# Jurnalul Oficial C 24/22 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 24 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5922 ianuarie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 24

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5922 ianuarie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2012-2013Ședințele dintre 4 și 7 februarie 2013
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 120 E, 26.4.2013 .
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2012-2013Ședințele dintre 4 și 7 februarie 2013
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 120 E, 26.4.2013 .
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 120 E, 26.4.2013 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți 5 februarie 2013 |
| 2016/C 24/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (2012/2134(INI)) | 2 |
| | Miercuri 6 februarie 2013 |
| 2016/C 24/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la a 57-a Sesiune a CSF a ONU: Eliminarea și prevenirea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor (2012/2922(RSP)) | 8 |
| 2016/C 24/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la Parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate (2012/2258(INI)) | 11 |
| 2016/C 24/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la obiectivele strategice ale UE pentru cea de-a 16-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 3 și 14 martie 2013 la Bangkok (Thailanda) (2012/2838(RSP)) | 19 |
| 2016/C 24/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la orientările pentru procedura bugetară 2014, secțiunea I – Parlamentul European, secțiunea II – Consiliul, secțiunea IV – Curtea de Justiție, secțiunea V – Curtea de Conturi, secțiunea VI – Comitetul Economic și Social European, secțiunea VII – Comitetul Regiunilor, secțiunea VIII – Ombudsmanul European, secțiunea IX – Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, secțiunea X – Serviciul European de Acțiune Externă (2013/2003(BUD)) | 24 |
| 2016/C 24/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: un comportament responsabil și transparent al întreprinderilor și o creștere economică durabilă (2012/2098(INI)) | 28 |
| 2016/C 24/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și a unei căi spre o redresare economică sustenabilă și cuprinzătoare (2012/2097(INI)) | 33 |
| | Joi 7 februarie 2013 |
| 2016/C 24/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii 2013 (2012/2256(INI)) | 49 |
| 2016/C 24/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pe 2013 (2012/2257(INI)) | 55 |
| 2016/C 24/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind guvernanța pieței unice (2012/2260(INL)) | 75 |
| 2016/C 24/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la cea de-a 22-a sesiune a Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (2013/2533(RSP)) | 89 |
| 2016/C 24/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la formarea judiciară – coordonatorii din cadrul tribunalelor (2012/2864(RSP)) | 97 |
| 2016/C 24/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la Raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru 2011 (2012/2286(INI)) | 100 |
| 2016/C 24/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la Laos: cazul Sombath Somphone (2013/2535(RSP)) | 106 |
| 2016/C 24/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la plasarea în detenție a unor activiști pentru drepturile omului în Zimbabwe (2013/2536(RSP)) | 108 |
| 2016/C 24/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la recentele atacuri asupra personalului medical auxiliar din Pakistan (2013/2537(RSP)) | 111 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți 5 februarie 2013

2016/C 24/01

Rezoluţia Parlamentului European din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (2012/2134(INI))

2

Miercuri 6 februarie 2013

2016/C 24/02

Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la a 57-a Sesiune a CSF a ONU: Eliminarea și prevenirea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor (2012/2922(RSP))

8

2016/C 24/03

Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la Parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate (2012/2258(INI))

11

2016/C 24/04

Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la obiectivele strategice ale UE pentru cea de-a 16-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 3 și 14 martie 2013 la Bangkok (Thailanda) (2012/2838(RSP))

19

2016/C 24/05

Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la orientările pentru procedura bugetară 2014, secțiunea I – Parlamentul European, secțiunea II – Consiliul, secțiunea IV – Curtea de Justiție, secțiunea V – Curtea de Conturi, secțiunea VI – Comitetul Economic și Social European, secțiunea VII – Comitetul Regiunilor, secțiunea VIII – Ombudsmanul European, secțiunea IX – Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, secțiunea X – Serviciul European de Acțiune Externă (2013/2003(BUD))

24

2016/C 24/06

Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: un comportament responsabil și transparent al întreprinderilor și o creștere economică durabilă (2012/2098(INI))

28

2016/C 24/07

Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și a unei căi spre o redresare economică sustenabilă și cuprinzătoare (2012/2097(INI))

33

Joi 7 februarie 2013

2016/C 24/08

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii 2013 (2012/2256(INI))

49

2016/C 24/09

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pe 2013 (2012/2257(INI))

55

2016/C 24/10

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind guvernanța pieței unice (2012/2260(INL))

75

2016/C 24/11

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la cea de-a 22-a sesiune a Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (2013/2533(RSP))

89

2016/C 24/12

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la formarea judiciară – coordonatorii din cadrul tribunalelor (2012/2864(RSP))

97

2016/C 24/13

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la Raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru 2011 (2012/2286(INI))

100

2016/C 24/14

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la Laos: cazul Sombath Somphone (2013/2535(RSP))

106

2016/C 24/15

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la plasarea în detenție a unor activiști pentru drepturile omului în Zimbabwe (2013/2536(RSP))

108

2016/C 24/16

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la recentele atacuri asupra personalului medical auxiliar din Pakistan (2013/2537(RSP))

111

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți 5 februarie 2013 |
| 2016/C 24/17 | P7_TA(2013)0034Măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 5 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee (COM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))P7_TC1-COD(2010)0370Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1405/2006 al Consiliului | 115 |
| 2016/C 24/18 | P7_TA(2013)0035Măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (COM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))P7_TC1-COD(2010)0256Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 247/2006 al Consiliului | 116 |
| | Miercuri 6 februarie 2013 |
| 2016/C 24/19 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului de aderare a acestora la Uniunea Europeană (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE)) | 118 |
| 2016/C 24/20 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE)) | 118 |
| 2016/C 24/21 | P7_TA(2013)0039Transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))P7_TC1-COD(2012)0035Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate (
  1
  ) | 119 |
| 2016/C 24/22 | P7_TA(2013)0040Politica comună în domeniul pescuitului ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))P7_TC1-COD(2011)0195Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 768/2005 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului | 134 |
| 2016/C 24/23 | P7_TA(2013)0041Nivelul sonor al autovehiculelor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind nivelul sonor al autovehiculelor (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))P7_TC1-COD(2011)0409Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind nivelul sonor al autovehiculelor (
  1
  ) | 195 |
| 2016/C 24/24 | P7_TA(2013)0042Fondul european pentru refugiați, Fondul european de returnare și Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 573/2007/CE, a Deciziei nr. 575/2007/CE și a Deciziei 2007/435/CE a Consiliului în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului european pentru refugiați, a Fondului european de returnare și a Fondului european de integrare a resortisanților țărilor terțe în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestionarea financiară pentru anumite state membre care se confruntă sau care riscă să se confrunte cu dificultăți grave legate de stabilitatea lor financiară (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))P7_TC1-COD(2012)0252Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziilor nr. 573/2007/CE și nr. 575/2007/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei 2007/435/CE a Consiliului în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului european pentru refugiați, a Fondului european de returnare și a Fondului european de integrare a resortisanților țărilor terțe în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestionarea financiară pentru anumite state membre care se confruntă sau care riscă să se confrunte cu dificultăți grave legate de stabilitatea lor financiară | 265 |
| 2016/C 24/25 | P7_TA(2013)0043Fondul pentru frontierele externe ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 574/2007/CE în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului pentru frontierele externe în cazul statelor membre care se confruntă sau riscă să se confrunte cu dificultăți importante legate de stabilitatea lor financiară (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))P7_TC1-COD(2012)0253Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 574/2007/CE în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului pentru frontierele externe în cazul statelor membre care se confruntă sau riscă să se confrunte cu dificultăți grave legate de stabilitatea lor financiară | 266 |
| 2016/C 24/26 | P7_TA(2013)0044Conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))P7_TC1-COD(2012)0158Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 al Consiliului de specificare a condițiilor în care heringul poate fi descărcat la țărm în scopuri industriale, altele decât consumul uman direct | 267 |
| | Joi 7 februarie 2013 |
| 2016/C 24/27 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește un mecanism de reacție rapidă împotriva fraudelor în materie de TVA (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS)) | 269 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți 5 februarie 2013

2016/C 24/17

P7_TA(2013)0034Măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 5 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee (COM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))P7_TC1-COD(2010)0370Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1405/2006 al Consiliului

115

2016/C 24/18

P7_TA(2013)0035Măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (COM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))P7_TC1-COD(2010)0256Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 247/2006 al Consiliului

116

Miercuri 6 februarie 2013

2016/C 24/19

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului de aderare a acestora la Uniunea Europeană (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE))

118

2016/C 24/20

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE))

118

2016/C 24/21

P7_TA(2013)0039Transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))P7_TC1-COD(2012)0035Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate (
  1
  )

1

119

2016/C 24/22

P7_TA(2013)0040Politica comună în domeniul pescuitului ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))P7_TC1-COD(2011)0195Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 768/2005 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului

134

2016/C 24/23

P7_TA(2013)0041Nivelul sonor al autovehiculelor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind nivelul sonor al autovehiculelor (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))P7_TC1-COD(2011)0409Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind nivelul sonor al autovehiculelor (
  1
  )

1

195

2016/C 24/24

P7_TA(2013)0042Fondul european pentru refugiați, Fondul european de returnare și Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 573/2007/CE, a Deciziei nr. 575/2007/CE și a Deciziei 2007/435/CE a Consiliului în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului european pentru refugiați, a Fondului european de returnare și a Fondului european de integrare a resortisanților țărilor terțe în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestionarea financiară pentru anumite state membre care se confruntă sau care riscă să se confrunte cu dificultăți grave legate de stabilitatea lor financiară (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))P7_TC1-COD(2012)0252Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziilor nr. 573/2007/CE și nr. 575/2007/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei 2007/435/CE a Consiliului în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului european pentru refugiați, a Fondului european de returnare și a Fondului european de integrare a resortisanților țărilor terțe în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestionarea financiară pentru anumite state membre care se confruntă sau care riscă să se confrunte cu dificultăți grave legate de stabilitatea lor financiară

265

2016/C 24/25

P7_TA(2013)0043Fondul pentru frontierele externe ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 574/2007/CE în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului pentru frontierele externe în cazul statelor membre care se confruntă sau riscă să se confrunte cu dificultăți importante legate de stabilitatea lor financiară (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))P7_TC1-COD(2012)0253Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 574/2007/CE în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului pentru frontierele externe în cazul statelor membre care se confruntă sau riscă să se confrunte cu dificultăți grave legate de stabilitatea lor financiară

266

2016/C 24/26

P7_TA(2013)0044Conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))P7_TC1-COD(2012)0158Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 al Consiliului de specificare a condițiilor în care heringul poate fi descărcat la țărm în scopuri industriale, altele decât consumul uman direct

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 al Consiliului de specificare a condițiilor în care heringul poate fi descărcat la țărm în scopuri industriale, altele decât consumul uman direct

267

Joi 7 februarie 2013

2016/C 24/27

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește un mecanism de reacție rapidă împotriva fraudelor în materie de TVA (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS))

269

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

22.1.2016

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2012-2013

Ședințele dintre 4 și 7 februarie 2013

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 120 E, 26.4.2013.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți 5 februarie 2013

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/2

---

P7_TA(2013)0036

Îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor

Rezoluţia Parlamentului European din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (2012/2134(INI))

(2016/C 024/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor” (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor” (COM(2011)0870),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Raportul Comisiei intitulat „Reducerea la minimum a sarcinii normative impuse IMM-urilor. Adaptarea reglementărilor UE la necesitățile microîntreprinderilor” (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei intitulat „Reducerea la minimum a sarcinii normative impuse IMM-urilor. Adaptarea reglementărilor UE la necesitățile microîntreprinderilor” (COM(2011)0803),

| — | având în vedere programul Comisiei pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii – programul „COSME” (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

având în vedere programul Comisiei pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii – programul „COSME” (COM(2011)0834),

| — | având în vedere propunerea „Small Business Act pentru Europa” (COM(2008)0394) prin care se recunoaște rolul principal al IMM-urilor în cadrul economiei UE și care vizează consolidarea rolului jucat de IMM-uri, precum și promovarea potențialului lor de creștere economică și de creare de locuri de muncă prin diminuarea unui număr de probleme care se consideră că împiedică dezvoltarea IMM-urilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea „Small Business Act pentru Europa” (COM(2008)0394) prin care se recunoaște rolul principal al IMM-urilor în cadrul economiei UE și care vizează consolidarea rolului jucat de IMM-uri, precum și promovarea potențialului lor de creștere economică și de creare de locuri de muncă prin diminuarea unui număr de probleme care se consideră că împiedică dezvoltarea IMM-urilor,

| — | având în vedere Comunicarea Comisei din 23 februarie 2011, intitulată „Revizuirea «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2011)0078) și rezoluția Parlamentului din 12 mai 2011 referitoare la aceasta (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisei din 23 februarie 2011, intitulată „Revizuirea «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2011)0078) și rezoluția Parlamentului din 12 mai 2011 referitoare la aceasta (1),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile europene cu capital de risc (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile europene cu capital de risc (COM(2011)0860),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile europene de antreprenoriat social (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile europene de antreprenoriat social (COM(2011)0862),

| — | având în vedere studiul realizat de Comisie și de Banca Centrală Europeană în 2011 privind accesul la finanțare al IMM-urilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Comisie și de Banca Centrală Europeană în 2011 privind accesul la finanțare al IMM-urilor,

| — | având în vedere Raportul special nr. 2/2012 al Curții de Conturi privind instrumentele financiare cofinanțate de Fondul european de dezvoltare regională în vederea sprijinirii întreprinderilor mici și mijlocii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 2/2012 al Curții de Conturi privind instrumentele financiare cofinanțate de Fondul european de dezvoltare regională în vederea sprijinirii întreprinderilor mici și mijlocii,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (2),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0001/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0001/2013),

| A. | întrucât reglementările aplicabile sectorului financiar care sunt concepute deficitar, asociate cu efectele grave și universale ale crizei financiare, economice și a datoriei pot duce la un acces mai dificil la finanțare al IMM-urilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât reglementările aplicabile sectorului financiar care sunt concepute deficitar, asociate cu efectele grave și universale ale crizei financiare, economice și a datoriei pot duce la un acces mai dificil la finanțare al IMM-urilor;

| B. | întrucât este esențial să se creeze și să se dezvolte instrumentele necesare și să se ofere condițiile corecte care vor permite Uniunii să stimuleze creșterea economică din zona euro și din întreaga Uniune; |
| --- | --- |

B.

întrucât este esențial să se creeze și să se dezvolte instrumentele necesare și să se ofere condițiile corecte care vor permite Uniunii să stimuleze creșterea economică din zona euro și din întreaga Uniune;

| C. | întrucât creditele bancare sunt principala sursă de finanțare a IMM-urilor din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

C.

întrucât creditele bancare sunt principala sursă de finanțare a IMM-urilor din Uniunea Europeană;

| D. | întrucât, în conformitate cu datele BCE, dobânzile la creditele acordate IMM-urilor variază foarte mult între statele membre și există dezechilibre în ceea ce privește accesul la lichidități, cu niveluri de respingere ridicate în ceea ce privește creditele acordate pentru proiectele de afaceri din unele țări; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu datele BCE, dobânzile la creditele acordate IMM-urilor variază foarte mult între statele membre și există dezechilibre în ceea ce privește accesul la lichidități, cu niveluri de respingere ridicate în ceea ce privește creditele acordate pentru proiectele de afaceri din unele țări;

| E. | întrucât IMM-urile reprezintă peste 98 % dintre întreprinderile europene și asigură peste 67 % dintre locurile de muncă din Uniune; întrucât ele reprezintă astfel coloana vertebrală a economiei Uniunii Europene și sunt factori importanți ai creșterii economice pe termen lung a Europei și ai oportunităților sustenabile de creare de locuri de muncă în cele 27 de state membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât IMM-urile reprezintă peste 98 % dintre întreprinderile europene și asigură peste 67 % dintre locurile de muncă din Uniune; întrucât ele reprezintă astfel coloana vertebrală a economiei Uniunii Europene și sunt factori importanți ai creșterii economice pe termen lung a Europei și ai oportunităților sustenabile de creare de locuri de muncă în cele 27 de state membre;

| F. | întrucât 85 % dintre toate noile locuri de muncă din UE, în perioada 2002-2010, au fost create de IMM-uri, în special de firmele noi; întrucât 32,5 milioane de oameni din UE sunt liber-profesioniști; |
| --- | --- |

F.

întrucât 85 % dintre toate noile locuri de muncă din UE, în perioada 2002-2010, au fost create de IMM-uri, în special de firmele noi; întrucât 32,5 milioane de oameni din UE sunt liber-profesioniști;

| G. | întrucât există tipuri diferite de IMM-uri care au necesități diferite, |
| --- | --- |

G.

întrucât există tipuri diferite de IMM-uri care au necesități diferite,

| H. | întrucât acțiunile care sprijină IMM-urile și antreprenoriatul sunt reglementate de „Small Business Act”, pe care statele membre s-au angajat să îl pună în aplicare împreună cu Comisia Europeană, |
| --- | --- |

H.

întrucât acțiunile care sprijină IMM-urile și antreprenoriatul sunt reglementate de „Small Business Act”, pe care statele membre s-au angajat să îl pună în aplicare împreună cu Comisia Europeană,

Aspecte generale

| 1. | salută planul de acțiune al Comisiei și setul vast de propuneri și recomandări privind IMM-urile; |
| --- | --- |

1.

salută planul de acțiune al Comisiei și setul vast de propuneri și recomandări privind IMM-urile;

| 2. | este de acord cu Comisia că succesul, excelența și coeziunea economică a Uniunii Europene sunt în mare măsură dependente de creșterea economică durabilă și de crearea de locuri de muncă bazate pe IMM-uri care s-au angajat să furnizeze produse și servicii de calitate; subliniază importanța încurajării creșterii economice la nivelul tuturor societăților; subliniază că IMM-urile fac parte dintr-un „ecosistem” mai vast de întreprinderi; observă că în cadrul acestui „ecosistem” este necesar, de asemenea, să se asigure faptul că se acordă o atenție egală îmbunătățirii accesului microîntreprinderilor și al întreprinzătorilor individuali la finanțare; constată că societățile mai mari se bazează foarte mult pe o rețea vastă formată din IMM-uri mai mici; |
| --- | --- |

2.

este de acord cu Comisia că succesul, excelența și coeziunea economică a Uniunii Europene sunt în mare măsură dependente de creșterea economică durabilă și de crearea de locuri de muncă bazate pe IMM-uri care s-au angajat să furnizeze produse și servicii de calitate; subliniază importanța încurajării creșterii economice la nivelul tuturor societăților; subliniază că IMM-urile fac parte dintr-un „ecosistem” mai vast de întreprinderi; observă că în cadrul acestui „ecosistem” este necesar, de asemenea, să se asigure faptul că se acordă o atenție egală îmbunătățirii accesului microîntreprinderilor și al întreprinzătorilor individuali la finanțare; constată că societățile mai mari se bazează foarte mult pe o rețea vastă formată din IMM-uri mai mici;

| 3. | subliniază că, din cauza efectului agravant al crizei financiare și economice, numeroase IMM-uri întâmpină dificultăți în accesarea de finanțare și că IMM-urile trebuie să respecte criterii de reglementare noi și uneori mai stricte decât înainte; subliniază că instituțiile bancare care au beneficiat de ajutor de stat, precum și de alte subvenții implicite pe parcursul crizei, precum garanții publice și sprijin pentru asigurarea lichidităților din partea băncilor centrale și a Băncii Centrale Europene, ar trebui să fie incluse în obiective privind sumele acordate ca finanțare și condițiile de acordare a finanțării IMM-urilor; încurajează Comisia să își continue eforturile de promovare a punerii în aplicare la nivel național a principiului „a gândi mai întâi la scară mică”, ceea ce implică o simplificare în mai mare măsură a mediului de reglementare și a celui administrativ pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, din cauza efectului agravant al crizei financiare și economice, numeroase IMM-uri întâmpină dificultăți în accesarea de finanțare și că IMM-urile trebuie să respecte criterii de reglementare noi și uneori mai stricte decât înainte; subliniază că instituțiile bancare care au beneficiat de ajutor de stat, precum și de alte subvenții implicite pe parcursul crizei, precum garanții publice și sprijin pentru asigurarea lichidităților din partea băncilor centrale și a Băncii Centrale Europene, ar trebui să fie incluse în obiective privind sumele acordate ca finanțare și condițiile de acordare a finanțării IMM-urilor; încurajează Comisia să își continue eforturile de promovare a punerii în aplicare la nivel național a principiului „a gândi mai întâi la scară mică”, ceea ce implică o simplificare în mai mare măsură a mediului de reglementare și a celui administrativ pentru IMM-uri;

| 4. | subliniază faptul că, atunci când se adoptă măsuri pentru a simplifica cadrul administrativ și de reglementare referitor la IMM-uri, trebuie să se asigure o protecție adecvată a angajaților în domeniile securității sociale și securității și sănătății în muncă; invită Comisia și statele membre să abordeze problema posibilelor discriminări în accesul la finanțare în cazul IMM-urilor conduse de persoane sau de grupuri sociale dezavantajate; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că, atunci când se adoptă măsuri pentru a simplifica cadrul administrativ și de reglementare referitor la IMM-uri, trebuie să se asigure o protecție adecvată a angajaților în domeniile securității sociale și securității și sănătății în muncă; invită Comisia și statele membre să abordeze problema posibilelor discriminări în accesul la finanțare în cazul IMM-urilor conduse de persoane sau de grupuri sociale dezavantajate;

| 5. | observă că în ultimii ani au fost întreprinse eforturi considerabile cu scopul de a reduce birocrația; |
| --- | --- |

5.

observă că în ultimii ani au fost întreprinse eforturi considerabile cu scopul de a reduce birocrația;

| 6. | subliniază importanța consolidării sistemului bancar local; subliniază responsabilitatea și funcțiile băncilor, de la cele de importanță europeană până la cele relevante pe plan local, de a investi cu prudență în economie și, în special, în IMM-uri; constată diferențele dintre statele membre în materie de costuri ale creditelor acordate IMM-urilor și de acces la finanțare pentru IMM-uri, acestea fiind urmarea contextului macroeconomic negativ, care ar putea avea implicații negative asupra competitivității în regiunile de frontieră; subliniază că, deși problemele cu care se confruntă IMM-urile în accesarea creditelor continuă să varieze între statele membre, rezultatele anchetei BCE din octombrie 2011 privind creditul bancar au indicat o înăsprire semnificativă la nivel general a normelor de creditare a IMM-urilor și au demonstrat că reducerea investițiilor la minimum poate duce la o criză a creditelor; în plus, confirmă că există o cerere semnificativă pentru microcredite în UE; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța consolidării sistemului bancar local; subliniază responsabilitatea și funcțiile băncilor, de la cele de importanță europeană până la cele relevante pe plan local, de a investi cu prudență în economie și, în special, în IMM-uri; constată diferențele dintre statele membre în materie de costuri ale creditelor acordate IMM-urilor și de acces la finanțare pentru IMM-uri, acestea fiind urmarea contextului macroeconomic negativ, care ar putea avea implicații negative asupra competitivității în regiunile de frontieră; subliniază că, deși problemele cu care se confruntă IMM-urile în accesarea creditelor continuă să varieze între statele membre, rezultatele anchetei BCE din octombrie 2011 privind creditul bancar au indicat o înăsprire semnificativă la nivel general a normelor de creditare a IMM-urilor și au demonstrat că reducerea investițiilor la minimum poate duce la o criză a creditelor; în plus, confirmă că există o cerere semnificativă pentru microcredite în UE;

| 7. | reiterează că normele revizuite privind contractele de achiziții publice și de concesiune nu ar trebui să împiedice accesul IMM-urilor și al microîntreprinderilor la piața achizițiilor publice; |
| --- | --- |

7.

reiterează că normele revizuite privind contractele de achiziții publice și de concesiune nu ar trebui să împiedice accesul IMM-urilor și al microîntreprinderilor la piața achizițiilor publice;

| 8. | reamintește că în Europa principala sursă de finanțare a IMM-urilor este sectorul bancar; consideră că din cauza fragmentării sectorului bancar și a marii divergențe ulterioare în ceea ce privește dobânzile la credite și oferta de credite dintre țări, este necesară o abordare diferențiată pentru îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare, având în vedere circumstanțele specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

8.

reamintește că în Europa principala sursă de finanțare a IMM-urilor este sectorul bancar; consideră că din cauza fragmentării sectorului bancar și a marii divergențe ulterioare în ceea ce privește dobânzile la credite și oferta de credite dintre țări, este necesară o abordare diferențiată pentru îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare, având în vedere circumstanțele specifice fiecărei țări;

Diversitatea întreprinderilor mici și mijlocii

| 9. | reamintește Comisiei că IMM-urile de la nivelul Europei sunt foarte eterogene, variind de la afaceri de familie foarte tradiționale la întreprinderi cu dezvoltare rapidă, firme de înaltă tehnologie, microîntreprinderi, întreprinderi sociale și întreprinderi nou-înființate și, prin urmare, abordările pentru sprijinirea acestora trebuie să fie, de asemenea, diverse; |
| --- | --- |

9.

reamintește Comisiei că IMM-urile de la nivelul Europei sunt foarte eterogene, variind de la afaceri de familie foarte tradiționale la întreprinderi cu dezvoltare rapidă, firme de înaltă tehnologie, microîntreprinderi, întreprinderi sociale și întreprinderi nou-înființate și, prin urmare, abordările pentru sprijinirea acestora trebuie să fie, de asemenea, diverse;

| 10. | subliniază că, în situația actuală, când accesul insuficient la surse adecvate de capital de risc, în special în etapele de început, continuă să fie una dintre cele mai semnificative constrângeri pentru crearea și dezvoltarea de firme orientate spre creștere economică, planul de acțiune al Comisiei acordă o atenție deosebită capitalului de risc ca un eventual mod de finanțare a creșterii economice; subliniază totuși că acest tip de finanțare este adecvată numai pentru un număr mic de IMM-uri și că împrumuturile bancare rămân principala sursă de finanțare; |
| --- | --- |

10.

subliniază că, în situația actuală, când accesul insuficient la surse adecvate de capital de risc, în special în etapele de început, continuă să fie una dintre cele mai semnificative constrângeri pentru crearea și dezvoltarea de firme orientate spre creștere economică, planul de acțiune al Comisiei acordă o atenție deosebită capitalului de risc ca un eventual mod de finanțare a creșterii economice; subliniază totuși că acest tip de finanțare este adecvată numai pentru un număr mic de IMM-uri și că împrumuturile bancare rămân principala sursă de finanțare;

| 11. | subliniază că nu există un mod universal de finanțare și solicită Comisiei să sprijine dezvoltarea unei game vaste de programe, instrumente și inițiative adaptate, care să cuprindă atât capitalurile proprii [precum investitorii providențiali, finanțarea colectivă solidară („crowd funding”) și sistemele multilaterale de tranzacționare], cvasifondurile proprii (finanțarea de tip mezanin), cât și titlurile de creanță (precum obligațiuni pentru companii cu credite mici, sisteme și platforme de garantare) și parteneriatele între bănci și alți operatori implicați în finanțarea IMM-urilor (experți contabili, asociații de întreprinderi și de IMM-uri sau camere de comerț), pentru a sprijini întreprinderile în etapele lor de înființare, creștere și transfer, având în vedere dimensiunea, cifra de afaceri și necesitățile lor financiare; |
| --- | --- |

11.

subliniază că nu există un mod universal de finanțare și solicită Comisiei să sprijine dezvoltarea unei game vaste de programe, instrumente și inițiative adaptate, care să cuprindă atât capitalurile proprii [precum investitorii providențiali, finanțarea colectivă solidară („crowd funding”) și sistemele multilaterale de tranzacționare], cvasifondurile proprii (finanțarea de tip mezanin), cât și titlurile de creanță (precum obligațiuni pentru companii cu credite mici, sisteme și platforme de garantare) și parteneriatele între bănci și alți operatori implicați în finanțarea IMM-urilor (experți contabili, asociații de întreprinderi și de IMM-uri sau camere de comerț), pentru a sprijini întreprinderile în etapele lor de înființare, creștere și transfer, având în vedere dimensiunea, cifra de afaceri și necesitățile lor financiare;

| 12. | subliniază că Comisia ar trebui să evidențieze rolul important pe care piața de valori îl poate avea în îmbunătățirea accesului la lichidități atât pentru IMM-uri, cât și pentru investitori în diferite etape; amintește că piețele de valori concepute în mod special pentru IMM-uri există deja în zona euro, fiind create pentru a răspunde cerințelor specifice de piață și de finanțare; |
| --- | --- |

12.

subliniază că Comisia ar trebui să evidențieze rolul important pe care piața de valori îl poate avea în îmbunătățirea accesului la lichidități atât pentru IMM-uri, cât și pentru investitori în diferite etape; amintește că piețele de valori concepute în mod special pentru IMM-uri există deja în zona euro, fiind create pentru a răspunde cerințelor specifice de piață și de finanțare;

Vulnerabilitatea IMM-urilor

| 13. | solicită Comisiei să supună noile reglementări relevante pentru IMM-uri unei evaluări globale și incluzive a impactului, inclusiv unei testări cuprinzătoare, ținând seama de necesitățile și provocările specifice IMM-urilor; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei să supună noile reglementări relevante pentru IMM-uri unei evaluări globale și incluzive a impactului, inclusiv unei testări cuprinzătoare, ținând seama de necesitățile și provocările specifice IMM-urilor;

| 14. | subliniază faptul că IMM-urile se află adesea la capătul unui lung lanț de distribuție și, prin urmare, sunt afectate cel mai mult de întârzierile plăților și perioadele scurte de plată; salută, prin urmare, inițiativa Comisiei de a încuraja în mod ferm statele membre să accelereze punerea în aplicare a Directivei privind combaterea întârzierii efectuării plăților; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că IMM-urile se află adesea la capătul unui lung lanț de distribuție și, prin urmare, sunt afectate cel mai mult de întârzierile plăților și perioadele scurte de plată; salută, prin urmare, inițiativa Comisiei de a încuraja în mod ferm statele membre să accelereze punerea în aplicare a Directivei privind combaterea întârzierii efectuării plăților;

| 15. | subliniază faptul că anchetele realizate de Comisie arată că nu doar accesul la finanțare, ci și accesul la competențe, inclusiv la competențe manageriale și la cunoștințe în domeniul financiar și contabil, este un factor esențial pentru ca IMM-urile să acceseze fonduri, să inoveze, să concureze și să crească; consideră că furnizarea de instrumente financiare ale UE ar trebui, prin urmare, să fie însoțită de asigurarea unor scheme de consiliere și de asistență corespunzătoare, precum și de furnizarea unor servicii pentru întreprinderi bazate pe cunoaștere; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că anchetele realizate de Comisie arată că nu doar accesul la finanțare, ci și accesul la competențe, inclusiv la competențe manageriale și la cunoștințe în domeniul financiar și contabil, este un factor esențial pentru ca IMM-urile să acceseze fonduri, să inoveze, să concureze și să crească; consideră că furnizarea de instrumente financiare ale UE ar trebui, prin urmare, să fie însoțită de asigurarea unor scheme de consiliere și de asistență corespunzătoare, precum și de furnizarea unor servicii pentru întreprinderi bazate pe cunoaștere;

| 16. | consideră necesară sprijinirea IMM-urilor la nivel local în vederea elaborării de politici pentru a promova antreprenoriatul, a îmbunătăți situația IMM-urilor pe tot parcursul ciclului lor de viață și a le ajuta să obțină acces la noi piețe; consideră că recunoașterea și schimbul de bune practici sunt elemente-cheie ale acestei politici; |
| --- | --- |

16.

consideră necesară sprijinirea IMM-urilor la nivel local în vederea elaborării de politici pentru a promova antreprenoriatul, a îmbunătăți situația IMM-urilor pe tot parcursul ciclului lor de viață și a le ajuta să obțină acces la noi piețe; consideră că recunoașterea și schimbul de bune practici sunt elemente-cheie ale acestei politici;

Profesionalizarea antreprenoriatului

| 17. | observă că lipsa de cunoștințe a antreprenorilor privind finanțarea de bază limitează calitatea planurilor de afaceri și, astfel, limitează succesul unei cereri de credit; solicită, prin urmare, statelor membre să asigure sprijin în materie de formare profesională potențialilor antreprenori și să sprijine parteneriatele între bănci, camere de comerț, asociații de întreprinderi și experți contabili; |
| --- | --- |

17.

observă că lipsa de cunoștințe a antreprenorilor privind finanțarea de bază limitează calitatea planurilor de afaceri și, astfel, limitează succesul unei cereri de credit; solicită, prin urmare, statelor membre să asigure sprijin în materie de formare profesională potențialilor antreprenori și să sprijine parteneriatele între bănci, camere de comerț, asociații de întreprinderi și experți contabili;

| 18. | consideră că spiritul antreprenorial al femeilor este o resursă nevalorificată de creștere economică și competitivitate a UE care ar trebui promovată și consolidată, precum și că ar trebui înlăturate toate obstacolele cu care se confruntă femeile pe piața muncii; |
| --- | --- |

18.

consideră că spiritul antreprenorial al femeilor este o resursă nevalorificată de creștere economică și competitivitate a UE care ar trebui promovată și consolidată, precum și că ar trebui înlăturate toate obstacolele cu care se confruntă femeile pe piața muncii;

| 19. | consideră că în sistemele de bază ale învățământului ar trebui să fie incluse dezvoltarea competențelor antreprenoriale și programele de formare privind modul în care operează piața, economia și sistemul financiar; consideră că un plan de afaceri bine pregătit este un prim pas către un acces mai bun la finanțare și către viabilitate; solicită Comisiei și statelor membre să includă fără întârzie educația financiară în programele lor de învățământ; sprijină, în acest sens, programul „Erasmus pentru tineri antreprenori”, conceput în vederea promovării culturii antreprenoriale și a dezvoltării pieței unice și a competitivității; |
| --- | --- |

19.

consideră că în sistemele de bază ale învățământului ar trebui să fie incluse dezvoltarea competențelor antreprenoriale și programele de formare privind modul în care operează piața, economia și sistemul financiar; consideră că un plan de afaceri bine pregătit este un prim pas către un acces mai bun la finanțare și către viabilitate; solicită Comisiei și statelor membre să includă fără întârzie educația financiară în programele lor de învățământ; sprijină, în acest sens, programul „Erasmus pentru tineri antreprenori”, conceput în vederea promovării culturii antreprenoriale și a dezvoltării pieței unice și a competitivității;

| 20. | consideră că sunt necesare o strategie specială pentru întreprinderile nou-înființate și instrumente financiare pentru a implementa proiecte inovatoare și a dezvolta creativitatea tinerilor antreprenori; |
| --- | --- |

20.

consideră că sunt necesare o strategie specială pentru întreprinderile nou-înființate și instrumente financiare pentru a implementa proiecte inovatoare și a dezvolta creativitatea tinerilor antreprenori;

| 21. | subliniază faptul că în unele state membre există deja bune practici în domeniul îmbunătățirii pregătirii antreprenorilor; solicită Comisiei să sprijine punerea lor în aplicare și în alte state membre; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că în unele state membre există deja bune practici în domeniul îmbunătățirii pregătirii antreprenorilor; solicită Comisiei să sprijine punerea lor în aplicare și în alte state membre;

| 22. | subliniază că este indispensabilă informarea periodică și într-o formă simplificată a antreprenorilor, a potențialilor antreprenori și a băncilor cu privire la inițiativele de formare, la finanțarea și programele asigurate de UE pentru IMM-uri, la nivel național, regional și local, întrucât este necesar să se profite de toate oportunitățile și măsurile disponibile; solicită Comisiei să se asigure că organizațiile naționale de IMM-uri sunt informate în mod adecvat cu privire la inițiativele și propunerile de politici ale UE; |
| --- | --- |

22.

subliniază că este indispensabilă informarea periodică și într-o formă simplificată a antreprenorilor, a potențialilor antreprenori și a băncilor cu privire la inițiativele de formare, la finanțarea și programele asigurate de UE pentru IMM-uri, la nivel național, regional și local, întrucât este necesar să se profite de toate oportunitățile și măsurile disponibile; solicită Comisiei să se asigure că organizațiile naționale de IMM-uri sunt informate în mod adecvat cu privire la inițiativele și propunerile de politici ale UE;

| 23. | solicită eforturi de comunicare sporite din partea Grupului BEI pentru a promova programele financiare în rândul comunității IMM-urilor, în cooperare cu organizațiile de IMM-uri; |
| --- | --- |

23.

solicită eforturi de comunicare sporite din partea Grupului BEI pentru a promova programele financiare în rândul comunității IMM-urilor, în cooperare cu organizațiile de IMM-uri;

| 24. | subliniază că este indispensabilă orientarea antreprenorilor care au dat faliment, având în vedere că 15 % dintre întreprinderile care s-au închis au procedat astfel din cauza falimentului; sprijină simplificarea și scurtarea procedurilor de faliment pentru a oferi o a doua șansă antreprenorilor în cauză, întrucât întreprinderile înființate de antreprenorii care s-au confruntat cu un faliment ar putea să fie mai performante; |
| --- | --- |

24.

subliniază că este indispensabilă orientarea antreprenorilor care au dat faliment, având în vedere că 15 % dintre întreprinderile care s-au închis au procedat astfel din cauza falimentului; sprijină simplificarea și scurtarea procedurilor de faliment pentru a oferi o a doua șansă antreprenorilor în cauză, întrucât întreprinderile înființate de antreprenorii care s-au confruntat cu un faliment ar putea să fie mai performante;

Transparența

| 25. | observă că creditorii au, în general, cunoștințe mai bune despre instrumentele de creditare decât antreprenorii, iar antreprenorii ar trebui să comunice mai eficient cu creditorii despre planul lor de afaceri și strategia lor pe termen lung; subliniază că această lipsă de informații creează dificultăți atunci când se discută o cerere de credit; recunoaște că IMM-urile au nevoie să primească servicii de consultanță special adaptate în domeniul oportunităților de creditare; solicită Comisiei să sprijine diseminarea bunelor practici existente privind soluții specifice pentru dialogul, cooperarea și schimbul de informații dintre creditori și antreprenori; solicită Comisiei să consolideze dialogul și cooperarea dintre antreprenori și creditori; |
| --- | --- |

25.

observă că creditorii au, în general, cunoștințe mai bune despre instrumentele de creditare decât antreprenorii, iar antreprenorii ar trebui să comunice mai eficient cu creditorii despre planul lor de afaceri și strategia lor pe termen lung; subliniază că această lipsă de informații creează dificultăți atunci când se discută o cerere de credit; recunoaște că IMM-urile au nevoie să primească servicii de consultanță special adaptate în domeniul oportunităților de creditare; solicită Comisiei să sprijine diseminarea bunelor practici existente privind soluții specifice pentru dialogul, cooperarea și schimbul de informații dintre creditori și antreprenori; solicită Comisiei să consolideze dialogul și cooperarea dintre antreprenori și creditori;

| 26. | subliniază faptul că creditorii ar trebui să stabilească în mod transparent criterii clare și specifice privind cererile de finanțare; subliniază că, atunci când un creditor respinge total sau parțial o cerere de credit, el trebuie să informeze în mod adecvat și constructiv antreprenorul cu privire la motivele respingerii; solicită Comisiei să definească linii directoare clare în legătură cu această abordare constructivă privind transparența; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că creditorii ar trebui să stabilească în mod transparent criterii clare și specifice privind cererile de finanțare; subliniază că, atunci când un creditor respinge total sau parțial o cerere de credit, el trebuie să informeze în mod adecvat și constructiv antreprenorul cu privire la motivele respingerii; solicită Comisiei să definească linii directoare clare în legătură cu această abordare constructivă privind transparența;

| 27. | observă că la rambursarea anticipată a unui credit IMM-urile trebuie să plătească creditorului o taxă de pierdere a finanțării și, adesea, o penalizare suplimentară, acestea având drept rezultat costuri totale care nu pot fi suportate; solicită Comisiei să propună mai multă transparență în toate contractele privind rambursarea anticipată pentru IMM-uri și să studieze posibilitatea unui plafon maxim pentru a limita costurile acestui tip de operațiune; |
| --- | --- |

27.

observă că la rambursarea anticipată a unui credit IMM-urile trebuie să plătească creditorului o taxă de pierdere a finanțării și, adesea, o penalizare suplimentară, acestea având drept rezultat costuri totale care nu pot fi suportate; solicită Comisiei să propună mai multă transparență în toate contractele privind rambursarea anticipată pentru IMM-uri și să studieze posibilitatea unui plafon maxim pentru a limita costurile acestui tip de operațiune;

| 28. | constată că IMM-urile se confruntă cu cerințe tot mai stricte, care includ garanțiile personale, în vederea obținerii de finanțare de la instituțiile de credit; observă că ratele crescute ale dobânzii ar putea duce la un grad mai mare de strictețe a termenilor și condițiilor care nu privesc prețul, inclusiv a garanțiilor personale; așadar, consideră că legislația necesară pentru a reglementa industria financiară trebuie să protejeze și să stimuleze în mod explicit furnizarea efectivă de credite către economia reală, în special către IMM-uri; |
| --- | --- |

28.

constată că IMM-urile se confruntă cu cerințe tot mai stricte, care includ garanțiile personale, în vederea obținerii de finanțare de la instituțiile de credit; observă că ratele crescute ale dobânzii ar putea duce la un grad mai mare de strictețe a termenilor și condițiilor care nu privesc prețul, inclusiv a garanțiilor personale; așadar, consideră că legislația necesară pentru a reglementa industria financiară trebuie să protejeze și să stimuleze în mod explicit furnizarea efectivă de credite către economia reală, în special către IMM-uri;

| 29. | solicită statelor membre să reducă sarcina administrativă la înființarea și pe parcursul duratei de viață a IMM-ului, având în vedere diferențele dintre țări în acest domeniu, care împiedică finalizarea pieței unice; subliniază că este important să se reducă numărul de zile prevăzute pentru înființarea unei noi întreprinderi; solicită Comisiei să studieze bunele practici potențiale care urmează să fie aplicate în toate statele membre; solicită Comisiei să evalueze posibilitatea de a introduce un număr unic de identificare a IMM-urilor, stocat într-o bază de date unică europeană pentru IMM-uri, care să includă toate datele financiare și să permită IMM-urilor să depună mai ușor cereri pentru programe și finanțare la nivelul UE și la nivel național; subliniază că, în cazul în care va fi introdus un astfel de număr de identificare a IMM-urilor, trebuie acordată atenție principiilor privind protejarea datelor; |
| --- | --- |

29.

solicită statelor membre să reducă sarcina administrativă la înființarea și pe parcursul duratei de viață a IMM-ului, având în vedere diferențele dintre țări în acest domeniu, care împiedică finalizarea pieței unice; subliniază că este important să se reducă numărul de zile prevăzute pentru înființarea unei noi întreprinderi; solicită Comisiei să studieze bunele practici potențiale care urmează să fie aplicate în toate statele membre; solicită Comisiei să evalueze posibilitatea de a introduce un număr unic de identificare a IMM-urilor, stocat într-o bază de date unică europeană pentru IMM-uri, care să includă toate datele financiare și să permită IMM-urilor să depună mai ușor cereri pentru programe și finanțare la nivelul UE și la nivel național; subliniază că, în cazul în care va fi introdus un astfel de număr de identificare a IMM-urilor, trebuie acordată atenție principiilor privind protejarea datelor;

| 30. | salută propunerea Comisiei de a promova utilizarea ratingurilor calitative ca un instrument de completare a evaluării cantitative standard a bonității IMM-urilor; |
| --- | --- |

30.

salută propunerea Comisiei de a promova utilizarea ratingurilor calitative ca un instrument de completare a evaluării cantitative standard a bonității IMM-urilor;

Noi modalități de finanțare

| 31. | salută noile programe de finanțare ale Comisiei care iau în considerare caracteristicile speciale ale IMM-urilor; solicită Comisiei să dezvolte în continuare finanțarea acordată de UE adaptată IMM-urilor; subliniază faptul că ar trebui evitată fragmentarea finanțării și că finanțarea poate fi eficace numai atunci când are capacitatea de a acoperi o mare parte din necesitățile IMM-urilor în cauză; |
| --- | --- |

31.

salută noile programe de finanțare ale Comisiei care iau în considerare caracteristicile speciale ale IMM-urilor; solicită Comisiei să dezvolte în continuare finanțarea acordată de UE adaptată IMM-urilor; subliniază faptul că ar trebui evitată fragmentarea finanțării și că finanțarea poate fi eficace numai atunci când are capacitatea de a acoperi o mare parte din necesitățile IMM-urilor în cauză;

| 32. | este ferm convins că pachetul financiar pentru instrumentele de finanțare prin intermediul împrumuturilor și al capitalurilor proprii din cadrul programului COSME și al inițiativei „Orizont 2020” ar trebui majorat în mod semnificativ, iar accesul IMM-urilor la acesta ar trebui îmbunătățit în mod considerabil; |
| --- | --- |

32.

este ferm convins că pachetul financiar pentru instrumentele de finanțare prin intermediul împrumuturilor și al capitalurilor proprii din cadrul programului COSME și al inițiativei „Orizont 2020” ar trebui majorat în mod semnificativ, iar accesul IMM-urilor la acesta ar trebui îmbunătățit în mod considerabil;

| 33. | este de părere că Comisia ar trebui să exploreze modalități de îmbunătățire a pieței europene de cvasifonduri proprii, în special finanțarea de tip mezanin; recomandă Comisiei să investigheze un mod de consolidare a mecanismului FEI de finanțare de tip mezanin pentru creștere economică, explorând noi produse de tip mezanin, precum o garanție pentru împrumuturile de tip mezanin; recomandă, de asemenea, să se prezinte date și analize privind instrumentele financiare, pentru a reduce barierele din calea intermediarilor financiari care ar putea dori să ia în considerare piața împrumuturilor în ceea ce privește capitalul de tip mezanin în UE; |
| --- | --- |

33.

este de părere că Comisia ar trebui să exploreze modalități de îmbunătățire a pieței europene de cvasifonduri proprii, în special finanțarea de tip mezanin; recomandă Comisiei să investigheze un mod de consolidare a mecanismului FEI de finanțare de tip mezanin pentru creștere economică, explorând noi produse de tip mezanin, precum o garanție pentru împrumuturile de tip mezanin; recomandă, de asemenea, să se prezinte date și analize privind instrumentele financiare, pentru a reduce barierele din calea intermediarilor financiari care ar putea dori să ia în considerare piața împrumuturilor în ceea ce privește capitalul de tip mezanin în UE;

| 34. | solicită ca cel puțin 20 % din bugetul inițiativei „Orizont 2020” să fie alocat pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

34.

solicită ca cel puțin 20 % din bugetul inițiativei „Orizont 2020” să fie alocat pentru IMM-uri;

| 35. | observă că garanțiile privind capitalul sunt foarte apreciate și utilizate de IMM-uri și de instituțiile de credit; salută eforturile Comisiei în acest sens; solicită statelor membre să pună în aplicare un cadru adecvat pentru garanțiile privind capitalul; |
| --- | --- |

35.

observă că garanțiile privind capitalul sunt foarte apreciate și utilizate de IMM-uri și de instituțiile de credit; salută eforturile Comisiei în acest sens; solicită statelor membre să pună în aplicare un cadru adecvat pentru garanțiile privind capitalul;

| 36. | solicită Comisiei să asigure un cadru de reglementare corespunzător și adaptat emitenților de finanțare în beneficiul IMM-urilor care să nu fie oneros pentru ei și care, de asemenea, să câștige încrederea investitorilor (în temeiul legislației europene privind standardele de contabilitate, al Directivei privind prospectul, al Directivei privind transparența, al Directivei privind abuzul de piață și al Directivei privind piețele instrumentelor financiare); |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să asigure un cadru de reglementare corespunzător și adaptat emitenților de finanțare în beneficiul IMM-urilor care să nu fie oneros pentru ei și care, de asemenea, să câștige încrederea investitorilor (în temeiul legislației europene privind standardele de contabilitate, al Directivei privind prospectul, al Directivei privind transparența, al Directivei privind abuzul de piață și al Directivei privind piețele instrumentelor financiare);

| 37. | salută acordul la care a ajuns Consiliul European din 28 și 29 iunie 2012 cu privire la creșterea capitalului BEI cu 10 miliarde de euro, ceea ce va permite Grupului BEI să își consolideze capacitatea de creditare în cadrul Uniunii în perioada 2012-2015 cu până la aproximativ 60 de miliarde de euro și să atragă un nivel total al investițiilor de aproximativ 180 de miliarde de euro, jucând astfel un rol oportun în cadrul unui efort concertat de relansare a economiei europene; salută faptul că BEI a identificat, în mod special, în prioritățile sale de creditare necesitatea lărgirii gamei de parteneri bancari pentru creditarea IMM-urilor, pentru a include intermediari financiari noi și neconvenționali; subliniază că acest nou angajament nu trebuie să submineze eforturile paralele de consolidare și îmbunătățire a instrumentelor bugetare comune BEI-UE utilizate pentru a partaja riscurile și a participa la capital; în acest context, solicită Comisiei să consolideze și să optimizeze instrumentele de partajare a riscurilor ale Băncii Europene de Investiții și programele Fondului European de Investiții bazate pe portofolii de finanțare din capitaluri proprii sau de tip mezanin acordate de instituțiile financiare (intermediari) IMM-urilor; recunoaște faptul că politica de coeziune reprezintă una dintre principalele surse de sprijin financiar pentru IMM-uri și că finanțarea programelor în cadrul fondurilor structurale, reducerea birocrației și o mai mare rapiditate și eficiență sunt esențiale pentru relansarea economiei UE și a competitivității acesteia; |
| --- | --- |

37.

salută acordul la care a ajuns Consiliul European din 28 și 29 iunie 2012 cu privire la creșterea capitalului BEI cu 10 miliarde de euro, ceea ce va permite Grupului BEI să își consolideze capacitatea de creditare în cadrul Uniunii în perioada 2012-2015 cu până la aproximativ 60 de miliarde de euro și să atragă un nivel total al investițiilor de aproximativ 180 de miliarde de euro, jucând astfel un rol oportun în cadrul unui efort concertat de relansare a economiei europene; salută faptul că BEI a identificat, în mod special, în prioritățile sale de creditare necesitatea lărgirii gamei de parteneri bancari pentru creditarea IMM-urilor, pentru a include intermediari financiari noi și neconvenționali; subliniază că acest nou angajament nu trebuie să submineze eforturile paralele de consolidare și îmbunătățire a instrumentelor bugetare comune BEI-UE utilizate pentru a partaja riscurile și a participa la capital; în acest context, solicită Comisiei să consolideze și să optimizeze instrumentele de partajare a riscurilor ale Băncii Europene de Investiții și programele Fondului European de Investiții bazate pe portofolii de finanțare din capitaluri proprii sau de tip mezanin acordate de instituțiile financiare (intermediari) IMM-urilor; recunoaște faptul că politica de coeziune reprezintă una dintre principalele surse de sprijin financiar pentru IMM-uri și că finanțarea programelor în cadrul fondurilor structurale, reducerea birocrației și o mai mare rapiditate și eficiență sunt esențiale pentru relansarea economiei UE și a competitivității acesteia;

| 38. | solicită Comisiei să înființeze o Platformă europeană de garanții permanentă în cadrul Fondului european de investiții pentru a facilita accesul IMM-urilor la finanțare, ceea ce ar îmbunătăți dezvoltarea garanțiilor sau a produselor de creditare bazate pe garanții europene și ar reduce cerințele băncilor în materie de capital și expunerea la riscuri a intermediarilor financiari; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei să înființeze o Platformă europeană de garanții permanentă în cadrul Fondului european de investiții pentru a facilita accesul IMM-urilor la finanțare, ceea ce ar îmbunătăți dezvoltarea garanțiilor sau a produselor de creditare bazate pe garanții europene și ar reduce cerințele băncilor în materie de capital și expunerea la riscuri a intermediarilor financiari;

| 39. | încurajează BEI să își consolideze în continuare inițiativa sa de microfinanțare a proiectelor și, astfel, să promoveze contribuția sa la realizarea priorităților politicii UE din domeniul incluziunii sociale; |
| --- | --- |

39.

încurajează BEI să își consolideze în continuare inițiativa sa de microfinanțare a proiectelor și, astfel, să promoveze contribuția sa la realizarea priorităților politicii UE din domeniul incluziunii sociale;

| 40. | observă că în unele state membre există în conturi bancare un cuantum-record de economii familiale, în timp ce în alte state membre depozitele se reduc din cauza efectelor crizei; subliniază că prin crearea unui cadru adecvat de stimulente pentru a activa aceste economii familiale se poate facilita accesul IMM-urilor la finanțare, atât pe plan intern, cât și la nivel transfrontalier, și se poate stimula economia UE; solicită Comisiei să prezinte o propunere privind activarea acestor economii, de exemplu, prin introducerea de stimulente bazate pe bunele practici existente în statele membre; |
| --- | --- |

40.

observă că în unele state membre există în conturi bancare un cuantum-record de economii familiale, în timp ce în alte state membre depozitele se reduc din cauza efectelor crizei; subliniază că prin crearea unui cadru adecvat de stimulente pentru a activa aceste economii familiale se poate facilita accesul IMM-urilor la finanțare, atât pe plan intern, cât și la nivel transfrontalier, și se poate stimula economia UE; solicită Comisiei să prezinte o propunere privind activarea acestor economii, de exemplu, prin introducerea de stimulente bazate pe bunele practici existente în statele membre;

| 41. | constată că IMM-urile contribuie la încadrarea în muncă a populației în regiuni cu o rată mai scăzută de ocupare a forței de muncă, stimulând creșterea ratei de ocupare și venind în întâmpinarea nevoilor actuale ale populației locale, generând astfel un efect pozitiv asupra dezvoltării comunităților locale; consideră, prin urmare, că dezvoltarea IMM-urilor este o cale de a reduce disparitățile de la nivel național; |
| --- | --- |

41.

constată că IMM-urile contribuie la încadrarea în muncă a populației în regiuni cu o rată mai scăzută de ocupare a forței de muncă, stimulând creșterea ratei de ocupare și venind în întâmpinarea nevoilor actuale ale populației locale, generând astfel un efect pozitiv asupra dezvoltării comunităților locale; consideră, prin urmare, că dezvoltarea IMM-urilor este o cale de a reduce disparitățile de la nivel național;

| 42. | salută sprijinul oferit IMM-urilor și microîntreprinderilor prin inițiative precum Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială, Programul „Europa Creativă” (inclusiv Facilitatea de garantare a împrumuturilor pentru sectoarele culturii și creației), COSME și Orizont 2020, toate acestea oferind noi modalități de a dezvolta abilități și a acumula cunoștințe care le permit IMM-urilor și microîntreprinderilor să se dezvolte dinamic; |
| --- | --- |

42.

salută sprijinul oferit IMM-urilor și microîntreprinderilor prin inițiative precum Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială, Programul „Europa Creativă” (inclusiv Facilitatea de garantare a împrumuturilor pentru sectoarele culturii și creației), COSME și Orizont 2020, toate acestea oferind noi modalități de a dezvolta abilități și a acumula cunoștințe care le permit IMM-urilor și microîntreprinderilor să se dezvolte dinamic;

| 43. | solicită Comisiei și statelor membre să aibă în vedere mijloace de îmbunătățire a accesului IMM-urilor la finanțare, care vizează furnizarea unor lucrări, bunuri sau servicii inovatoare pentru sectorul public; solicită în special măsuri de îmbunătățire a condițiilor de finanțare, garantând faptul că capitalul de risc și celelalte surse de finanțare relevante țin seama pe deplin de potențialul de creștere economică al întreprinderilor inovatoare care lucrează cu partenerii sectorului public, atât la proiecte de achiziții precomerciale, cât și în cadrul parteneriatelor pentru inovare; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei și statelor membre să aibă în vedere mijloace de îmbunătățire a accesului IMM-urilor la finanțare, care vizează furnizarea unor lucrări, bunuri sau servicii inovatoare pentru sectorul public; solicită în special măsuri de îmbunătățire a condițiilor de finanțare, garantând faptul că capitalul de risc și celelalte surse de finanțare relevante țin seama pe deplin de potențialul de creștere economică al întreprinderilor inovatoare care lucrează cu partenerii sectorului public, atât la proiecte de achiziții precomerciale, cât și în cadrul parteneriatelor pentru inovare;

| 44. | subliniază faptul că un cadru de reglementare echitabil, deschis și transparent la nivelul UE în domeniul achizițiilor publice și o aplicare proporționată, transparentă și nediscriminatorie a Directivei 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (3) sunt indispensabile pentru a permite IMM-urilor să aibă acces mai ușor la contractele publice și să aibă posibilitatea efectivă de a finaliza respectivele contracte; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că un cadru de reglementare echitabil, deschis și transparent la nivelul UE în domeniul achizițiilor publice și o aplicare proporționată, transparentă și nediscriminatorie a Directivei 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (3) sunt indispensabile pentru a permite IMM-urilor să aibă acces mai ușor la contractele publice și să aibă posibilitatea efectivă de a finaliza respectivele contracte;

| 45. | adaugă că trebuie luate măsuri pentru a garanta că simplificarea activității transfrontaliere pentru IMM-uri nu facilitează, în același timp, activitățile independente transfrontaliere fictive, în special în sectorul construcțiilor; |
| --- | --- |

45.

adaugă că trebuie luate măsuri pentru a garanta că simplificarea activității transfrontaliere pentru IMM-uri nu facilitează, în același timp, activitățile independente transfrontaliere fictive, în special în sectorul construcțiilor;

o

o o

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Băncii Centrale Europene, Băncii Europene de Investiții, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

46.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Băncii Centrale Europene, Băncii Europene de Investiții, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 102.

