apibūdinami varikliui taikomi apribojimai.

1.2.   Popieriuje teikiamas atitikties pareiškimas turi būti ne didesnis už A4 formato popieriaus lapą (210 × 297 mm).

1.3.   Visa informacija atitikties pareiškime pateikiama standarto ISO 8859 seriją (Informacijos technologija. 8 bitais koduotų ženklų rinkiniai) atitinkančiais simboliais (bulgarų kalba išduotuose atitikties pareiškimuose – kirilicos, graikų kalba išduotuose atitikties pareiškimuose – graikų rašmenimis) ir arabiškais skaitmenimis.

2.   Atitikties pareiškimo apsaugos priemonės

Pagal Reglamento (ES) 2016/1628 31 straipsnio 5 dalį atitikties pareiškimas parengiamas taip, kad jo nebūtų įmanoma suklastoti ir būtų galima patikrinti saugią elektroninę rinkmeną.

2.1.   Popieriuje teikiamo dokumento klastojimo prevencijos priemonės

Atitikties pareiškimui naudojamas popierius turi būti apsaugotas gamintojo registruotojo ženklo formos vandens ženklu ir spalvinės grafikos elementais.

2.1.1.   Kaip alternatyva 2.1. punkte nustatytiems reikalavimams, atitikties pareiškimo popierius gali ir nebūti apsaugotas gamintojo registruotojo ženklo formos vandens ženklu. Tokiu atveju spalvinės grafikos elementai papildomi bent viena papildoma spausdinimo apsaugos priemone (pvz., ultravioletinėje šviesoje fluorescuojančiais dažais, dažais, kurių spalva keičiasi pagal žiūrėjimo kampą, dažais, kurių spalva priklauso nuo temperatūros, mikrotekstu, giljoširuote, vaivorykštine spauda, lazeriniu graviravimu, specialiomis hologramomis, kintamais lazeriu suformuotais vaizdais, optiniais kintamais vaizdais, fiziškai įspaustu arba išgraviruotu gamintojo logotipu ir kt.).

2.1.2.   Gamintojai gali pateikti atitikties pareiškimą, kuriame yra papildomų, ne vien 2.1 ir 2.1.1 punktuose nustatytų, spausdinimo apsaugos priemonių.

2.1.3.   Jeigu atitikties pareiškimas sudarytas iš kelių lapų, kiekviename lape nurodoma:

| a) | atitikties pareiškimo pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

atitikties pareiškimo pavadinimas;

| b) | 1 skirsnio 3.16 punkte pateiktas variklio identifikavimo numeris; |
| --- | --- |

b)

1 skirsnio 3.16 punkte pateiktas variklio identifikavimo numeris;

| c) | skaičius formatu „x iš y“, čia „x“ – lapo eilės numeris, o „y“ – visas atitikties pareiškimo lapų skaičius. |
| --- | --- |

c)

skaičius formatu „x iš y“, čia „x“ – lapo eilės numeris, o „y“ – visas atitikties pareiškimo lapų skaičius.

2.2.   Priemonės, leidžiančios patikrinti saugią elektroninę rinkmeną

Elektroninė rinkmena pateikiama tokiu formatu, kad būtų galima lengvai atpažinti kiekvieną jau pasirašyto dokumento pakeitimą ir kad tą rinkmeną būtų galima įtraukti į kitą dokumentą. Be to, ji pasirašoma pažangiuoju elektroniniu parašu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 910/2014 (1) ir įtraukiami parašui patikrinti reikalingi duomenys.

---

(1)  
  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73).

1 priedėlis

Atitikties pareiškimo pavyzdys

ATITIKTIES PAREIŠKIMAS, PRIDEDAMAS PRIE KIEKVIENO VARIKLIO, KURIAM TAIKOMA IŠIMTIS ARBA PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATA (REGLAMENTO (ES) 2016/1628 31 STRAIPSNIO 1 DALIES a IR b PUNKTAI)

1 SKIRSNIS

ES ATITIKTIES PAREIŠKIMAS

Toliau pasirašęs (-iusi): [ ...(vardas, pavardė ir pareigos)]

patvirtinu, kad toliau nurodytas variklis:

| 1.1. | Markė (gamintojo prekybinis pavadinimas (-ai)):... |
| --- | --- |

1.1.

Markė (gamintojo prekybinis pavadinimas (-ai)):...

| 1.2. | Komercinis pavadinimas (-ai) (jei yra):... |
| --- | --- |

1.2.

Komercinis pavadinimas (-ai) (jei yra):...

| 1.3. | Gamintojo bendrovės pavadinimas ir adresas:... |
| --- | --- |

1.3.

Gamintojo bendrovės pavadinimas ir adresas:...

| 1.4. | Gamintojo įgaliotojo atstovo (jei yra) vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas:... |
| --- | --- |

1.4.

Gamintojo įgaliotojo atstovo (jei yra) vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas:...

| 1.5. | Surinkimo / gamintojo gamyklos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai):... |
| --- | --- |

1.5.

Surinkimo / gamintojo gamyklos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai):...

| 1.6. | Variklių tipo žymuo / variklių šeimos žymuo / ŠT (1): |
| --- | --- |

1.6.

Variklių tipo žymuo / variklių šeimos žymuo / ŠT (1):

| 1.7. | Variklių tipo / variklių šeimos (1) kategorija ir pakategorė (2):... |
| --- | --- |

1.7.

Variklių tipo / variklių šeimos (1) kategorija ir pakategorė (2):...

| 3.1.2. | Ant įstatymų nustatytų ženklų pateiktas žymuo: variklių tipo žymuo / variklių šeimos žymuo / ŠT (1) |
| --- | --- |

3.1.2.

Ant įstatymų nustatytų ženklų pateiktas žymuo: variklių tipo žymuo / variklių šeimos žymuo / ŠT (1)

| 3.1.3. | Įstatymų nustatyto ženklo (-ų) vieta:... |
| --- | --- |

3.1.3.

Įstatymų nustatyto ženklo (-ų) vieta:...

| 3.1.4. | Įstatymų nustatyto ženklo (-ų) pritaisymo būdas:... |
| --- | --- |

3.1.4.

Įstatymų nustatyto ženklo (-ų) pritaisymo būdas:...

| 3.16. | Variklio identifikavimo numeris:... |
| --- | --- |

3.16.

Variklio identifikavimo numeris:...

visais atžvilgiais atitinka Reglamento (ES) 2016/1628 reikalavimus, susijusius su 31 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodyta išimtimi arba pereinamojo laikotarpio nuostata, kaip nurodyta šio atitikties pareiškimo 2 skirsnyje.

(Vieta) (data) ...

Parašas (arba matomas pažangusis elektroninis parašas pagal Reglamentą (ES) Nr. 910/2014, įskaitant patikrinimui reikalingus duomenis): ...

NB.

Jeigu šis modelis variklio ES tipo patvirtinimo tikslu kaip išimtis naudojamas dėl naujų technologijų arba naujų koncepcijų, pagal Reglamento (ES) 2016/1628 35 straipsnio 4 dalį pareiškimo antraštė turi būti tokia: „LAIKINAS ES ATITIKTIES PRAREIŠKIMAS, GALIOJANTIS TIK ... (3) TERITORIJOJE“.

2 skirsnis

| 1. | Išimtis / pereinamojo laikotarpio nuostata (1) (4):... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Papildoma informacija (5):... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Išimties kodas (EM) / pereinamojo laikotarpio nuostatos kodas (TM) (6):... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pastabos (7):... |
| --- | --- |

4.

1 priedėlio aiškinamosios pastabos

(Išnašų žymenys, išnašos ir aiškinamosios pastabos atitikties pareiškime nepateikiami)

| (1) | Išbraukti netaikomus variantus arba nurodyti tik taikomą variantą (-us). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Nurodyti taikomą kategorijos ir pakategorės variantą pagal I priedo 3 priedėlio A dalyje nustatyto informacinio dokumento 1.7 punktą. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Nurodyti valstybę narę. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Nurodyti taikomą tekstą pagal 2 priedėlio 1 lentelės 2 stulpelį. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Nurodyti taikomą papildomą informaciją pagal 2 priedėlio 1 lentelės 3 stulpelį. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Nurodyti taikomą kodą pagal 2 priedėlio 1 lentelės 4 stulpelį, kaip nurodyta įstatymų nustatytą ženklinimą papildančiuose ženkluose. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Papildomos gamintojo pastabos, kuriose paaiškinami varikliui taikomi naudojimo apribojimai. |
| --- | --- |

(7)

2 priedėlis

1 lentelė

| Reglamento (ES) 2016/1628 straipsnis
  (1 stulpelis) | Atitikties pareiškimo 2 skirsnyje pateiktina informacija | Pagal III priedo 1 priedėlio 1 lentelę įstatymų nustatytuose ženkluose pateiktina papildoma informacija |
| --- | --- | --- |
| 1 punkte pateiktinas tekstas
  (2 stulpelis) | 2 punkte pateiktina papildoma informacija
  (3 stulpelis) | Išimties kodas (EM) arba pereinamojo laikotarpio nuostatos kodas (TM)
  (4 stulpelis) | Papildomos informacijos tekstas
  (5 stulpelis) |
| 34 straipsnio 1 dalis | Netaikoma | EM-EXP | ENGINE NOT FOR USE IN EU MACHINERY (NAUDOTI ES MECHANIZMUOSE NESKIRTAS VARIKLIS) |
| 34 straipsnio 2 dalis | Variklis, skirtas naudoti tik ginkluotosioms pajėgoms, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 2 dalimi.
  Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad būtų įrengtas ne keliais judančiuose mechanizmuose, skirtuose naudoti išimtinai ginkluotųjų pajėgų.
  Priešgaisrinės apsaugos tarnybos, civilinės saugos tarnybos, už viešosios tvarkos palaikymą atsakingos pajėgos ir skubiosios medicinos pagalbos tarnybos ginkluotųjų pajėgų dalimi nelaikomos. | | EM-AFE | ARMED FORCES ENGINE (GINKLUOTOSIOMS PAJĖGOMS SKIRTAS VARIKLIS) |
| 34 straipsnio 4 dalis | Variklis, skirtas naudoti eksploataciniams bandymams, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 4 dalimi.
  Šis variklis pateikiamas rinkai ir pradedamas eksploatuoti tik pagal eksploatacinių bandymų programą.
  Iki nustatytos datos variklis Europos Sąjungoje turi būti nebenaudojamas arba turi būti užtikrinta, kad jis atitiktų Reglamente (ES) 2016/1628 nustatytus reikalavimus. | Išimties taikymo pabaigos data: mmmm/mm/dd
  Patvirtinimo institucijos, kuriai pranešta apie bandymų programą, pavadinimas ir adresas | EM-FTE | FIELD TEST ENIGNE (EKSPLOATACINIAMS BANDYMAMS SKIRTAS VARIKLIS) |
| 34 straipsnio 5 dalis | Specialios paskirties variklis, skirtas naudoti potencialiai sprogioje aplinkoje, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 5 dalimi.
  Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad būtų įrengtas ne keliais judančiuose mechanizmuose, skirtuose naudoti potencialiai sprogioje aplinkoje, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/34/ES (1) 2 straipsnio 5 punkte. | Tipo patvirtinimo pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 numeris ir suteikimo data | EM-ATX | ATEX ENGINE (ATEX VARIKLIS) |
| 34 straipsnio 6 dalis | Specialios paskirties variklis, skirtas nacionalinės gelbėjimo tarnybos naudojamoms gelbėjimosi valtims nuleisti į vandenį ir joms ištraukti iš vandens, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 6 dalimi.
  Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad būtų įrengtas ne keliais judančiuose mechanizmuose, naudojamuose išimtinai nacionalinės gelbėjimo tarnybos naudojamoms gelbėjimosi valtims paplūdimyje nuleisti į vandenį ir joms ištraukti iš vandens. | Tipo patvirtinimo pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 numeris ir suteikimo data | EM-LLV | LIFE BOAT LAUNCH ENGINE (GELBĖJIMOSI VALČIŲ NULEIDIMO VARIKLIS) |
| 34 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa | RLL arba RLR kategoriją atitinkantis pakaitinis variklis, pateiktas Sąjungos rinkai ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 31 d., remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa.
  Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad juo būtų pakeistas lokomotyvo arba drezinos variklis, pateiktas rinkai iki 2011 m. gruodžio 31 d., jeigu atlikti tokį pakeitimą leidžia valstybės narės patvirtinimo institucija, pripažinusi, kad norint įrengti variklį, kuris atitiktų taikomas Reglamento (ES) 2016/1628 II priedo II-7 ir II-8 lentelėse nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes, kils didelių techninių sunkumų.
  Šis variklis turi atitikti išmetamųjų teršalų ribines vertes, kurias būtų turėjęs atitikti, jei būtų buvęs pateiktas Sąjungos rinkai 2011 m. gruodžio 31 d., arba griežtesnes išmetamųjų teršalų ribines vertes. | Atlikti pakeitimą leidusi patvirtinimo institucija
  Pakeitimo projekto patvirtinimo nuoroda
  Tipo patvirtinimo pagal Direktyvą 97/68/EB numeris ir suteikimo data | EM-REA | RAIL REPLACEMENT A ENGINE (GELEŽINKELIŲ PAKAITINIS VARIKLIS A) |
| 34 straipsnio 7 dalies antra pastraipa | RLL arba RLR kategoriją atitinkantis pakaitinis variklis, pateiktas Sąjungos rinkai po 2011 m. gruodžio 31 d., remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 7 dalies antra pastraipa.
  Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad juo būtų pakeistas lokomotyvo arba drezinos variklis, pateiktas rinkai po 2011 m. gruodžio 31 d., jeigu valstybės narės patvirtinimo institucija leidžia atlikti tokį pakeitimą ir pakaitinis variklis atitinka išmetamųjų teršalų ribines vertes, kurias keičiamas variklis turėjo atitikti, kai buvo pirmą kartą pateiktas Sąjungos rinkai. | Tipo patvirtinimo pagal Direktyvą 97/68/EB numeris ir suteikimo data | EM-REB | RAIL REPLACEMENT B ENGINE (GELEŽINKELIŲ PAKAITINIS VARIKLIS B) |
| 34 straipsnio 8 dalis | RLL arba RLR kategorijos variklis, sukurtas pagal 2016 m. spalio 6 d. gerokai pažengusio projekto statusą turintį projektą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/57/EB (2), remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 8 dalimi.
  Šis variklis pateikiamas rinkai tik kaip variklis, sukurtas pagal gerokai pažengusį projektą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/57/EB, jeigu valstybės narės patvirtinimo institucija tai leido atsižvelgdama į tai, kad naudojant Reglamento (ES) 2016/1628 II priedo II-7 arba II-8 lentelėje nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes atitinkančius variklius būtų patirta neproporcingų sąnaudų. | Projektą vykdyti leidusi valstybė narė
  Projekto, kurį leista vykdyti, nuoroda
  Tipo patvirtinimo pagal Direktyvą 97/68/EB numeris ir suteikimo data | EM-PRR | RAIL PROJECT ENGINE (GELEŽINKELIŲ PROJEKTUI SKIRTAS VARIKLIS) |
| 35 straipsnio 4 dalis | Variklis, kuriame įdiegta naujų technologijų arba naujų koncepcijų ir kuris dėl tų naujų technologijų ar naujų koncepcijų neatitinka vieno ar kelių Reglamento (ES) 2016/1628 reikalavimų.
  Šis variklis pateikiamas rinkai tik kaip variklis, kuriame įdiegta naujų technologijų arba naujų koncepcijų, jeigu dėl jo valstybės narės patvirtinimo institucija pagal Reglamento (ES) 2016/1628 35 straipsnio 4 dalį yra išdavusi laikiną tipo patvirtinimo sertifikatą. | Laikino tipo patvirtinimo numeris ir suteikimo data
  Laikino ES tipo patvirtinimo galiojimo pabaigos data
  Apribojimai pagal Reglamento (ES) 2016/1628 35 straipsnio 3 dalį | EM-NTE | NEW TECHNOLOGY ENGINE (NAUJŲ TECHNOLOGIJŲ VARIKLIS) |
| 58 straipsnio 9 dalis | RLL kategorijos varikliai, kurių didžiausia naudingoji galia yra didesnė nei 2 000  kW, įrengtini lokomotyvuose, kurie juda tik techniškai izoliuotame 1 520  mm pločio vėžės geležinkelių tinkle, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 58 straipsnio 9 dalimi.
  Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad būtų naudojamas techniškai izoliuotame 1 520  mm pločio vėžės geležinkelių tinkle, jeigu valstybės narės patvirtinimo institucija tai leidžia.
  Šis variklis turi atitikti bent tokias išmetamųjų teršalų ribines vertes, kokias varikliai būtų turėję atitikti, jei būtų buvę pateikti rinkai 2011 m. gruodžio 31 d. | Tipo patvirtinimo pagal Direktyvą 97/68/EB numeris ir suteikimo data | TR-RWG | BROAD-GAUGE RAIL ENGINE (PLAČIOSIOS VĖŽĖS GELEŽINKELIŲ VARIKLIS) |
| 58 straipsnio 10 dalis | NRS kategoriją atitinkantis pakaitinis variklis, kurio etaloninė galia yra ne mažesnė nei 19 kW arba kuris priskiriamas prie NRG kategoriją atitinkančios kategorijos, jeigu pakaitinis variklis ir originalus variklis priskiriami prie variklių kategorijos arba galios intervalo, kurių tipas 2016 m. gruodžio 31 d. Sąjungos lygmeniu nebuvo tvirtinamas, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 58 straipsnio 10 dalimi.
  Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad juo būtų pakeistas NRS kategorijos variklis, kurio etaloninė galia yra ne mažesnė nei 19 kW, arba NRG kategorijos variklis, kurio tipas pagal Direktyvą 97/68/EB netvirtinamas. | | TR-RES | REPLACEMENT ENGINE (PAKAITINIS VARIKLIS) |
| 58 straipsnio 11 dalis | NRE kategoriją atitinkantis pakaitinis variklis, kurio etaloninė galia yra ne mažesnė nei 19 kW ir ne didesnė nei 560 kW, arba kuris priskiriamas prie NRE kategoriją atitinkančios kategorijos ir yra didesnės nei 560 kW etaloninės galios, jeigu pakaitinis variklis ir originalus variklis priskiriami prie variklių kategorijos arba galios intervalo, kurių tipas 2016 m. gruodžio 31 d. Sąjungos lygmeniu nebuvo tvirtinamas, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 58 straipsnio 11 dalimi.
  Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad juo būtų pakeistas NRE kategorijos variklis, kurio etaloninė galia yra ne mažesnė nei 19 kW ir ne didesnė nei 560 kW, arba
  didesnės nei 560 kW etaloninės galios NRE kategorijos variklis, kurio tipas pagal Direktyvą 97/68/EB netvirtinamas.
  Šis variklis (*1) turi atitikti išmetamųjų teršalų ribojimo etapą, kuris baigėsi ne anksčiau kaip prieš 20 metų iki tų variklių pateikimo rinkai datos ir kuriuo nustatomos bent tokio pat griežtumo išmetamųjų teršalų ribinės vertės, kaip vertės, kurias keičiamas variklis turėjo atitikti, kai buvo pirmą kartą pateiktas Sąjungos rinkai. | Jei taikoma, tipo patvirtinimo pagal Direktyvą 97/68/EB numeris ir suteikimo data | TR-REE | REPLACEMENT ENGINE (PAKAITINIS VARIKLIS) |

Reglamento (ES) 2016/1628 straipsnis

(1 stulpelis)

Atitikties pareiškimo 2 skirsnyje pateiktina informacija

Pagal III priedo 1 priedėlio 1 lentelę įstatymų nustatytuose ženkluose pateiktina papildoma informacija

1 punkte pateiktinas tekstas

(2 stulpelis)

2 punkte pateiktina papildoma informacija

(3 stulpelis)

Išimties kodas (EM) arba pereinamojo laikotarpio nuostatos kodas (TM)

(4 stulpelis)

Papildomos informacijos tekstas

(5 stulpelis)

34 straipsnio 1 dalis

Netaikoma

EM-EXP

ENGINE NOT FOR USE IN EU MACHINERY (NAUDOTI ES MECHANIZMUOSE NESKIRTAS VARIKLIS)

34 straipsnio 2 dalis

Variklis, skirtas naudoti tik ginkluotosioms pajėgoms, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 2 dalimi.

Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad būtų įrengtas ne keliais judančiuose mechanizmuose, skirtuose naudoti išimtinai ginkluotųjų pajėgų.

Priešgaisrinės apsaugos tarnybos, civilinės saugos tarnybos, už viešosios tvarkos palaikymą atsakingos pajėgos ir skubiosios medicinos pagalbos tarnybos ginkluotųjų pajėgų dalimi nelaikomos.

EM-AFE

ARMED FORCES ENGINE (GINKLUOTOSIOMS PAJĖGOMS SKIRTAS VARIKLIS)

34 straipsnio 4 dalis

Variklis, skirtas naudoti eksploataciniams bandymams, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 4 dalimi.

Šis variklis pateikiamas rinkai ir pradedamas eksploatuoti tik pagal eksploatacinių bandymų programą.

Iki nustatytos datos variklis Europos Sąjungoje turi būti nebenaudojamas arba turi būti užtikrinta, kad jis atitiktų Reglamente (ES) 2016/1628 nustatytus reikalavimus.

Išimties taikymo pabaigos data: mmmm/mm/dd

Patvirtinimo institucijos, kuriai pranešta apie bandymų programą, pavadinimas ir adresas

EM-FTE

FIELD TEST ENIGNE (EKSPLOATACINIAMS BANDYMAMS SKIRTAS VARIKLIS)

34 straipsnio 5 dalis

Specialios paskirties variklis, skirtas naudoti potencialiai sprogioje aplinkoje, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 5 dalimi.

Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad būtų įrengtas ne keliais judančiuose mechanizmuose, skirtuose naudoti potencialiai sprogioje aplinkoje, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/34/ES (1) 2 straipsnio 5 punkte.

Tipo patvirtinimo pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 numeris ir suteikimo data

EM-ATX

ATEX ENGINE (ATEX VARIKLIS)

34 straipsnio 6 dalis

Specialios paskirties variklis, skirtas nacionalinės gelbėjimo tarnybos naudojamoms gelbėjimosi valtims nuleisti į vandenį ir joms ištraukti iš vandens, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 6 dalimi.

Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad būtų įrengtas ne keliais judančiuose mechanizmuose, naudojamuose išimtinai nacionalinės gelbėjimo tarnybos naudojamoms gelbėjimosi valtims paplūdimyje nuleisti į vandenį ir joms ištraukti iš vandens.

Tipo patvirtinimo pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 numeris ir suteikimo data

EM-LLV

LIFE BOAT LAUNCH ENGINE (GELBĖJIMOSI VALČIŲ NULEIDIMO VARIKLIS)

34 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa

RLL arba RLR kategoriją atitinkantis pakaitinis variklis, pateiktas Sąjungos rinkai ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 31 d., remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa.

Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad juo būtų pakeistas lokomotyvo arba drezinos variklis, pateiktas rinkai iki 2011 m. gruodžio 31 d., jeigu atlikti tokį pakeitimą leidžia valstybės narės patvirtinimo institucija, pripažinusi, kad norint įrengti variklį, kuris atitiktų taikomas Reglamento (ES) 2016/1628 II priedo II-7 ir II-8 lentelėse nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes, kils didelių techninių sunkumų.

Šis variklis turi atitikti išmetamųjų teršalų ribines vertes, kurias būtų turėjęs atitikti, jei būtų buvęs pateiktas Sąjungos rinkai 2011 m. gruodžio 31 d., arba griežtesnes išmetamųjų teršalų ribines vertes.

Atlikti pakeitimą leidusi patvirtinimo institucija

Pakeitimo projekto patvirtinimo nuoroda

Tipo patvirtinimo pagal Direktyvą 97/68/EB numeris ir suteikimo data

EM-REA

RAIL REPLACEMENT A ENGINE (GELEŽINKELIŲ PAKAITINIS VARIKLIS A)

34 straipsnio 7 dalies antra pastraipa

RLL arba RLR kategoriją atitinkantis pakaitinis variklis, pateiktas Sąjungos rinkai po 2011 m. gruodžio 31 d., remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 7 dalies antra pastraipa.

Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad juo būtų pakeistas lokomotyvo arba drezinos variklis, pateiktas rinkai po 2011 m. gruodžio 31 d., jeigu valstybės narės patvirtinimo institucija leidžia atlikti tokį pakeitimą ir pakaitinis variklis atitinka išmetamųjų teršalų ribines vertes, kurias keičiamas variklis turėjo atitikti, kai buvo pirmą kartą pateiktas Sąjungos rinkai.

Tipo patvirtinimo pagal Direktyvą 97/68/EB numeris ir suteikimo data

EM-REB

RAIL REPLACEMENT B ENGINE (GELEŽINKELIŲ PAKAITINIS VARIKLIS B)

34 straipsnio 8 dalis

RLL arba RLR kategorijos variklis, sukurtas pagal 2016 m. spalio 6 d. gerokai pažengusio projekto statusą turintį projektą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/57/EB (2), remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 8 dalimi.

Šis variklis pateikiamas rinkai tik kaip variklis, sukurtas pagal gerokai pažengusį projektą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/57/EB, jeigu valstybės narės patvirtinimo institucija tai leido atsižvelgdama į tai, kad naudojant Reglamento (ES) 2016/1628 II priedo II-7 arba II-8 lentelėje nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes atitinkančius variklius būtų patirta neproporcingų sąnaudų.

Projektą vykdyti leidusi valstybė narė

Projekto, kurį leista vykdyti, nuoroda

Tipo patvirtinimo pagal Direktyvą 97/68/EB numeris ir suteikimo data

EM-PRR

RAIL PROJECT ENGINE (GELEŽINKELIŲ PROJEKTUI SKIRTAS VARIKLIS)

35 straipsnio 4 dalis

Variklis, kuriame įdiegta naujų technologijų arba naujų koncepcijų ir kuris dėl tų naujų technologijų ar naujų koncepcijų neatitinka vieno ar kelių Reglamento (ES) 2016/1628 reikalavimų.

Šis variklis pateikiamas rinkai tik kaip variklis, kuriame įdiegta naujų technologijų arba naujų koncepcijų, jeigu dėl jo valstybės narės patvirtinimo institucija pagal Reglamento (ES) 2016/1628 35 straipsnio 4 dalį yra išdavusi laikiną tipo patvirtinimo sertifikatą.

Laikino tipo patvirtinimo numeris ir suteikimo data

Laikino ES tipo patvirtinimo galiojimo pabaigos data

Apribojimai pagal Reglamento (ES) 2016/1628 35 straipsnio 3 dalį

EM-NTE

NEW TECHNOLOGY ENGINE (NAUJŲ TECHNOLOGIJŲ VARIKLIS)

58 straipsnio 9 dalis

RLL kategorijos varikliai, kurių didžiausia naudingoji galia yra didesnė nei 2 000  kW, įrengtini lokomotyvuose, kurie juda tik techniškai izoliuotame 1 520  mm pločio vėžės geležinkelių tinkle, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 58 straipsnio 9 dalimi.

Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad būtų naudojamas techniškai izoliuotame 1 520  mm pločio vėžės geležinkelių tinkle, jeigu valstybės narės patvirtinimo institucija tai leidžia.

Šis variklis turi atitikti bent tokias išmetamųjų teršalų ribines vertes, kokias varikliai būtų turėję atitikti, jei būtų buvę pateikti rinkai 2011 m. gruodžio 31 d.

Tipo patvirtinimo pagal Direktyvą 97/68/EB numeris ir suteikimo data

TR-RWG

BROAD-GAUGE RAIL ENGINE (PLAČIOSIOS VĖŽĖS GELEŽINKELIŲ VARIKLIS)

58 straipsnio 10 dalis

NRS kategoriją atitinkantis pakaitinis variklis, kurio etaloninė galia yra ne mažesnė nei 19 kW arba kuris priskiriamas prie NRG kategoriją atitinkančios kategorijos, jeigu pakaitinis variklis ir originalus variklis priskiriami prie variklių kategorijos arba galios intervalo, kurių tipas 2016 m. gruodžio 31 d. Sąjungos lygmeniu nebuvo tvirtinamas, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 58 straipsnio 10 dalimi.

Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad juo būtų pakeistas NRS kategorijos variklis, kurio etaloninė galia yra ne mažesnė nei 19 kW, arba NRG kategorijos variklis, kurio tipas pagal Direktyvą 97/68/EB netvirtinamas.

TR-RES

REPLACEMENT ENGINE (PAKAITINIS VARIKLIS)

58 straipsnio 11 dalis

NRE kategoriją atitinkantis pakaitinis variklis, kurio etaloninė galia yra ne mažesnė nei 19 kW ir ne didesnė nei 560 kW, arba kuris priskiriamas prie NRE kategoriją atitinkančios kategorijos ir yra didesnės nei 560 kW etaloninės galios, jeigu pakaitinis variklis ir originalus variklis priskiriami prie variklių kategorijos arba galios intervalo, kurių tipas 2016 m. gruodžio 31 d. Sąjungos lygmeniu nebuvo tvirtinamas, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 58 straipsnio 11 dalimi.

Šis variklis pateikiamas rinkai tik tam, kad juo būtų pakeistas NRE kategorijos variklis, kurio etaloninė galia yra ne mažesnė nei 19 kW ir ne didesnė nei 560 kW, arba

didesnės nei 560 kW etaloninės galios NRE kategorijos variklis, kurio tipas pagal Direktyvą 97/68/EB netvirtinamas.

Šis variklis (*1) turi atitikti išmetamųjų teršalų ribojimo etapą, kuris baigėsi ne anksčiau kaip prieš 20 metų iki tų variklių pateikimo rinkai datos ir kuriuo nustatomos bent tokio pat griežtumo išmetamųjų teršalų ribinės vertės, kaip vertės, kurias keičiamas variklis turėjo atitikti, kai buvo pirmą kartą pateiktas Sąjungos rinkai.

Jei taikoma, tipo patvirtinimo pagal Direktyvą 97/68/EB numeris ir suteikimo data

TR-REE

REPLACEMENT ENGINE (PAKAITINIS VARIKLIS)

---

(*1)  Taikoma tik NRE kategorijos pakaitiniams varikliams, kurių etaloninė galia yra ne mažesnė nei 19 kW ir ne didesnė nei 560 kW.

(1)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/34/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su potencialiai sprogioje aplinkoje naudojama įranga ir apsaugos sistemomis, suderinimo (OL L 96, 2014 3 29, p. 309)

(2)  
  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (OL L 191, 2008 7 18, p. 1).

---

III PRIEDAS

Variklių ženklinimo šablonai

1.   Bendrieji reikalavimai

1.1.   Visas tekstas įstatymų nustatytuose ir laikinuose ženkluose pateikiamas standarto ISO 8859 seriją (Informacijos technologija. 8 bitais koduotų ženklų rinkiniai) atitinkančiais simboliais (bulgarų kalba – kirilicos, graikų kalba – graikų rašmenimis) ir arabiškais skaitmenimis.

1.2.   Gamintojas, prieš nuimdamas variklį nuo gamybos linijos, prie kiekvieno variklio pritaiso A skirsnyje apibūdintus įstatymų nustatytus ženklus.

1.2.1.   Nepaisant 1.2 punkto, gamintojai iš dalies keičia įstatymų nustatytus variklio ženklus jį jau nuėmę nuo gamybos linijos, jeigu prieš pateikiant jį rinkai pasikeitė privaloma esminė informacija ir, jei taikoma, papildoma informacija, kurią reikalaujama pateikti apie tą variklį.

A skirsnis. Įstatymų nustatytas ženklinimas

1.   Privaloma esminė informacija ir papildoma informacija

Įstatymų nustatytuose ženkluose pateikiama bent 1 priedėlio 1 lentelėje nustatyta informacija. Simboliu „X“ žymima privaloma esminė informacija ir, jei taikoma, papildoma informacija, kurią reikalaujama pateikti ženklinant variklius, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2016/1628 32 straipsnyje.

2.   Įstatymų nustatytų ženklų vieta

2.1.   Įstatymų nustatyti ženklai turi būti tokioje vietoje, kad būtų gerai matomi variklyje sumontavus visus varikliui veikti būtinus pagalbinius įtaisus.

2.2.   Įstatymų nustatytų ženklų vieta deklaruojama I priede nustatytame informaciniame dokumente.

2.3.   Jeigu to reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2016/1628 8 straipsnio 6 dalį, pirminės įrangos gamintojui pateikiamas įstatymų nustatytų ženklų dublikatas, skirtas pritaisyti prie variklio arba ne keliais judančio mechanizmo taip, kad būtų aiškiai matomas ir lengvai pasiekiamas, kai variklis yra įrengtas ne keliais judančiame mechanizme.

3.   Įstatymų nustatytų ženklų pritaisymo būdas

3.1.   Įstatymų nustatyti ženklai pritaisomi prie variklio dalies, kuri yra būtina, kad variklis normaliai veiktų, ir kurios paprastai nereikia keisti visą variklio eksploatavimo laiką.

3.2.   Jie pritaisomi taip, kad būtų patvarūs per variklio teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpį ir būtų aiškiai įskaitomi ir nenutrinami.

3.3.   Jeigu naudojamos etiketės arba plokštelės, jos turi būti pritaisytos taip, kad jų nebūtų įmanoma nuimti nesugadinus ar nesudarkius.

B skirsnis. Laikinas ženklinimas

1.   Privaloma esminė informacija

Reglamento (ES) 2016/1628 33 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyti laikini ženklai pritaisomi prieš pateikiant variklį rinkai, o juose pateikiama bent ši informacija:

1.1.   apie variklius, kurie pateikiami atskirai nuo jų papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos, – frazė „Separate Shipment Art 34(3)*2016/1628“ (Atskira siunta pagal Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 3 dalį);

1.2.   apie variklius, kurie dar neatitinka patvirtinto tipo ir yra pateikiami tų variklių gamintojui:

| a) | gamintojo pavadinimas arba prekės ženklas, |
| --- | --- |

a)

gamintojo pavadinimas arba prekės ženklas,

| b) | tipo neatitinkančio variklio dalies identifikavimo numeris ir |
| --- | --- |

b)

tipo neatitinkančio variklio dalies identifikavimo numeris ir

| c) | frazė „Not-in-Conformity Art 33(2)*2016/1628“ (Neatitinka tipo pagal Reglamento (ES) 2016/1628 33 straipsnio 2 dalį). |
| --- | --- |

c)

frazė „Not-in-Conformity Art 33(2)*2016/1628“ (Neatitinka tipo pagal Reglamento (ES) 2016/1628 33 straipsnio 2 dalį).

2.   Laikinų ženklų pritaisymo būdas

Laikini ženklai lieka pritaisyti prie variklio naudojant nuimamą etiketę arba patvarią atskirą žymeną (pvz., viela pritvirtintą laminuotą lakštą), kol bus užtikrinta variklio atitiktis patvirtintam tipui.

1 priedėlis

1 lentelė

Privaloma esminė informacija ir, jei taikoma, papildoma informacija įstatymų nustatytuose variklių ženkluose

| Privaloma esminė informacija ir, jei taikoma, papildoma informacija | V etapo varikliai, kuriems suteiktas ES tipo patvirtinimas pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 (1) | V etapo varikliai, kuriems suteiktas laikinas ES tipo patvirtinimas pagal Reglamento (ES) 2016/1628 (1) 35 straipsnį | Varikliai, kuriems taikoma Reglamento (ES) 2016/1628 32 straipsnio 2 dalyje nustatyta išimtis arba pereinamojo laikotarpio nuostata |
| --- | --- | --- | --- |
| Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio dalis | Reglamento (ES) 2016/1628 58 straipsnio dalis |
| 1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 5 (1) | 10 | 11(a) | 11(b) |
| Gamintojo pavadinimas, registruotasis prekybinis pavadinimas arba registruotasis prekių ženklas | X | X | X | X | X | X | X | X | | | X | X | X |
| Variklių tipo žymuo arba, jei variklių tipas priklauso prie variklių šeimos, ŠT arba variklių šeimos žymuo | X | X | | | | X | X | X | | | X | X | X |
| Konkrečiam varikliui aiškiai priskirtas unikalus variklio identifikavimo numeris | X | X | | | X | X | X | X | | | X | X | X |
| ES tipo patvirtinimo numeris, kaip apibūdinta V priede, arba – kaip alternatyva – 2 priedėlyje nustatytas ES tipo patvirtinimo numerio ženklas | X | X | | | | X | X | | | | | | |
| Variklio pagaminimo data (2) | X | X | | | X | X | X | | X | X | | | |
| Mažoji raidė „e“ ir valstybės narės, kuriai pranešta apie eksploatacinių bandymų programą, skiriamasis numeris, nustatytas V priedo 2.1 punkte | | | | | X | | | | | | | | |
| 2016 m. spalio 5 d. taikytus teisės aktus atitinkantys ženklai | | | | | | | | | X | X | | | |
| Pagal Direktyvą 97/68/EB (3) suteiktas EB tipo patvirtinimo numeris | | | | | | | | X | | | | X | |
| Taikomas išimties kodas (EM) arba pereinamojo laikotarpio nuostatos kodas (TM), nurodytas II priedo 2 priedėlio 1 lentelės 4 stulpelyje | | X | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Taikomas papildomos informacijos tekstas, pateiktas II priedo 2 priedėlio 1 lentelės 5 stulpelyje | | X | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |

Privaloma esminė informacija ir, jei taikoma, papildoma informacija

V etapo varikliai, kuriems suteiktas ES tipo patvirtinimas pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 (1)

V etapo varikliai, kuriems suteiktas laikinas ES tipo patvirtinimas pagal Reglamento (ES) 2016/1628 (1) 35 straipsnį

Varikliai, kuriems taikoma Reglamento (ES) 2016/1628 32 straipsnio 2 dalyje nustatyta išimtis arba pereinamojo laikotarpio nuostata

Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio dalis

Reglamento (ES) 2016/1628 58 straipsnio dalis

1

2

4

5

6

7

8

5 (1)

10

11(a)

11(b)

Gamintojo pavadinimas, registruotasis prekybinis pavadinimas arba registruotasis prekių ženklas

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Variklių tipo žymuo arba, jei variklių tipas priklauso prie variklių šeimos, ŠT arba variklių šeimos žymuo

X

X

X

X

X

X

X

X

Konkrečiam varikliui aiškiai priskirtas unikalus variklio identifikavimo numeris

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ES tipo patvirtinimo numeris, kaip apibūdinta V priede, arba – kaip alternatyva – 2 priedėlyje nustatytas ES tipo patvirtinimo numerio ženklas

X

X

X

X

Variklio pagaminimo data (2)

X

X

X

X

X

X

X

Mažoji raidė „e“ ir valstybės narės, kuriai pranešta apie eksploatacinių bandymų programą, skiriamasis numeris, nustatytas V priedo 2.1 punkte

X

2016 m. spalio 5 d. taikytus teisės aktus atitinkantys ženklai

X

X

Pagal Direktyvą 97/68/EB (3) suteiktas EB tipo patvirtinimo numeris

X

X

Taikomas išimties kodas (EM) arba pereinamojo laikotarpio nuostatos kodas (TM), nurodytas II priedo 2 priedėlio 1 lentelės 4 stulpelyje

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Taikomas papildomos informacijos tekstas, pateiktas II priedo 2 priedėlio 1 lentelės 5 stulpelyje

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

---

(1)  Įskaitant variklius, kuriems taikoma išimtis pagal Reglamento (ES) 2016/1628 34 straipsnio 3 dalį.

