# Eiropas Savienības L 84/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 84 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 30. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 84

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 30. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/604 (2017. gada 17. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Terre Tarentine (ACVN)) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/605 (2017. gada 29. marts), ar ko groza VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/606 (2017. gada 29. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/607 (2017. gada 29. marts), ar ko groza Lēmumu 2011/173/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā | 6 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/604 (2017. gada 17. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Terre Tarentine (ACVN))

Terre Tarentine

1

*

Komisijas Regula (ES) 2017/605 (2017. gada 29. marts), ar ko groza VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām (
  1
  )

1

3

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/606 (2017. gada 29. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

4

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/607 (2017. gada 29. marts), ar ko groza Lēmumu 2011/173/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā

6

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 93/16/COL (2016. gada 11. maijs) EBTA Uzraudzības iestādes ieteikums par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, pamatojoties uz EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kuri iekļauti šā līguma XI pielikumā [2017/608] | 7 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 93/16/COL (2016. gada 11. maijs) EBTA Uzraudzības iestādes ieteikums par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, pamatojoties uz EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kuri iekļauti šā līguma XI pielikumā [2017/608]

ex ante

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 30.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/604

(2017. gada 17. marts),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Terre Tarentine (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Terre Tarentine, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1898/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Terre Tarentine, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1898/2004 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Terre Tarentine (ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 17. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2004. gada 29. oktobra Regula (EK) Nr. 1898/2004, ar kuru papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2400/96 par nosaukuma reģistrāciju Aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Terre Tarentine) – (ACN) (OV L 328, 30.10.2004., 66. lpp.).

2

Terre Tarentine

(3)  
  OV C 440, 26.11.2016., 4. lpp.

3

---

| 30.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/605

(2017. gada 29. marts),

ar ko groza VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām (1) un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikumā ir noteikti lietošanas izbeigšanas termiņi, pēc kuriem halonus vairs nevajadzētu izmantot ugunsdzēsības aparātos un ugunsaizsardzības sistēmās jaunās iekārtās, tostarp jaunos gaisa kuģos. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu iekārtu klasificē kā jaunu iekārtu atkarībā no tā, kad attiecīgajai pārvaldes iestādei iesniegts tipa sertifikācijas pieteikums. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikumā ir noteikti lietošanas izbeigšanas termiņi, pēc kuriem halonus vairs nevajadzētu izmantot ugunsdzēsības aparātos un ugunsaizsardzības sistēmās jaunās iekārtās, tostarp jaunos gaisa kuģos. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu iekārtu klasificē kā jaunu iekārtu atkarībā no tā, kad attiecīgajai pārvaldes iestādei iesniegts tipa sertifikācijas pieteikums.

| (2) | Lai nodrošinātu juridisko skaidrību un konsekvenci Regulas (EK) Nr. 1005/2009 īstenošanā, apzīmējuma “jauna iekārta” definīcijā Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā ir jānorāda, ka gaisa kuģiem tipa sertifikācijas pieteikums nozīmē tikai jauna tipa sertifikācijas pieteikumu un tas neattiecas uz izmaiņām esoša tipa sertifikācijā. Tas būtu saskaņā arī ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas halonu standartos izmantoto koncepciju. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu juridisko skaidrību un konsekvenci Regulas (EK) Nr. 1005/2009 īstenošanā, apzīmējuma “jauna iekārta” definīcijā Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā ir jānorāda, ka gaisa kuģiem tipa sertifikācijas pieteikums nozīmē tikai jauna tipa sertifikācijas pieteikumu un tas neattiecas uz izmaiņām esoša tipa sertifikācijā. Tas būtu saskaņā arī ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas halonu standartos izmantoto koncepciju.

| (3) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1005/2009 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1005/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 25. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 25. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikuma 2. punkta b) apakšpunktam pievieno šādu otro teikumu:

“Gaisa kuģiem ar tipa sertifikācijas pieteikuma iesniegšanu saprot jauna gaisa kuģa tipa sertifikācijas pieteikuma iesniegšanu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 29. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 286, 31.10.2009., 1. lpp.

1

---

| 30.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/606

(2017. gada 29. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 29. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | EG | 288,4 |
| IL | 288,6 |
| MA | 105,2 |
| SN | 213,0 |
| TN | 200,0 |
| TR | 110,6 |
| ZA | 81,7 |
| ZZ | 183,9 |
| 0707 00 05 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0709 93 10 | MA | 50,0 |
| TR | 118,8 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 51,0 |
| IL | 60,7 |
| MA | 51,0 |
| TN | 50,6 |
| TR | 77,1 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 65,0 |
| 0805 50 10 | EG | 72,0 |
| TR | 92,7 |
| ZZ | 82,4 |
| 0808 10 80 | BR | 110,4 |
| CL | 99,4 |
| CN | 142,3 |
| US | 128,4 |
| ZA | 114,1 |
| ZZ | 118,9 |
| 0808 30 90 | AR | 100,4 |
| CL | 137,3 |
| CN | 84,7 |
| MA | 115,2 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 109,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

EG

288,4

IL

288,6

MA

105,2

SN

213,0

TN

200,0

TR

110,6

ZA

81,7

ZZ

183,9

0707 00 05

TR

179,1

ZZ

179,1

0709 93 10

MA

50,0

TR

118,8

ZZ

84,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

51,0

IL

60,7

MA

51,0

TN

50,6

TR

77,1

ZA

99,3

ZZ

65,0

0805 50 10

EG

72,0

TR

92,7

ZZ

82,4

0808 10 80

BR

110,4

CL

99,4

CN

142,3

US

128,4

ZA

114,1

ZZ

118,9

0808 30 90

AR

100,4

CL

137,3

CN

84,7

MA

115,2

ZA

108,1

ZZ

109,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 30.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/6

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/607

(2017. gada 29. marts),

ar ko groza Lēmumu 2011/173/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 21. martā pieņēma Lēmumu 2011/173/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 21. martā pieņēma Lēmumu 2011/173/KĀDP (1).

| (2) | Pamatojoties uz Lēmuma 2011/173/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāturpina līdz 2018. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Lēmuma 2011/173/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāturpina līdz 2018. gada 31. martam.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2011/173/KĀDP, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2011/173/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2011/173/KĀDP 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šo lēmumu piemēro līdz 2018. gada 31. martam.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 29. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. GRECH

---

(1)  Padomes Lēmums 2011/173/KĀDP (2011. gada 21. marts) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā (OV L 76, 22.3.2011., 68. lpp.).

1

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 30.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/7

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 93/16/COL

(2016. gada 11. maijs)

EBTA Uzraudzības iestādes ieteikums par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, pamatojoties uz EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kuri iekļauti šā līguma XI pielikumā [2017/608]

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ņemot vērā EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (2) (turpmāk “pamatdirektīva”), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kuri iekļauti šā līguma XI pielikumā un jo īpaši tā 15. panta 1. punktā,

ņemot vērā Iestādes 2008. gada 5. novembra ieteikumu par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums (3) (turpmāk Iestādes 2008. gada ieteikums), un Iestādes Pamatnostādnes par tirgus analīzi un būtiskas ietekmes tirgū novērtējumu (4),

tā kā:

| (1) | Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) 2014. gada 9. oktobrī ir sniegusi Ieteikumu 2014/710/ES (5) par konkrētajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar pamatdirektīvu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) 2014. gada 9. oktobrī ir sniegusi Ieteikumu 2014/710/ES (5) par konkrētajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar pamatdirektīvu.

| (2) | Sākumpunkts, pārskatot Iestādes ieteikumu par attiecīgajiem tirgiem, ir Ieteikums 2014/710/ES. Tā pārskatīšanas procesā Iestāde ir pieņēmusi nostāju, ka tirgus attīstības salīdzinājums ir jāveic attiecībā pret EEZ kritērijiem, nevis tikai ņemot vērā tirgus situāciju atsevišķās EBTA valstīs. |
| --- | --- |

(2)