(2)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 6.

(3)  JO L 18, 21.1.1997, p. 1.

---

Miercuri 6 februarie 2013

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/8

---

P7_TA(2013)0045

Eliminarea şi prevenirea tuturor formelor de violenţă împotriva femeilor şi a fetelor

Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la a 57-a Sesiune a CSF a ONU: Eliminarea și prevenirea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor (2012/2922(RSP))

(2016/C 024/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cea de-a patra Conferință mondială privind femeile, organizată la Beijing în septembrie 1995, Declarația și Platforma de acțiune adoptate la Beijing, precum și documentele finale ulterioare, adoptate în sesiunile speciale Beijing + 5 și Beijing + 10 ale Organizației Națiunilor Unite, referitoare la acțiunile și inițiativele ulterioare pentru punerea în aplicare a Declarației de la Beijing și a Platformei de acțiune, adoptate la 9 iunie 2000 și, respectiv, la 11 martie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a patra Conferință mondială privind femeile, organizată la Beijing în septembrie 1995, Declarația și Platforma de acțiune adoptate la Beijing, precum și documentele finale ulterioare, adoptate în sesiunile speciale Beijing + 5 și Beijing + 10 ale Organizației Națiunilor Unite, referitoare la acțiunile și inițiativele ulterioare pentru punerea în aplicare a Declarației de la Beijing și a Platformei de acțiune, adoptate la 9 iunie 2000 și, respectiv, la 11 martie 2005,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 martie 2006 intitulată „Foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010” (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 martie 2006 intitulată „Foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010” (COM(2006)0092),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2010 referitoare la Beijing + 15 – Platforma de acțiune a ONU pentru egalitatea de gen (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2010 referitoare la Beijing + 15 – Platforma de acțiune a ONU pentru egalitatea de gen (1),

| — | având în vedere rezoluţia sa din 5 aprilie 2011 referitoare la prioritățile și structura unui nou cadru al politicii UE de combatere a violenței împotriva femeilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia sa din 5 aprilie 2011 referitoare la prioritățile și structura unui nou cadru al politicii UE de combatere a violenței împotriva femeilor (2),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice,

| — | având în vedere Orientările UE privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora (Consiliul Afaceri Generale din 8 decembrie 2008) și Planul de acțiune privind egalitatea de gen și emanciparea femeilor în cadrul dezvoltării, integrat în Concluziile Consiliului privind ODM adoptate în iunie 2010 (Consiliul Afaceri Externe), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora (Consiliul Afaceri Generale din 8 decembrie 2008) și Planul de acțiune privind egalitatea de gen și emanciparea femeilor în cadrul dezvoltării, integrat în Concluziile Consiliului privind ODM adoptate în iunie 2010 (Consiliul Afaceri Externe),

| — | având în vedere raportul reuniunii Grupului de experți pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și fetelor, care a avut loc la Bangkok, în 17–20 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul reuniunii Grupului de experți pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și fetelor, care a avut loc la Bangkok, în 17–20 septembrie 2012,

| — | având în vedere raportul privind rezultatele Forumului actorilor ONU pe tema prevenirii și eliminării violenței împotriva femeilor, convocat la sediul ONU, pe 13 și 14 decembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind rezultatele Forumului actorilor ONU pe tema prevenirii și eliminării violenței împotriva femeilor, convocat la sediul ONU, pe 13 și 14 decembrie 2012,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei la cea de-a 57-a Sesiune a CSF a ONU: Eliminarea și prevenirea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor (O-000004/2013 – B7-0111/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei la cea de-a 57-a Sesiune a CSF a ONU: Eliminarea și prevenirea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor (O-000004/2013 – B7-0111/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât violența împotriva femeilor și fetelor rămâne una dintre problemele globale cele mai grave și una dintre încălcările structurale ale drepturilor omului, fiind un fenomen care implică victime și agresori de toate vârstele, de toate nivelurile de educație și de venituri și din toate pozițiile sociale, și constituie atât o consecință, cât și o cauză a inegalității dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

A.

întrucât violența împotriva femeilor și fetelor rămâne una dintre problemele globale cele mai grave și una dintre încălcările structurale ale drepturilor omului, fiind un fenomen care implică victime și agresori de toate vârstele, de toate nivelurile de educație și de venituri și din toate pozițiile sociale, și constituie atât o consecință, cât și o cauză a inegalității dintre femei și bărbați;

| B. | întrucât violența împotriva femeilor este încă prezentă în toate țările din lume, ca o încălcare frecventă a drepturilor omului și un impediment major în realizarea egalității de gen și a emancipării femeilor; întrucât aceasta afectează femeile și fetele din toată lumea, indiferent de vârstă, clasă sau situație economică, aducând prejudicii familiilor și comunităților, implicând costuri economice și sociale semnificative și limitând și subminând creșterea economică și dezvoltarea; |
| --- | --- |

B.

întrucât violența împotriva femeilor este încă prezentă în toate țările din lume, ca o încălcare frecventă a drepturilor omului și un impediment major în realizarea egalității de gen și a emancipării femeilor; întrucât aceasta afectează femeile și fetele din toată lumea, indiferent de vârstă, clasă sau situație economică, aducând prejudicii familiilor și comunităților, implicând costuri economice și sociale semnificative și limitând și subminând creșterea economică și dezvoltarea;

| C. | întrucât trebuie contracarate toate formele de violență împotriva femeilor, și anume cea fizică, cea sexuală și cea psihologică, conform definițiilor din Platforma de acțiune de la Beijing, pentru că toate îngrădesc posibilitățile femeilor de a beneficia pe deplin de drepturile omului și de libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

C.

întrucât trebuie contracarate toate formele de violență împotriva femeilor, și anume cea fizică, cea sexuală și cea psihologică, conform definițiilor din Platforma de acțiune de la Beijing, pentru că toate îngrădesc posibilitățile femeilor de a beneficia pe deplin de drepturile omului și de libertățile fundamentale;

| D. | întrucât hărțuirea și violența împotriva femeilor înglobează o gamă largă de încălcări are drepturilor omului, cum ar fi: abuzul sexual, violul, violența domestică, agresiunea sexuală și hărțuirea, prostituția, traficul de femei și fete, încălcarea drepturilor sexuale și reproductive ale femeilor, violența împotriva femeilor la locul de muncă, violența împotriva femeilor în situații de conflict, violența împotriva femeilor în centrele penitenciare sau în cele de asistență, violența împotriva lesbienelor, privarea arbitrară de libertate, precum și diverse practici tradiționale dăunătoare, cum ar fi mutilarea genitală, crimele de onoare și căsătoriile forțate; întrucât oricare dintre aceste abuzuri pot lăsa urme psihologice profunde și implică vătămări sau suferințe fizice și sexuale, pe lângă amenințări cu asemenea acte și constrângeri, și pot deteriora starea generală de sănătate a femeilor și fetelor, inclusiv sănătatea lor reproductivă și sexuală, iar în unele cazuri pot conduce chiar la moarte; |
| --- | --- |

D.

întrucât hărțuirea și violența împotriva femeilor înglobează o gamă largă de încălcări are drepturilor omului, cum ar fi: abuzul sexual, violul, violența domestică, agresiunea sexuală și hărțuirea, prostituția, traficul de femei și fete, încălcarea drepturilor sexuale și reproductive ale femeilor, violența împotriva femeilor la locul de muncă, violența împotriva femeilor în situații de conflict, violența împotriva femeilor în centrele penitenciare sau în cele de asistență, violența împotriva lesbienelor, privarea arbitrară de libertate, precum și diverse practici tradiționale dăunătoare, cum ar fi mutilarea genitală, crimele de onoare și căsătoriile forțate; întrucât oricare dintre aceste abuzuri pot lăsa urme psihologice profunde și implică vătămări sau suferințe fizice și sexuale, pe lângă amenințări cu asemenea acte și constrângeri, și pot deteriora starea generală de sănătate a femeilor și fetelor, inclusiv sănătatea lor reproductivă și sexuală, iar în unele cazuri pot conduce chiar la moarte;

| E. | întrucât, în timp ce inegalitatea de gen crește riscul violenței, alte forme de discriminare, pe motive precum dizabilitățile sau apartenența la un grup minoritar, pot agrava riscul violenței împotriva femeilor și a exploatării acestora; întrucât reacțiile actuale la violențe împotriva femeilor și fetelor și strategiile de prevenire care le însoțesc nu includ în mod suficient femeile și fetele care suferă forme multiple de discriminare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în timp ce inegalitatea de gen crește riscul violenței, alte forme de discriminare, pe motive precum dizabilitățile sau apartenența la un grup minoritar, pot agrava riscul violenței împotriva femeilor și a exploatării acestora; întrucât reacțiile actuale la violențe împotriva femeilor și fetelor și strategiile de prevenire care le însoțesc nu includ în mod suficient femeile și fetele care suferă forme multiple de discriminare;

| F. | întrucât există numeroase forme structurale ale violenței împotriva femeilor, printre care limitarea dreptului femeilor de a alege, a dreptului lor asupra propriului corp și a dreptului la integritate corporală, a dreptul lor la educație, precum și a dreptului lor la autodeterminare, privând femeile de drepturile lor civile și politice; reamintește că o societate în care femeile și bărbații nu au drepturi egale perpetuează o formă structurală de violență împotriva femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

F.

întrucât există numeroase forme structurale ale violenței împotriva femeilor, printre care limitarea dreptului femeilor de a alege, a dreptului lor asupra propriului corp și a dreptului la integritate corporală, a dreptul lor la educație, precum și a dreptului lor la autodeterminare, privând femeile de drepturile lor civile și politice; reamintește că o societate în care femeile și bărbații nu au drepturi egale perpetuează o formă structurală de violență împotriva femeilor și fetelor;

| G. | întrucât ONG-urile locale și internaționale, cum ar fi grupurile militante și cele care se ocupă de adăposturi pentru femei, liniile telefonice de urgență și structurile de sprijin sunt esențiale pentru avansarea în direcția eradicării violenței împotriva femeilor și a violenței bazate pe gen; |
| --- | --- |

G.

întrucât ONG-urile locale și internaționale, cum ar fi grupurile militante și cele care se ocupă de adăposturi pentru femei, liniile telefonice de urgență și structurile de sprijin sunt esențiale pentru avansarea în direcția eradicării violenței împotriva femeilor și a violenței bazate pe gen;

| H. | întrucât, pentru a fi eficiente, eforturile de eliminare a violenței împotriva femeilor și a violenței de gen necesită o cooperare și o acțiune internațională, un angajament ferm din partea liderilor politici la toate nivelurile, precum și finanțări mai substanțiale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pentru a fi eficiente, eforturile de eliminare a violenței împotriva femeilor și a violenței de gen necesită o cooperare și o acțiune internațională, un angajament ferm din partea liderilor politici la toate nivelurile, precum și finanțări mai substanțiale;

| I. | întrucât politicile și acțiunile ONU pentru eliminarea violenței împotriva femeilor și a fetelor și a violenței de gen au o importanță capitală prin faptul că aduc aceste chestiuni în primul plan al elaborării politicilor și acțiunii internaționale, precum prin încurajarea statelor membre ale UE să trateze în mod mai sistematic problema violenței împotriva femeilor, |
| --- | --- |

I.

întrucât politicile și acțiunile ONU pentru eliminarea violenței împotriva femeilor și a fetelor și a violenței de gen au o importanță capitală prin faptul că aduc aceste chestiuni în primul plan al elaborării politicilor și acțiunii internaționale, precum prin încurajarea statelor membre ale UE să trateze în mod mai sistematic problema violenței împotriva femeilor,

| 1. | își confirmă angajamentul pentru Platforma de acțiune de la Beijing și pentru acțiunile pentru realizarea egalității de gen subliniate în aceasta; reiterează faptul că eforturile de a pune capăt violenței împotriva femeilor și a fetelor necesită o abordare coordonată și multisectorială, care să implice toate părțile interesate și se ocupe de cauzele profunde ale violenței, cum ar fi discriminarea directă sau indirectă, predominanța stereotipurilor de gen și inegalitatea dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

1.

își confirmă angajamentul pentru Platforma de acțiune de la Beijing și pentru acțiunile pentru realizarea egalității de gen subliniate în aceasta; reiterează faptul că eforturile de a pune capăt violenței împotriva femeilor și a fetelor necesită o abordare coordonată și multisectorială, care să implice toate părțile interesate și se ocupe de cauzele profunde ale violenței, cum ar fi discriminarea directă sau indirectă, predominanța stereotipurilor de gen și inegalitatea dintre femei și bărbați;

| 2. | subliniază importanța unui rezultat pozitiv al celei de-a 57-a Sesiune a CSF a ONU, care va avea loc în perioada 4–15 martie 2013, inclusiv a adoptării unui set de concluzii comune progresiste, care vor contribui în mod semnificativ la eliminarea violenței împotriva femeilor și fetelor, inclusiv a femeilor cu dizabilități, a femeilor indigene, a femeilor migrante, a adolescentelor și a femeilor cu HIV/SIDA, realizând astfel o schimbare la nivel mondial; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța unui rezultat pozitiv al celei de-a 57-a Sesiune a CSF a ONU, care va avea loc în perioada 4–15 martie 2013, inclusiv a adoptării unui set de concluzii comune progresiste, care vor contribui în mod semnificativ la eliminarea violenței împotriva femeilor și fetelor, inclusiv a femeilor cu dizabilități, a femeilor indigene, a femeilor migrante, a adolescentelor și a femeilor cu HIV/SIDA, realizând astfel o schimbare la nivel mondial;

| 3. | consideră că printre prioritățile cheie ale combaterii violenței împotriva femeilor și a fetelor ar trebui să se numere eliminarea atitudinilor socioculturale discriminatorii care perpetuează poziția subordonată femeilor în societate și conduc la tolerarea violenței împotriva femeilor și a fetelor în sfera privată și în cea publică, acasă, la locul de muncă și în instituțiile de învățământ; în acest context, speră că va fi accelerat progresul în materie de dezvoltare a unor norme juridice, standarde și politici internaționale care să îmbunătățească serviciile pentru victime și protecția acestora, să crească gradul de conștientizare pentru a schimba comportamentul și atitudinile, și, în primul rând, să asigure o transpunere în practică satisfăcătoare și consecventă în toate regiunile lumii; |
| --- | --- |

3.

consideră că printre prioritățile cheie ale combaterii violenței împotriva femeilor și a fetelor ar trebui să se numere eliminarea atitudinilor socioculturale discriminatorii care perpetuează poziția subordonată femeilor în societate și conduc la tolerarea violenței împotriva femeilor și a fetelor în sfera privată și în cea publică, acasă, la locul de muncă și în instituțiile de învățământ; în acest context, speră că va fi accelerat progresul în materie de dezvoltare a unor norme juridice, standarde și politici internaționale care să îmbunătățească serviciile pentru victime și protecția acestora, să crească gradul de conștientizare pentru a schimba comportamentul și atitudinile, și, în primul rând, să asigure o transpunere în practică satisfăcătoare și consecventă în toate regiunile lumii;

| 4. | consideră că, pentru a deveni actori mai eficace la nivel mondial, UE și statele sale membre trebuie să-și intensifice eforturile interne de eliminare a violenței împotriva femeilor și a violenței bazate pe gen; reiterează, prin urmare, solicitarea adresată Comisiei de a propune o strategie a UE de combatere a violenței împotriva femeilor, inclusiv o directivă care să stabilească o serie de standarde minime; de asemenea, solicită UE și fiecărui stat membru, în acest context, să semneze și să ratifice Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice; |
| --- | --- |

4.

consideră că, pentru a deveni actori mai eficace la nivel mondial, UE și statele sale membre trebuie să-și intensifice eforturile interne de eliminare a violenței împotriva femeilor și a violenței bazate pe gen; reiterează, prin urmare, solicitarea adresată Comisiei de a propune o strategie a UE de combatere a violenței împotriva femeilor, inclusiv o directivă care să stabilească o serie de standarde minime; de asemenea, solicită UE și fiecărui stat membru, în acest context, să semneze și să ratifice Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice;

| 5. | solicită Comisiei și statelor membre să-și revizuiască politicile, programele și resursele disponibile pentru combaterea violenței în interiorul și în afara UE, și să-și consolideze strategiile prin integrarea unor instrumente adaptate prezentului și a unor obiective ambițioase; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei și statelor membre să-și revizuiască politicile, programele și resursele disponibile pentru combaterea violenței în interiorul și în afara UE, și să-și consolideze strategiile prin integrarea unor instrumente adaptate prezentului și a unor obiective ambițioase;

| 6. | invită UE și statele sale membre să aloce mai multe resurse pentru eradicarea violenței împotriva femeilor și fetelor, inclusiv la nivel local, național, european și global, precum și să ofere sprijin actorilor care depun eforturi pentru eliminarea violenței împotriva femeilor și a violenței de gen, în special ONG-urilor care activează în acest domeniu; |
| --- | --- |

6.

invită UE și statele sale membre să aloce mai multe resurse pentru eradicarea violenței împotriva femeilor și fetelor, inclusiv la nivel local, național, european și global, precum și să ofere sprijin actorilor care depun eforturi pentru eliminarea violenței împotriva femeilor și a violenței de gen, în special ONG-urilor care activează în acest domeniu;

| 7. | își exprimă sprijinul ferm pentru activitatea ONU – Femei, care este un element central al sistemului ONU în eliminarea violenței împotriva femeilor și a fetelor din întreaga lume și în reunirea tuturor actorilor relevanți în scopul producerii unor schimbări de politică și al coordonării acțiunilor; solicită tuturor statelor membre ONU, precum și UE, să-și mărească finanțarea acordată ONU – Femei; |
| --- | --- |

7.

își exprimă sprijinul ferm pentru activitatea ONU – Femei, care este un element central al sistemului ONU în eliminarea violenței împotriva femeilor și a fetelor din întreaga lume și în reunirea tuturor actorilor relevanți în scopul producerii unor schimbări de politică și al coordonării acțiunilor; solicită tuturor statelor membre ONU, precum și UE, să-și mărească finanțarea acordată ONU – Femei;

| 8. | invită Serviciul de Acțiune Externă al UE să-și intensifice eforturile pentru a asigura protecția drepturilor omului în cazul femeilor și fetelor și pentru a promova aceste drepturi în toate acțiunile și dialogurile în care sunt implicate, precum și să accelereze implementarea Orientărilor UE privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora, creând, în plus, legături mai strânse cu acțiunile de combatere a violenței împotriva femeilor și a fetelor care sunt întreprinse în cadrul cooperării pentru dezvoltare a UE și susținând apărătorii drepturilor femeilor, ai drepturilor omului și ai drepturilor LGBT; |
| --- | --- |

8.

invită Serviciul de Acțiune Externă al UE să-și intensifice eforturile pentru a asigura protecția drepturilor omului în cazul femeilor și fetelor și pentru a promova aceste drepturi în toate acțiunile și dialogurile în care sunt implicate, precum și să accelereze implementarea Orientărilor UE privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora, creând, în plus, legături mai strânse cu acțiunile de combatere a violenței împotriva femeilor și a fetelor care sunt întreprinse în cadrul cooperării pentru dezvoltare a UE și susținând apărătorii drepturilor femeilor, ai drepturilor omului și ai drepturilor LGBT;

| 9. | solicită elaborarea unor programe și a unor mecanisme instituționale la nivel internațional și regional, care să asigure centralitatea strategiilor de prevenire a violenței împotriva femeilor și fetelor în toate acțiunile internaționale de reacție la crizele umanitare generate de situații de conflict și post-conflict sau de dezastre naturale; |
| --- | --- |

9.

solicită elaborarea unor programe și a unor mecanisme instituționale la nivel internațional și regional, care să asigure centralitatea strategiilor de prevenire a violenței împotriva femeilor și fetelor în toate acțiunile internaționale de reacție la crizele umanitare generate de situații de conflict și post-conflict sau de dezastre naturale;

| 10. | invită UE să sprijine întru totul recomandarea Grupului de experți, conform căreia CSF 2013 ar trebui să convină asupra dezvoltării unui Plan global de implementare pentru eradicarea violenței împotriva femeilor și fetelor, axat îndeosebi pe prevenirea violenței și pe monitorizarea și ghidarea operațională în privința obligațiilor internaționale existente (CEDAW și PAB), plan care să fie aprobat de toate statele membre ale ONU și să fie lansat în 2015; |
| --- | --- |

10.

invită UE să sprijine întru totul recomandarea Grupului de experți, conform căreia CSF 2013 ar trebui să convină asupra dezvoltării unui Plan global de implementare pentru eradicarea violenței împotriva femeilor și fetelor, axat îndeosebi pe prevenirea violenței și pe monitorizarea și ghidarea operațională în privința obligațiilor internaționale existente (CEDAW și PAB), plan care să fie aprobat de toate statele membre ale ONU și să fie lansat în 2015;

| 11. | invită UE să susțină lansarea unei Campanii militante globale pentru prevenirea violenței împotriva femeilor și a fetelor și a violenței de gen, pentru a progresa în direcția unei mai mari siguranțe în țările noastre și a unei respectări depline a drepturilor omului în privința femeilor și fetelor din toată lumea; consideră că această campanie ar trebui să pornească de la parteneriatele actuale dintre state și dintre alți actori relevanți, inclusiv societatea civilă și organizațiile pentru femei; |
| --- | --- |

11.

invită UE să susțină lansarea unei Campanii militante globale pentru prevenirea violenței împotriva femeilor și a fetelor și a violenței de gen, pentru a progresa în direcția unei mai mari siguranțe în țările noastre și a unei respectări depline a drepturilor omului în privința femeilor și fetelor din toată lumea; consideră că această campanie ar trebui să pornească de la parteneriatele actuale dintre state și dintre alți actori relevanți, inclusiv societatea civilă și organizațiile pentru femei;

| 12. | solicită Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului să ia în considerare toate rapoartele și propunerile referitoare la violența împotriva femeilor; |
| --- | --- |

12.

solicită Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului să ia în considerare toate rapoartele și propunerile referitoare la violența împotriva femeilor;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului.

---

(1)  JO C 348 E, 21.12.2010, p. 11.

(2)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 26.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/11

---

P7_TA(2013)0046

Parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate

Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la Parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate (2012/2258(INI))

(2016/C 024/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 februarie 2012 intitulată „Concretizarea planului strategic de implementare a parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate” (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 februarie 2012 intitulată „Concretizarea planului strategic de implementare a parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate” (COM(2012)0083),

| — | având in vedere Planul internațional de acțiune privind îmbătrânirea, adoptat la Madrid în 2002, |
| --- | --- |

—

având in vedere Planul internațional de acțiune privind îmbătrânirea, adoptat la Madrid în 2002,

| — | având în vedere Decizia nr. 940/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 septembrie 2011 privind Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 940/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 septembrie 2011 privind Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații,

| — | având în vedere planul strategic de implementare a parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, adoptat la 17 noiembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul strategic de implementare a parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, adoptat la 17 noiembrie 2011,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din mai 2012 – Îmbătrânirea activă: inovare, sănătate inteligentă, îmbunătățirea calității vieții” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din mai 2012 – Îmbătrânirea activă: inovare, sănătate inteligentă, îmbunătățirea calității vieții” (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din mai 2012 pe tema „Orizont 2020: foi de parcurs privind îmbătrânirea” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din mai 2012 pe tema „Orizont 2020: foi de parcurs privind îmbătrânirea” (2),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0029/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0029/2013),

| 1. | salută propunerea Comisiei privind Parteneriatul european pentru inovare, care promovează o nouă paradigmă prin care îmbătrânirea este privită ca o oportunitate pentru viitor, și nu ca o povară pentru societate; subliniază în plus, că această oportunitate nu trebuie să se limiteze numai la inovațiile tehnice (TIC) și la potențialul lor pentru piața internă, pentru industria și întreprinderile din UE, pentru că soluțiile TIC trebuie să fie ușor de utilizat și orientate către utilizatorul final, în special pentru persoanele în vârstă; consideră că ar trebui, de asemenea, să includă o strategie clară și lipsită de ambiguități, care să conțină obiective sociale ce promovează și recunosc oficial rolul persoanelor în vârstă, precum și valoarea experienței și a contribuției lor în societate, fără stigmatizare și fără discriminare; |
| --- | --- |

1.

salută propunerea Comisiei privind Parteneriatul european pentru inovare, care promovează o nouă paradigmă prin care îmbătrânirea este privită ca o oportunitate pentru viitor, și nu ca o povară pentru societate; subliniază în plus, că această oportunitate nu trebuie să se limiteze numai la inovațiile tehnice (TIC) și la potențialul lor pentru piața internă, pentru industria și întreprinderile din UE, pentru că soluțiile TIC trebuie să fie ușor de utilizat și orientate către utilizatorul final, în special pentru persoanele în vârstă; consideră că ar trebui, de asemenea, să includă o strategie clară și lipsită de ambiguități, care să conțină obiective sociale ce promovează și recunosc oficial rolul persoanelor în vârstă, precum și valoarea experienței și a contribuției lor în societate, fără stigmatizare și fără discriminare;

| 2. | observă că această strategie ar trebui să includă și studiile asupra noilor forme de ocupare, adecvate persoanelor în vârstă; consideră că ar trebui studiată mai în detaliu valoarea potențială și valoarea adăugată a angajării persoanelor în vârstă, astfel încât să elaboreze linii directoare, inclusiv soluții general aplicabile și acceptabile; subliniază posibilitățile de a obține o valoare semnificativă pentru societate din avantajele demografice ale generațiilor vârstnice; |
| --- | --- |

2.

observă că această strategie ar trebui să includă și studiile asupra noilor forme de ocupare, adecvate persoanelor în vârstă; consideră că ar trebui studiată mai în detaliu valoarea potențială și valoarea adăugată a angajării persoanelor în vârstă, astfel încât să elaboreze linii directoare, inclusiv soluții general aplicabile și acceptabile; subliniază posibilitățile de a obține o valoare semnificativă pentru societate din avantajele demografice ale generațiilor vârstnice;

| 3. | invită Comisia să includă în mod oficial în strategia sa pentru îmbătrânirea activă și sănătoasă aspecte de gen, precum și aspecte referitoare la vârstă și, prin urmare, să includă problema echilibrului între viața profesională și viața personală, |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să includă în mod oficial în strategia sa pentru îmbătrânirea activă și sănătoasă aspecte de gen, precum și aspecte referitoare la vârstă și, prin urmare, să includă problema echilibrului între viața profesională și viața personală,

| 4. | constată că îmbătrânirea societății poate fi pusă pe seama schimbărilor demografice (a ratei în scădere a natalității); |
| --- | --- |

4.

constată că îmbătrânirea societății poate fi pusă pe seama schimbărilor demografice (a ratei în scădere a natalității);

| 5. | subliniază faptul că persoanele de vârsta a treia reprezintă grupul de vârstă cu cea mai rapidă creștere din Europa; își exprimă speranța că, în acest context și în vederea dezvoltării cât mai rapide a infrastructurii, serviciilor și instrumentelor capabile să răspundă acestei tranziții sociale, Comisia va implica în continuare guvernele naționale și locale, OMS și un număr cât mai mare de părți interesate în aplicarea măsurilor de informare pe această temă; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că persoanele de vârsta a treia reprezintă grupul de vârstă cu cea mai rapidă creștere din Europa; își exprimă speranța că, în acest context și în vederea dezvoltării cât mai rapide a infrastructurii, serviciilor și instrumentelor capabile să răspundă acestei tranziții sociale, Comisia va implica în continuare guvernele naționale și locale, OMS și un număr cât mai mare de părți interesate în aplicarea măsurilor de informare pe această temă;

| 6. | subliniază diferențele semnificative de la nivelul structurii demografice a statele membre, precum și diferențele importante la nivel național, politic și cultural cu privire la modul în care sunt percepute provocările demografice și, mai ales, la modul în care acestea sunt abordate și estimate; remarcă creșterea constantă a speranței de viață în toate statele membre și faptul că numărul persoanelor care lucrează în continuare după pensionare a crescut foarte mult, constatându-se o majorare cu 15 % a ratei de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu vârsta între 65 și 74 de ani, în perioada 2006-2011; |
| --- | --- |

6.

subliniază diferențele semnificative de la nivelul structurii demografice a statele membre, precum și diferențele importante la nivel național, politic și cultural cu privire la modul în care sunt percepute provocările demografice și, mai ales, la modul în care acestea sunt abordate și estimate; remarcă creșterea constantă a speranței de viață în toate statele membre și faptul că numărul persoanelor care lucrează în continuare după pensionare a crescut foarte mult, constatându-se o majorare cu 15 % a ratei de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu vârsta între 65 și 74 de ani, în perioada 2006-2011;

| 7. | subliniază necesitatea de a asculta persoanele în vârstă, prin integrarea acestora în programe sociale în care tinerii să interacționeze cu vârstnicii, beneficiind, în schimb, de valoarea și experiența acestora; consideră că este necesar sprijinul societății civile în favoarea EIP, în sensul asigurării unui nivel mai ridicat de îngrijire prin intermediul diferitelor fundații și asociații; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea de a asculta persoanele în vârstă, prin integrarea acestora în programe sociale în care tinerii să interacționeze cu vârstnicii, beneficiind, în schimb, de valoarea și experiența acestora; consideră că este necesar sprijinul societății civile în favoarea EIP, în sensul asigurării unui nivel mai ridicat de îngrijire prin intermediul diferitelor fundații și asociații;

| 8. | subliniază faptul că participarea în condiții de egalitate este, de asemenea, un drept fundamental care le revine membrilor mai în vârstă ai societății; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că participarea în condiții de egalitate este, de asemenea, un drept fundamental care le revine membrilor mai în vârstă ai societății;

| 9. | subliniază că oportunitățile de încadrare în muncă și de voluntariat, precum și măsurile de protecție socială au un rol esențial în vederea asigurării unei îmbătrâniri active și în condiții bune de sănătate; |
| --- | --- |

9.

subliniază că oportunitățile de încadrare în muncă și de voluntariat, precum și măsurile de protecție socială au un rol esențial în vederea asigurării unei îmbătrâniri active și în condiții bune de sănătate;

| 10. | consideră că persoanele în vârstă au nevoie de forme diferite de susținere și îngrijire și, prin urmare, serviciile și soluțiile trebuie să fie întotdeauna orientate către oameni și bazate pe cerere; |
| --- | --- |

10.

consideră că persoanele în vârstă au nevoie de forme diferite de susținere și îngrijire și, prin urmare, serviciile și soluțiile trebuie să fie întotdeauna orientate către oameni și bazate pe cerere;

| 11. | subliniază nevoia de a combate discriminarea pe criterii de vârstă în domeniul muncii pentru a asigura faptul că lucrătorii în vârstă își pot păstra locurile de muncă sau pot avea acces la locuri de muncă; |
| --- | --- |

11.

subliniază nevoia de a combate discriminarea pe criterii de vârstă în domeniul muncii pentru a asigura faptul că lucrătorii în vârstă își pot păstra locurile de muncă sau pot avea acces la locuri de muncă;

| 12. | subliniază rolul important al actorilor locali și regionali în modernizarea, îmbunătățirea și raționalizarea acordării de servicii de asistență medicală și socială pentru a crea modele de obținere a unor rezultate mai bune pentru oameni pe piața muncii; |
| --- | --- |

12.

subliniază rolul important al actorilor locali și regionali în modernizarea, îmbunătățirea și raționalizarea acordării de servicii de asistență medicală și socială pentru a crea modele de obținere a unor rezultate mai bune pentru oameni pe piața muncii;

| 13. | subliniază că este necesar să se creeze condițiile-cadru adecvate pentru ca oamenii să poată să participe pe piața muncii și să rămână productivi, atât printr-o flexibilitate crescută pe piața muncii, asigurată prin introducerea unor evidențe pentru toată durata vieții și a unor posibilități de a lucra cu normă redusă, cât și prin punerea la dispoziție a unor diverse forme de contracte de încadrare în muncă adecvate pentru lucrătorii mai în vârstă, precum și a unor mecanisme flexibile privind pensionarea, de exemplu prin pensionări parțiale sau prin calcularea unor ani ca bonus, având grijă să se asigure existența permanentă a unei protecții sociale adecvate; |
| --- | --- |

13.

subliniază că este necesar să se creeze condițiile-cadru adecvate pentru ca oamenii să poată să participe pe piața muncii și să rămână productivi, atât printr-o flexibilitate crescută pe piața muncii, asigurată prin introducerea unor evidențe pentru toată durata vieții și a unor posibilități de a lucra cu normă redusă, cât și prin punerea la dispoziție a unor diverse forme de contracte de încadrare în muncă adecvate pentru lucrătorii mai în vârstă, precum și a unor mecanisme flexibile privind pensionarea, de exemplu prin pensionări parțiale sau prin calcularea unor ani ca bonus, având grijă să se asigure existența permanentă a unei protecții sociale adecvate;

| 14. | susține propunerea Comisiei de a adopta definiția îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, după cum a fost formulată de OMS; subliniază faptul că îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate cuprinde întreaga durată a vieții și că ar trebui să fie incluse în definiție caracteristicile specifice ale contextului UE, și anume prioritățile UE privind condițiile de mediu favorabile sănătății și sustenabile din punct de vedere ecologic, conștientizarea chestiunilor relative la sănătate, prevenirea bolilor, diagnosticarea timpurie și tratamentul eficient, educația în domeniul sănătății, activitățile fizice, siguranța alimentară și alimentația corespunzătoare, egalitatea de gen, sistemele de securitate socială (inclusiv de îngrijire a sănătății și de asigurări de sănătate), precum și sistemele de protecție socială; observă că nu există o legătură obligatorie între vârsta a treia și boli și afecțiuni, de aceea vârsta a treia nu trebui să fie asociată sau echivalată cu dependența și dizabilitățile; |
| --- | --- |

14.

susține propunerea Comisiei de a adopta definiția îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, după cum a fost formulată de OMS; subliniază faptul că îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate cuprinde întreaga durată a vieții și că ar trebui să fie incluse în definiție caracteristicile specifice ale contextului UE, și anume prioritățile UE privind condițiile de mediu favorabile sănătății și sustenabile din punct de vedere ecologic, conștientizarea chestiunilor relative la sănătate, prevenirea bolilor, diagnosticarea timpurie și tratamentul eficient, educația în domeniul sănătății, activitățile fizice, siguranța alimentară și alimentația corespunzătoare, egalitatea de gen, sistemele de securitate socială (inclusiv de îngrijire a sănătății și de asigurări de sănătate), precum și sistemele de protecție socială; observă că nu există o legătură obligatorie între vârsta a treia și boli și afecțiuni, de aceea vârsta a treia nu trebui să fie asociată sau echivalată cu dependența și dizabilitățile;

| 15. | susține propunerea Comisiei privind creșterea speranței medii de viață sănătoasă cu doi ani, în cadrul obiectivelor programului Orizont 2020 și salută progresele din domeniul medical care contribuie la creșterea speranței de viață; cu toate acestea, subliniază faptul că, pentru a atinge acest obiectiv ambițios, ar trebui aplicată o perspectivă care să cuprindă întreaga durată a vieții; subliniază că ar trebui să se acorde prioritate accesului la prevenire și la îngrijirea medicală primară și ar trebui să fie elaborate mecanisme adecvate pentru a soluționa impactul negativ al bolilor cronice asupra îmbătrânirii active și sănătoase pe durata întregii vieți; |
| --- | --- |

15.

susține propunerea Comisiei privind creșterea speranței medii de viață sănătoasă cu doi ani, în cadrul obiectivelor programului Orizont 2020 și salută progresele din domeniul medical care contribuie la creșterea speranței de viață; cu toate acestea, subliniază faptul că, pentru a atinge acest obiectiv ambițios, ar trebui aplicată o perspectivă care să cuprindă întreaga durată a vieții; subliniază că ar trebui să se acorde prioritate accesului la prevenire și la îngrijirea medicală primară și ar trebui să fie elaborate mecanisme adecvate pentru a soluționa impactul negativ al bolilor cronice asupra îmbătrânirii active și sănătoase pe durata întregii vieți;

| 16. | încurajează Comisia și statele membre să ia în considerare sănătatea ca o chestiune orizontală, prin includerea aspectelor de sănătate în toate politicile relevante ale UE, inclusiv securitatea socială și protecția socială, ocuparea forței de muncă și politicile economice, egalitatea de gen, precum și politicile privind discriminarea; |
| --- | --- |

16.

încurajează Comisia și statele membre să ia în considerare sănătatea ca o chestiune orizontală, prin includerea aspectelor de sănătate în toate politicile relevante ale UE, inclusiv securitatea socială și protecția socială, ocuparea forței de muncă și politicile economice, egalitatea de gen, precum și politicile privind discriminarea;

| 17. | invită Comisia să monitorizeze și să ofere un acces bazat pe dovezi, complet, deschis și la datele privind incidența și prevalența afecțiunilor și bolilor (cronice), precum și să includă aceste date în strategiile și orientările privind cele mai bune practici referitoare la îmbătrânirea activă și sănătoasă; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să monitorizeze și să ofere un acces bazat pe dovezi, complet, deschis și la datele privind incidența și prevalența afecțiunilor și bolilor (cronice), precum și să includă aceste date în strategiile și orientările privind cele mai bune practici referitoare la îmbătrânirea activă și sănătoasă;

| 18. | îndeamnă statele membre să dezvolte măsuri eficiente pentru evaluarea și monitorizarea abuzurilor asupra persoanelor în vârstă, precum și impactul acestora asupra sănătății și condițiilor lor de viață și să elaboreze proceduri accesibile pentru a ajuta și a proteja victimele; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă statele membre să dezvolte măsuri eficiente pentru evaluarea și monitorizarea abuzurilor asupra persoanelor în vârstă, precum și impactul acestora asupra sănătății și condițiilor lor de viață și să elaboreze proceduri accesibile pentru a ajuta și a proteja victimele;

| 19. | subliniază faptul că problemele referitoare la sănătate trebuie integrate în toate politicile Uniunii Europene; printre acestea se numără securitatea socială și protecția socială, ocuparea forței de muncă și politicile economice, egalitatea de gen și discriminarea; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că problemele referitoare la sănătate trebuie integrate în toate politicile Uniunii Europene; printre acestea se numără securitatea socială și protecția socială, ocuparea forței de muncă și politicile economice, egalitatea de gen și discriminarea;

| 20. | încurajează Comisia să sublinieze mai pregnant faptul că obiectivul principal este creșterea speranței medii de viață sănătoasă cu doi ani și că toate acțiunile selectate ar trebui să contribuie în mod măsurabil la realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

20.

încurajează Comisia să sublinieze mai pregnant faptul că obiectivul principal este creșterea speranței medii de viață sănătoasă cu doi ani și că toate acțiunile selectate ar trebui să contribuie în mod măsurabil la realizarea acestui obiectiv;

| 21. | îndeamnă ca propunerea Comisiei să aibă rolul de a facilita și de a coordona parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate (EIP-AHA), prin implicarea părților interesate care să reprezinte atât cererea, cât și oferta; subliniază faptul că Comisia ar trebui să se asigure că EIP este în beneficiul tuturor cetățenilor UE, în special al celor subreprezentați sau expuși riscului de excluziune; în acest context, salută faptul că, în Comunicarea COM(2012)0083, este recunoscut rolul EIP în realizarea obiectivelor cu privire la „O Uniune a inovării”, Agenda digitală, inițiativa „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”, Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale și Strategia UE în domeniul sănătății, printre altele, în realizarea obiectivelor inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă ca propunerea Comisiei să aibă rolul de a facilita și de a coordona parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate (EIP-AHA), prin implicarea părților interesate care să reprezinte atât cererea, cât și oferta; subliniază faptul că Comisia ar trebui să se asigure că EIP este în beneficiul tuturor cetățenilor UE, în special al celor subreprezentați sau expuși riscului de excluziune; în acest context, salută faptul că, în Comunicarea COM(2012)0083, este recunoscut rolul EIP în realizarea obiectivelor cu privire la „O Uniune a inovării”, Agenda digitală, inițiativa „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”, Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale și Strategia UE în domeniul sănătății, printre altele, în realizarea obiectivelor inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020;

| 22. | invită Comisia să conceapă indicatori care să poată furniza date cu privire la bolile cronice și la îmbătrânire, care să fie comparabile, cuprinzătoare și ușor de accesat, pentru a elabora strategii mai eficiente și pentru a facilita schimbul de bune practici atât la nivelul UE, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să conceapă indicatori care să poată furniza date cu privire la bolile cronice și la îmbătrânire, care să fie comparabile, cuprinzătoare și ușor de accesat, pentru a elabora strategii mai eficiente și pentru a facilita schimbul de bune practici atât la nivelul UE, cât și la nivel național;

| 23. | susține propunerea Comisiei de a crește participarea persoanelor în vârstă la procesul de luare a deciziilor și de elaborare a politicilor, și de a stimula guvernanța regională și locală; subliniază, totuși, că o abordare participativă ascendentă, împreună cu participarea lor continuă la viața culturală și socială, implică evaluări de bază mai aprofundate și o monitorizare regulată a nevoilor și cerințelor actuale și viitoare ale persoanelor în vârstă și ale persoanelor care prestează, oficial sau nu, servicii de îngrijire; |
| --- | --- |

23.

susține propunerea Comisiei de a crește participarea persoanelor în vârstă la procesul de luare a deciziilor și de elaborare a politicilor, și de a stimula guvernanța regională și locală; subliniază, totuși, că o abordare participativă ascendentă, împreună cu participarea lor continuă la viața culturală și socială, implică evaluări de bază mai aprofundate și o monitorizare regulată a nevoilor și cerințelor actuale și viitoare ale persoanelor în vârstă și ale persoanelor care prestează, oficial sau nu, servicii de îngrijire;

| 24. | subliniază faptul că informațiile și datele colectate la nivel local printr-o abordare participativă ascendentă vor oferi factorilor de decizie politică cunoștințele necesare pentru a formula politici care sunt acceptabile și adecvate pentru comunitățile locale; invită Comisia, așadar, să stabilească ca cerință utilizarea unei abordări participative ascendente în cercetare, precum și să dezvolte în continuare indicatorii și indicii relevanți, pentru a înregistra și monitoriza necesitățile actuale în materie de politici, programe si servicii eficiente; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că informațiile și datele colectate la nivel local printr-o abordare participativă ascendentă vor oferi factorilor de decizie politică cunoștințele necesare pentru a formula politici care sunt acceptabile și adecvate pentru comunitățile locale; invită Comisia, așadar, să stabilească ca cerință utilizarea unei abordări participative ascendente în cercetare, precum și să dezvolte în continuare indicatorii și indicii relevanți, pentru a înregistra și monitoriza necesitățile actuale în materie de politici, programe si servicii eficiente;

| 25. | reamintește Comisiei că restricțiile și limitările în ceea ce privește serviciile de asistență medicală și de îngrijire, protecția socială și securitatea socială, adoptate și implementate de Comisie și/sau de statele membre în cadrul eforturilor de a realiza economii și reduceri financiare și bugetare la nivelul cheltuielilor (medicale și sociale) publice, ca urmare a actualei crize economice și financiare, nu ar trebui sub nicio formă să interfereze cu sau să afecteze în mod negativ demnitatea umană și nevoile umane fundamentale; subliniază că astfel de economii și reduceri, dacă nu sunt combinate atent cu reforme orientate spre pacient, ar putea agrava inegalitățile în materie de sănătate și inegalitățile sociale și ar putea conduce la excluziune socială; subliniază că aceste economii și reduceri vor agrava starea generală de sănătate, inegalitățile în materie de sănătate, inegalitățile sociale și excluziunea socială, și prin urmare vor afecta solidaritatea intra- și intergenerațională; invită, prin urmare, statele membre să elaboreze un „Pact de solidaritate între generații”, care să includă o strategie clară și lipsită de ambiguități pentru a garanta coeziunea socială, pentru a îmbunătăți starea generală de sănătate și pentru combate inegalitățile în materie de sănătate; subliniază faptul că această strategie ar trebui să vizeze atingerea nivelului optim de accesibilitate și disponibilitate ale sistemelor de asistență medicală și socială; |
| --- | --- |

25.

reamintește Comisiei că restricțiile și limitările în ceea ce privește serviciile de asistență medicală și de îngrijire, protecția socială și securitatea socială, adoptate și implementate de Comisie și/sau de statele membre în cadrul eforturilor de a realiza economii și reduceri financiare și bugetare la nivelul cheltuielilor (medicale și sociale) publice, ca urmare a actualei crize economice și financiare, nu ar trebui sub nicio formă să interfereze cu sau să afecteze în mod negativ demnitatea umană și nevoile umane fundamentale; subliniază că astfel de economii și reduceri, dacă nu sunt combinate atent cu reforme orientate spre pacient, ar putea agrava inegalitățile în materie de sănătate și inegalitățile sociale și ar putea conduce la excluziune socială; subliniază că aceste economii și reduceri vor agrava starea generală de sănătate, inegalitățile în materie de sănătate, inegalitățile sociale și excluziunea socială, și prin urmare vor afecta solidaritatea intra- și intergenerațională; invită, prin urmare, statele membre să elaboreze un „Pact de solidaritate între generații”, care să includă o strategie clară și lipsită de ambiguități pentru a garanta coeziunea socială, pentru a îmbunătăți starea generală de sănătate și pentru combate inegalitățile în materie de sănătate; subliniază faptul că această strategie ar trebui să vizeze atingerea nivelului optim de accesibilitate și disponibilitate ale sistemelor de asistență medicală și socială;

| 26. | subliniază, în acest context, necesitatea unei finanțări adecvate la nivel local, regional, național și european, în sprijinul IMM-urilor și al întreprinderilor sociale; se îndoiește că nivelul resurselor alocate parteneriatului EIP-AHA de părțile interesate este suficient și încurajează Comisia să pună la dispoziție finanțarea necesară; salută alinierea preconizată a instrumentelor de finanțare ale UE pentru a optimiza impactul finanțării, și încurajează adoptarea și continuarea unor proiecte, cum ar fi CASA, „Mai mulți ani, o calitate mai bună a vieții” și altele, care promovează interoperabilitatea și schimbul de cunoștințe, date și cele mai bune practici; consideră că decizia de a identifica „Inovarea pentru stil de viață sănătos și o îmbătrânire activă” drept o temă prioritară pentru Comunitățile cunoașterii și inovării (CCI) în 2014-2015 ale Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) reprezintă un pas salutar, care trebuie însă completat cu instrumente financiare concrete, de exemplu, finanțarea din cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020, inclusiv FSE, FEDR, programul EPSCI, programul de cercetare și inovare Orizont 2020; |
| --- | --- |

26.

subliniază, în acest context, necesitatea unei finanțări adecvate la nivel local, regional, național și european, în sprijinul IMM-urilor și al întreprinderilor sociale; se îndoiește că nivelul resurselor alocate parteneriatului EIP-AHA de părțile interesate este suficient și încurajează Comisia să pună la dispoziție finanțarea necesară; salută alinierea preconizată a instrumentelor de finanțare ale UE pentru a optimiza impactul finanțării, și încurajează adoptarea și continuarea unor proiecte, cum ar fi CASA, „Mai mulți ani, o calitate mai bună a vieții” și altele, care promovează interoperabilitatea și schimbul de cunoștințe, date și cele mai bune practici; consideră că decizia de a identifica „Inovarea pentru stil de viață sănătos și o îmbătrânire activă” drept o temă prioritară pentru Comunitățile cunoașterii și inovării (CCI) în 2014-2015 ale Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) reprezintă un pas salutar, care trebuie însă completat cu instrumente financiare concrete, de exemplu, finanțarea din cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020, inclusiv FSE, FEDR, programul EPSCI, programul de cercetare și inovare Orizont 2020;

| 27. | este convins că diferitele instrumente financiare, cum ar fi Fondul european de antreprenoriat social, Fondul european cu capital de risc, Fondul european pentru investitori providențiali (European Angels Fund, EAF), sunt necesare pentru îmbunătățirea accesului întreprinderilor sociale la piețele financiare; |
| --- | --- |

27.

este convins că diferitele instrumente financiare, cum ar fi Fondul european de antreprenoriat social, Fondul european cu capital de risc, Fondul european pentru investitori providențiali (European Angels Fund, EAF), sunt necesare pentru îmbunătățirea accesului întreprinderilor sociale la piețele financiare;

| 28. | așteaptă de la statele membre ca, atunci când utilizează fondurile structurale, să acorde mai multă atenție condițiilor de trai și de muncă ale generației mai în vârstă, să creeze împreună, până în 2020, o Europă favorabilă generațiilor și să-și lărgească infrastructura socială astfel încât să poată combate sărăcia din rândul persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

28.

așteaptă de la statele membre ca, atunci când utilizează fondurile structurale, să acorde mai multă atenție condițiilor de trai și de muncă ale generației mai în vârstă, să creeze împreună, până în 2020, o Europă favorabilă generațiilor și să-și lărgească infrastructura socială astfel încât să poată combate sărăcia din rândul persoanelor în vârstă;

Pilonul 1: prevenire, depistare și diagnosticare precoce

| 29. | salută abordarea Comisiei cu privire la prevenirea fragilității și a declinului funcțional; încurajează Comisia să aplice o abordare globală în ceea ce privește prevenirea; subliniază legătura sistematică dintre statutul socioeconomic și starea de sănătate de-a lungul vieții; invită Comisia și statele membre să abordeze chestiunile de ordin structural, inclusiv lipsa educației în domeniul sănătății, și să rezolve inegalitățile socioeconomice (care duc la inegalități în ceea ce privește sănătatea); în plus, deși este de acord că responsabilitatea personală are un rol important în ameliorarea stării de sănătate, contestă presiunea exercitată asupra persoanelor pentru a-și îmbunătăți singure starea de sănătate, fără a aborda în mod corespunzător problemele structurale; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să creeze condiții structurale care să soluționeze inegalitățile structurale în materie de sănătate, inclusiv lipsa educației în domeniul sănătății, precum și să furnizeze finanțarea necesară pentru a continua studiile privind rolul pe care îl pot juca comunitățile locale în rezolvarea acestor inegalități; |
| --- | --- |

29.

salută abordarea Comisiei cu privire la prevenirea fragilității și a declinului funcțional; încurajează Comisia să aplice o abordare globală în ceea ce privește prevenirea; subliniază legătura sistematică dintre statutul socioeconomic și starea de sănătate de-a lungul vieții; invită Comisia și statele membre să abordeze chestiunile de ordin structural, inclusiv lipsa educației în domeniul sănătății, și să rezolve inegalitățile socioeconomice (care duc la inegalități în ceea ce privește sănătatea); în plus, deși este de acord că responsabilitatea personală are un rol important în ameliorarea stării de sănătate, contestă presiunea exercitată asupra persoanelor pentru a-și îmbunătăți singure starea de sănătate, fără a aborda în mod corespunzător problemele structurale; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să creeze condiții structurale care să soluționeze inegalitățile structurale în materie de sănătate, inclusiv lipsa educației în domeniul sănătății, precum și să furnizeze finanțarea necesară pentru a continua studiile privind rolul pe care îl pot juca comunitățile locale în rezolvarea acestor inegalități;

| 30. | invită Comisia și autoritățile competente din statele membre să recunoască, să promoveze și să finanțeze toate formele de prevenire, respectiv promovarea unui stil de viață sănătos, programe periodice de depistare a bolilor, intervenții precoce menite să întârzie sau să oprească evoluția bolilor în stadiu incipient, precum și să elaboreze măsuri preventive cu scopul de a încetini procesul de deteriorare în cazul pacienților care suferă de boli cronice; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia și autoritățile competente din statele membre să recunoască, să promoveze și să finanțeze toate formele de prevenire, respectiv promovarea unui stil de viață sănătos, programe periodice de depistare a bolilor, intervenții precoce menite să întârzie sau să oprească evoluția bolilor în stadiu incipient, precum și să elaboreze măsuri preventive cu scopul de a încetini procesul de deteriorare în cazul pacienților care suferă de boli cronice;

| 31. | subliniază faptul că mobilitatea intelectuală poate fi sporită prin accesul la învățare pe tot parcursul vieții și la o vârstă mai înaintată, contribuind astfel la prevenirea demenței; |
| --- | --- |

31.

subliniază faptul că mobilitatea intelectuală poate fi sporită prin accesul la învățare pe tot parcursul vieții și la o vârstă mai înaintată, contribuind astfel la prevenirea demenței;

| 32. | sprijină abordarea adoptată de Comisie privind promovarea sănătății prin programe integrate; subliniază, totuși, că aceste programe ar trebui să fie bazate pe dovezi (care să reflecte nevoile actuale și viitoare ale populației în curs de îmbătrânire); subliniază, în plus, faptul că aceste programe ar trebui să includă o abordare adecvată în ceea ce privește chestiunile care nu sunt legate (în întregime sau direct) de comportamentul individual, precum condițiile de mediu (calitatea aerului și a apei, reducerea zgomotului, gestionarea deșeurilor), sănătatea și siguranța la locul de muncă (gestionarea vârstei) și protecția consumatorilor (normele în materie de comercializare și de publicitate, siguranța alimentară, drepturile consumatorilor); |
| --- | --- |

32.

sprijină abordarea adoptată de Comisie privind promovarea sănătății prin programe integrate; subliniază, totuși, că aceste programe ar trebui să fie bazate pe dovezi (care să reflecte nevoile actuale și viitoare ale populației în curs de îmbătrânire); subliniază, în plus, faptul că aceste programe ar trebui să includă o abordare adecvată în ceea ce privește chestiunile care nu sunt legate (în întregime sau direct) de comportamentul individual, precum condițiile de mediu (calitatea aerului și a apei, reducerea zgomotului, gestionarea deșeurilor), sănătatea și siguranța la locul de muncă (gestionarea vârstei) și protecția consumatorilor (normele în materie de comercializare și de publicitate, siguranța alimentară, drepturile consumatorilor);

| 33. | sprijină abordarea adoptată de Comisie în ceea ce privește creșterea nivelului de activitate fizică a populației pentru a îmbunătăți îmbătrânirea activă și sănătoasă, reamintind că lipsa exercițiilor fizice regulate generează o serie de probleme de sănătate care, conform OMS, constituie al patrulea factor de risc letal ca frecvență; este îngrijorat de faptul că majoritatea cetățenilor UE nu efectuează numărul zilnic recomandat de exerciții fizice; |
| --- | --- |

33.

sprijină abordarea adoptată de Comisie în ceea ce privește creșterea nivelului de activitate fizică a populației pentru a îmbunătăți îmbătrânirea activă și sănătoasă, reamintind că lipsa exercițiilor fizice regulate generează o serie de probleme de sănătate care, conform OMS, constituie al patrulea factor de risc letal ca frecvență; este îngrijorat de faptul că majoritatea cetățenilor UE nu efectuează numărul zilnic recomandat de exerciții fizice;

| 34. | încurajează crearea unor legături mai strânse cu îmbătrânirea sănătoasă prin ponderea mai mare de exerciții fizice în cadrul programelor din învățământ; reamintește importanța deciziilor cotidiene (activități fizice, regim alimentar etc.) în prevenirea problemelor de sănătate; invită Comisia și autoritățile competente din statele membre să ia măsuri pentru a încuraja oamenii de toate vârstele să facă mai multe exerciții fizice, ca metodă de îmbunătățire a propriei sănătăți, ceea ce va însemna un număr mai mare de ani în stare bună de sănătate, precum și beneficii considerabile pentru societate în general, în termeni de sănătate publică și rezultate financiare; |
| --- | --- |

34.