(2)  Kaip alternatyvą NRSh ir NRS kategorijų, išskyrus NRS-v-2b ir NRS-v-3 pakategores, variklių atveju ir jeigu variklis ir ne keliais judantis mechanizmas yra visiškai integruoti ir negali būti identifikuojami kaip atskiros sudedamosios dalys, nurodyti ne keliais judančio mechanizmo pagaminimo datą.

(3)  Kaip alternatyvą nurodyti Direktyvos 97/68/EB XII priede nustatyto lygiaverčio EB tipo patvirtinimo numerį.

2 priedėlis

ES tipo patvirtinimo numerio ženklas

| 1. | Įstatymų nustatytuose ženkluose vietoj ES tipo patvirtinimo numerio galima naudoti ES tipo patvirtinimo numerio ženklą. Jį sudaro:






  1.1. | stačiakampiu apjuosta mažoji raidė „e“ ir ES tipo patvirtinimą suteikusios valstybės narės skiriamasis numeris, nustatytas V priedo 2.1 punkte; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

stačiakampiu apjuosta mažoji raidė „e“ ir ES tipo patvirtinimą suteikusios valstybės narės skiriamasis numeris, nustatytas V priedo 2.1 punkte;

| 1.2. | šalia to stačiakampio:






  a) | taikomas variklių kategorijos identifikavimo kodas, nurodytas V priedo 1 priedėlio 1 lentelės 4 stulpelyje, greta pasvirasis brūkšnys („/“) ir taikomas naudojamų degalų rūšies kodas, nurodytas V priedo 1 priedėlio 2 lentelės 3 stulpelyje; |
| --- | --- | --- |

1.2.

šalia to stačiakampio:

a)

taikomas variklių kategorijos identifikavimo kodas, nurodytas V priedo 1 priedėlio 1 lentelės 4 stulpelyje, greta pasvirasis brūkšnys („/“) ir taikomas naudojamų degalų rūšies kodas, nurodytas V priedo 1 priedėlio 2 lentelės 3 stulpelyje;

| b) | simbolis „V“, rodantis atitiktį Reglamento (ES) 2016/1628 nuostatoms, greta brūkšnelis („-“) ir ES tipo patvirtinimo eilės numeris, nurodytas V priedo 2.4 punkte. |
| --- | --- |

b)

simbolis „V“, rodantis atitiktį Reglamento (ES) 2016/1628 nuostatoms, greta brūkšnelis („-“) ir ES tipo patvirtinimo eilės numeris, nurodytas V priedo 2.4 punkte.

| 2. | Kad būtų aiškiau, pateikiami ES tipo patvirtinimo numerio ženklo su netikrais eilės numeriais skirtingo išdėstymo pavyzdžiai:






  2.1. | 1 pavyzdys

  ES tipo patvirtinimo numerio
  e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078*03 ženklas | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 išdėstymo variantas | 2 išdėstymo variantas | 3 išdėstymo variantas |

2.

2.1.

1 pavyzdys

ES tipo patvirtinimo numerio

e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078*03 ženklas

Image 34

Image 35

Image 36

1 išdėstymo variantas

2 išdėstymo variantas

3 išdėstymo variantas

| 2.2. | 2 pavyzdys

  ES tipo patvirtinimo numerio
  e2*2016/1628*2017/RRREC3/1A7*0003*00 ženklas | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 išdėstymo variantas | 2 išdėstymo variantas | 3 išdėstymo variantas |

2.2.

2 pavyzdys

ES tipo patvirtinimo numerio

e2*2016/1628*2017/RRREC3/1A7*0003*00 ženklas

Image 37

Image 38

Image 39

1 išdėstymo variantas

2 išdėstymo variantas

3 išdėstymo variantas

| 2.3. | 3 pavyzdys

  ES tipo patvirtinimo numerio
  e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331*02 ženklas | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 išdėstymo variantas | 2 išdėstymo variantas | 3 išdėstymo variantas |

2.3.

3 pavyzdys

ES tipo patvirtinimo numerio

e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331*02 ženklas

Image 40

Image 41

Image 42

1 išdėstymo variantas

2 išdėstymo variantas

3 išdėstymo variantas

---

IV PRIEDAS

ES tipo patvirtinimo sertifikato šablonai

ES TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS

NE KELIAIS JUDANTIEMS MECHANIZMAMS SKIRTŲ VARIKLIŲ TIPO ARBA VARIKLIŲ ŠEIMOS ES TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS PAGAL REGLAMENTĄ (ES) 2016/1628

Pranešimas dėl variklių tipo / variklių šeimos (1):

1

| — | – ES tipo patvirtinimo(1) |
| --- | --- |

—

– ES tipo patvirtinimo(1)

(1)

| — | ES tipo patvirtinimo išplėtimo(1) |
| --- | --- |

—

ES tipo patvirtinimo išplėtimo(1)

(1)

| — | ES tipo nepatvirtinimo(1) |
| --- | --- |

—

ES tipo nepatvirtinimo(1)

(1)

| — | ES tipo patvirtinimo panaikinimo(1) |
| --- | --- |

—

ES tipo patvirtinimo panaikinimo(1)

(1)

variklių tipo / variklių šeimos(1),

(1)

atsižvelgiant į dujinius ir kietųjų dalelių išmetamuosius teršalus pagal Reglamentą (ES) 2016/1628 su paskutiniais pakeitimais, padarytais (Komisijos deleguotuoju) (1) (Europos Parlamento ir Tarybos) (1) reglamentu .../... (1) (2)

1

1

1

2

ES tipo patvirtinimo numeris (3): ...

3

Išplėtimo / nepatvirtinimo / panaikinimo (1) priežastis: ...

1

I SKIRSNIS

I SKIRSNIS

| 1.1. | Markė (gamintojo prekybinis pavadinimas (-ai)): ... |
| --- | --- |

1.1.

Markė (gamintojo prekybinis pavadinimas (-ai)): ...

| 1.2. | Komercinis pavadinimas (-ai) (jei yra): ... |
| --- | --- |

1.2.

Komercinis pavadinimas (-ai) (jei yra): ...

| 1.3. | Gamintojo bendrovės pavadinimas ir adresas: ... |
| --- | --- |

1.3.

Gamintojo bendrovės pavadinimas ir adresas: ...

| 1.4. | Gamintojo įgaliotojo atstovo (jei yra) vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas: ... |
| --- | --- |

1.4.

Gamintojo įgaliotojo atstovo (jei yra) vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas: ...

| 1.5. | Surinkimo / gamintojo gamyklos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai): ... |
| --- | --- |

1.5.

Surinkimo / gamintojo gamyklos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai): ...

| 1.6. | Variklių tipo žymuo / variklių šeimos žymuo / ŠT (1): ... |
| --- | --- |

1.6.

Variklių tipo žymuo / variklių šeimos žymuo / ŠT (1

| 1.7. | Variklių tipo / variklių šeimos (1) kategorija ir pakategorė (4): ... |
| --- | --- |

1.7.

Variklių tipo / variklių šeimos (1

4

| 1.8. | Teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio kategorija: netaikoma / 1 kategorija / 2 kategorija / 3 kategorija (1) |
| --- | --- |

1.8.

Teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio kategorija: netaikoma / 1 kategorija / 2 kategorija / 3 kategorija (1

| 1.9. | Išmetamųjų teršalų ribojimo etapas: V / SPE |
| --- | --- |

1.9.

Išmetamųjų teršalų ribojimo etapas: V / SPE

| 1.10. | Sniegvaliams skirtas variklis (5): taip / ne (1) |
| --- | --- |

1.10.

Sniegvaliams skirtas variklis (5

1

II SKIRSNIS

II SKIRSNIS

| 1. | Už bandymą (-us) atsakinga techninė tarnyba: ... |
| --- | --- |

1.

Už bandymą (-us) atsakinga techninė tarnyba: ...

| 2. | Bandymų protokolo (-ų) data (-os): ... |
| --- | --- |

2.

Bandymų protokolo (-ų) data (-os): ...

| 3. | Bandymų protokolo (-ų) numeris (-iai): ... |
| --- | --- |

3.

Bandymų protokolo (-ų) numeris (-iai): ...

III SKIRSNIS

III SKIRSNIS

Toliau pasirašęs asmuo patvirtina, kad pridėtame informaciniame dokumente gamintojo pateiktas pirmiau apibūdinto variklių tipo, kurio / apibūdintos variklių šeimos, kurios (1) vienas ar keli patvirtinimo institucijos atrinkti tipiški pavyzdžiai yra pateikti kaip prototipai, aprašymas yra tikslus ir kad pridėti bandymų rezultatai yra susiję su tuo variklių tipu / ta variklių šeima (1).

1

1

| 1. | Variklių tipas / variklių šeima (1) atitinka Reglamente (ES) 2016/1628 nustatytus reikalavimus / neatitinka Reglamente (ES) 2016/1628 nustatytų reikalavimų (1). |
| --- | --- |

1.

Variklių tipas / variklių šeima (1

1

| 2. | Patvirtinimas suteikiamas / išplečiamas / nesuteikiamas / panaikinamas (1) |
| --- | --- |

2.

Patvirtinimas suteikiamas / išplečiamas / nesuteikiamas / panaikinamas (1

| 3. | Patvirtinimas suteikiamas pagal Reglamento (ES) 2016/1628 35 straipsnį ir galioja iki ... m. ... ... d. (3) |
| --- | --- |

3.

Patvirtinimas suteikiamas pagal Reglamento (ES) 2016/1628 35 straipsnį ir galioja iki ... m. ... ... d. (3

| 4. | Galiojimo apribojimai (3) (6): ... |
| --- | --- |

4.

Galiojimo apribojimai (3

6

| 5. | Taikomos išimtys (3) (6): ...
  Vieta: ...
  Data: ... |
| --- | --- |

5.

Taikomos išimtys (3

6

Vieta: ...

Data: ...

Vardas, pavardė ir parašas (arba matomas pažangusis elektroninis parašas pagal Reglamentą (ES) Nr. 910/2014, įskaitant patikrinimui reikalingus duomenis):

Priedai:

| | informacinis paketas; |
| --- | --- |

informacinis paketas;

| | bandymų protokolas (-ai); |
| --- | --- |

bandymų protokolas (-ai);

| | jei taikoma, asmens (-ų), įgalioto (-ų) pasirašyti atitikties pareiškimą, vardas (-ai), pavardė(s) ir jo (jų) parašo (-ų) pavyzdys (-iai), taip pat jo (jų) einamos pareigos bendrovėje; |
| --- | --- |

jei taikoma, asmens (-ų), įgalioto (-ų) pasirašyti atitikties pareiškimą, vardas (-ai), pavardė(s) ir jo (jų) parašo (-ų) pavyzdys (-iai), taip pat jo (jų) einamos pareigos bendrovėje;

| | jei taikoma, užpildyto atitikties pareiškimo pavyzdys. |
| --- | --- |

jei taikoma, užpildyto atitikties pareiškimo pavyzdys.

NB.

NB.

Jeigu šis modelis variklio ES tipo patvirtinimo tikslu naudojamas kaip išimtis dėl naujų technologijų arba naujų koncepcijų, pagal Reglamento (ES) 2016/1628 35 straipsnio 4 dalį sertifikato antraštė turi būti tokia: „LAIKINAS ES TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS, GALIOJANTIS TIK ... (7) TERITORIJOJE“.

7

Papildymas

ES tipo patvirtinimo numeris: ...

A dalis. Variklių tipo / variklių šeimos (1) charakteristikos

2.   Variklių tipo / variklių šeimos (1) bendri konstrukcijos parametrai

2.1.   Degimo ciklas: keturių taktų ciklas / dviejų taktų ciklas / rotorinis / kita: ...(apibūdinti) (1)

2.2.   Uždegimo tipas: slėginis uždegimas / kibirkštinis uždegimas (1)

2.3.1.   Cilindrų išdėstymas bloke: V forma / linijinis / radialinis / kita (apibūdinti) (1)

2.6.   Pagrindinis aušalas: oras / vanduo / alyva (1)

2.7.   Oro įsiurbimo būdas: be pripūtimo / slėginis / slėginis su įpučiamo oro aušintuvu (1)

2.8.1.   Degalų rūšis (-ys): dyzelinas (ne keliais judantiems mechanizmams skirtas gazolis) / specialiems slėginio uždegimo varikliams skirtas etanolis (ED95) / benzinas (E10) / etanolis (E85) / (gamtinės dujos / biometanas) / suskystintos naftos dujos (SND)

2.8.1.1.   Degalų porūšis (tik gamtinių dujų / biometano): universalūs degalai – didelio šilumingumo degalai (H dujos) ir mažo šilumingumo degalai (L dujos) / riboto intervalo degalai – didelio šilumingumo degalai (H dujos) / riboto intervalo degalai – mažo šilumingumo degalai (L dujos) / tam tikros sudėties degalai (SGD)

2.8.2.   Degalų naudojimas: tik skystieji degalai / tik dujiniai degalai / 1A tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas / 1B tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas / 2A tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas / 2B tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas / 3B tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas (1)

2.8.3.   Papildomų degalų, kuriuos galima naudoti variklyje, kaip deklaravo gamintojas pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 I priedo 1 punktą, sąrašas (pateikti pripažinto standarto ar specifikacijos nuorodą): ...

2.8.4.   Į degalus įpilta alyvos: taip / ne (1)

2.8.5.   Degalų tiekimo tipas: siurblys, (didelio slėgio) vamzdelis ir purkštuvas / įmontuotasis siurblys arba skirstomasis siurblys / siurblys purkštuvas / bendrosios magistralės degalų sistema / karbiuratorius / netiesioginio įpurškimo purkštuvas / tiesioginio įpurškimo purkštuvas / maišymo įtaisas / kita (nurodyti) (1)

2.9.   Variklio valdymo sistemos: mechaninio /elektroninio valdymo strategija (1)

2.10.   
  Įvairūs įtaisai: yra / nėra
  (1)

2.10.1.   Išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR): yra / nėra (1)

2.10.2.   Vandens įpurškimas: yra / nėra (1)

2.10.3.   Oro įpūtimas: yra / nėra (1)

2.10.4.   Kita (nurodyti): ...

2.11.   
  Papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema: yra / nėra
  (1)

2.11.1.   Oksidacinis katalizatorius: yra / nėra (1)

2.11.2.   NOx selektyviosios redukcijos (reduktoriaus pridėjimas) DeNOx sistema: yra / nėra (1)

2.11.3.   Kitos DeNOx sistemos: yra / nėra (1)

2.11.4.   Trejopo veikimo katalizinis keitiklis, atliekantis oksidacijos ir NOx redukcijos funkcijas: yra / nėra (1)

2.11.5.   Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema su pasyviojo regeneravimo funkcija: yra / nėra (1)

2.11.6.   Papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistema su aktyviojo regeneravimo funkcija: yra / nėra (1)

2.11.7.   Kitos papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos: yra / nėra (1)

2.11.8.   Trejopo veikimo katalizinis keitiklis, atliekantis oksidacijos ir NOx redukcijos funkcijas: yra / nėra (1)

2.11.9.   Kiti papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo įtaisai (nurodyti): ...

2.11.10.   Kiti įtaisai arba funkcijos, turintys didelę įtaką teršalų išmetimui (nurodyti): ...

3.   Esminės variklių tipo (-ų) charakteristikos

| Punkto Nr. | Punkto aprašymas | Pirminis variklis / variklių tipas | Tos pačios variklių šeimos variklių tipai (jei taikoma) |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1. | Variklių tipo žymuo: | | | | |
| 3.1.2. | Ant variklio ženklo pateiktas variklių tipo žymuo: yra / nėra(1) | | | | |
| 3.1.3. | Įstatymų nustatytų gamintojo ženklų vieta: | | | | |
| 3.2.1. | Deklaruotas vardinis sūkių dažnis (rpm): | | | | |
| 3.2.1.2. | Deklaruota vardinė naudingoji galia (kW): | | | | |
| 3.2.2. | Sūkių dažnis esant didžiausiai galiai (rpm): | | | | |
| 3.2.2.2. | Didžiausia naudingoji galia (kW): | | | | |
| 3.2.3. | Deklaruotas didžiausio sukimo momento sūkių dažnis (rpm): | | | | |
| 3.2.3.2. | Deklaruotas didžiausias sukimo momentas (Nm): | | | | |
| 3.6.3. | Cilindrų skaičius: | | | | |
| 3.6.4. | Variklio darbinis tūris (cm3): | | | | |
| 3.8.5. | Karterio dujų recirkuliacijos įtaisas: yra / nėra(1) | | | | |
| 3.11.3.12. | Sunaudojamas reagentas: yra / nėra(1) | | | | |
| 3.11.3.12.1. | Kataliziniam veikimui reikalingo reagento tipas ir koncentracija: | | | | |
| 3.11.3.13. | NOx jutiklis (-iai): yra / nėra(1) | | | | |
| 3.11.3.14. | Deguonies jutiklis: yra / nėra(1) | | | | |
| 3.11.4.7. | Degaluose esantis katalizatorius: yra / nėra(1) | | | | |
| Specialios sąlygos, kurių turi būti laikomasi įrengiant variklį ne keliais judančiuose mechanizmuose |
| 3.8.1.1. | Didžiausias leidžiamas įsiurbimo kolektoriaus slėgio sumažėjimas, esant 100 proc. variklio sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (kPa), kai naudojamas švaraus oro filtras: | | | | |
| 3.8.3.2. | Aukščiausia įpučiamo oro aušintuvo temperatūra prie išleidimo angos, esant 100 proc. sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (°C): | | | | |
| 3.8.3.3. | Didžiausias leidžiamas slėgio sumažėjimas įpučiamo oro aušintuve, esant 100 proc. variklio sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (kPa) (jei taikoma): | | | | |
| 3.9.3. | Didžiausias leidžiamas išmetamųjų dujų atgalinis slėgis, esant 100 proc. variklio sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (kPa): | | | | |
| 3.9.3.1. | Matavimo vieta: | | | | |
| 3.11.1.2. | Didžiausias temperatūros sumažėjimas tarp išmetimo sistemos arba turbinos išleidimo angos ir pirmojo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos įtaiso (°C), jei nurodyta: | | | | |
| 3.11.1.2.1. | Bandymo sąlygos matuojant: | | | | |

Punkto Nr.

Punkto aprašymas

Pirminis variklis / variklių tipas

Tos pačios variklių šeimos variklių tipai (jei taikoma)

3.1.1.

Variklių tipo žymuo:

3.1.2.

Ant variklio ženklo pateiktas variklių tipo žymuo: yra / nėra(1)

3.1.3.

Įstatymų nustatytų gamintojo ženklų vieta:

3.2.1.

Deklaruotas vardinis sūkių dažnis (rpm):

3.2.1.2.

Deklaruota vardinė naudingoji galia (kW):

3.2.2.

Sūkių dažnis esant didžiausiai galiai (rpm):

3.2.2.2.