Sākumpunkts, pārskatot Iestādes ieteikumu par attiecīgajiem tirgiem, ir Ieteikums 2014/710/ES. Tā pārskatīšanas procesā Iestāde ir pieņēmusi nostāju, ka tirgus attīstības salīdzinājums ir jāveic attiecībā pret EEZ kritērijiem, nevis tikai ņemot vērā tirgus situāciju atsevišķās EBTA valstīs.

| (3) | Ņemot vērā tirgus attīstību EBTA valstīs, šķiet, ka kopumā elektronisko sakaru tirgu darbība trijās EBTA valstīs nav ievērojami atšķirīgāka (nekā atsevišķās ES dalībvalstis) no vidējiem tirgus darbības rādītājiem Eiropas Savienībā vai visā EEZ. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā tirgus attīstību EBTA valstīs, šķiet, ka kopumā elektronisko sakaru tirgu darbība trijās EBTA valstīs nav ievērojami atšķirīgāka (nekā atsevišķās ES dalībvalstis) no vidējiem tirgus darbības rādītājiem Eiropas Savienībā vai visā EEZ.

| (4) | EEZ līguma mērķis ir izveidot dinamisku un homogēnu Eiropas Ekonomikas zonu, kuras pamatā ir kopīgi noteikumi un līdzvērtīgi konkurences apstākļi (6). Ņemot vēra šo mērķi un iepriekš minētos apsvērumus, Iestāde pieņem ieteikumu, kas saskaņots ar Ieteikumu 2014/710/ES, lai nodrošinātu kopējo reglamentējošo noteikumu vienotu piemērošanu, kā arī garantētu juridisko noteiktību ieinteresētajām personām elektronisko sakaru tirgos EEZ. |
| --- | --- |

(4)

EEZ līguma mērķis ir izveidot dinamisku un homogēnu Eiropas Ekonomikas zonu, kuras pamatā ir kopīgi noteikumi un līdzvērtīgi konkurences apstākļi (6). Ņemot vēra šo mērķi un iepriekš minētos apsvērumus, Iestāde pieņem ieteikumu, kas saskaņots ar Ieteikumu 2014/710/ES, lai nodrošinātu kopējo reglamentējošo noteikumu vienotu piemērošanu, kā arī garantētu juridisko noteiktību ieinteresētajām personām elektronisko sakaru tirgos EEZ.

| (5) | Ar pamatdirektīvu izveidotā elektronisko sakaru nozares tiesiskā regulējuma nolūks cita starpā ir panākt atbilstību konverģences tendencēm, un tādēļ direktīvas darbības jomā ir ietverti visi elektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi. Tiesiskā regulējuma mērķis cita starpā ir pakāpeniski līdz ar konkurences attīstību samazināt nozarei specifisko ex ante regulējumu un, visbeidzot, panākt, lai elektronisko sakaru jomu regulētu tikai konkurences tiesību akti. |
| --- | --- |

(5)

Ar pamatdirektīvu izveidotā elektronisko sakaru nozares tiesiskā regulējuma nolūks cita starpā ir panākt atbilstību konverģences tendencēm, un tādēļ direktīvas darbības jomā ir ietverti visi elektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi. Tiesiskā regulējuma mērķis cita starpā ir pakāpeniski līdz ar konkurences attīstību samazināt nozarei specifisko ex ante regulējumu un, visbeidzot, panākt, lai elektronisko sakaru jomu regulētu tikai konkurences tiesību akti.

| (6) | Pamatdirektīvas 15. pantā ir paredzēts, ka pēc publiskas apspriedes un apspriedes ar valsts regulatīvajām iestādēm (“VRI”) EBTA valstīs Iestāde pieņem ieteikumu par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem. |
| --- | --- |

(6)

Pamatdirektīvas 15. pantā ir paredzēts, ka pēc publiskas apspriedes un apspriedes ar valsts regulatīvajām iestādēm (“VRI”) EBTA valstīs Iestāde pieņem ieteikumu par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem.

| (7) | Atbilstīgi šim mērķim šā ieteikuma mērķis ir noteikt tos produktu un pakalpojumu tirgus, kuros saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 1. punktu var būt attaisnojama ex ante regulējuma piemērošana. Jebkuras ex ante regulatīvas iejaukšanās mērķis galu galā ir radīt ieguvumu galalietotājiem, mazumtirdzniecības tirgos nodrošinot pastāvīgu efektīvu konkurenci. Iespējams, VRI pakāpeniski spēs konstatēt, ka mazumtirdzniecības tirgi ir konkurētspējīgi pat bez vairumtirdzniecības regulējuma, jo īpaši ņemot vērā paredzamos uzlabojumus inovācijas un konkurences jomā. |
| --- | --- |

(7)

Atbilstīgi šim mērķim šā ieteikuma mērķis ir noteikt tos produktu un pakalpojumu tirgus, kuros saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 1. punktu var būt attaisnojama ex ante regulējuma piemērošana. Jebkuras ex ante regulatīvas iejaukšanās mērķis galu galā ir radīt ieguvumu galalietotājiem, mazumtirdzniecības tirgos nodrošinot pastāvīgu efektīvu konkurenci. Iespējams, VRI pakāpeniski spēs konstatēt, ka mazumtirdzniecības tirgi ir konkurētspējīgi pat bez vairumtirdzniecības regulējuma, jo īpaši ņemot vērā paredzamos uzlabojumus inovācijas un konkurences jomā.

| (8) | Konkrēto tirgu definīcija laika gaitā var mainīties, jo var mainīties gan produktu un pakalpojumu iezīmes, gan pieprasījuma un piedāvājuma aizvietošanas iespējas. Tā kā Iestādes 2008. gada ieteikums bijis spēkā vairāk nekā septiņus gadus, ir lietderīgi tagad to pārskatīt, ņemot vērā kopš tā pieņemšanas notikušo tirgus attīstību. Tādējādi šis ieteikums aizstāj Iestādes 2008. gada ieteikumu un sniedz norādījumus VRI attiecībā uz turpmākajiem tirgus pārskatiem. |
| --- | --- |

(8)

Konkrēto tirgu definīcija laika gaitā var mainīties, jo var mainīties gan produktu un pakalpojumu iezīmes, gan pieprasījuma un piedāvājuma aizvietošanas iespējas. Tā kā Iestādes 2008. gada ieteikums bijis spēkā vairāk nekā septiņus gadus, ir lietderīgi tagad to pārskatīt, ņemot vērā kopš tā pieņemšanas notikušo tirgus attīstību. Tādējādi šis ieteikums aizstāj Iestādes 2008. gada ieteikumu un sniedz norādījumus VRI attiecībā uz turpmākajiem tirgus pārskatiem.

| (9) | Pamatdirektīvas 15. panta 1. punktā Iestādei prasīts noteikt tādus tirgus elektronisko sakaru nozarē, kuru iezīmes var būt par pamatu reglamentējošu pienākumu uzlikšanai saskaņā ar konkurences tiesību principiem. Tāpēc šajā ieteikumā konkurences tiesību principi izmantoti, lai definētu produktu tirgus elektronisko sakaru nozarē. |
| --- | --- |

(9)

Pamatdirektīvas 15. panta 1. punktā Iestādei prasīts noteikt tādus tirgus elektronisko sakaru nozarē, kuru iezīmes var būt par pamatu reglamentējošu pienākumu uzlikšanai saskaņā ar konkurences tiesību principiem. Tāpēc šajā ieteikumā konkurences tiesību principi izmantoti, lai definētu produktu tirgus elektronisko sakaru nozarē.

| (10) | Saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 3. punktu VRI, maksimāli ņemot vērā šo ieteikumu, saskaņā ar konkurences tiesībām ir jānosaka konkrētie tirgi atbilstīgi valsts apstākļiem, jo īpaši konkrētie ģeogrāfiskie tirgi to valstu teritorijā. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 3. punktu VRI, maksimāli ņemot vērā šo ieteikumu, saskaņā ar konkurences tiesībām ir jānosaka konkrētie tirgi atbilstīgi valsts apstākļiem, jo īpaši konkrētie ģeogrāfiskie tirgi to valstu teritorijā.