încurajează crearea unor legături mai strânse cu îmbătrânirea sănătoasă prin ponderea mai mare de exerciții fizice în cadrul programelor din învățământ; reamintește importanța deciziilor cotidiene (activități fizice, regim alimentar etc.) în prevenirea problemelor de sănătate; invită Comisia și autoritățile competente din statele membre să ia măsuri pentru a încuraja oamenii de toate vârstele să facă mai multe exerciții fizice, ca metodă de îmbunătățire a propriei sănătăți, ceea ce va însemna un număr mai mare de ani în stare bună de sănătate, precum și beneficii considerabile pentru societate în general, în termeni de sănătate publică și rezultate financiare;

| 35. | salută Planul strategic de punere în aplicare pentru Parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, în special atenția acordată de acesta colaborării dintre Comisia Europeană, statele membre, industrie și întreprinderi, părțile implicate publice și private, personalul din domeniul sănătății și al îngrijirii și organizațiile care reprezintă persoanele în vârstă și pacienții, pentru schimbul și transferul de idei bune și de bune practici (de exemplu, cu privire la platforma digitală privind piețele) și pentru optimizarea instrumentelor de finanțare existente; subliniază că, în acest plan, îmbătrânirea ar trebui văzută ca o oportunitate, nu ca o povară și ar trebui să se recunoască și să se promoveze valoarea persoanelor în vârstă, experiențele acestora și contribuția lor constantă pentru societate; salută abordarea Comisiei, care este în mod clar orientată către promovarea vitalității și a demnității persoanelor în vârstă din Europa prin inovări relevante pentru acestea, prin consolidarea unei „culturi pentru îmbătrânirea activă” într-o Europă favorabilă generațiilor și prin orientarea acestui proces în colaborare cu parteneri recunoscuți în domeniul cercetării și în societatea civilă; |
| --- | --- |

35.

salută Planul strategic de punere în aplicare pentru Parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, în special atenția acordată de acesta colaborării dintre Comisia Europeană, statele membre, industrie și întreprinderi, părțile implicate publice și private, personalul din domeniul sănătății și al îngrijirii și organizațiile care reprezintă persoanele în vârstă și pacienții, pentru schimbul și transferul de idei bune și de bune practici (de exemplu, cu privire la platforma digitală privind piețele) și pentru optimizarea instrumentelor de finanțare existente; subliniază că, în acest plan, îmbătrânirea ar trebui văzută ca o oportunitate, nu ca o povară și ar trebui să se recunoască și să se promoveze valoarea persoanelor în vârstă, experiențele acestora și contribuția lor constantă pentru societate; salută abordarea Comisiei, care este în mod clar orientată către promovarea vitalității și a demnității persoanelor în vârstă din Europa prin inovări relevante pentru acestea, prin consolidarea unei „culturi pentru îmbătrânirea activă” într-o Europă favorabilă generațiilor și prin orientarea acestui proces în colaborare cu parteneri recunoscuți în domeniul cercetării și în societatea civilă;

| 36. | reamintește că, în cazul lucrătorilor mai în vârstă, este necesar să fie recunoscută într-o mai mare măsură educația informală și non-formală, în special cea obținută prin activități de voluntariat și îngrijire informală; |
| --- | --- |

36.

reamintește că, în cazul lucrătorilor mai în vârstă, este necesar să fie recunoscută într-o mai mare măsură educația informală și non-formală, în special cea obținută prin activități de voluntariat și îngrijire informală;

| 37. | solicită Comisiei să acorde prioritate factorilor de natură să influențeze modul în care îmbătrânește populația europeană, cum ar fi nivelul ridicat al consumului de alcool și de tutun; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei să acorde prioritate factorilor de natură să influențeze modul în care îmbătrânește populația europeană, cum ar fi nivelul ridicat al consumului de alcool și de tutun;

Pilonul 2: îngrijirile și tratamentul

| 38. | sprijină obiectivul Comisiei de a dezvolta în continuare sisteme integrate de îngrijire și tratament; luând în considerare adecvarea sistemelor de îngrijire existente, preferate și viitoare în raport cu dezvoltarea lor ulterioară și ținând seama în mod corespunzător de principiul subsidiarității în domeniul sănătății publice; invită statele membre și autoritățile competente să elaboreze sisteme naționale, regionale și locale de îngrijire și tratament, care să se includă o perspectivă holistă și integrată asupra controlului bolilor legate de vârstă; invită Comisia să asiste statele membre în această privință, respectând totodată diferențele regionale și locale dintre așteptările, normele și valorile cetățenilor; încurajează Comisia să valorifice activitatea Agenției Europene pentru Medicamente în ceea ce privește medicamentele destinate persoanelor vârstnice și să o integreze în scopul de a îmbunătăți accesul la medicamente sigure și adecvate pentru pacienții vârstnici; |
| --- | --- |

38.

sprijină obiectivul Comisiei de a dezvolta în continuare sisteme integrate de îngrijire și tratament; luând în considerare adecvarea sistemelor de îngrijire existente, preferate și viitoare în raport cu dezvoltarea lor ulterioară și ținând seama în mod corespunzător de principiul subsidiarității în domeniul sănătății publice; invită statele membre și autoritățile competente să elaboreze sisteme naționale, regionale și locale de îngrijire și tratament, care să se includă o perspectivă holistă și integrată asupra controlului bolilor legate de vârstă; invită Comisia să asiste statele membre în această privință, respectând totodată diferențele regionale și locale dintre așteptările, normele și valorile cetățenilor; încurajează Comisia să valorifice activitatea Agenției Europene pentru Medicamente în ceea ce privește medicamentele destinate persoanelor vârstnice și să o integreze în scopul de a îmbunătăți accesul la medicamente sigure și adecvate pentru pacienții vârstnici;

| 39. | salută intenția Comisiei de a implementa sisteme de gestionare și planuri de îngrijire individuale; cu toate acestea, deși recunoaște faptul că este necesară o abordare axată pe client/pacient, consideră că costurile implicate de aceasta, legate de mobilizarea unui personal specializat și de utilizarea unor „instrumente” corespunzătoare, nu ar trebui să revină doar pacienților, ci ar trebui considerate o responsabilitate socială, garantând solidaritatea dintre generații și din cadrul aceleiași generații; consideră că ar trebui să se acorde atenție noilor forme de solidaritate latente în potențialul generațiilor mai vârstnice și care ar trebui să fie încorporate în soluții la chestiuni legate de îngrijire și de tratament; |
| --- | --- |

39.

salută intenția Comisiei de a implementa sisteme de gestionare și planuri de îngrijire individuale; cu toate acestea, deși recunoaște faptul că este necesară o abordare axată pe client/pacient, consideră că costurile implicate de aceasta, legate de mobilizarea unui personal specializat și de utilizarea unor „instrumente” corespunzătoare, nu ar trebui să revină doar pacienților, ci ar trebui considerate o responsabilitate socială, garantând solidaritatea dintre generații și din cadrul aceleiași generații; consideră că ar trebui să se acorde atenție noilor forme de solidaritate latente în potențialul generațiilor mai vârstnice și care ar trebui să fie încorporate în soluții la chestiuni legate de îngrijire și de tratament;

| 40. | încurajează ambiția Comisiei de a transforma e-sănătatea într-un aspect semnificativ și esențial al sistemelor viitoare de îngrijire și tratament; recunoaște, cu toate acestea, faptul că soluțiile în materie de e-sănătate, deși sunt benefice, pot să nu conducă la îmbunătățirea semnificativă a stării de sănătate, inclusiv a celei psihologice, dacă înlocuiesc interacțiunea umană și sunt integrate într-o comunicare directă între pacienți și specialiștii din domeniul îngrijirilor medicale; consideră că tehnologia utilizată în cadrul serviciilor de e-sănătate nu ar trebui să submineze relația de încredere între persoanele vârstnice și personalul medical; |
| --- | --- |

40.

încurajează ambiția Comisiei de a transforma e-sănătatea într-un aspect semnificativ și esențial al sistemelor viitoare de îngrijire și tratament; recunoaște, cu toate acestea, faptul că soluțiile în materie de e-sănătate, deși sunt benefice, pot să nu conducă la îmbunătățirea semnificativă a stării de sănătate, inclusiv a celei psihologice, dacă înlocuiesc interacțiunea umană și sunt integrate într-o comunicare directă între pacienți și specialiștii din domeniul îngrijirilor medicale; consideră că tehnologia utilizată în cadrul serviciilor de e-sănătate nu ar trebui să submineze relația de încredere între persoanele vârstnice și personalul medical;

| 41. | recunoaște intenția Comisiei de a contribui la rentabilizarea sistemelor de îngrijire și tratament; subliniază, cu toate acestea, faptul că creșterea continuă a costurilor globale ale serviciilor medicale și ale asistenței sociale nu poate fi pusă doar pe seama îmbătrânirii populației; recunoaște că incidența crescută a bolilor cronice contribuie în mare măsură la creșterea costurilor de sănătate și asistență socială; cu toate acestea, consideră că, având în vedere faptul că aceste costuri revin din ce în ce mai frecvent persoanelor beneficiare, aceasta poate conduce la un cerc vicios, în care se periclitează sănătatea și starea de bine a persoanelor, întrucât acestea sunt nevoite să-și realoce resursele, deseori limitate, sau să amâne, să abandoneze sau chiar să renunțe la tratament, asistență sau la o alimentație corespunzătoare, ceea ce poate conduce, la rândul său, la costuri și mai ridicate pentru serviciile medicale, suportate atât de individ, cât și de societate; |
| --- | --- |

41.

recunoaște intenția Comisiei de a contribui la rentabilizarea sistemelor de îngrijire și tratament; subliniază, cu toate acestea, faptul că creșterea continuă a costurilor globale ale serviciilor medicale și ale asistenței sociale nu poate fi pusă doar pe seama îmbătrânirii populației; recunoaște că incidența crescută a bolilor cronice contribuie în mare măsură la creșterea costurilor de sănătate și asistență socială; cu toate acestea, consideră că, având în vedere faptul că aceste costuri revin din ce în ce mai frecvent persoanelor beneficiare, aceasta poate conduce la un cerc vicios, în care se periclitează sănătatea și starea de bine a persoanelor, întrucât acestea sunt nevoite să-și realoce resursele, deseori limitate, sau să amâne, să abandoneze sau chiar să renunțe la tratament, asistență sau la o alimentație corespunzătoare, ceea ce poate conduce, la rândul său, la costuri și mai ridicate pentru serviciile medicale, suportate atât de individ, cât și de societate;

| 42. | ia act de obiectivul Comisiei de se ocupa de incertitudinile juridice și de reglementare, precum și de fragmentarea pieței, dar subliniază faptul că toate reformele comerciale necesare ar trebui să ia în considerare importanța menținerii asistenței medicale la prețuri accesibile pentru cetățeni, precum și faptul că ar trebui recunoscute și respectate competențele guvernelor naționale și regionale și ale autorităților locale în materie de sănătate și de protecție socială, însă nu în detrimentul satisfacerii necesității de a investi în sisteme de sănătate la nivelul comunităților; |
| --- | --- |

42.

ia act de obiectivul Comisiei de se ocupa de incertitudinile juridice și de reglementare, precum și de fragmentarea pieței, dar subliniază faptul că toate reformele comerciale necesare ar trebui să ia în considerare importanța menținerii asistenței medicale la prețuri accesibile pentru cetățeni, precum și faptul că ar trebui recunoscute și respectate competențele guvernelor naționale și regionale și ale autorităților locale în materie de sănătate și de protecție socială, însă nu în detrimentul satisfacerii necesității de a investi în sisteme de sănătate la nivelul comunităților;

| 43. | consideră că este necesar să se realizeze și alte reforme ale sistemelor de pensii pentru ca acestea să rămână adecvate, sustenabile și sigure, acordând o atenție deosebită reducerii diferenței de remunerare dintre femei și bărbați și, prin urmare, diferenței de la nivelul pensiilor și că nivelurile pensiilor trebuie să rămână previzibile și pentru generațiile viitoare; în acest sens, solicită să se asigure o coerență mai accentuată între vârsta reală de pensionare, vârsta oficială de pensionare și speranța de viață; invită statele membre care au majorat vârsta legală de pensionare, sau care urmează să o majoreze, să încurajeze încadrarea în muncă a persoanelor în vârstă, prin mijloace precum scutirile de impozite și contribuțiile la asigurările sociale; |
| --- | --- |

43.

consideră că este necesar să se realizeze și alte reforme ale sistemelor de pensii pentru ca acestea să rămână adecvate, sustenabile și sigure, acordând o atenție deosebită reducerii diferenței de remunerare dintre femei și bărbați și, prin urmare, diferenței de la nivelul pensiilor și că nivelurile pensiilor trebuie să rămână previzibile și pentru generațiile viitoare; în acest sens, solicită să se asigure o coerență mai accentuată între vârsta reală de pensionare, vârsta oficială de pensionare și speranța de viață; invită statele membre care au majorat vârsta legală de pensionare, sau care urmează să o majoreze, să încurajeze încadrarea în muncă a persoanelor în vârstă, prin mijloace precum scutirile de impozite și contribuțiile la asigurările sociale;

| 44. | invită Comisia să facă o analiză globală a potențialului european de îngrijire a sănătății, în raport cu cel național al statelor membre, având în vedere lipsa acută de cadre medicale în unele state membre ca urmare a existenței unor condiții de muncă mai atractive în alte state europene; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia să facă o analiză globală a potențialului european de îngrijire a sănătății, în raport cu cel național al statelor membre, având în vedere lipsa acută de cadre medicale în unele state membre ca urmare a existenței unor condiții de muncă mai atractive în alte state europene;

| 45. | invită Comisia să elaboreze o strategie în vederea realizării egalității de șanse pentru toți cetățenii europeni în domeniul îngrijirilor medicale, pentru crearea unui sistem de colaborare între statele europene din care cadrele medicale pleacă masiv și cele care beneficiază de serviciile acestora; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să elaboreze o strategie în vederea realizării egalității de șanse pentru toți cetățenii europeni în domeniul îngrijirilor medicale, pentru crearea unui sistem de colaborare între statele europene din care cadrele medicale pleacă masiv și cele care beneficiază de serviciile acestora;

| 46. | consideră că politicile de echilibrare a vieții de familie și a celei profesionale permit femeilor să facă mai bine față îmbătrânirii, având în vedere că munca îmbunătățește calitatea vieții; este de părere că astfel de politici permit, de asemenea, femeilor să evite diferențele de remunerare și, prin urmare, riscul de sărăcie de mai târziu în cazul în care, pentru a echilibra viața de familie și pe cea profesională, femeile au fost nevoite să opteze pentru lucrul cu normă redusă, pentru activități profesionale ocazionale sau atipice, având în vedere că acest lucru are repercusiuni asupra cuantumului contribuțiilor la sistemul de pensii; |
| --- | --- |

46.

consideră că politicile de echilibrare a vieții de familie și a celei profesionale permit femeilor să facă mai bine față îmbătrânirii, având în vedere că munca îmbunătățește calitatea vieții; este de părere că astfel de politici permit, de asemenea, femeilor să evite diferențele de remunerare și, prin urmare, riscul de sărăcie de mai târziu în cazul în care, pentru a echilibra viața de familie și pe cea profesională, femeile au fost nevoite să opteze pentru lucrul cu normă redusă, pentru activități profesionale ocazionale sau atipice, având în vedere că acest lucru are repercusiuni asupra cuantumului contribuțiilor la sistemul de pensii;

| 47. | consideră că este necesar să se consolideze gradul de adecvare al pensiilor, prin combaterea discriminării între femei și bărbați de pe piața muncii, în special prin reducerea diferențelor legate de carieră și de remunerare; |
| --- | --- |

47.

consideră că este necesar să se consolideze gradul de adecvare al pensiilor, prin combaterea discriminării între femei și bărbați de pe piața muncii, în special prin reducerea diferențelor legate de carieră și de remunerare;

| 48. | subliniază necesitatea asumării responsabilității de către fiecare persoană, având în vedere faptul că și oamenii trebuie să se gândească la ce pot face pentru a-și asigura vârsta de pensionare; evidențiază și rolul esențial pe care îl au familia și solidaritatea între generații; |
| --- | --- |

48.

subliniază necesitatea asumării responsabilității de către fiecare persoană, având în vedere faptul că și oamenii trebuie să se gândească la ce pot face pentru a-și asigura vârsta de pensionare; evidențiază și rolul esențial pe care îl au familia și solidaritatea între generații;

Pilonul 3: îmbătrânirea activă și viața independentă

| 49. | salută modul în care abordează Comisia îmbătrânirea activă și viața independentă, mai exact viziunea sa cuprinzătoare privind rolul și importanța locului în procesul de îmbătrânire, întrucât raza sau perimetrul în care oamenii trăiesc se restrânge din ce în ce mai mult pe măsură ce aceștia îmbătrânesc, iar persoanele în vârstă au tendința de a prefera să ducă o viață independentă cât mai mult timp posibil, rămânând activi în comunitatea lor; subliniază necesitatea de a încuraja persoanele în vârstă să trăiască în mod independent, dacă doresc acest lucru, în casa proprie, pentru cât mai mult timp, pentru a diminua perturbarea obiceiurilor lor cotidiene, atât în termeni fizici, cât și psihici; subliniază, de asemenea, faptul că soluția o reprezintă nu numai locuințele persoanelor în vârstă, ci și cartierele pe deplin active în care se regăsesc mai multe generații; consideră că programul comun de asistență pentru autonomie la domiciliu (AAD) este un instrument important în utilizarea mijloacelor tehnice care să ușureze viața cotidiană; |
| --- | --- |

49.

salută modul în care abordează Comisia îmbătrânirea activă și viața independentă, mai exact viziunea sa cuprinzătoare privind rolul și importanța locului în procesul de îmbătrânire, întrucât raza sau perimetrul în care oamenii trăiesc se restrânge din ce în ce mai mult pe măsură ce aceștia îmbătrânesc, iar persoanele în vârstă au tendința de a prefera să ducă o viață independentă cât mai mult timp posibil, rămânând activi în comunitatea lor; subliniază necesitatea de a încuraja persoanele în vârstă să trăiască în mod independent, dacă doresc acest lucru, în casa proprie, pentru cât mai mult timp, pentru a diminua perturbarea obiceiurilor lor cotidiene, atât în termeni fizici, cât și psihici; subliniază, de asemenea, faptul că soluția o reprezintă nu numai locuințele persoanelor în vârstă, ci și cartierele pe deplin active în care se regăsesc mai multe generații; consideră că programul comun de asistență pentru autonomie la domiciliu (AAD) este un instrument important în utilizarea mijloacelor tehnice care să ușureze viața cotidiană;

| 50. | încurajează Comisia ca, în evaluarea sa privind soluțiile pentru o viață independentă, să analizeze problemele pe care le prezintă decalajul care există în multe state membre între speranța medie de viață sănătoasă și vârsta de pensionare, ceea ce poate lăsa multor oameni o perioadă în care nu mai au capacitatea de a munci, dar nici nu sunt eligibili pentru a beneficia de drepturi de pensie depline; |
| --- | --- |

50.

încurajează Comisia ca, în evaluarea sa privind soluțiile pentru o viață independentă, să analizeze problemele pe care le prezintă decalajul care există în multe state membre între speranța medie de viață sănătoasă și vârsta de pensionare, ceea ce poate lăsa multor oameni o perioadă în care nu mai au capacitatea de a munci, dar nici nu sunt eligibili pentru a beneficia de drepturi de pensie depline;

| 51. | reamintește că cetățenii în vârstă reprezintă un atu pentru societățile noastre și că este foarte important să se valorifice cunoștințele și experiențele lor în toate etapele vieții și să se sprijine viața independentă a acestora cât mai mult timp posibil; |
| --- | --- |

51.

reamintește că cetățenii în vârstă reprezintă un atu pentru societățile noastre și că este foarte important să se valorifice cunoștințele și experiențele lor în toate etapele vieții și să se sprijine viața independentă a acestora cât mai mult timp posibil;

| 52. | consideră că este extrem de important să se combată izolarea generației mai în vârstă în ceea ce privește informarea și că utilizarea noilor tehnologii și accesul la acestea constituie unul dintre instrumentele esențiale pentru îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate și pentru integrarea socială a persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

52.

consideră că este extrem de important să se combată izolarea generației mai în vârstă în ceea ce privește informarea și că utilizarea noilor tehnologii și accesul la acestea constituie unul dintre instrumentele esențiale pentru îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate și pentru integrarea socială a persoanelor în vârstă;

| 53. | invită Comisia Europeană să promoveze un mediu fizic accesibil și accesibil pentru sprijinirea adaptării locuințelor persoanelor în vârstă în scopul facilitării autonomiei acestora; subliniază faptul că adaptarea locuințelor rămâne cea mai bună măsură preventivă împotriva accidentelor domestice care provoacă incapacități grave și costuri conexe pentru cheltuielile publice și pentru familii și care constituie un obstacol în calea îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia Europeană să promoveze un mediu fizic accesibil și accesibil pentru sprijinirea adaptării locuințelor persoanelor în vârstă în scopul facilitării autonomiei acestora; subliniază faptul că adaptarea locuințelor rămâne cea mai bună măsură preventivă împotriva accidentelor domestice care provoacă incapacități grave și costuri conexe pentru cheltuielile publice și pentru familii și care constituie un obstacol în calea îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate;

| 54. | susține obiectivul Comisiei de a crea medii adaptate vârstei, astfel încât să se evite îngrădirea potențialului și capacităților pe care încă le mai au persoanele în vârstă de către mediul lor, iar ajutându-le să-și păstreze capacităților fizice și cognitive pe o perioadă cât mai lungă și să trăiască într-un mediu familiar și sigur, evitând izolarea socială; invită, cu toate acestea, Comisia, să încurajeze crearea de unor ambiente „proiectate pentru toți” și subliniază că aceste ambiente gândite într-un context larg, care să nu încorporeze numai un spațiu arhitectonic urban și rural cu case confortabile, sigure si accesibile, trotuare, centre etc., ci și mediul social, psihologic, ecologic, cultural și natural, oferind diverse forme de activitate și oferind fiecărei persoane oportunități de împlinire personală și motivații împărtășite; subliniază că acest mediu urban ar trebui să garanteze persoanelor în vârstă o accesibilitate mai extinsă la beneficiile zonelor mai dens populate, printr-un acces mai ușor la facilitățile de bază, și subliniază că, în ciuda urbanizării continue, mulți oameni trăiesc încă în mediul rural, unde sunt, de asemenea, necesare soluții inovatoare; |
| --- | --- |

54.

susține obiectivul Comisiei de a crea medii adaptate vârstei, astfel încât să se evite îngrădirea potențialului și capacităților pe care încă le mai au persoanele în vârstă de către mediul lor, iar ajutându-le să-și păstreze capacităților fizice și cognitive pe o perioadă cât mai lungă și să trăiască într-un mediu familiar și sigur, evitând izolarea socială; invită, cu toate acestea, Comisia, să încurajeze crearea de unor ambiente „proiectate pentru toți” și subliniază că aceste ambiente gândite într-un context larg, care să nu încorporeze numai un spațiu arhitectonic urban și rural cu case confortabile, sigure si accesibile, trotuare, centre etc., ci și mediul social, psihologic, ecologic, cultural și natural, oferind diverse forme de activitate și oferind fiecărei persoane oportunități de împlinire personală și motivații împărtășite; subliniază că acest mediu urban ar trebui să garanteze persoanelor în vârstă o accesibilitate mai extinsă la beneficiile zonelor mai dens populate, printr-un acces mai ușor la facilitățile de bază, și subliniază că, în ciuda urbanizării continue, mulți oameni trăiesc încă în mediul rural, unde sunt, de asemenea, necesare soluții inovatoare;

| 55. | subliniază, de asemenea, importanța adaptării ambientului interior al caselor persoanelor în vârstă pentru a preveni mai bine accidentele casnice și căderile și pentru a prelungi independența acestora; încurajează statele membre să asigure eligibilitatea persoanelor în vârstă pentru acordarea de fonduri în vederea adaptării locuințelor; sprijină măsurile de preîntâmpinare a izolării persoanelor în vârstă și a celor care nu se pot deplasa de la domiciliu, precum și măsurile de combatere a stigmatizării asociate bolilor vârstei a treia sau altor tipuri de boli; |
| --- | --- |

55.

subliniază, de asemenea, importanța adaptării ambientului interior al caselor persoanelor în vârstă pentru a preveni mai bine accidentele casnice și căderile și pentru a prelungi independența acestora; încurajează statele membre să asigure eligibilitatea persoanelor în vârstă pentru acordarea de fonduri în vederea adaptării locuințelor; sprijină măsurile de preîntâmpinare a izolării persoanelor în vârstă și a celor care nu se pot deplasa de la domiciliu, precum și măsurile de combatere a stigmatizării asociate bolilor vârstei a treia sau altor tipuri de boli;

| 56. | subliniază necesitatea unui echilibru între zonele rurale și cele urbane în ceea ce privește îngrijirea persoanelor în vârstă; consideră că inovațiile tehnologice pe baza TIC ar trebui să remedieze problemele legate de mobilitate cu care se confruntă persoanele în vârstă care locuiesc în zone rurale; |
| --- | --- |

56.

subliniază necesitatea unui echilibru între zonele rurale și cele urbane în ceea ce privește îngrijirea persoanelor în vârstă; consideră că inovațiile tehnologice pe baza TIC ar trebui să remedieze problemele legate de mobilitate cu care se confruntă persoanele în vârstă care locuiesc în zone rurale;

| 57. | consideră că este necesar să se acorde o atenție deosebită integrării persoanelor în curs de îmbătrânire din zonele îndepărtate sau dezavantajate din mai multe puncte de vedere. |
| --- | --- |

57.

consideră că este necesar să se acorde o atenție deosebită integrării persoanelor în curs de îmbătrânire din zonele îndepărtate sau dezavantajate din mai multe puncte de vedere.

| 58. | sprijină eforturile Comisiei de a crea un mediu favorabil persoanelor în vârstă, pentru a garanta că acest mediu nu obstrucționează potențialul și capacitățile (încă existente) ale persoanelor în vârstă; subliniază faptul că acest mediu trebuie înțeles în sens larg, incluzând nu numai clădirile, ci și climatul social, psihologic, cultural și cadrul natural; în acest context, încurajează Comisia să propună, de asemenea, o reglementare europeană în materie de accesibilitate; |
| --- | --- |

58.

sprijină eforturile Comisiei de a crea un mediu favorabil persoanelor în vârstă, pentru a garanta că acest mediu nu obstrucționează potențialul și capacitățile (încă existente) ale persoanelor în vârstă; subliniază faptul că acest mediu trebuie înțeles în sens larg, incluzând nu numai clădirile, ci și climatul social, psihologic, cultural și cadrul natural; în acest context, încurajează Comisia să propună, de asemenea, o reglementare europeană în materie de accesibilitate;

| 59. | solicită Comisiei să regândească soluțiile și practicile optime existente, dintr-o perspectivă nouă asupra îmbătrânirii active și în ideea creării unui sistem global și compatibil în materie de îmbătrânire activă, care să fie obligatoriu în toate statele membre; |
| --- | --- |

59.

solicită Comisiei să regândească soluțiile și practicile optime existente, dintr-o perspectivă nouă asupra îmbătrânirii active și în ideea creării unui sistem global și compatibil în materie de îmbătrânire activă, care să fie obligatoriu în toate statele membre;

| 60. | propune ca politicile Uniunii realizate în cadrul titlului XII din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene cu privire la educație și sport să includă o componentă în favoarea îmbătrânirii active; |
| --- | --- |

60.

propune ca politicile Uniunii realizate în cadrul titlului XII din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene cu privire la educație și sport să includă o componentă în favoarea îmbătrânirii active;

| 61. | subliniază faptul că eliminarea barierelor puse de arhitectura clădirilor persoanelor cu handicap are un efect pozitiv și asupra mobilității persoanelor în vârstă, ajutându-le să ducă o viață independentă și activă mai îndelungată; consideră așadar, important ca aceste bariere să fie îndepărtate și în orașele mici, unde locuiesc multe persoane în vârstă; |
| --- | --- |

61.

subliniază faptul că eliminarea barierelor puse de arhitectura clădirilor persoanelor cu handicap are un efect pozitiv și asupra mobilității persoanelor în vârstă, ajutându-le să ducă o viață independentă și activă mai îndelungată; consideră așadar, important ca aceste bariere să fie îndepărtate și în orașele mici, unde locuiesc multe persoane în vârstă;

| 62. | propune să se încurajeze combinarea exercitării unei activități profesionale cu pensia; |
| --- | --- |

62.

propune să se încurajeze combinarea exercitării unei activități profesionale cu pensia;

| 63. | invită Comisia să prezinte propuneri de combatere a discriminării persoanelor în vârstă în ceea ce privește accesul la piața muncii, la locul de muncă și în legătură cu desfășurarea activității profesionale în vederea dezvoltării unui mediu profesional favorabil în mod constant generațiilor; |
| --- | --- |

63.

invită Comisia să prezinte propuneri de combatere a discriminării persoanelor în vârstă în ceea ce privește accesul la piața muncii, la locul de muncă și în legătură cu desfășurarea activității profesionale în vederea dezvoltării unui mediu profesional favorabil în mod constant generațiilor;

| 64. | invită angajatorii să-și intensifice eforturile, dacă este necesar, în vederea adaptării condițiilor de muncă la starea de sănătate și la competențele lucrătorilor în vârstă și a încurajării unei imagini mai favorabile a cetățenilor în vârstă la locul de muncă; |
| --- | --- |

64.

invită angajatorii să-și intensifice eforturile, dacă este necesar, în vederea adaptării condițiilor de muncă la starea de sănătate și la competențele lucrătorilor în vârstă și a încurajării unei imagini mai favorabile a cetățenilor în vârstă la locul de muncă;

| 65. | subliniază că îmbătrânirea nu implică numai provocări, ci și posibilități, în special în materie de inovare, care, pe termen lung, ar putea contribui la crearea de locuri de muncă și la creșterea bunăstării economice în Europa; |
| --- | --- |

65.

subliniază că îmbătrânirea nu implică numai provocări, ci și posibilități, în special în materie de inovare, care, pe termen lung, ar putea contribui la crearea de locuri de muncă și la creșterea bunăstării economice în Europa;

Aspecte orizontale

| 66. | salută modul în care Comisia abordează instrumentele de finanțare, procesele de standardizare, dezvoltarea de baze de date, sinergiile, facilitarea cooperării și schimbul de bune practici între statele membre; subliniază cu toate acestea, faptul că relaționarea acestor obiective cu nevoile și cerințele efective este o condiție necesară (și anume asigurarea faptului că politicile, programele și serviciile se bazează pe probe și sunt, astfel, susținute de evaluări reprezentative și monitorizări regulate, pentru a facilita și accelera crearea unei Uniuni adecvate persoanelor în vârstă); invită, prin urmare, Comisia să inițieze dezvoltarea de instrumente de evaluare și de monitorizare standardizate, care să furnizeze datele necesare în legătură cu recomandările politice bazate pe probe, dezvoltarea de programe și prestarea de servicii (de sănătate/îngrijire); |
| --- | --- |

66.

salută modul în care Comisia abordează instrumentele de finanțare, procesele de standardizare, dezvoltarea de baze de date, sinergiile, facilitarea cooperării și schimbul de bune practici între statele membre; subliniază cu toate acestea, faptul că relaționarea acestor obiective cu nevoile și cerințele efective este o condiție necesară (și anume asigurarea faptului că politicile, programele și serviciile se bazează pe probe și sunt, astfel, susținute de evaluări reprezentative și monitorizări regulate, pentru a facilita și accelera crearea unei Uniuni adecvate persoanelor în vârstă); invită, prin urmare, Comisia să inițieze dezvoltarea de instrumente de evaluare și de monitorizare standardizate, care să furnizeze datele necesare în legătură cu recomandările politice bazate pe probe, dezvoltarea de programe și prestarea de servicii (de sănătate/îngrijire);

| 67. | sprijină abordarea Comisiei în ceea ce privește inovațiile adecvate persoanelor în vârstă; invită, cu toate acestea, Comisia să se asigure că aceste inovații sunt orientate către beneficiar și sunt ușor de utilizat, și să le valorifice în mod activ potențialul; solicită, prin urmare, Comisiei, să dezvolte o metodologie de evaluare a nevoilor curente și viitoare ale persoanelor în vârstă și să implice mai mult utilizatorii finali în politicile și programele sale de finanțare; reamintește faptul că s-a dovedit că caracteristicile adaptate nevoilor persoanelor în vârstă sunt în general benefice pentru toate generațiile; |
| --- | --- |

67.

sprijină abordarea Comisiei în ceea ce privește inovațiile adecvate persoanelor în vârstă; invită, cu toate acestea, Comisia să se asigure că aceste inovații sunt orientate către beneficiar și sunt ușor de utilizat, și să le valorifice în mod activ potențialul; solicită, prin urmare, Comisiei, să dezvolte o metodologie de evaluare a nevoilor curente și viitoare ale persoanelor în vârstă și să implice mai mult utilizatorii finali în politicile și programele sale de finanțare; reamintește faptul că s-a dovedit că caracteristicile adaptate nevoilor persoanelor în vârstă sunt în general benefice pentru toate generațiile;

| 68. | consideră că este necesară o mai bună coordonare între diferitele niveluri implicate în elaborarea de soluții în favoarea îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate și subliniază necesitatea unei guvernări pe mai multe niveluri în acest domeniu; consideră că autoritățile regionale și locale nu ar trebui văzute ca autorități ce au doar responsabilitatea de punere în aplicare, ci ar trebui implicate în întregul proces de luare a deciziilor și de evaluare; |
| --- | --- |

68.

consideră că este necesară o mai bună coordonare între diferitele niveluri implicate în elaborarea de soluții în favoarea îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate și subliniază necesitatea unei guvernări pe mai multe niveluri în acest domeniu; consideră că autoritățile regionale și locale nu ar trebui văzute ca autorități ce au doar responsabilitatea de punere în aplicare, ci ar trebui implicate în întregul proces de luare a deciziilor și de evaluare;

| 69. | subliniază rolul important al actorilor locali și regionali în modernizarea, îmbunătățirea și raționalizarea acordării de servicii de asistență medicală și socială pentru a crea modele de obținere a unor rezultate mai bune pentru oameni pe piața muncii; |
| --- | --- |

69.

subliniază rolul important al actorilor locali și regionali în modernizarea, îmbunătățirea și raționalizarea acordării de servicii de asistență medicală și socială pentru a crea modele de obținere a unor rezultate mai bune pentru oameni pe piața muncii;

| 70. | salută inițiativele existente în materie de accesibilitate, cum ar fi Access City Awards; invită Comisia să adopte un Act european ambițios privind accesibilitatea, care să dezvolte piața bunurilor și a serviciilor accesibile; |
| --- | --- |

70.

salută inițiativele existente în materie de accesibilitate, cum ar fi Access City Awards; invită Comisia să adopte un Act european ambițios privind accesibilitatea, care să dezvolte piața bunurilor și a serviciilor accesibile;

| 71. | încurajează ideea organizării unei pregătiri informale pentru membrii generațiilor mai tinere, pentru a oferi forme comune de servicii de îngrijire pentru persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

71.

încurajează ideea organizării unei pregătiri informale pentru membrii generațiilor mai tinere, pentru a oferi forme comune de servicii de îngrijire pentru persoanele în vârstă;

| 72. | subliniază că este esențial să se investească și să se cheltuiască mai mult pentru educație, formare și perfecționare profesională, acordând prioritate învățării pe tot parcursul vieții și promovării unui stil de viață sănătos, pentru a crea un mediu profesional favorabil generațiilor și pentru a permite și lucrătorilor în vârstă să se afirme într-un mediu tehnologic în schimbare; solicită, în acest context, să se acorde o atenție deosebită învățării pe tot parcursul vieții din programul „Erasmus pentru toți”, care reprezintă un instrument eficient de susținere a educației și a dezvoltării profesionale permanente pentru cetățenii de toate vârstele ai Uniunii; |
| --- | --- |

72.

subliniază că este esențial să se investească și să se cheltuiască mai mult pentru educație, formare și perfecționare profesională, acordând prioritate învățării pe tot parcursul vieții și promovării unui stil de viață sănătos, pentru a crea un mediu profesional favorabil generațiilor și pentru a permite și lucrătorilor în vârstă să se afirme într-un mediu tehnologic în schimbare; solicită, în acest context, să se acorde o atenție deosebită învățării pe tot parcursul vieții din programul „Erasmus pentru toți”, care reprezintă un instrument eficient de susținere a educației și a dezvoltării profesionale permanente pentru cetățenii de toate vârstele ai Uniunii;

| 73. | subliniază necesitatea adoptării unei abordări holiste față de îmbătrânire, precum și a unei dezvoltări și a unor reforme cu caracter cuprinzător, nu numai în domeniul educației continue și al pieței muncii, ci și în ceea ce privește accesul la toate acestea, inclusiv la transporturi, infrastructură și clădiri; |
| --- | --- |

73.

subliniază necesitatea adoptării unei abordări holiste față de îmbătrânire, precum și a unei dezvoltări și a unor reforme cu caracter cuprinzător, nu numai în domeniul educației continue și al pieței muncii, ci și în ceea ce privește accesul la toate acestea, inclusiv la transporturi, infrastructură și clădiri;

| 74. | subliniază că este necesar să se creeze sisteme de sprijinire a persoanelor care se ocupă de îngrijirea rudelor; |
| --- | --- |

74.

subliniază că este necesar să se creeze sisteme de sprijinire a persoanelor care se ocupă de îngrijirea rudelor;

| 75. | susține abordarea Comisiei în ceea ce privește promovarea unui mediu adecvat persoanelor în vârstă, acesta fiind considerat un factor esențial pentru o îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate pe întreaga durată a vieții; subliniază, cu toate acestea, faptul că simpla promovare a unui mediu adecvat persoanelor în vârstă nu va fi suficientă pentru o îmbunătățire reală a unor aspecte precum mobilitatea persoanelor, potențialul pietonal al cartierelor, infrastructura de participare socială a comunităților, precum și accesul la servicii medicale și de îngrijire calitative și accesibile și la locuințe adecvate și accesibile ca preț; |
| --- | --- |

75.

susține abordarea Comisiei în ceea ce privește promovarea unui mediu adecvat persoanelor în vârstă, acesta fiind considerat un factor esențial pentru o îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate pe întreaga durată a vieții; subliniază, cu toate acestea, faptul că simpla promovare a unui mediu adecvat persoanelor în vârstă nu va fi suficientă pentru o îmbunătățire reală a unor aspecte precum mobilitatea persoanelor, potențialul pietonal al cartierelor, infrastructura de participare socială a comunităților, precum și accesul la servicii medicale și de îngrijire calitative și accesibile și la locuințe adecvate și accesibile ca preț;

| 76. | salută obiectivul de a promova medii favorabile persoanelor în vârstă ca instrument esențial de sprijinire a lucrătorilor și a persoanelor care se află în căutarea unui loc de muncă și care sunt mai în vârstă, precum și de promovare a unor societăți favorabile incluziunii care oferă șanse egale tuturor; |
| --- | --- |

76.

salută obiectivul de a promova medii favorabile persoanelor în vârstă ca instrument esențial de sprijinire a lucrătorilor și a persoanelor care se află în căutarea unui loc de muncă și care sunt mai în vârstă, precum și de promovare a unor societăți favorabile incluziunii care oferă șanse egale tuturor;

| 77. | subliniază importanța garantării sănătății și siguranței la locul de muncă, aceasta fiind o condiție prealabilă esențială pentru o viață activă sustenabilă și pentru îmbătrânirea activă, în special pentru lucrătorii cu dizabilități sau cu afecțiuni cronice; evidențiază faptul că TIC și mașinile ar putea avea un rol-cheie, prin ușurarea sarcinilor de ordin fizic ale forței noastre de muncă în curs de îmbătrânire; invită Comisia și statele membre să promoveze astfel de tehnologii atunci când este cazul; salută recunoașterea importanței prevenirii din primul pilon al planului strategic de punere în aplicare; este convins că și prevenirea are un rol esențial la locul de muncă, prin îmbunătățirea sănătății la locul de muncă și reducerea în consecință a presiunii asupra sistemelor de sănătate și de îngrijire de lungă durată; |
| --- | --- |

77.

subliniază importanța garantării sănătății și siguranței la locul de muncă, aceasta fiind o condiție prealabilă esențială pentru o viață activă sustenabilă și pentru îmbătrânirea activă, în special pentru lucrătorii cu dizabilități sau cu afecțiuni cronice; evidențiază faptul că TIC și mașinile ar putea avea un rol-cheie, prin ușurarea sarcinilor de ordin fizic ale forței noastre de muncă în curs de îmbătrânire; invită Comisia și statele membre să promoveze astfel de tehnologii atunci când este cazul; salută recunoașterea importanței prevenirii din primul pilon al planului strategic de punere în aplicare; este convins că și prevenirea are un rol esențial la locul de muncă, prin îmbunătățirea sănătății la locul de muncă și reducerea în consecință a presiunii asupra sistemelor de sănătate și de îngrijire de lungă durată;

| 78. | își exprimă convingerea că este necesar să se realizeze reforme cu caracter cuprinzător pentru a împiedica și a evita apariția unor deficiențe importante în ceea ce privește accesul la piețele forței de muncă, care ar duce la o încetinire și mai accentuată a creșterii economice și care ar reprezenta o amenințare la adresa prosperității în Europa; subliniază, în această privință, că este necesar să se elaboreze o perspectivă largă, care să țină seama de chestiuni precum politicile economice, încadrarea în muncă, securitatea socială, protecția socială, egalitatea între femei și bărbați și discriminarea; |
| --- | --- |

78.

își exprimă convingerea că este necesar să se realizeze reforme cu caracter cuprinzător pentru a împiedica și a evita apariția unor deficiențe importante în ceea ce privește accesul la piețele forței de muncă, care ar duce la o încetinire și mai accentuată a creșterii economice și care ar reprezenta o amenințare la adresa prosperității în Europa; subliniază, în această privință, că este necesar să se elaboreze o perspectivă largă, care să țină seama de chestiuni precum politicile economice, încadrarea în muncă, securitatea socială, protecția socială, egalitatea între femei și bărbați și discriminarea;

| 79. | salută actualele inițiative din domeniul standardizării, cum ar fi mandatele privind conceptul de „Proiectare pentru toți utilizatorii” (Design for all), accesibilitatea TIC și a clădirilor; ia act de angajamentul Comisiei de a lansa inițiative similare privind standarde europene privind e-sănătatea și viața independentă; invită Comisia și organismele de standardizare să implice în continuare utilizatorii în aceste inițiative, cu scopul de a răspunde în mod adecvat nevoilor lor; |
| --- | --- |

79.

salută actualele inițiative din domeniul standardizării, cum ar fi mandatele privind conceptul de „Proiectare pentru toți utilizatorii” (Design for all), accesibilitatea TIC și a clădirilor; ia act de angajamentul Comisiei de a lansa inițiative similare privind standarde europene privind e-sănătatea și viața independentă; invită Comisia și organismele de standardizare să implice în continuare utilizatorii în aceste inițiative, cu scopul de a răspunde în mod adecvat nevoilor lor;

| 80. | invită Comisia și statele membre să lanseze campanii de îmbunătățire a percepției populației cu privire la contribuția și productivitatea persoanelor în vârstă, în special ale celor cu dizabilități sau afecțiuni cronice; |
| --- | --- |

80.

invită Comisia și statele membre să lanseze campanii de îmbunătățire a percepției populației cu privire la contribuția și productivitatea persoanelor în vârstă, în special ale celor cu dizabilități sau afecțiuni cronice;

| 81. | consideră că persoanele în vârstă au nevoie de un venit, o locuință și un acces adecvat la toate tipurile de servicii de sănătate, sociale și culturale, precum și de rețele de socializare solide prin care calitatea vieții lor să crească și că acestea au nevoie și de posibilități de a continua să-și aducă o contribuție pe piața muncii, dacă doresc acest lucru, fără restricții discriminatorii pe criterii de vârstă; |
| --- | --- |

81.

consideră că persoanele în vârstă au nevoie de un venit, o locuință și un acces adecvat la toate tipurile de servicii de sănătate, sociale și culturale, precum și de rețele de socializare solide prin care calitatea vieții lor să crească și că acestea au nevoie și de posibilități de a continua să-și aducă o contribuție pe piața muncii, dacă doresc acest lucru, fără restricții discriminatorii pe criterii de vârstă;

| 82. | subliniază importanța sprijinirii voluntarilor în vârstă, precum și a susținerii și a facilitării voluntariatului între generații; consideră că voluntariatul și inițiativele de tipul „oameni în vârstă pentru oameni în vârstă”, destinate populației în curs de îmbătrânire, ar putea reprezenta un mijloc de integrare și, totodată, o contribuție semnificativă la viabilitatea sistemelor de îngrijire de lungă durată; încurajează, prin urmare, dezvoltarea și inovarea în acest domeniu; |
| --- | --- |

82.

subliniază importanța sprijinirii voluntarilor în vârstă, precum și a susținerii și a facilitării voluntariatului între generații; consideră că voluntariatul și inițiativele de tipul „oameni în vârstă pentru oameni în vârstă”, destinate populației în curs de îmbătrânire, ar putea reprezenta un mijloc de integrare și, totodată, o contribuție semnificativă la viabilitatea sistemelor de îngrijire de lungă durată; încurajează, prin urmare, dezvoltarea și inovarea în acest domeniu;

o

o o

| 83. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

83.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 225, 27.7.2012, p.46.

(2)  JO C 229, 31.7.2012, p.13.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/19

---

P7_TA(2013)0047

Pregătirile pentru CITES CoP 16

Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la obiectivele strategice ale UE pentru cea de-a 16-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 3 și 14 martie 2013 la Bangkok (Thailanda) (2012/2838(RSP))

(2016/C 024/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cea de-a 16-a reuniune a Conferinței părților (COP 16) la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 3 și 14 martie 2013 în Bangkok, Thailanda, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 16-a reuniune a Conferinței părților (COP 16) la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 3 și 14 martie 2013 în Bangkok, Thailanda,

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei privind obiectivele strategice pentru cea de-a 16-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 3 și 14 martie 2013 la Bangkok (Thailanda) (O-000201/2012 – B7-0109/2013 și O-000202/2012 – B7-0110/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei privind obiectivele strategice pentru cea de-a 16-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 3 și 14 martie 2013 la Bangkok (Thailanda) (O-000201/2012 – B7-0109/2013 și O-000202/2012 – B7-0110/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât CITES, semnată de 177 de părți, printre care cele 27 de state membre ale Uniunii Europene, reprezintă principalul acord global în vigoare cu privire la conservarea speciilor sălbatice, care urmărește să împiedice supraexploatarea speciilor faunei și florei sălbatice datorată comerțului internațional, |
| --- | --- |

A.

întrucât CITES, semnată de 177 de părți, printre care cele 27 de state membre ale Uniunii Europene, reprezintă principalul acord global în vigoare cu privire la conservarea speciilor sălbatice, care urmărește să împiedice supraexploatarea speciilor faunei și florei sălbatice datorată comerțului internațional,

| B. | întrucât CITES are ca obiectiv să se asigure că supraviețuirea speciilor sălbatice nu este periclitată de comerțul internațional cu specii sălbatice de animale și plante; |
| --- | --- |

B.

întrucât CITES are ca obiectiv să se asigure că supraviețuirea speciilor sălbatice nu este periclitată de comerțul internațional cu specii sălbatice de animale și plante;

| C. | întrucât este important ca prosperitatea pe termen lung să primeze asupra intereselor economice pe termen scurt; |
| --- | --- |

C.

întrucât este important ca prosperitatea pe termen lung să primeze asupra intereselor economice pe termen scurt;

| D. | întrucât exploatarea speciilor sălbatice, comerțul ilegal cu specii sălbatice de faună și floră, schimbările climatice și consumul uman de resurse naturale sunt principalele cauze ale degradării biodiversității; |
| --- | --- |

D.

întrucât exploatarea speciilor sălbatice, comerțul ilegal cu specii sălbatice de faună și floră, schimbările climatice și consumul uman de resurse naturale sunt principalele cauze ale degradării biodiversității;

| E. | întrucât delimitarea pădurilor intacte și evitarea construirii de drumuri în areale sunt metode rentabile pentru conservarea biodiversității și a serviciilor ecosistemice; |
| --- | --- |

E.

întrucât delimitarea pădurilor intacte și evitarea construirii de drumuri în areale sunt metode rentabile pentru conservarea biodiversității și a serviciilor ecosistemice;

| F. | întrucât anexa 4 din Rezoluția conf. 9.24 (Rev. COP15) a Convenției CITES se referă la măsurile de precauție de care să se țină seama sau care să fie puse în aplicare la modificarea apendicelor; |
| --- | --- |

F.

întrucât anexa 4 din Rezoluția conf. 9.24 (Rev. COP15) a Convenției CITES se referă la măsurile de precauție de care să se țină seama sau care să fie puse în aplicare la modificarea apendicelor;

| G. | întrucât CITES ar trebui să-și bazeze deciziile pe argumente științifice; |
| --- | --- |

G.

întrucât CITES ar trebui să-și bazeze deciziile pe argumente științifice;

| H. | întrucât speciile vizate de CITES sunt enumerate în apendice pe baza stadiului lor de conservare și a comerțului internațional, apendicele I conține speciile amenințate cu dispariția pentru care schimburile comerciale sunt interzise, iar apendicele II include specii pentru care comerțul trebuie controlat în vederea prevenirii unei utilizări incompatibile cu supraviețuirea lor; |
| --- | --- |

H.

întrucât speciile vizate de CITES sunt enumerate în apendice pe baza stadiului lor de conservare și a comerțului internațional, apendicele I conține speciile amenințate cu dispariția pentru care schimburile comerciale sunt interzise, iar apendicele II include specii pentru care comerțul trebuie controlat în vederea prevenirii unei utilizări incompatibile cu supraviețuirea lor;

| I. | întrucât speciile din apendicele I al CITES sunt foarte bine protejate, iar orice schimb comercial cu speciile enumerate în acesta este interzis; întrucât orice autorizație de a vinde specimenele sau produsele confiscate (de exemplu, fildeș, oase de tigru sau coarne de rinocer) ar submina scopul Convenției CITES; |
| --- | --- |

I.

întrucât speciile din apendicele I al CITES sunt foarte bine protejate, iar orice schimb comercial cu speciile enumerate în acesta este interzis; întrucât orice autorizație de a vinde specimenele sau produsele confiscate (de exemplu, fildeș, oase de tigru sau coarne de rinocer) ar submina scopul Convenției CITES;

| J. | întrucât procesul periodic de revizie a arătat că CITES a avut succes în cazul anumitor specii enumerate în apendicele I, specii care pot fi mutate acum în apendicele II; |
| --- | --- |

J.

întrucât procesul periodic de revizie a arătat că CITES a avut succes în cazul anumitor specii enumerate în apendicele I, specii care pot fi mutate acum în apendicele II;

| K. | întrucât obiectivul 12 de la Aichi din Planul strategic pentru biodiversitate 2011-2020 din cadrul Convenției privind diversitatea biologică prevede ca, până în 2020, dispariția speciilor amenințate cunoscute să fie împiedicată, iar stadiul lor de conservare, în special al speciilor cu declinul cel mai accentuat, să fie îmbunătățit și menținut; |
| --- | --- |

K.

întrucât obiectivul 12 de la Aichi din Planul strategic pentru biodiversitate 2011-2020 din cadrul Convenției privind diversitatea biologică prevede ca, până în 2020, dispariția speciilor amenințate cunoscute să fie împiedicată, iar stadiul lor de conservare, în special al speciilor cu declinul cel mai accentuat, să fie îmbunătățit și menținut;

| L. | întrucât obiectivul 6 de la Aichi din Planul strategic pentru biodiversitate 2011-2020 din cadrul Convenției privind diversitatea biologică prevede că, până în 2020, toate stocurile de pești și de nevertebrate și plantele acvatice sunt gestionate și recoltate în mod durabil, legal și prin aplicarea unor abordări bazate pe ecosisteme, astfel încât să fie evitat pescuitul excesiv, că planurile și măsurile de refacere sunt implementate pentru toate speciile epuizate, că activitățile de pescuit nu au niciun impact negativ considerabil asupra speciilor amenințate și asupra ecosistemelor vulnerabile și că impactul activităților de pescuit asupra stocurilor, a speciilor și a ecosistemelor este în limite ecologice sigure; |
| --- | --- |

L.

întrucât obiectivul 6 de la Aichi din Planul strategic pentru biodiversitate 2011-2020 din cadrul Convenției privind diversitatea biologică prevede că, până în 2020, toate stocurile de pești și de nevertebrate și plantele acvatice sunt gestionate și recoltate în mod durabil, legal și prin aplicarea unor abordări bazate pe ecosisteme, astfel încât să fie evitat pescuitul excesiv, că planurile și măsurile de refacere sunt implementate pentru toate speciile epuizate, că activitățile de pescuit nu au niciun impact negativ considerabil asupra speciilor amenințate și asupra ecosistemelor vulnerabile și că impactul activităților de pescuit asupra stocurilor, a speciilor și a ecosistemelor este în limite ecologice sigure;

| M. | întrucât transparența procesului decizional în instituțiile internaționale din domeniul mediului este un element-cheie pentru funcționarea lor eficientă; întrucât documentul final al Conferinței Rio+20, intitulat „Viitorul pe care ni-l dorim”, reafirmă că „pentru a realiza obiectivele noastre de dezvoltare durabilă avem nevoie de instituții eficace, transparente, responsabile și democratice la toate nivelurile” și întrucât promovarea transparenței face parte, de asemenea, din „Viziunea strategică a CITES” 2008-2013” inclusă în Rezoluția Conf. 14.2 a CITES; |
| --- | --- |

M.