Didžiausia naudingoji galia (kW):

3.2.3.

Deklaruotas didžiausio sukimo momento sūkių dažnis (rpm):

3.2.3.2.

Deklaruotas didžiausias sukimo momentas (Nm):

3.6.3.

Cilindrų skaičius:

3.6.4.

Variklio darbinis tūris (cm3):

3.8.5.

Karterio dujų recirkuliacijos įtaisas: yra / nėra(1)

3.11.3.12.

Sunaudojamas reagentas: yra / nėra(1)

3.11.3.12.1.

Kataliziniam veikimui reikalingo reagento tipas ir koncentracija:

3.11.3.13.

NOx jutiklis (-iai): yra / nėra(1)

3.11.3.14.

Deguonies jutiklis: yra / nėra(1)

3.11.4.7.

Degaluose esantis katalizatorius: yra / nėra(1)

Specialios sąlygos, kurių turi būti laikomasi įrengiant variklį ne keliais judančiuose mechanizmuose

3.8.1.1.

Didžiausias leidžiamas įsiurbimo kolektoriaus slėgio sumažėjimas, esant 100 proc. variklio sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (kPa), kai naudojamas švaraus oro filtras:

3.8.3.2.

Aukščiausia įpučiamo oro aušintuvo temperatūra prie išleidimo angos, esant 100 proc. sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (°C):

3.8.3.3.

Didžiausias leidžiamas slėgio sumažėjimas įpučiamo oro aušintuve, esant 100 proc. variklio sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (kPa) (jei taikoma):

3.9.3.

Didžiausias leidžiamas išmetamųjų dujų atgalinis slėgis, esant 100 proc. variklio sūkių dažniui ir 100 proc. apkrovai (kPa):

3.9.3.1.

Matavimo vieta:

3.11.1.2.

Didžiausias temperatūros sumažėjimas tarp išmetimo sistemos arba turbinos išleidimo angos ir pirmojo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos įtaiso (°C), jei nurodyta:

3.11.1.2.1.

Bandymo sąlygos matuojant:

B dalis. Bandymų rezultatai

3.8.   Eksploatuojamiems varikliams stebėti gamintojas ketina naudoti elektroninio valdymo įtaiso sukimo momento signalą: taip / ne (1)

3.8.1.   Dinamometro sukimo momentas yra ne mažesnis nei elektroninio valdymo įtaiso sukimo momentas, padaugintas iš 0,93: taip / ne (1)

3.8.2.   Elektroninio valdymo įtaiso sukimo momento pataisos faktorius, jeigu dinamometro sukimo momentas yra mažesnis nei elektroninio valdymo įtaiso sukimo momentas, padaugintas iš 0,93:

11.1.   Teršalų išmetimo per ciklą bandymų rezultatai

| Išmetamieji teršalai | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh | Bandymų ciklas(8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRSC galutinis rezultatas taikant NK | | | | | | | |
| NRTC galutinis bandymų rezultatas taikant NK | | | | | | | |

Išmetamieji teršalai

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Bandymų ciklas(8)

NRSC galutinis rezultatas taikant NK

NRTC galutinis bandymų rezultatas taikant NK

11.2.   CO2 kiekio nustatymo rezultatas:

IV priedo aiškinamosios pastabos

(Išnašų žymenys, išnašos ir aiškinamosios pastabos ES tipo patvirtinimo sertifikate nepateikiami)

| (1) | Išbraukti netaikomus variantus arba nurodyti tik taikomą variantą (-us). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Jeigu iš dalies keičiamas vienas ar keli Reglamento (ES) 2016/1628 straipsniai, nurodyti tik paskutinį pakeitimą, atsižvelgiant į tai, kuris pakeitimas taikomas ES tipo patvirtinimui. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Netaikomą punktą išbraukti. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Nurodyti taikomą kategorijos ir pakategorės variantą pagal I priedo 3 priedėlio A dalyje nustatyto informacinio dokumento 1.7 punktą. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Nurodyti, ar patvirtinimas suteikiamas NRS kategorijos (<19 kW) variklių šeimai, kurią sudaro išimtinai sniegvaliams skirtų variklių tipai. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Taikoma tik variklių tipo arba variklių šeimos ES tipo patvirtinimui, kai pagal Reglamento (ES) 2016/1628 35 straipsnį dėl naujų technologijų ar naujų koncepcijų taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Nurodyti valstybę narę. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Nurodyti bandymų ciklą, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2016/1628 IV priede pateiktų lentelių 5 stulpelyje. |
| --- | --- |

(8)

---

V PRIEDAS

ES tipo patvirtinimo sertifikatų numeravimo sistema

1.   ES tipo patvirtinimo sertifikatai numeruojami šiame priede nustatyta tvarka.

2.   ES tipo patvirtinimo numerį sudaro iš viso penkios toliau aprašomos dalys. Dalys visada atskiriamos žvaigždute (*).

2.1.   1 dalyje nurodoma ES tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė; pirma rašoma mažoji raidė „e“, greta jos pateikiamas visiems ES tipo patvirtinimo numeriams taikomas valstybės narės skiriamasis numeris:

| 1 | Vokietija | 19 | Rumunija |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Prancūzija | 20 | Lenkija |
| 3 | Italija | 21 | Portugalija |
| 4 | Nyderlandai | 23 | Graikija |
| 5 | Švedija | 24 | Airija |
| 6 | Belgija | 25 | Kroatija |
| 7 | Vengrija | 26 | Slovėnija |
| 8 | Čekija | 27 | Slovakija |
| 9 | Ispanija | 29 | Estija |
| 11 | Jungtinė Karalystė | 32 | Latvija |
| 12 | Austrija | 34 | Bulgarija |
| 13 | Liuksemburgas | 36 | Lietuva |
| 17 | Suomija | 49 | Kipras |
| 18 | Danija | 50 | Мalta |

1

Vokietija

19

Rumunija

2

Prancūzija

20

Lenkija

3

Italija

21

Portugalija

4

Nyderlandai

23

Graikija

5

Švedija

24

Airija

6

Belgija

25

Kroatija

7

Vengrija

26

Slovėnija

8

Čekija

27

Slovakija

9

Ispanija

29

Estija

11

Jungtinė Karalystė

32

Latvija

12

Austrija

34

Bulgarija

13

Liuksemburgas

36

Lietuva

17

Suomija

49

Kipras

18

Danija

50

Мalta

2.2.   2 dalyje nurodomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1628 numeris, t. y. „2016/1628“.

2.3.   3 dalyje pateikiami trys atskiri elementai:

| 2.3.1. | ES tipo patvirtinimui taikomo naujausio keičiančiojo reglamento numeris. Jeigu keičiančiųjų reglamentų nėra, dar kartą nurodomas 2.2 punkte nurodytas reglamentas; |
| --- | --- |

2.3.1.

ES tipo patvirtinimui taikomo naujausio keičiančiojo reglamento numeris. Jeigu keičiančiųjų reglamentų nėra, dar kartą nurodomas 2.2 punkte nurodytas reglamentas;

| 2.3.2. | greta šio numerio pateikiamas taikomas variklių kategorijos identifikavimo kodas, kaip nurodyta 1 priedėlio 1 lentelės 4 stulpelyje; |
| --- | --- |

2.3.2.

greta šio numerio pateikiamas taikomas variklių kategorijos identifikavimo kodas, kaip nurodyta 1 priedėlio 1 lentelės 4 stulpelyje;

| 2.3.3. | greta jo pateikiamas pasviruoju brūkšniu („/“) atskirtas taikomas degalų rūšies kodas, kaip nurodyta 1 priedėlio 2 lentelės 3 stulpelyje. |
| --- | --- |

2.3.3.

greta jo pateikiamas pasviruoju brūkšniu („/“) atskirtas taikomas degalų rūšies kodas, kaip nurodyta 1 priedėlio 2 lentelės 3 stulpelyje.

| 2.3.3.1. | Jei tai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai, pridedamas taikomas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo priedėlis, žymintis dujinius degalus ir nurodytas 3 lentelės 2 stulpelyje. |
| --- | --- |

2.3.3.1.

Jei tai dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai, pridedamas taikomas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo priedėlis, žymintis dujinius degalus ir nurodytas 3 lentelės 2 stulpelyje.

2.4.   4 dalyje nurodomas ES tipo patvirtinimo numeris – tai yra nuliais prasidedantis (jei reikia) keturių skaitmenų eilės numeris nuo 0001.

2.5.   5 dalyje nurodomas ES tipo patvirtinimo išplėtimo numeris – tai yra nuliu prasidedantis (jei reikia) dviejų skaitmenų eilės numeris nuo 00.

2.6.   Naudojant tik įstatymų nustatytuose variklio ženkluose, 2.5 punktas neįtraukiamas.

3.   Kad būtų aiškiau, pateikiami ES tipo patvirtinimo numerių su netikrais eilės numeriais išdėstymo pavyzdžiai.

3.1.   NRSh-v-1b pakategorės benzinu varomų variklių tipo, patvirtinto Nyderlanduose ir išplėsto tris kartus, pavyzdys:

e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078*03

e4– Nyderlandai (1 dalis)

2016/1628– Reglamentas (ES) 2016/1628 (2 dalis)

2017/RRRSHB3/P– Reglamentas (ES) 2017/RRR, t. y. naujausias keičiantysis reglamentas, o simboliai „SHB3/P“ rodo, kad variklis yra NRSh-v-1b kategorijos ir pakategorės, 3 teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio kategorijos, varomas benzinu, remiantis atitinkamai 1 priedėlio 1 ir 2 lentelėse nustatytais kodais (3 dalis)

0078– ES tipo patvirtinimo eilės numeris (4 dalis)

03– išplėtimo numeris (5 dalis)

Įstatymų nustatytuose ženkluose šis numeris būtų pateiktas taip:

e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078

3.2.   NRE-c-3 pakategorės 1A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių, naudojančių LN2 rūšies dujinius degalus (tam tikros sudėties suskystintas gamtines dujas / suskystintą biometaną, kurių λ poslinkio koeficientas nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 I priede nustatyto G20 dujų λ poslinkio koeficiento skiriasi ne daugiau kaip 3 proc. ir kuriuose etano yra ne daugiau kaip 1,5 proc.), tipo, patvirtinto Prancūzijoje ir dar neišplėsto, pavyzdys:

e2*2016/1628*2016/1628EC3/1A7*0003*00

e2– Prancūzija (1 dalis)

2016/1628– Reglamentas (ES) 2016/1628 (2 dalis)

2016/1628EC3/1A7– dar kartą nurodomas Reglamentas (ES) 2016/1628, taip parodant, kad jis nėra iš dalies pakeistas; simboliai „EC3“ rodo, kad variklis yra NRE-c-3 pakategorės; simboliai „1A“ rodo, kad tai 1A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis; priedėlis 7 rodo, kad dujiniai degalai yra LN2 rūšies (tam tikros sudėties suskystintos gamtinės dujos / suskystintas biometanas, kurių λ poslinkio koeficientas nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 I priede nustatyto G20 dujų λ poslinkio koeficiento skiriasi ne daugiau kaip 3 proc. ir kuriuose etano yra ne daugiau kaip 1,5 proc.), remiantis atitinkamai 1 priedėlio 1–3 lentelėse nustatytais kodais (3 dalis)

0003– ES tipo patvirtinimo eilės numeris (4 dalis)

00– išplėtimo numeris (5 dalis)

Įstatymų nustatytuose ženkluose šis numeris būtų pateiktas taip:

e2*2016/1628*2016/1628 EC3/1A7*0003

3.3.   RLL-v-1 pakategorės variklių tipo, remiantis dyzelinui taikomomis SPE išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis patvirtinto Austrijoje ir išplėsto du kartus, pavyzdys:

e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331*02

e12– Austrija (1 dalis)

2016/1628– Reglamentas (ES) 2016/1628 (2 dalis)

2017/RRRLV1S/D– Reglamentas (ES) 2017/RRR, t. y. naujausias keičiantysis reglamentas, o simboliai „LV1S/D“ rodo, kad tai yra SPE išmetamųjų teršalų ribines vertes atitinkantis lokomotyvo variklis, kurio tipas patvirtintas veikti naudojant dyzeliną, remiantis atitinkamai 1 priedėlio 1 ir 2 lentelėse nustatytais kodais (3 dalis)

0331– ES tipo patvirtinimo eilės numeris (4 dalis)

02– išplėtimo numeris (5 dalis)

Įstatymų nustatytuose ženkluose šis numeris būtų pateiktas taip:

e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331

3 lentelė

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo priedėlis

1 lentelė

Tipo patvirtinimo ženkle pateiktinas variklių kategorijos identifikavimo kodas

| Variklių kategorija
  (1 stulpelis) | Variklių pakategorė
  (2 stulpelis) | Teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio kategorija
  (jei taikoma)
  (3 stulpelis) | Variklių kategorijos identifikavimo kodas
  (4 stulpelis) |
| --- | --- | --- | --- |
| Varikliai, kuriems taikomos Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės |
| NRE | NRE-v-1 | | EV1 |
| NRE-v-2 | | EV2 |
| NRE-v-3 | | EV3 |
| NRE-v-4 | | EV4 |
| NRE-v-5 | | EV5 |
| NRE-v-6 | | EV6 |
| NRE-v-7 | | EV7 |
| NRE-c-1 | | EC1 |
| NRE-c-2 | | EC2 |
| NRE-c-3 | | EC3 |
| NRE-c-4 | | EC4 |
| NRE-c-5 | | EC5 |
| NRE-c-6 | | EC6 |
| NRE-c-7 | | EC7 |
| NRG | NRG-v-1 | | GV1 |
| NRG-c-1 | | GC1 |
| NRSh | NRSh-v-1a | 1 kategorija | SHA1 |
| 2 kategorija | SHA2 |
| 3 kategorija | SHA3 |
| NRSh-v-1b | 1 kategorija | SHB1 |
| 2 kategorija | SHB2 |
| 3 kategorija | SHB3 |
| NRS
  (išskyrus tik sniegvaliams skirtus variklius, kurių bandymai atliekami žemoje temperatūroje) | NRS-vr-1a | 1 kategorija | SRA1 |
| 2 kategorija | SRA2 |
| 3 kategorija | SRA3 |
| NRS-vr-1b | 1 kategorija | SRB1 |
| 2 kategorija | SRB2 |
| 3 kategorija | SRB3 |
| NRS-vi-1a | 1 kategorija | SYA1 |
| 2 kategorija | SYA2 |
| 3 kategorija | SYA3 |
| NRS-vi-1b | 1 kategorija | SYB1 |
| 2 kategorija | SYB2 |
| 3 kategorija | SYB3 |
| NRS-v-2a | 1 kategorija | SVA1 |
| 2 kategorija | SVA2 |
| 3 kategorija | SVA3 |
| NRS-v-2b | 1 kategorija | SVB1 |
| 2 kategorija | SVB2 |
| 3 kategorija | SVB3 |
| NRS-v-3 | 1 kategorija | SV31 |
| 2 kategorija | SV32 |
| 3 kategorija | SV33 |
| NRS
  (tik sniegvaliams skirti varikliai, kurių bandymai atliekami žemoje temperatūroje) | NRS-vr-1a | 1 kategorija | TRA1 |
| 2 kategorija | TRA2 |
| 3 kategorija | TRA3 |
| NRS-vr-1b | 1 kategorija | TRB1 |
| 2 kategorija | TRB2 |
| 3 kategorija | TRB3 |
| NRS-vi-1a | 1 kategorija | TYA1 |
| 2 kategorija | TYA2 |
| 3 kategorija | TYA3 |
| NRS-vi-1b | 1 kategorija | TYB1 |
| 2 kategorija | TYB2 |
| 3 kategorija | TYB3 |
| IWP | IWP-v-1 | | PV1 |
| IWP-v-2 | | PV2 |
| IWP-v-3 | | PV3 |
| IWP-v-4 | | PV4 |
| IWP-c-1 | | PC1 |
| IWP-c-2 | | PC2 |
| IWP-c-3 | | PC3 |
| IWP-c-4 | | PC4 |
| IWA | IWA-v-1 | | AV1 |
| IWA-v-2 | | AV2 |
| IWA-v-3 | | AV3 |
| IWA-v-4 | | AV4 |
| IWA-c-1 | | AC1 |
| IWA-c-2 | | AC2 |
| IWA-c-3 | | AC3 |
| IWA-c-4 | | AC4 |
| RLL | RLL-v-1 | | LV1 |
| RLL-c-1 | | LC1 |
| RLR | RLR-v-1 | | RV1 |
| RLR-c-1 | | RC1 |
| SMB | SMB-v-1 | | SM1 |
| ATS | ATS-v-1 | | AT1 |
| Varikliai, kuriems taikomos Reglamento (ES) 2016/1628 VI priede nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės
  SPE |
| SPE-NRE | SPE-NRE-v-1 | | EV1S |
| SPE-NRE-v-2 | | EV2S |
| SPE-NRE-v-3 | | EV3S |
| SPE-NRE-v-4 | | EV4S |
| SPE-NRE-v-5 | | EV5S |
| SPE-NRE-v-6 | | EV6S |
| SPE-NRE-v-7 | | EV7S |
| SPE-NRE-c-1 | | EC1S |
| SPE-NRE-c-2 | | EC2S |
| SPE-NRE-c-3 | | EC3S |
| SPE-NRE-c-4 | | EC4S |
| SPE-NRE-c-5 | | EC5S |
| SPE-NRE-c-6 | | EC6S |
| SPE-NRE-c-7 | | EC7S |
| SPE-NRG | SPE-NRG-v-1 | | GV1S |
| SPE-NRG-c-1 | | GC1S |
| SPE-RLL | SPE-RLL-v-1 | | LV1S |
| SPE-RLL-c-1 | | LC1S |

Variklių kategorija

(1 stulpelis)

Variklių pakategorė

(2 stulpelis)

Teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio kategorija

(jei taikoma)

(3 stulpelis)

Variklių kategorijos identifikavimo kodas

(4 stulpelis)

Varikliai, kuriems taikomos Reglamento (ES) 2016/1628 II priede nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės

NRE

NRE-v-1

EV1

NRE-v-2

EV2

NRE-v-3

EV3

NRE-v-4

EV4

NRE-v-5

EV5

NRE-v-6

EV6

NRE-v-7

EV7

NRE-c-1

EC1

NRE-c-2

EC2

NRE-c-3

EC3

NRE-c-4

EC4

NRE-c-5

EC5

NRE-c-6

EC6

NRE-c-7

EC7

NRG

NRG-v-1

GV1

NRG-c-1

GC1

NRSh

NRSh-v-1a

1 kategorija

SHA1

2 kategorija

SHA2

3 kategorija

SHA3

NRSh-v-1b

1 kategorija

SHB1

2 kategorija

SHB2

3 kategorija

SHB3

NRS

(išskyrus tik sniegvaliams skirtus variklius, kurių bandymai atliekami žemoje temperatūroje)

NRS-vr-1a

1 kategorija

SRA1

2 kategorija

SRA2

3 kategorija

SRA3

NRS-vr-1b

1 kategorija

SRB1

2 kategorija

SRB2

3 kategorija

SRB3

NRS-vi-1a

1 kategorija

SYA1

2 kategorija

SYA2

3 kategorija

SYA3

NRS-vi-1b

1 kategorija

SYB1

2 kategorija

SYB2

3 kategorija

SYB3

NRS-v-2a

1 kategorija

SVA1

2 kategorija

SVA2

3 kategorija

SVA3

NRS-v-2b

1 kategorija

SVB1

2 kategorija

SVB2

3 kategorija

SVB3

NRS-v-3

1 kategorija

SV31

2 kategorija

SV32

3 kategorija

SV33

NRS

(tik sniegvaliams skirti varikliai, kurių bandymai atliekami žemoje temperatūroje)