| (11) | Saskaņā ar pamatdirektīvas 16. panta 3. punktu ex ante reglamentējoši pienākumi tiek noteikti tikai tajos tirgos, kuros nav efektīvas konkurences. Direktīvas 27. apsvērumā paskaidrots – tie ir tirgi, kur ir viens vai vairāki uzņēmumi ar būtisku ietekmi tirgū (“BIT”) un kur ar valsts vai EEZ konkurences tiesību tiesiskās aizsardzības līdzekļiem vien nepietiek, lai novērstu konstatēto konkurences problēmu. Turklāt efektīvas konkurences analīzei vajadzētu iekļaut analīzi par to, vai tirgus turpmāk būs konkurētspējīgs, un tādējādi, vai efektīvas konkurences trūkums ir ilgstošs. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar pamatdirektīvas 16. panta 3. punktu ex ante reglamentējoši pienākumi tiek noteikti tikai tajos tirgos, kuros nav efektīvas konkurences. Direktīvas 27. apsvērumā paskaidrots – tie ir tirgi, kur ir viens vai vairāki uzņēmumi ar būtisku ietekmi tirgū (“BIT”) un kur ar valsts vai EEZ konkurences tiesību tiesiskās aizsardzības līdzekļiem vien nepietiek, lai novērstu konstatēto konkurences problēmu. Turklāt efektīvas konkurences analīzei vajadzētu iekļaut analīzi par to, vai tirgus turpmāk būs konkurētspējīgs, un tādējādi, vai efektīvas konkurences trūkums ir ilgstošs.

| (12) | Gan Iestādei, gan VRI sākumpunkts tādu vairumtirdzniecības tirgu noteikšanai, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, ir atbilstīgo mazumtirdzniecības tirgu analīze. Šī mazumtirdzniecības analīze tiek veikta, ņemot vērā pieprasījuma puses un vajadzības gadījumā piedāvājuma puses aizvietojamību un raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas noteiktā laika periodā. Saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 3. punktu definējot konkrētos tirgus, VRI būtu jānosaka ģeogrāfiska teritorija, kurā ir līdzīgi vai pietiekami vienveidīgi konkurences apstākļi un kuru var atšķirt no kaimiņos esošām teritorijām, kurās savukārt dominējošie konkurences apstākļi ir ievērojami atšķirīgi, un jo īpaši būtu jāņem vērā tas, vai iespējamais BIT operators rīkojas vienveidīgi visā tīkla teritorijā, vai arī saskaras ar ievērojami atšķirīgiem konkurences apstākļiem, kuri dažās jomās tā darbību ierobežo, bet citās neierobežo. |
| --- | --- |

(12)

Gan Iestādei, gan VRI sākumpunkts tādu vairumtirdzniecības tirgu noteikšanai, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, ir atbilstīgo mazumtirdzniecības tirgu analīze. Šī mazumtirdzniecības analīze tiek veikta, ņemot vērā pieprasījuma puses un vajadzības gadījumā piedāvājuma puses aizvietojamību un raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas noteiktā laika periodā. Saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 3. punktu definējot konkrētos tirgus, VRI būtu jānosaka ģeogrāfiska teritorija, kurā ir līdzīgi vai pietiekami vienveidīgi konkurences apstākļi un kuru var atšķirt no kaimiņos esošām teritorijām, kurās savukārt dominējošie konkurences apstākļi ir ievērojami atšķirīgi, un jo īpaši būtu jāņem vērā tas, vai iespējamais BIT operators rīkojas vienveidīgi visā tīkla teritorijā, vai arī saskaras ar ievērojami atšķirīgiem konkurences apstākļiem, kuri dažās jomās tā darbību ierobežo, bet citās neierobežo.

| (13) | Būtu jānovērtē, vai, raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas, mazumtirdzniecības tirgos ir efektīva konkurence, ja nav tāda regulējuma, kura pamatā ir konstatēta BIT. No otras puses, analīzē būtu jāņem vērā tādu citu veidu regulējumu ietekme visā attiecīgajā laikposmā, kas piemērojami konkrētajam mazumtirdzniecības tirgum un saistītajam vairumtirdzniecības tirgum vai tirgiem. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jānovērtē, vai, raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas, mazumtirdzniecības tirgos ir efektīva konkurence, ja nav tāda regulējuma, kura pamatā ir konstatēta BIT. No otras puses, analīzē būtu jāņem vērā tādu citu veidu regulējumu ietekme visā attiecīgajā laikposmā, kas piemērojami konkrētajam mazumtirdzniecības tirgum un saistītajam vairumtirdzniecības tirgum vai tirgiem.

| (14) | Veicot tirgus analīzi saskaņā ar pamatdirektīvas 16. pantu, tirgus būtu jānovērtē no nākotnē vērstas perspektīvas, sākot ar pašreizējiem tirgus apstākļiem. Analīzē, ņemot vērā sagaidāmo vai paredzamo tirgus attīstību, būtu jānovērtē, vai tirgus būs konkurētspējīgs arī turpmāk un vai konkurences trūkums var būt ilgstošs (7). |
| --- | --- |

(14)

Veicot tirgus analīzi saskaņā ar pamatdirektīvas 16. pantu, tirgus būtu jānovērtē no nākotnē vērstas perspektīvas, sākot ar pašreizējiem tirgus apstākļiem. Analīzē, ņemot vērā sagaidāmo vai paredzamo tirgus attīstību, būtu jānovērtē, vai tirgus būs konkurētspējīgs arī turpmāk un vai konkurences trūkums var būt ilgstošs (7).

| (15) | Ja, raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas, attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū nav efektīvas konkurences un ja tajā nav ex ante regulējuma, saskaņā ar pamatdirektīvas 16. pantu būtu jānovērtē atbilstīgais(-ie) vairumtirdzniecības tirgus(-i), kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums. Analizējot robežas un ietekmi tirgū atbilstīgajā(-os) konkrētajā(-os) vairumtirdzniecības tirgū(-os), lai noskaidrotu, vai tajā/tajos ir efektīva konkurence, būtu jāņem vērā tiešie un netiešie konkurences ierobežojumi neatkarīgi no tā, vai šie ierobežojumi izriet no elektronisko sakaru tīkliem, elektronisko sakaru pakalpojumiem vai citu veidu pakalpojumiem vai lietojumiem, ko var salīdzināt no galalietotāju viedokļa (8). No otras puses, ja, raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas, attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū ir efektīva konkurence, bet atbilstīgajā(-os) konkrētajā(-os) tirgū(-os) nav vairumtirdzniecības ex ante regulējuma, VRI būtu jāsecina, ka vairumtirdzniecības līmenī regulējums vairs nav vajadzīgs. Šādā gadījumā atbilstīgais(-ie) konkrētais(-ie) vairumtirdzniecības tirgus(-i) būtu jānovērtē, lai varētu atcelt ex ante regulējumu. Ja piegādes ķēdē vairumtirdzniecības tirgi ir vertikāli saistīti, vispirms jāanalizē tas vairumtirdzniecības tirgus, kas ir pats augšējais, raugoties no attiecīgā mazumtirdzniecības tirgus pozīcijas. |
| --- | --- |

(15)

Ja, raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas, attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū nav efektīvas konkurences un ja tajā nav ex ante regulējuma, saskaņā ar pamatdirektīvas 16. pantu būtu jānovērtē atbilstīgais(-ie) vairumtirdzniecības tirgus(-i), kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums. Analizējot robežas un ietekmi tirgū atbilstīgajā(-os) konkrētajā(-os) vairumtirdzniecības tirgū(-os), lai noskaidrotu, vai tajā/tajos ir efektīva konkurence, būtu jāņem vērā tiešie un netiešie konkurences ierobežojumi neatkarīgi no tā, vai šie ierobežojumi izriet no elektronisko sakaru tīkliem, elektronisko sakaru pakalpojumiem vai citu veidu pakalpojumiem vai lietojumiem, ko var salīdzināt no galalietotāju viedokļa (8). No otras puses, ja, raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas, attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū ir efektīva konkurence, bet atbilstīgajā(-os) konkrētajā(-os) tirgū(-os) nav vairumtirdzniecības ex ante regulējuma, VRI būtu jāsecina, ka vairumtirdzniecības līmenī regulējums vairs nav vajadzīgs. Šādā gadījumā atbilstīgais(-ie) konkrētais(-ie) vairumtirdzniecības tirgus(-i) būtu jānovērtē, lai varētu atcelt ex ante regulējumu. Ja piegādes ķēdē vairumtirdzniecības tirgi ir vertikāli saistīti, vispirms jāanalizē tas vairumtirdzniecības tirgus, kas ir pats augšējais, raugoties no attiecīgā mazumtirdzniecības tirgus pozīcijas.