întrucât transparența procesului decizional în instituțiile internaționale din domeniul mediului este un element-cheie pentru funcționarea lor eficientă; întrucât documentul final al Conferinței Rio+20, intitulat „Viitorul pe care ni-l dorim”, reafirmă că „pentru a realiza obiectivele noastre de dezvoltare durabilă avem nevoie de instituții eficace, transparente, responsabile și democratice la toate nivelurile” și întrucât promovarea transparenței face parte, de asemenea, din „Viziunea strategică a CITES” 2008-2013” inclusă în Rezoluția Conf. 14.2 a CITES;

| N. | întrucât actualul Regulament de procedură al CITES prevede că voturile secrete „nu sunt utilizate în mod normal” decât pentru alegerea funcționarilor și a statelor-gazdă; întrucât, în pofida prezentului regulament, au fost depuse numeroase voturi secrete în cadrul ultimei COP; întrucât voturile secrete sunt utilizate în mod normal pentru aspecte sensibile și importante, de exemplu, în ceea ce privește speciile marine sau comerțul cu fildeș; |
| --- | --- |

N.

întrucât actualul Regulament de procedură al CITES prevede că voturile secrete „nu sunt utilizate în mod normal” decât pentru alegerea funcționarilor și a statelor-gazdă; întrucât, în pofida prezentului regulament, au fost depuse numeroase voturi secrete în cadrul ultimei COP; întrucât voturile secrete sunt utilizate în mod normal pentru aspecte sensibile și importante, de exemplu, în ceea ce privește speciile marine sau comerțul cu fildeș;

| O. | întrucât rechinul scrumbiilor este deosebit de vulnerabil la supraexploatarea în pescării; |
| --- | --- |

O.

întrucât rechinul scrumbiilor este deosebit de vulnerabil la supraexploatarea în pescării;

| P. | întrucât rechinul ciocan este amenințat pe întreg globul din cauza comerțului internațional cu înotătoare și a faptului că constituie o captură accidentală, ceea ce a dus la un declin istoric al populației de rechin ciocan; |
| --- | --- |

P.

întrucât rechinul ciocan este amenințat pe întreg globul din cauza comerțului internațional cu înotătoare și a faptului că constituie o captură accidentală, ceea ce a dus la un declin istoric al populației de rechin ciocan;

| Q. | întrucât creșterea semnificativă a braconajului de elefanți afectează acum populațiile de elefanți din toate cele patru subregiuni africane și devine o problemă gravă și tot mai mare; întrucât, de asemenea, cantitățile de fildeș ilegal confiscat au atins niveluri fără precedent între 2009 și 2011; |
| --- | --- |

Q.

întrucât creșterea semnificativă a braconajului de elefanți afectează acum populațiile de elefanți din toate cele patru subregiuni africane și devine o problemă gravă și tot mai mare; întrucât, de asemenea, cantitățile de fildeș ilegal confiscat au atins niveluri fără precedent între 2009 și 2011;

| R. | întrucât vânătoarea de trofee nesustenabilă și lipsită de etică a cauzat declinuri la scară mare ale speciilor pe cale de dispariție enumerate în apendicele I și II ale CITES; întrucât vânătoarea de trofee subminează în mod grav scopul Convenției CITES; |
| --- | --- |

R.

întrucât vânătoarea de trofee nesustenabilă și lipsită de etică a cauzat declinuri la scară mare ale speciilor pe cale de dispariție enumerate în apendicele I și II ale CITES; întrucât vânătoarea de trofee subminează în mod grav scopul Convenției CITES;

| S. | întrucât lipsa unor măsuri eficace de punere în aplicare înseamnă că speciile pe cale de dispariție enumerate în apendicele I și II ale CITES sunt încă ucise pentru profit; |
| --- | --- |

S.

întrucât lipsa unor măsuri eficace de punere în aplicare înseamnă că speciile pe cale de dispariție enumerate în apendicele I și II ale CITES sunt încă ucise pentru profit;

| T. | întrucât circa 80 % din populația de rinoceri din Africa se găsește în Africa de Sud; întrucât numărul cazurilor de braconaj al acestor animale crește foarte rapid în statele în care își au arealele; |
| --- | --- |

T.

întrucât circa 80 % din populația de rinoceri din Africa se găsește în Africa de Sud; întrucât numărul cazurilor de braconaj al acestor animale crește foarte rapid în statele în care își au arealele;

| U. | întrucât tigrii și alte feline mari din Asia enumerate în apendicele I încă fac obiectul unui comerț ilegal semnificativ, dar lipsește raportarea către CITES privind măsurile de punere în aplicare și, în special, lipsește raportarea privind conformitatea cu Decizia 14.69 a CITES, pe care UE a susținut-o în 2007, de eliminare treptată a creșterii tigrilor în scopuri industriale și de asigurare a faptului că tigrii nu sunt crescuți pentru comerțul (inclusiv comerțul intern) cu organele și produsele lor derivate; |
| --- | --- |

U.

întrucât tigrii și alte feline mari din Asia enumerate în apendicele I încă fac obiectul unui comerț ilegal semnificativ, dar lipsește raportarea către CITES privind măsurile de punere în aplicare și, în special, lipsește raportarea privind conformitatea cu Decizia 14.69 a CITES, pe care UE a susținut-o în 2007, de eliminare treptată a creșterii tigrilor în scopuri industriale și de asigurare a faptului că tigrii nu sunt crescuți pentru comerțul (inclusiv comerțul intern) cu organele și produsele lor derivate;

| V. | întrucât schimbările climatice reprezintă un risc grav pentru urșii polari (Ursus maritimus); întrucât vânătoarea și comerțul internațional cu organe de urs polar reprezintă, de asemenea, un risc grav. |
| --- | --- |

V.

întrucât schimbările climatice reprezintă un risc grav pentru urșii polari (Ursus maritimus); întrucât vânătoarea și comerțul internațional cu organe de urs polar reprezintă, de asemenea, un risc grav.

| W. | întrucât Uniunea Europeană este o importantă piață de import pentru reptile ca animale de companie, inclusiv importuri din specii care sunt enumerate în CITES; |
| --- | --- |

W.

întrucât Uniunea Europeană este o importantă piață de import pentru reptile ca animale de companie, inclusiv importuri din specii care sunt enumerate în CITES;

| X. | întrucât multe specii de broaște țestoase sunt intens exploatate pentru piețele de alimente și în comerțul internațional cu animale de companie; |
| --- | --- |

X.

întrucât multe specii de broaște țestoase sunt intens exploatate pentru piețele de alimente și în comerțul internațional cu animale de companie;

| Y. | întrucât creșterea presiunii asupra pescuitului cauzată de comerțul internațional cu lamele branhiale provenite de la peștii din genul Manta a dus la rate considerabile de declin al mărimii populațiile de pești din genul Manta (Manta spp.) și al altor specii din familia Batoidea; |
| --- | --- |

Y.

întrucât creșterea presiunii asupra pescuitului cauzată de comerțul internațional cu lamele branhiale provenite de la peștii din genul Manta a dus la rate considerabile de declin al mărimii populațiile de pești din genul Manta (Manta spp.) și al altor specii din familia Batoidea;

| Z. | întrucât instrumentele internaționale din domeniul pescuitului și CITES ar trebui să colaboreze pentru realizarea aceluiași obiectiv, și anume cel de a garanta conservarea pe termen lung a stocurilor de pește din larg, ținând seama, printre altele, de impactul capturilor accidentale asupra speciilor care nu constituie obiectivul activităților de pescuit; |
| --- | --- |

Z.

întrucât instrumentele internaționale din domeniul pescuitului și CITES ar trebui să colaboreze pentru realizarea aceluiași obiectiv, și anume cel de a garanta conservarea pe termen lung a stocurilor de pește din larg, ținând seama, printre altele, de impactul capturilor accidentale asupra speciilor care nu constituie obiectivul activităților de pescuit;

| AA. | întrucât Convenția CITES include în momentul de față dispoziții privind „Introducerea de proveniență marină” care nu sunt clare, mai specific dispoziții referitoare la „starea de introducere” când speciile sunt capturate în larg; |
| --- | --- |

AA.

întrucât Convenția CITES include în momentul de față dispoziții privind „Introducerea de proveniență marină” care nu sunt clare, mai specific dispoziții referitoare la „starea de introducere” când speciile sunt capturate în larg;

| AB. | întrucât grupul de lucru CITES privind introducerea de proveniență marină a propus o soluție prin care se respectă jurisdicția statului de pavilion care ar fi responsabil pentru emiterea documentației CITES, cu unele excepții limitate privind navele de pescuit navlosite; |
| --- | --- |

AB.

întrucât grupul de lucru CITES privind introducerea de proveniență marină a propus o soluție prin care se respectă jurisdicția statului de pavilion care ar fi responsabil pentru emiterea documentației CITES, cu unele excepții limitate privind navele de pescuit navlosite;

| AC. | întrucât buna funcționare a Convenției CITES va necesita, probabil, ca părțile să suplimenteze finanțarea în mod considerabil în următorii câțiva ani; |
| --- | --- |

AC.

întrucât buna funcționare a Convenției CITES va necesita, probabil, ca părțile să suplimenteze finanțarea în mod considerabil în următorii câțiva ani;

| AD. | întrucât Uniunea Europeană nu contribuie în mod direct la Convenția CITES, dar este totuși unul dintre principalii finanțatori prin ajutorul de dezvoltare, |
| --- | --- |

AD.

întrucât Uniunea Europeană nu contribuie în mod direct la Convenția CITES, dar este totuși unul dintre principalii finanțatori prin ajutorul de dezvoltare,

| 1. | invită Uniunea Europeană și statele membre să recurgă la principiul precauției ca principiu călăuzitor pentru toate deciziile lor privind documentele de lucru și propunerile de înscriere și să țină seama mai ales de principiul „utilizatorul plătește”, de abordarea centrată pe ecosisteme și de principiile tradiționale de conservare; |
| --- | --- |

1.

invită Uniunea Europeană și statele membre să recurgă la principiul precauției ca principiu călăuzitor pentru toate deciziile lor privind documentele de lucru și propunerile de înscriere și să țină seama mai ales de principiul „utilizatorul plătește”, de abordarea centrată pe ecosisteme și de principiile tradiționale de conservare;

| 2. | îndeamnă Comisia și statele membre să vorbească cu o singură voce și să îmbunătățească viteza și eficiența procedurilor lor decizionale interne pentru a putea să convină rapid asupra unei poziții interne a UE pentru COP 16 CITES și să se folosească pe deplin de poziția puternică conferită de faptul că există 27 de părți în cadrul UE care să determine ca deciziile COP 16 să se concentreze mai mult pe principiul precauției; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă Comisia și statele membre să vorbească cu o singură voce și să îmbunătățească viteza și eficiența procedurilor lor decizionale interne pentru a putea să convină rapid asupra unei poziții interne a UE pentru COP 16 CITES și să se folosească pe deplin de poziția puternică conferită de faptul că există 27 de părți în cadrul UE care să determine ca deciziile COP 16 să se concentreze mai mult pe principiul precauției;

| 3. | îndeamnă Uniunea Europeană să își asume un rol de lider în protejarea speciilor pe cale de dispariție, printr-o participare activă la negocierile din cadrul Convenției CITES și prin promovarea eliminării lacunelor care agravează situația; regretă faptul că au existat acuzații privind state membre și cetățeni ai Uniunii Europene care au fost utilizați ca intermediari pentru transferul de coarne de rinocer în Vietnam sau în alte țări în care au o valoare comercială ridicată și care, astfel, au stimulat cererea și continuarea braconajului; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă Uniunea Europeană să își asume un rol de lider în protejarea speciilor pe cale de dispariție, printr-o participare activă la negocierile din cadrul Convenției CITES și prin promovarea eliminării lacunelor care agravează situația; regretă faptul că au existat acuzații privind state membre și cetățeni ai Uniunii Europene care au fost utilizați ca intermediari pentru transferul de coarne de rinocer în Vietnam sau în alte țări în care au o valoare comercială ridicată și care, astfel, au stimulat cererea și continuarea braconajului;

| 4. | îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să facă demersuri pentru a colabora cu țări terțe, atât înainte de conferință, cât și în timpul acesteia, și să creeze alianțe; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să facă demersuri pentru a colabora cu țări terțe, atât înainte de conferință, cât și în timpul acesteia, și să creeze alianțe;

| 5. | încurajează părțile la CITES să analizeze și alte posibilități pentru a consolida cooperarea, coordonarea și sinergiile dintre convențiile legate de biodiversitate la toate nivelurile relevante; |
| --- | --- |

5.

încurajează părțile la CITES să analizeze și alte posibilități pentru a consolida cooperarea, coordonarea și sinergiile dintre convențiile legate de biodiversitate la toate nivelurile relevante;

Transparență și procesul decizional

| 6. | se opune vehement folosirii votului secret ca practică generală în cadrul CITES, în condițiile în care Regulamentul de procedură al CITES prevede folosirea acestuia doar în circumstanțe excepționale; sprijină, în acest context, propunerea relevantă a Danemarcei în numele statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

6.

se opune vehement folosirii votului secret ca practică generală în cadrul CITES, în condițiile în care Regulamentul de procedură al CITES prevede folosirea acestuia doar în circumstanțe excepționale; sprijină, în acest context, propunerea relevantă a Danemarcei în numele statelor membre ale UE;

| 7. | salută propunerea Danemarcei, făcută în numele statelor membre ale UE, de a include în Rezoluția conf. 11.1 (Rev. COP15) un paragraf nou referitor la conflictul de interese; |
| --- | --- |

7.

salută propunerea Danemarcei, făcută în numele statelor membre ale UE, de a include în Rezoluția conf. 11.1 (Rev. COP15) un paragraf nou referitor la conflictul de interese;

Finanțarea

| 8. | îndeamnă Comisia să asigure continuitatea finanțării în contextul ajutorului său pentru dezvoltare pentru a atinge obiectivele CITES; în acest context, se referă în mod specific la programul MIKE (sistemului de monitorizare a uciderii ilegale a elefanților) care, sub rezerva unei revizuiri și evaluări independente a eficienței sale, ar putea beneficia în continuare de sprijinul financiar al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă Comisia să asigure continuitatea finanțării în contextul ajutorului său pentru dezvoltare pentru a atinge obiectivele CITES; în acest context, se referă în mod specific la programul MIKE (sistemului de monitorizare a uciderii ilegale a elefanților) care, sub rezerva unei revizuiri și evaluări independente a eficienței sale, ar putea beneficia în continuare de sprijinul financiar al Uniunii Europene;

| 9. | încurajează Comisia și statele membre ale UE să analizeze posibilitățile de furnizare a unui sprijin financiar pe termen lung pentru Convenția CITES prin intermediul Fondului european de dezvoltare; |
| --- | --- |

9.

încurajează Comisia și statele membre ale UE să analizeze posibilitățile de furnizare a unui sprijin financiar pe termen lung pentru Convenția CITES prin intermediul Fondului european de dezvoltare;

| 10. | sprijină propunerea CITES de a solicita ca Fondul global pentru mediu (GEF) să constituie un mecanism financiar pentru CITES și, de asemenea, să fie deschisă strategia privind biodiversitatea pentru GEF 6 cu scopul de a include o componentă privind speciile (1); |
| --- | --- |

10.

sprijină propunerea CITES de a solicita ca Fondul global pentru mediu (GEF) să constituie un mecanism financiar pentru CITES și, de asemenea, să fie deschisă strategia privind biodiversitatea pentru GEF 6 cu scopul de a include o componentă privind speciile (1);

Introducerea de proveniență marină

| 11. | salută discuțiile și progresele realizate în cadrul grupului de lucru CITES privind introducerea de proveniență marină; sprijină COP16 Doc.32 în vederea îmbunătățirii aplicării legii în cazul speciilor marine enumerate în CITES și capturate în apele aflate în afara jurisdicției vreunui stat și îndeamnă părțile să încheie lucrările privind această temă în cadrul COP16; |
| --- | --- |

11.

salută discuțiile și progresele realizate în cadrul grupului de lucru CITES privind introducerea de proveniență marină; sprijină COP16 Doc.32 în vederea îmbunătățirii aplicării legii în cazul speciilor marine enumerate în CITES și capturate în apele aflate în afara jurisdicției vreunui stat și îndeamnă părțile să încheie lucrările privind această temă în cadrul COP16;

Rechini

| 12. | salută propunerea Braziliei, a Comorelor, a Croației, a Egiptului și a Danemarcei în numele statelor membre ale Uniunii Europene de a include rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în apendicele II; îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să sprijine această propunere; |
| --- | --- |

12.

salută propunerea Braziliei, a Comorelor, a Croației, a Egiptului și a Danemarcei în numele statelor membre ale Uniunii Europene de a include rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în apendicele II; îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să sprijine această propunere;

| 13. | salută propunerea Braziliei, a Columbiei, a Republicii Costa Rica, a Ecuadorului, a Hondurasului, a Mexicului și a Danemarcei în numele statelor membre ale Uniunii Europene de a include trei specii de rechin ciocan (Sphyrna spp) în apendicele II; îndeamnă Comisia și statele membre să sprijine această propunere; |
| --- | --- |

13.

salută propunerea Braziliei, a Columbiei, a Republicii Costa Rica, a Ecuadorului, a Hondurasului, a Mexicului și a Danemarcei în numele statelor membre ale Uniunii Europene de a include trei specii de rechin ciocan (Sphyrna spp) în apendicele II; îndeamnă Comisia și statele membre să sprijine această propunere;

| 14. | îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să sprijine propunerea de a include rechinul cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) în apendicele II din CITES, propunere făcută de Brazilia, Columbia și Statele Unite ale Americii; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să sprijine propunerea de a include rechinul cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) în apendicele II din CITES, propunere făcută de Brazilia, Columbia și Statele Unite ale Americii;

Fildeșul de elefant și cornul de rinocer

| 15. | salută retragerea propunerii Tanzaniei de a muta populația de elefant african (Loxodonta africana) din apendicele I în apendicele II și de a se permite o vânzare unică de stoc tanzanian de fildeș; |
| --- | --- |

15.

salută retragerea propunerii Tanzaniei de a muta populația de elefant african (Loxodonta africana) din apendicele I în apendicele II și de a se permite o vânzare unică de stoc tanzanian de fildeș;

| 16. | îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să respingă orice propuneri de modificare a statutului elefantului african sau de comerț cu fildeș african până când o evaluare a impactului vânzării unice din noiembrie 2008 efectuată de Botswana, Namibia, Africa de Sud și Zimbabwe a fost realizată și s-a stabilit că vânzarea unică nu a avut niciun efect negativ asupra populațiilor de elefanți din respectivele țări și din țările învecinate; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să respingă orice propuneri de modificare a statutului elefantului african sau de comerț cu fildeș african până când o evaluare a impactului vânzării unice din noiembrie 2008 efectuată de Botswana, Namibia, Africa de Sud și Zimbabwe a fost realizată și s-a stabilit că vânzarea unică nu a avut niciun efect negativ asupra populațiilor de elefanți din respectivele țări și din țările învecinate;

| 17. | încurajează părțile la CITES, ținând seama de actuala criză cauzată de braconajul de elefanți, să adopte o abordare precaută și să își fundamenteze deciziile pe eventualul impact asupra conservării elefanților și pe punerea în aplicare a planului de acțiune privind elefanții africani atunci când se analizează mecanismul decizional privind comerțul viitor cu fildeș de elefant, după perioada completă de așteptare de nouă ani care a început cu vânzarea unică din noiembrie 2008 efectuată de Botswana, Namibia, Africa de Sud și Zimbabwe; în consecință, solicită Uniunii Europene și statelor membre să sprijine o propunere de modificare a Deciziei 14.77 referitoare la un mecanism decizional privind comerțul viitor cu fildeș de elefant, depusă de Benin, Burkina Faso, Republica Centrafricană, Coasta de Fildeș, Kenya, Liberia, Nigeria și Togo; |
| --- | --- |

17.

încurajează părțile la CITES, ținând seama de actuala criză cauzată de braconajul de elefanți, să adopte o abordare precaută și să își fundamenteze deciziile pe eventualul impact asupra conservării elefanților și pe punerea în aplicare a planului de acțiune privind elefanții africani atunci când se analizează mecanismul decizional privind comerțul viitor cu fildeș de elefant, după perioada completă de așteptare de nouă ani care a început cu vânzarea unică din noiembrie 2008 efectuată de Botswana, Namibia, Africa de Sud și Zimbabwe; în consecință, solicită Uniunii Europene și statelor membre să sprijine o propunere de modificare a Deciziei 14.77 referitoare la un mecanism decizional privind comerțul viitor cu fildeș de elefant, depusă de Benin, Burkina Faso, Republica Centrafricană, Coasta de Fildeș, Kenya, Liberia, Nigeria și Togo;

| 18. | încurajează părțile la CITES să sprijine adoptarea rezoluției referitoare la planul de acțiune privind elefanții africani, astfel cum a fost depusă de Nigeria și Ruanda, și punerea în aplicare a respectivului plan ca cel mai eficient progres în conservarea elefanților la nivelul întregii Africi; |
| --- | --- |

18.

încurajează părțile la CITES să sprijine adoptarea rezoluției referitoare la planul de acțiune privind elefanții africani, astfel cum a fost depusă de Nigeria și Ruanda, și punerea în aplicare a respectivului plan ca cel mai eficient progres în conservarea elefanților la nivelul întregii Africi;

| 19. | solicită Uniunii Europene, statelor membre și tuturor părților la CITES să sprijine propunerea Kenyei de a introduce o cotă zero temporară pentru exporturile de trofee de rinocer din Africa de Sud și Swaziland și solicită părților la CITES să analizeze posibilitatea de a introduce măsuri de reducere a cererii de corn de rinocer; |
| --- | --- |

19.

solicită Uniunii Europene, statelor membre și tuturor părților la CITES să sprijine propunerea Kenyei de a introduce o cotă zero temporară pentru exporturile de trofee de rinocer din Africa de Sud și Swaziland și solicită părților la CITES să analizeze posibilitatea de a introduce măsuri de reducere a cererii de corn de rinocer;

| 20. | solicită părților să reducă cotele anuale de export pentru vânătoarea de trofee din speciile pe cale de dispariție enumerate în apendicele I și II ale CITES; |
| --- | --- |

20.

solicită părților să reducă cotele anuale de export pentru vânătoarea de trofee din speciile pe cale de dispariție enumerate în apendicele I și II ale CITES;

| 21. | solicită statelor părți în care se consumă coarne de rinocer și, în special, Vietnamului, să adopte măsuri urgente de stopare a importului ilegal de coarne de rinocer și să aplice penalizări drastice celor care încalcă legea, precum și să adopte măsuri pentru educarea consumatorilor cu privire la impactul consumului lor asupra populațiilor de rinoceri sălbatici; solicită Comisiei și statelor membre ale UE să abordeze aceste aspecte în cadrul negocierilor lor comerciale cu părțile respective; |
| --- | --- |

21.

solicită statelor părți în care se consumă coarne de rinocer și, în special, Vietnamului, să adopte măsuri urgente de stopare a importului ilegal de coarne de rinocer și să aplice penalizări drastice celor care încalcă legea, precum și să adopte măsuri pentru educarea consumatorilor cu privire la impactul consumului lor asupra populațiilor de rinoceri sălbatici; solicită Comisiei și statelor membre ale UE să abordeze aceste aspecte în cadrul negocierilor lor comerciale cu părțile respective;

Felinele mari

| 22. | îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să solicite suspendarea comerțului în cazul părților care nu au respectat Decizia 14.69 a CITES referitoare la tigri și al părților care încurajează creșterea de tigri pentru comerțul cu organele și produsele lor derivate; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să solicite suspendarea comerțului în cazul părților care nu au respectat Decizia 14.69 a CITES referitoare la tigri și al părților care încurajează creșterea de tigri pentru comerțul cu organele și produsele lor derivate;

| 23. | îndeamnă părțile la CITES să stopeze vânătoarea de trofee nesustenabilă și lipsită de etică care a cauzat declinuri la scară mare ale populațiilor de lei africani; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă părțile la CITES să stopeze vânătoarea de trofee nesustenabilă și lipsită de etică care a cauzat declinuri la scară mare ale populațiilor de lei africani;

| 24. | regretă că nu a fost depusă nicio propunere de transferare a leului (Panthera leo) din apendicele II al CITES în apendicele I. |
| --- | --- |

24.

regretă că nu a fost depusă nicio propunere de transferare a leului (Panthera leo) din apendicele II al CITES în apendicele I.

Reptilele

| 25. | îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre ale UE să sprijine o serie de propuneri privind includerea în apendicele II al CITES a mai multor specii de broaște țestoase de apă și de uscat din America de Nord și din Asia și transferul a șapte specii în apendicele I; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre ale UE să sprijine o serie de propuneri privind includerea în apendicele II al CITES a mai multor specii de broaște țestoase de apă și de uscat din America de Nord și din Asia și transferul a șapte specii în apendicele I;

| 26. | îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre, în ceea ce privește propunerile alternative privind trei specii de broaște țestoase de apă dulce (Cuora galbinifrons, Mauremys annamensis și Geoemyda japonica), să sprijine propunerile mai ferme din partea statelor în care aceste specii își au arealul (Vietnam și Japonia) în conformitate cu recomandările experților din cadrul unui atelier de lucru al CITES din Singapore; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre, în ceea ce privește propunerile alternative privind trei specii de broaște țestoase de apă dulce (Cuora galbinifrons, Mauremys annamensis și Geoemyda japonica), să sprijine propunerile mai ferme din partea statelor în care aceste specii își au arealul (Vietnam și Japonia) în conformitate cu recomandările experților din cadrul unui atelier de lucru al CITES din Singapore;

| 27. | solicită Uniunii Europene și statelor membre să sprijine includerea geckoului verde din Noua Zeelandă (Naultinus spp.) și a șerpilor din specia Protobothrops mangshanensis în apendicele II al CITES, astfel cum au propus singurele state în care aceste specii își au arealele, Noua Zeelandă și, respectiv, China; |
| --- | --- |

27.

solicită Uniunii Europene și statelor membre să sprijine includerea geckoului verde din Noua Zeelandă (Naultinus spp.) și a șerpilor din specia Protobothrops mangshanensis în apendicele II al CITES, astfel cum au propus singurele state în care aceste specii își au arealele, Noua Zeelandă și, respectiv, China;

| 28. | îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să sprijine un proiect de decizie privind comerțul cu șerpi și gestionarea conservării lor, depus de Elveția; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să sprijine un proiect de decizie privind comerțul cu șerpi și gestionarea conservării lor, depus de Elveția;

Alte specii

| 29. | îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre ale UE să sprijine un proiect de decizie depus de Etiopia, Kenya și Uganda privind studierea comerțului legal și ilegal cu gheparzi; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre ale UE să sprijine un proiect de decizie depus de Etiopia, Kenya și Uganda privind studierea comerțului legal și ilegal cu gheparzi;

| 30. | salută eforturile depuse de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) după impulsul dat de COP 15 CITES în 2010; |
| --- | --- |

30.

salută eforturile depuse de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) după impulsul dat de COP 15 CITES în 2010;

| 31. | regretă faptul că nu s-a făcut nicio propunere pentru a introduce tonul roșu (Thunnus thynnus) în apendicele I al CITES; |
| --- | --- |

31.

regretă faptul că nu s-a făcut nicio propunere pentru a introduce tonul roșu (Thunnus thynnus) în apendicele I al CITES;

| 32. | regretă faptul că nu s-a făcut nicio propunere pentru a introduce Corallium spp. și Paracorallium spp. în apendicele II al CITES; |
| --- | --- |

32.

regretă faptul că nu s-a făcut nicio propunere pentru a introduce Corallium spp. și Paracorallium spp. în apendicele II al CITES;

| 33. | îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre ale UE să sprijine următoarele propuneri:






  — | includerea diavolului de mare (Manta spp.) în apendicele II al CITES, propunere făcută de Brazilia, Columbia și Ecuador; includerea altor specii de diavol de mare în apendicele II al CITES, propunere făcută de Columbia și Ecuador; |
| --- | --- | --- |

33.

îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre ale UE să sprijine următoarele propuneri:

—

includerea diavolului de mare (Manta spp.) în apendicele II al CITES, propunere făcută de Brazilia, Columbia și Ecuador; includerea altor specii de diavol de mare în apendicele II al CITES, propunere făcută de Columbia și Ecuador;

| — | transferarea urșilor polari (Ursus maritimus) de la apendicele II al CITES la apendicele I, propunere făcută de SUA și sprijinită de Federația Rusă; |
| --- | --- |

—

transferarea urșilor polari (Ursus maritimus) de la apendicele II al CITES la apendicele I, propunere făcută de SUA și sprijinită de Federația Rusă;

| — | transferarea lamantinilor din Africa de Vest (Trichesurus senegalensis) de la apendicele II al CITES la apendicele I, propunere făcută de Benin, Senegal și Sierra Leone; |
| --- | --- |

—

transferarea lamantinilor din Africa de Vest (Trichesurus senegalensis) de la apendicele II al CITES la apendicele I, propunere făcută de Benin, Senegal și Sierra Leone;

| — | transferarea peștilor-ferăstrău de apă dulce (Pristis microdon) de la apendicele II al CITES la apendicele I, propunere făcută de Australia; |
| --- | --- |

—

transferarea peștilor-ferăstrău de apă dulce (Pristis microdon) de la apendicele II al CITES la apendicele I, propunere făcută de Australia;

| — | includerea mai multor specii de palisandru (Dalbergia spp.) și de abanos (Diospyros spp.) în apendicele II al CITES, propunere făcută de Madagascar, Belize, Thailanda și Vietnam; |
| --- | --- |

—

includerea mai multor specii de palisandru (Dalbergia spp.) și de abanos (Diospyros spp.) în apendicele II al CITES, propunere făcută de Madagascar, Belize, Thailanda și Vietnam;

| — | includerea mai multor specii comercializate la nivel internațional ca plante ornamentale (Adenia firingalavensis, Adenia subsessifolia, Cyphostemma laza, Operculicarya decaryi, Senna meridionalis, Uncarina stellulifera și Uncarina grandidieri) în apendicele II al CITES, propunere făcută de singurul stat în care aceste specii își au arealul, Madagascar; |
| --- | --- |

—

includerea mai multor specii comercializate la nivel internațional ca plante ornamentale (Adenia firingalavensis, Adenia subsessifolia, Cyphostemma laza, Operculicarya decaryi, Senna meridionalis, Uncarina stellulifera și Uncarina grandidieri) în apendicele II al CITES, propunere făcută de singurul stat în care aceste specii își au arealul, Madagascar;

| 34. | solicită Uniunii Europene și statelor membre să se opună următoarelor propuneri:






  — | modificarea propusă a Declarației privind viziunea strategică a CITES, prin care se solicită ca CITES să contribuie la alte obiective aprobate la nivel mondial, în locul obiectivului actual „de contribuire la reducerea semnificativă a ratei de pierdere a biodiversității”; |
| --- | --- | --- |

34.

solicită Uniunii Europene și statelor membre să se opună următoarelor propuneri:

—

modificarea propusă a Declarației privind viziunea strategică a CITES, prin care se solicită ca CITES să contribuie la alte obiective aprobate la nivel mondial, în locul obiectivului actual „de contribuire la reducerea semnificativă a ratei de pierdere a biodiversității”;

| — | eliminarea sau vânzarea specimenelor comercializate ilegal și confiscate de specii enumerate la apendicele I, II și III, propunere făcută de Indonezia; |
| --- | --- |

—

eliminarea sau vânzarea specimenelor comercializate ilegal și confiscate de specii enumerate la apendicele I, II și III, propunere făcută de Indonezia;

| — | transferarea a trei specii de crocodil (Crocodylus acutus, C. porosus, și C. siamensis) de la apendicele I al CITES la apendicele II, propunere făcută de Columbia și de Thailanda; |
| --- | --- |

—

transferarea a trei specii de crocodil (Crocodylus acutus, C. porosus, și C. siamensis) de la apendicele I al CITES la apendicele II, propunere făcută de Columbia și de Thailanda;

| — | mutarea subspeciei Tympanuchus cupido attwateri din apendicele I la apendicele II, solicitare făcută de Comisia pentru animale, deoarece, deși unicul și cel mai recent transport ilegal confiscat a avut loc în 1998, populația sălbatică a acestei subspecii a scăzut cu 58 % la numai 46 de păsări în sălbăticie în 2012; |
| --- | --- |

—

mutarea subspeciei Tympanuchus cupido attwateri din apendicele I la apendicele II, solicitare făcută de Comisia pentru animale, deoarece, deși unicul și cel mai recent transport ilegal confiscat a avut loc în 1998, populația sălbatică a acestei subspecii a scăzut cu 58 % la numai 46 de păsări în sălbăticie în 2012;

| — | eliminarea găinilor sălbatice Gallus sonnerati și a fazanilor Ithaginis cruentus din apendicele II, solicitare făcută de Comisia pentru animale, deoarece populațiile sălbatice din ambele specii scad treptat, comerțul internațional cu Gallus sonnerati ca animal de companie este considerabil, unele dintre subspecii de Ithaginis cruentus sunt repartizate într-un areal restrâns cu populații foarte limitate, iar China, în calitate de stat în care această specie își are arealul, a respins eliminarea fazanilor Ithaginis cruentus; |
| --- | --- |

—

eliminarea găinilor sălbatice Gallus sonnerati și a fazanilor Ithaginis cruentus din apendicele II, solicitare făcută de Comisia pentru animale, deoarece populațiile sălbatice din ambele specii scad treptat, comerțul internațional cu Gallus sonnerati ca animal de companie este considerabil, unele dintre subspecii de Ithaginis cruentus sunt repartizate într-un areal restrâns cu populații foarte limitate, iar China, în calitate de stat în care această specie își are arealul, a respins eliminarea fazanilor Ithaginis cruentus;

| — | eliminarea ciocănitorii imperiale (Campephilus imperialis) din apendicele I, chiar dacă această specie este considerată „posibil dispărută”, raportări anecdotice privind observarea ei sunt realizate periodic; |
| --- | --- |

—

eliminarea ciocănitorii imperiale (Campephilus imperialis) din apendicele I, chiar dacă această specie este considerată „posibil dispărută”, raportări anecdotice privind observarea ei sunt realizate periodic;

| — | eliminarea broaștelor cu incubație gastrică (Rheobatrachus silus și Rheobatrachus vitellinus) din apendicele II al CITES, propunere făcută de Australia, deoarece se poate ca aceste specii să nu fi dispărut încă, iar în prezent sunt realizate studii pe teren pentru a găsi populațiile rămase; |
| --- | --- |

—

eliminarea broaștelor cu incubație gastrică (Rheobatrachus silus și Rheobatrachus vitellinus) din apendicele II al CITES, propunere făcută de Australia, deoarece se poate ca aceste specii să nu fi dispărut încă, iar în prezent sunt realizate studii pe teren pentru a găsi populațiile rămase;

o

o o

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, părților la CITES și Secretariatului CITES. |
| --- | --- |

35.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, părților la CITES și Secretariatului CITES.

---

(1)  http://www.cites.org/eng/cop/16/doc/E-CoP16-08-04.pdf

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/24

---

P7_TA(2013)0048

Orientări pentru bugetul 2014 – alte secţiuni decât Comisia

Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la orientările pentru procedura bugetară 2014, secțiunea I – Parlamentul European, secțiunea II – Consiliul, secțiunea IV – Curtea de Justiție, secțiunea V – Curtea de Conturi, secțiunea VI – Comitetul Economic și Social European, secțiunea VII – Comitetul Regiunilor, secțiunea VIII – Ombudsmanul European, secțiunea IX – Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, secțiunea X – Serviciul European de Acțiune Externă (2013/2003(BUD))

(2016/C 024/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1),

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (2),

| — | având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile instituțiilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile instituțiilor (3),

| — | având în vedere titlul II capitolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul II capitolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0020/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0020/2013),

| A. | întrucât încă nu s-a ajuns la un acord privind cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020 și, prin urmare, nu a fost încă stabilit plafonul pentru rubrica 5 din bugetul UE pe 2014, pentru 2013 acesta fiind de 9 181 de milioane EUR în prețuri curente (4), și întrucât acest plafon urmează să fie extins și pentru 2014, după ajustările tehnice anuale (5), dacă nu se va ajunge la un acord privind viitorul CFM în timp util; |
| --- | --- |

A.

întrucât încă nu s-a ajuns la un acord privind cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020 și, prin urmare, nu a fost încă stabilit plafonul pentru rubrica 5 din bugetul UE pe 2014, pentru 2013 acesta fiind de 9 181 de milioane EUR în prețuri curente (4), și întrucât acest plafon urmează să fie extins și pentru 2014, după ajustările tehnice anuale (5), dacă nu se va ajunge la un acord privind viitorul CFM în timp util;

| B. | întrucât, într-o perioadă de dificultăți majore în materie de datorii publice și de moderație în contextul eforturilor continue de consolidare a bugetelor naționale, Parlamentul European și toate instituțiile UE ar trebui să demonstreze în continuare un grad înalt de responsabilitate, control și moderație în materie bugetară; |
| --- | --- |

B.

întrucât, într-o perioadă de dificultăți majore în materie de datorii publice și de moderație în contextul eforturilor continue de consolidare a bugetelor naționale, Parlamentul European și toate instituțiile UE ar trebui să demonstreze în continuare un grad înalt de responsabilitate, control și moderație în materie bugetară;

| C. | întrucât buna funcționare a Parlamentului este un principiu director la fel de important; |
| --- | --- |

C.

întrucât buna funcționare a Parlamentului este un principiu director la fel de important;

| D. | întrucât anumite investiții pot avea un impact durabil asupra bugetului instituțional și ar trebui, așadar, luate în considerare în pofida marjelor reduse de manevră; |
| --- | --- |

D.

întrucât anumite investiții pot avea un impact durabil asupra bugetului instituțional și ar trebui, așadar, luate în considerare în pofida marjelor reduse de manevră;

| E. | întrucât, în această etapă a procedurii anuale, Parlamentul așteaptă estimările celorlalte instituții, precum și propunerile Biroului său pentru bugetul 2014; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în această etapă a procedurii anuale, Parlamentul așteaptă estimările celorlalte instituții, precum și propunerile Biroului său pentru bugetul 2014;

| F. | întrucât trebuie să se țină cont și de implicațiile financiare punctuale ale alegerilor europene de la mijlocul lui 2014, |
| --- | --- |

F.

întrucât trebuie să se țină cont și de implicațiile financiare punctuale ale alegerilor europene de la mijlocul lui 2014,

Cadrul general și prioritățile pentru bugetul 2014

| 1. | consideră că instituțiile ar trebui să-și limiteze sau să-și înghețe în continuare bugetele administrative din solidaritate cu condițiile economice și bugetare dificile din statele membre, fără a aduce atingere calităţii activităților instituționale esențiale, respectării obligațiilor legale și nevoii de investiții în dezvoltare; |
| --- | --- |

1.

consideră că instituțiile ar trebui să-și limiteze sau să-și înghețe în continuare bugetele administrative din solidaritate cu condițiile economice și bugetare dificile din statele membre, fără a aduce atingere calităţii activităților instituționale esențiale, respectării obligațiilor legale și nevoii de investiții în dezvoltare;

| 2. | consideră, de asemenea, că alocarea creditelor pentru exercițiul 2014 ar trebui să se bazeze pe o analiză atentă a ratei de execuție a creditelor în exercițiile 2012 și 2013, pentru a se realiza economii la liniile bugetare cu probleme la nivelul execuției; consideră că se pot asigura economii reale și o utilizare eficientă prin identificarea suprapunerilor și a ineficiențelor de la nivelul liniilor bugetare; |
| --- | --- |

2.

consideră, de asemenea, că alocarea creditelor pentru exercițiul 2014 ar trebui să se bazeze pe o analiză atentă a ratei de execuție a creditelor în exercițiile 2012 și 2013, pentru a se realiza economii la liniile bugetare cu probleme la nivelul execuției; consideră că se pot asigura economii reale și o utilizare eficientă prin identificarea suprapunerilor și a ineficiențelor de la nivelul liniilor bugetare;

| 3. | îndeamnă instituțiile să-și consolideze cooperarea reciprocă pentru a face schimb de bune practici atunci când acest lucru este posibil și justificat și a identifica economii prin punerea în comun a resurselor umane și tehnice și partajarea acestora, de exemplu în materie de sisteme de tehnologie a informației, traducere, interpretare și transport și, eventual, alte domenii; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă instituțiile să-și consolideze cooperarea reciprocă pentru a face schimb de bune practici atunci când acest lucru este posibil și justificat și a identifica economii prin punerea în comun a resurselor umane și tehnice și partajarea acestora, de exemplu în materie de sisteme de tehnologie a informației, traducere, interpretare și transport și, eventual, alte domenii;

Parlamentul

| 4. | subliniază că economiile impuse la nivel instituțional au condus la reducerea bugetului PE în termeni reali, ținând cont de rata inflației aplicabilă; reamintește că acest lucru a fost posibil printr-o planificare și un control bugetar strict, grație angajamentului ferm al comisiei sale competente și prin reorganizarea activității, îndeosebi prin reduceri la liniile bugetare aferente deplasărilor, reducerea duratei și numărului misiunilor, recurgerea mai frecventă la videoconferințe și optimizarea serviciilor de traducere și de interpretare; reamintește că, potrivit estimărilor, reformele structurale deja convenite, dintre care unele au început să fie aplicate în 2011, generează economii anuale de circa 29 de milioane EUR, precum și, grație plăților anticipate, o economie viitoare de 10 milioane EUR la dobânda prevăzută pentru finanțarea proiectelor imobiliare în anii următori, în pofida nevoii de a face față competențelor sporite și costurilor aferente celor 18 deputați suplimentari ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona și a pregătirii aderării Croației; |
| --- | --- |

4.

subliniază că economiile impuse la nivel instituțional au condus la reducerea bugetului PE în termeni reali, ținând cont de rata inflației aplicabilă; reamintește că acest lucru a fost posibil printr-o planificare și un control bugetar strict, grație angajamentului ferm al comisiei sale competente și prin reorganizarea activității, îndeosebi prin reduceri la liniile bugetare aferente deplasărilor, reducerea duratei și numărului misiunilor, recurgerea mai frecventă la videoconferințe și optimizarea serviciilor de traducere și de interpretare; reamintește că, potrivit estimărilor, reformele structurale deja convenite, dintre care unele au început să fie aplicate în 2011, generează economii anuale de circa 29 de milioane EUR, precum și, grație plăților anticipate, o economie viitoare de 10 milioane EUR la dobânda prevăzută pentru finanțarea proiectelor imobiliare în anii următori, în pofida nevoii de a face față competențelor sporite și costurilor aferente celor 18 deputați suplimentari ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona și a pregătirii aderării Croației;

| 5. | reamintește că semnele vizibile ale moderației autoimpuse sunt înghețarea tuturor indemnizațiilor deputaților la nivelul din 2011 până la sfârșitul actualei legislaturi și înghețarea indemnizațiilor de misiune ale personalului la nivelul din 2007; |
| --- | --- |

5.

reamintește că semnele vizibile ale moderației autoimpuse sunt înghețarea tuturor indemnizațiilor deputaților la nivelul din 2011 până la sfârșitul actualei legislaturi și înghețarea indemnizațiilor de misiune ale personalului la nivelul din 2007;

| 6. | încurajează continuarea reformelor structurale și organizaționale menite să asigure o funcționare mai eficientă, fără a periclita excelența legislativă și calitatea condițiilor de muncă; sprijină inovarea organizațională în vederea îmbunătățirii eficacității Parlamentului și a calității condițiilor de muncă și serviciilor oferite deputaților, inclusiv, dar nu numai, o mai bună structurare a ritmului de lucru al Parlamentului şi a serviciilor de traducere și de interpretare (fără periclitarea principiului multilingvismului), soluții logistice optime, inclusiv în materie de transport, pentru deputați și asistenții lor, economii în ceea ce privește costurile de catering, îmbunătățirea asistenței de cercetare în cadrul instituției și evoluția continuă spre un Parlament fără hârtie și cu reuniuni virtuale; reamintește cererea sa privind efectuarea unei analize cost-beneficiu a reuniunilor fără hârtie și solicită administrației să o prezinte Comisiei pentru bugete cel târziu la mijlocul lui 2013; |
| --- | --- |

6.

încurajează continuarea reformelor structurale și organizaționale menite să asigure o funcționare mai eficientă, fără a periclita excelența legislativă și calitatea condițiilor de muncă; sprijină inovarea organizațională în vederea îmbunătățirii eficacității Parlamentului și a calității condițiilor de muncă și serviciilor oferite deputaților, inclusiv, dar nu numai, o mai bună structurare a ritmului de lucru al Parlamentului şi a serviciilor de traducere și de interpretare (fără periclitarea principiului multilingvismului), soluții logistice optime, inclusiv în materie de transport, pentru deputați și asistenții lor, economii în ceea ce privește costurile de catering, îmbunătățirea asistenței de cercetare în cadrul instituției și evoluția continuă spre un Parlament fără hârtie și cu reuniuni virtuale; reamintește cererea sa privind efectuarea unei analize cost-beneficiu a reuniunilor fără hârtie și solicită administrației să o prezinte Comisiei pentru bugete cel târziu la mijlocul lui 2013;

| 7. | solicită implementarea unor metode eficiente de gestiune în Parlament care să reducă sarcinile administrative și, astfel, să genereze economii financiare și de timp pentru instituție; |
| --- | --- |

7.

solicită implementarea unor metode eficiente de gestiune în Parlament care să reducă sarcinile administrative și, astfel, să genereze economii financiare și de timp pentru instituție;

| 8. | consideră că, pe baza activității începute în 2012, grupul de lucru comun pentru bugetul Parlamentului al Biroului și al Comisiei pentru bugete ar putea avea un rol util în acest proces de reformă, identificând economii posibile și prezentând Comisiei pentru bugete idei de îmbunătățire a eficienței; constată că grupul de lucru și-a îndeplinit deja în mare parte obiectivele stabilite la sfârșitul lui 2011, mai ales cu privire la reducerea cheltuielilor de deplasare; având în vedere constatările preliminare ale grupului, bazate, printre altele, pe studii comparative ale bugetului Parlamentului European, ale bugetului Congresului SUA și ale bugetelor parlamentelor anumitor state membre, încurajează continuarea activității sale și elaborarea unui plan de acțiune corespunzător care să fie prezentat Comisiei pentru bugete și Biroului spre analizare în contextul procedurii bugetare a Parlamentului pentru 2014; reamintește Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 (6), în care își exprima speranța ca aceste studii „să genereze economii pe termen lung pentru bugetul Parlamentului și să prezinte idei de îmbunătățire a eficienței sale în 2013 și în exercițiile ulterioare”; observă că cheltuielile pe cap de locuitor înregistrate de Parlamentul European sunt mai mici decât cele înregistrate de parlamentele comparabile ale statelor membre și de Congresul SUA; observă, de asemenea, că este necesar să se consolideze rolul de control al Parlamentului și să i se asigure o asistență de cercetare mai bine orientată pentru ca acesta să își poată îndeplini rolul în cadrul reprezentării democratice; |
| --- | --- |

8.

consideră că, pe baza activității începute în 2012, grupul de lucru comun pentru bugetul Parlamentului al Biroului și al Comisiei pentru bugete ar putea avea un rol util în acest proces de reformă, identificând economii posibile și prezentând Comisiei pentru bugete idei de îmbunătățire a eficienței; constată că grupul de lucru și-a îndeplinit deja în mare parte obiectivele stabilite la sfârșitul lui 2011, mai ales cu privire la reducerea cheltuielilor de deplasare; având în vedere constatările preliminare ale grupului, bazate, printre altele, pe studii comparative ale bugetului Parlamentului European, ale bugetului Congresului SUA și ale bugetelor parlamentelor anumitor state membre, încurajează continuarea activității sale și elaborarea unui plan de acțiune corespunzător care să fie prezentat Comisiei pentru bugete și Biroului spre analizare în contextul procedurii bugetare a Parlamentului pentru 2014; reamintește Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 (6), în care își exprima speranța ca aceste studii „să genereze economii pe termen lung pentru bugetul Parlamentului și să prezinte idei de îmbunătățire a eficienței sale în 2013 și în exercițiile ulterioare”; observă că cheltuielile pe cap de locuitor înregistrate de Parlamentul European sunt mai mici decât cele înregistrate de parlamentele comparabile ale statelor membre și de Congresul SUA; observă, de asemenea, că este necesar să se consolideze rolul de control al Parlamentului și să i se asigure o asistență de cercetare mai bine orientată pentru ca acesta să își poată îndeplini rolul în cadrul reprezentării democratice;

| 9. | salută, în termeni mai generali, cooperarea consolidată dintre Comisia pentru bugete și Birou pe parcursul procedurii bugetare anuale; este pregătit să consolideze în continuare cooperarea dintre Secretarul General, Birou și Comisia pentru bugete pe parcursul întregului exercițiu pentru a asigura o procedură bugetară lipsită de incidente și o execuție eficace a bugetului; se așteaptă ca Biroul să prezinte proiecte de estimări prudente, bazate pe necesități, care să țină seama de posibilele majorări ulterioare ce decurg din obligațiile juridice, în special de costurile punctuale aferente dispozițiilor tranzitorii pentru deputați în vederea alegerilor europene din 2014; invită Secretarul General să ofere informații referitoare la costurile aferente dispozițiilor tranzitorii privind alegerile anterioare pentru Parlamentul European; |
| --- | --- |

9.

salută, în termeni mai generali, cooperarea consolidată dintre Comisia pentru bugete și Birou pe parcursul procedurii bugetare anuale; este pregătit să consolideze în continuare cooperarea dintre Secretarul General, Birou și Comisia pentru bugete pe parcursul întregului exercițiu pentru a asigura o procedură bugetară lipsită de incidente și o execuție eficace a bugetului; se așteaptă ca Biroul să prezinte proiecte de estimări prudente, bazate pe necesități, care să țină seama de posibilele majorări ulterioare ce decurg din obligațiile juridice, în special de costurile punctuale aferente dispozițiilor tranzitorii pentru deputați în vederea alegerilor europene din 2014; invită Secretarul General să ofere informații referitoare la costurile aferente dispozițiilor tranzitorii privind alegerile anterioare pentru Parlamentul European;

| 10. | reamintește decizia adoptată în plen prin care i se solicită Consiliului să prezinte, până în iunie 2013, o foaie de parcurs privind cele trei locuri de desfășurare a activității PE și se așteaptă ca ambele comisii implicate, Secretarul General și Biroul să transmită deputaților statistici și informații actualizate privind impactul financiar și de mediu al desfășurării activității în mai multe locuri; sugerează ca serviciile de evaluare a impactului ale PE să analizeze această chestiune, ținând cont și de impactul pe care prezența PE, totală sau parțială, o are asupra comunităților sau regiunilor respective, și să prezinte un studiu de evaluare până în iunie 2013 pentru ca rezultatele sale să poată fi luate în considerare în contextul viitorului CFM; |
| --- | --- |

10.

reamintește decizia adoptată în plen prin care i se solicită Consiliului să prezinte, până în iunie 2013, o foaie de parcurs privind cele trei locuri de desfășurare a activității PE și se așteaptă ca ambele comisii implicate, Secretarul General și Biroul să transmită deputaților statistici și informații actualizate privind impactul financiar și de mediu al desfășurării activității în mai multe locuri; sugerează ca serviciile de evaluare a impactului ale PE să analizeze această chestiune, ținând cont și de impactul pe care prezența PE, totală sau parțială, o are asupra comunităților sau regiunilor respective, și să prezinte un studiu de evaluare până în iunie 2013 pentru ca rezultatele sale să poată fi luate în considerare în contextul viitorului CFM;

| 11. | solicită serviciilor relevante ale Parlamentului să evalueze acordul dintre autoritățile luxemburgheze și Parlamentul European cu privire la numărul membrilor personalului care trebuie să se afle în Luxemburg, ținând cont de revizuirea nevoilor Parlamentului; consideră că această evaluare ar trebui să includă sugestii privind renegocierea acordului, fără a aduce atingere dispozițiilor legale aplicabile; |
| --- | --- |

11.

solicită serviciilor relevante ale Parlamentului să evalueze acordul dintre autoritățile luxemburgheze și Parlamentul European cu privire la numărul membrilor personalului care trebuie să se afle în Luxemburg, ținând cont de revizuirea nevoilor Parlamentului; consideră că această evaluare ar trebui să includă sugestii privind renegocierea acordului, fără a aduce atingere dispozițiilor legale aplicabile;

| 12. | reamintește rezoluțiile bugetare ale Parlamentului, inclusiv cea mai recentă dintre ele, din 23 octombrie 2012 (7), în care se solicită un proces decizional transparent în domeniul politicii imobiliare, bazat pe o informare timpurie, și oprirea achizițiilor până la sfârșitul actualei legislaturi; solicită informații cu privire la constatările Secretarului General privind lucrările de renovare și repartizarea birourilor și la calendarul aferent, inclusiv informații despre clădirea care va găzdui temporar personalul Parlamentului în următorii ani, ținând cont mai ales de problemele structurale ale clădirii Paul-Henri Spaak (PHS) și de achiziționarea clădirii Trebel; |
| --- | --- |

12.

reamintește rezoluțiile bugetare ale Parlamentului, inclusiv cea mai recentă dintre ele, din 23 octombrie 2012 (7), în care se solicită un proces decizional transparent în domeniul politicii imobiliare, bazat pe o informare timpurie, și oprirea achizițiilor până la sfârșitul actualei legislaturi; solicită informații cu privire la constatările Secretarului General privind lucrările de renovare și repartizarea birourilor și la calendarul aferent, inclusiv informații despre clădirea care va găzdui temporar personalul Parlamentului în următorii ani, ținând cont mai ales de problemele structurale ale clădirii Paul-Henri Spaak (PHS) și de achiziționarea clădirii Trebel;

| 13. | recunoaște eforturile făcute în 2012 pentru a informa Comisia pentru bugete cu privire la situația clădirii KAD și solicită continuarea acestei practici pe toată durata proiectului, mai ales în ceea ce privește rezultatul procedurii de ofertare modificate; ia act de adaptările făcute și de reducerea cu 8 000 m2 a spațiului pentru a asigura încadrarea în cadrul financiar stabilit inițial pentru proiectul KAD sau respectarea sa, ca urmare a solicitării Comisiei pentru bugete; salută economiile de peste 10 milioane EUR la plata dobânzilor în anii următori, în comparație cu estimările de costuri din 2012 ale proiectului, economii realizate prin transferuri pentru plăți în avans pentru clădirile KAD și Trebel; consideră că, în condițiile în care majoritatea deputaților din PE sunt în favoarea unor noi modalități de desfășurare a activității (8), este necesar ca proiectele imobiliare ale Parlamentului să fie tratate cu atenție, prudența trebuind să prevaleze în fața ambiției; încurajează continuarea acestui dialog fructuos și cere ca informațiile solicitate să fie transmise în timp util; |
| --- | --- |

13.

recunoaște eforturile făcute în 2012 pentru a informa Comisia pentru bugete cu privire la situația clădirii KAD și solicită continuarea acestei practici pe toată durata proiectului, mai ales în ceea ce privește rezultatul procedurii de ofertare modificate; ia act de adaptările făcute și de reducerea cu 8 000 m2 a spațiului pentru a asigura încadrarea în cadrul financiar stabilit inițial pentru proiectul KAD sau respectarea sa, ca urmare a solicitării Comisiei pentru bugete; salută economiile de peste 10 milioane EUR la plata dobânzilor în anii următori, în comparație cu estimările de costuri din 2012 ale proiectului, economii realizate prin transferuri pentru plăți în avans pentru clădirile KAD și Trebel; consideră că, în condițiile în care majoritatea deputaților din PE sunt în favoarea unor noi modalități de desfășurare a activității (8), este necesar ca proiectele imobiliare ale Parlamentului să fie tratate cu atenție, prudența trebuind să prevaleze în fața ambiției; încurajează continuarea acestui dialog fructuos și cere ca informațiile solicitate să fie transmise în timp util;

Celelalte instituții

| 14. | este conștient că contextul și rezultatul recentelor proceduri bugetare au lăsat celor mai multe instituții o marjă redusă de manevră, ținând seama de creșterea competențelor lor, îndeosebi de volumul de lucru sporit al Curții de Justiție și de nevoile specifice ale Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE); |
| --- | --- |

14.

este conștient că contextul și rezultatul recentelor proceduri bugetare au lăsat celor mai multe instituții o marjă redusă de manevră, ținând seama de creșterea competențelor lor, îndeosebi de volumul de lucru sporit al Curții de Justiție și de nevoile specifice ale Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE);

| 15. | înțelege că SEAE este o instituție relativ nouă, aflată încă în faza de creștere, și că rețeaua delegațiilor sale trebuie consolidată în continuare pentru realizarea priorităților politice ale UE; constată că SEAE este în mod deosebit expus riscurilor de inflație din țările terțe, fluctuațiilor cursului de schimb și riscurilor specifice de securitate pentru personalul său; |
| --- | --- |

15.