NRS-vr-1a

1 kategorija

TRA1

2 kategorija

TRA2

3 kategorija

TRA3

NRS-vr-1b

1 kategorija

TRB1

2 kategorija

TRB2

3 kategorija

TRB3

NRS-vi-1a

1 kategorija

TYA1

2 kategorija

TYA2

3 kategorija

TYA3

NRS-vi-1b

1 kategorija

TYB1

2 kategorija

TYB2

3 kategorija

TYB3

IWP

IWP-v-1

PV1

IWP-v-2

PV2

IWP-v-3

PV3

IWP-v-4

PV4

IWP-c-1

PC1

IWP-c-2

PC2

IWP-c-3

PC3

IWP-c-4

PC4

IWA

IWA-v-1

AV1

IWA-v-2

AV2

IWA-v-3

AV3

IWA-v-4

AV4

IWA-c-1

AC1

IWA-c-2

AC2

IWA-c-3

AC3

IWA-c-4

AC4

RLL

RLL-v-1

LV1

RLL-c-1

LC1

RLR

RLR-v-1

RV1

RLR-c-1

RC1

SMB

SMB-v-1

SM1

ATS

ATS-v-1

AT1

Varikliai, kuriems taikomos Reglamento (ES) 2016/1628 VI priede nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės

SPE

SPE-NRE

SPE-NRE-v-1

EV1S

SPE-NRE-v-2

EV2S

SPE-NRE-v-3

EV3S

SPE-NRE-v-4

EV4S

SPE-NRE-v-5

EV5S

SPE-NRE-v-6

EV6S

SPE-NRE-v-7

EV7S

SPE-NRE-c-1

EC1S

SPE-NRE-c-2

EC2S

SPE-NRE-c-3

EC3S

SPE-NRE-c-4

EC4S

SPE-NRE-c-5

EC5S

SPE-NRE-c-6

EC6S

SPE-NRE-c-7

EC7S

SPE-NRG

SPE-NRG-v-1

GV1S

SPE-NRG-c-1

GC1S

SPE-RLL

SPE-RLL-v-1

LV1S

SPE-RLL-c-1

LC1S

2 lentelė

Tipo patvirtinimo ženkluose pateiktini naudojamų degalų rūšies kodai

| Variklio degalų rūšis
  (1 stulpelis) | Porūšis, jei taikoma
  (2 stulpelis) | Degalų rūšies kodas
  (3 stulpelis) |
| --- | --- | --- |
| Dyzelinu (ne keliais judantiems mechanizmams skirtu gazoliu) varomas slėginio uždegimo variklis | | D |
| Specialiu etanoliu (ED95) varomas slėginio uždegimo variklis | | ED |
| Etanoliu (E85) varomas kibirkštinio uždegimo variklis | | E85 |
| Benzinu (E10) varomas kibirkštinio uždegimo variklis | | P |
| SND varomas kibirkštinio uždegimo variklis | | Q |
| Gamtinėmis dujomis / biometanu varomas kibirkštinio uždegimo variklis | H dujų intervalui patvirtintas ir sukalibruotas variklis | H |
| L dujų intervalui patvirtintas ir sukalibruotas variklis | L |
| H ir L dujų intervalams patvirtintas ir sukalibruotas variklis | HL |
| Tam tikrai H intervalo dujų sudėčiai patvirtintas ir sukalibruotas variklis, kuris gali būti pertvarkytas, kad tiktų kitoms tam tikros sudėties H intervalo dujoms, tiksliai sureguliuojant variklio degalų tiekimą | HT |
| Tam tikrai L intervalo dujų sudėčiai patvirtintas ir sukalibruotas variklis, kuris gali būti pertvarkytas, kad tiktų kitoms tam tikros sudėties L intervalo dujoms, tiksliai sureguliavus variklio degalų tiekimą | LT |
| Tam tikrai H arba L intervalo dujų sudėčiai patvirtintas ir sukalibruotas variklis, kuris gali būti pertvarkytas, kad tiktų kitoms tam tikros sudėties H arba L intervalo dujoms, tiksliai sureguliuojant variklio degalų tiekimą | HLT |
| Tam tikros sudėties suskystintoms gamtinėms dujoms / suskystintam biometanui, kurių λ poslinkio koeficientas nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 I priede nustatyto G20 dujų λ poslinkio koeficiento skiriasi ne daugiau kaip 3 proc. ir kuriuose etano yra ne daugiau kaip 1,5 proc., patvirtintas ir sukalibruotas variklis | LN2 |
| Bet kokios kitos (nei nurodyta pirmiau) sudėties suskystintoms gamtinėms dujoms / suskystintam biometanui patvirtintas ir sukalibruotas variklis | LNG |
| Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai | 1A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai | 1A# (*1) |
| 1B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai | 1B# (*1) |
| 2A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai | 2A# (*1) |
| 2B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai | 2B# (*1) |
| 3B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai | 3B# (*1) |

Variklio degalų rūšis

(1 stulpelis)

Porūšis, jei taikoma

(2 stulpelis)

Degalų rūšies kodas

(3 stulpelis)

Dyzelinu (ne keliais judantiems mechanizmams skirtu gazoliu) varomas slėginio uždegimo variklis

D

Specialiu etanoliu (ED95) varomas slėginio uždegimo variklis

ED

Etanoliu (E85) varomas kibirkštinio uždegimo variklis

E85

Benzinu (E10) varomas kibirkštinio uždegimo variklis

P

SND varomas kibirkštinio uždegimo variklis

Q

Gamtinėmis dujomis / biometanu varomas kibirkštinio uždegimo variklis

H dujų intervalui patvirtintas ir sukalibruotas variklis

H

L dujų intervalui patvirtintas ir sukalibruotas variklis

L

H ir L dujų intervalams patvirtintas ir sukalibruotas variklis

HL

Tam tikrai H intervalo dujų sudėčiai patvirtintas ir sukalibruotas variklis, kuris gali būti pertvarkytas, kad tiktų kitoms tam tikros sudėties H intervalo dujoms, tiksliai sureguliuojant variklio degalų tiekimą

HT

Tam tikrai L intervalo dujų sudėčiai patvirtintas ir sukalibruotas variklis, kuris gali būti pertvarkytas, kad tiktų kitoms tam tikros sudėties L intervalo dujoms, tiksliai sureguliavus variklio degalų tiekimą

LT

Tam tikrai H arba L intervalo dujų sudėčiai patvirtintas ir sukalibruotas variklis, kuris gali būti pertvarkytas, kad tiktų kitoms tam tikros sudėties H arba L intervalo dujoms, tiksliai sureguliuojant variklio degalų tiekimą

HLT

Tam tikros sudėties suskystintoms gamtinėms dujoms / suskystintam biometanui, kurių λ poslinkio koeficientas nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 I priede nustatyto G20 dujų λ poslinkio koeficiento skiriasi ne daugiau kaip 3 proc. ir kuriuose etano yra ne daugiau kaip 1,5 proc., patvirtintas ir sukalibruotas variklis

LN2

Bet kokios kitos (nei nurodyta pirmiau) sudėties suskystintoms gamtinėms dujoms / suskystintam biometanui patvirtintas ir sukalibruotas variklis

LNG

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai

1A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai

1A# (*1)

1B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai

1B# (*1)

2A tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai

2A# (*1)

2B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai

2B# (*1)

3B tipo dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai

3B# (*1)

3 lentelė

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo priedėlis

| Patvirtinta dujų specifikacija | Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo priedėlis
  (2 stulpelis) |
| --- | --- |
| H dujų, kaip dujinio degalų komponento, intervalui patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis | 1 |
| L dujų, kaip dujinio degalų komponento, intervalui patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis | 2 |
| H ir L dujų, kaip dujinio degalų komponento, intervalams patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis | 3 |
| Tam tikrai H intervalo dujų, kaip dujinio degalų komponento, sudėčiai patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuris gali būti pertvarkytas, kad tiktų kitoms tam tikros sudėties H intervalo dujoms, tiksliai sureguliuojant variklio degalų tiekimą | 4 |
| Tam tikrai L intervalo dujų, kaip dujinio degalų komponento, sudėčiai patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuris gali būti pertvarkytas, kad tiktų kitoms tam tikros sudėties L intervalo dujoms, tiksliai sureguliavus variklio degalų tiekimą | 5 |
| Tam tikrai H arba L intervalo dujų, kaip dujinio degalų komponento, sudėčiai patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuris gali būti pertvarkytas, kad tiktų kitoms tam tikros sudėties H arba L intervalo dujoms, tiksliai sureguliuojant variklio degalų tiekimą | 6 |
| Tam tikros sudėties suskystintoms gamtinėms dujoms / suskystintam biometanui, kurio λ poslinkio koeficientas nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 I priede nustatyto G20 dujų λ poslinkio koeficiento skiriasi ne daugiau kaip 3 proc. ir kuriame etano yra ne daugiau kaip 1,5 proc., kaip dujiniam degalų komponentui, patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis | 7 |
| Bet kokios kitos (nei nurodyta pirmiau) sudėties suskystintoms gamtinėms dujoms / suskystintam biometanui, kaip dujiniam degalų komponentui, patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis | 8 |
| Veikti naudojant SND, kaip dujinį degalų komponentą, patvirtintas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis | 9 |

Patvirtinta dujų specifikacija

Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo priedėlis

(2 stulpelis)

H dujų, kaip dujinio degalų komponento, intervalui patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis

1

L dujų, kaip dujinio degalų komponento, intervalui patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis

2

H ir L dujų, kaip dujinio degalų komponento, intervalams patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis

3

Tam tikrai H intervalo dujų, kaip dujinio degalų komponento, sudėčiai patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuris gali būti pertvarkytas, kad tiktų kitoms tam tikros sudėties H intervalo dujoms, tiksliai sureguliuojant variklio degalų tiekimą

4

Tam tikrai L intervalo dujų, kaip dujinio degalų komponento, sudėčiai patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuris gali būti pertvarkytas, kad tiktų kitoms tam tikros sudėties L intervalo dujoms, tiksliai sureguliavus variklio degalų tiekimą

5

Tam tikrai H arba L intervalo dujų, kaip dujinio degalų komponento, sudėčiai patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis, kuris gali būti pertvarkytas, kad tiktų kitoms tam tikros sudėties H arba L intervalo dujoms, tiksliai sureguliuojant variklio degalų tiekimą

6

Tam tikros sudėties suskystintoms gamtinėms dujoms / suskystintam biometanui, kurio λ poslinkio koeficientas nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 I priede nustatyto G20 dujų λ poslinkio koeficiento skiriasi ne daugiau kaip 3 proc. ir kuriame etano yra ne daugiau kaip 1,5 proc., kaip dujiniam degalų komponentui, patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis

7

Bet kokios kitos (nei nurodyta pirmiau) sudėties suskystintoms gamtinėms dujoms / suskystintam biometanui, kaip dujiniam degalų komponentui, patvirtintas ir sukalibruotas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis

8

Veikti naudojant SND, kaip dujinį degalų komponentą, patvirtintas dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis

9

---

(*1)  Simbolį „#“ pakeisti patvirtintos dujų specifikacijos skaičiumi, kaip nurodyta 3 lentelėje.

---

VI PRIEDAS

Bendra bandymų protokolo forma

1.   Bendrieji reikalavimai

Kiekvienam bandymui, kurį reikalaujama atlikti siekiant ES tipo patvirtinimo, užpildoma po vieną bandymų protokolą.

Kiekvienam papildomam (pvz., dar vieno pastovaus greičio variklio sūkių dažnio) arba pagalbiniam bandymui (pvz., naudojant kitus degalus) reikia parengti papildomo arba pagalbinio bandymo protokolą.

2.   Bandymų protokolo rengimo aiškinamosios pastabos

2.1.   Bandymų protokole pateikiama bent 1 priedėlyje nustatyta informacija.

2.2.   Nepaisant 2.1 punkto, bandymų protokole turi būti pateikti tik su konkrečiu bandymu ir konkrečia išbandytų variklių šeima, tos pačios variklių šeimos variklių tipais arba konkrečiu variklių tipu susiję skirsniai ar jų dalys (pvz., jeigu NRTC bandymas neatliekamas, atitinkamo skirsnio galima neįtraukti).

2.3.   Bandymų protokole galima pateikti daugiau informacijos, nei reikalaujama 2.1 punkte, tačiau jį rengiant bet kuriuo atveju laikomasi pasiūlytos numeravimo sistemos.

2.4.   Jeigu punkte pateikiami keli pasviruoju brūkšniu atskirti variantai, netaikomi variantai išbraukiami arba nurodomas tik taikomas variantas (-ai).

2.5.   Jeigu reikalaujama nurodyti sudedamosios dalies tipą, remiantis pateikta informacija turi būti įmanoma ją unikaliai identifikuoti. Tai gali būti charakteristikų sąrašas, gamintojo pavadinimas ir dalies arba brėžinio numeris, brėžinys ar išvardytųjų elementų derinys arba kiti būdai, kuriais pasiekiamas tas pats rezultatas.

2.6.   Bandymų protokolas gali būti teikiamas popieriuje arba gamintojo, techninės tarnybos ir patvirtinimo institucijos suderinta elektronine forma.

1 priedėlis

Bendros bandymų protokolo formos šablonas

NE KELIAIS JUDANČIŲ MECHANIZMŲ VARIKLIŲ BANDYMŲ PROTOKOLAS

1.   Bendroji informacija

1.1.   Markė(s) (gamintojo prekybinis pavadinimas (-ai)): ...

1.2.   Komercinis pavadinimas (-ai) (jei yra): ...

1.3.   Gamintojo bendrovės pavadinimas ir adresas: ...

1.4.   Techninės tarnybos pavadinimas: ...

1.5.   Techninės tarnybos adresas: ...

1.6.   Bandymo vieta: ...

1.7.   Bandymo data: ...

1.8.   Bandymų protokolo numeris: ...

1.9.   Informacinio dokumento identifikacinis numeris (jei yra): ...

1.10.   Bandymų protokolo tipas: pradinio bandymo / papildomo bandymo / pagalbinio bandymo

1.10.1.   Bandymo tikslo apibūdinimas: ...

2.   Bendra informacija apie variklį (bandomąjį variklį)

2.1.   Variklių tipo žymuo / variklių šeimos žymuo / ŠT: ...

2.2.   Variklio identifikavimo numeris: ...

2.3.   Variklio kategorija ir pakategorė: NRE-v-1 / NRE-v-2 / NRE-v-3 / NRE-v-4 / NRE-v-5 / NRE-v-6 / NRE-v-7 / NRE-c-1 / NRE-c-2 / NRE-c-3 / NRE-c-4 / NRE-c-5 / NRE-c-6 / NRE-c-7 / NRG-v-1 / NRG-c-1 / NRSh-v-1a / NRSh-v-1b / NRS-vr-1a / NRS-vr-1b / NRS-vi-1a / NRS-vi-1b / NRS-v-2a / NRS-v-2b / NRS-v-3 / IWP-v-1 / IWP-v-2 / IWP-v-3 / IWP-v-4 / IWP-c-1 / IWP-c-2 / IWP-c-3 / IWP-c-4 / IWA-v-1 / IWA-v-2 / IWA-v-3 / IWA-v-4 / IWA-c-1 / IWA-c-2 / IWA-c-3 / IWA-c-4 / RLL-v-1 / RLL-C-1 / RLR-v-1 / RLR-C-1 / SMB-v-1 / ATS-v-1

3.   Dokumentų ir informacijos kontrolinis sąrašas (tik pradinio bandymo)

3.1.   Variklio charakteristikų grafikų dokumentų nuoroda: ...

3.2.   Nusidėvėjimo koeficiento nustatymo dokumentų nuoroda: ...

3.3.   Nedažno regeneravimo koeficientų nustatymo dokumentų nuoroda, jei taikoma: ...

3.4.   NOx kontrolės diagnostikos funkcijų demonstravimo dokumentų nuoroda, jei taikoma: ...

3.5.   Kietųjų dalelių kontrolės diagnostikos funkcijų demonstravimo dokumentų nuoroda, jei taikoma:

3.6.   Variklių tipų ir variklių šeimų variklių, kuriuose kaip išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos dalis naudojamas elektroninis valdymo įtaisas, apsaugos nuo neteisėto keitimo deklaracijos dokumentų nuoroda: ...

3.7.   Variklių tipų ir variklių šeimų variklių, kuriuose kaip išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos dalis naudojami mechaniniai įtaisai, apsaugos nuo neteisėto keitimo ir reguliuojamųjų parametrų deklaracijos ir demonstravimo dokumentų nuoroda: ...

3.8.   Eksploatuojamų variklių stebėsenos tikslais gamintojas ketina naudoti elektroninio valdymo įtaiso sukimo momento signalą: taip / ne

3.8.1.   Dinamometro sukimo momentas yra ne mažesnis nei elektroninio valdymo įtaiso sukimo momentas, padaugintas iš 0.93: taip / ne

3.8.2.   Elektroninio valdymo įtaiso sukimo momento pataisos faktorius, jeigu dinamometro sukimo momentas yra mažesnis nei elektroninio valdymo įtaiso sukimo momentas, padaugintas iš 0,93: ...

4.   Bandymui naudoti etaloniniai degalai (užpildyti atitinkamą skirsnio dalį (-is))

4.1.   Kibirkštinio uždegimo varikliams skirti skystieji degalai

4.1.1.   Markė: ...

4.1.2.   Tipas: ...

4.1.3.   Tiriamasis oktaninis skaičius (RON): ...

4.1.4.   Variklinis oktaninis skaičius (MON): ...

4.1.5.   Etanolio kiekis (proc.): ...

4.1.6.   Tankis 15 oC temperatūroje (kg/m3): ...

4.2.   Slėginio uždegimo varikliams skirti skystieji degalai

4.2.1.   Markė: ...

4.2.2.   Tipas: ...

4.2.3.   Cetaninis skaičius: ...

4.2.4.   Riebalų rūgščių metilesterio kiekis (proc.): ...

4.2.5.   Tankis 15 oC temperatūroje (kg/m3): ...

4.3.   Dujiniai degalai SND

4.3.1.   Markė: ...

4.3.2.   Tipas: ...

4.3.3.   Etaloninių degalų tipas: degalai A / degalai B

4.3.4.   Variklinis oktaninis skaičius: ...

4.4.   Dujiniai degalai metanas / biometanas

4.4.1.   Etaloninių degalų tipas: GR / G23 / G25 / G20

4.4.2.   Etaloninių dujų šaltinis: specialūs etaloniniai degalai / dujotiekiais tiekiamos dujos su priedu

4.4.3.   Specialūs etaloniniai degalai

4.4.3.1.   Markė: ...

4.4.3.2.   Tipas: ...

4.4.4.   Dujotiekiais tiekiamos dujos su priedu

4.4.4.1.   Priedas (-ai): anglies dioksidas / etanas / metanas / azotas / propanas

4.4.4.2.   Gauto degalų mišinio Sλ vertė: ...

4.4.4.3.   Gauto degalų mišinio metano skaičius: ...

4.5.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklis (papildomi pirmesni susiję skirsniai)

4.5.1.   Dujų energijos santykis per bandymų ciklą: ...

5.   Alyva

5.1.   Markė(s): ...

5.2.   Tipas (-ai): ...

5.3.   Klampa pagal SAE klasifikaciją: ...

5.4.   Alyva ir degalai yra sumaišyti: taip / ne

5.4.1.   Alyvos procentinė dalis mišinyje: ...

6.   Variklio sūkių dažnis

6.1.   100 proc. sūkių dažnis (rpm): ...