| (16) | Pielikumā uzskaitītajos vairumtirdzniecības tirgos var būt šādas iezīmes, kas ir par pamatu ex ante regulējumam, jo kopumā tie atbilst turpmāk minētajiem trim kumulatīvajiem kritērijiem, kuri tika arī izmantoti tādu tirgu noteikšanai ieteikuma iepriekšējās versijās, kam var būt nepieciešams ex ante regulējums. Pirmais kritērijs ir augsti un ilglaicīgi šķēršļi ienākšanai tirgū. Tomēr, tā kā elektronisko sakaru tirgi ir dinamiski un to darbība ir specifiska, tad, veicot uz nākotni vērsto analīzi, lai noteiktu, kuriem tirgiem varētu būt jāpiemēro ex ante regulējums, jāņem vērā arī iespējas pārvarēt ienākšanas šķēršļus attiecīgā laikposmā. Otrais kritērijs ir atbilde uz jautājumu, vai tirgus struktūra ir vērsta uz efektīvu konkurenci attiecīgajā laikposmā. Piemērojot šo kritēriju, jāizpēta, kāds ir uz infrastruktūru balstītās un cita veida konkurences stāvoklis papildus šķēršļiem iekļūšanai tirgū. Ar trešo kritēriju pārbauda, vai attiecīgās tirgus nepilnības nevarētu pienācīgi labot ar konkurences noteikumiem vien. Galvenie aspekti, kas jāapsver, novērtējot pirmo un otro kritēriju, ir tie paši, kurus novērtē, veicot uz nākotni vērsto tirgus analīzi, lai noteiktu, vai pastāv BIT. Jo īpaši jāapsver aspekti saistībā ar ienākšanas šķēršļiem, ja nav regulējuma (tai skaitā zaudēto izmaksu apjoms), tirgus struktūru, tirgus darbību un tirgus dinamiku, tostarp tādi aspekti kā tirgus daļas un tendences, tirgus cenas un tendences, kā arī konkurējošo tīklu vai infrastruktūru izplatība un pārklājums. |
| --- | --- |

(16)

Pielikumā uzskaitītajos vairumtirdzniecības tirgos var būt šādas iezīmes, kas ir par pamatu ex ante regulējumam, jo kopumā tie atbilst turpmāk minētajiem trim kumulatīvajiem kritērijiem, kuri tika arī izmantoti tādu tirgu noteikšanai ieteikuma iepriekšējās versijās, kam var būt nepieciešams ex ante regulējums. Pirmais kritērijs ir augsti un ilglaicīgi šķēršļi ienākšanai tirgū. Tomēr, tā kā elektronisko sakaru tirgi ir dinamiski un to darbība ir specifiska, tad, veicot uz nākotni vērsto analīzi, lai noteiktu, kuriem tirgiem varētu būt jāpiemēro ex ante regulējums, jāņem vērā arī iespējas pārvarēt ienākšanas šķēršļus attiecīgā laikposmā. Otrais kritērijs ir atbilde uz jautājumu, vai tirgus struktūra ir vērsta uz efektīvu konkurenci attiecīgajā laikposmā. Piemērojot šo kritēriju, jāizpēta, kāds ir uz infrastruktūru balstītās un cita veida konkurences stāvoklis papildus šķēršļiem iekļūšanai tirgū. Ar trešo kritēriju pārbauda, vai attiecīgās tirgus nepilnības nevarētu pienācīgi labot ar konkurences noteikumiem vien. Galvenie aspekti, kas jāapsver, novērtējot pirmo un otro kritēriju, ir tie paši, kurus novērtē, veicot uz nākotni vērsto tirgus analīzi, lai noteiktu, vai pastāv BIT. Jo īpaši jāapsver aspekti saistībā ar ienākšanas šķēršļiem, ja nav regulējuma (tai skaitā zaudēto izmaksu apjoms), tirgus struktūru, tirgus darbību un tirgus dinamiku, tostarp tādi aspekti kā tirgus daļas un tendences, tirgus cenas un tendences, kā arī konkurējošo tīklu vai infrastruktūru izplatība un pārklājums.

| (17) | Attiecībā uz pirmo kritēriju šā ieteikuma kontekstā svarīgi ir divi ienākšanas šķēršļu veidi: strukturālie šķēršļi un juridiskie jeb regulatīvie šķēršļi. Strukturālie šķēršļi ienākšanai ir sākotnējās izmaksas vai pieprasījuma apstākļi, kas nozarē ilgi darbojošos uzņēmumu un jaunpienācēju starpā rada asimetriskus nosacījumus un tādējādi jaunpienācējiem traucē vai neļauj ienākt tirgū. Piemēram, var uzskatīt, ka pastāv augsti strukturālie šķēršļi, ja tirgum raksturīgas absolūtas izmaksu priekšrocības, nozīmīgi apjomradīti ietaupījumi un/vai diversifikācijas radīti ietaupījumi, ražošanas jaudu nepietiekamība un lielas zaudētās izmaksas. Saistīts strukturālais šķērslis var pastāvēt arī tad, ja pakalpojuma sniegšanai nepieciešams tīkla komponents, ko nevar tehniski dublēt vai tā dublēšanas izmaksas to padara konkurentiem neizdevīgu. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz pirmo kritēriju šā ieteikuma kontekstā svarīgi ir divi ienākšanas šķēršļu veidi: strukturālie šķēršļi un juridiskie jeb regulatīvie šķēršļi. Strukturālie šķēršļi ienākšanai ir sākotnējās izmaksas vai pieprasījuma apstākļi, kas nozarē ilgi darbojošos uzņēmumu un jaunpienācēju starpā rada asimetriskus nosacījumus un tādējādi jaunpienācējiem traucē vai neļauj ienākt tirgū. Piemēram, var uzskatīt, ka pastāv augsti strukturālie šķēršļi, ja tirgum raksturīgas absolūtas izmaksu priekšrocības, nozīmīgi apjomradīti ietaupījumi un/vai diversifikācijas radīti ietaupījumi, ražošanas jaudu nepietiekamība un lielas zaudētās izmaksas. Saistīts strukturālais šķērslis var pastāvēt arī tad, ja pakalpojuma sniegšanai nepieciešams tīkla komponents, ko nevar tehniski dublēt vai tā dublēšanas izmaksas to padara konkurentiem neizdevīgu.

| (18) | Juridiskie vai regulatīvie šķēršļi nav saistīti ar ekonomikas apstākļiem, bet izriet no likumdošanas, administratīvajiem vai citiem pasākumiem, kam ir tieša ietekme uz ienākšanas apstākļiem un/vai operatoru pozicionēšanu konkrētajā tirgū. Viens piemērs juridiskiem vai regulatīviem šķēršļiem, kas traucē vai neļauj ienākt tirgū, ir tādu uzņēmumu skaita ierobežojums, kuriem ir piekļuve frekvenču spektram, kas vajadzīgs, lai sniegtu uz to balstītus pakalpojumus. Citi juridisko vai regulatīvo šķēršļu piemēri ir cenu kontrole vai citi uzņēmumiem noteiktie, ar cenām saistītie pasākumi, kas ietekmē ne tikai ienākšanu, bet arī uzņēmumu pozicionēšanu tirgū. Juridiskie vai regulatīvie šķēršļi, kuri, visticamāk, tiks likvidēti attiecīgā laikposmā, parasti nebūtu jāuzskata par ienākšanas šķēršļiem, kas ļautu izpildīt pirmo kritēriju. |
| --- | --- |

(18)