înțelege că SEAE este o instituție relativ nouă, aflată încă în faza de creștere, și că rețeaua delegațiilor sale trebuie consolidată în continuare pentru realizarea priorităților politice ale UE; constată că SEAE este în mod deosebit expus riscurilor de inflație din țările terțe, fluctuațiilor cursului de schimb și riscurilor specifice de securitate pentru personalul său;

| 16. | consideră că reducerile nejustificate și generalizate și abordarea nediferențiată a bugetelor instituțiilor sunt contraproductive; intenționează, în schimb, să aplice în continuare o abordare individualizată; |
| --- | --- |

16.

consideră că reducerile nejustificate și generalizate și abordarea nediferențiată a bugetelor instituțiilor sunt contraproductive; intenționează, în schimb, să aplice în continuare o abordare individualizată;

| 17. | își reiterează poziția exprimată și cu ocazia anterioarelor proceduri bugetare, și anume că se așteaptă din partea celorlalte instituții să facă eforturi pentru a realiza economii și a menține un nivel ridicat de disciplină bugetară atunci când întocmesc estimările bugetelor; |
| --- | --- |

17.

își reiterează poziția exprimată și cu ocazia anterioarelor proceduri bugetare, și anume că se așteaptă din partea celorlalte instituții să facă eforturi pentru a realiza economii și a menține un nivel ridicat de disciplină bugetară atunci când întocmesc estimările bugetelor;

o

o o

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Curții de Conturi, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor, Ombudsmanului European, Autorității Europene pentru Protecția Datelor și Serviciului European de Acțiune Externă. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Curții de Conturi, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor, Ombudsmanului European, Autorității Europene pentru Protecția Datelor și Serviciului European de Acțiune Externă.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

(3)  JO C 344, 12.11.2012.

(4)  Plafonul de la rubrica 5 include contribuțiile personalului la sistemul de pensii.

(5)  Articolul 24 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară, JO C 139, 14.6.2006, p. 3.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0359, punctul 93.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0359.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0359.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/28

---

P7_TA(2013)0049

Responsabilitatea socială a întreprinderilor: un comportament responsabil și transparent al întreprinderilor și o creștere economică durabilă

Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: un comportament responsabil și transparent al întreprinderilor și o creștere economică durabilă (2012/2098(INI))

(2016/C 024/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 3 decembrie 2001 referitoare la acțiunile ulterioare Cărții verzi privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 3 decembrie 2001 referitoare la acțiunile ulterioare Cărții verzi privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (1),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 6 februarie 2003 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 6 februarie 2003 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Modernizarea dreptului societăților comerciale și consolidarea guvernanței corporative în Uniunea Europeană – Un plan pentru a avansa” (COM(2003)0284) (Planul de acțiune privind guvernanța corporativă), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Modernizarea dreptului societăților comerciale și consolidarea guvernanței corporative în Uniunea Europeană – Un plan pentru a avansa” (COM(2003)0284) (Planul de acțiune privind guvernanța corporativă),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Pachetul «Întreprinderi responsabile»” (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Pachetul «Întreprinderi responsabile»” (COM(2011)0685),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale” (COM(2011)0682),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 30 mai 2002 referitoare la Cartea verde a Comisiei privind promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 30 mai 2002 referitoare la Cartea verde a Comisiei privind promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 mai 2003 referitoare la Comunicarea Comisiei privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: contribuția întreprinderilor la dezvoltarea durabilă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 mai 2003 referitoare la Comunicarea Comisiei privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: contribuția întreprinderilor la dezvoltarea durabilă (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2007 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2007 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat (5),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 24 mai 2012 privind Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 24 mai 2012 privind Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru cultură și educație (A7-0017/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru cultură și educație (A7-0017/2013),

Spre o înțelegere modernă a RSI: observații preliminare

| 1. | subliniază că întreprinderile nu se pot substitui funcțiilor autorităților publice în materie de promovare, punere în aplicare și control al normelor sociale și de mediu; |
| --- | --- |

1.

subliniază că întreprinderile nu se pot substitui funcțiilor autorităților publice în materie de promovare, punere în aplicare și control al normelor sociale și de mediu;

| 2. | subliniază faptul că actuala criză economică mondială a fost cauzată de erori fundamentale legate de transparență, răspundere, responsabilitate și orientare pe termen scurt și că UE are datoria de a garanta faptul că toți vor trage învățăminte din această situație; salută intenția Comisiei de a realiza sondaje de tip Eurobarometru cu privire la încrederea în întreprinderi; solicită ca toate părțile interesate să participe la dezbaterea pe larg a rezultatelor acestor sondaje și să dea curs concluziilor desprinse; susține ferm responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) și este de părere că, dacă este aplicată corect și practicată de toate întreprinderile, nu doar de cele mari, RSI poate avea o contribuție majoră la reinstaurarea încrederii pierdute, lucru necesar pentru o redresare economică durabilă, și poate atenua consecințele sociale ale crizei economice; subliniază faptul că, atunci când întreprinderile își asumă responsabilitatea în raport cu societatea, mediul și angajații, se creează o situație avantajoasă pentru toate părțile care duce la extinderea bazei de încredere necesare succesului economic; consideră că adăugarea RSI ca element al unei strategii de afaceri sustenabile este atât în interesul întreprinderilor, cât și în interesul întregii societăți; subliniază faptul că multe întreprinderi – în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) – servesc drept exemplu remarcabil în acest domeniu; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că actuala criză economică mondială a fost cauzată de erori fundamentale legate de transparență, răspundere, responsabilitate și orientare pe termen scurt și că UE are datoria de a garanta faptul că toți vor trage învățăminte din această situație; salută intenția Comisiei de a realiza sondaje de tip Eurobarometru cu privire la încrederea în întreprinderi; solicită ca toate părțile interesate să participe la dezbaterea pe larg a rezultatelor acestor sondaje și să dea curs concluziilor desprinse; susține ferm responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) și este de părere că, dacă este aplicată corect și practicată de toate întreprinderile, nu doar de cele mari, RSI poate avea o contribuție majoră la reinstaurarea încrederii pierdute, lucru necesar pentru o redresare economică durabilă, și poate atenua consecințele sociale ale crizei economice; subliniază faptul că, atunci când întreprinderile își asumă responsabilitatea în raport cu societatea, mediul și angajații, se creează o situație avantajoasă pentru toate părțile care duce la extinderea bazei de încredere necesare succesului economic; consideră că adăugarea RSI ca element al unei strategii de afaceri sustenabile este atât în interesul întreprinderilor, cât și în interesul întregii societăți; subliniază faptul că multe întreprinderi – în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) – servesc drept exemplu remarcabil în acest domeniu;

| 3. | este de părere că întreprinderile pot contribui la dezvoltarea unei economii sociale de piață și la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, garantând locuri de muncă și facilitând redresarea economică; |
| --- | --- |

3.

este de părere că întreprinderile pot contribui la dezvoltarea unei economii sociale de piață și la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, garantând locuri de muncă și facilitând redresarea economică;

| 4. | consideră că dezbaterea privind RSI ar trebui plasată într-un context mai amplu care, menținând o orientare bazată în principal pe voluntariat, să permită totodată, atunci când este oportun, dialogul referitor la măsuri de reglementare; |
| --- | --- |

4.

consideră că dezbaterea privind RSI ar trebui plasată într-un context mai amplu care, menținând o orientare bazată în principal pe voluntariat, să permită totodată, atunci când este oportun, dialogul referitor la măsuri de reglementare;

| 5. | este de acord cu noua definiție a RSI propusă de Comisie, care anulează opoziția dintre abordări voluntare și abordări obligatorii; |
| --- | --- |

5.

este de acord cu noua definiție a RSI propusă de Comisie, care anulează opoziția dintre abordări voluntare și abordări obligatorii;

| 6. | consideră că guvernanța corporativă reprezintă un element fundamental al responsabilității sociale a întreprinderilor, în special în ceea ce privește relația cu autoritățile publice și cu lucrătorii și organizațiile de reprezentare a acestora și în ceea ce privește politica în materie de bonusuri, compensații și remunerații; consideră că, mai ales în cazul în care întreprinderea se confruntă cu dificultăți, bonusurile, compensațiile și remunerațiile excesive plătite cadrelor de conducere nu corespund unui comportament responsabil din punct de vedere social; |
| --- | --- |

6.

consideră că guvernanța corporativă reprezintă un element fundamental al responsabilității sociale a întreprinderilor, în special în ceea ce privește relația cu autoritățile publice și cu lucrătorii și organizațiile de reprezentare a acestora și în ceea ce privește politica în materie de bonusuri, compensații și remunerații; consideră că, mai ales în cazul în care întreprinderea se confruntă cu dificultăți, bonusurile, compensațiile și remunerațiile excesive plătite cadrelor de conducere nu corespund unui comportament responsabil din punct de vedere social;

| 7. | consideră că politica fiscală a unei întreprinderi ar trebui considerată drept componentă a responsabilității sociale a întreprinderilor și, că prin urmare, comportamentul responsabil din punct de vedere social exclude strategiile de evaziune fiscală sau de exploatare a paradisurilor fiscale; |
| --- | --- |

7.

consideră că politica fiscală a unei întreprinderi ar trebui considerată drept componentă a responsabilității sociale a întreprinderilor și, că prin urmare, comportamentul responsabil din punct de vedere social exclude strategiile de evaziune fiscală sau de exploatare a paradisurilor fiscale;

| 8. | consideră că în cadrul procesului de evaluare a responsabilității sociale a unei întreprinderi ar trebui să se țină seama de comportamentul întreprinderilor din cadrul lanțului său de furnizori și de cel al eventualelor întreprinderi subcontractante; |
| --- | --- |

8.

consideră că în cadrul procesului de evaluare a responsabilității sociale a unei întreprinderi ar trebui să se țină seama de comportamentul întreprinderilor din cadrul lanțului său de furnizori și de cel al eventualelor întreprinderi subcontractante;

Consolidarea legăturii dintre RSI, cetățeni, competitivitate și inovare

| 9. | solicită Comisiei și autorităților naționale să promoveze modele de întreprinderi inovatoare, capabile să întărească relația de reciprocitate dintre întreprinderi și contextul social în care acestea își desfășoară activitatea; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei și autorităților naționale să promoveze modele de întreprinderi inovatoare, capabile să întărească relația de reciprocitate dintre întreprinderi și contextul social în care acestea își desfășoară activitatea;

| 10. | solicită Comisiei să ia în considerare actualele discuții cu privire la revizuirea Directivei privind contabilitatea și a Directivei privind transparența, astfel încât noua strategie de RSI propusă să vină în completarea directivei revizuite; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să ia în considerare actualele discuții cu privire la revizuirea Directivei privind contabilitatea și a Directivei privind transparența, astfel încât noua strategie de RSI propusă să vină în completarea directivei revizuite;

| 11. | subliniază importanța susținerii unor soluții inovatoare care să permită întreprinderilor să facă față provocărilor sociale și de mediu, precum introducerea unor sisteme inteligente de transport și a unor produse ecoeficiente care să fie accesibile și concepute pentru toți; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța susținerii unor soluții inovatoare care să permită întreprinderilor să facă față provocărilor sociale și de mediu, precum introducerea unor sisteme inteligente de transport și a unor produse ecoeficiente care să fie accesibile și concepute pentru toți;

| 12. | încurajează inițiativele întreprinse de Comisie menite să promoveze vizibilitatea RSI și diseminarea bunelor practici și sprijină ferm introducerea unei recunoașteri europene a întreprinderilor și parteneriatelor care aplică RSI; în această privință, solicită Comisiei să analizeze, printre alte măsuri, posibilitatea introducerii unei etichete sociale europene în acest scop; |
| --- | --- |

12.

încurajează inițiativele întreprinse de Comisie menite să promoveze vizibilitatea RSI și diseminarea bunelor practici și sprijină ferm introducerea unei recunoașteri europene a întreprinderilor și parteneriatelor care aplică RSI; în această privință, solicită Comisiei să analizeze, printre alte măsuri, posibilitatea introducerii unei etichete sociale europene în acest scop;

| 13. | salută ideea de a crea platforme multilaterale pentru RSI și aprobă abordarea sectorială aleasă; |
| --- | --- |

13.

salută ideea de a crea platforme multilaterale pentru RSI și aprobă abordarea sectorială aleasă;

| 14. | recunoaște importanța și potențialul inițiativei „Enterprise 2020” a rețelei RSI Europa, care poate contribui substanțial la consolidarea legăturii dintre RSI și competitivitate, facilitând diseminarea bunelor practici; solicită Comisiei și statelor membre să favorizeze realizarea unor sinergii mai bune privind obiectivele legate de aplicarea de politici și inițiative care să promoveze inovarea socială și crearea de locuri de muncă; încurajează Comisia să sprijine eforturile depuse de rețeaua RSI Europa, urmărind în primul rând consolidarea colaborării dintre întreprinderi și statele membre, astfel încât să pună bazele pentru elaborarea unor planuri naționale de acțiune și pentru diseminarea bunelor practici; |
| --- | --- |

14.

recunoaște importanța și potențialul inițiativei „Enterprise 2020” a rețelei RSI Europa, care poate contribui substanțial la consolidarea legăturii dintre RSI și competitivitate, facilitând diseminarea bunelor practici; solicită Comisiei și statelor membre să favorizeze realizarea unor sinergii mai bune privind obiectivele legate de aplicarea de politici și inițiative care să promoveze inovarea socială și crearea de locuri de muncă; încurajează Comisia să sprijine eforturile depuse de rețeaua RSI Europa, urmărind în primul rând consolidarea colaborării dintre întreprinderi și statele membre, astfel încât să pună bazele pentru elaborarea unor planuri naționale de acțiune și pentru diseminarea bunelor practici;

| 15. | sprijină propunerea Comisiei de a realiza sondaje periodice pentru a evalua încrederea și atitudinea cetățenilor față de strategiile întreprinderilor în materie de RSI; recomandă conectarea conținutului sondajelor cu revizuirea Planului de acțiune privind producția și consumul durabile, cu scopul de a identifica în mod analog obstacolele din calea unui consum mai responsabil; |
| --- | --- |

15.

sprijină propunerea Comisiei de a realiza sondaje periodice pentru a evalua încrederea și atitudinea cetățenilor față de strategiile întreprinderilor în materie de RSI; recomandă conectarea conținutului sondajelor cu revizuirea Planului de acțiune privind producția și consumul durabile, cu scopul de a identifica în mod analog obstacolele din calea unui consum mai responsabil;

Sporirea transparenței și a eficacității politicilor în materie de RSI

| 16. | încurajează Comisia să elaboreze măsuri specifice menite să combată informațiile înșelătoare și false referitoare la angajamentele în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor și la impactul produselor și serviciilor asupra mediului și societății într-o măsură mai mare decât prevede Directiva privind practicile comerciale neloiale, acordând o atenție deosebită unei proceduri deschise și clare de depunere și de examinare a reclamațiilor inițierii de anchete; consideră că strategiile de „greenwashing”reprezintă o practică înșelătoare care induce în eroare consumatorii, autoritățile publice și investitorii și care scade și încrederea în RSI ca mijloc eficace de promovare a unei creșteri durabile și favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

16.

încurajează Comisia să elaboreze măsuri specifice menite să combată informațiile înșelătoare și false referitoare la angajamentele în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor și la impactul produselor și serviciilor asupra mediului și societății într-o măsură mai mare decât prevede Directiva privind practicile comerciale neloiale, acordând o atenție deosebită unei proceduri deschise și clare de depunere și de examinare a reclamațiilor inițierii de anchete; consideră că strategiile de „greenwashing”reprezintă o practică înșelătoare care induce în eroare consumatorii, autoritățile publice și investitorii și care scade și încrederea în RSI ca mijloc eficace de promovare a unei creșteri durabile și favorabile incluziunii;

| 17. | împărtășește obiectivul de a asigura o mai bună integrare a aspectelor sociale și de mediu în procedurile de achiziții publice; în acest context, solicită eliminarea criteriului atribuirii pe baza prețului celui mai mic și o mai bună responsabilizare de-a lungul lanțului de subcontractare; |
| --- | --- |

17.

împărtășește obiectivul de a asigura o mai bună integrare a aspectelor sociale și de mediu în procedurile de achiziții publice; în acest context, solicită eliminarea criteriului atribuirii pe baza prețului celui mai mic și o mai bună responsabilizare de-a lungul lanțului de subcontractare;

| 18. | invită Comisia să adopte inițiative suplimentare pentru a debloca și a consolida potențialul RSI în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice (corelând-o cu utilizarea eficientă a resurselor și a energiei), de exemplu în cadrul procedurilor folosite de întreprinderi pentru a achiziționa materii prime; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să adopte inițiative suplimentare pentru a debloca și a consolida potențialul RSI în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice (corelând-o cu utilizarea eficientă a resurselor și a energiei), de exemplu în cadrul procedurilor folosite de întreprinderi pentru a achiziționa materii prime;

| 19. | subliniază faptul că asistența oferită de UE țărilor terțe pentru aplicarea reglementărilor sociale și de mediu și a unor regimuri eficace de inspecții reprezintă o completare necesară în vederea promovării RSI a întreprinderilor europene la nivel mondial; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că asistența oferită de UE țărilor terțe pentru aplicarea reglementărilor sociale și de mediu și a unor regimuri eficace de inspecții reprezintă o completare necesară în vederea promovării RSI a întreprinderilor europene la nivel mondial;

| 20. | subliniază faptul că investițiile responsabile din punct de vedere social (IRS) fac parte din procesul de aplicare a RSI în cadrul deciziilor referitoare la investiții; ia act de faptul că, deși în prezent nu există nicio definiție universală a IRS, aceasta combină de obicei obiectivele financiare ale investitorilor cu preocupărilor lor sociale, etice și de mediu, precum și cu aspectele legate de guvernanța corporativă; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că investițiile responsabile din punct de vedere social (IRS) fac parte din procesul de aplicare a RSI în cadrul deciziilor referitoare la investiții; ia act de faptul că, deși în prezent nu există nicio definiție universală a IRS, aceasta combină de obicei obiectivele financiare ale investitorilor cu preocupărilor lor sociale, etice și de mediu, precum și cu aspectele legate de guvernanța corporativă;

| 21. | recunoaște importanța publicării de către întreprinderi a informațiilor privind sustenabilitatea, cum ar fi factorii sociali și de mediu, pentru a identifica riscurile pentru sustenabilitate și a spori încrederea investitorilor și a consumatorilor; atrage atenția asupra progreselor semnificative realizate în această privință și solicită Comisiei să sprijine obiectivul Consiliului Internațional pentru Raportare Integrată (IIRC) de a transforma raportarea integrată într-o normă mondială până la sfârșitului următorului deceniu; |
| --- | --- |

21.

recunoaște importanța publicării de către întreprinderi a informațiilor privind sustenabilitatea, cum ar fi factorii sociali și de mediu, pentru a identifica riscurile pentru sustenabilitate și a spori încrederea investitorilor și a consumatorilor; atrage atenția asupra progreselor semnificative realizate în această privință și solicită Comisiei să sprijine obiectivul Consiliului Internațional pentru Raportare Integrată (IIRC) de a transforma raportarea integrată într-o normă mondială până la sfârșitului următorului deceniu;

| 22. | subliniază că trebuie asigurată respectarea strictă a drepturilor omului, diligența necesară și transparența pentru a garanta aplicarea RSI de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, a măsura amprenta întreprinderilor europene din perspectiva sustenabilității și a combate evaziunea fiscală și fluxurile financiare ilicite; |
| --- | --- |

22.

subliniază că trebuie asigurată respectarea strictă a drepturilor omului, diligența necesară și transparența pentru a garanta aplicarea RSI de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, a măsura amprenta întreprinderilor europene din perspectiva sustenabilității și a combate evaziunea fiscală și fluxurile financiare ilicite;

| 23. | subliniază că responsabilitatea socială a întreprinderilor nu trebuie să se reducă la un instrument de marketing și că singura modalitate prin care aceasta poate fi dezvoltată în întregime este integrarea RSI în strategia generală de afaceri a întreprinderii și aplicarea și transpunerea sa în activitatea zilnică și strategia financiară a întreprinderii; ar aprecia crearea unei legături între o bună responsabilitate socială a întreprinderilor și buna guvernanță a acestora; consideră că Comisia ar trebui să încurajeze întreprinderile să ia decizii referitoare la strategia lor în materie de responsabilitate socială la nivelul consiliului de administrație; solicită Comisiei și statelor membre să introducă coduri de administrare a întreprinderilor care să reflecte importanța responsabilității tuturor membrilor personalului și care să stabilească o legătură puternică între performanța întreprinderii în domeniul social, al mediului și al drepturilor omului și rezultatele sale financiare; |
| --- | --- |

23.

subliniază că responsabilitatea socială a întreprinderilor nu trebuie să se reducă la un instrument de marketing și că singura modalitate prin care aceasta poate fi dezvoltată în întregime este integrarea RSI în strategia generală de afaceri a întreprinderii și aplicarea și transpunerea sa în activitatea zilnică și strategia financiară a întreprinderii; ar aprecia crearea unei legături între o bună responsabilitate socială a întreprinderilor și buna guvernanță a acestora; consideră că Comisia ar trebui să încurajeze întreprinderile să ia decizii referitoare la strategia lor în materie de responsabilitate socială la nivelul consiliului de administrație; solicită Comisiei și statelor membre să introducă coduri de administrare a întreprinderilor care să reflecte importanța responsabilității tuturor membrilor personalului și care să stabilească o legătură puternică între performanța întreprinderii în domeniul social, al mediului și al drepturilor omului și rezultatele sale financiare;

| 24. | subliniază faptul că investitorii și consumatorii ar trebui să poată identifica cu ușurință întreprinderile care își asumă angajamente în materie de RSI, încurajându-le în acest mod să-și continue eforturile; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că investitorii și consumatorii ar trebui să poată identifica cu ușurință întreprinderile care își asumă angajamente în materie de RSI, încurajându-le în acest mod să-și continue eforturile;

| 25. | subliniază că investițiile responsabile din punct de vedere social (IRS), ca parte a procesului de punere în aplicare a RSI în cadrul deciziilor în materie de investiții, combină obiectivele financiare și economice ale investitorilor cu considerente de ordin social, etic, cultural, educațional și de mediu; |
| --- | --- |

25.

subliniază că investițiile responsabile din punct de vedere social (IRS), ca parte a procesului de punere în aplicare a RSI în cadrul deciziilor în materie de investiții, combină obiectivele financiare și economice ale investitorilor cu considerente de ordin social, etic, cultural, educațional și de mediu;

| 26. | urmărește cu interes discuțiile în curs referitoare la propunerea legislativă privind transparența informațiilor din domeniul social și al mediului furnizate de întreprinderi; solicită adoptarea unei propuneri legislative care să permită menținerea unei marje de acțiune cât mai ample pentru a ține cont de caracterul multidimensional al RSI și de diversitatea politicilor în materie de RSI aplicate de întreprinderi, alături de un nivel suficient de comparabilitate pentru a satisface necesitățile investitorilor și ale altor părți interesate, precum și necesitatea de a asigura un acces ușor al consumatorilor la informațiile privind impactul întreprinderilor asupra societății, inclusiv la cele referitoare la guvernanță și la metodologia de calcul al costurilor pe baza ciclului de viață; consideră că informațiile privind sustenabilitatea ar trebui să vizeze, după caz, și lanțul de subcontractanți și de furnizori și ar trebui să se bazeze pe metodologii acceptate la nivel mondial de tipul Inițiativei de raportare globală sau al Consiliului Internațional pentru Raportare Integrată; solicită, în plus, ca IMM-urilor să li se aplice o scutire sau un cadru simplificat; |
| --- | --- |

26.

urmărește cu interes discuțiile în curs referitoare la propunerea legislativă privind transparența informațiilor din domeniul social și al mediului furnizate de întreprinderi; solicită adoptarea unei propuneri legislative care să permită menținerea unei marje de acțiune cât mai ample pentru a ține cont de caracterul multidimensional al RSI și de diversitatea politicilor în materie de RSI aplicate de întreprinderi, alături de un nivel suficient de comparabilitate pentru a satisface necesitățile investitorilor și ale altor părți interesate, precum și necesitatea de a asigura un acces ușor al consumatorilor la informațiile privind impactul întreprinderilor asupra societății, inclusiv la cele referitoare la guvernanță și la metodologia de calcul al costurilor pe baza ciclului de viață; consideră că informațiile privind sustenabilitatea ar trebui să vizeze, după caz, și lanțul de subcontractanți și de furnizori și ar trebui să se bazeze pe metodologii acceptate la nivel mondial de tipul Inițiativei de raportare globală sau al Consiliului Internațional pentru Raportare Integrată; solicită, în plus, ca IMM-urilor să li se aplice o scutire sau un cadru simplificat;

| 27. | solicită o monitorizare mai riguroasă, mai cuprinzătoare și mai transparentă a principiilor RSI în cadrul politicii comerciale a UE, cu repere clare pentru a măsura îmbunătățirile, astfel încât să se încurajeze încrederea în sistem; |
| --- | --- |

27.

solicită o monitorizare mai riguroasă, mai cuprinzătoare și mai transparentă a principiilor RSI în cadrul politicii comerciale a UE, cu repere clare pentru a măsura îmbunătățirile, astfel încât să se încurajeze încrederea în sistem;

| 28. | încurajează UE și statele membre să ofere informații concrete despre RSI și să propună inițiative în materie de educație și formare în acest domeniu, pentru ca întreprinderile să poată profita pe deplin de RSI și să o poată materializa în cultura lor organizațională; |
| --- | --- |

28.

încurajează UE și statele membre să ofere informații concrete despre RSI și să propună inițiative în materie de educație și formare în acest domeniu, pentru ca întreprinderile să poată profita pe deplin de RSI și să o poată materializa în cultura lor organizațională;

| 29. | încurajează întreprinderile din domeniul mass-mediei să introducă în politicile lor privind RSI standarde transparente în materie de jurnalism, inclusiv garanții pentru protejarea surselor și a drepturilor informatorilor; |
| --- | --- |

29.

încurajează întreprinderile din domeniul mass-mediei să introducă în politicile lor privind RSI standarde transparente în materie de jurnalism, inclusiv garanții pentru protejarea surselor și a drepturilor informatorilor;

| 30. | invită Comisia să evalueze ulterior o serie de măsuri atât obligatorii, cât și neobligatorii menite să faciliteze recunoașterea și promovarea eforturilor depuse de întreprinderi în ceea ce privește transparența și publicarea informațiilor nefinanciare; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să evalueze ulterior o serie de măsuri atât obligatorii, cât și neobligatorii menite să faciliteze recunoașterea și promovarea eforturilor depuse de întreprinderi în ceea ce privește transparența și publicarea informațiilor nefinanciare;

| 31. | refuză ferm elaborarea unor parametri specifici, de tipul unor indicatori de performanță la nivelul UE, care ar putea genera sarcini administrative inutile și structuri operaționale ineficiente; în schimb, solicită Comisiei să furnizeze întreprinderilor metodologii acceptate la nivel internațional, precum cele ale Inițiativei de raportare globală și ale Consiliului pentru Raportare Integrată, și să promoveze utilizarea lor; |
| --- | --- |

31.

refuză ferm elaborarea unor parametri specifici, de tipul unor indicatori de performanță la nivelul UE, care ar putea genera sarcini administrative inutile și structuri operaționale ineficiente; în schimb, solicită Comisiei să furnizeze întreprinderilor metodologii acceptate la nivel internațional, precum cele ale Inițiativei de raportare globală și ale Consiliului pentru Raportare Integrată, și să promoveze utilizarea lor;

| 32. | cu toate acestea, consideră că Comisia ar trebuie să elaboreze în cel mai scurt timp anunțata metodologie comună de măsurare a performanței ecologice pe baza ciclului de viață; consideră că o astfel de metodologie ar fi utilă atât în ceea ce privește transparența informațiilor legate de întreprinderi, cât și în ceea ce privește evaluarea de către autoritățile publice a performanțelor ecologice ale întreprinderilor; |
| --- | --- |

32.

cu toate acestea, consideră că Comisia ar trebuie să elaboreze în cel mai scurt timp anunțata metodologie comună de măsurare a performanței ecologice pe baza ciclului de viață; consideră că o astfel de metodologie ar fi utilă atât în ceea ce privește transparența informațiilor legate de întreprinderi, cât și în ceea ce privește evaluarea de către autoritățile publice a performanțelor ecologice ale întreprinderilor;

| 33. | salută intenția Comisiei de a lansa o „comunitate de practici” în domeniul RSI și al acțiunii sociale a întreprinderilor; consideră că aceasta trebuie să vină în completarea unui cod de bune practici pentru coreglementare și autoreglementare, permițând tuturor părților interesate să se angajeze într-un proces comun de învățare pentru a îmbunătăți și a consolida eficiența și gradul de responsabilitate al inițiativelor multipartite; |
| --- | --- |

33.

salută intenția Comisiei de a lansa o „comunitate de practici” în domeniul RSI și al acțiunii sociale a întreprinderilor; consideră că aceasta trebuie să vină în completarea unui cod de bune practici pentru coreglementare și autoreglementare, permițând tuturor părților interesate să se angajeze într-un proces comun de învățare pentru a îmbunătăți și a consolida eficiența și gradul de responsabilitate al inițiativelor multipartite;

| 34. | solicită o consultare și o implicare deplină și activă a organizațiilor reprezentative, inclusiv a sindicatelor, în elaborarea, funcționarea și monitorizarea proceselor și structurilor de RSI ale întreprinderilor, colaborând cu angajatorii în cadrul unei abordări bazate pe un parteneriat veritabil; |
| --- | --- |

34.

solicită o consultare și o implicare deplină și activă a organizațiilor reprezentative, inclusiv a sindicatelor, în elaborarea, funcționarea și monitorizarea proceselor și structurilor de RSI ale întreprinderilor, colaborând cu angajatorii în cadrul unei abordări bazate pe un parteneriat veritabil;

| 35. | solicită Comisiei să se asigure că obligația de raportare sistematică a informațiilor esențiale în materie de sustenabilitate nu impune sarcini excesive întreprinderilor, întrucât orice nouă strategie în materie de RSI trebuie să fie primită în mod favorabil de către acestea; solicită Comisiei să permită o perioadă de tranziție înainte de intrarea în vigoare a raportărilor nefinanciare regulate pentru întreprinderi, deoarece această perioadă de tranziție le-ar oferi întreprinderilor ocazia de a pune mai întâi în aplicare în mod adecvat RSI la nivel intern, prin adoptarea unei politici precise și detaliate în materie de RSI în cadrul sistemelor lor de management intern; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să se asigure că obligația de raportare sistematică a informațiilor esențiale în materie de sustenabilitate nu impune sarcini excesive întreprinderilor, întrucât orice nouă strategie în materie de RSI trebuie să fie primită în mod favorabil de către acestea; solicită Comisiei să permită o perioadă de tranziție înainte de intrarea în vigoare a raportărilor nefinanciare regulate pentru întreprinderi, deoarece această perioadă de tranziție le-ar oferi întreprinderilor ocazia de a pune mai întâi în aplicare în mod adecvat RSI la nivel intern, prin adoptarea unei politici precise și detaliate în materie de RSI în cadrul sistemelor lor de management intern;

| 36. | sprijină propunerea Comisiei de a impune tuturor fondurilor de investiții și instituțiilor financiare obligația de a-și informa toți clienții (cetățeni, întreprinderi, autorități publice etc.) cu privire la eventualele criterii ce vizează investiții etice sau responsabile pe care le aplică sau orice fel de standarde ori coduri la care aderă; |
| --- | --- |

36.

sprijină propunerea Comisiei de a impune tuturor fondurilor de investiții și instituțiilor financiare obligația de a-și informa toți clienții (cetățeni, întreprinderi, autorități publice etc.) cu privire la eventualele criterii ce vizează investiții etice sau responsabile pe care le aplică sau orice fel de standarde ori coduri la care aderă;

| 37. | susține Directiva Comisiei privind instituirea unor standarde minime pentru victime; solicită ca politicile în materie de RSI adoptate de întreprinderile din sectoarele relevante (transporturi, asigurări, cazare și telecomunicații etc.) să includă strategii și structuri pozitive și practice de sprijinire a victimelor infracțiunilor și a familiilor acestora în perioadele de criză și să se adopte politici specifice pentru fiecare angajat care devine victimă a unei infracțiuni la locul de muncă sau în afara acestuia; |
| --- | --- |

37.

susține Directiva Comisiei privind instituirea unor standarde minime pentru victime; solicită ca politicile în materie de RSI adoptate de întreprinderile din sectoarele relevante (transporturi, asigurări, cazare și telecomunicații etc.) să includă strategii și structuri pozitive și practice de sprijinire a victimelor infracțiunilor și a familiilor acestora în perioadele de criză și să se adopte politici specifice pentru fiecare angajat care devine victimă a unei infracțiuni la locul de muncă sau în afara acestuia;

| 38. | recunoaște valoarea și potențialul importante ale instrumentelor de autoreglementare și de coreglementare precum codurile de bună conduită de la nivel sectorial; salută, așadar, intenția Comisiei de a îmbunătăți instrumentele existente cu ajutorul unui cod de bună practică în acest domeniu; se opune totuși unei abordări unice care nu ține cont de caracterul specific al fiecărui sector și de exigențele specifice ale întreprinderilor; |
| --- | --- |

38.

recunoaște valoarea și potențialul importante ale instrumentelor de autoreglementare și de coreglementare precum codurile de bună conduită de la nivel sectorial; salută, așadar, intenția Comisiei de a îmbunătăți instrumentele existente cu ajutorul unui cod de bună practică în acest domeniu; se opune totuși unei abordări unice care nu ține cont de caracterul specific al fiecărui sector și de exigențele specifice ale întreprinderilor;

RSI și IMM-urile: de la teorie la practică

| 39. | atrage atenția asupra particularității IMM-urilor, care sunt active în principal la nivel local și regional și în cadrul unor sectoare specifice; consideră, așadar, că este fundamental ca politicile Uniunii în materie de RSI, inclusiv planurile naționale de acțiune privind RSI, să țină cont în mod corespunzător de exigențele specifice ale IMM-urilor și de principiul „a gândi mai întâi la scară mică” și să recunoască abordarea informală și intuitivă a RSI de către IMM-uri; |
| --- | --- |

39.

atrage atenția asupra particularității IMM-urilor, care sunt active în principal la nivel local și regional și în cadrul unor sectoare specifice; consideră, așadar, că este fundamental ca politicile Uniunii în materie de RSI, inclusiv planurile naționale de acțiune privind RSI, să țină cont în mod corespunzător de exigențele specifice ale IMM-urilor și de principiul „a gândi mai întâi la scară mică” și să recunoască abordarea informală și intuitivă a RSI de către IMM-uri;

| 40. | atrage atenția asupra importanței angajării întreprinderilor mici și mijlocii în procesul de RSI și a recunoașterii rezultatelor pe care acestea le înregistrează în acest domeniu; |
| --- | --- |

40.

atrage atenția asupra importanței angajării întreprinderilor mici și mijlocii în procesul de RSI și a recunoașterii rezultatelor pe care acestea le înregistrează în acest domeniu;

| 41. | recunoaște că numeroase IMM-uri din Europa aplică deja politici de RSI, precum angajarea de forță de muncă locală, implicarea comunității, aplicarea unor politici de bună guvernanță la nivelul lanțului de aprovizionare etc.; cu toate acestea, cea mai mare parte a acestor IMM-uri nu știu că aplică practici de sustenabilitate, de RSI și de bună guvernanță corporativă; solicită, așadar, Comisiei, să analizeze practicile actuale ale IMM-urilor înainte de a analiza adoptarea unor strategii de RSI specifice pentru acestea; |
| --- | --- |

41.

recunoaște că numeroase IMM-uri din Europa aplică deja politici de RSI, precum angajarea de forță de muncă locală, implicarea comunității, aplicarea unor politici de bună guvernanță la nivelul lanțului de aprovizionare etc.; cu toate acestea, cea mai mare parte a acestor IMM-uri nu știu că aplică practici de sustenabilitate, de RSI și de bună guvernanță corporativă; solicită, așadar, Comisiei, să analizeze practicile actuale ale IMM-urilor înainte de a analiza adoptarea unor strategii de RSI specifice pentru acestea;

| 42. | refuză orice inițiativă care poate genera obligații administrative sau financiare suplimentare pentru IMM-uri; sprijină, în schimb, adoptarea de măsuri care să permită IMM-urilor să pună în practică acțiuni comune; |
| --- | --- |

42.

refuză orice inițiativă care poate genera obligații administrative sau financiare suplimentare pentru IMM-uri; sprijină, în schimb, adoptarea de măsuri care să permită IMM-urilor să pună în practică acțiuni comune;

| 43. | solicită statelor membre și autorităților regionale să folosească în mod inteligent fondurile de coeziune pentru a sprijini activitățile de promovare a RSI desfășurate de organizațiile intermediare ale IMM-urilor, inspirându-se, de exemplu, din principalul program german cofinanțat de Fondul social european; |
| --- | --- |

43.

solicită statelor membre și autorităților regionale să folosească în mod inteligent fondurile de coeziune pentru a sprijini activitățile de promovare a RSI desfășurate de organizațiile intermediare ale IMM-urilor, inspirându-se, de exemplu, din principalul program german cofinanțat de Fondul social european;

| 44. | solicită Comisiei ca, în colaborare cu statele membre, organizațiile intermediare ale IMM-urilor și alte părți interesate, să elaboreze strategii și măsuri care să favorizeze schimbul de bune practici în materie de RSI între IMM-uri, de exemplu prin intermediul unei baze de date în care să colecteze informații privind politicile de RSI aplicate de IMM-uri, incluzând detalii privind proiectele desfășurate în diversele state membre; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei ca, în colaborare cu statele membre, organizațiile intermediare ale IMM-urilor și alte părți interesate, să elaboreze strategii și măsuri care să favorizeze schimbul de bune practici în materie de RSI între IMM-uri, de exemplu prin intermediul unei baze de date în care să colecteze informații privind politicile de RSI aplicate de IMM-uri, incluzând detalii privind proiectele desfășurate în diversele state membre;

| 45. | recomandă elaborarea de ghiduri și manuale privind RSI destinate IMM-urilor; subliniază, în această privință, urgența realizării mai multor cercetări academice referitoare la metode de sporire a acceptării RSI de către IMM-uri și la impactul economic, social și de mediu al politicilor de RSI la nivel local și regional; |
| --- | --- |

45.

recomandă elaborarea de ghiduri și manuale privind RSI destinate IMM-urilor; subliniază, în această privință, urgența realizării mai multor cercetări academice referitoare la metode de sporire a acceptării RSI de către IMM-uri și la impactul economic, social și de mediu al politicilor de RSI la nivel local și regional;

| 46. | este de părere că, pentru a avea un impact veritabil asupra reducerii sărăciei, agenda în materie de RSI ar trebui să se axeze și pe IMM-uri, având în vedere importanța efectelor sociale și de mediu cumulate ale activității lor; |
| --- | --- |

46.

este de părere că, pentru a avea un impact veritabil asupra reducerii sărăciei, agenda în materie de RSI ar trebui să se axeze și pe IMM-uri, având în vedere importanța efectelor sociale și de mediu cumulate ale activității lor;

| 47. | invită Comisia și statele membre să elaboreze strategii de dezvoltare și de sprijin în vederea diseminării RSI în rândul IMM-urilor; recomandă mai ales elaborarea unor măsuri specifice pentru întreprinderile mici și microîntreprinderi; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia și statele membre să elaboreze strategii de dezvoltare și de sprijin în vederea diseminării RSI în rândul IMM-urilor; recomandă mai ales elaborarea unor măsuri specifice pentru întreprinderile mici și microîntreprinderi;

Probleme de conformitate și relațiile cu țările terțe

| 48. | subliniază că, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul trebuie să fie informat pe deplin asupra modului în care concluziile evaluărilor vizând impactul acordurilor asupra sustenabilității sunt abordate în cadrul negocierilor înainte de încheierea acordurilor și ce capitole din acordurile respective au fost modificate pentru a evita eventualele efecte negative identificate de evaluările impactului asupra sustenabilității; |
| --- | --- |

48.

subliniază că, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul trebuie să fie informat pe deplin asupra modului în care concluziile evaluărilor vizând impactul acordurilor asupra sustenabilității sunt abordate în cadrul negocierilor înainte de încheierea acordurilor și ce capitole din acordurile respective au fost modificate pentru a evita eventualele efecte negative identificate de evaluările impactului asupra sustenabilității;

| 49. | subliniază că viitoarele tratate bilaterale semnate de UE în materie de investiții trebuie să garanteze un echilibru just între necesitatea de a asigura protecția investitorilor și necesitatea de a permite intervenția statului, în special în ceea ce privește standardele sociale, de sănătate și de mediu; |
| --- | --- |

49.

subliniază că viitoarele tratate bilaterale semnate de UE în materie de investiții trebuie să garanteze un echilibru just între necesitatea de a asigura protecția investitorilor și necesitatea de a permite intervenția statului, în special în ceea ce privește standardele sociale, de sănătate și de mediu;

| 50. | încurajează promovarea ideii de sponsorizare în rândul angajatorilor; |
| --- | --- |

50.

încurajează promovarea ideii de sponsorizare în rândul angajatorilor;

| 51. | reamintește că, pentru soluționarea litigiilor comerciale și/sau solicitarea de compensații pentru externalitățile negative ale activităților comerciale iresponsabile sau ilegale, există deja atât proceduri judiciare, cât și alternative la acestea; solicită, în această privință, Comisiei să depună eforturi mai intense pentru a spori gradul de conștientizare atât la nivelul mediului de afaceri, cât și în rândurile publicului larg; reamintește faptul că Camera Internațională de Comerț (ICC) oferă servicii de soluționare a litigiilor pentru persoane fizice, întreprinderi, state, entități statale și organizații internaționale care caută alternative la procedurile judiciare ce pot contribui la îmbunătățirea accesului efectiv la justiție al victimelor în cazul încălcărilor practicilor responsabile de afaceri care cauzează daune economice, sociale și de mediu în UE și/sau în afara acesteia; |
| --- | --- |

51.

reamintește că, pentru soluționarea litigiilor comerciale și/sau solicitarea de compensații pentru externalitățile negative ale activităților comerciale iresponsabile sau ilegale, există deja atât proceduri judiciare, cât și alternative la acestea; solicită, în această privință, Comisiei să depună eforturi mai intense pentru a spori gradul de conștientizare atât la nivelul mediului de afaceri, cât și în rândurile publicului larg; reamintește faptul că Camera Internațională de Comerț (ICC) oferă servicii de soluționare a litigiilor pentru persoane fizice, întreprinderi, state, entități statale și organizații internaționale care caută alternative la procedurile judiciare ce pot contribui la îmbunătățirea accesului efectiv la justiție al victimelor în cazul încălcărilor practicilor responsabile de afaceri care cauzează daune economice, sociale și de mediu în UE și/sau în afara acesteia;

| 52. | subliniază faptul că sensibilizarea la nivelul întreprinderilor cu privire la importanța RSI și consecințele neconformării, ca sarcină a Comisiei, trebuie să fie însoțită de un proces adecvat de sensibilizare și de consolidare a capacităților la nivelul guvernelor țărilor-gazdă, pentru a asigura punerea efectivă în aplicare a drepturilor de RSI și accesul la justiție; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că sensibilizarea la nivelul întreprinderilor cu privire la importanța RSI și consecințele neconformării, ca sarcină a Comisiei, trebuie să fie însoțită de un proces adecvat de sensibilizare și de consolidare a capacităților la nivelul guvernelor țărilor-gazdă, pentru a asigura punerea efectivă în aplicare a drepturilor de RSI și accesul la justiție;

| 53. | consideră că Comisia și statele membre ar trebui să încurajeze întreprinderile din UE să ia inițiative de promovare a RSI și să facă schimb de bune practici cu partenerii lor din alte țări; |
| --- | --- |

53.

consideră că Comisia și statele membre ar trebui să încurajeze întreprinderile din UE să ia inițiative de promovare a RSI și să facă schimb de bune practici cu partenerii lor din alte țări;

Concluzii

| 54. | subliniază necesitatea de a elabora eventualele măsuri de reglementare într-un cadru juridic solid și coerent cu evoluțiile normative internaționale, cu scopul de a evita interpretările naționale divergente și riscurile apariției unor avantaje sau dezavantaje competitive la nivel regional, național sau macroregional; |
| --- | --- |

54.

subliniază necesitatea de a elabora eventualele măsuri de reglementare într-un cadru juridic solid și coerent cu evoluțiile normative internaționale, cu scopul de a evita interpretările naționale divergente și riscurile apariției unor avantaje sau dezavantaje competitive la nivel regional, național sau macroregional;

| 55. | încurajează Comisia să continue eforturile de promovare a RSI în relațiile cu alte țări și regiuni ale lumii; solicită, în acest context, să se intensifice eforturile pentru a fixa principiul reciprocității în cadrul schimburilor comerciale; |
| --- | --- |

55.

încurajează Comisia să continue eforturile de promovare a RSI în relațiile cu alte țări și regiuni ale lumii; solicită, în acest context, să se intensifice eforturile pentru a fixa principiul reciprocității în cadrul schimburilor comerciale;

| 56. | își reafirmă convingerea potrivit căreia dezvoltarea RSI ar trebui să fie promovată în principal prin intermediul unei abordări multipartite în care un rol important să revină întreprinderilor, care trebuie să aibă posibilitatea de a elabora o abordare adecvată situației lor; confirmă necesitatea unor măsuri și abordări specifice pentru dezvoltarea RSI în rândul IMM-urilor; |
| --- | --- |

56.

își reafirmă convingerea potrivit căreia dezvoltarea RSI ar trebui să fie promovată în principal prin intermediul unei abordări multipartite în care un rol important să revină întreprinderilor, care trebuie să aibă posibilitatea de a elabora o abordare adecvată situației lor; confirmă necesitatea unor măsuri și abordări specifice pentru dezvoltarea RSI în rândul IMM-urilor;

| 57. | constată că strategia actuală a Comisiei privind RSI acoperă perioada 2011-2014; solicită Comisiei să se asigure că se adoptă în timp util o strategie ambițioasă pentru perioada de după 2014; |
| --- | --- |

57.

constată că strategia actuală a Comisiei privind RSI acoperă perioada 2011-2014; solicită Comisiei să se asigure că se adoptă în timp util o strategie ambițioasă pentru perioada de după 2014;

o

o o

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

58.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 86, 10.4.2002, p. 3.

(2)  JO C 39, 18.2.2003, p. 3.

(3)  JO C 187 E, 7.8.2003, p. 180.

(4)  JO C 67 E, 17.3.2004, p. 73.

(5)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 45.

(6)  JO C 229, 31.7.2012, p. 77.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/33

---

P7_TA(2013)0050

Responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societăţii şi calea către o redresare durabilă şi favorabilă incluziunii

Rezoluţia Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și a unei căi spre o redresare economică sustenabilă și cuprinzătoare (2012/2097(INI))

(2016/C 024/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 și 36 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 și 36 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta socială europeană, în special articolele 5, 6 și 19, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană, în special articolele 5, 6 și 19,

| — | având în vedere Declarația Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă, adoptată în 1998, și convențiile OIM prin care se instituie norme fundamentale universale de muncă cu privire la: abolirea muncii forțate (nr. 29 (1930) și 105 (1957)); libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă (nr. 87 (1948) și nr. 98 (1949)); abolirea muncii copiilor (nr. 138 (1973) și nr. 182 (1999)), și nediscriminarea la angajare (nr. 100 (1951) și nr. 111 (1958)), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă, adoptată în 1998, și convențiile OIM prin care se instituie norme fundamentale universale de muncă cu privire la: abolirea muncii forțate (nr. 29 (1930) și 105 (1957)); libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă (nr. 87 (1948) și nr. 98 (1949)); abolirea muncii copiilor (nr. 138 (1973) și nr. 182 (1999)), și nediscriminarea la angajare (nr. 100 (1951) și nr. 111 (1958)),

| — | având în vedere convențiile OIM referitoare la clauzele privind condițiile de muncă (contractele publice) (Convenția nr. 94) și cele referitoare la negocierile colective (Convenția nr. 154), |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile OIM referitoare la clauzele privind condițiile de muncă (contractele publice) (Convenția nr. 94) și cele referitoare la negocierile colective (Convenția nr. 154),

| — | având în vedere Agenda OIM privind munca decentă și Pactul global al OIM privind locurile de muncă, adoptate printr-un consens la nivel mondial la 19 iunie 2009 în cadrul Conferinței Internaționale a Muncii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda OIM privind munca decentă și Pactul global al OIM privind locurile de muncă, adoptate printr-un consens la nivel mondial la 19 iunie 2009 în cadrul Conferinței Internaționale a Muncii,

| — | având în vedere Declarația privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă, adoptată la 10 iunie 2008 prin consensul celor 183 de state membre ale OIM, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă, adoptată la 10 iunie 2008 prin consensul celor 183 de state membre ale OIM,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (1948) și alte instrumente ale Organizației Națiunilor Unite în domeniul drepturilor omului, îndeosebi Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (1966) și Pactul privind drepturile economice, sociale și culturale (1966), Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (1965), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (1979), Convenția internațională privind drepturile copilului (1989), Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora (1990) și Convenția internațională privind drepturile persoanelor cu handicap (2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (1948) și alte instrumente ale Organizației Națiunilor Unite în domeniul drepturilor omului, îndeosebi Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (1966) și Pactul privind drepturile economice, sociale și culturale (1966), Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (1965), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (1979), Convenția internațională privind drepturile copilului (1989), Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora (1990) și Convenția internațională privind drepturile persoanelor cu handicap (2006),

| — | având în vedere inițiativa ONU, intitulată „Principiile capacitării femeii” și lansată în martie 2010, care oferă orientări cu privire la capacitarea femeilor la locul de muncă, pe piață și în cadrul comunității și care este rezultatul cooperării dintre „Femeile ONU”, organismul ONU dedicat problematicii de gen (UN Women) și inițiativa „Global Compact” a Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa ONU, intitulată „Principiile capacitării femeii” și lansată în martie 2010, care oferă orientări cu privire la capacitarea femeilor la locul de muncă, pe piață și în cadrul comunității și care este rezultatul cooperării dintre „Femeile ONU”, organismul ONU dedicat problematicii de gen (UN Women) și inițiativa „Global Compact” a Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere proiectul de colaborare „Consistency Project” desfășurat între organismul Climate Disclosure Standards Board (CDSB), Inițiativa de raportare globală (Global Reporting Initiative – GRI), Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD), conceput pentru a sprijini o abordare mai coerentă a cererii și a ofertei de informații furnizate de întreprinderi cu privire la schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de colaborare „Consistency Project” desfășurat între organismul Climate Disclosure Standards Board (CDSB), Inițiativa de raportare globală (Global Reporting Initiative – GRI), Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD), conceput pentru a sprijini o abordare mai coerentă a cererii și a ofertei de informații furnizate de întreprinderi cu privire la schimbările climatice,

| — | având în vedere Principiile directoare ale ONU privind activitățile întreprinderilor și drepturile omului și Concluziile Consiliului Afaceri Externe din 8 decembrie 2009 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare ale ONU privind activitățile întreprinderilor și drepturile omului și Concluziile Consiliului Afaceri Externe din 8 decembrie 2009 (1),

| — | având în vedere „Liniile directoare ale OCDE pentru întreprinderile multinaționale”, actualizate în mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Liniile directoare ale OCDE pentru întreprinderile multinaționale”, actualizate în mai 2011,

| — | având în vedere Convenția OCDE din 1997 privind combaterea mitei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția OCDE din 1997 privind combaterea mitei,

| — | având în vedere Inițiativa de raportare globală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa de raportare globală,

| — | având în vedere constituirea Consiliului internațional pentru raportare integrată (IIRC), |
| --- | --- |

—

având în vedere constituirea Consiliului internațional pentru raportare integrată (IIRC),

| — | având în vedere Legea privind declarațiile financiare adoptată în Danemarca (2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea privind declarațiile financiare adoptată în Danemarca (2008),

| — | având în vedere Pactul mondial al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul mondial al ONU,

| — | având în vedere studiul din octombrie 2010 realizat la cererea Comisiei, referitor la discrepanțele în materie de guvernare dintre instrumentele și standardele internaționale în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor și legislația europeană actuală (cunoscut sub numele de „Studiul de la Edinburgh”) (2), ale cărui rezultate au fost prezentate în cadrul Raportului anual 2011 privind drepturile omului al Parlamentului European (3) și care a fost aprobat în totalitate de către Consiliul European, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din octombrie 2010 realizat la cererea Comisiei, referitor la discrepanțele în materie de guvernare dintre instrumentele și standardele internaționale în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor și legislația europeană actuală (cunoscut sub numele de „Studiul de la Edinburgh”) (2), ale cărui rezultate au fost prezentate în cadrul Raportului anual 2011 privind drepturile omului al Parlamentului European (3) și care a fost aprobat în totalitate de către Consiliul European,

| — | având în vedere alineatele (46) și (47) din documentul final al Summitului mondial + 20 de la Rio din 2012 privind dezvoltarea sustenabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere alineatele (46) și (47) din documentul final al Summitului mondial + 20 de la Rio din 2012 privind dezvoltarea sustenabilă,

| — | având în vedere Principiile ONU pentru investiții responsabile (UNPRI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile ONU pentru investiții responsabile (UNPRI),

| — | având în vedere standardul internațional ISO 26000 care oferă orientări privind responsabilitatea socială, publicat la 1 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere standardul internațional ISO 26000 care oferă orientări privind responsabilitatea socială, publicat la 1 noiembrie 2010,

| — | având în vedere „Green Winners”, un studiu realizat în 2009 pe 99 de întreprinderi (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Green Winners”, un studiu realizat în 2009 pe 99 de întreprinderi (4),

| — | având în vedere constituirea, la 16 octombrie 2002, a Forumului european al părților interesate privind responsabilitatea socială a întreprinderilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere constituirea, la 16 octombrie 2002, a Forumului european al părților interesate privind responsabilitatea socială a întreprinderilor,

| — | având în vedere Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (5),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind achizițiile publice (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind achizițiile publice (COM(2011)0896),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (6), care înlocuiește Convenția de la Bruxelles din 1968, mai puțin în ce privește relațiile dintre Danemarca și alte state membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (6), care înlocuiește Convenția de la Bruxelles din 1968, mai puțin în ce privește relațiile dintre Danemarca și alte state membre,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 3 decembrie 2001 referitoare la acțiunile ulterioare Cărții verzi privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 3 decembrie 2001 referitoare la acțiunile ulterioare Cărții verzi privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (7),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 6 februarie 2003 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 6 februarie 2003 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Promovarea muncii decente pentru toți – contribuția UE la punerea în aplicare a unei agende de muncă decente în lume” (COM(2006)0249) (Comunicarea Comisiei privind munca decentă), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Promovarea muncii decente pentru toți – contribuția UE la punerea în aplicare a unei agende de muncă decente în lume” (COM(2006)0249) (Comunicarea Comisiei privind munca decentă),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Modernizarea dreptului afacerilor și consolidarea guvernării corporative în Uniunea Europeană – Un plan pentru a merge înainte” (COM(2003)0284) (Planul de acțiune privind guvernarea corporativă), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Modernizarea dreptului afacerilor și consolidarea guvernării corporative în Uniunea Europeană – Un plan pentru a merge înainte” (COM(2003)0284) (Planul de acțiune privind guvernarea corporativă),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale: Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale: Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind Pachetul „Întreprinderi responsabile” (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind Pachetul „Întreprinderi responsabile” (COM(2011)0685),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativă privind antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativă privind antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale” (COM(2011)0682),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 30 mai 2002 referitoare la Cartea verde a Comisiei privind promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 30 mai 2002 referitoare la Cartea verde a Comisiei privind promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 mai 2003 referitoare la Comunicarea Comisiei privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: contribuția întreprinderilor la dezvoltarea durabilă (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 mai 2003 referitoare la Comunicarea Comisiei privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: contribuția întreprinderilor la dezvoltarea durabilă (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2007 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2007 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010 referitoare la UE 2020, în care se afirmă existența unei legături indisolubile între responsabilitatea întreprinderilor și guvernanța corporativă (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010 referitoare la UE 2020, în care se afirmă existența unei legături indisolubile între responsabilitatea întreprinderilor și guvernanța corporativă (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 referitoare la „Inițiativa pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 referitoare la „Inițiativa pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale” (14),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 24 mai 2012 privind Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 24 mai 2012 privind Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (15),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiilor pentru afaceri juridice, pentru afaceri externe, pentru dezvoltare, pentru comerț internațional și pentru cultură și educație (A7-0023/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiilor pentru afaceri juridice, pentru afaceri externe, pentru dezvoltare, pentru comerț internațional și pentru cultură și educație (A7-0023/2013),

| A. | întrucât termenul „responsabilitate socială a întreprinderilor” (RSI) nu trebuie utilizat în mod abuziv pentru a redefini standardele minime aplicabile recunoscute la nivel internațional, ci trebuie utilizate în vederea evaluării aplicării acestora și a unei mai bune înțelegeri a modului în care aceste standarde pot fi aplicate cu ușurință și în mod direct de către întreprinderi, indiferent de dimensiunea lor, |
| --- | --- |

A.