6.1.1.   100 proc. sūkių dažnis nustatomas remiantis: deklaruotu vardiniu sūkių dažniu / deklaruotu didžiausiu bandymo sūkių dažniu / išmatuotu didžiausiu bandymo sūkių dažniu

6.1.2.   Patikslintas didžiausias bandymo sūkių dažnis (rpm), jei taikoma: ...

6.2.   Tarpinis sūkių dažnis: ...

6.2.1.   Tarpinis sūkių dažnis nustatomas remiantis: deklaruotu tarpiniu sūkių dažniu / išmatuotu tarpiniu sūkių dažniu / 60 proc. iš 100 proc. sūkių dažnio / 75 proc. iš 100 proc. sūkių dažnio / 85 proc. iš 100 proc. sūkių dažnio

6.3.   Sūkių dažnis tuščiąja eiga: ...

7.   Variklio galia

7.1.   Variklio varoma įranga (jei taikoma)

7.1.1.   1 lentelėje nurodytina galia, kurią, esant nurodytiems variklio sūkių dažniams, sugeria varikliui veikti būtini pagalbiniai įtaisai, kurių neįmanoma įrengti atliekant bandymą (kaip nurodyta gamintojo):

1 lentelė

Variklio pagalbinių įtaisų sugeriama galia

| Pagalbinio įtaiso tipas ir identifikavimo duomenys | Esant nurodytam variklio sūkių dažniui, pagalbinio įtaiso sugeriama galia (kW)
  (užpildyti atitinkamus stulpelius) |
| --- | --- |
| Tuščioji eiga | 63 proc. | 80 proc. | 91 proc. | Tarpinis | Didžiausios galios | 100 proc. |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Iš viso (Pf,i): | | | | | | | |

Pagalbinio įtaiso tipas ir identifikavimo duomenys

Esant nurodytam variklio sūkių dažniui, pagalbinio įtaiso sugeriama galia (kW)

(užpildyti atitinkamus stulpelius)

Tuščioji eiga

63 proc.

80 proc.

91 proc.

Tarpinis

Didžiausios galios

100 proc.

Iš viso (Pf,i):

7.1.2.   2 lentelėje nurodytina galia, kurią, esant nurodytiems variklio sūkių dažniams, sugeria su ne keliais judančio mechanizmo veikimu susiję pagalbiniai įtaisai, kurių neįmanoma pašalinti atliekant bandymą (kaip nurodyta gamintojo):

2 lentelė

Ne keliais judančių mechanizmų pagalbinių įtaisų sugeriama galia

| Pagalbinio įtaiso tipas ir identifikavimo duomenys | Esant nurodytam variklio sūkių dažniui, pagalbinio įtaiso sugeriama galia (kW)
  (užpildyti atitinkamus stulpelius) |
| --- | --- |
| Tuščioji eiga | 63 proc. | 80 proc. | 91 proc. | Tarpinis | Didžiausios galios | 100 proc. |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Iš viso (Pr,i): | | | | | | | |

Pagalbinio įtaiso tipas ir identifikavimo duomenys

Esant nurodytam variklio sūkių dažniui, pagalbinio įtaiso sugeriama galia (kW)

(užpildyti atitinkamus stulpelius)

Tuščioji eiga

63 proc.

80 proc.

91 proc.

Tarpinis

Didžiausios galios

100 proc.

Iš viso (Pr,i):

7.2.   3 lentelėje nurodytina variklio naudingoji galia:

3 lentelė

Variklio naudingoji galia

| Sąlyga | Variklio naudingoji galia (kW) esant nurodytam variklio sūkių dažniui
  (užpildyti atitinkamus stulpelius) |
| --- | --- |
| Tarpinis | Didžiausios galios | 100 proc. |
| Esant nustatytam bandymo sūkių dažniui išmatuota etaloninė galia (Pm,i) | | | |
| Visa 1 lentelėje nurodyta pagalbinių įtaisų galia (Pf,i) | | | |
| Visa 2 lentelėje nurodyta pagalbinių įtaisų galia (Pr,i) | | | |
| Variklio naudingoji galia
  Pi = Pm,i – Pf,i + Pr,i | | | |

Sąlyga

Variklio naudingoji galia (kW) esant nurodytam variklio sūkių dažniui

(užpildyti atitinkamus stulpelius)

Tarpinis

Didžiausios galios

100 proc.

Esant nustatytam bandymo sūkių dažniui išmatuota etaloninė galia (Pm,i)

Visa 1 lentelėje nurodyta pagalbinių įtaisų galia (Pf,i)

Visa 2 lentelėje nurodyta pagalbinių įtaisų galia (Pr,i)

Variklio naudingoji galia

Pi = Pm,i – Pf,i + Pr,i

8.   Bandymo sąlygos

8.1.   Vertė f
  a yra intervale nuo 0,93 iki 1,07: taip / ne

8.1.1.   Jeigu vertė f
  a nepatenka į nurodytą intervalą, nurodyti aukštį, kuriame yra bandymų įrenginys, ir sauso oro atmosferos slėgį: ...

8.2.   Taikomas įsiurbiamo oro temperatūros intervalas: nuo 20 iki 30 / nuo 0 iki – 5 (tik sniegvaliams) / nuo – 5 iki – 15 (tik sniegaeigiams) / nuo 20 iki 35 (tik didesnės nei 560 kW galios NRE kategorijos varikliams)

9.   Informacija apie NRSC bandymo atlikimą

9.1.   4 lentelėje nurodytinas ciklas (taikomą ciklą pažymėti simboliu „X“):

4 lentelė

NRSC bandymų ciklas

| Ciklas | C1 | C2 | D2 | E2 | E3 | F | G1 | G2 | G3 | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskrečiojo režimo | | | | | | | | | | |
| RMC | | | | | | | | | Netaikoma | |

Ciklas

C1

C2

D2

E2

E3

F

G1

G2

G3

H

Diskrečiojo režimo

RMC

Netaikoma

9.2.   5 lentelėje nurodytinas dinamometro nustatymas (kW):

5 lentelė

Dinamometro nustatymas

| Apkrovos taške proc. arba vardinės galios proc. (atitinkamai) | Dinamometro nustatymas (kW) esant nurodytam variklio sūkių dažniui, patikslintas atsižvelgiant į pagalbinių įtaisų galią (1)

  (užpildyti atitinkamus stulpelius) |
| --- | --- |
| Tuščioji eiga | 63 proc. | 80 proc. | 91 proc. | Tarpinis | 100 proc. |
| 5 proc. | | | | | | |
| 10 proc. | | | | | | |
| 25 proc. | | | | | | |
| 50 proc. | | | | | | |
| 75 proc. | | | | | | |
| 100 proc. | | | | | | |

Apkrovos taške proc. arba vardinės galios proc. (atitinkamai)

Dinamometro nustatymas (kW) esant nurodytam variklio sūkių dažniui, patikslintas atsižvelgiant į pagalbinių įtaisų galią (1)

(užpildyti atitinkamus stulpelius)

Tuščioji eiga

63 proc.

80 proc.

91 proc.

Tarpinis

100 proc.

5 proc.

10 proc.

25 proc.

50 proc.

75 proc.

100 proc.

9.3.   NRSC teršalų išmetimo bandymų rezultatai

9.3.1.   Nusidėvėjimo koeficientas (NK): apskaičiuotas / priskirtas

9.3.2.   6 lentelėje nurodytinos NK vertės ir svertiniai teršalų išmetimo per ciklą bandymų rezultatai

Pastaba. Jeigu diskrečiojo režimo NRSC bandymas atliekamas, kai yra nustatyti atskirų režimų koeficientai Kru arba Krd, toliau pateikta lentelė turėtų būti pakeista lentele, kurioje būtų nurodytas kiekvienas režimas ir taikomas Kru arba Krd.

6 lentelė

NRSC ciklo NK vertės ir svertiniai teršalų išmetimo bandymų rezultatai

| NK
  multipl. / adityv. | CO | HC | NOx | HC+NOx | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| Išmetamieji teršalai | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh |
| Bandymo rezultatas su regeneravimu / be regeneravimo | | | | | | |
| k
  ru / k
  rd

  multipl. / adityv. | | | | | | |
| Bandymo rezultatas taikant nedažno regeneravimo koregavimo koeficientus | | | | | | |
| Galutinis bandymo rezultatas taikant NK | | | | | | |

NK

multipl. / adityv.

CO

HC

NOx

HC+NOx

PM

PN

Išmetamieji teršalai

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Bandymo rezultatas su regeneravimu / be regeneravimo

k
  ru / k
  rd

multipl. / adityv.

Bandymo rezultatas taikant nedažno regeneravimo koregavimo koeficientus

Galutinis bandymo rezultatas taikant NK

9.3.3.   Svertinis per ciklą išmesto CO2 kiekis (g/kWh): ...

9.3.4.   Svertinis per ciklą išmesto NH3 kiekis (ppm): ...

9.4.   7 lentelėje nurodytini papildomi kontrolės srities bandymo taškai (jei taikoma):

7 lentelė

Papildomi kontrolės srities bandymo taškai

| Išmetamųjų teršalų kiekis bandymo taške | Variklio sūkių dažnis | Apkrova (proc.) | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN n/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 bandymo rezultatas | | | | | | | | |
| 2 bandymo rezultatas | | | | | | | | |
| 3 bandymo rezultatas | | | | | | | | |

Išmetamųjų teršalų kiekis bandymo taške

Variklio sūkių dažnis

Apkrova (proc.)

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN n/kWh

1 bandymo rezultatas

2 bandymo rezultatas

3 bandymo rezultatas

9.5.   NRSC bandymui naudotos ėminių ėmimo sistemos: ...

9.5.1.   Dujinių išmetamųjų teršalų: ...

9.5.2.   Kietųjų dalelių: ...

9.5.2.1.   Metodas: vieno filtro / kelių filtrų

9.5.3.   Kietųjų dalelių skaičius: ...

10.   Informacija apie NRTC bandymo atlikimą (jei taikoma):

10.1.   8 lentelėje nurodytinas ciklas (ciklą pažymėti simboliu „X“):

8 lentelė

NRTC bandymų ciklas

| NRTC | |
| --- | --- |
| LSI-NRTC | |

NRTC

LSI-NRTC

10.2.   NRTC teršalų išmetimo bandymų rezultatai

10.2.1.   Nusidėvėjimo koeficientas (NK): apskaičiuotas / nustatytas

10.2.2.   Atitinkamai 9 arba 10 lentelėje nurodytinos NK vertės ir teršalų išmetimo bandymų rezultatai (NRTC arba LSI-NRTC):

9 lentelė

NRTC NK vertės ir teršalų išmetimo bandymų rezultatai

| NK
  multipl. / adityv. | CO | HC | NOx | HC+NOx | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| Išmetamieji teršalai | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh |
| Neįšilusio variklio paleidimas | | | | | | |
| Įšilusio variklio paleidimo bandymo rezultatas su regeneravimu / be regeneravimo | | | | | | |
| Svertinis bandymo rezultatas | | | | | | |
| k
  ru / k
  rd

  multipl. / adityv. | | | | | | |
| Svertinis bandymo rezultatas taikant nedažno regeneravimo koregavimo koeficientus | | | | | | |
| Galutinis bandymo rezultatas taikant NK | | | | | | |

NK

multipl. / adityv.

CO

HC

NOx

HC+NOx

PM

PN

Išmetamieji teršalai

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Neįšilusio variklio paleidimas

Įšilusio variklio paleidimo bandymo rezultatas su regeneravimu / be regeneravimo

Svertinis bandymo rezultatas

k
  ru / k
  rd

multipl. / adityv.

Svertinis bandymo rezultatas taikant nedažno regeneravimo koregavimo koeficientus

Galutinis bandymo rezultatas taikant NK

10.2.3.   Per įšilusio variklio veikimo ciklą išmesto CO2 kiekis (g/kWh): ...

10.2.4.   Svertinis per ciklą išmesto NH3 kiekis (ppm): ...

10.2.5.   Per ciklą atliktas darbas atliekant įšilusio variklio paleidimo bandymą (kWh): ...

10.2.6.   Per ciklą išmesto CO2 kiekis atliekant įšilusio variklio paleidimo bandymą (g): ...

10 lentelė

NRTC-LSI NK vertės ir teršalų išmetimo bandymų rezultatai

| NK
  multipl. / adityv. | CO | HC | NOx | HC+NOx | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| Išmetamieji teršalai | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh |
| Bandymo rezultatas su regeneravimu / be regeneravimo | | | | | | |
| k
  ru / k
  rd

  multipl. / adityv. | | | | | | |
| Bandymo rezultatas taikant nedažno regeneravimo koregavimo koeficientus | | | | | | |
| Galutinis bandymo rezultatas taikant NK | | | | | | |

NK

multipl. / adityv.

CO

HC

NOx

HC+NOx

PM

PN

Išmetamieji teršalai

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Bandymo rezultatas su regeneravimu / be regeneravimo

k
  ru / k
  rd

multipl. / adityv.

Bandymo rezultatas taikant nedažno regeneravimo koregavimo koeficientus

Galutinis bandymo rezultatas taikant NK

10.3.   Per ciklą išmesto CO2 kiekis (g/kWh): ...

10.4.   Per ciklą išmesto NH3 kiekis (ppm): ...

10.4.1.   Per ciklą atliktas darbas (kWh): ...

10.4.2.   Per ciklą išmesto CO2 kiekis (g): ...

10.5.   NRTC bandymui naudota ėminių ėmimo sistema: ...

10.6.   Dujinių išmetamųjų teršalų: ...

10.7.   Kietųjų dalelių: ...

10.7.1.   Metodas: vieno filtro / kelių filtrų

10.8.   Kietųjų dalelių skaičius: ...

11.   Galutiniai teršalų išmetimo bandymų rezultatai

11.1.   11 lentelėje nurodytini teršalų išmetimo per ciklą bandymų rezultatai

11 lentelė

Galutiniai teršalų išmetimo bandymų rezultatai

| Išmetamieji teršalai | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh | Bandymų ciklas(1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRSC galutinis rezultatas taikant NK(1) | | | | | | | |
| NRTC galutinis bandymų rezultatas taikant NK(3) | | | | | | | |

Išmetamieji teršalai

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Bandymų ciklas(1)

NRSC galutinis rezultatas taikant NK(1)

NRTC galutinis bandymų rezultatas taikant NK(3)

11.2.   CO2 kiekio nustatymo rezultatas (4): ...

1 priedėlio aiškinamosios pastabos

(Išnašų žymenys, išnašos ir aiškinamosios pastabos bandymų protokole nepateikiami)

| (1) | Atliekant NRSC bandymus, pažymėti 9.1 punkte nurodytą ciklą; atliekant NRTC bandymus, pažymėti 10.1 punkte nurodytą ciklą. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Nukopijuoti 9.3.2 punkto lentelėje pateiktus rezultatus. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Nukopijuoti atitinkamai 10.2.2 arba 10.3.6 punkto lentelėje pateiktus rezultatus. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Jeigu su konkretaus variklių tipo arba variklių šeimos varikliais atliekami ir NRTC, ir NRSC bandymai, nurodyti 10.3 punkte pateiktas per įšilusio variklio veikimo NRTC išmesto CO2 kiekio vertes arba 10.4 punkte pateiktas atitinkamas NRTC-LSI vertes. Jeigu su varikliu atliekamas tik NRSC bandymas, nurodyti 9.3.3 punkte pateiktas per tą ciklą išmesto CO2 kiekio vertes. |
| --- | --- |

(4)

---

(1)  Dinamometras nustatomas taikant Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų VI priedo 7.7.1.3 punkte nustatytą procedūrą. Pagalbinių įtaisų galia tame punkte nustatoma remiantis šio priedėlio 1 ir 2 lentelėse pateiktomis bendromis vertėmis.

---

VII PRIEDAS

Reglamento (ES) 2016/1628 37 straipsnio 1 dalyje nurodyto variklių sąrašo forma

1.1.   Markė(s) (gamintojo prekybinis pavadinimas (-ai)): ...

1.2.   Komercinis pavadinimas (-ai) (jei yra): ...

1.3.   Gamintojo bendrovės pavadinimas ir adresas: ...

1.4.   Gamintojo įgaliotojo atstovo (jei yra) vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas: ...

1.5.   Surinkimo / gamintojo gamyklos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai): ...

1.7.   Sąrašo numeris (0): ...

1.7.1.   Sąrašo teikimo priežastis (1): metinis / V etapas / TPI (2)

1.7.2.   Sąrašo apimamo laikotarpio pradžios data (mmmm-mm-dd): ...

1.7.3.   Sąrašo apimamo laikotarpio pabaigos data (mmmm-mm-dd): ...

| Variklių šeimos žymuo / variklių tipo žymuo(3): | Kategorija ir pakategorė(4) | Sąraše nurodytu laikotarpiu pagamintų variklių skaičius | Variklio identifikavimo numeris(5) | Gamybos nutraukimo metai ir mėnuo (mmmm/mm)(6) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pirmasis variklis | Paskutinis variklis |
| 1 variklių šeima | | | | | |
| 1 tipas | | | | | |
| ... tipas | | | | | |
| i tipas | | | | | |
| ... variklių šeima | | | | | |
| 1 tipas | | | | | |
| ... tipas | | | | | |
| j tipas | | | | | |
| n variklių šeima | | | | | |
| 1 tipas | | | | | |
| ... tipas | | | | | |
| k tipas | | | | | |

Variklių šeimos žymuo / variklių tipo žymuo(3):

Kategorija ir pakategorė(4)

Sąraše nurodytu laikotarpiu pagamintų variklių skaičius

Variklio identifikavimo numeris(5)

Gamybos nutraukimo metai ir mėnuo (mmmm/mm)(6)

Pirmasis variklis

Paskutinis variklis

1 variklių šeima

1 tipas

... tipas

i tipas

... variklių šeima

1 tipas

... tipas

j tipas

n variklių šeima

1 tipas

... tipas

k tipas

VII priedo aiškinamosios pastabos

(Išnašų žymenys, išnašos ir aiškinamosios pastabos variklių, pagamintų laikantis suteiktų ES tipo patvirtinimų, sąraše nepateikiami)

| (0) | Naudoti tokį kodą: mmmm/nn; čia mmmm – sąrašo parengimo metai, o nn – per tuos metus pateiktų sąrašų eilės numeris. |
| --- | --- |

(0)

| (1) | Nurodyti vieną iš šių kodų:








  metinis | – | jeigu sąrašas teikiamas per 45 dienas po kiekvienų kalendorinių metų pabaigos; |
| --- | --- | --- | --- |
| V etapas | – | jeigu sąrašas teikiamas iš karto po kiekvienos Reglamento (ES) 2016/1628 III priede nurodytos variklių pateikimo rinkai datos; |
| TPI | – | jeigu sąrašas teikiamas patvirtinimo institucijos nurodytą bet kurią kitą dieną. |

(1)

metinis

–

jeigu sąrašas teikiamas per 45 dienas po kiekvienų kalendorinių metų pabaigos;

V etapas

–

jeigu sąrašas teikiamas iš karto po kiekvienos Reglamento (ES) 2016/1628 III priede nurodytos variklių pateikimo rinkai datos;

TPI

–

jeigu sąrašas teikiamas patvirtinimo institucijos nurodytą bet kurią kitą dieną.

| (2) | Išbraukti netaikomus variantus arba nurodyti tik taikomą variantą (-us). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Nurodyti variklių tipo žymenį / variklių šeimos žymenį pagal I priedo 3 priedėlyje nustatyto informacinio dokumento 1.6 ir 3.1.1 punktus. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Nurodyti taikomą kategorijos ir pakategorės variantą pagal I priedo 3 priedėlio A dalyje nustatyto informacinio dokumento 1.7 punktą. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Taikoma tik jei pagal variklių kodavimo sistemą (variklių tipo žymenį / variklių šeimos žymenį) neįmanoma nustatyti variklio identifikavimo numerio koreliacijos su atitinkamais variklių tipais ir, jei taikoma, variklių šeimomis, taip pat su ES tipo patvirtinimo numeriais. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Taikoma tik jei gamintojas nustoja gaminti patvirtinto variklių tipo arba variklių šeimos variklius; tokiu atveju nurodyti paskutinio variklio pagaminimo metus ir mėnesį. |
| --- | --- |

(6)

---

VIII PRIEDAS

Naudojantis IMI vykdomų duomenų mainų šablonai ir duomenų struktūra

Naudodamosi IMI sistema patvirtinimo institucijos gali keistis bent toliau nurodytais duomenimis. Turi būti laikomasi duomenų struktūros ir numeravimo tvarkos.