Juridiskie vai regulatīvie šķēršļi nav saistīti ar ekonomikas apstākļiem, bet izriet no likumdošanas, administratīvajiem vai citiem pasākumiem, kam ir tieša ietekme uz ienākšanas apstākļiem un/vai operatoru pozicionēšanu konkrētajā tirgū. Viens piemērs juridiskiem vai regulatīviem šķēršļiem, kas traucē vai neļauj ienākt tirgū, ir tādu uzņēmumu skaita ierobežojums, kuriem ir piekļuve frekvenču spektram, kas vajadzīgs, lai sniegtu uz to balstītus pakalpojumus. Citi juridisko vai regulatīvo šķēršļu piemēri ir cenu kontrole vai citi uzņēmumiem noteiktie, ar cenām saistītie pasākumi, kas ietekmē ne tikai ienākšanu, bet arī uzņēmumu pozicionēšanu tirgū. Juridiskie vai regulatīvie šķēršļi, kuri, visticamāk, tiks likvidēti attiecīgā laikposmā, parasti nebūtu jāuzskata par ienākšanas šķēršļiem, kas ļautu izpildīt pirmo kritēriju.

| (19) | Ienākšanas šķēršļu nozīme var mazināties tādu jauninājumu virzītu tirgu gadījumā, kam raksturīgs pastāvīgs tehnoloģiskais progress. Šādos tirgos konkurences spiedienu bieži rada pašlaik tirgū vēl neesošo, bet potenciālo konkurentu jauninājumu iespējamība. Inovāciju virzītos tirgos dinamiska vai ilgtermiņa konkurence var būt starp uzņēmumiem, kuri ne vienmēr ir konkurenti esošajā “statiskajā” tirgū. Šajā ieteikumā ir noteikti tirgi, kuros tiek paredzēta ienākšanas šķēršļu izzušana pārskatāmā laikposmā. Novērtējot, vai ienākšanas šķēršļi turpinātu pastāvēt gadījumā, ja regulējumu neieviestu, jāizpēta, pirmkārt, vai šajā nozarē jaunu dalībnieku ienākšana tirgū ir notikusi bieži un bijusi veiksmīga un, otrkārt, vai šī ienākšana ir bijusi (jeb arī ir gaidāms, ka turpmāk tā būs) pietiekami ātra un noturīga, lai ierobežotu tirgus ietekmi. Tas, cik nozīmīgi ir ienākšanas šķēršļi, būs atkarīgs cita starpā no produkcijas minimālā efektivitātes apjoma (minimum efficient scale of output) un zaudētajām izmaksām. |
| --- | --- |

(19)

Ienākšanas šķēršļu nozīme var mazināties tādu jauninājumu virzītu tirgu gadījumā, kam raksturīgs pastāvīgs tehnoloģiskais progress. Šādos tirgos konkurences spiedienu bieži rada pašlaik tirgū vēl neesošo, bet potenciālo konkurentu jauninājumu iespējamība. Inovāciju virzītos tirgos dinamiska vai ilgtermiņa konkurence var būt starp uzņēmumiem, kuri ne vienmēr ir konkurenti esošajā “statiskajā” tirgū. Šajā ieteikumā ir noteikti tirgi, kuros tiek paredzēta ienākšanas šķēršļu izzušana pārskatāmā laikposmā. Novērtējot, vai ienākšanas šķēršļi turpinātu pastāvēt gadījumā, ja regulējumu neieviestu, jāizpēta, pirmkārt, vai šajā nozarē jaunu dalībnieku ienākšana tirgū ir notikusi bieži un bijusi veiksmīga un, otrkārt, vai šī ienākšana ir bijusi (jeb arī ir gaidāms, ka turpmāk tā būs) pietiekami ātra un noturīga, lai ierobežotu tirgus ietekmi. Tas, cik nozīmīgi ir ienākšanas šķēršļi, būs atkarīgs cita starpā no produkcijas minimālā efektivitātes apjoma (minimum efficient scale of output) un zaudētajām izmaksām.

| (20) | Pat tad, ja tirgum ir raksturīgi augsti ienākšanas šķēršļi, tajā var būt citi strukturālie faktori, kas tomēr attiecīgā laikposmā sekmē tirgus kļūšanu par tādu, kurā valda efektīva konkurence. Virzība uz efektīvu konkurenci saskaņā ar otro kritēriju nozīmē, ka tirgus kļūs par tādu, kurā ir efektīvas konkurences apstākļi un kuram nepiemēro ex ante regulējumu, vai nu pārskata perioda laikā, vai pēc pārskata perioda, ja vien pārskata periodā būs skaidri vērojamas pozitīvas pārmaiņas tirgū. Tirgus dinamikas iemesls var būt, piemēram, tehnoloģiski uzlabojumi vai produktu un tirgu konverģence, kas var izraisīt to, ka operatori, kas ir aktīvi atšķirīgu produktu tirgos, izraisa konkurences spiedienu viens uz otru. Tas var notikt arī tirgos ar ierobežotu, bet pietiekamu uzņēmumu skaitu, kuriem ir atšķirīgas izmaksu struktūras, ja šajos tirgos ir cenu ziņā elastīgs pieprasījums. Var būt arī tirgus kapacitātes pārpalikums, kas parasti sniedz iespēju konkurējošiem uzņēmumiem, reaģējot uz cenu pieaugumu, ļoti ātri palielināt produkciju. Šādos gadījumos tirgus daļas laika gaitā var mainīties un/vai var novērot cenu samazināšanos. |
| --- | --- |

(20)

Pat tad, ja tirgum ir raksturīgi augsti ienākšanas šķēršļi, tajā var būt citi strukturālie faktori, kas tomēr attiecīgā laikposmā sekmē tirgus kļūšanu par tādu, kurā valda efektīva konkurence. Virzība uz efektīvu konkurenci saskaņā ar otro kritēriju nozīmē, ka tirgus kļūs par tādu, kurā ir efektīvas konkurences apstākļi un kuram nepiemēro ex ante regulējumu, vai nu pārskata perioda laikā, vai pēc pārskata perioda, ja vien pārskata periodā būs skaidri vērojamas pozitīvas pārmaiņas tirgū. Tirgus dinamikas iemesls var būt, piemēram, tehnoloģiski uzlabojumi vai produktu un tirgu konverģence, kas var izraisīt to, ka operatori, kas ir aktīvi atšķirīgu produktu tirgos, izraisa konkurences spiedienu viens uz otru. Tas var notikt arī tirgos ar ierobežotu, bet pietiekamu uzņēmumu skaitu, kuriem ir atšķirīgas izmaksu struktūras, ja šajos tirgos ir cenu ziņā elastīgs pieprasījums. Var būt arī tirgus kapacitātes pārpalikums, kas parasti sniedz iespēju konkurējošiem uzņēmumiem, reaģējot uz cenu pieaugumu, ļoti ātri palielināt produkciju. Šādos gadījumos tirgus daļas laika gaitā var mainīties un/vai var novērot cenu samazināšanos.

| (21) | Trešais kritērijs palīdz novērtēt, cik piemēroti ir korektīvie pasākumi, kurus var noteikt saskaņā ar konkurences tiesībām ar mērķi risināt konstatētās pastāvīgās tirgus nepilnības, jo īpaši, ņemot vērā to, ka ar ex ante reglamentējošiem pienākumiem var efektīvi novērst konkurences tiesību pārkāpumus. Situācijās, kad, piemēram, pastāvīgu tirgus nepilnību labošanai ir vajadzīga nozīmīga iejaukšanās vai nepieciešama bieža un/vai savlaicīga iejaukšanās, konkurences tiesību pasākumu piemērošana, visticamāk, būs nepietiekama. Tāpēc ex ante regulējums būtu jāuzskata par piemērotu papildinājumu konkurences tiesībām tādos gadījumos, kad, piemērojot konkurences tiesības vien, nevarētu pienācīgi labot konstatētās pastāvīgās tirgus nepilnības. |
| --- | --- |

(21)