întrucât termenul „responsabilitate socială a întreprinderilor” (RSI) nu trebuie utilizat în mod abuziv pentru a redefini standardele minime aplicabile recunoscute la nivel internațional, ci trebuie utilizate în vederea evaluării aplicării acestora și a unei mai bune înțelegeri a modului în care aceste standarde pot fi aplicate cu ușurință și în mod direct de către întreprinderi, indiferent de dimensiunea lor,

| B. | întrucât conceptul de „RSI” utilizat în mod obișnuit în cadrul instituțiilor UE ar trebui să fie considerat un concept imposibil de distins de cele mai multe ori de conceptele conexe de întreprinderi responsabile sau etice, „mediu, societate și guvernanță”, dezvoltare sustenabilă și responsabilitate a întreprinderilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât conceptul de „RSI” utilizat în mod obișnuit în cadrul instituțiilor UE ar trebui să fie considerat un concept imposibil de distins de cele mai multe ori de conceptele conexe de întreprinderi responsabile sau etice, „mediu, societate și guvernanță”, dezvoltare sustenabilă și responsabilitate a întreprinderilor;

| C. | întrucât abordarea multilaterală trebuie să rămână piatra de temelie a tuturor inițiativelor sprijinite de UE în materie de RSI, precum și fundamentul unei responsabilități sociale a întreprinderilor cu cel mai înalt grad de credibilitate asumate chiar de către întreprinderi, începând de la nivel local; |
| --- | --- |

C.

întrucât abordarea multilaterală trebuie să rămână piatra de temelie a tuturor inițiativelor sprijinite de UE în materie de RSI, precum și fundamentul unei responsabilități sociale a întreprinderilor cu cel mai înalt grad de credibilitate asumate chiar de către întreprinderi, începând de la nivel local;

| D. | întrucât Inițiativa de Raportare Globală a furnizat metodologia de departe cea mai larg acceptată pe plan internațional privind transparența întreprinderilor și întrucât înființarea Consiliului internațional pentru raportare integrată (IIRC), care include cele mai importante organisme globale de standardizare contabilă, indică faptul că raportarea cu privire la sustenabilitatea întreprinderilor integrată în conturile financiare va deveni un standard la nivel mondial în mai puțin de un deceniu; |
| --- | --- |

D.

întrucât Inițiativa de Raportare Globală a furnizat metodologia de departe cea mai larg acceptată pe plan internațional privind transparența întreprinderilor și întrucât înființarea Consiliului internațional pentru raportare integrată (IIRC), care include cele mai importante organisme globale de standardizare contabilă, indică faptul că raportarea cu privire la sustenabilitatea întreprinderilor integrată în conturile financiare va deveni un standard la nivel mondial în mai puțin de un deceniu;

| E. | întrucât activitatea inovatoare desfășurată în cadrul proiectului intitulat „Prince's Accounting for Sustainability Project”, al inițiativei „TEEB (The Economics of Ecosystems and Biodiversity) for Business” și al Programului pentru Mediu al Organizației Națiunilor Unite a dat, în prezent, întreprinderilor posibilitatea de a înțelege pe deplin și cu exactitate valoarea monetară a impactului lor extern, social și de mediu și de a o integra, prin urmare, în gestiunea financiară a societăților; |
| --- | --- |

E.

întrucât activitatea inovatoare desfășurată în cadrul proiectului intitulat „Prince's Accounting for Sustainability Project”, al inițiativei „TEEB (The Economics of Ecosystems and Biodiversity) for Business” și al Programului pentru Mediu al Organizației Națiunilor Unite a dat, în prezent, întreprinderilor posibilitatea de a înțelege pe deplin și cu exactitate valoarea monetară a impactului lor extern, social și de mediu și de a o integra, prin urmare, în gestiunea financiară a societăților;

| F. | întrucât în cadrul comunității investitorilor a avut loc o schimbare semnificativă ce a constat în faptul că 1 123 de investitori ce administrează active cu o valoare totală de 32 de trilioane de dolari SUA au aprobat Principiile ONU pentru investiții responsabile (UNPRI); întrucât Forumul european pentru investiții sustenabile estimează faptul că piața mondială a investițiilor responsabile din punct de vedere social a ajuns la aproximativ șapte trilioane de euro în septembrie 2010 și întrucât 82 de investitori ce au ca lider Aviva Global Investors și administrează active cu o valoare totală de 50 de trilioane de dolari SUA au solicitat la Summitul ONU privind dezvoltarea sustenabilă ca raportarea cu privire la sustenabilitatea întreprinderilor să devină obligatorie; |
| --- | --- |

F.

întrucât în cadrul comunității investitorilor a avut loc o schimbare semnificativă ce a constat în faptul că 1 123 de investitori ce administrează active cu o valoare totală de 32 de trilioane de dolari SUA au aprobat Principiile ONU pentru investiții responsabile (UNPRI); întrucât Forumul european pentru investiții sustenabile estimează faptul că piața mondială a investițiilor responsabile din punct de vedere social a ajuns la aproximativ șapte trilioane de euro în septembrie 2010 și întrucât 82 de investitori ce au ca lider Aviva Global Investors și administrează active cu o valoare totală de 50 de trilioane de dolari SUA au solicitat la Summitul ONU privind dezvoltarea sustenabilă ca raportarea cu privire la sustenabilitatea întreprinderilor să devină obligatorie;

| G. | întrucât constituirea platformei europene multilaterale privind RSI, desfășurarea unei serii de proiecte-pilot și de cercetare, precum și activitățile fostei Alianțe pentru întreprinderi (Alliance for Business) reprezintă, în ansamblu, un bilanț solid al acțiunilor europene în materie de RSI, alături de valoroasa contribuție pe care o aduce în continuare o „familie” de organizații europene din domeniul RSI, incluzând rețeaua europeană CSR Europe, Academia europeană pentru afaceri în societate (European Academy of Business in Society – EABIS), Forumul european de investiții sustenabile (Eurosif), precum și Coaliția europeană pentru justiție corporativă (European Coalition for Corporate Justice – ECCJ); |
| --- | --- |

G.

întrucât constituirea platformei europene multilaterale privind RSI, desfășurarea unei serii de proiecte-pilot și de cercetare, precum și activitățile fostei Alianțe pentru întreprinderi (Alliance for Business) reprezintă, în ansamblu, un bilanț solid al acțiunilor europene în materie de RSI, alături de valoroasa contribuție pe care o aduce în continuare o „familie” de organizații europene din domeniul RSI, incluzând rețeaua europeană CSR Europe, Academia europeană pentru afaceri în societate (European Academy of Business in Society – EABIS), Forumul european de investiții sustenabile (Eurosif), precum și Coaliția europeană pentru justiție corporativă (European Coalition for Corporate Justice – ECCJ);

| H. | întrucât este esențial să se stabilească anumite standarde comune în materie de RSI, întrucât deosebirile în ceea ce privește importanța relativă necesită, de asemenea, abordări diferențiate, în funcție de diferitele sectoare și întrucât, într-o societate liberă, RSI nu poate fi utilizată cu scopul de a face obligatorii acțiunile caritabile, fapt care ar diminua entuziasmul oamenilor de a face donații; |
| --- | --- |

H.

întrucât este esențial să se stabilească anumite standarde comune în materie de RSI, întrucât deosebirile în ceea ce privește importanța relativă necesită, de asemenea, abordări diferențiate, în funcție de diferitele sectoare și întrucât, într-o societate liberă, RSI nu poate fi utilizată cu scopul de a face obligatorii acțiunile caritabile, fapt care ar diminua entuziasmul oamenilor de a face donații;

| I. | întrucât codurile de conduită ale întreprinderilor au jucat un rol important în introducerea RSI și în sensibilizarea cu privire la aceasta, dar ele nu constituie un răspuns satisfăcător, având în vedere lipsa frecventă de specificitate, absența compatibilității cu standardele internaționale existente, exemplele de evitare a aspectelor esențiale, precum și lipsa de comparabilitate și de transparență în ceea ce privește aplicarea; |
| --- | --- |

I.

întrucât codurile de conduită ale întreprinderilor au jucat un rol important în introducerea RSI și în sensibilizarea cu privire la aceasta, dar ele nu constituie un răspuns satisfăcător, având în vedere lipsa frecventă de specificitate, absența compatibilității cu standardele internaționale existente, exemplele de evitare a aspectelor esențiale, precum și lipsa de comparabilitate și de transparență în ceea ce privește aplicarea;

| J. | întrucât Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite au fost aprobate în unanimitate în cadrul acestei organizații, cu sprijinul deplin al statelor membre ale UE, al Organizației Internaționale a Angajatorilor și al Camerei Internaționale de Comerț, incluzând sprijinul acordat conceptului de „combinație inteligentă” între acțiuni normative și voluntare; |
| --- | --- |

J.

întrucât Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite au fost aprobate în unanimitate în cadrul acestei organizații, cu sprijinul deplin al statelor membre ale UE, al Organizației Internaționale a Angajatorilor și al Camerei Internaționale de Comerț, incluzând sprijinul acordat conceptului de „combinație inteligentă” între acțiuni normative și voluntare;

| K. | întrucât John Ruggie, fostul Reprezentant Special pentru întreprinderi și drepturile omului al Secretarului General al ONU, a solicitat statelor membre ale UE să clarifice chestiunea jurisdicției extrateritoriale în cazul încălcărilor comise de către întreprinderi în țările terțe vulnerabile și să sprijine abordarea acestei probleme în cadrul Conferinței privind RSI convocate de către președinția suedeză în exercițiu în acel moment; întrucât solicitarea a fost ulterior aprobată în concluziile Consiliului European, dar încă nu s-a luat nicio măsură până în prezent ca răspuns la aceasta; |
| --- | --- |

K.

întrucât John Ruggie, fostul Reprezentant Special pentru întreprinderi și drepturile omului al Secretarului General al ONU, a solicitat statelor membre ale UE să clarifice chestiunea jurisdicției extrateritoriale în cazul încălcărilor comise de către întreprinderi în țările terțe vulnerabile și să sprijine abordarea acestei probleme în cadrul Conferinței privind RSI convocate de către președinția suedeză în exercițiu în acel moment; întrucât solicitarea a fost ulterior aprobată în concluziile Consiliului European, dar încă nu s-a luat nicio măsură până în prezent ca răspuns la aceasta;

| L. | întrucât studiul Comisiei Europene referitor la divergențele legate de guvernanță dintre instrumentele și standardele internaționale în materie de RSI și legislația europeană actuală, cunoscut sub numele de „Studiul de la Edinburgh”, publicat în octombrie 2010 și ale cărui rezultate au fost prezentate în cadrul Raportului anual 2011 privind drepturile omului, a fost pe deplin aprobat de către Consiliul European și Parlamentul European; |
| --- | --- |

L.

întrucât studiul Comisiei Europene referitor la divergențele legate de guvernanță dintre instrumentele și standardele internaționale în materie de RSI și legislația europeană actuală, cunoscut sub numele de „Studiul de la Edinburgh”, publicat în octombrie 2010 și ale cărui rezultate au fost prezentate în cadrul Raportului anual 2011 privind drepturile omului, a fost pe deplin aprobat de către Consiliul European și Parlamentul European;

| M. | întrucât Orientările OCDE referitoare la întreprinderile multinaționale constituie cele mai credibile standarde internaționale în materie de RSI și întrucât actualizarea convenită în mai 2011 reprezintă o posibilitate semnificativă de a înregistra progrese în punerea în aplicare a RSI; |
| --- | --- |

M.

întrucât Orientările OCDE referitoare la întreprinderile multinaționale constituie cele mai credibile standarde internaționale în materie de RSI și întrucât actualizarea convenită în mai 2011 reprezintă o posibilitate semnificativă de a înregistra progrese în punerea în aplicare a RSI;

| N. | întrucât s-au desfășurat numeroase inițiative internaționale pentru a garanta raportarea obligatorie de către întreprinderi cu privire la sustenabilitate, inclusiv cerințele de raportare în cazul întreprinderilor chineze de stat, precum și pentru ca întreprinderile să raporteze cu privire la punerea în aplicare a orientărilor privind RSI elaborate de către guvernul Indiei și pentru ca întreprinderile să prezinte informații cu privire la realizările lor în materie de sustenabilitate, cerință impusă pentru listare la bursa de valori în Brazilia, Africa de Sud și Malaysia și de către Comisia pentru valori mobiliare și burse de valori din Statele Unite ale Americii; |
| --- | --- |

N.

întrucât s-au desfășurat numeroase inițiative internaționale pentru a garanta raportarea obligatorie de către întreprinderi cu privire la sustenabilitate, inclusiv cerințele de raportare în cazul întreprinderilor chineze de stat, precum și pentru ca întreprinderile să raporteze cu privire la punerea în aplicare a orientărilor privind RSI elaborate de către guvernul Indiei și pentru ca întreprinderile să prezinte informații cu privire la realizările lor în materie de sustenabilitate, cerință impusă pentru listare la bursa de valori în Brazilia, Africa de Sud și Malaysia și de către Comisia pentru valori mobiliare și burse de valori din Statele Unite ale Americii;

| O. | întrucât Legea privind declarațiile financiare adoptată în Danemarca (2008), privind raportarea cu privire la sustenabilitatea întreprinderilor și care cuprinde cerințe specifice suplimentare de raportare cu privire la schimbările climatice și la impactul asupra drepturilor omului, s-a dovedit a fi extrem de populară în rândul întreprinderilor daneze, 97 % dintre acestea optând pentru raportare, în ciuda faptului că dispoziția „conformare sau justificare” se aplică în primii trei ani de la intrarea în vigoare a acesteia; |
| --- | --- |

O.

întrucât Legea privind declarațiile financiare adoptată în Danemarca (2008), privind raportarea cu privire la sustenabilitatea întreprinderilor și care cuprinde cerințe specifice suplimentare de raportare cu privire la schimbările climatice și la impactul asupra drepturilor omului, s-a dovedit a fi extrem de populară în rândul întreprinderilor daneze, 97 % dintre acestea optând pentru raportare, în ciuda faptului că dispoziția „conformare sau justificare” se aplică în primii trei ani de la intrarea în vigoare a acesteia;

| P. | întrucât Franța și Danemarca sunt două din cele patru guverne ale statelor membre ale ONU care au fost de acord să conducă punerea în aplicare a angajamentului asumat în cadrul Summitului Rio+20 al ONU privind raportarea cu privire la sustenabilitatea întreprinderilor; |
| --- | --- |

P.

întrucât Franța și Danemarca sunt două din cele patru guverne ale statelor membre ale ONU care au fost de acord să conducă punerea în aplicare a angajamentului asumat în cadrul Summitului Rio+20 al ONU privind raportarea cu privire la sustenabilitatea întreprinderilor;

| Q. | întrucât actualizarea Orientărilor OCDE privind întreprinderile multinaționale, condusă de Țările de Jos, a oferit posibilitatea de a actualiza vizibilitatea și statutul acestora prin intermediul sistemului „punctelor de contact naționale”, a pus capăt „legăturii dintre investiții” care a împiedicat aplicarea lor deplină în cadrul lanțului de aprovizionare și a integrat pe deplin Principiile ONU privind afacerile și drepturile omului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât actualizarea Orientărilor OCDE privind întreprinderile multinaționale, condusă de Țările de Jos, a oferit posibilitatea de a actualiza vizibilitatea și statutul acestora prin intermediul sistemului „punctelor de contact naționale”, a pus capăt „legăturii dintre investiții” care a împiedicat aplicarea lor deplină în cadrul lanțului de aprovizionare și a integrat pe deplin Principiile ONU privind afacerile și drepturile omului;

| R. | întrucât în Rezoluția sa referitoare la Europa 2020 se afirmă existența unei legături indisolubile între responsabilitatea întreprinderilor și guvernanța corporativă; |
| --- | --- |

R.

întrucât în Rezoluția sa referitoare la Europa 2020 se afirmă existența unei legături indisolubile între responsabilitatea întreprinderilor și guvernanța corporativă;

| S. | întrucât studiul „Green Winners” realizat în 2009 pe 99 de întreprinderi a arătat faptul că, în 16 sectoare industriale diferite, întreprinderile care aplică strategii de RSI au depășit media specifică sectorului din care fac parte cu cel puțin 15 %, ceea ce reprezintă o capitalizare de piață suplimentară de 498 de milioane de euro (650 de milioane de dolari SUA) per întreprindere; |
| --- | --- |

S.

întrucât studiul „Green Winners” realizat în 2009 pe 99 de întreprinderi a arătat faptul că, în 16 sectoare industriale diferite, întreprinderile care aplică strategii de RSI au depășit media specifică sectorului din care fac parte cu cel puțin 15 %, ceea ce reprezintă o capitalizare de piață suplimentară de 498 de milioane de euro (650 de milioane de dolari SUA) per întreprindere;

| T. | întrucât sondajul Global CEO Survey, realizat în 2012, arată că întreprinderile recunosc că pentru a înregistra creșteri este necesară o colaborare strânsă cu populațiile locale, întrucât, de exemplu, peste 60 % dintre întreprinderile sondate planifică să-și sporească investițiile în următorii trei ani contribuind la menținerea stării de sănătate a forței de muncă; |
| --- | --- |

T.

întrucât sondajul Global CEO Survey, realizat în 2012, arată că întreprinderile recunosc că pentru a înregistra creșteri este necesară o colaborare strânsă cu populațiile locale, întrucât, de exemplu, peste 60 % dintre întreprinderile sondate planifică să-și sporească investițiile în următorii trei ani contribuind la menținerea stării de sănătate a forței de muncă;

| 1. | recunoaște că comunicarea Comisiei se înscrie într-o serie de declarații de politici menite să asigure că RSI este mai amplu promovată, este integrată în politicile UE și va constitui un principiu consacrat de acțiune europeană; solicită Comisiei și statelor membre să adopte, pe baza strategiei privind RSI pentru perioada 2014-2020, măsuri concrete care să încurajeze întreprinderile să își asume un angajament în ceea ce privește RSI; |
| --- | --- |

1.

recunoaște că comunicarea Comisiei se înscrie într-o serie de declarații de politici menite să asigure că RSI este mai amplu promovată, este integrată în politicile UE și va constitui un principiu consacrat de acțiune europeană; solicită Comisiei și statelor membre să adopte, pe baza strategiei privind RSI pentru perioada 2014-2020, măsuri concrete care să încurajeze întreprinderile să își asume un angajament în ceea ce privește RSI;

| 2. | subliniază că prin conștientizarea activă a responsabilității sociale, întreprinderile obțin mai multă încredere și acceptare socială; |
| --- | --- |

2.

subliniază că prin conștientizarea activă a responsabilității sociale, întreprinderile obțin mai multă încredere și acceptare socială;

| 3. | este de acord, totuși, cu analiza expusă în comunicare potrivit căreia practicile RSI continuă să se limiteze în mare parte la o minoritate de mari întreprinderi în pofida solicitărilor directe privind adoptarea RSI de către un număr mai mare de întreprinderi, solicitări formulate de Comisie în comunicările sale din 2001 și 2006; consideră, cu toate acestea, că întreprinderile s-au implicat dintotdeauna în societatea în care funcționează și că RSI poate fi introdusă în întreprinderi de orice mărime; observă, de asemenea, necesitatea de a implica IMM-urile în dezbaterea privind RSI, multe dintre acestea adoptând-o pe baza unei abordări mai informale și mai intuitive care implică o birocrație minimă și costuri al căror nivel nu se majorează; |
| --- | --- |

3.

este de acord, totuși, cu analiza expusă în comunicare potrivit căreia practicile RSI continuă să se limiteze în mare parte la o minoritate de mari întreprinderi în pofida solicitărilor directe privind adoptarea RSI de către un număr mai mare de întreprinderi, solicitări formulate de Comisie în comunicările sale din 2001 și 2006; consideră, cu toate acestea, că întreprinderile s-au implicat dintotdeauna în societatea în care funcționează și că RSI poate fi introdusă în întreprinderi de orice mărime; observă, de asemenea, necesitatea de a implica IMM-urile în dezbaterea privind RSI, multe dintre acestea adoptând-o pe baza unei abordări mai informale și mai intuitive care implică o birocrație minimă și costuri al căror nivel nu se majorează;

| 4. | reamintește rolul strategic al IMM-urilor care, grație apropierii de zonele în care își desfășoară activitatea, pot să faciliteze difuzarea RSI; solicită Comisiei să dezvolte, în cooperare cu autoritățile naționale și platformele multilaterale, forme de cooperare sectorială între IMM-uri care să le permită să abordeze colectiv problemele sociale și de mediu; |
| --- | --- |

4.

reamintește rolul strategic al IMM-urilor care, grație apropierii de zonele în care își desfășoară activitatea, pot să faciliteze difuzarea RSI; solicită Comisiei să dezvolte, în cooperare cu autoritățile naționale și platformele multilaterale, forme de cooperare sectorială între IMM-uri care să le permită să abordeze colectiv problemele sociale și de mediu;

| 5. | consideră că este regretabil faptul că RSI se concentrează în continuare în mare măsură asupra standardelor de mediu, în detrimentul standardelor sociale care sunt, totuși, esențiale pentru restabilirea unui climat social favorabil creșterii economice și convergenței sociale; |
| --- | --- |

5.

consideră că este regretabil faptul că RSI se concentrează în continuare în mare măsură asupra standardelor de mediu, în detrimentul standardelor sociale care sunt, totuși, esențiale pentru restabilirea unui climat social favorabil creșterii economice și convergenței sociale;

| 6. | consideră că criza financiară globală prezintă un risc real legat de faptul că factorii de decizie, inclusiv cei din UE, se vor confrunta cu efectele propriilor lor strategii pe termen scurt, concentrându-se exclusiv asupra unor măsuri de transparență și de responsabilitate definite pe termen scurt pe piețele financiare și neglijând necesitatea urgentă de a aborda într-un mod integrat provocările presante și semnificative legate de degradarea mediului și de dezintegrarea socială cu care se confruntă sectorul financiar, precum și toate sectoarele industriale; |
| --- | --- |

6.

consideră că criza financiară globală prezintă un risc real legat de faptul că factorii de decizie, inclusiv cei din UE, se vor confrunta cu efectele propriilor lor strategii pe termen scurt, concentrându-se exclusiv asupra unor măsuri de transparență și de responsabilitate definite pe termen scurt pe piețele financiare și neglijând necesitatea urgentă de a aborda într-un mod integrat provocările presante și semnificative legate de degradarea mediului și de dezintegrarea socială cu care se confruntă sectorul financiar, precum și toate sectoarele industriale;

| 7. | avertizează cu privire la faptul că, în viitor, întreprinderile vor putea fi sustenabile numai dacă desfășoară activități într-o economie durabilă, precum și cu privire la faptul că nu poate exista o alternativă la adaptarea la un nivel redus al emisiilor de dioxid de carbon în viitor, care presupune, de asemenea, menținerea capitalului social și natural la nivel mondial, acesta fiind un proces în care RSI trebuie să joace un rol decisiv; |
| --- | --- |

7.

avertizează cu privire la faptul că, în viitor, întreprinderile vor putea fi sustenabile numai dacă desfășoară activități într-o economie durabilă, precum și cu privire la faptul că nu poate exista o alternativă la adaptarea la un nivel redus al emisiilor de dioxid de carbon în viitor, care presupune, de asemenea, menținerea capitalului social și natural la nivel mondial, acesta fiind un proces în care RSI trebuie să joace un rol decisiv;

| 8. | consideră că „dezvoltarea” RSI trebuie îmbunătățită prin următoarele mijloace: acordarea unei atenții deosebite instrumentelor mondiale în materie de RSI; un nou elan generat de principalele întreprinderi în rândul societăților similare; divulgarea de către întreprinderi a informațiilor din domeniul social și din domeniul mediului; utilizarea unor orientări corespunzătoare; sprijin din partea administrațiilor publice pentru crearea condițiilor corespunzătoare pentru cooperarea în materie de RSI și furnizarea instrumentelor și facilităților adecvate, precum un sistem de stimulente; o solidă evaluare a impactului inițiativelor existente în materie de RSI; sprijinirea unor noi inițiative în domeniul social; adaptarea RSI la necesitățile IMM-urilor; o mai mare recunoaștere atât în cadrul comunității de afaceri, cât și în restul societății a amplorii imense a provocărilor sociale și de mediu cu care se confruntă Europa și întreaga lume; |
| --- | --- |

8.

consideră că „dezvoltarea” RSI trebuie îmbunătățită prin următoarele mijloace: acordarea unei atenții deosebite instrumentelor mondiale în materie de RSI; un nou elan generat de principalele întreprinderi în rândul societăților similare; divulgarea de către întreprinderi a informațiilor din domeniul social și din domeniul mediului; utilizarea unor orientări corespunzătoare; sprijin din partea administrațiilor publice pentru crearea condițiilor corespunzătoare pentru cooperarea în materie de RSI și furnizarea instrumentelor și facilităților adecvate, precum un sistem de stimulente; o solidă evaluare a impactului inițiativelor existente în materie de RSI; sprijinirea unor noi inițiative în domeniul social; adaptarea RSI la necesitățile IMM-urilor; o mai mare recunoaștere atât în cadrul comunității de afaceri, cât și în restul societății a amplorii imense a provocărilor sociale și de mediu cu care se confruntă Europa și întreaga lume;

| 9. | sprijină intenția Comisiei de a aprofunda RSI în Europa prin elaborarea de orientări și prin sprijinirea unor inițiative multilaterale pentru fiecare sector industrial în parte și solicită principalelor întreprinderi și asociații să adopte această inițiativă; |
| --- | --- |

9.

sprijină intenția Comisiei de a aprofunda RSI în Europa prin elaborarea de orientări și prin sprijinirea unor inițiative multilaterale pentru fiecare sector industrial în parte și solicită principalelor întreprinderi și asociații să adopte această inițiativă;

| 10. | reafirmă faptul că RSI trebuie treacă de la stadiul de proces la cel de rezultat; |
| --- | --- |

10.

reafirmă faptul că RSI trebuie treacă de la stadiul de proces la cel de rezultat;

| 11. | salută faptul că definiția RSI expusă în comunicarea Comisiei, care reflectă noua abordare adoptată inițial de către Comisie în cadrul Forumului multilateral din 2009, oferă o ocazie indispensabilă în ceea ce privește integrarea și ajungerea la un consens și reflectă în mod adecvat noul consens la care au ajuns întreprinderile și alte părți interesate în această privință grație acordului unanim existent cu privire la Principiile directoare ale ONU și la alte instrumente, cum ar fi standardul de orientare ISO 26000 privind responsabilitatea socială; salută integrarea preocupărilor cu caracter social, etic, de mediu și a celor referitoare la drepturile omului în activitățile întreprinderilor; insistă asupra faptului că Comisia trebuie să deosebească între: (1) actele caritabile ale întreprinderilor; (2) acțiunea socială a întreprinderilor, bazată pe legi, reguli și norme internaționale; și (3) acțiunile antisociale ale întreprinderilor, care încalcă legile, regulile și normele internaționale și care au un caracter criminal și exploatator, cum ar fi munca în rândul copiilor sau munca forțată și care ar trebui condamnate cu tărie; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că definiția RSI expusă în comunicarea Comisiei, care reflectă noua abordare adoptată inițial de către Comisie în cadrul Forumului multilateral din 2009, oferă o ocazie indispensabilă în ceea ce privește integrarea și ajungerea la un consens și reflectă în mod adecvat noul consens la care au ajuns întreprinderile și alte părți interesate în această privință grație acordului unanim existent cu privire la Principiile directoare ale ONU și la alte instrumente, cum ar fi standardul de orientare ISO 26000 privind responsabilitatea socială; salută integrarea preocupărilor cu caracter social, etic, de mediu și a celor referitoare la drepturile omului în activitățile întreprinderilor; insistă asupra faptului că Comisia trebuie să deosebească între: (1) actele caritabile ale întreprinderilor; (2) acțiunea socială a întreprinderilor, bazată pe legi, reguli și norme internaționale; și (3) acțiunile antisociale ale întreprinderilor, care încalcă legile, regulile și normele internaționale și care au un caracter criminal și exploatator, cum ar fi munca în rândul copiilor sau munca forțată și care ar trebui condamnate cu tărie;

| 12. | reiterează faptul că RSI trebui să se extindă și la acțiunile întreprinderilor față de țările terțe și în cadrul acestora; |
| --- | --- |

12.

reiterează faptul că RSI trebui să se extindă și la acțiunile întreprinderilor față de țările terțe și în cadrul acestora;

| 13. | ia act cu interes de faptul că Comisia a început să includă referiri la RSÎ în acordurile comerciale ale UE; consideră, având în vedere rolul major jucat de întreprinderile mari, filialele și lanțurile lor de aprovizionare în comerțul internațional, că responsabilitatea socială și de mediu a întreprinderilor trebuie să devină o dimensiune a acordurilor comerciale ale Uniunii Europene, în cadrul capitolului referitor la dezvoltarea durabilă; solicită Comisiei să elaboreze propuneri concrete în vederea punerii în aplicare a acestor principii referitoare la RSI în politica comercială; |
| --- | --- |

13.

ia act cu interes de faptul că Comisia a început să includă referiri la RSÎ în acordurile comerciale ale UE; consideră, având în vedere rolul major jucat de întreprinderile mari, filialele și lanțurile lor de aprovizionare în comerțul internațional, că responsabilitatea socială și de mediu a întreprinderilor trebuie să devină o dimensiune a acordurilor comerciale ale Uniunii Europene, în cadrul capitolului referitor la dezvoltarea durabilă; solicită Comisiei să elaboreze propuneri concrete în vederea punerii în aplicare a acestor principii referitoare la RSI în politica comercială;

| 14. | consideră că „responsabilitatea socială” ar trebui să respecte, de asemenea, principiile și drepturile fundamentale, cum ar fi cele menționate de OIM, în special libertatea de asociere, dreptul de negociere colectivă, interzicerea muncii forțate, eliminarea muncii copiilor și eliminarea discriminării la locul de muncă; |
| --- | --- |

14.

consideră că „responsabilitatea socială” ar trebui să respecte, de asemenea, principiile și drepturile fundamentale, cum ar fi cele menționate de OIM, în special libertatea de asociere, dreptul de negociere colectivă, interzicerea muncii forțate, eliminarea muncii copiilor și eliminarea discriminării la locul de muncă;

| 15. | apreciază în mod ferm contribuția adusă de comisarii pentru ocuparea forței de muncă, întreprinderi și piața internă și serviciile acestora abordării constructive și de perspectivă adoptate de comunicarea Comisiei; recunoaște contribuția adusă de alte părți ale Comisiei prin intermediul Grupului interservicii pentru RSI; solicită, cu toate acestea, președintelui Comisiei să conducă personal acțiunile în domeniul RSI și să se asigure că angajamentul Comisiei față de RSI este pe deplin asumat în special de către Direcția Generală Mediu și de către direcțiile responsabile pentru relațiile externe; |
| --- | --- |

15.

apreciază în mod ferm contribuția adusă de comisarii pentru ocuparea forței de muncă, întreprinderi și piața internă și serviciile acestora abordării constructive și de perspectivă adoptate de comunicarea Comisiei; recunoaște contribuția adusă de alte părți ale Comisiei prin intermediul Grupului interservicii pentru RSI; solicită, cu toate acestea, președintelui Comisiei să conducă personal acțiunile în domeniul RSI și să se asigure că angajamentul Comisiei față de RSI este pe deplin asumat în special de către Direcția Generală Mediu și de către direcțiile responsabile pentru relațiile externe;

| 16. | consideră că RSI trebuie să cuprindă măsuri sociale privind, în special, formarea profesională, reconcilierea vieții de familie cu viața profesională și condiții de muncă adecvate; își reafirmă convingerea că RSI prezintă „interes comercial” însă își reiterează opinia că, în cazul în care un astfel de interes nu este relevant pe termen scurt într-o situație concretă sau într-o anumită întreprindere, acest fapt nu poate servi drept pretext pentru a se opta în favoarea iresponsabilității și a unui comportament antisocial; consideră că există cercetări suficiente pentru a dovedi „interesul comercial” și că ar trebui să se acorde prioritate difuzării cercetărilor respective; solicită efectuarea unor noi cercetări cu privire la RSI, care să fie dedicate evaluării impactului cumulat pe care schimbarea comportamentului în afaceri ca urmare a adoptării RSI îl are asupra eforturilor vizând abordarea per ansamblu a provocărilor europene și mondiale, cum ar fi emisiile de dioxid de carbon, acidificarea apei, sărăcia extremă, munca copiilor și inegalitatea și solicită ca învățămintele desprinse să fie integrate în viitoarea contribuție a Europei la dezvoltarea unor inițiative globale în materie de RSI; |
| --- | --- |

16.

consideră că RSI trebuie să cuprindă măsuri sociale privind, în special, formarea profesională, reconcilierea vieții de familie cu viața profesională și condiții de muncă adecvate; își reafirmă convingerea că RSI prezintă „interes comercial” însă își reiterează opinia că, în cazul în care un astfel de interes nu este relevant pe termen scurt într-o situație concretă sau într-o anumită întreprindere, acest fapt nu poate servi drept pretext pentru a se opta în favoarea iresponsabilității și a unui comportament antisocial; consideră că există cercetări suficiente pentru a dovedi „interesul comercial” și că ar trebui să se acorde prioritate difuzării cercetărilor respective; solicită efectuarea unor noi cercetări cu privire la RSI, care să fie dedicate evaluării impactului cumulat pe care schimbarea comportamentului în afaceri ca urmare a adoptării RSI îl are asupra eforturilor vizând abordarea per ansamblu a provocărilor europene și mondiale, cum ar fi emisiile de dioxid de carbon, acidificarea apei, sărăcia extremă, munca copiilor și inegalitatea și solicită ca învățămintele desprinse să fie integrate în viitoarea contribuție a Europei la dezvoltarea unor inițiative globale în materie de RSI;

| 17. | recunoaște că inițiativele RSI sunt deosebit de afectate în cazul în care întreprinderile care pretind că aplică RSI reușesc să evite grupurile de interese deosebit de importante sau eludează chestiunile sensibile care prezintă interes pentru activitățile lor și pentru lanțul lor de aprovizionare la nivel mondial; solicită Comisiei să valorifice, în colaborare cu autoritățile financiare și cu partenerii sociali, activitatea întreprinsă anterior de către „laboratoarele” RSI, cu scopul de a stabili mai precis modalitățile prin care întreprinderile și părțile lor interesate pot decide în mod obiectiv care sunt aspectele sociale și de mediu esențiale pentru întreprinderea în cauză și cu scopul de a include în inițiativele de RSI ale întreprinderilor o selecție echitabilă și echilibrată a părților interesate; |
| --- | --- |

17.

recunoaște că inițiativele RSI sunt deosebit de afectate în cazul în care întreprinderile care pretind că aplică RSI reușesc să evite grupurile de interese deosebit de importante sau eludează chestiunile sensibile care prezintă interes pentru activitățile lor și pentru lanțul lor de aprovizionare la nivel mondial; solicită Comisiei să valorifice, în colaborare cu autoritățile financiare și cu partenerii sociali, activitatea întreprinsă anterior de către „laboratoarele” RSI, cu scopul de a stabili mai precis modalitățile prin care întreprinderile și părțile lor interesate pot decide în mod obiectiv care sunt aspectele sociale și de mediu esențiale pentru întreprinderea în cauză și cu scopul de a include în inițiativele de RSI ale întreprinderilor o selecție echitabilă și echilibrată a părților interesate;

| 18. | consideră că atenția consumatorilor este îndreptată din ce în ce mai mult asupra activităților de RSI ale companiilor și, prin urmare, îndeamnă întreprinderile să adopte o abordare transparentă, în special în ceea ce privește operațiunile legate de probleme etice, sociale și de mediu; |
| --- | --- |

18.

consideră că atenția consumatorilor este îndreptată din ce în ce mai mult asupra activităților de RSI ale companiilor și, prin urmare, îndeamnă întreprinderile să adopte o abordare transparentă, în special în ceea ce privește operațiunile legate de probleme etice, sociale și de mediu;

| 19. | subliniază că RSI va fi viabilă doar dacă sunt respectate dispozițiile în vigoare și regimurile tarifare existente ale partenerilor sociali; |
| --- | --- |

19.

subliniază că RSI va fi viabilă doar dacă sunt respectate dispozițiile în vigoare și regimurile tarifare existente ale partenerilor sociali;

| 20. | ia act de faptul că, în procesul de evaluare a responsabilității sociale a unei întreprinderi, trebuie să se țină cont de comportamentul întreprinderilor prezente în lanțul său de aprovizionare, precum și în cel al tuturor întreprinderilor subcontractante; |
| --- | --- |

20.

ia act de faptul că, în procesul de evaluare a responsabilității sociale a unei întreprinderi, trebuie să se țină cont de comportamentul întreprinderilor prezente în lanțul său de aprovizionare, precum și în cel al tuturor întreprinderilor subcontractante;

Redresare durabilă

| 21. | sprijină cu fermitate recunoașterea, în cadrul comunicării Comisiei, a faptului că „responsabilitatea socială a întreprinderilor presupune și eforturile acestora de a atenua efectele sociale ale crizei actuale” și de a identifica modele de afaceri sustenabile; invită Comisia și statele membre să sprijine întreprinderile, în colaborare cu reprezentanții lucrătorilor, să se implice în RSI; invită întreprinderile să ia în considerare inițiative vizând menținerea și crearea de locuri de muncă îndeosebi pentru tineri și pentru femei, în toate domeniile de activitate (de exemplu, management și formare, piețe, personal, mediu și societate), acordând o atenție deosebită celor care se confruntă cu dezavantaje multiple, precum rromii și persoanele cu handicap, recrutarea de pe piețele muncii locale de lucrători încadrați la nivele inferioare, dar și de personal cu funcții superioare de conducere și instituirea, de exemplu, a unui sistem care ar permite absolvenților de universități să lucreze în cadrul unor stagii de calitate pentru a acumula experiența de muncă de care angajatorii din sectorul privat au nevoie; |
| --- | --- |

21.

sprijină cu fermitate recunoașterea, în cadrul comunicării Comisiei, a faptului că „responsabilitatea socială a întreprinderilor presupune și eforturile acestora de a atenua efectele sociale ale crizei actuale” și de a identifica modele de afaceri sustenabile; invită Comisia și statele membre să sprijine întreprinderile, în colaborare cu reprezentanții lucrătorilor, să se implice în RSI; invită întreprinderile să ia în considerare inițiative vizând menținerea și crearea de locuri de muncă îndeosebi pentru tineri și pentru femei, în toate domeniile de activitate (de exemplu, management și formare, piețe, personal, mediu și societate), acordând o atenție deosebită celor care se confruntă cu dezavantaje multiple, precum rromii și persoanele cu handicap, recrutarea de pe piețele muncii locale de lucrători încadrați la nivele inferioare, dar și de personal cu funcții superioare de conducere și instituirea, de exemplu, a unui sistem care ar permite absolvenților de universități să lucreze în cadrul unor stagii de calitate pentru a acumula experiența de muncă de care angajatorii din sectorul privat au nevoie;

| 22. | consideră că întreprinderile ar trebui să se implice în soluționarea problemelor sociale agravate de criza economică, cum ar fi lipsa de locuințe și sărăcia, precum și în dezvoltarea comunităților în care acestea desfășoară activități; |
| --- | --- |

22.

consideră că întreprinderile ar trebui să se implice în soluționarea problemelor sociale agravate de criza economică, cum ar fi lipsa de locuințe și sărăcia, precum și în dezvoltarea comunităților în care acestea desfășoară activități;

| 23. | recunoaște că criza economică a fost însoțită de o creștere a gradului de precaritate a locurilor de muncă, în special a celor ocupate de femei, de diferențe în condițiile de muncă care sunt, în parte, rezultatul subcontractării, de impunerea unui program de lucru cu fracțiune de normă pentru multe persoane ce ar dori să lucreze cu normă întreagă, de înmulțirea unor practici, uneori abuzive, în domeniul muncii, precum și de reapariția sectorului informal; invită Comisia și Forumul european al părților interesate să examineze în mod specific intensificarea fenomenului subcontractării; îndeamnă ca această activitate să se bazeze pe principiile directoare ale ONU aplicabile lanțului de aprovizionare și, în special, conceptului de evaluare a impactului, indiferent de diferitele niveluri de furnizori; |
| --- | --- |

23.

recunoaște că criza economică a fost însoțită de o creștere a gradului de precaritate a locurilor de muncă, în special a celor ocupate de femei, de diferențe în condițiile de muncă care sunt, în parte, rezultatul subcontractării, de impunerea unui program de lucru cu fracțiune de normă pentru multe persoane ce ar dori să lucreze cu normă întreagă, de înmulțirea unor practici, uneori abuzive, în domeniul muncii, precum și de reapariția sectorului informal; invită Comisia și Forumul european al părților interesate să examineze în mod specific intensificarea fenomenului subcontractării; îndeamnă ca această activitate să se bazeze pe principiile directoare ale ONU aplicabile lanțului de aprovizionare și, în special, conceptului de evaluare a impactului, indiferent de diferitele niveluri de furnizori;

| 24. | observă că RSI include și respectarea legislației privind condițiile efective de muncă, elaborarea de proceduri și politici de recrutare și concediere, protejarea datelor referitoare la lucrători, precum și caracterul confidențial al acestora, și plata la timp a remunerației și a altor beneficii și solicită respectarea tuturor acestor aspecte; |
| --- | --- |

24.

observă că RSI include și respectarea legislației privind condițiile efective de muncă, elaborarea de proceduri și politici de recrutare și concediere, protejarea datelor referitoare la lucrători, precum și caracterul confidențial al acestora, și plata la timp a remunerației și a altor beneficii și solicită respectarea tuturor acestor aspecte;

| 25. | recunoaște că această criză influențează edificiul social; salută măsurile adoptate de anumite întreprinderi în vederea integrării pe piața muncii a grupurilor vulnerabile și a grupurilor defavorizate; solicită întreprinderilor să continue inițiativele de acest gen; subliniază, totuși, că încetarea activităților întreprinderilor și reducerea cheltuielilor acestora periclitează unele dintre succesele obținute prin intermediul RSI, cum ar fi ocuparea profesională a grupurilor sociale vulnerabile, în special a persoanelor cu handicap, îmbunătățirea formării și a statutului acestor lucrători, promovarea unor noi forme de producție și de servicii utile din punct de vedere social, de exemplu prin intermediul cooperativelor de credit și promovarea unor noi modele de ocupare a forței de muncă prin intermediul întreprinderilor sociale, al cooperativelor și al comerțului echitabil; consideră că este, prin urmare, vital să se stabilească niște criterii de referință privind măsurile sociale; solicită Comisiei Europene să efectueze o analiză aprofundată a impactului social al crizei asupra acestor inițiative, să includă o abordare bazată pe problematica de gen, să se axeze pe țările din sudul Europei și să consulte pe deplin partenerii sociali și părțile interesate din domeniul RSI cu privire la rezultatul acestei analize; |
| --- | --- |

25.

recunoaște că această criză influențează edificiul social; salută măsurile adoptate de anumite întreprinderi în vederea integrării pe piața muncii a grupurilor vulnerabile și a grupurilor defavorizate; solicită întreprinderilor să continue inițiativele de acest gen; subliniază, totuși, că încetarea activităților întreprinderilor și reducerea cheltuielilor acestora periclitează unele dintre succesele obținute prin intermediul RSI, cum ar fi ocuparea profesională a grupurilor sociale vulnerabile, în special a persoanelor cu handicap, îmbunătățirea formării și a statutului acestor lucrători, promovarea unor noi forme de producție și de servicii utile din punct de vedere social, de exemplu prin intermediul cooperativelor de credit și promovarea unor noi modele de ocupare a forței de muncă prin intermediul întreprinderilor sociale, al cooperativelor și al comerțului echitabil; consideră că este, prin urmare, vital să se stabilească niște criterii de referință privind măsurile sociale; solicită Comisiei Europene să efectueze o analiză aprofundată a impactului social al crizei asupra acestor inițiative, să includă o abordare bazată pe problematica de gen, să se axeze pe țările din sudul Europei și să consulte pe deplin partenerii sociali și părțile interesate din domeniul RSI cu privire la rezultatul acestei analize;

| 26. | consideră că acțiunile RSI nu numai că aduc beneficii societății în ansamblu, ci contribuie și la îmbunătățirea imaginii și a statutului unei companii în ochii potențialilor consumatori, permițându-i să devină viabilă pe termen lung din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

26.

consideră că acțiunile RSI nu numai că aduc beneficii societății în ansamblu, ci contribuie și la îmbunătățirea imaginii și a statutului unei companii în ochii potențialilor consumatori, permițându-i să devină viabilă pe termen lung din punct de vedere economic;

| 27. | constată că instituirea unor programe de dezvoltare a competențelor și de învățare pe tot parcursul vieții pentru lucrători, evaluările individuale regulate ale lucrătorilor și un program de gestionare a performanțelor, precum și stabilirea de obiective de afaceri și de dezvoltare pentru lucrători sporesc motivarea și angajamentul acestora și reprezintă o componentă esențială a RSI; |
| --- | --- |

27.

constată că instituirea unor programe de dezvoltare a competențelor și de învățare pe tot parcursul vieții pentru lucrători, evaluările individuale regulate ale lucrătorilor și un program de gestionare a performanțelor, precum și stabilirea de obiective de afaceri și de dezvoltare pentru lucrători sporesc motivarea și angajamentul acestora și reprezintă o componentă esențială a RSI;

| 28. | subliniază faptul că, în special în perioadele de criză, companiile care funcționează în conformitate cu principiile RSI ar trebui să contribuie la dezvoltarea capacităților inovatoare în propria regiune prin introducerea unor soluții tehnologice inovatoare și ecologice în unitățile de producție și prin investiții noi și modernizare; subliniază faptul că integrarea în activitățile comerciale a preocupărilor legate de mediu, cum ar fi biodiversitatea, schimbările climatice, utilizarea eficientă a resurselor și sănătatea mediului, prezintă un potențial de promovare a unei redresări sustenabile; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că, în special în perioadele de criză, companiile care funcționează în conformitate cu principiile RSI ar trebui să contribuie la dezvoltarea capacităților inovatoare în propria regiune prin introducerea unor soluții tehnologice inovatoare și ecologice în unitățile de producție și prin investiții noi și modernizare; subliniază faptul că integrarea în activitățile comerciale a preocupărilor legate de mediu, cum ar fi biodiversitatea, schimbările climatice, utilizarea eficientă a resurselor și sănătatea mediului, prezintă un potențial de promovare a unei redresări sustenabile;

| 29. | consideră că criza financiară este posibil să fi erodat în unele cazuri încrederea angajaților în obligațiile întreprinderilor de a-și respecta angajamentele pe termen lung cu privire la drepturile la pensie privată, ținând seama de diferențele dintre sistemele de pensie din Uniunea Europeană, în urma crizei; invită întreprinderile responsabile să abordeze această problemă în colaborare cu Comisia și cu partenerii sociali, inclusiv prin crearea unor mecanisme deschise, favorabile integrării și bazate pe norme de gestionare a investițiilor realizate de fondurile de pensii, și să abordeze, ca parte a unei provocării mai ample în cadrul RSI, îmbătrânirea activă într-o perioadă caracterizată de schimbări demografice; observă că restabilirea încrederii între angajați și întreprinderi este esențială pentru o redresare economică durabilă; |
| --- | --- |

29.

consideră că criza financiară este posibil să fi erodat în unele cazuri încrederea angajaților în obligațiile întreprinderilor de a-și respecta angajamentele pe termen lung cu privire la drepturile la pensie privată, ținând seama de diferențele dintre sistemele de pensie din Uniunea Europeană, în urma crizei; invită întreprinderile responsabile să abordeze această problemă în colaborare cu Comisia și cu partenerii sociali, inclusiv prin crearea unor mecanisme deschise, favorabile integrării și bazate pe norme de gestionare a investițiilor realizate de fondurile de pensii, și să abordeze, ca parte a unei provocării mai ample în cadrul RSI, îmbătrânirea activă într-o perioadă caracterizată de schimbări demografice; observă că restabilirea încrederii între angajați și întreprinderi este esențială pentru o redresare economică durabilă;

Organizații internaționale și abordări multilaterale

| 30. | salută ferm accentul pus în comunicarea Comisiei asupra consolidării și punerii în aplicare a standardelor internaționale și consideră, prin prisma actualizării, în 2011, a orientărilor OCDE și din perspectiva acordului privind Principiile directoare ale ONU, că acțiunea Uniunii Europene trebuie acum să se concentreze într-o mai mare măsură asupra sprijinirii și punerii în aplicare pe deplin a respectivelor orientări și principii în rândul întreprinderilor europene; subliniază faptul că orientările OCDE au fost formulate și recunoscute la nivel internațional, în scopul de a stabili și de a menține condiții de concurență echitabile, promovând în același timp practici comerciale deschise, corecte și responsabile în întreaga lume; recomandă Comisiei să informeze anual atât Parlamentul European, cât și Consiliul cu privire la aplicarea orientărilor OCDE în UE; |
| --- | --- |

30.

salută ferm accentul pus în comunicarea Comisiei asupra consolidării și punerii în aplicare a standardelor internaționale și consideră, prin prisma actualizării, în 2011, a orientărilor OCDE și din perspectiva acordului privind Principiile directoare ale ONU, că acțiunea Uniunii Europene trebuie acum să se concentreze într-o mai mare măsură asupra sprijinirii și punerii în aplicare pe deplin a respectivelor orientări și principii în rândul întreprinderilor europene; subliniază faptul că orientările OCDE au fost formulate și recunoscute la nivel internațional, în scopul de a stabili și de a menține condiții de concurență echitabile, promovând în același timp practici comerciale deschise, corecte și responsabile în întreaga lume; recomandă Comisiei să informeze anual atât Parlamentul European, cât și Consiliul cu privire la aplicarea orientărilor OCDE în UE;

| 31. | subliniază importanța de a dezvolta politicile Uniunii din domeniul RSI în paralel cu evoluția normelor internaționale, pentru a evita interpretări divergente și riscul apariției unor avantaje sau dezavantaje competitive la nivel național sau internațional; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța de a dezvolta politicile Uniunii din domeniul RSI în paralel cu evoluția normelor internaționale, pentru a evita interpretări divergente și riscul apariției unor avantaje sau dezavantaje competitive la nivel național sau internațional;

| 32. | insistă asupra necesității ca fiecare dintre cele 27 de state membre să accelereze revizuirea propriilor planuri naționale de acțiune privind RSI și elaborarea de planuri naționale de punere în aplicare a orientărilor OCDE și a Principiilor directoare ale ONU relevante, care ar trebui finalizate cel târziu până în decembrie 2013; consideră că statele membre ar trebui să se asigure că aceste planuri sunt întocmite cu participarea tuturor părților interesate relevante, inclusiv a ONG-urilor, a societății civile, a sindicatelor, a organizațiilor angajatorilor și a instituțiilor naționale pentru drepturile omului (NHRI); invită UE să faciliteze acumularea de învățăminte din experiența statelor membre care trec în prezent prin acest proces; încurajează statele membre să se inspire din orientările cuprinse în standardul ISO 26000, din versiunea cea mai recentă a orientărilor Inițiativei de raportare globală și din orientările elaborate de Grupul European al Instituțiilor Naționale pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

32.