1.   Markė(s) (gamintojo prekybinis pavadinimas (-ai)): ...

2.   Komercinis pavadinimas (-ai) (jei yra): ...

3.   Gamintojo bendrovės pavadinimas: ...

3.1.   Gamintojo pašto adresas / gatvė ir numeris: ...

3.1.1.   Pašto kodas: ...

3.1.2.   Šalis / regionas: ...

4.   Gamintojo įgaliotojo atstovo (jei yra) vardas ir pavardė (pavadinimas): ...

4.1.   Gamintojo įgaliotojo atstovo pašto adresas / gatvė ir numeris: ...

4.1.1.   Pašto kodas: ...

4.1.2.   Šalis / regionas: ...

5.   Surinkimo / gamintojo gamyklos (-ų) pavadinimas (-ai): ...

5.1.   Surinkimo / gamintojo gamyklos (-ų) pašto adresas (-ai) / gatvė(s) ir numeris (-iai): ...

5.1.1.   Pašto kodas (-ai): ...

5.1.2.   Šalis (-ys) / regionas (-ai): ...

6.   Variklių tipo žymuo / variklių šeimos žymuo / ŠT (1) (2): ...

7.   Variklių tipo / variklių šeimos (1) kategorija ir pakategorė (3): ...

7.1.   Bandomo variklio identifikavimo numeris (4): ...

8.   ES tipo patvirtinimas: suteiktas/ išplėstas / peržiūrėtas / nesuteiktas / panaikintas (1) (5)

8.1.   ES tipo patvirtinimo suteikimo / išplėtimo / peržiūros / nesuteikimo / panaikinimo (1) data (5):

9.   ES tipo patvirtinimo numeris (nebent tipo patvirtinimą suteikti atsisakoma) (5): ...

10.   Išmetamųjų teršalų ribojimo etapas: V / SPE (1) (5)

11.   Pagal Reglamento (ES) 2016/1628 35 straipsnį dėl naujų technologijų ar naujų koncepcijų taikoma išimtis (5) (6):

11.1.   Patvirtinimas galioja tik iki ... m. ... ... d. (5) (6)

11.2.   Galiojimo apribojimai (5) (6): ...

11.3.   Taikomos išimtys (5) (6): ...

12.   Galutiniai teršalų išmetimo bandymų rezultatai (7)

12.1.   Teršalų išmetimo per ciklą bandymų rezultatai

| Išmetamieji teršalai | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh | Bandymų ciklas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRSC galutinis rezultatas taikant NK | | | | | | | |
| NRTC galutinis bandymų rezultatas taikant NK | | | | | | | |

Išmetamieji teršalai

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Bandymų ciklas

NRSC galutinis rezultatas taikant NK

NRTC galutinis bandymų rezultatas taikant NK

12.2.   CO2 kiekio nustatymo rezultatas: ...

VIII priedo aiškinamosios pastabos

(Išnašų žymenys, išnašos ir aiškinamosios pastabos nepateikiami)

| (1) | Išbraukti netaikomus variantus arba nurodyti tik taikomą variantą (-us). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Nurodyti variklių tipo žymenį / variklių šeimos žymenį pagal I priedo 3 priedėlyje nustatyto informacinio dokumento 1.6 ir 3.1.1 punktus. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Nurodyti taikomą kategorijos ir pakategorės variantą pagal I priedo 3 priedėlio A dalyje nustatyto informacinio dokumento 1.7 punktą. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Nurodyti VI priedo 1 priedėlio (bandymų protokolas) 2.2 punkte pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Nurodyti taikomą ES tipo patvirtinimo sertifikato vertę, kaip nustatyta IV priede. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pateikti šį punktą tik variklių tipo arba variklių šeimos ES tipo patvirtinimo atveju, kai pagal Reglamento (ES) 2016/1628 35 straipsnį dėl naujų technologijų ar naujų koncepcijų taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Nurodyti VI priedo 1 priedėlio (bandymų protokolas) 11 skirsnyje pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(7)

---

IX PRIEDAS

Variklių tipų ir variklių šeimų, taip pat jų veikimo režimų apibrėžimo parametrai

1.   Variklių tipas

Variklių tipo techninės savybės turi būti tokios, kokios apibrėžtos jo informaciniame dokumente, parengtame laikantis I priede nustatyto šablono.

1.1.   Veikimo režimas (greičio režimas)

Variklio ES tipas gali būti patvirtintas kaip pastovaus greičio variklio arba kaip kintamo greičio variklio, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 21 ir 22 punktuose.

1.1.1.   Kintamo greičio varikliai

1.1.1.1.   Jeigu, kaip leidžiama pagal Reglamento (ES) 2016/1628 4 straipsnio 2 dalį, vietoj tam tikros kategorijos pastovaus greičio variklio naudojamas tos pačios kategorijos kintamo greičio variklis, pirminio variklio (ES tipo patvirtinimo tikslais) ir visų tos pačios variklių šeimos variklių tipų (gamybos atitikties tikslais) bandymai atliekami naudojant taikomą kintamo greičio NRSC ir papildomai, jei to reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2016/1628 24 straipsnio 9 arba 10 dalį, taikomą pereinamųjų režimų bandymų ciklą. Kaip nustatyta Reglamento (ES) 2016/1628 24 straipsnio 5 dalyje, tam tikros kategorijos kintamo greičio variklio, naudojamo tos pačios kategorijos pastovaus greičio veikimu, išskyrus IWP kategorijos variklius, papildomai išbandyti naudojant taikomą pastovaus greičio NRSC nereikia.

1.1.1.2.   IWP kategorijos kintamo greičio varikliai, skirti naudoti vienu ar keliais kitais su vidaus vandenų keliais susijusiais tikslais

Jeigu IWP kategorijos kintamo greičio variklį ketinama pateikti rinkai, kad jis būtų naudojamas vienu ar keliais kitais su vidaus vandenų keliais susijusiais tikslais, kaip leidžiama pagal Reglamento (ES) 2016/1628 4 straipsnio 2 dalį (IWP kategorijos pastovaus greičio varikliai) ir Reglamento (ES) 2016/1628 4 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktį (IWA kategorijos kintamo arba pastovaus greičio varikliai), papildomai turi būti laikomasi šios dalies reikalavimų.

1.1.1.2.1.   Jeigu konkretaus variklių tipo variklis yra pirminis variklis, kad būtų laikomasi Reglamento (ES) 2016/1628 24 straipsnio 5, 7 ir 8 dalių, taikomas ribines vertes variklis turi atitikti bandomas naudojant ne tik E3 NRSC, bet ir kiekvieną papildomą taikomą NRSC (E2 / C1 / D2). Parengiami ir į informacinį paketą įtraukiami atskiri kiekvieno NRSC bandymo protokolai.

1.1.1.2.2.   Jeigu atliekamas visų tos pačios variklių šeimos variklių tipų su gamybos atitiktimi susijęs teršalų išmetimo bandymas, taikomas ribines vertes variklis turi atitikti bandomas naudojant ne tik E3 NRSC, bet ir kiekvieną taikomą pastovaus greičio NRSC.

1.1.1.2.3.   Kiekvienas konkrečiam variklių tipui taikomas NRSC ir atitinkami variklio sūkių dažniai nurodomi I priedo 3 priedėlio 3.4.3 punkte.

1.1.1.2.4.   Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 XIV priede pirminės įrangos gamintojams pateikiamose instrukcijose nurodoma kiekviena kategorija ir veikimo režimas (greičio režimas), kuriuo gali veikti įrengtas variklis.

1.1.2.   Pastovaus greičio varikliai

1.1.2.1.   Varikliui veikiant pastoviu greičiu įjungiama pastovaus greičio reguliatoriaus funkcija. Gali nebūti reikalaujama, kad pastovaus greičio variklių reguliatoriai nepertraukiamai palaikytų visiškai pastovų greitį. Greitis gali tapti mažesnis už greitį esant nulinei apkrovai taip, kad mažiausias greitis būtų fiksuojamas varikliui daugmaž pasiekus didžiausios galios tašką. Paprastai tai yra 0,1–10 proc.

1.1.2.2.   Jeigu konkretaus tipo varikliuose yra įdiegta paleidžiant arba išjungiant variklį naudojama greičio tuščiąja eiga funkcija, kaip leidžiama pagal Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 21 punktą, variklis įrengiamas taip, kad būtų užtikrinta, kad pastovaus greičio reguliatoriaus funkcija būtų įjungta prieš didinant variklio apkrovą esant tuščiosios veikos nustatymui.

1.1.2.3.   Pastovaus greičio variklių, kuriuose įdiegta alternatyvaus greičio nustatymo funkcija, tipai

Pastovaus greičio variklis negali būti suprojektuotas taip, kad veiktų kintamu greičiu. Jeigu konkretaus tipo varikliuose yra įdiegta alternatyvaus greičio nustatymo funkcija, kaip leidžiama pagal Reglamento (ES) 2016/1628 3 straipsnio 21 punktą, papildomai turi būti laikomasi šios dalies reikalavimų.

1.1.2.3.1.   Jeigu konkretaus variklių tipo variklis yra pirminis variklis, kad būtų laikomasi Reglamento (ES) 2016/1628 24 straipsnio 5 ir 6 dalių, taikomas ribines vertes variklis turi atitikti bandomas naudojant taikomą NRSC bandymų ciklą ir veikdamas kiekvienu to variklių tipo varikliams taikomu pastoviu greičiu. Parengiami ir į informacinį paketą įtraukiami atskiri kiekvieno NRSC bandymo protokolai.

1.1.2.3.2.   Jeigu atliekamas visų tos pačios variklių šeimos variklių tipų su gamybos atitiktimi susijęs teršalų išmetimo bandymas, taikomas ribines vertes variklis turi atitikti bandomas naudojant taikomą NRSC bandymų ciklą ir veikdamas kiekvienu to variklių tipo varikliams taikomu pastoviu greičiu.

1.1.2.3.3.   Kiekvienas gamintojo leidžiamas konkretaus variklių tipo varikliams taikomas pastovus greitis nurodomas I priedo 3 priedėlio 3.2.1 punkte.

1.1.2.3.4.   Variklis įrengiamas taip, kad būtų užtikrinta, kad:

| (a) | prieš pastovaus greičio reguliatoriumi nustatant alternatyvų greitį variklis būtų sustabdomas ir |
| --- | --- |

(a)

prieš pastovaus greičio reguliatoriumi nustatant alternatyvų greitį variklis būtų sustabdomas ir

| (b) | pastovaus greičio reguliatoriumi būtų nustatomi tik variklio gamintojo leidžiami alternatyvūs greičiai. |
| --- | --- |

(b)

pastovaus greičio reguliatoriumi būtų nustatomi tik variklio gamintojo leidžiami alternatyvūs greičiai.

1.1.2.3.5.   Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 XIV ir XV prieduose pirminės įrangos gamintojams ir galutiniams naudotojams pateikiamose instrukcijose pateikiama informacijos apie tinkamą variklio įrengimą ir veikimą laikantis 1.1.2.2 ir 1.1.2.3 punktų reikalavimų.

1.1.2.4.   IWP kategorijos pastovaus greičio varikliai, skirti naudoti vietoj IWA kategorijos pastovaus greičio variklių

Jeigu IWP kategorijos pastovaus greičio variklį ketinama pateikti rinkai, kad jis būtų naudojamas vietoj IWA kategorijos pastovaus greičio variklio, kaip leidžiama pagal Reglamento (ES) 2016/1628 4 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktį, papildomai turi būti laikomasi šios dalies reikalavimų.

1.1.2.4.1.   Jeigu konkretaus variklių tipo variklis yra pirminis variklis, kad būtų laikomasi Reglamento (ES) 2016/1628 24 straipsnio 5 ir 8 dalių, taikomas ribines vertes variklis turi atitikti bandomas naudojant ne tik E2 NRSC, bet ir D2 NRSC. Parengiami ir į informacinį paketą įtraukiami atskiri kiekvieno NRSC bandymo protokolai.

1.1.2.4.2.   Jeigu atliekamas visų tos pačios variklių šeimos variklių tipų su gamybos atitiktimi susijęs teršalų išmetimo bandymas, taikomas ribines vertes variklis turi atitikti bandomas naudojant ne tik E2 NRSC, bet ir D2 NRSC.

1.1.2.4.3.   Kiekvienas konkrečiam variklių tipui taikomas NRSC ir atitinkami variklio sūkių dažniai nurodomi I priedo 3 priedėlio 3.4.3 punkte.

1.1.2.4.4.   Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 XIV priede pirminės įrangos gamintojams pateikiamose instrukcijose nurodoma kiekviena kategorija ir veikimo režimas (greičio režimas), kuriuo gali veikti įrengtas variklis.

2.   Priskyrimo prie variklių šeimos kriterijai

2.1.   Bendroji informacija

Variklių šeimą apibūdina konstrukcijos parametrai. Jie turi būti bendri visiems tos pačios variklių šeimos varikliams. Variklių gamintojas gali nuspręsti, kurie varikliai priklauso prie variklių šeimos, jeigu paisoma 2.4 dalyje išvardytų priklausymo kriterijų. Variklių šeimą patvirtina patvirtinimo institucija. Gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia reikiamą informaciją, susijusią su variklių šeimos variklių išmetamųjų teršalų lygiais.

2.2.   Variklių kategorijos, veikimo režimas (greičio režimas) ir galios intervalas

2.2.1.   Prie variklių šeimos priklauso tik tos pačios variklių kategorijos, nustatytos Reglamento (ES) 2016/1628 4 straipsnio 1 dalyje, variklių tipai.

2.2.2.   Prie variklių šeimos priklauso tik to paties greičio režimo, nustatyto Reglamento (ES) 2016/1628 I priede, variklių tipai.

2.2.3.   Kelis galios intervalus apimančios variklių šeimos

2.2.3.1.   Tuo pačiu greičio režimu veikiančių tos pačios variklių kategorijos (pakategorės) variklių šeima gali apimti kelis galios intervalus. Tokiu atveju, remiantis Reglamento (ES) 2016/1628 18 straipsnio 2 dalimi, pirminis variklis (ES tipo patvirtinimo tikslais) ir visi tos pačios variklių šeimos variklių tipai (gamybos atitikties tikslais) taikomų galios intervalų atžvilgiu turi:

| — | atitikti griežčiausias išmetamųjų teršalų ribines vertes; |
| --- | --- |

—

atitikti griežčiausias išmetamųjų teršalų ribines vertes;

| — | būti išbandyti taikant bandymų ciklus, atitinkančius griežčiausias išmetamųjų teršalų ribines vertes; |
| --- | --- |

—

būti išbandyti taikant bandymų ciklus, atitinkančius griežčiausias išmetamųjų teršalų ribines vertes;

| — | atitikti Reglamento (ES) 2016/1628 III priede nustatytas su ES tipo patvirtinimu ir pateikimu rinkai susijusias anksčiausias datas. |
| --- | --- |

—

atitikti Reglamento (ES) 2016/1628 III priede nustatytas su ES tipo patvirtinimu ir pateikimu rinkai susijusias anksčiausias datas.

Kad variklius įrengus ne keliais judančiuose mechanizmuose ir toliau būtų laikomasi Reglamento (ES) 2016/1628 18 straipsnio 2 dalyje nustatyto principo, į Deleguotojo reglamento (ES) 2017/654 dėl techninių ir bendrųjų reikalavimų XIV priede pirminės įrangos gamintojams pateikiamas instrukcijas įtraukiamas pareiškimas, jog įrengiant variklį negalima visam laikui taip apriboti jo veikimo, kad variklis atiduotų tik pakategorės, kuriai taikomos griežtesnės išmetamųjų teršalų ribinės vertės negu pakategorei, kurios variklio tipas yra patvirtintas, galios intervalo galią.

2.2.3.2.   Kelis galios intervalus apimančiai variklių šeimai priskirdami ES tipo patvirtinimo pakategorę, gamintojas ir patvirtinimo institucija nusprendžia, kuri pakategorė geriausiai atitinka 2.2.3.1 dalyje išdėstytus kriterijus.

2.3.   Specialūs atvejai

2.3.1.   Parametrų sąveika

Kai kuriais atvejais galima parametrų sąveika, dėl kurios teršalų išmetimas gali pakisti. Į tai turi būti atsižvelgiama, siekiant užtikrinti, kad į tą pačią variklių šeimą būtų įtraukti tik varikliai, kurių teršalų išmetimo charakteristikos panašios. Gamintojas identifikuoja tokius atvejus ir praneša apie juos patvirtinimo institucijai. Į tai atsižvelgiama kaip į kriterijų, pagal kurį sudaroma nauja variklių šeima.

2.3.2.   Įtaisai arba funkcijos, turintys didelę įtaką teršalų išmetimui

Jeigu yra 2.4 dalyje nenurodytų įtaisų arba funkcijų, turinčių didelę įtaką išmetamųjų teršalų lygiui, gamintojas identifikuoja tokią įrangą remdamasis gerąja inžinerine praktika ir praneša apie ją patvirtinimo institucijai. Į tai atsižvelgiama kaip į kriterijų, pagal kurį sudaroma nauja variklių šeima.

2.3.3.   Papildomi kriterijai

Be 2.4 dalyje išvardytų parametrų, gamintojas gali įtraukti papildomų kriterijų, leidžiančių apibrėžti mažesnes šeimas. Tai nebūtinai yra parametrai, turintys įtakos išmetamųjų teršalų lygiui.

2.4.   Parametrai, pagal kuriuos apibrėžiama variklių šeima

2.4.1.   Degimo ciklas:

| (a) | 2 taktų ciklas; |
| --- | --- |

(a)

2 taktų ciklas;

| (b) | 4 taktų ciklas; |
| --- | --- |

(b)

4 taktų ciklas;

| (c) | rotorinis variklis; |
| --- | --- |

(c)

rotorinis variklis;

| (d) | kita. |
| --- | --- |

(d)

kita.

2.4.2.   Cilindrų konfigūracija

2.4.2.1.   Cilindrų išdėstymas bloke:

| (a) | vienas; |
| --- | --- |

(a)

vienas;

| (b) | V forma; |
| --- | --- |

(b)

V forma;

| (c) | linijinis; |
| --- | --- |

(c)

linijinis;

| (d) | priešpriešinis; |
| --- | --- |

(d)

priešpriešinis;

| (e) | radialinis; |
| --- | --- |

(e)

radialinis;

| (f) | kita (F, W forma ir kt.). |
| --- | --- |

(f)

kita (F, W forma ir kt.).