Trešais kritērijs palīdz novērtēt, cik piemēroti ir korektīvie pasākumi, kurus var noteikt saskaņā ar konkurences tiesībām ar mērķi risināt konstatētās pastāvīgās tirgus nepilnības, jo īpaši, ņemot vērā to, ka ar ex ante reglamentējošiem pienākumiem var efektīvi novērst konkurences tiesību pārkāpumus. Situācijās, kad, piemēram, pastāvīgu tirgus nepilnību labošanai ir vajadzīga nozīmīga iejaukšanās vai nepieciešama bieža un/vai savlaicīga iejaukšanās, konkurences tiesību pasākumu piemērošana, visticamāk, būs nepietiekama. Tāpēc ex ante regulējums būtu jāuzskata par piemērotu papildinājumu konkurences tiesībām tādos gadījumos, kad, piemērojot konkurences tiesības vien, nevarētu pienācīgi labot konstatētās pastāvīgās tirgus nepilnības.

| (22) | Šo trīs kumulatīvo kritēriju piemērošanai būtu jāierobežo to tirgu skaits elektronisko sakaru nozarē, kuros piemēro ex ante reglamentējošus pienākumus, tādējādi palīdzot sasniegt vienu no regulatīvo pamatprincipu mērķiem, proti, līdz ar konkurences attīstību šajos tirgos pakāpeniski samazināt nozarei specifisko ex ante regulējumu. Neatbilstība jebkuram no trim kritērijiem norādītu, ka tirgus nebūtu jāatzīst par tādu, kam var būt nepieciešams ex ante regulējums. |
| --- | --- |

(22)

Šo trīs kumulatīvo kritēriju piemērošanai būtu jāierobežo to tirgu skaits elektronisko sakaru nozarē, kuros piemēro ex ante reglamentējošus pienākumus, tādējādi palīdzot sasniegt vienu no regulatīvo pamatprincipu mērķiem, proti, līdz ar konkurences attīstību šajos tirgos pakāpeniski samazināt nozarei specifisko ex ante regulējumu. Neatbilstība jebkuram no trim kritērijiem norādītu, ka tirgus nebūtu jāatzīst par tādu, kam var būt nepieciešams ex ante regulējums.

| (23) | Ex ante regulējums, kas noteikts vairumtirdzniecības līmenī, būtu jāuzskata par pietiekamu, lai atrisinātu iespējamās konkurences problēmas saistītajā(-os) lejupējā(-os) tirgū(-os). Lejupējam tirgum būtu jāpiemēro ex ante regulējums tikai tad, ja konkurencei šajā tirgū joprojām ir būtiska ietekme par spīti tam, ka ex ante regulējums pastāv saistītajā(-os) vairumtirdzniecības augšupējā(-os) tirgū(-os). Ņemot vērā progresu konkurences jomā, kas panākts, pateicoties regulējumam, šajā ieteikumā ir noteikti tikai konkrētie tirgi vairumtirdzniecības līmenī. Tiek uzskatīts, ka ar minēto tirgu regulējumu var novērst efektīvas konkurences trūkumu vairumtirdzniecības līmenī, kas savukārt rada konstatētās tirgus nepilnības saistītajos mazumtirdzniecības tirgos. Ja VRI tomēr pierāda, ka regulatīvi pasākumi vairumtirdzniecības tirgū bijuši nesekmīgi, konkrētajam mazumtirdzniecības tirgum var būt nepieciešams ex ante regulējums, ja vien VRI ir konstatējusi, ka ir veikta šajā ieteikumā aprakstītā trīs kritēriju pārbaude. |
| --- | --- |

(23)

Ex ante regulējums, kas noteikts vairumtirdzniecības līmenī, būtu jāuzskata par pietiekamu, lai atrisinātu iespējamās konkurences problēmas saistītajā(-os) lejupējā(-os) tirgū(-os). Lejupējam tirgum būtu jāpiemēro ex ante regulējums tikai tad, ja konkurencei šajā tirgū joprojām ir būtiska ietekme par spīti tam, ka ex ante regulējums pastāv saistītajā(-os) vairumtirdzniecības augšupējā(-os) tirgū(-os). Ņemot vērā progresu konkurences jomā, kas panākts, pateicoties regulējumam, šajā ieteikumā ir noteikti tikai konkrētie tirgi vairumtirdzniecības līmenī. Tiek uzskatīts, ka ar minēto tirgu regulējumu var novērst efektīvas konkurences trūkumu vairumtirdzniecības līmenī, kas savukārt rada konstatētās tirgus nepilnības saistītajos mazumtirdzniecības tirgos. Ja VRI tomēr pierāda, ka regulatīvi pasākumi vairumtirdzniecības tirgū bijuši nesekmīgi, konkrētajam mazumtirdzniecības tirgum var būt nepieciešams ex ante regulējums, ja vien VRI ir konstatējusi, ka ir veikta šajā ieteikumā aprakstītā trīs kritēriju pārbaude.

| (24) | Pielikumā uzskaitītie tirgi ir noteikti, pamatojoties uz iepriekš minētajiem trim kumulatīvajiem kritērijiem. VRI būtu jāsāk ar pieņēmumu, ka šajos tirgos trīs minētie kritēriji ir izpildīti. Tomēr, ja VRI secina, ka, vairumtirdzniecības līmenī nepastāvot regulējumam, mazumtirdzniecības tirgū(-os), kā definēts, ir ilgtspējīga konkurence, tai arī būtu jāsecina, ka vairumtirdzniecības līmenī ex ante regulējums vairs nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

(24)

Pielikumā uzskaitītie tirgi ir noteikti, pamatojoties uz iepriekš minētajiem trim kumulatīvajiem kritērijiem. VRI būtu jāsāk ar pieņēmumu, ka šajos tirgos trīs minētie kritēriji ir izpildīti. Tomēr, ja VRI secina, ka, vairumtirdzniecības līmenī nepastāvot regulējumam, mazumtirdzniecības tirgū(-os), kā definēts, ir ilgtspējīga konkurence, tai arī būtu jāsecina, ka vairumtirdzniecības līmenī ex ante regulējums vairs nav vajadzīgs.

| (25) | Attiecībā uz pielikumā uzskaitītajiem tirgiem VRI var tomēr uzskatīt, ka, pamatojoties uz konkrētas valsts apstākļiem, ir lietderīgi veikt pašai savu trīs kritēriju pārbaudi. Pēc tam VRI var secināt, vai valsts apstākļos trīs kritēriju pārbaudes rezultāts ir vai nav pozitīvs. Ja trīs kritēriju pārbaudes rezultāts nav pozitīvs attiecībā uz konkrēto tirgu, kas uzskaitīts ieteikumā, valsts regulatīvajai iestādei nebūtu jāuzliek reglamentējoši pienākumi šajā tirgū. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz pielikumā uzskaitītajiem tirgiem VRI var tomēr uzskatīt, ka, pamatojoties uz konkrētas valsts apstākļiem, ir lietderīgi veikt pašai savu trīs kritēriju pārbaudi. Pēc tam VRI var secināt, vai valsts apstākļos trīs kritēriju pārbaudes rezultāts ir vai nav pozitīvs. Ja trīs kritēriju pārbaudes rezultāts nav pozitīvs attiecībā uz konkrēto tirgu, kas uzskaitīts ieteikumā, valsts regulatīvajai iestādei nebūtu jāuzliek reglamentējoši pienākumi šajā tirgū.

| (26) | VRI drīkst noteikt citus tirgus, kas nav minēti šajā ieteikumā, un piemērot tiem trīs kritēriju pārbaudi. Jo īpaši, ja VRI, secinot, ka mazumtirdzniecības tirgū nav efektīvas konkurences un ex ante regulējuma, plāno regulēt atbilstīgo(-os) vairumtirdzniecības tirgu(-us) un šis/šie tirgus(-i) nav uzskaitīts(-i) ieteikumā, tām vienmēr būtu jāveic trīs kritēriju pārbaude. Tādā gadījumā vispirms jāanalizē tas vairumtirdzniecības tirgus, kas vertikālajā piegādes ķēdē ir pats augšējais, raugoties no attiecīgā mazumtirdzniecības tirgus pozīcijas. Lai noteiktu, vai līdz mazumtirdzniecības tirgu(-us) līmenim pakārtotajos tirgos pastāv efektīva konkurence tad, ja augšupējos tirgos ir ieviests regulējums, VRI būtu jāveic pakāpeniska to tirgu analīze, kas ir pakārtoti regulētam ieguldījumam augšupējā tirgū. |
| --- | --- |