insistă asupra necesității ca fiecare dintre cele 27 de state membre să accelereze revizuirea propriilor planuri naționale de acțiune privind RSI și elaborarea de planuri naționale de punere în aplicare a orientărilor OCDE și a Principiilor directoare ale ONU relevante, care ar trebui finalizate cel târziu până în decembrie 2013; consideră că statele membre ar trebui să se asigure că aceste planuri sunt întocmite cu participarea tuturor părților interesate relevante, inclusiv a ONG-urilor, a societății civile, a sindicatelor, a organizațiilor angajatorilor și a instituțiilor naționale pentru drepturile omului (NHRI); invită UE să faciliteze acumularea de învățăminte din experiența statelor membre care trec în prezent prin acest proces; încurajează statele membre să se inspire din orientările cuprinse în standardul ISO 26000, din versiunea cea mai recentă a orientărilor Inițiativei de raportare globală și din orientările elaborate de Grupul European al Instituțiilor Naționale pentru Drepturile Omului;

| 33. | solicită o coerență sporită a politicilor de la nivelul UE prin asigurarea conformității politicilor și acordurilor în materie de achiziții publice, credite la export, bună guvernanță, concurență, dezvoltare, comerț, investiții și a altor politici și acorduri cu standardele internaționale din domeniul social, al mediului și al drepturilor omului prevăzute în orientările și principiile relevante ale OCDE și ale ONU; solicită, în acest context, să fie întreprinse eforturi de a coopera cu organismele ce reprezintă angajații, angajatorii și consumatorii, pe baza recomandărilor relevante ale instituțiilor naționale pentru drepturile omului, cum ar fi Propunerea Grupului European al Instituțiilor Naționale pentru Drepturile Omului adresată Comisiei privind drepturile omului și achizițiile publice; solicită evaluări de impact constructive și adecvate ale propunerilor legislative pentru depistarea unor eventuale incoerențe cu principiile directoare ale ONU și insistă asupra coordonării cu Grupul de lucru al ONU privind afacerile și drepturile omului, pentru a se evita o interpretare fragmentată și inconsecventă a respectivelor principii directoare; |
| --- | --- |

33.

solicită o coerență sporită a politicilor de la nivelul UE prin asigurarea conformității politicilor și acordurilor în materie de achiziții publice, credite la export, bună guvernanță, concurență, dezvoltare, comerț, investiții și a altor politici și acorduri cu standardele internaționale din domeniul social, al mediului și al drepturilor omului prevăzute în orientările și principiile relevante ale OCDE și ale ONU; solicită, în acest context, să fie întreprinse eforturi de a coopera cu organismele ce reprezintă angajații, angajatorii și consumatorii, pe baza recomandărilor relevante ale instituțiilor naționale pentru drepturile omului, cum ar fi Propunerea Grupului European al Instituțiilor Naționale pentru Drepturile Omului adresată Comisiei privind drepturile omului și achizițiile publice; solicită evaluări de impact constructive și adecvate ale propunerilor legislative pentru depistarea unor eventuale incoerențe cu principiile directoare ale ONU și insistă asupra coordonării cu Grupul de lucru al ONU privind afacerile și drepturile omului, pentru a se evita o interpretare fragmentată și inconsecventă a respectivelor principii directoare;

| 34. | salută în special includerea sectorului TIC în vederea furnizării de orientări europene specifice privind afacerile și drepturile omului; recunoaște dilemele veritabile create, pe de o parte, de necesitatea de a proteja confidențialitatea și de a combate conținutul infracțional și, pe de altă parte, de obiectivul de a apăra libertatea de exprimare, astfel cum a demonstrat controversa recentă creată de filmul antiislamic postat pe YouTube; în acest sens, solicită implicarea mai multor societăți europene în principala inițiativă multilaterală, Inițiativa Rețeaua Globală (IRG), ai cărei membri sunt, în prezent, în mare parte întreprinderi cu sediul în SUA; |
| --- | --- |

34.

salută în special includerea sectorului TIC în vederea furnizării de orientări europene specifice privind afacerile și drepturile omului; recunoaște dilemele veritabile create, pe de o parte, de necesitatea de a proteja confidențialitatea și de a combate conținutul infracțional și, pe de altă parte, de obiectivul de a apăra libertatea de exprimare, astfel cum a demonstrat controversa recentă creată de filmul antiislamic postat pe YouTube; în acest sens, solicită implicarea mai multor societăți europene în principala inițiativă multilaterală, Inițiativa Rețeaua Globală (IRG), ai cărei membri sunt, în prezent, în mare parte întreprinderi cu sediul în SUA;

| 35. | subliniază că toate posibilitățile de „finanțare a comerțului și a dezvoltării” oferite actorilor sectorului privat de mecanismele investiționale ale UE, de Banca Europeană de Investiții și de Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare ar trebui să includă clauze contractuale care să stipuleze obligația de a respecta orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale și Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, care să includă prevederi privind responsabilitatea și care să prevadă un mecanism clar de soluționare a plângerilor; solicită din nou statelor membre să procedeze în același mod în ceea ce privește emiterea de credite la export pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

35.

subliniază că toate posibilitățile de „finanțare a comerțului și a dezvoltării” oferite actorilor sectorului privat de mecanismele investiționale ale UE, de Banca Europeană de Investiții și de Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare ar trebui să includă clauze contractuale care să stipuleze obligația de a respecta orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale și Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, care să includă prevederi privind responsabilitatea și care să prevadă un mecanism clar de soluționare a plângerilor; solicită din nou statelor membre să procedeze în același mod în ceea ce privește emiterea de credite la export pentru întreprinderi;

| 36. | salută inițiativa Comisiei referitoare la planurile naționale de acțiune pentru punerea în aplicare a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; solicită Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) să exercite un rol mult mai important în ceea ce privește contribuția adusă la coordonarea punerii în aplicare la nivel înalt și în ceea ce privește încurajarea monitorizării și raportării eficiente; solicită inițierea unui proces de evaluare inter pares între statele membre, care să impulsioneze punerea în aplicare; solicită Comisiei Europene și SEAE să evalueze punerea în aplicare a planurilor de acțiune, să evalueze acțiunile întreprinse la nivelul UE și să prezinte Consiliului European și Parlamentului European un raport până la sfârșitul anului 2014; |
| --- | --- |

36.

salută inițiativa Comisiei referitoare la planurile naționale de acțiune pentru punerea în aplicare a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; solicită Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) să exercite un rol mult mai important în ceea ce privește contribuția adusă la coordonarea punerii în aplicare la nivel înalt și în ceea ce privește încurajarea monitorizării și raportării eficiente; solicită inițierea unui proces de evaluare inter pares între statele membre, care să impulsioneze punerea în aplicare; solicită Comisiei Europene și SEAE să evalueze punerea în aplicare a planurilor de acțiune, să evalueze acțiunile întreprinse la nivelul UE și să prezinte Consiliului European și Parlamentului European un raport până la sfârșitul anului 2014;

| 37. | recunoaște faptul că, din ce în ce mai frecvent, societățile desfășoară activități în state fragile și că acestea au obligația de a-și proteja personalul împotriva conflictelor, a terorismului și a criminalității organizate; insistă, cu toate acestea, ca întreprinderile să aibă o obligație asemănătoare de a garanta că regimul de securitate nu aduce atingere securității altor persoane sau păcii în zonele în care aceste întreprinderi desfășoară activități și care le poate expune unor acuzații de complicitate la încălcarea drepturilor omului; solicită Comisiei și statelor membre să asigure adoptarea pe o scară mult mai largă a principiilor voluntare internaționale de securitate și să ajungă la un acord cu privire la un cadru normativ internațional privind reglementarea, monitorizarea și supravegherea activităților întreprinderilor militare private și ale întreprinderilor de securitate private(PMSC); |
| --- | --- |

37.

recunoaște faptul că, din ce în ce mai frecvent, societățile desfășoară activități în state fragile și că acestea au obligația de a-și proteja personalul împotriva conflictelor, a terorismului și a criminalității organizate; insistă, cu toate acestea, ca întreprinderile să aibă o obligație asemănătoare de a garanta că regimul de securitate nu aduce atingere securității altor persoane sau păcii în zonele în care aceste întreprinderi desfășoară activități și care le poate expune unor acuzații de complicitate la încălcarea drepturilor omului; solicită Comisiei și statelor membre să asigure adoptarea pe o scară mult mai largă a principiilor voluntare internaționale de securitate și să ajungă la un acord cu privire la un cadru normativ internațional privind reglementarea, monitorizarea și supravegherea activităților întreprinderilor militare private și ale întreprinderilor de securitate private(PMSC);

| 38. | solicită întreprinderilor și altor părți interesate să se implice în mod constructiv în procesul de elaborare a unor orientări sectoriale privind drepturile omului desfășurat de Comisie și să utilizeze orientările rezultate după finalizarea procesului; |
| --- | --- |

38.

solicită întreprinderilor și altor părți interesate să se implice în mod constructiv în procesul de elaborare a unor orientări sectoriale privind drepturile omului desfășurat de Comisie și să utilizeze orientările rezultate după finalizarea procesului;

| 39. | solicită Comisiei, în special DG Justiție din cadrul acestei instituții, să prezinte propuneri prin care să se faciliteze într-o mai mare măsură accesul la justiție în instanțele din UE pentru cazurile cele mai grave și mai flagrante de încălcare a drepturilor omului sau a drepturilor lucrătorilor comise de întreprinderi stabilite în Europa, de filialele, subcontractanții sau de partenerii de afaceri ai acestora, conform recomandării Reprezentantului Special pentru afaceri și drepturile omului al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei, în special DG Justiție din cadrul acestei instituții, să prezinte propuneri prin care să se faciliteze într-o mai mare măsură accesul la justiție în instanțele din UE pentru cazurile cele mai grave și mai flagrante de încălcare a drepturilor omului sau a drepturilor lucrătorilor comise de întreprinderi stabilite în Europa, de filialele, subcontractanții sau de partenerii de afaceri ai acestora, conform recomandării Reprezentantului Special pentru afaceri și drepturile omului al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite;

| 40. | subliniază, de asemenea, necesitatea de a dezvolta și de a stabili mecanisme de raportare a încălcării drepturilor omului în cadrul fiecărei întreprinderi; |
| --- | --- |

40.

subliniază, de asemenea, necesitatea de a dezvolta și de a stabili mecanisme de raportare a încălcării drepturilor omului în cadrul fiecărei întreprinderi;

| 41. | consideră că studiul „Green Matters” demonstrează în mod explicit legătura pozitivă dintre întreprinderile care adoptă RSI și obținerea unor rezultate financiare mai bune pe măsură ce acestea ies din criză; susține conceptul de „competitivitate responsabilă” și subliniază faptul că potențiala piață a bunurilor și a serviciilor utile din punct de vedere social și ecologic rămâne o oportunitate de piață esențială pentru întreprinderi, pe lângă faptul că răspunde necesităților societății; |
| --- | --- |

41.

consideră că studiul „Green Matters” demonstrează în mod explicit legătura pozitivă dintre întreprinderile care adoptă RSI și obținerea unor rezultate financiare mai bune pe măsură ce acestea ies din criză; susține conceptul de „competitivitate responsabilă” și subliniază faptul că potențiala piață a bunurilor și a serviciilor utile din punct de vedere social și ecologic rămâne o oportunitate de piață esențială pentru întreprinderi, pe lângă faptul că răspunde necesităților societății;

| 42. | împărtășește punctul de vedere al întreprinderilor identificat în sondajul „Global CEO Survey” realizat în 2012, potrivit căruia o creștere sustenabilă a întreprinderilor necesită o colaborare strânsă cu populațiile, administrațiile și partenerii de afaceri de la nivel local, precum și investiții în comunitățile locale; sprijină și solicită intensificarea inițiativelor desfășurate de întreprinderi în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, formarea profesională, contribuția la gestionarea resurselor limitate și contribuția la soluții în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

42.

împărtășește punctul de vedere al întreprinderilor identificat în sondajul „Global CEO Survey” realizat în 2012, potrivit căruia o creștere sustenabilă a întreprinderilor necesită o colaborare strânsă cu populațiile, administrațiile și partenerii de afaceri de la nivel local, precum și investiții în comunitățile locale; sprijină și solicită intensificarea inițiativelor desfășurate de întreprinderi în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, formarea profesională, contribuția la gestionarea resurselor limitate și contribuția la soluții în domeniul sănătății;

| 43. | solicită Comisiei Europene, în special DG Comerț, să treacă de la o abordare „pasivă” la o abordare „activă” cu privire la orientările OCDE, printre altele, printr-o cerere de aderare la Declarația OCDE privind investiții internaționale și întreprinderi multinaționale, care include orientările OCDE, prin asigurarea promovării și susținerea continuă a orientărilor OCDE de către delegațiile UE în țările terțe, prin finanțarea, împreună cu întreprinderile, sindicatele și societatea civilă din țările terțe, a inițiativelor de consolidare a capacităților în ceea ce privește punerea în aplicare a orientărilor respective, precum și asigurându-se că orientările sunt menționate în mod expres în toate noile acorduri încheiate între UE și țările terțe, inclusiv în toate tratatele comerciale și de investiții; invită UE să depună eforturi diplomatice majore pentru a convinge mai multe țări la nivel internațional să devină țări semnatare și să furnizeze sprijin concret grupurilor societății civile pentru soluționarea, în cooperare cu statele membre, a „cazurilor specifice” de presupuse încălcări; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei Europene, în special DG Comerț, să treacă de la o abordare „pasivă” la o abordare „activă” cu privire la orientările OCDE, printre altele, printr-o cerere de aderare la Declarația OCDE privind investiții internaționale și întreprinderi multinaționale, care include orientările OCDE, prin asigurarea promovării și susținerea continuă a orientărilor OCDE de către delegațiile UE în țările terțe, prin finanțarea, împreună cu întreprinderile, sindicatele și societatea civilă din țările terțe, a inițiativelor de consolidare a capacităților în ceea ce privește punerea în aplicare a orientărilor respective, precum și asigurându-se că orientările sunt menționate în mod expres în toate noile acorduri încheiate între UE și țările terțe, inclusiv în toate tratatele comerciale și de investiții; invită UE să depună eforturi diplomatice majore pentru a convinge mai multe țări la nivel internațional să devină țări semnatare și să furnizeze sprijin concret grupurilor societății civile pentru soluționarea, în cooperare cu statele membre, a „cazurilor specifice” de presupuse încălcări;

| 44. | consideră RSI drept un instrument important care permite UE să sprijine punerea în aplicare la nivel internațional a convențiilor Organizației Internaționale a Muncii (OIM); solicită Comisiei să sprijine organizațiile și partenerii sociali europeni care doresc să realizeze proiecte-pilot în conformitate cu orientările OCDE și alte standarde de RSI internaționale în vederea consolidării capacităților din țări terțe; solicită Comisiei Europene să stabilească un obiectiv specific pentru negocierea și consensul cu privire la noile acorduri-cadru privind problemele legate de RSI și să invite partenerii sociali să încheie aceste acorduri în contextul noii abordări sectoriale bazate pe RSI; invită Comisia Europeană, în special DG Ocuparea forței de muncă, să integreze standardele de muncă în RSI prin desfășurarea unor proiecte-pilot privind „munca decentă” împreună cu guvernele țărilor terțe; |
| --- | --- |

44.

consideră RSI drept un instrument important care permite UE să sprijine punerea în aplicare la nivel internațional a convențiilor Organizației Internaționale a Muncii (OIM); solicită Comisiei să sprijine organizațiile și partenerii sociali europeni care doresc să realizeze proiecte-pilot în conformitate cu orientările OCDE și alte standarde de RSI internaționale în vederea consolidării capacităților din țări terțe; solicită Comisiei Europene să stabilească un obiectiv specific pentru negocierea și consensul cu privire la noile acorduri-cadru privind problemele legate de RSI și să invite partenerii sociali să încheie aceste acorduri în contextul noii abordări sectoriale bazate pe RSI; invită Comisia Europeană, în special DG Ocuparea forței de muncă, să integreze standardele de muncă în RSI prin desfășurarea unor proiecte-pilot privind „munca decentă” împreună cu guvernele țărilor terțe;

| 45. | este de acord cu comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE 2011-2014 pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor”, potrivit căreia respectarea legislației aplicabile și a contractelor colective încheiate între partenerii sociali constituie o condiție esențială pentru îndeplinirea acestei responsabilități (sociale a întreprinderii)”; consideră că RSI ar trebui să completeze, și nu să înlocuiască legislația, negocierea colectivă și dialogul cu lucrătorii organizați în sindicate; consideră că întreprinderile ar trebui să își asume angajamentul de a discuta cu angajații și cu reprezentanții acestora despre politica lor în materie de RSI și despre anumite elemente, cum ar fi raportul anual al întreprinderii privind impactul social și de mediu al activităților acesteia; consideră că un set opțional de norme pentru acordurile-cadru europene ar trebui să fie adoptat în funcție de eventualul conținut al acestuia, astfel cum este descris în documentul de lucru al serviciilor Comisiei pe această temă; |
| --- | --- |

45.

este de acord cu comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE 2011-2014 pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor”, potrivit căreia respectarea legislației aplicabile și a contractelor colective încheiate între partenerii sociali constituie o condiție esențială pentru îndeplinirea acestei responsabilități (sociale a întreprinderii)”; consideră că RSI ar trebui să completeze, și nu să înlocuiască legislația, negocierea colectivă și dialogul cu lucrătorii organizați în sindicate; consideră că întreprinderile ar trebui să își asume angajamentul de a discuta cu angajații și cu reprezentanții acestora despre politica lor în materie de RSI și despre anumite elemente, cum ar fi raportul anual al întreprinderii privind impactul social și de mediu al activităților acesteia; consideră că un set opțional de norme pentru acordurile-cadru europene ar trebui să fie adoptat în funcție de eventualul conținut al acestuia, astfel cum este descris în documentul de lucru al serviciilor Comisiei pe această temă;

| 46. | invită UE și în special Comisia:






  — | să se asigure că chestiunea privind RSI și drepturile omului figurează printre prioritățile instrumentelor financiare individuale în noul cadru financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020; și |
| --- | --- | --- |

46.

invită UE și în special Comisia:

—

să se asigure că chestiunea privind RSI și drepturile omului figurează printre prioritățile instrumentelor financiare individuale în noul cadru financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020; și

| — | asigură un sprijin specific în cadrul IEDDO pentru formare și consolidarea capacităților generale în domeniul RSI și al drepturilor omului pentru organizațiile societății civile, instituțiile naționale pentru drepturile omului, apărătorii drepturilor omului, sindicate și alte organizații pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

—

asigură un sprijin specific în cadrul IEDDO pentru formare și consolidarea capacităților generale în domeniul RSI și al drepturilor omului pentru organizațiile societății civile, instituțiile naționale pentru drepturile omului, apărătorii drepturilor omului, sindicate și alte organizații pentru drepturile omului;

| 47. | salută faptul că unii reprezentanți ai sectorului antreprenorial au utilizat Summitul Rio+20 al ONU pentru a pleda în favoarea unei noi convenții mondiale privind responsabilitatea întreprinderilor în cadrul sistemului ONU; consideră că, deși o astfel de convenție va fi adoptată, probabil, abia peste câțiva ani, UE ar trebui să se implice în mod constructiv în dezbatere; cu toate acestea, consideră că astfel de discuții nu trebuie să distragă atenția factorilor de decizie din mediul antreprenorial și din administrație de la punerea imediată în aplicare a instrumentelor de RSI existente; atrage atenția asupra faptului că există modele diferite în ceea ce privește modul de apariție a unor noi forme de guvernare globală privind RSI, pe lângă sistemul ONU, de exemplu, prin promovarea dezvoltării orientărilor OCDE în rândul țărilor care nu sunt membre sau printr-o inițiativă de sine stătătoare a unor guverne cu vederi similare; solicită UE, Comisiei Europene și statelor membre să elaboreze și să susțină propuneri specifice referitoare la contribuția concretă și ușor de verificat adusă de întreprinderi care urmează să fie convenită ca parte a obiectivelor propuse de ONU în materie de dezvoltare durabilă pentru perioada după 2015; |
| --- | --- |

47.

salută faptul că unii reprezentanți ai sectorului antreprenorial au utilizat Summitul Rio+20 al ONU pentru a pleda în favoarea unei noi convenții mondiale privind responsabilitatea întreprinderilor în cadrul sistemului ONU; consideră că, deși o astfel de convenție va fi adoptată, probabil, abia peste câțiva ani, UE ar trebui să se implice în mod constructiv în dezbatere; cu toate acestea, consideră că astfel de discuții nu trebuie să distragă atenția factorilor de decizie din mediul antreprenorial și din administrație de la punerea imediată în aplicare a instrumentelor de RSI existente; atrage atenția asupra faptului că există modele diferite în ceea ce privește modul de apariție a unor noi forme de guvernare globală privind RSI, pe lângă sistemul ONU, de exemplu, prin promovarea dezvoltării orientărilor OCDE în rândul țărilor care nu sunt membre sau printr-o inițiativă de sine stătătoare a unor guverne cu vederi similare; solicită UE, Comisiei Europene și statelor membre să elaboreze și să susțină propuneri specifice referitoare la contribuția concretă și ușor de verificat adusă de întreprinderi care urmează să fie convenită ca parte a obiectivelor propuse de ONU în materie de dezvoltare durabilă pentru perioada după 2015;

Politici publice pentru RSI

| 48. | subscrie la opinia formulată în raportul din iunie 2004 al Forumului multilateral potrivit căreia autoritățile publice își pot aduce o contribuție importantă la promovarea RSI exercitându-și rolurile de convocare și stimulare, inclusiv în cadrul ofertelor depuse pentru atribuirea contractelor de achiziții publice și invită statele membre ca, prin intermediul Grupului la nivel înalt și a altor canale, să imprime în mod energic un nou elan acestor eforturi; |
| --- | --- |

48.

subscrie la opinia formulată în raportul din iunie 2004 al Forumului multilateral potrivit căreia autoritățile publice își pot aduce o contribuție importantă la promovarea RSI exercitându-și rolurile de convocare și stimulare, inclusiv în cadrul ofertelor depuse pentru atribuirea contractelor de achiziții publice și invită statele membre ca, prin intermediul Grupului la nivel înalt și a altor canale, să imprime în mod energic un nou elan acestor eforturi;

| 49. | solicită ca, în domeniile în care UE sau statele sale membre sunt parteneri comerciali (de exemplu, achiziții publice, întreprinderi de stat, întreprinderi comune, garanții pentru credite la export, proiecte la scară largă în țări terțe), asigurarea coerenței cu orientările și principiile OCDE și ale ONU să fie o prioritate reflectată în clauze specifice, care să aibă consecințe pentru întreprinderile care încalcă în mod vădit standardele din domeniul social, al mediului și al drepturilor omului; |
| --- | --- |

49.

solicită ca, în domeniile în care UE sau statele sale membre sunt parteneri comerciali (de exemplu, achiziții publice, întreprinderi de stat, întreprinderi comune, garanții pentru credite la export, proiecte la scară largă în țări terțe), asigurarea coerenței cu orientările și principiile OCDE și ale ONU să fie o prioritate reflectată în clauze specifice, care să aibă consecințe pentru întreprinderile care încalcă în mod vădit standardele din domeniul social, al mediului și al drepturilor omului;

| 50. | insistă asupra importanței cadrului ONU intitulat „protejare, respectare și remediere” și consideră că cei trei piloni ai acestuia: responsabilitatea statului de a proteja împotriva încălcărilor drepturilor omului, responsabilitatea întreprinderilor de a respecta drepturile omului și necesitatea unui acces mai eficient la căi de atac, ar trebui să facă obiectul unor măsuri adecvate care să permită punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

50.

insistă asupra importanței cadrului ONU intitulat „protejare, respectare și remediere” și consideră că cei trei piloni ai acestuia: responsabilitatea statului de a proteja împotriva încălcărilor drepturilor omului, responsabilitatea întreprinderilor de a respecta drepturile omului și necesitatea unui acces mai eficient la căi de atac, ar trebui să facă obiectul unor măsuri adecvate care să permită punerea lor în aplicare;

| 51. | subliniază faptul că, datorită ponderii pe care o au în cadrul schimburilor comerciale internaționale, întreprinderile europene și filialele și subcontractanții acestora joacă un rol fundamental în promovarea și difuzarea standardelor sociale și de muncă în lume; recunoaște că plângerile împotriva societăților UE care își desfășoară activitatea în străinătate sunt, de obicei, soluționate deseori in situ; ia act cu satisfacție de existența punctelor de contact naționale ale OCDE ca mecanisme nejuridice de stat care pot media o gamă variată de litigii comerciale și în materie de drepturi ale omului; cu toate acestea, afirmă necesitatea unor eforturi mai susținute din partea întreprinderilor în vederea dezvoltării de mecanisme pentru reclamații aliniate la criteriile de eficacitate enunțate în principiile directoare ale ONU și a căutării altor îndrumări cu valoare de normă cuprinse în principii și orientări recunoscute pe plan internațional, în special recent actualizatele Orientări ale OCDE pentru întreprinderile multinaționale, cele zece principii ale inițiativei „Global Compact” a ONU, standardul de orientare ISO 26000 privind responsabilitatea socială, Declarația tripartită a OIM de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială; |
| --- | --- |

51.

subliniază faptul că, datorită ponderii pe care o au în cadrul schimburilor comerciale internaționale, întreprinderile europene și filialele și subcontractanții acestora joacă un rol fundamental în promovarea și difuzarea standardelor sociale și de muncă în lume; recunoaște că plângerile împotriva societăților UE care își desfășoară activitatea în străinătate sunt, de obicei, soluționate deseori in situ; ia act cu satisfacție de existența punctelor de contact naționale ale OCDE ca mecanisme nejuridice de stat care pot media o gamă variată de litigii comerciale și în materie de drepturi ale omului; cu toate acestea, afirmă necesitatea unor eforturi mai susținute din partea întreprinderilor în vederea dezvoltării de mecanisme pentru reclamații aliniate la criteriile de eficacitate enunțate în principiile directoare ale ONU și a căutării altor îndrumări cu valoare de normă cuprinse în principii și orientări recunoscute pe plan internațional, în special recent actualizatele Orientări ale OCDE pentru întreprinderile multinaționale, cele zece principii ale inițiativei „Global Compact” a ONU, standardul de orientare ISO 26000 privind responsabilitatea socială, Declarația tripartită a OIM de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială;

| 52. | solicită elaborarea unor standarde mai eficiente în materie de transparență și responsabilitate pentru întreprinderile tehnologice din UE în ceea ce privește exportul tehnologiilor care pot fi folosite pentru a încălca drepturile omului sau pentru a acționa împotriva intereselor UE în materie de securitate; |
| --- | --- |

52.

solicită elaborarea unor standarde mai eficiente în materie de transparență și responsabilitate pentru întreprinderile tehnologice din UE în ceea ce privește exportul tehnologiilor care pot fi folosite pentru a încălca drepturile omului sau pentru a acționa împotriva intereselor UE în materie de securitate;

| 53. | solicită punerea în aplicare a principiului referitor la cunoașterea utilizatorului final pentru a asigura o monitorizare mai riguroasă și prevenirea încălcării drepturilor omului în aval sau în amonte în cadrul unui lanț de aprovizionare ori a unui flux de producție sau de piață; |
| --- | --- |

53.

solicită punerea în aplicare a principiului referitor la cunoașterea utilizatorului final pentru a asigura o monitorizare mai riguroasă și prevenirea încălcării drepturilor omului în aval sau în amonte în cadrul unui lanț de aprovizionare ori a unui flux de producție sau de piață;

| 54. | consideră că statele membre ar trebui să considere întreprinderile responsabile pentru adoptarea unor principii și politici proactive în scopul de a combate discriminarea și excluziunea socială, de a promova egalitatea de gen și de a respecta drepturile fundamentale ale tuturor; |
| --- | --- |

54.

consideră că statele membre ar trebui să considere întreprinderile responsabile pentru adoptarea unor principii și politici proactive în scopul de a combate discriminarea și excluziunea socială, de a promova egalitatea de gen și de a respecta drepturile fundamentale ale tuturor;

| 55. | având în vedere abordarea multilaterală privind RSI, invită Comisia și statele membre să ia în considerare creșterea numărului de observatori care participă la reuniunile semestriale ale Grupului la nivel înalt pentru a include reprezentanți care au calitatea de observatori printre care să se numere cei doi raportori din comisiile competente ale Parlamentului European, reprezentanți ai Programului de mediu al Organizației Națiunilor Unite, ai Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite și ai Organizației Internaționale a Muncii, precum și câte un candidat din partea din partea sectorului de afaceri european, a sindicatelor și a societății civile, fapt care să fie acceptat de comitetul de coordonare al Forumului multilateral; |
| --- | --- |

55.

având în vedere abordarea multilaterală privind RSI, invită Comisia și statele membre să ia în considerare creșterea numărului de observatori care participă la reuniunile semestriale ale Grupului la nivel înalt pentru a include reprezentanți care au calitatea de observatori printre care să se numere cei doi raportori din comisiile competente ale Parlamentului European, reprezentanți ai Programului de mediu al Organizației Națiunilor Unite, ai Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite și ai Organizației Internaționale a Muncii, precum și câte un candidat din partea din partea sectorului de afaceri european, a sindicatelor și a societății civile, fapt care să fie acceptat de comitetul de coordonare al Forumului multilateral;

| 56. | recunoaște că necesitatea, subliniată în Declarația de la Laeken din 2001, ca instituțiile UE să se apropie de cetățenii Uniunii continuă se existe; sprijină, prin urmare, studierea în mod oficial a propunerii „Solidarité” vizând crearea unui program interinstituțional de resurse umane în instituțiile UE pentru a facilita implicarea personalului și a stagiarilor lor în angajamentele comunitare prin intermediul unor activități de voluntariat, umanitare și sociale pozitive, atât ca parte a formării profesionale, cât și ca voluntariat în timpul lor liber; subliniază faptul că programul propus conduce la o scădere a cheltuielilor, are o valoare adăugată ridicată și ar contribui la promovarea și implementarea politicilor și programelor UE; îndeamnă toate statele membre să includă voluntariatul angajaților în planurile lor naționale de acțiune; solicită semnarea unui „pact”, prin intermediul Centrului European pentru Voluntariat (CEV), în scopul de a implica organizațiile societății civile din întreaga Europă în atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

56.

recunoaște că necesitatea, subliniată în Declarația de la Laeken din 2001, ca instituțiile UE să se apropie de cetățenii Uniunii continuă se existe; sprijină, prin urmare, studierea în mod oficial a propunerii „Solidarité” vizând crearea unui program interinstituțional de resurse umane în instituțiile UE pentru a facilita implicarea personalului și a stagiarilor lor în angajamentele comunitare prin intermediul unor activități de voluntariat, umanitare și sociale pozitive, atât ca parte a formării profesionale, cât și ca voluntariat în timpul lor liber; subliniază faptul că programul propus conduce la o scădere a cheltuielilor, are o valoare adăugată ridicată și ar contribui la promovarea și implementarea politicilor și programelor UE; îndeamnă toate statele membre să includă voluntariatul angajaților în planurile lor naționale de acțiune; solicită semnarea unui „pact”, prin intermediul Centrului European pentru Voluntariat (CEV), în scopul de a implica organizațiile societății civile din întreaga Europă în atingerea acestui obiectiv;

| 57. | invită întreprinderile să își stimuleze angajații să participe la acțiuni internaționale de voluntariat pentru a facilita sinergiile dintre sectorul public și cel privat în domeniul cooperării pentru dezvoltare; invită Comisia să sprijine inițiativele întreprinderilor în acest sens prin intermediul viitorului corp voluntar european de ajutor umanitar; |
| --- | --- |

57.

invită întreprinderile să își stimuleze angajații să participe la acțiuni internaționale de voluntariat pentru a facilita sinergiile dintre sectorul public și cel privat în domeniul cooperării pentru dezvoltare; invită Comisia să sprijine inițiativele întreprinderilor în acest sens prin intermediul viitorului corp voluntar european de ajutor umanitar;

| 58. | consideră că statele membre ar trebui să încurajeze întreprinderile să elaboreze politici și să adopte măsuri privind necesitatea de a respecta viața privată și de familie a tuturor angajaților; consideră că aceste politici și măsuri ar trebui să respecte principiul egalității și ar trebui să se extindă la negocieri privind durata și organizarea timpului de lucru, nivelul de salarizare, punerea la dispoziția lucrătorilor a unor facilități practice și stabilirea unor condiții de muncă flexibile, inclusiv natura contractelor de muncă și posibilitatea de a întrerupe activitatea profesională; |
| --- | --- |

58.

consideră că statele membre ar trebui să încurajeze întreprinderile să elaboreze politici și să adopte măsuri privind necesitatea de a respecta viața privată și de familie a tuturor angajaților; consideră că aceste politici și măsuri ar trebui să respecte principiul egalității și ar trebui să se extindă la negocieri privind durata și organizarea timpului de lucru, nivelul de salarizare, punerea la dispoziția lucrătorilor a unor facilități practice și stabilirea unor condiții de muncă flexibile, inclusiv natura contractelor de muncă și posibilitatea de a întrerupe activitatea profesională;

| 59. | recunoaște faptul că indicatorii sociali nu corespund indicilor de mediu în ceea ce privește evaluarea economică și specificitatea generală în cadrul a numeroase inițiative de RSI; deși există un manual privind achizițiile publice sociale, consideră că UE în sine a fost prea limitată în acest domeniu; solicită realizarea unui studiu cu privire la „valorificarea capitalului social” care să conducă la o dezbatere europeană amplă privind îmbunătățirea integrării impactului social în gestionarea sustenabilă a întreprinderilor; sprijină finanțarea proiectelor-pilot pentru dezvoltarea indicilor sociali, a agențiilor de rating social și a practicii de audit social în unele state membre precum și în sectoarele antreprenoriale; |
| --- | --- |

59.

recunoaște faptul că indicatorii sociali nu corespund indicilor de mediu în ceea ce privește evaluarea economică și specificitatea generală în cadrul a numeroase inițiative de RSI; deși există un manual privind achizițiile publice sociale, consideră că UE în sine a fost prea limitată în acest domeniu; solicită realizarea unui studiu cu privire la „valorificarea capitalului social” care să conducă la o dezbatere europeană amplă privind îmbunătățirea integrării impactului social în gestionarea sustenabilă a întreprinderilor; sprijină finanțarea proiectelor-pilot pentru dezvoltarea indicilor sociali, a agențiilor de rating social și a practicii de audit social în unele state membre precum și în sectoarele antreprenoriale;

| 60. | salută recunoașterea rolului pe care trebuie să îl joace achizițiile publice în promovarea în practică a RSI, incluzând accesul la formare, egalitatea, comerțul echitabil și integrarea socială a lucrătorilor defavorizați și a persoanelor cu handicap pentru a stimula întreprinderile să își sporească responsabilitatea socială; consideră, cu toate acestea, că rămân incerte măsura în care modificările succesive aduse normelor UE privind achizițiile au fost adoptate, de fapt, de către autoritățile publice și impactul general al îmbunătățirii performanțelor sociale și de mediu ale întreprinderilor, precum și impactul acordării de stimulente pentru RSI; solicită efectuarea unor studii și evaluări suplimentare ale impactului care să conducă la formularea unor recomandări clare referitoare la acordarea de stimulente ușor de înțeles pentru întreprinderi; solicită ca acest lucru să includă o analiză cu privire la practicile tot mai numeroase ale întreprinderilor de a integra clauze privind RSI în propriile lor contracte de cumpărare, și anume în contractele încheiate între întreprinderi, și solicită identificarea bunelor practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

60.

salută recunoașterea rolului pe care trebuie să îl joace achizițiile publice în promovarea în practică a RSI, incluzând accesul la formare, egalitatea, comerțul echitabil și integrarea socială a lucrătorilor defavorizați și a persoanelor cu handicap pentru a stimula întreprinderile să își sporească responsabilitatea socială; consideră, cu toate acestea, că rămân incerte măsura în care modificările succesive aduse normelor UE privind achizițiile au fost adoptate, de fapt, de către autoritățile publice și impactul general al îmbunătățirii performanțelor sociale și de mediu ale întreprinderilor, precum și impactul acordării de stimulente pentru RSI; solicită efectuarea unor studii și evaluări suplimentare ale impactului care să conducă la formularea unor recomandări clare referitoare la acordarea de stimulente ușor de înțeles pentru întreprinderi; solicită ca acest lucru să includă o analiză cu privire la practicile tot mai numeroase ale întreprinderilor de a integra clauze privind RSI în propriile lor contracte de cumpărare, și anume în contractele încheiate între întreprinderi, și solicită identificarea bunelor practici în acest domeniu;

| 61. | încurajează utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor și a rețelelor de socializare pentru a încuraja părțile interesate de la nivel mondial să joace un rol mai activ în consultările multilaterale; |
| --- | --- |

61.

încurajează utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor și a rețelelor de socializare pentru a încuraja părțile interesate de la nivel mondial să joace un rol mai activ în consultările multilaterale;

| 62. | felicită statele membre pentru eforturile considerabile depuse în vederea elaborării și punerii în aplicare a unor planuri naționale de acțiune în materie de RSI, prin consultări cu platformele multilaterale naționale din numeroase state membre ale UE; își exprimă, totuși, îngrijorarea cu privire la faptul că foarte multe măsuri de politici publice nu au înregistrat încă rezultate semnificative vizibile în ceea ce privește progresele în materie de RSI; solicită efectuarea mai multor studii și evaluări referitoare la măsurile de politici publice privind RSI la nivel european; solicită Comisiei Europene să ofere un exemplu în calitate de angajator responsabil, prin publicarea propriului său raport privind RSI, în conformitate cu suplimentul pentru sectorul public al Inițiativei de Raportare Globală, prin acordarea de timp liber „similar” personalului Comisiei pentru ca acesta să participe la inițiative de voluntariat al angajaților și prin revizuirea utilizării investițiilor realizate de fondurile de pensii pe baza unor criterii etice; |
| --- | --- |

62.

felicită statele membre pentru eforturile considerabile depuse în vederea elaborării și punerii în aplicare a unor planuri naționale de acțiune în materie de RSI, prin consultări cu platformele multilaterale naționale din numeroase state membre ale UE; își exprimă, totuși, îngrijorarea cu privire la faptul că foarte multe măsuri de politici publice nu au înregistrat încă rezultate semnificative vizibile în ceea ce privește progresele în materie de RSI; solicită efectuarea mai multor studii și evaluări referitoare la măsurile de politici publice privind RSI la nivel european; solicită Comisiei Europene să ofere un exemplu în calitate de angajator responsabil, prin publicarea propriului său raport privind RSI, în conformitate cu suplimentul pentru sectorul public al Inițiativei de Raportare Globală, prin acordarea de timp liber „similar” personalului Comisiei pentru ca acesta să participe la inițiative de voluntariat al angajaților și prin revizuirea utilizării investițiilor realizate de fondurile de pensii pe baza unor criterii etice;

| 63. | solicită ca Anul european al cetățeniei 2013 să includă o secțiune specială privind cetățenia întreprinderilor, care să invite antreprenorii și oamenii de afaceri să se implice în inițiativele de RSI derulate în statele membre și la nivelul UE pentru a promova și dezvolta, la nivelul UE, conceptul de „bun cetățean corporativ”; |
| --- | --- |

63.

solicită ca Anul european al cetățeniei 2013 să includă o secțiune specială privind cetățenia întreprinderilor, care să invite antreprenorii și oamenii de afaceri să se implice în inițiativele de RSI derulate în statele membre și la nivelul UE pentru a promova și dezvolta, la nivelul UE, conceptul de „bun cetățean corporativ”;

| 64. | salută intenția Comisiei Europene de a-și baza noul său sistem de premii pe utilizarea practicilor existente în acest domeniu; consideră că premiile pot stimula RSI, dar numai în cazul în care câștigătorii reprezintă cea mai bună practică reală la nivel național, european și global; invită Comisia Europeană să înființeze un grup independent de experți care să evalueze acest lucru și care să „verifice” în permanență sistemul în anii următori; solicită ca publicitatea din jurul premiilor să reflecte complexitatea reală a provocărilor existente și să evidențieze învățămintele desprinse pentru toate întreprinderile nu numai pentru câștigători; |
| --- | --- |

64.

salută intenția Comisiei Europene de a-și baza noul său sistem de premii pe utilizarea practicilor existente în acest domeniu; consideră că premiile pot stimula RSI, dar numai în cazul în care câștigătorii reprezintă cea mai bună practică reală la nivel național, european și global; invită Comisia Europeană să înființeze un grup independent de experți care să evalueze acest lucru și care să „verifice” în permanență sistemul în anii următori; solicită ca publicitatea din jurul premiilor să reflecte complexitatea reală a provocărilor existente și să evidențieze învățămintele desprinse pentru toate întreprinderile nu numai pentru câștigători;

| 65. | consideră că este esențială dezvoltarea cât mai curând posibil de către Comisie a metodologiei comune anunțate pentru evaluarea activităților în materie de protecție a mediului pe baza costului ciclului de viață; consideră că o astfel de metodologie ar fi utilă în ceea ce privește atât transparența informațiilor despre companii, cât și evaluarea de către autorități a activităților desfășurate de companii în materie de protecție a mediului; |
| --- | --- |

65.

consideră că este esențială dezvoltarea cât mai curând posibil de către Comisie a metodologiei comune anunțate pentru evaluarea activităților în materie de protecție a mediului pe baza costului ciclului de viață; consideră că o astfel de metodologie ar fi utilă în ceea ce privește atât transparența informațiilor despre companii, cât și evaluarea de către autorități a activităților desfășurate de companii în materie de protecție a mediului;

| 66. | solicită Comisiei să își intensifice eforturile vizând prezentarea, în cadrul programului său de lucru, a unor propuneri noi care să remedieze lacunele în materie de guvernanță legate de standardele RSI internaționale, dând curs recomandării formulate în „Studiul de la Edinburgh” realizat la comanda sa; |
| --- | --- |

66.

solicită Comisiei să își intensifice eforturile vizând prezentarea, în cadrul programului său de lucru, a unor propuneri noi care să remedieze lacunele în materie de guvernanță legate de standardele RSI internaționale, dând curs recomandării formulate în „Studiul de la Edinburgh” realizat la comanda sa;

| 67. | solicită statelor membre să ia măsuri în vederea sporirii eficienței politicilor de promovare a RSI prin, de exemplu, introducerea unor recompense pentru un comportament responsabil al mediului de afaceri sub formă de stimulente pentru investiții și acces la investiția publică; |
| --- | --- |

67.

solicită statelor membre să ia măsuri în vederea sporirii eficienței politicilor de promovare a RSI prin, de exemplu, introducerea unor recompense pentru un comportament responsabil al mediului de afaceri sub formă de stimulente pentru investiții și acces la investiția publică;

| 68. | salută planurile Comisiei Europene de a promova inițiative în domeniul producției și al consumului responsabil; consideră că UE se poate baza pe experiența acumulată din inițiative de RSI în cadrul cărora s-au întreprins activități specifice de formare profesională și de consolidare a capacităților cumpărătorilor în cadrul întreprinderilor; consideră că inițiativa planificată privind transparența poate fi un element esențial cu rol de forță motrice pentru consumismul etic; invită Comisia și statele membre să ia în vedere fezabilitatea și atractivitatea elaborării unei etichete sociale europene pentru toate întreprinderile implicate în RSI, astfel încât eforturile acestora să devină mai vizibile pentru consumatori și investitori și, prin valorificarea inițiativelor de etichetare actuale, să promoveze în permanență o colaborare ascendentă sub auspiciile Alianței internaționale pentru acreditare și etichetare socială și de mediu (ISEAL); sugerează ca întreprinderile care dețin o astfel de etichetă să fie monitorizate în mod regulat cu privire la respectarea dispozițiilor sociale în materie de RSI stabilite în etichetă; |
| --- | --- |

68.

salută planurile Comisiei Europene de a promova inițiative în domeniul producției și al consumului responsabil; consideră că UE se poate baza pe experiența acumulată din inițiative de RSI în cadrul cărora s-au întreprins activități specifice de formare profesională și de consolidare a capacităților cumpărătorilor în cadrul întreprinderilor; consideră că inițiativa planificată privind transparența poate fi un element esențial cu rol de forță motrice pentru consumismul etic; invită Comisia și statele membre să ia în vedere fezabilitatea și atractivitatea elaborării unei etichete sociale europene pentru toate întreprinderile implicate în RSI, astfel încât eforturile acestora să devină mai vizibile pentru consumatori și investitori și, prin valorificarea inițiativelor de etichetare actuale, să promoveze în permanență o colaborare ascendentă sub auspiciile Alianței internaționale pentru acreditare și etichetare socială și de mediu (ISEAL); sugerează ca întreprinderile care dețin o astfel de etichetă să fie monitorizate în mod regulat cu privire la respectarea dispozițiilor sociale în materie de RSI stabilite în etichetă;

Stabilirea unei corelații între investițiile responsabile din punct de vedere social și divulgare

| 69. | constată că unul dintre elementele determinante cu rol de forță motrice ale unei piețe de investiții responsabile din punct de vedere social și al sustenabilității îl constituie, în continuare, cererea investitorilor instituționali, dar consideră că accentul principal nu trebuie se limiteze doar la aspectele de mediu; constată, în acest sens, că publicarea informațiilor pentru investitori și consumatori este unul dintre elementele determinante cu rol de forță motrice ale RSI și că trebuie să se întemeieze pe principii sociale și de mediu ușor de aplicat și de măsurat; salută demersurile Comisiei de a se implica alături de comunitatea investitorilor în aspecte legate de RSI; solicită ca această implicare să se bazeze ferm pe sprijinul acordat Principiilor ONU pentru investiții responsabile și principiului raportării integrate (RI); |
| --- | --- |

69.

constată că unul dintre elementele determinante cu rol de forță motrice ale unei piețe de investiții responsabile din punct de vedere social și al sustenabilității îl constituie, în continuare, cererea investitorilor instituționali, dar consideră că accentul principal nu trebuie se limiteze doar la aspectele de mediu; constată, în acest sens, că publicarea informațiilor pentru investitori și consumatori este unul dintre elementele determinante cu rol de forță motrice ale RSI și că trebuie să se întemeieze pe principii sociale și de mediu ușor de aplicat și de măsurat; salută demersurile Comisiei de a se implica alături de comunitatea investitorilor în aspecte legate de RSI; solicită ca această implicare să se bazeze ferm pe sprijinul acordat Principiilor ONU pentru investiții responsabile și principiului raportării integrate (RI);

| 70. | constată că beneficiarii investitorilor pe termen lung, cum ar fi fondurile de pensii, manifestă interes pentru obținerea unei rentabilități durabile și pentru comportamentul responsabil al întreprinderilor; consideră că este important ca stimulentele agenților de investiții să fie în mod efectiv aliniate cu interesele beneficiarilor și ca acestea să nu se limiteze la o interpretare restrictivă a acestor interese care se concentrează exclusiv pe creșterea la maximum a rentabilității pe termen scurt; susține un cadru juridic care sprijină acest obiectiv; salută elaborarea de către Comisie a unor propuneri referitoare la investiții pe termen lung și la guvernarea corporativă, care vor contribui la abordarea acestor probleme; |
| --- | --- |

70.

constată că beneficiarii investitorilor pe termen lung, cum ar fi fondurile de pensii, manifestă interes pentru obținerea unei rentabilități durabile și pentru comportamentul responsabil al întreprinderilor; consideră că este important ca stimulentele agenților de investiții să fie în mod efectiv aliniate cu interesele beneficiarilor și ca acestea să nu se limiteze la o interpretare restrictivă a acestor interese care se concentrează exclusiv pe creșterea la maximum a rentabilității pe termen scurt; susține un cadru juridic care sprijină acest obiectiv; salută elaborarea de către Comisie a unor propuneri referitoare la investiții pe termen lung și la guvernarea corporativă, care vor contribui la abordarea acestor probleme;

| 71. | sprijină Comisia să prezinte o propunere privind „divulgarea fără caracter financiar” de către întreprinderi; salută faptul că această propunere se bazează pe o amplă consultare publică, precum și pe o serie de ateliere organizate împreună cu părțile interesate relevante; avertizează cu privire la faptul că utilizarea expresiei „fără caracter financiar” nu ar trebui să ascundă consecințele financiare reale pentru întreprinderi ale chestiunilor sociale, ecologice și a celor legate de drepturile omului; consideră că propunerea dă posibilitatea UE să recomande ca întreprinderile europene să aplice Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și Pactul mondial al ONU și ca acestea să fie armonizate cu raportarea integrată, așa cum este concepută în prezent de Consiliul internațional pentru raportare integrată (IIRC); subliniază, cu toate acestea, faptul că orice soluții trebuie să fie flexibile și să nu creeze o povară administrativă excesivă; |
| --- | --- |

71.

sprijină Comisia să prezinte o propunere privind „divulgarea fără caracter financiar” de către întreprinderi; salută faptul că această propunere se bazează pe o amplă consultare publică, precum și pe o serie de ateliere organizate împreună cu părțile interesate relevante; avertizează cu privire la faptul că utilizarea expresiei „fără caracter financiar” nu ar trebui să ascundă consecințele financiare reale pentru întreprinderi ale chestiunilor sociale, ecologice și a celor legate de drepturile omului; consideră că propunerea dă posibilitatea UE să recomande ca întreprinderile europene să aplice Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și Pactul mondial al ONU și ca acestea să fie armonizate cu raportarea integrată, așa cum este concepută în prezent de Consiliul internațional pentru raportare integrată (IIRC); subliniază, cu toate acestea, faptul că orice soluții trebuie să fie flexibile și să nu creeze o povară administrativă excesivă;

| 72. | observă că raportul social ar trebui să fie verificat de un organism extern, pentru a se spori credibilitatea acțiunii unei întreprinderi; |
| --- | --- |

72.

observă că raportul social ar trebui să fie verificat de un organism extern, pentru a se spori credibilitatea acțiunii unei întreprinderi;

Impulsionarea RSI

| 73. | este în favoarea menținerii unui rol de lider pentru Forumul multilateral european în ceea ce privește sprijinul acordat în vederea punerii în aplicare a propunerilor prezentate în cadrul comunicării Comisiei; reamintește faptul că o adaptare mai eficientă a RSI la IMM-uri va asigura răspândirea acesteia pe scară mai largă la nivel european; solicită tuturor participanților să se implice în activitatea forumului prin adoptarea unei abordări flexibile, cu orizont larg și care vizează obținerea unui consens în adevăratul spirit al RSI; |
| --- | --- |

73.

este în favoarea menținerii unui rol de lider pentru Forumul multilateral european în ceea ce privește sprijinul acordat în vederea punerii în aplicare a propunerilor prezentate în cadrul comunicării Comisiei; reamintește faptul că o adaptare mai eficientă a RSI la IMM-uri va asigura răspândirea acesteia pe scară mai largă la nivel european; solicită tuturor participanților să se implice în activitatea forumului prin adoptarea unei abordări flexibile, cu orizont larg și care vizează obținerea unui consens în adevăratul spirit al RSI;

| 74. | insistă ca drepturile și libertățile sindicale și reprezentarea organelor reprezentative ale lucrătorilor alese în mod democratic să se afle în centrul oricărei strategii de RSI; salută cadrul structural al UE pentru dialog social sectorial și intersectorial și solicită o consultare și o implicare deplină și activă a organizațiilor reprezentative și a sindicatelor, în special în elaborarea, funcționarea și monitorizarea proceselor și structurilor de RSI ale întreprinderilor, colaborând cu angajatorii în cadrul unei abordări bazate pe un parteneriat veritabil; invită Comisia să considere sindicatele și reprezentanții personalului, care sunt actori esențiali, drept parteneri de dialog în contextul aspectelor legate de RSI, alături de întreprinderi și alte părți interesate; consideră că partenerii sociali pot juca un rol esențial în promovarea responsabilității sociale a întreprinderilor care, ar trebui menționat, contribuie la dialogul social și facilitează realizarea acestuia; |
| --- | --- |

74.

insistă ca drepturile și libertățile sindicale și reprezentarea organelor reprezentative ale lucrătorilor alese în mod democratic să se afle în centrul oricărei strategii de RSI; salută cadrul structural al UE pentru dialog social sectorial și intersectorial și solicită o consultare și o implicare deplină și activă a organizațiilor reprezentative și a sindicatelor, în special în elaborarea, funcționarea și monitorizarea proceselor și structurilor de RSI ale întreprinderilor, colaborând cu angajatorii în cadrul unei abordări bazate pe un parteneriat veritabil; invită Comisia să considere sindicatele și reprezentanții personalului, care sunt actori esențiali, drept parteneri de dialog în contextul aspectelor legate de RSI, alături de întreprinderi și alte părți interesate; consideră că partenerii sociali pot juca un rol esențial în promovarea responsabilității sociale a întreprinderilor care, ar trebui menționat, contribuie la dialogul social și facilitează realizarea acestuia;

| 75. | solicită ca politicile în materie de RSI să cuprindă măsuri specifice în vederea abordării practicilor ilicite de adoptare a unor liste negre împotriva angajaților și de a le refuza acestora accesul la locuri de muncă, de multe ori datorită apartenenței sindicale și a activităților sau funcțiilor deținute în calitate de reprezentanți pentru sănătate și siguranță; |
| --- | --- |

75.

solicită ca politicile în materie de RSI să cuprindă măsuri specifice în vederea abordării practicilor ilicite de adoptare a unor liste negre împotriva angajaților și de a le refuza acestora accesul la locuri de muncă, de multe ori datorită apartenenței sindicale și a activităților sau funcțiilor deținute în calitate de reprezentanți pentru sănătate și siguranță;

| 76. | insistă asupra faptului că orice întreprindere care interzice lucrători sau încalcă drepturile omului și standardele de muncă ar trebui să fie exclusă de la primirea de subvenții și finanțare din partea UE și de la participarea la cereri de ofertă pentru alte contracte de achiziții publice la nivelul UE, la nivel național sau la nivelul autorităților publice; |
| --- | --- |

76.

insistă asupra faptului că orice întreprindere care interzice lucrători sau încalcă drepturile omului și standardele de muncă ar trebui să fie exclusă de la primirea de subvenții și finanțare din partea UE și de la participarea la cereri de ofertă pentru alte contracte de achiziții publice la nivelul UE, la nivel național sau la nivelul autorităților publice;

| 77. | observă că politicile privind RSI trebuie să fie respectate atât de către întreprinderea principală sau contractantul principal, cât și de către subcontractanți sau lanțurile de aprovizionare utilizate eventual de cei dintâi fie pentru furnizarea de bunuri și de forță de muncă, fie pentru furnizarea de servicii și indiferent dacă sediul lor se află în UE sau într-o țară terță, asigurând astfel condiții de concurență echitabile bazate pe o remunerare echitabilă și condiții de muncă decente și garantând drepturile și libertățile sindicale; |
| --- | --- |

77.

observă că politicile privind RSI trebuie să fie respectate atât de către întreprinderea principală sau contractantul principal, cât și de către subcontractanți sau lanțurile de aprovizionare utilizate eventual de cei dintâi fie pentru furnizarea de bunuri și de forță de muncă, fie pentru furnizarea de servicii și indiferent dacă sediul lor se află în UE sau într-o țară terță, asigurând astfel condiții de concurență echitabile bazate pe o remunerare echitabilă și condiții de muncă decente și garantând drepturile și libertățile sindicale;

| 78. | susține Directiva privind normele minime pentru victime a Comisiei și solicită ca politicile privind RSI ale întreprinderilor din sectoarele relevante (cum ar fi sectorul călătoriilor, al asigurărilor, al cazării și al telecomunicațiilor) să cuprindă strategii și structuri pozitive și practice de sprijinire a victimelor criminalității și a familiilor acestora într-o situație de criză și să elaboreze politici specifice pentru orice angajat care devine victimă a unei infracțiuni la locul de muncă sau în afara acestuia; |
| --- | --- |