2.4.2.2.   Santykinė cilindrų padėtis

Tokį patį bloką turintys varikliai gali priklausyti prie tos pačios variklių šeimos, jeigu atstumas tarp jų cilindrų ašių yra vienodas.

2.4.3.   Pagrindinis aušalas:

| (a) | oras; |
| --- | --- |

(a)

oras;

| (b) | vanduo; |
| --- | --- |

(b)

vanduo;

| (c) | alyva. |
| --- | --- |

(c)

alyva.

2.4.4.   Atskiro cilindro darbinis tūris

2.4.4.1.   Variklis, kurio cilindro darbinis tūris ≥0,75 dm3

Kad varikliai, kurių cilindro darbinis tūris ≥0,75 dm3, būtų laikomi priklausančiais prie tos pačios variklių šeimos, jų atskirų cilindrų darbinis tūris nuo variklių šeimoje didžiausio atskiro cilindro darbinio tūrio negali skirtis daugiau kaip 15 proc.

2.4.4.2.   Variklis, kurio cilindro darbinis tūris <0,75 dm3

Kad varikliai, kurių cilindro darbinis tūris <0,75 dm3, būtų laikomi priklausančiais prie tos pačios variklių šeimos, jų atskirų cilindrų darbinis tūris nuo variklių šeimoje didžiausio atskiro cilindro darbinio tūrio negali skirtis daugiau kaip 30 proc.

2.4.4.3.   Varikliai, kurių cilindro darbinio tūrio ribos kitokios

Gavus patvirtinimo institucijos patvirtinimą, varikliai, kurių atskiro cilindro darbinis tūris viršija 2.3.4.1 ir 2.3.4.2 punktuose nustatytas ribas, gali būti laikomi priklausančiais prie tos pačios variklių šeimos. Patvirtinimas grindžiamas techniniais duomenimis (skaičiavimais, modeliavimu, eksperimentų rezultatais ir kt.), įrodančiais, kad ribų viršijimas neturi reikšmingos įtakos teršalų išmetimui.

2.4.5.   Oro įsiurbimo būdas:

| (a) | be pripūtimo; |
| --- | --- |

(a)

be pripūtimo;

| (b) | slėginis; |
| --- | --- |

(b)

slėginis;

| (c) | slėginis su įpučiamo oro aušintuvu. |
| --- | --- |

(c)

slėginis su įpučiamo oro aušintuvu.

2.4.6.   Degalų rūšis:

| (a) | dyzelinas (ne keliais judantiems mechanizmams skirtas gazolis); |
| --- | --- |

(a)

dyzelinas (ne keliais judantiems mechanizmams skirtas gazolis);

| (b) | specialiems slėginio uždegimo varikliams skirtas etanolis (ED95); |
| --- | --- |

(b)

specialiems slėginio uždegimo varikliams skirtas etanolis (ED95);

| (c) | benzinas (E10); |
| --- | --- |

(c)

benzinas (E10);

| (d) | etanolis (E85); |
| --- | --- |

(d)

etanolis (E85);

| (e) | gamtinės dujos / biometanas:






  (1) | universalūs degalai – didelio šilumingumo degalai (H dujos) ir mažo šilumingumo degalai (L dujos); |
| --- | --- | --- |

(e)

gamtinės dujos / biometanas:

(1)

universalūs degalai – didelio šilumingumo degalai (H dujos) ir mažo šilumingumo degalai (L dujos);

| (2) | riboto intervalo degalai – didelio šilumingumo degalai (H dujos); |
| --- | --- |

(2)

riboto intervalo degalai – didelio šilumingumo degalai (H dujos);

| (3) | riboto intervalo degalai – mažo šilumingumo degalai (L dujos); |
| --- | --- |

(3)

riboto intervalo degalai – mažo šilumingumo degalai (L dujos);

| (4) | tam tikros sudėties degalai (SGD); |
| --- | --- |

(4)

tam tikros sudėties degalai (SGD);

| (f) | suskystintos naftos dujos (SND). |
| --- | --- |

(f)

suskystintos naftos dujos (SND).

2.4.7.   Degalų naudojimas:

| (a) | tik skystieji degalai; |
| --- | --- |

(a)

tik skystieji degalai;

| (b) | tik dujiniai degalai; |
| --- | --- |

(b)

tik dujiniai degalai;

| (c) | 1A tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas; |
| --- | --- |

(c)

1A tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas;

| (d) | 1B tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas; |
| --- | --- |

(d)

1B tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas;

| (e) | 2A tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas; |
| --- | --- |

(e)

2A tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas;

| (f) | 2B tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas; |
| --- | --- |

(f)

2B tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas;

| (g) | 3B tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas. |
| --- | --- |

(g)

3B tipo dvejopų degalų vienalaikis naudojimas.

2.4.8.   Degimo kameros tipas / konstrukcija:

| (a) | tiesioginio įpurškimo kamera; |
| --- | --- |

(a)

tiesioginio įpurškimo kamera;

| (b) | padalytoji kamera; |
| --- | --- |

(b)

padalytoji kamera;

| (c) | kiti tipai. |
| --- | --- |

(c)

kiti tipai.

2.4.9.   Uždegimo tipas:

| (a) | kibirkštinis uždegimas; |
| --- | --- |

(a)

kibirkštinis uždegimas;

| (b) | slėginis uždegimas. |
| --- | --- |

(b)

slėginis uždegimas.

2.4.10.   Vožtuvai ir angos:

| (a) | konfigūracija; |
| --- | --- |

(a)

konfigūracija;

| (b) | vožtuvų skaičius cilindre. |
| --- | --- |

(b)

vožtuvų skaičius cilindre.

2.4.11.   Degalų tiekimo tipas:

| (a) | siurblys, (didelio slėgio) vamzdelis ir purkštuvas; |
| --- | --- |

(a)

siurblys, (didelio slėgio) vamzdelis ir purkštuvas;

| (b) | įmontuotasis siurblys arba skirstomasis siurblys; |
| --- | --- |

(b)

įmontuotasis siurblys arba skirstomasis siurblys;

| (c) | siurblys purkštuvas; |
| --- | --- |

(c)

siurblys purkštuvas;

| (d) | bendrosios magistralės degalų sistema; |
| --- | --- |

(d)

bendrosios magistralės degalų sistema;

| (e) | karbiuratorius; |
| --- | --- |

(e)

karbiuratorius;

| (f) | netiesioginio įpurškimo purkštuvas; |
| --- | --- |

(f)

netiesioginio įpurškimo purkštuvas;

| (g) | tiesioginio įpurškimo purkštuvas; |
| --- | --- |

(g)

tiesioginio įpurškimo purkštuvas;

| (h) | maišymo įtaisas; |
| --- | --- |

(h)

maišymo įtaisas;

| (i) | kita. |
| --- | --- |

(i)

kita.

2.4.12.   Įvairūs įtaisai:

| (a) | išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR); |
| --- | --- |

(a)

išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR);

| (b) | vandens įpurškimas; |
| --- | --- |

(b)

vandens įpurškimas;

| (c) | oro įpūtimas; |
| --- | --- |

(c)

oro įpūtimas;

| (d) | kita. |
| --- | --- |

(d)

kita.

2.4.13.   Elektroninio valdymo strategija

Tai, ar variklyje įrengtas, ar neįrengtas elektroninis valdymo įtaisas, laikoma pagrindiniu variklių šeimos parametru.

Jei varikliai valdomi elektroniškai, gamintojas pateikia techninius duomenis, pagrindžiančius tų variklių priskyrimą prie tos pačios variklių šeimos, t. y. nurodo priežastis, kodėl gali būti numatoma, kad tie varikliai atitiks tokius pačius teršalų išmetimo reikalavimus.

Elektroninio greičio reguliavimo funkciją turinčių variklių nebūtina priskirti prie kitos variklių šeimos nei mechaninio reguliavimo funkciją turinčių variklių. Atskirti elektroninius ir mechaninius variklius turėtų būti būtina tik atsižvelgiant į degalų įpurškimo charakteristikas, kaip antai laiko nustatymą, slėgį, įpurškimo srauto formavimą ir kt.

2.4.14.   Papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos

Toliau nurodytų įtaisų veikimas ir derinimas laikomi priskyrimo prie variklių šeimos kriterijais:

| (a) | oksidacinio katalizatoriaus; |
| --- | --- |

(a)

oksidacinio katalizatoriaus;

| (b) | NOx selektyviosios redukcijos (reduktoriaus pridėjimas) DeNOx sistemos; |
| --- | --- |

(b)

NOx selektyviosios redukcijos (reduktoriaus pridėjimas) DeNOx sistemos;

| (c) | kitų DeNOx sistemų; |
| --- | --- |

(c)

kitų DeNOx sistemų;

| (d) | papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos su pasyviojo regeneravimo funkcija:






  (1) | su akytu filtruojamuoju elementu, |
| --- | --- | --- |

(d)

papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos su pasyviojo regeneravimo funkcija:

(1)

su akytu filtruojamuoju elementu,

| (2) | ne su akytu filtruojamuoju elementu; |
| --- | --- |

(2)

ne su akytu filtruojamuoju elementu;

| (e) | papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos su aktyviojo regeneravimo funkcija:






  (1) | su akytu filtruojamuoju elementu, |
| --- | --- | --- |

(e)

papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemos su aktyviojo regeneravimo funkcija:

(1)

su akytu filtruojamuoju elementu,

| (2) | ne su akytu filtruojamuoju elementu; |
| --- | --- |

(2)

ne su akytu filtruojamuoju elementu;

| (f) | kitų papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemų; |
| --- | --- |

(f)

kitų papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemų;

| (g) | kitų įtaisų. |
| --- | --- |

(g)

kitų įtaisų.

Jeigu variklis kaip pirminis variklis arba kaip prie variklių šeimos priklausantis variklis sertifikuotas be papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos, tokį variklį, jame įrengus oksidacinį katalizatorių (ne papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemą), galima įtraukti į tą pačią variklių šeimą, jei jo degalų charakteristikos neturi būti kitokios.

Jeigu būtinos specialios degalų charakteristikos (pvz., papildomo kietųjų dalelių apdorojimo sistemoms būtini specialūs degalų priedai, kad būtų užtikrinamas regeneravimo procesas), sprendimas tokį variklį įtraukti į tą pačią variklių šeimą turi būti pagrįstas gamintojo pateiktais techniniais duomenimis. Tokie duomenys turi rodyti, kad numatomas variklio su atitinkama įranga išmetamųjų teršalų lygis atitinka tokias pačias ribines vertes kaip variklio be tos įrangos.

Jeigu variklis kaip pirminis variklis arba kaip prie variklių šeimos, kurios pirminiame variklyje įrengta papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, priklausantis variklis yra sertifikuotas su ta pačia papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, toks variklis, įrengtas be papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos, į tą pačią variklių šeimą neįtraukiamas.

2.4.15.   Dvejopų degalų vienalaikio naudojimo varikliai

Visi tos pačios dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių šeimos variklių tipai priklauso prie to paties 2 skirsnyje apibrėžto dvejopų degalų vienalaikio naudojimo variklių tipo (pvz., 1A tipo, 2B tipo ir kt.) ir varikliai veikia naudodami tų pačių rūšių degalus arba, jei taikoma, degalus, kurie, kaip deklaruota pagal šį reglamentą, yra to paties intervalo (-ų).

Be to, kad priklauso prie to paties dvejopų degalų vienalaikio naudojimo tipo, jų didžiausias dujų energijos santykis per taikomą bandymų ciklą (GERcycle) turi būti 70–100 proc. variklių tipo, kurio GERcycle yra didžiausias, atitinkamos vertės.

2.4.16.   <19 kW NRS kategorijos variklių įsiurbiamo oro temperatūra:

| (a) | jei šeimą sudaro sniegvaliuose skirtų naudoti variklių tipai, variklių bandymai atliekami, kai įsiurbiamo oro temperatūra yra nuo 0 iki – 5 °C; |
| --- | --- |

(a)

jei šeimą sudaro sniegvaliuose skirtų naudoti variklių tipai, variklių bandymai atliekami, kai įsiurbiamo oro temperatūra yra nuo 0 iki – 5 °C;

| (b) | jei šeimą sudaro ne vien sniegvaliuose skirtų naudoti variklių tipai, variklių bandymai atliekami, kai įsiurbiamo oro temperatūra yra 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

(b)

jei šeimą sudaro ne vien sniegvaliuose skirtų naudoti variklių tipai, variklių bandymai atliekami, kai įsiurbiamo oro temperatūra yra 25 ± 5 °C.

2.4.17.   Teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpio (EDP) kategorija

Jei tai Reglamento (ES) 2016/1628 V priedo V-3 arba V-4 lentelėje nurodytos variklių kategorijos, kurių EDP vertės kitokios, gamintojo deklaruota EDP kategorija:

| (a) | 1 kategorija (naudotojams skirti produktai); |
| --- | --- |

(a)

1 kategorija (naudotojams skirti produktai);

| (b) | 2 kategorija (pusiau profesionalaus naudojimo produktai); |
| --- | --- |

(b)

2 kategorija (pusiau profesionalaus naudojimo produktai);

| (c) | 3 kategorija (profesionalaus naudojimo produktai). |
| --- | --- |

(c)

3 kategorija (profesionalaus naudojimo produktai).

3.   Pirminio variklio pasirinkimas

3.1.   Bendroji informacija

3.1.1.   Patvirtinimo institucijai pritarus dėl variklių šeimos, variklių šeimos pirminis variklis išrenkamas taikant pirminį kriterijų – didžiausią per taktą kiekvienam cilindrui tiekiamą degalų kiekį esant deklaruotam didžiausio sukimo momento sūkių dažniui. Jeigu du ar daugiau variklių šį pirminį kriterijų atitinka vienodai, renkantis pirminį variklį taikomas antrinis kriterijus – didžiausias per taktą tiekiamas degalų kiekis esant vardiniam sūkių dažniui.

3.1.2.   Patvirtinimo institucija gali nuspręsti, kad variklių šeimos blogiausią išmetamųjų teršalų kiekio atvejį geriausiai galima nusakyti išbandant alternatyvų arba papildomą variklį. Tokiu atveju susiję subjektai turi turėti atitinkamos informacijos, kad galėtų nustatyti variklių šeimos variklius, kurių išmetamųjų teršalų lygis veikiausiai yra didžiausias.

3.1.3.   Jeigu tos pačios variklių šeimos varikliai turi kitų kintamų funkcijų, kurios gali turėti įtakos teršalų išmetimui, renkantis pirminį variklį tokios funkcijos taip pat identifikuojamos ir į jas atsižvelgiama.

3.1.4.   Jeigu tos pačios variklių šeimos varikliai tokias pačias išmetamųjų teršalų vertes atitinka skirtingais teršalų išmetimo sistemos ilgaamžiškumo laikotarpiais, renkantis pirminį variklį į tai atsižvelgiama.

3.2.   Specialūs atvejai

3.2.1.   Siekiant išrinkti pirminį variklį iš bet kurios IWP kategorijos kintamo greičio variklių šeimos, prie kurios priklauso vienas ar keli variklių, kuriuos ketinama pateikti rinkai naudoti kitais su vidaus vandenų keliais susijusiais tikslais pagal 1.1.1.2 dalį, tipai, 3.1.1 punkto reikalavimai taikomi remiantis E3 NRSC. Vertinant atitiktį 3.1.2, 3.1.3 ir 3.1.4 punktų reikalavimams, atsižvelgiama į visus NRSC, kuriuos taikant variklių tipas yra teikiamas patvirtinti.

3.2.2.   Siekiant išrinkti pirminį variklį iš bet kurios pastovaus greičio variklių šeimos, prie kurios priklauso vienas ar keli variklių, kuriuose įdiegta alternatyvaus pastovaus greičio nustatymo funkcija, kaip nustatyta 1.1.2.3 punkte, tipai, atitiktis 3.1 dalies reikalavimams vertinama kiekvieno variklių tipo varikliams veikiant kiekvienu pastoviu greičiu.

3.2.3.   Siekiant išrinkti pirminį variklį iš bet kurios IWP kategorijos pastovaus greičio variklių šeimos, prie kurios priklauso vienas ar keli variklių, kuriuos ketinama pateikti rinkai naudoti vietoj IWA kategorijos pastovaus greičio variklių pagal 1.1.2.4 punktą, tipai, 3.1.1 punkto reikalavimai taikomi remiantis E2 NRSC rezultatais. Vertinant atitiktį 3.1.2, 3.1.3 ir 3.1.4 punktų reikalavimams, atsižvelgiama į visus NRSC, kuriuos taikant variklių tipas yra teikiamas patvirtinti.

---

X PRIEDAS

Neteisėto keitimo prevencijos techniniai duomenys

1.   Dėl variklių tipų ir variklių šeimų variklių, kuriuose kaip išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos dalis naudojamas elektroninis valdymo įtaisas, gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia priemonių, kurių imtasi elektroninio valdymo įtaiso neteisėto keitimo ir modifikavimo prevencijai užtikrinti, įskaitant atnaujinimo, vykdomo naudojant gamintojo patvirtintą programą ar kalibravimą, priemones, aprašymą.

2.   Dėl variklių tipų ir variklių šeimų variklių, kuriuose kaip išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos dalis naudojami mechaniniai įtaisai, gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia priemonių, kurių imtasi išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos reguliuojamųjų parametrų neteisėto keitimo ir modifikavimo prevencijai užtikrinti, aprašymą. Be kita ko, tai yra nuo neteisėto keitimo saugančios sudedamosios dalys, pvz., karbiuratoriaus ribotuvo dangteliai, sandarintieji karbiuratoriaus varžtai arba specialūs varžtai, kurių naudotojas negali reguliuoti.

2.1.   Gamintojas techninei tarnybai įrodo, kad naudojant nuosaikią jėgą išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos reguliuojamųjų parametrų neįmanoma lengvai neteisėtai pakeisti:

| — | kartu su varikliu pateikiamais įrankiais arba |
| --- | --- |

—

kartu su varikliu pateikiamais įrankiais arba

| — | įprastais įrankiais, pvz., suktuvu, replėmis (taip pat gnyplėmis) arba raktais.
  Įprastais įrankiais nelaikomi dauguma pjovimo ar šlifavimo įrankių, grąžtai ir frezos arba didelį karštį ar liepsną skleidžiantys įrankiai. |
| --- | --- |

—

įprastais įrankiais, pvz., suktuvu, replėmis (taip pat gnyplėmis) arba raktais.

Įprastais įrankiais nelaikomi dauguma pjovimo ar šlifavimo įrankių, grąžtai ir frezos arba didelį karštį ar liepsną skleidžiantys įrankiai.

3.   Laikantis šio priedo, skirtingų variklių šeimų variklius galima kitaip jungti į šeimas, atsižvelgiant į naudojamų neteisėto keitimo prevencijos priemonių tipą ir konstrukciją. Norėdamas skirtingų variklių šeimų variklius priskirti prie tos pačios variklių neteisėto keitimo prevencijos šeimos, gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia patvirtinimą, kad neteisėto keitimo prevencijos priemonės yra panašios. Tokiu atveju gali būti įvertinta vieno tipiško variklio atitiktis 1 ir 2 punktų reikalavimams ir atitinkami dokumentai naudojami tvirtinant visų tos pačios variklių neteisėto keitimo prevencijos šeimos variklių tipą.

4.   Gamintojai naudotojo vadove pateikia įspėjimą, kad neteisėtai pakeitus variklį to konkretaus variklio ES tipo patvirtinimas netenka galios.

---