(26)

VRI drīkst noteikt citus tirgus, kas nav minēti šajā ieteikumā, un piemērot tiem trīs kritēriju pārbaudi. Jo īpaši, ja VRI, secinot, ka mazumtirdzniecības tirgū nav efektīvas konkurences un ex ante regulējuma, plāno regulēt atbilstīgo(-os) vairumtirdzniecības tirgu(-us) un šis/šie tirgus(-i) nav uzskaitīts(-i) ieteikumā, tām vienmēr būtu jāveic trīs kritēriju pārbaude. Tādā gadījumā vispirms jāanalizē tas vairumtirdzniecības tirgus, kas vertikālajā piegādes ķēdē ir pats augšējais, raugoties no attiecīgā mazumtirdzniecības tirgus pozīcijas. Lai noteiktu, vai līdz mazumtirdzniecības tirgu(-us) līmenim pakārtotajos tirgos pastāv efektīva konkurence tad, ja augšupējos tirgos ir ieviests regulējums, VRI būtu jāveic pakāpeniska to tirgu analīze, kas ir pakārtoti regulētam ieguldījumam augšupējā tirgū.

| (27) | Lai novērtētu, vai, pamatojoties uz attiecīgajiem valsts apstākļiem, attiecīgos tirgos vēl joprojām var būt nepieciešams ex ante regulējums, VRI trīs kritēriju pārbaude būtu jāpiemēro arī tiem tirgiem, kas uzskaitīti Iestādes 2004. gada 14. jūlija ieteikumā par attiecīgajiem tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums (9), un Iestādes 2008. gada ieteikumā, bet kas vairs nav minēti šā ieteikuma pielikumā, ja tie patlaban tiek regulēti atbilstoši valsts apstākļiem. |
| --- | --- |

(27)

Lai novērtētu, vai, pamatojoties uz attiecīgajiem valsts apstākļiem, attiecīgos tirgos vēl joprojām var būt nepieciešams ex ante regulējums, VRI trīs kritēriju pārbaude būtu jāpiemēro arī tiem tirgiem, kas uzskaitīti Iestādes 2004. gada 14. jūlija ieteikumā par attiecīgajiem tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums (9), un Iestādes 2008. gada ieteikumā, bet kas vairs nav minēti šā ieteikuma pielikumā, ja tie patlaban tiek regulēti atbilstoši valsts apstākļiem.

| (28) | Saskaņā ar pamatdirektīvu jauniem tirgiem nevajadzētu noteikt neatbilstošus ex ante reglamentējošus pienākumus pat tad, ja tajos ir konstatētas pirmienācēja priekšrocības. Par jauniem tirgiem uzskata tādus tirgus, kas ietver produktus vai pakalpojumus, attiecībā uz kuriem to novitātes dēļ grūti paredzēt pieprasījuma apstākļus vai ieiešanas tirgū un piedāvājuma nosacījumus, un kam tāpēc ir grūti piemērot iepriekš minēto trīs kritēriju pārbaudi. Kā noteikts pamatdirektīvas 8. pantā, lai veicinātu jauninājumus, jauniem tirgiem neuzliek neatbilstošus ex ante reglamentējošus pienākumus; tajā pašā laikā jānovērš, ka vadošais uzņēmums ierobežo piekļuvi šādam tirgum, kā norādīts arī Iestādes Pamatnostādnēs par tirgus analīzi un BIT novērtējumu (10). Esošā tīkla pakāpenisku atjauninājumu rezultātā reti veidojas jauns tirgus. Produkta aizvietojamības trūkums jākonstatē gan no pieprasījuma, gan piedāvājuma puses, un tikai pēc tam var secināt, ka tas neietilpst jau izveidotā tirgū. Jaunu mazumtirdzniecības pakalpojumu rašanās var izraisīt jauna, atvasināta vairumtirdzniecības tirgus izveidi, ja šādus mazumtirdzniecības pakalpojumus nevar nodrošināt, izmantojot esošos vairumtirdzniecības produktus. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar pamatdirektīvu jauniem tirgiem nevajadzētu noteikt neatbilstošus ex ante reglamentējošus pienākumus pat tad, ja tajos ir konstatētas pirmienācēja priekšrocības. Par jauniem tirgiem uzskata tādus tirgus, kas ietver produktus vai pakalpojumus, attiecībā uz kuriem to novitātes dēļ grūti paredzēt pieprasījuma apstākļus vai ieiešanas tirgū un piedāvājuma nosacījumus, un kam tāpēc ir grūti piemērot iepriekš minēto trīs kritēriju pārbaudi. Kā noteikts pamatdirektīvas 8. pantā, lai veicinātu jauninājumus, jauniem tirgiem neuzliek neatbilstošus ex ante reglamentējošus pienākumus; tajā pašā laikā jānovērš, ka vadošais uzņēmums ierobežo piekļuvi šādam tirgum, kā norādīts arī Iestādes Pamatnostādnēs par tirgus analīzi un BIT novērtējumu (10). Esošā tīkla pakāpenisku atjauninājumu rezultātā reti veidojas jauns tirgus. Produkta aizvietojamības trūkums jākonstatē gan no pieprasījuma, gan piedāvājuma puses, un tikai pēc tam var secināt, ka tas neietilpst jau izveidotā tirgū. Jaunu mazumtirdzniecības pakalpojumu rašanās var izraisīt jauna, atvasināta vairumtirdzniecības tirgus izveidi, ja šādus mazumtirdzniecības pakalpojumus nevar nodrošināt, izmantojot esošos vairumtirdzniecības produktus.

| (29) | VRI Iestādei un citām EEZ VRI dara pieejamus trīs kritēriju testa piemērošanas rezultātus, kurš veikts saskaņā ar šo ieteikumu un uz ko attiecas pamatdirektīvas 7. panta 3. punkta darbības joma. Ja netiek ziņots par to pasākumu projektiem, kas ietekmē tirdzniecību starp EBTA valstīm, kā minēts pamatdirektīvas 38. apsvērumā, pret attiecīgo EBTA valsti var ierosināt pienākumu neizpildes procedūru. |
| --- | --- |

(29)

VRI Iestādei un citām EEZ VRI dara pieejamus trīs kritēriju testa piemērošanas rezultātus, kurš veikts saskaņā ar šo ieteikumu un uz ko attiecas pamatdirektīvas 7. panta 3. punkta darbības joma. Ja netiek ziņots par to pasākumu projektiem, kas ietekmē tirdzniecību starp EBTA valstīm, kā minēts pamatdirektīvas 38. apsvērumā, pret attiecīgo EBTA valsti var ierosināt pienākumu neizpildes procedūru.

| (30) | Šā ieteikuma pielikumā sniegtajā tirgu sarakstā vairs nav iekļauti divi tirgi, kas bija uzskaitīti Iestādes 2008. gada ieteikumā (tirgus Nr. 1 un 2), jo tie nav izturējuši trīs kritēriju pārbaudi. EBTA valstu starpā var būt zināmas atšķirības attiecībā uz sagaidāmo vai paredzamo tirgus attīstību, kas pamato šo konstatējumu EEZ līmenī, tāpēc konkrētas valsts apstākļi var būt iemesls VRI uzskatīt, ka Iestādes 2008. gada ieteikumā minētajā tirgū Nr. 1 vai citos mazumtirdzniecības tirgos, kas saistīti ar Iestādes 2008. gada ieteikumā minēto tirgu Nr. 2, pagaidām nav efektīvas konkurences, raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas, un tajos nav atbilstīgi un samērīgi vairumtirdzniecības tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Tādā veidā VRI varētu pamatot turpmāku ex ante regulatīvu iejaukšanos vairumtirdzniecības līmenī, ar nosacījumu, ka valsts apstākļos trīs kritēriju pārbaude ir apmierinoša attiecībā uz nākamo pārskata periodu. Lai gan Iestādes 2008. gada ieteikumā minēto tirgu Nr. 4, 5 un 6 robežas ir noteiktas atkārtoti, pārējos tirgos, kas uzskaitīti Iestādes 2008. gada ieteikumā, joprojām ir vajadzīgs ex ante regulējums. VRI, nodalot šos tirgus, ņem vērā attiecīgās valsts apstākļus. |
| --- | --- |

(30)

Šā ieteikuma pielikumā sniegtajā tirgu sarakstā vairs nav iekļauti divi tirgi, kas bija uzskaitīti Iestādes 2008. gada ieteikumā (tirgus Nr. 1 un 2), jo tie nav izturējuši trīs kritēriju pārbaudi. EBTA valstu starpā var būt zināmas atšķirības attiecībā uz sagaidāmo vai paredzamo tirgus attīstību, kas pamato šo konstatējumu EEZ līmenī, tāpēc konkrētas valsts apstākļi var būt iemesls VRI uzskatīt, ka Iestādes 2008. gada ieteikumā minētajā tirgū Nr. 1 vai citos mazumtirdzniecības tirgos, kas saistīti ar Iestādes 2008. gada ieteikumā minēto tirgu Nr. 2, pagaidām nav efektīvas konkurences, raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas, un tajos nav atbilstīgi un samērīgi vairumtirdzniecības tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Tādā veidā VRI varētu pamatot turpmāku ex ante regulatīvu iejaukšanos vairumtirdzniecības līmenī, ar nosacījumu, ka valsts apstākļos trīs kritēriju pārbaude ir apmierinoša attiecībā uz nākamo pārskata periodu. Lai gan Iestādes 2008. gada ieteikumā minēto tirgu Nr. 4, 5 un 6 robežas ir noteiktas atkārtoti, pārējos tirgos, kas uzskaitīti Iestādes 2008. gada ieteikumā, joprojām ir vajadzīgs ex ante regulējums. VRI, nodalot šos tirgus, ņem vērā attiecīgās valsts apstākļus.

| (31) | Šis ieteikums bija nodots sabiedriskai apspriešanai, kā arī tas ticis apspriests ar VRI un citām valsts iestādēm EBTA valstīs (11), |
| --- | --- |

(31)

Šis ieteikums bija nodots sabiedriskai apspriešanai, kā arī tas ticis apspriests ar VRI un citām valsts iestādēm EBTA valstīs (11),

IESAKA:

| 1. | Atbilstīgi pamatdirektīvas 15. panta 3. punktam nosakot valsts apstākļiem atbilstīgus konkrētos tirgus, VRI jāanalizē pielikumā noteiktie produktu un pakalpojumu tirgi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nosakot tirgus, kas nav minēti pielikumā, VRI jāpierāda – un Iestāde to pārbaudīs –, ka ir izpildīti šādi trīs kumulatīvi kritēriji:






  a) | augsti un ilglaicīgi strukturāli, juridiski vai regulatīvi šķēršļi iekļūšanai tirgū; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

augsti un ilglaicīgi strukturāli, juridiski vai regulatīvi šķēršļi iekļūšanai tirgū;

| b) | tāda tirgus struktūra, kas nav vērsta uz efektīvu konkurenci attiecīgajā laikposmā, ņemot vērā to, kāds ir uz infrastruktūru balstītās un cita veida konkurences stāvoklis papildus šķēršļiem iekļūšanai tirgū; |
| --- | --- |

b)

tāda tirgus struktūra, kas nav vērsta uz efektīvu konkurenci attiecīgajā laikposmā, ņemot vērā to, kāds ir uz infrastruktūru balstītās un cita veida konkurences stāvoklis papildus šķēršļiem iekļūšanai tirgū;

| c) | konkurences tiesību piemērošana vien ir nepietiekams pasākums, lai pienācīgi labotu konstatētās tirgus nepilnības. |
| --- | --- |

c)

konkurences tiesību piemērošana vien ir nepietiekams pasākums, lai pienācīgi labotu konstatētās tirgus nepilnības.

| 3. | Uzskatot, ka kādā no pielikumā noteiktajiem tirgiem var nebūt nepieciešams ex ante regulējums konkrētas valsts apstākļos, VRI būtu jāpierāda – un Iestāde to pārbaudīs –, ka nav izpildīts vismaz viens no 2. punktā minētajiem trim kritērijiem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | VRI jāņem vērā visi attiecīgie konkurences ierobežojumi neatkarīgi no tā, vai šādu ierobežojumu avoti ir uzskatāmi par elektronisko sakaru tīkliem, elektronisko sakaru pakalpojumiem vai citu veidu pakalpojumiem vai lietojumiem, ko var salīdzināt no galalietotāja viedokļa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Šis ieteikums neskar tirgus definīcijas, tirgus analīžu rezultātus un reglamentējošus pienākumus, ko VRI noteikušas saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 3. punktu un 16. pantu pirms šā ieteikuma pieņemšanas datuma. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Šis ieteikums ir adresēts EBTA valstīm. |
| --- | --- |

6.

Briselē, 2016. gada 11. maijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Sven Erik SVEDMAN

kolēģijas loceklis

Frank BÜCHEL

---

(1)  Turpmāk “Iestāde”.

1

(2)  
  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

2

(3)  EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 5. novembra Ieteikums par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, pamatojoties uz EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kuri iekļauti šā līguma XI pielikumā (OV C 156, 9.7.2009., 18. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 36, 9.7.2009., 1. lpp.).

3

ex ante

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem

(4)  EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Pamatnostādnes par tirgus analīzi un būtiskas ietekmes tirgū novērtējumu saskaņā ar reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, kas minēti Nolīguma par Eiropas Ekonomikas zonu XI pielikumā (OV C 101, 27.4.2006., 1. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 21, 27.4.2006., 1. lpp.), turpmāk tekstā “Iestādes Pamatnostādnes par tirgus analīzi un BIT novērtējumu”.

4

(5)  Komisijas 2014. gada 9. oktobra Ieteikums 2014/710/ES par konkrētajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (OV L 295, 11.10.2014., 79. lpp.).

5

ex ante

(6)  Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu preambulas 4. apsvērums.

6

(7)  20. punkts Iestādes Pamatnostādnēs par tirgus analīzi un BIT novērtējumu. Sk. 4 zemsvītras piezīmi iepriekš.

7

(8)  Piemēram, OTT (over-the-top) pakalpojumi, kuru tehnoloģiju attīstība var izraisīt to apjoma pastāvīgu pieaugumu turpmākajos gados, kaut arī pašlaik tos nevar uzskatīt par tiešu aizstājēju pakalpojumiem, ko sniedz elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēji.

8

over-the-top

(9)  EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Ieteikums par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, pamatojoties uz EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas iekļauts Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu un pieņemts ar Lēmumu 194/04/COL.

9

ex ante

(10)  Sk. 4 zemsvītras piezīmi iepriekš.

10

(11)  Apspriešana notika no 2016. gada 4. februāra līdz 18. martam.

11

---

PIELIKUMS

| Tirgus Nr. 1 | Vairumtirdzniecības līmeņa savienojuma pabeigšana atsevišķos publiskos telefona tīklos fiksētā atrašanās vietā |
| --- | --- |
| Tirgus Nr. 2 | Vairumtirdzniecības līmeņa balss savienojuma pabeigšana individuālos mobilajos tīklos |
| Tirgus Nr. 3 | a) | Vairumtirdzniecības līmeņa vietēja piekļuve fiksētā vietā |

Tirgus Nr. 1

Vairumtirdzniecības līmeņa savienojuma pabeigšana atsevišķos publiskos telefona tīklos fiksētā atrašanās vietā

Tirgus Nr. 2

Vairumtirdzniecības līmeņa balss savienojuma pabeigšana individuālos mobilajos tīklos

Tirgus Nr. 3

a)

Vairumtirdzniecības līmeņa vietēja piekļuve fiksētā vietā

| b) | Plašpatēriņa produktu vairumtirdzniecības līmeņa centralizēta piekļuve fiksētā vietā |
| --- | --- |

b)

Plašpatēriņa produktu vairumtirdzniecības līmeņa centralizēta piekļuve fiksētā vietā

Tirgus Nr. 4

Vairumtirdzniecības līmeņa augstas kvalitātes piekļuve fiksētā vietā

---