78.

susține Directiva privind normele minime pentru victime a Comisiei și solicită ca politicile privind RSI ale întreprinderilor din sectoarele relevante (cum ar fi sectorul călătoriilor, al asigurărilor, al cazării și al telecomunicațiilor) să cuprindă strategii și structuri pozitive și practice de sprijinire a victimelor criminalității și a familiilor acestora într-o situație de criză și să elaboreze politici specifice pentru orice angajat care devine victimă a unei infracțiuni la locul de muncă sau în afara acestuia;

| 79. | admite că nu se poate aplica o abordare de tipul „aceeași măsură pentru toți” cu privire la RSI, dar recunoaște că abundența de inițiative în materie de RSI, cu toate că demonstrează o conștientizare cu privire la importanța politicilor în materie de RSI, poate crea costuri suplimentare și poate constitui un obstacol în calea punerii în aplicare, subminând încrederea și corectitudinea; consideră că aplicarea orientărilor RSI trebuie să se desfășoare într-un cadru suficient de flexibil pentru cerințele specifice ale fiecărui stat membru și ale regiunilor și mai ales pentru capacitatea IMM-urilor; salută, totuși, cooperarea activă a Comisiei, cu participarea Parlamentului și a Consiliului, împreună cu alte organisme internaționale, vizând să realizeze, pe termen lung, o convergență fundamentală a inițiativelor în materie de RSI, schimbul și promovarea de bune practici ale întreprinderilor în materie de RSI, precum și să asigure progresul orientărilor formulate în cadrul standardului internațional ISO 26000, în scopul garantării unei definiții unice, globale, coerente și transparente a RSI; îndeamnă Comisia să contribuie în mod efectiv la îndrumarea și coordonarea politicilor din statele membre ale UE, reducând astfel riscul ca întreprinderile care funcționează în mai mult de un stat membru să suporte costuri suplimentare din cauza divergenței dispozițiilor; |
| --- | --- |

79.

admite că nu se poate aplica o abordare de tipul „aceeași măsură pentru toți” cu privire la RSI, dar recunoaște că abundența de inițiative în materie de RSI, cu toate că demonstrează o conștientizare cu privire la importanța politicilor în materie de RSI, poate crea costuri suplimentare și poate constitui un obstacol în calea punerii în aplicare, subminând încrederea și corectitudinea; consideră că aplicarea orientărilor RSI trebuie să se desfășoare într-un cadru suficient de flexibil pentru cerințele specifice ale fiecărui stat membru și ale regiunilor și mai ales pentru capacitatea IMM-urilor; salută, totuși, cooperarea activă a Comisiei, cu participarea Parlamentului și a Consiliului, împreună cu alte organisme internaționale, vizând să realizeze, pe termen lung, o convergență fundamentală a inițiativelor în materie de RSI, schimbul și promovarea de bune practici ale întreprinderilor în materie de RSI, precum și să asigure progresul orientărilor formulate în cadrul standardului internațional ISO 26000, în scopul garantării unei definiții unice, globale, coerente și transparente a RSI; îndeamnă Comisia să contribuie în mod efectiv la îndrumarea și coordonarea politicilor din statele membre ale UE, reducând astfel riscul ca întreprinderile care funcționează în mai mult de un stat membru să suporte costuri suplimentare din cauza divergenței dispozițiilor;

| 80. | consideră că ideea potrivit căreia RSI constituie un „bun de lux” sprijinit de întreprinderi numai în perioade de prosperitate a fost în mod decisiv infirmată de faptul că tot mai multe întreprinderi continuă să își asume un angajament față de RSI; consideră că aceasta a fost o presupunere învechită care ignoră importanța reputației și a nivelului de risc extern pentru profitabilitatea întreprinderilor moderne; solicită ca toți factorii de decizie europeni să integreze ei înșiși RSI în toate nivelurile de politică economică, inclusiv să consolideze RSI în cadrul Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

80.

consideră că ideea potrivit căreia RSI constituie un „bun de lux” sprijinit de întreprinderi numai în perioade de prosperitate a fost în mod decisiv infirmată de faptul că tot mai multe întreprinderi continuă să își asume un angajament față de RSI; consideră că aceasta a fost o presupunere învechită care ignoră importanța reputației și a nivelului de risc extern pentru profitabilitatea întreprinderilor moderne; solicită ca toți factorii de decizie europeni să integreze ei înșiși RSI în toate nivelurile de politică economică, inclusiv să consolideze RSI în cadrul Strategiei Europa 2020;

| 81. | subliniază că RSI ar trebui să se aplice întregului lanț de aprovizionare global, inclusiv toate nivelurile de subcontractare și că ar trebui să includă prevederi, fie în aprovizionarea cu bunuri, fie cu lucrători sau servicii, care să prevadă protejarea lucrătorilor migranți, a lucrătorilor cu contracte intermediate de agenții sau a lucrătorilor detașați, precum și că ar trebui să fie bazată pe condiții de salarizare echitabile și condiții de muncă decente și să garanteze drepturile și libertățile sindicale; consideră că trebuie continuată mai în detaliu elaborarea conceptului de gestionare responsabilă a lanțului de aprovizionare ca mecanism destinat să garanteze aplicarea RSI; |
| --- | --- |

81.

subliniază că RSI ar trebui să se aplice întregului lanț de aprovizionare global, inclusiv toate nivelurile de subcontractare și că ar trebui să includă prevederi, fie în aprovizionarea cu bunuri, fie cu lucrători sau servicii, care să prevadă protejarea lucrătorilor migranți, a lucrătorilor cu contracte intermediate de agenții sau a lucrătorilor detașați, precum și că ar trebui să fie bazată pe condiții de salarizare echitabile și condiții de muncă decente și să garanteze drepturile și libertățile sindicale; consideră că trebuie continuată mai în detaliu elaborarea conceptului de gestionare responsabilă a lanțului de aprovizionare ca mecanism destinat să garanteze aplicarea RSI;

| 82. | apreciază activitatea întreprinsă în cadrul anumitor școli de management în vederea promovării RSI, dar recunoaște că aceste școli reprezintă doar o minoritate; invită Grupul la nivel înalt și statele membre, în cooperare cu Comisia și, după caz, cu universitățile, să studieze modalități de integrare a RSI, a gestionării și a cetățeniei responsabile în educația și formarea profesională managerială pentru toți viitorii lideri de întreprinderi astfel încât RSI să poată deveni o piatră de temelie în guvernarea corporativă strategică și să promoveze sensibilizarea în legătură cu consumul sustenabil; consideră că acest lucru ar putea include copii implicați în sisteme de antreprenoriat pentru tineri; solicită Comisiei să ofere sprijin financiar suplimentar pentru proiecte de educație și de formare profesională cu privire la RSI în cadrul programului UE de învățare pe tot parcursul vieții și al programului „Tineretul în acțiune”; |
| --- | --- |

82.

apreciază activitatea întreprinsă în cadrul anumitor școli de management în vederea promovării RSI, dar recunoaște că aceste școli reprezintă doar o minoritate; invită Grupul la nivel înalt și statele membre, în cooperare cu Comisia și, după caz, cu universitățile, să studieze modalități de integrare a RSI, a gestionării și a cetățeniei responsabile în educația și formarea profesională managerială pentru toți viitorii lideri de întreprinderi astfel încât RSI să poată deveni o piatră de temelie în guvernarea corporativă strategică și să promoveze sensibilizarea în legătură cu consumul sustenabil; consideră că acest lucru ar putea include copii implicați în sisteme de antreprenoriat pentru tineri; solicită Comisiei să ofere sprijin financiar suplimentar pentru proiecte de educație și de formare profesională cu privire la RSI în cadrul programului UE de învățare pe tot parcursul vieții și al programului „Tineretul în acțiune”;

| 83. | își reiterează opinia că sfera de aplicabilitate a RSI ar trebui să înglobeze toate întreprinderile, astfel încât să se ofere condiții de concurență egale și echitabile; atrage totuși atenția asupra necesității unor acțiuni care să nu se limiteze la o abordare bazată pe voluntariat, având în vedere modul în care industriile extractive își desfășoară activitatea în țările în curs de dezvoltare; subliniază faptul că investițiile industriei petrolului în Nigeria reprezintă un bun exemplu privind limitările RSI, astfel cum este aplicată în prezent, dat fiind faptul că întreprinderile nu au adoptat inițiative RSI de creare a unor practici de afaceri durabile sau de contribuire la dezvoltarea țărilor gazdă; sprijină în mod ferm elaborarea unei propuneri legislative privind raportarea defalcată pe țări, bazată pe Inițiativa pentru transparență în industriile extractive (ITIE), raportarea privind vânzările și profiturile, precum și taxele și veniturile, pentru a descuraja corupția și a combate evaziunea fiscală; invită, de asemenea, industriile extractive europene care desfășoară activități în țări în curs de dezvoltare să dea un exemplu de responsabilitate socială și de promovare a muncii decente; |
| --- | --- |

83.

își reiterează opinia că sfera de aplicabilitate a RSI ar trebui să înglobeze toate întreprinderile, astfel încât să se ofere condiții de concurență egale și echitabile; atrage totuși atenția asupra necesității unor acțiuni care să nu se limiteze la o abordare bazată pe voluntariat, având în vedere modul în care industriile extractive își desfășoară activitatea în țările în curs de dezvoltare; subliniază faptul că investițiile industriei petrolului în Nigeria reprezintă un bun exemplu privind limitările RSI, astfel cum este aplicată în prezent, dat fiind faptul că întreprinderile nu au adoptat inițiative RSI de creare a unor practici de afaceri durabile sau de contribuire la dezvoltarea țărilor gazdă; sprijină în mod ferm elaborarea unei propuneri legislative privind raportarea defalcată pe țări, bazată pe Inițiativa pentru transparență în industriile extractive (ITIE), raportarea privind vânzările și profiturile, precum și taxele și veniturile, pentru a descuraja corupția și a combate evaziunea fiscală; invită, de asemenea, industriile extractive europene care desfășoară activități în țări în curs de dezvoltare să dea un exemplu de responsabilitate socială și de promovare a muncii decente;

| 84. | solicită elaborarea unor standarde la nivelul UE în materie de diligență necesară privind drepturile omului și lanțul de aprovizionare care, printre altele, îndeplinesc cerințele stabilite în orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat și abordează, printre alte chestiuni, domenii cu un potențial impact negativ sau pozitiv semnificativ asupra drepturilor omului cum ar fi lanțurile de aprovizionare de la nivel local și mondial, minereurile provenite din zonele de conflict, externalizările, acapararea de terenuri și zonele unde dreptul muncii și protecția lucrătorilor sunt insuficiente sau zonele de producție a produselor periculoase pentru mediu și pentru sănătate; salută programele deja puse în aplicare de către UE, în special programul privind aplicarea legislației, guvernanța și schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT) în domeniul forestier și susține inițiativele private cum ar fi Inițiativa privind transparența în industriile extractive (ITIE); |
| --- | --- |

84.

solicită elaborarea unor standarde la nivelul UE în materie de diligență necesară privind drepturile omului și lanțul de aprovizionare care, printre altele, îndeplinesc cerințele stabilite în orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat și abordează, printre alte chestiuni, domenii cu un potențial impact negativ sau pozitiv semnificativ asupra drepturilor omului cum ar fi lanțurile de aprovizionare de la nivel local și mondial, minereurile provenite din zonele de conflict, externalizările, acapararea de terenuri și zonele unde dreptul muncii și protecția lucrătorilor sunt insuficiente sau zonele de producție a produselor periculoase pentru mediu și pentru sănătate; salută programele deja puse în aplicare de către UE, în special programul privind aplicarea legislației, guvernanța și schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT) în domeniul forestier și susține inițiativele private cum ar fi Inițiativa privind transparența în industriile extractive (ITIE);

| 85. | invită Comisia să adopte inițiative suplimentare care să aibă drept scop deblocarea și consolidarea potențialului RSI în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice (corelând-o cu utilizarea eficientă a resurselor și cu eficiența energetică), de exemplu în cadrul procedurilor la care apelează întreprinderile pentru a achiziționa materii prime; |
| --- | --- |

85.

invită Comisia să adopte inițiative suplimentare care să aibă drept scop deblocarea și consolidarea potențialului RSI în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice (corelând-o cu utilizarea eficientă a resurselor și cu eficiența energetică), de exemplu în cadrul procedurilor la care apelează întreprinderile pentru a achiziționa materii prime;

| 86. | subliniază faptul că asistența oferită de UE țărilor terțe cu privire la aplicarea reglementărilor sociale și de mediu, împreună cu regimurile eficiente de inspecții, reprezintă o completare necesară în vederea promovării RSI a întreprinderilor europene la nivel mondial; |
| --- | --- |

86.

subliniază faptul că asistența oferită de UE țărilor terțe cu privire la aplicarea reglementărilor sociale și de mediu, împreună cu regimurile eficiente de inspecții, reprezintă o completare necesară în vederea promovării RSI a întreprinderilor europene la nivel mondial;

| 87. | propune guvernelor statelor membre să solicite BEI să includă o clauză RSI în cadrul operațiunilor sale; |
| --- | --- |

87.

propune guvernelor statelor membre să solicite BEI să includă o clauză RSI în cadrul operațiunilor sale;

| 88. | invită Comisia să promoveze RSI în cadrul forurilor multilaterale, sprijinind o cooperare consolidată între OMC și alte foruri multilaterale care abordează RSI, cum ar fi OIM și OCDE; |
| --- | --- |

88.

invită Comisia să promoveze RSI în cadrul forurilor multilaterale, sprijinind o cooperare consolidată între OMC și alte foruri multilaterale care abordează RSI, cum ar fi OIM și OCDE;

| 89. | solicită să se înființeze un sistem de cooperare juridică transnațională între UE și țările terțe semnatare ale acordurilor comerciale bilaterale, pentru a li se asigura victimelor încălcărilor legislației sociale sau de mediu sau ale nerespectării de către societățile multinaționale sau de către filialele directe ale acestora a angajamentelor în materie de RSI accesul efectiv la justiție în țara în care au loc astfel de încălcări și să se acorde sprijin instituirii unor proceduri judiciare internaționale prin care să se asigure sancționarea, dacă este cazul, a încălcărilor legii de către societăți; |
| --- | --- |

89.

solicită să se înființeze un sistem de cooperare juridică transnațională între UE și țările terțe semnatare ale acordurilor comerciale bilaterale, pentru a li se asigura victimelor încălcărilor legislației sociale sau de mediu sau ale nerespectării de către societățile multinaționale sau de către filialele directe ale acestora a angajamentelor în materie de RSI accesul efectiv la justiție în țara în care au loc astfel de încălcări și să se acorde sprijin instituirii unor proceduri judiciare internaționale prin care să se asigure sancționarea, dacă este cazul, a încălcărilor legii de către societăți;

| 90. | solicită să se realizeze evaluări ale impactului în materie de drepturi ale omului cât mai devreme posibil în faza de cercetare și dezvoltare a noilor tehnologii și solicită ca aceste evaluări să includă studii de scenarii și stabilirea de standarde destinate să integreze drepturile omului în procesul de proiectare; |
| --- | --- |

90.

solicită să se realizeze evaluări ale impactului în materie de drepturi ale omului cât mai devreme posibil în faza de cercetare și dezvoltare a noilor tehnologii și solicită ca aceste evaluări să includă studii de scenarii și stabilirea de standarde destinate să integreze drepturile omului în procesul de proiectare;

| 91. | constată că RSI este un mecanism care permite angajatorilor să își sprijine lucrătorii și comunitățile locale din țările în curs de dezvoltare, că respectarea standardelor RSI și de muncă pot permite unor astfel de țări să beneficieze de schimburi comerciale internaționale mai ample și că RSI poate asigura o împărțire echitabilă a câștigurilor pentru a sprijini o prosperitate economică și socială durabilă și pentru a ajuta mai multe persoane să iasă din sărăcie, în special în perioade de criză financiară; |
| --- | --- |

91.

constată că RSI este un mecanism care permite angajatorilor să își sprijine lucrătorii și comunitățile locale din țările în curs de dezvoltare, că respectarea standardelor RSI și de muncă pot permite unor astfel de țări să beneficieze de schimburi comerciale internaționale mai ample și că RSI poate asigura o împărțire echitabilă a câștigurilor pentru a sprijini o prosperitate economică și socială durabilă și pentru a ajuta mai multe persoane să iasă din sărăcie, în special în perioade de criză financiară;

| 92. | încurajează UE să exercite un rol activ în procesul de sensibilizare cu privire la contribuția pe care și-o pot aduce întreprinderile la nivelul societății, în domeniul culturii, al educației, al sportului și al tineretului, prin intermediul RSI; |
| --- | --- |

92.

încurajează UE să exercite un rol activ în procesul de sensibilizare cu privire la contribuția pe care și-o pot aduce întreprinderile la nivelul societății, în domeniul culturii, al educației, al sportului și al tineretului, prin intermediul RSI;

| 93. | încurajează întreprinderile de mass-media să introducă în politicile lor privind RSI standarde transparente în materie de jurnalism, inclusiv garanții pentru protejarea surselor și a drepturilor informatorilor; |
| --- | --- |

93.

încurajează întreprinderile de mass-media să introducă în politicile lor privind RSI standarde transparente în materie de jurnalism, inclusiv garanții pentru protejarea surselor și a drepturilor informatorilor;

| 94. | invită Comisia să garanteze inițiative în materie de RSI recunoscute și funcționale, prin introducerea unui test în materie de RSI, care să evalueze impactul viitoarelor inițiative legislative și administrative asupra măsurilor de RSI și să țină seama de rezultatele relevante la elaborarea de propuneri; |
| --- | --- |

94.

invită Comisia să garanteze inițiative în materie de RSI recunoscute și funcționale, prin introducerea unui test în materie de RSI, care să evalueze impactul viitoarelor inițiative legislative și administrative asupra măsurilor de RSI și să țină seama de rezultatele relevante la elaborarea de propuneri;

| 95. | salută, în vederea menținerii sustenabilității, obligațiile impuse operatorilor și solicită Comisiei să monitorizeze și să evalueze inițiativele RSI; |
| --- | --- |

95.

salută, în vederea menținerii sustenabilității, obligațiile impuse operatorilor și solicită Comisiei să monitorizeze și să evalueze inițiativele RSI;

o

o o

| 96. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

96.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  http://www.business-humanrights.org/SpecialRepPortal/Home/ProtectRespect-Remedy-Frameworkși http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/files/business-human-rights/101025_ec_study_final_report_en.pdf

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0126

(4)  http://www.atkearney.com/documents/10192/6972076a-9cdc-4b20-bc3a-d2a4c43c9c21

(5)  JO L 134, 30.4.2004, p. 114.

(6)  JO L 12, 16.1.2001, p. 1.

(7)  JO C 86, 10.4.2002, p. 3.

(8)  JO C 39, 18.2.2003, p. 3.

(9)  JO C 187 E, 7.8.2003, p. 180.

(10)  JO C 67 E, 17.3.2004, p. 73.

(11)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 45.

(12)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 101.

(13)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 57.

(14)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0429.

(15)  JO C 229, 31.7.2012, p. 77.

---

Joi 7 februarie 2013

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/49

---

P7_TA(2013)0052

Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creşterii 2013

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii 2013 (2012/2256(INI))

(2016/C 024/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și în special articolele 9 și 151 și articolul 153 alineatul (1) litera (e), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și în special articolele 9 și 151 și articolul 153 alineatul (1) litera (e),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 coroborat cu articolul 121 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 coroborat cu articolul 121 alineatul (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012 privind Analiza anuală a creșterii pentru 2013 (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012 privind Analiza anuală a creșterii pentru 2013 (COM(2012)0750),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și cel al Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0032/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și cel al Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0032/2013),

| A. | întrucât zona euro în ansamblul său se confruntă cu o recesiune dublă, cauzată de datoriile excesive și de criza financiară; |
| --- | --- |

A.

întrucât zona euro în ansamblul său se confruntă cu o recesiune dublă, cauzată de datoriile excesive și de criza financiară;

| B. | întrucât criza a avut consecințe devastatoare pentru viețile a milioane de europeni, astfel cum au arătat statisticile oficiale privind ocuparea forței de muncă: în UE, peste 8 milioane de persoane și-au pierdut deja locul de muncă începând din 2008; peste 25 de milioane de europeni sunt în prezent șomeri, iar dintre aceștia aproape 11 milioane s-au aflat în șomaj de peste un an; în prezent, șomajul afectează aproape 10 milioane de tineri; doar pe parcursul anului trecut, 2 milioane de persoane și-au pierdut locul de muncă; |
| --- | --- |

B.

întrucât criza a avut consecințe devastatoare pentru viețile a milioane de europeni, astfel cum au arătat statisticile oficiale privind ocuparea forței de muncă: în UE, peste 8 milioane de persoane și-au pierdut deja locul de muncă începând din 2008; peste 25 de milioane de europeni sunt în prezent șomeri, iar dintre aceștia aproape 11 milioane s-au aflat în șomaj de peste un an; în prezent, șomajul afectează aproape 10 milioane de tineri; doar pe parcursul anului trecut, 2 milioane de persoane și-au pierdut locul de muncă;

| C. | întrucât rigiditatea reglementărilor privind piața muncii din mai multe state membre presupune o lipsă de flexibilitate în a absorbi în mod eficace șocuri precum criza actuală; întrucât legislația în vigoare privind piața muncii protejează în mod disproporționat persoanele care au acces la informații și are un impact negativ asupra incluziunii tinerilor în forța de muncă; |
| --- | --- |

C.

întrucât rigiditatea reglementărilor privind piața muncii din mai multe state membre presupune o lipsă de flexibilitate în a absorbi în mod eficace șocuri precum criza actuală; întrucât legislația în vigoare privind piața muncii protejează în mod disproporționat persoanele care au acces la informații și are un impact negativ asupra incluziunii tinerilor în forța de muncă;

| D. | întrucât disparitățile în ceea ce privește ratele șomajului între statele membre au crescut dramatic; |
| --- | --- |

D.

întrucât disparitățile în ceea ce privește ratele șomajului între statele membre au crescut dramatic;

| E. | întrucât ar trebui reamintit faptul că, în 2007, la începutul crizei, deficitul public mediu pentru zona euro se ridica la numai 0,7 %; |
| --- | --- |

E.

întrucât ar trebui reamintit faptul că, în 2007, la începutul crizei, deficitul public mediu pentru zona euro se ridica la numai 0,7 %;

| F. | întrucât ar trebui reamintit faptul că, în 2007, la debutul crizei, unele dintre țările care în prezent trec prin cele mai mari dificultăți acumulaseră deficite excesive ale conturilor curente; |
| --- | --- |

F.

întrucât ar trebui reamintit faptul că, în 2007, la debutul crizei, unele dintre țările care în prezent trec prin cele mai mari dificultăți acumulaseră deficite excesive ale conturilor curente;

| G. | întrucât deficitul public mediu pentru zona euro a atins în 2009 o valoare maximă de 6,3 % și, de atunci, tendința s-a inversat cu deficitele publice medii în 2010 de 6,2 %, în 2011 de 4,1 % și o continuare a scăderii în primele două trimestre ale anului 2012; |
| --- | --- |

G.

întrucât deficitul public mediu pentru zona euro a atins în 2009 o valoare maximă de 6,3 % și, de atunci, tendința s-a inversat cu deficitele publice medii în 2010 de 6,2 %, în 2011 de 4,1 % și o continuare a scăderii în primele două trimestre ale anului 2012;

| H. | întrucât asumarea unor angajamente credibile pentru luarea de măsuri de consolidare favorabile creșterii economice constituie o condiție prealabilă pentru orice soluție durabilă la situația datoriilor și deficitelor excesive din cea mai mare parte a statelor membre; |
| --- | --- |

H.

întrucât asumarea unor angajamente credibile pentru luarea de măsuri de consolidare favorabile creșterii economice constituie o condiție prealabilă pentru orice soluție durabilă la situația datoriilor și deficitelor excesive din cea mai mare parte a statelor membre;

| I. | întrucât criza subliniază nevoia esențială de a lansa sau a completa reformele structurale de consolidare a creșterii echilibrate, diferențiate și sustenabile; |
| --- | --- |

I.

întrucât criza subliniază nevoia esențială de a lansa sau a completa reformele structurale de consolidare a creșterii echilibrate, diferențiate și sustenabile;

| J. | întrucât piața unică este un vector principal pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Europa și întrucât doar prin punerea în aplicare mai ambițioasă a Directivei privind serviciile s-ar putea asigura o creștere estimativă suplimentară cu 1,8 % a PIB-ului; întrucât, în circumstanțele economice actuale, în special, Uniunea nu își poate permite să lase neexploatate astfel de potențiale de creștere imediată; întrucât transpunerea, implementarea, aplicarea și respectarea stricte ale dispozițiilor privind piața unică sunt, prin urmare, indispensabile pentru a beneficia de potențialele imediate și încă neutilizate; |
| --- | --- |

J.

întrucât piața unică este un vector principal pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Europa și întrucât doar prin punerea în aplicare mai ambițioasă a Directivei privind serviciile s-ar putea asigura o creștere estimativă suplimentară cu 1,8 % a PIB-ului; întrucât, în circumstanțele economice actuale, în special, Uniunea nu își poate permite să lase neexploatate astfel de potențiale de creștere imediată; întrucât transpunerea, implementarea, aplicarea și respectarea stricte ale dispozițiilor privind piața unică sunt, prin urmare, indispensabile pentru a beneficia de potențialele imediate și încă neutilizate;

| K. | întrucât nivelurile nesustenabile ale datoriilor au efecte adverse asupra situației economice globale; întrucât disciplina, precum și coordonarea fiscală și macroeconomică trebuie aprobate și consolidate în mod convingător cu scopul de a preveni apariția unor niveluri globale ale deficitelor și datoriilor de tipul celor observate în Europa pe parcursul ultimului deceniu, dat fiind faptul că acestea au avut un efect dezastruos în ceea ce privește creșterea și stabilitatea financiară durabile, precum și ocuparea forței de muncă într-o serie de state membre; |
| --- | --- |

K.

întrucât nivelurile nesustenabile ale datoriilor au efecte adverse asupra situației economice globale; întrucât disciplina, precum și coordonarea fiscală și macroeconomică trebuie aprobate și consolidate în mod convingător cu scopul de a preveni apariția unor niveluri globale ale deficitelor și datoriilor de tipul celor observate în Europa pe parcursul ultimului deceniu, dat fiind faptul că acestea au avut un efect dezastruos în ceea ce privește creșterea și stabilitatea financiară durabile, precum și ocuparea forței de muncă într-o serie de state membre;

| L. | întrucât această strategie de consolidare fiscală vizează menținerea nivelului creșterii cheltuielilor publice sub rata de creștere pe termen mediu a PIB-ului; |
| --- | --- |

L.

întrucât această strategie de consolidare fiscală vizează menținerea nivelului creșterii cheltuielilor publice sub rata de creștere pe termen mediu a PIB-ului;

| M. | întrucât prosperitatea economică viitoare a Europei depinde fundamental de abilitatea acesteia de a utiliza pe deplin resursele sale de muncă, inclusiv de participarea crescută a femeilor și tinerilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

M.

întrucât prosperitatea economică viitoare a Europei depinde fundamental de abilitatea acesteia de a utiliza pe deplin resursele sale de muncă, inclusiv de participarea crescută a femeilor și tinerilor pe piața muncii;

| N. | întrucât o consolidare fiscală treptată și uniformă este preferabilă unei strategii de reducere rapidă și bruscă a dezechilibrelor de la nivelul finanțelor publice, însă situația economiei din unele state membre nu oferă o alternativă pentru recâștigarea accesului pe piață și observarea randamentului investiției; |
| --- | --- |

N.

întrucât o consolidare fiscală treptată și uniformă este preferabilă unei strategii de reducere rapidă și bruscă a dezechilibrelor de la nivelul finanțelor publice, însă situația economiei din unele state membre nu oferă o alternativă pentru recâștigarea accesului pe piață și observarea randamentului investiției;

| O. | întrucât ratele indicelui armonizat al prețurilor de consum (IAPC) arată diferențe semnificative în cadrul UEM; |
| --- | --- |

O.

întrucât ratele indicelui armonizat al prețurilor de consum (IAPC) arată diferențe semnificative în cadrul UEM;

| P. | întrucât măsurile de consolidare adoptate de o serie de state membre au atins un nivel fără precedent; |
| --- | --- |

P.

întrucât măsurile de consolidare adoptate de o serie de state membre au atins un nivel fără precedent;

| Q. | întrucât, în pofida eforturilor de reformă și consolidare ale statelor membre, piețele de obligațiuni suverane din zona euro se află în continuare în pericol, ceea ce se reflectă în nivelul ridicat al spread-urilor și al volatilității ratelor dobânzilor; întrucât unul dintre factorii declanșatori imediați și una dintre cauzele principale ale discrepanțelor fără precedent au fost preocupările piețelor financiare în ceea ce privește soliditatea finanțelor publice și private din mai multe state membre; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în pofida eforturilor de reformă și consolidare ale statelor membre, piețele de obligațiuni suverane din zona euro se află în continuare în pericol, ceea ce se reflectă în nivelul ridicat al spread-urilor și al volatilității ratelor dobânzilor; întrucât unul dintre factorii declanșatori imediați și una dintre cauzele principale ale discrepanțelor fără precedent au fost preocupările piețelor financiare în ceea ce privește soliditatea finanțelor publice și private din mai multe state membre;

| R. | întrucât decalajul de competitivitate din zona euro are consecințe asupra divergențelor dintre ratele dobânzilor pentru datoria suverană; |
| --- | --- |

R.

întrucât decalajul de competitivitate din zona euro are consecințe asupra divergențelor dintre ratele dobânzilor pentru datoria suverană;

| S. | întrucât ratele ridicate ale dobânzilor pentru datoria suverană din anumite state membre din zona euro sunt parțial cauzate de o lipsă de credibilitate a capacității acestora de a realiza reforme structurale; |
| --- | --- |

S.

întrucât ratele ridicate ale dobânzilor pentru datoria suverană din anumite state membre din zona euro sunt parțial cauzate de o lipsă de credibilitate a capacității acestora de a realiza reforme structurale;

| T. | întrucât zona euro nu a reușit să utilizeze reducerea globală a ratelor dobânzilor pentru datoria suverană în primii zece ani ai monedei euro cu scopul de a elimina decalajul de competitivitate, care, printre altele, s-a reflectat în deficite semnificative de cont curent și în costuri unitare ale muncii din ce în ce mai mari în anumite state membre; |
| --- | --- |

T.

întrucât zona euro nu a reușit să utilizeze reducerea globală a ratelor dobânzilor pentru datoria suverană în primii zece ani ai monedei euro cu scopul de a elimina decalajul de competitivitate, care, printre altele, s-a reflectat în deficite semnificative de cont curent și în costuri unitare ale muncii din ce în ce mai mari în anumite state membre;

| U. | întrucât ajustarea actuală din anumite țări ar fi mai puțin dificilă din punct de vedere politic, economic și social dacă pentru ajustare ar fi fost utilizat climatul economic pozitiv din primii zece ani ai monedei euro; |
| --- | --- |

U.

întrucât ajustarea actuală din anumite țări ar fi mai puțin dificilă din punct de vedere politic, economic și social dacă pentru ajustare ar fi fost utilizat climatul economic pozitiv din primii zece ani ai monedei euro;

| V. | întrucât creditele acordate sectorului privat, care reprezintă cheia pentru finanțarea economiei reale, continuă să fie insuficiente, iar fluxul creditelor private a fost încetinit în mai multe state membre, în pofida diverselor programe privind lichiditățile instituite de BCE; |
| --- | --- |

V.

întrucât creditele acordate sectorului privat, care reprezintă cheia pentru finanțarea economiei reale, continuă să fie insuficiente, iar fluxul creditelor private a fost încetinit în mai multe state membre, în pofida diverselor programe privind lichiditățile instituite de BCE;

| W. | întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) constituie motorul economiei europene, statele membre ar trebui să le sprijine prin reducerea sarcinii administrative cu care ele se confruntă; |
| --- | --- |

W.

întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) constituie motorul economiei europene, statele membre ar trebui să le sprijine prin reducerea sarcinii administrative cu care ele se confruntă;

| X. | întrucât ajustarea trebuie percepută drept credibilă ca fluxurile de investiții să fie rambursate; |
| --- | --- |

X.

întrucât ajustarea trebuie percepută drept credibilă ca fluxurile de investiții să fie rambursate;

| Y. | întrucât capacitatea de contribuție a contribuabililor este supusă unei presiuni considerabile în mai multe state membre; întrucât economia subterană europeană este estimată la aproximativ 22,1 % din activitatea economică totală, iar pierderile aferente de venituri din impozite sunt estimate la aproximativ o mie de miliarde de EUR în fiecare an; întrucât regimurile fiscale simple, previzibile și cu impozite mici îmbunătățesc conformitatea fiscală; |
| --- | --- |

Y.

întrucât capacitatea de contribuție a contribuabililor este supusă unei presiuni considerabile în mai multe state membre; întrucât economia subterană europeană este estimată la aproximativ 22,1 % din activitatea economică totală, iar pierderile aferente de venituri din impozite sunt estimate la aproximativ o mie de miliarde de EUR în fiecare an; întrucât regimurile fiscale simple, previzibile și cu impozite mici îmbunătățesc conformitatea fiscală;

| Z. | întrucât analiza anuală a creșterii pentru 2013 (AAC 2013) urmărește să stabilească prioritățile economice pentru 2013; |
| --- | --- |

Z.

întrucât analiza anuală a creșterii pentru 2013 (AAC 2013) urmărește să stabilească prioritățile economice pentru 2013;

| AA. | întrucât pilonul disciplinei fiscale favorabile creșterii ar trebui dezvoltat în paralel cu pilonul reformelor structurale de promovare a creșterii, cu pilonul democrației și cu cel al solidarității în fiecare stat membru; |
| --- | --- |

AA.

întrucât pilonul disciplinei fiscale favorabile creșterii ar trebui dezvoltat în paralel cu pilonul reformelor structurale de promovare a creșterii, cu pilonul democrației și cu cel al solidarității în fiecare stat membru;

| AB. | întrucât piața unică este motorul-cheie al UE pentru creștere și locuri de muncă prin economii de scară și o concurență sporită, însă statele membre se limitează la implementarea legislației privind piața internă, în special a Directivei privind serviciile; |
| --- | --- |

AB.

întrucât piața unică este motorul-cheie al UE pentru creștere și locuri de muncă prin economii de scară și o concurență sporită, însă statele membre se limitează la implementarea legislației privind piața internă, în special a Directivei privind serviciile;

| AC. | întrucât fiecare stat membru trebuie să ajungă la un consens național cu privire la o strategie de reformă, astfel încât aceasta să fie înțeleasă și adoptată de public și de către diverși operatori economici, evitând astfel diviziunile, rezistența și acțiunile bazate doar pe interese proprii pe termen scurt, care amenință atingerea obiectivelor stabilite; |
| --- | --- |

AC.

întrucât fiecare stat membru trebuie să ajungă la un consens național cu privire la o strategie de reformă, astfel încât aceasta să fie înțeleasă și adoptată de public și de către diverși operatori economici, evitând astfel diviziunile, rezistența și acțiunile bazate doar pe interese proprii pe termen scurt, care amenință atingerea obiectivelor stabilite;

| AD. | întrucât politica în domeniul concurenței, întemeiată pe principiile unor piețe deschise și pe condiții de concurență echitabile în toate sectoarele constituie o piatră de temelie pentru o piață internă care să funcționeze fără restricții, |
| --- | --- |

AD.

întrucât politica în domeniul concurenței, întemeiată pe principiile unor piețe deschise și pe condiții de concurență echitabile în toate sectoarele constituie o piatră de temelie pentru o piață internă care să funcționeze fără restricții,

| 1. | salută spiritul analizei anuale a creșterii (AAC) pentru 2013, astfel cum a fost prezentată de Comisie; consideră că aceasta reprezintă o continuare oportună a semestrului european 2012, în general, și a AAC 2012, în special; salută în special claritatea sporită a strategiilor specifice fiecărei țări, care a fost obținută de Comisie prin acordarea unui statut prioritar progresului din statele membre ale zonei euro, precum și progresului în termeni structurali, mai curând decât în termeni nominali; |
| --- | --- |

1.

salută spiritul analizei anuale a creșterii (AAC) pentru 2013, astfel cum a fost prezentată de Comisie; consideră că aceasta reprezintă o continuare oportună a semestrului european 2012, în general, și a AAC 2012, în special; salută în special claritatea sporită a strategiilor specifice fiecărei țări, care a fost obținută de Comisie prin acordarea unui statut prioritar progresului din statele membre ale zonei euro, precum și progresului în termeni structurali, mai curând decât în termeni nominali;

| 2. | salută faptul că AAC 2013 a recunoscut necesitatea unor sectoare și activități care să consolideze creșterea sustenabilă și care să genereze locuri de muncă ecologice pentru depășirea crizei; subliniază că soluțiile care vizează în mod specific criza suverană și financiară actuală – mai precis reformele structurale adecvate – ar trebui dezvoltate în paralel cu măsurile de promovare a creșterii și competitivității pe termen lung a economiei europene și de recâștigare a încrederii; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că AAC 2013 a recunoscut necesitatea unor sectoare și activități care să consolideze creșterea sustenabilă și care să genereze locuri de muncă ecologice pentru depășirea crizei; subliniază că soluțiile care vizează în mod specific criza suverană și financiară actuală – mai precis reformele structurale adecvate – ar trebui dezvoltate în paralel cu măsurile de promovare a creșterii și competitivității pe termen lung a economiei europene și de recâștigare a încrederii;

| 3. | este de acord cu Comisia că, pentru a ieși din criză, este necesară o consolidare fiscală favorabilă creșterii; reamintește că elementul esențial al relației dintre creștere și consolidare este compoziția măsurilor de consolidare; subliniază în această privință că mixul corespunzător de măsuri privind cheltuielile și componenta de venituri depinde de context, însă consolidările bazate mai curând pe reducerea cheltuielilor neproductive decât pe creșterea veniturilor tind să fie mai durabile și mai favorabile creșterii pe termen mediu, deși pe termen scurt acestea au efecte mai puternice de agravare a crizei; |
| --- | --- |

3.

este de acord cu Comisia că, pentru a ieși din criză, este necesară o consolidare fiscală favorabilă creșterii; reamintește că elementul esențial al relației dintre creștere și consolidare este compoziția măsurilor de consolidare; subliniază în această privință că mixul corespunzător de măsuri privind cheltuielile și componenta de venituri depinde de context, însă consolidările bazate mai curând pe reducerea cheltuielilor neproductive decât pe creșterea veniturilor tind să fie mai durabile și mai favorabile creșterii pe termen mediu, deși pe termen scurt acestea au efecte mai puternice de agravare a crizei;

| 4. | salută dispoziția propusă în „pachetul de două regulamente” cu privire la o supraveghere și o evaluare mai calitative ale finanțelor publice, precum și evaluările de rentabilitate ale investițiilor publice; |
| --- | --- |

4.

salută dispoziția propusă în „pachetul de două regulamente” cu privire la o supraveghere și o evaluare mai calitative ale finanțelor publice, precum și evaluările de rentabilitate ale investițiilor publice;

| 5. | salută dispozițiile propuse în cele două pachete de promovare a dialogului economic și a controlului global privind procesul intitulat „semestrul european” al parlamentelor naționale și al Parlamentului European; |
| --- | --- |

5.

salută dispozițiile propuse în cele două pachete de promovare a dialogului economic și a controlului global privind procesul intitulat „semestrul european” al parlamentelor naționale și al Parlamentului European;

| 6. | regretă nepunerea în aplicare în statele membre a politicilor și a acțiunilor aprobate la nivelul UE, fapt ce împiedică exploatarea întregului potențial al măsurilor convenite; |
| --- | --- |

6.

regretă nepunerea în aplicare în statele membre a politicilor și a acțiunilor aprobate la nivelul UE, fapt ce împiedică exploatarea întregului potențial al măsurilor convenite;

| 7. | invită Comisia să continue să dea dovadă de vigilență în ceea ce privește politica sa și să o adapteze în conformitate o evaluare generală de rentabilitate a mixului de politici implementat pe teritoriul Uniunii, revizuind-o dacă este necesar și clarificând recomandările sale de politică cuprinse în AAC, care au fost elaborate pentru anul viitor; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să continue să dea dovadă de vigilență în ceea ce privește politica sa și să o adapteze în conformitate o evaluare generală de rentabilitate a mixului de politici implementat pe teritoriul Uniunii, revizuind-o dacă este necesar și clarificând recomandările sale de politică cuprinse în AAC, care au fost elaborate pentru anul viitor;

| 8. | îndeamnă statele membre să își corecteze deficitele excesive în termenele stabilite de Consiliu și reamintește că un nivel de flexibilitate este prevăzut în pachetul de șase propuneri legislative; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă statele membre să își corecteze deficitele excesive în termenele stabilite de Consiliu și reamintește că un nivel de flexibilitate este prevăzut în pachetul de șase propuneri legislative;

| 9. | încurajează statele membre să își îmbunătățească cadrele fiscale interne în vederea promovării unor politici fiscale eficiente și durabile; |
| --- | --- |

9.

încurajează statele membre să își îmbunătățească cadrele fiscale interne în vederea promovării unor politici fiscale eficiente și durabile;

| 10. | subliniază faptul că statele membre ar trebui să urmeze strategii diferențiate în conformitate cu situațiile lor bugetare și insistă ca statele membre să țină nivelul creșterii cheltuielilor publice sub rata de creștere pe termen mediu a PIB-ului; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că statele membre ar trebui să urmeze strategii diferențiate în conformitate cu situațiile lor bugetare și insistă ca statele membre să țină nivelul creșterii cheltuielilor publice sub rata de creștere pe termen mediu a PIB-ului;

| 11. | salută recunoașterea rolului pieței unice și necesitatea abordării numeroaselor obstacole existente încă în sectorul serviciilor; reamintește că sunt încă multe de făcut pentru a obține o veritabilă piață unică europeană; |
| --- | --- |

11.

salută recunoașterea rolului pieței unice și necesitatea abordării numeroaselor obstacole existente încă în sectorul serviciilor; reamintește că sunt încă multe de făcut pentru a obține o veritabilă piață unică europeană;

| 12. | invită Comisia să monitorizeze situația cu care se confruntă statele membre în lumina recesiunii economice grave, astfel cum este prevăzut în PSC revizuit; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să monitorizeze situația cu care se confruntă statele membre în lumina recesiunii economice grave, astfel cum este prevăzut în PSC revizuit;

| 13. | invită Comisia și Consiliul să asigure un echilibru între necesitatea unor investiții publice și private productive și obiectivele legate de disciplina fiscală, printr-o analiză atentă a programelor de investiții care urmăresc promovarea creșterii în cadrul evaluării programelor de stabilitate și de convergență, respectând pe deplin dispozițiile prevăzute de legislația UE; consideră că o consolidare fiscală favorabilă creșterii poate să pună simultan finanțele publice pe o traiectorie sustenabilă și să restabilească încrederea investitorilor; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia și Consiliul să asigure un echilibru între necesitatea unor investiții publice și private productive și obiectivele legate de disciplina fiscală, printr-o analiză atentă a programelor de investiții care urmăresc promovarea creșterii în cadrul evaluării programelor de stabilitate și de convergență, respectând pe deplin dispozițiile prevăzute de legislația UE; consideră că o consolidare fiscală favorabilă creșterii poate să pună simultan finanțele publice pe o traiectorie sustenabilă și să restabilească încrederea investitorilor;

| 14. | așteaptă cu interes, în această privință, raportul Comisiei privind calitatea cheltuielilor publice și revizuirea sferei de aplicare pentru o posibilă acțiune în limitele cadrului UE în ceea ce privește calificarea programelor de investiții; |
| --- | --- |

14.

așteaptă cu interes, în această privință, raportul Comisiei privind calitatea cheltuielilor publice și revizuirea sferei de aplicare pentru o posibilă acțiune în limitele cadrului UE în ceea ce privește calificarea programelor de investiții;

| 15. | invită Comisia să înceapă să elaboreze de urgență mijloace care să asigure faptul că elementele de disciplină fiscală sustenabilă sunt însoțite de propuneri concrete privind creșterea economică și crearea de locuri de muncă și să încurajeze investițiile private care generează elemente de creștere, solidaritate între statele membre și legitimitate democratică, precum și reformele structurale necesare, care urmăresc reducerea șomajului în rândul tinerilor inclusiv printr-o mai bună adaptare a calificărilor tinerilor la cererile pieței muncii, combaterea segmentării pieței muncii, consolidarea sustenabilității sistemelor de pensii, sporirea eficienței sistemelor de impozitare, intensificarea concurenței în domeniile relevante ale sectorului serviciilor, facilitarea accesului la credite, diminuarea birocrației, eliminarea straturilor inutile de guvernare și combaterea evaziunii fiscale; salută consolidarea legitimității democratice în cadrul semestrului european; reamintește necesitatea de a spori în continuare legitimitatea democratică în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să înceapă să elaboreze de urgență mijloace care să asigure faptul că elementele de disciplină fiscală sustenabilă sunt însoțite de propuneri concrete privind creșterea economică și crearea de locuri de muncă și să încurajeze investițiile private care generează elemente de creștere, solidaritate între statele membre și legitimitate democratică, precum și reformele structurale necesare, care urmăresc reducerea șomajului în rândul tinerilor inclusiv printr-o mai bună adaptare a calificărilor tinerilor la cererile pieței muncii, combaterea segmentării pieței muncii, consolidarea sustenabilității sistemelor de pensii, sporirea eficienței sistemelor de impozitare, intensificarea concurenței în domeniile relevante ale sectorului serviciilor, facilitarea accesului la credite, diminuarea birocrației, eliminarea straturilor inutile de guvernare și combaterea evaziunii fiscale; salută consolidarea legitimității democratice în cadrul semestrului european; reamintește necesitatea de a spori în continuare legitimitatea democratică în cadrul semestrului european;

| 16. | invită Comisia și Consiliul să depună în continuare eforturi pentru îmbunătățirea și perfecționarea adecvată a calității, a specificității naționale și a gradului de adecvare al recomandărilor specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia și Consiliul să depună în continuare eforturi pentru îmbunătățirea și perfecționarea adecvată a calității, a specificității naționale și a gradului de adecvare al recomandărilor specifice fiecărei țări;

| 17. | reamintește că, pentru a menține credibilitatea analizei anuale a creșterii și a întregului proces al semestrului, Consiliul trebuie să își justifice argumentele în cazul în care refuză să urmeze recomandările Comisiei bazate pe analiza anuală a creșterii; salută principiul „respectă sau explică” introdus prin pachetul de șase propuneri legislative în ceea ce privește recomandările specifice fiecărei țări, în conformitate cu care Consiliul este responsabil în mod public de orice schimbare pe care o introduce în propunerile Comisiei și consideră că acest principiu ar trebui consolidat în practică; |
| --- | --- |

17.

reamintește că, pentru a menține credibilitatea analizei anuale a creșterii și a întregului proces al semestrului, Consiliul trebuie să își justifice argumentele în cazul în care refuză să urmeze recomandările Comisiei bazate pe analiza anuală a creșterii; salută principiul „respectă sau explică” introdus prin pachetul de șase propuneri legislative în ceea ce privește recomandările specifice fiecărei țări, în conformitate cu care Consiliul este responsabil în mod public de orice schimbare pe care o introduce în propunerile Comisiei și consideră că acest principiu ar trebui consolidat în practică;

| 18. | solicită Comisiei și Consiliului să se asigure că investițiile în cercetare, dezvoltare și inovare sunt intensificate și raționalizate și că rezultatele sunt imediat transformate de sectoarele public și privat din Europa într-un avantaj competitiv și o productivitate sporită; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei și Consiliului să se asigure că investițiile în cercetare, dezvoltare și inovare sunt intensificate și raționalizate și că rezultatele sunt imediat transformate de sectoarele public și privat din Europa într-un avantaj competitiv și o productivitate sporită;

| 19. | solicită Comisiei și Consiliului să își intensifice eforturile pentru a reduce dependența de importuri de energie și de materii prime în vederea creării unei Europe mai sustenabile din punct de vedere ecologic, economic și social; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei și Consiliului să își intensifice eforturile pentru a reduce dependența de importuri de energie și de materii prime în vederea creării unei Europe mai sustenabile din punct de vedere ecologic, economic și social;

| 20. | invită statele membre să convină de urgență asupra unui cadru financiar multianual (CFM), garantând faptul că este consolidat rolul acestuia de sursă a unor investiții imperios necesare pe termen lung în consolidarea sustenabilă a creșterii și a sectoarelor și activităților generatoare de locuri de muncă; subliniază importanța structurii bugetelor UE, care ar trebui să stimuleze investițiile în domenii cu valoare adăugată; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre să convină de urgență asupra unui cadru financiar multianual (CFM), garantând faptul că este consolidat rolul acestuia de sursă a unor investiții imperios necesare pe termen lung în consolidarea sustenabilă a creșterii și a sectoarelor și activităților generatoare de locuri de muncă; subliniază importanța structurii bugetelor UE, care ar trebui să stimuleze investițiile în domenii cu valoare adăugată;

| 21. | invită Comisia să inițieze o abordare holistică a creșterii economice durabile în vederea realizării obiectivelor UE 2020, care ar trebui să includă finalizarea pieței interne, intensificarea concurenței, o politică industrială europeană autentică, o politică de coeziune solidă și cu obiective adecvate, precum și angajamentul că Europa își va folosi toată puterea și influența în cadrul relațiilor sale comerciale externe; invită Comisia să exploateze pe deplin sursele de creștere economică pe care le oferă atragerea de investiții străine directe (ISD) și comerțul cu țările terțe, în special prin aprofundarea și extinderea relației economice transatlantice; o astfel de agendă ar trebui să cuprindă obiectivele asociate de reînnoire și deschidere a pieței transatlantice, consolidând normele generale ale ordinii economice internaționale și extinzând sistemul multilateral bazat pe norme pentru a include noi membri și noi domenii de oportunități economice; invită, de asemenea, Comisia să accelereze încheierea acordurilor de liber schimb în curs de desfășurare; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să inițieze o abordare holistică a creșterii economice durabile în vederea realizării obiectivelor UE 2020, care ar trebui să includă finalizarea pieței interne, intensificarea concurenței, o politică industrială europeană autentică, o politică de coeziune solidă și cu obiective adecvate, precum și angajamentul că Europa își va folosi toată puterea și influența în cadrul relațiilor sale comerciale externe; invită Comisia să exploateze pe deplin sursele de creștere economică pe care le oferă atragerea de investiții străine directe (ISD) și comerțul cu țările terțe, în special prin aprofundarea și extinderea relației economice transatlantice; o astfel de agendă ar trebui să cuprindă obiectivele asociate de reînnoire și deschidere a pieței transatlantice, consolidând normele generale ale ordinii economice internaționale și extinzând sistemul multilateral bazat pe norme pentru a include noi membri și noi domenii de oportunități economice; invită, de asemenea, Comisia să accelereze încheierea acordurilor de liber schimb în curs de desfășurare;

| 22. | salută recunoașterea rolului pieței unice și necesitatea abordării numeroaselor obstacole existente încă în sectorul serviciilor; reamintește că sunt încă multe de făcut pentru a obține o veritabilă piață unică europeană; invită Comisia să urgenteze procesul de punere în aplicare a legislației privind piața internă; solicită statelor membre să pună în aplicare pe deplin legislația privind piața internă, în special Directiva privind serviciile; |
| --- | --- |

22.

salută recunoașterea rolului pieței unice și necesitatea abordării numeroaselor obstacole existente încă în sectorul serviciilor; reamintește că sunt încă multe de făcut pentru a obține o veritabilă piață unică europeană; invită Comisia să urgenteze procesul de punere în aplicare a legislației privind piața internă; solicită statelor membre să pună în aplicare pe deplin legislația privind piața internă, în special Directiva privind serviciile;

| 23. | salută primul raport privind situația integrării pieței unice pentru 2013 de însoțire și completare a analizei anuale a creșterii; subliniază că piața unică joacă un rol-cheie în restabilirea competitivității Uniunii, prin urmare, mobilizând creșterea economică și locurile de muncă; invită Comisia și statele membre să abordeze în mod adecvat deficiențele asociate cu recomandările specifice fiecărei țări și să consolideze evaluarea continuă și periodică a implementării și aplicării dispozițiilor privind piața unică pentru îmbunătățirea creșterii economice; |
| --- | --- |

23.

salută primul raport privind situația integrării pieței unice pentru 2013 de însoțire și completare a analizei anuale a creșterii; subliniază că piața unică joacă un rol-cheie în restabilirea competitivității Uniunii, prin urmare, mobilizând creșterea economică și locurile de muncă; invită Comisia și statele membre să abordeze în mod adecvat deficiențele asociate cu recomandările specifice fiecărei țări și să consolideze evaluarea continuă și periodică a implementării și aplicării dispozițiilor privind piața unică pentru îmbunătățirea creșterii economice;

| 24. | este preocupat de faptul că numeroase state membre rămân în urmă în ceea ce privește productivitatea; insistă asupra rolului reformelor structurale în remedierea acestei probleme; solicită Comisiei să raporteze în cadrul următoarei analize anuale a creșterii cu privire la monitorizarea capitalului și la evoluțiile productivității resurselor; |
| --- | --- |

24.

este preocupat de faptul că numeroase state membre rămân în urmă în ceea ce privește productivitatea; insistă asupra rolului reformelor structurale în remedierea acestei probleme; solicită Comisiei să raporteze în cadrul următoarei analize anuale a creșterii cu privire la monitorizarea capitalului și la evoluțiile productivității resurselor;

| 25. | subliniază faptul că punerea solidă în aplicare a unei politici a UE în domeniul concurenței, întemeiată pe principiile pieței deschise și pe condiții de concurență echitabile în toate sectoarele, constituie o piatră de temelie pentru o piață internă de succes și o condiție prealabilă pentru crearea de locuri de muncă durabile și bazate pe cunoaștere; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că punerea solidă în aplicare a unei politici a UE în domeniul concurenței, întemeiată pe principiile pieței deschise și pe condiții de concurență echitabile în toate sectoarele, constituie o piatră de temelie pentru o piață internă de succes și o condiție prealabilă pentru crearea de locuri de muncă durabile și bazate pe cunoaștere;

| 26. | subliniază că eforturile susținute depuse de statele membre pentru a consolida finanțele publice într-un ritm adecvat sunt necesare, dar pot să dea rezultate doar dacă dezechilibrele macroeconomice excesive sunt reduse; remarcă faptul că aceste obiective pot fi atinse doar simultan prin creștere economică în întreaga zonă euro; |
| --- | --- |

26.

subliniază că eforturile susținute depuse de statele membre pentru a consolida finanțele publice într-un ritm adecvat sunt necesare, dar pot să dea rezultate doar dacă dezechilibrele macroeconomice excesive sunt reduse; remarcă faptul că aceste obiective pot fi atinse doar simultan prin creștere economică în întreaga zonă euro;

| 27. | ia act de adăugarea unui nou indicator privind sectorul financiar la tabloul de bord pentru dezechilibre macroeconomice; regretă faptul că Comisia nu a respectat procedura prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 conform căreia: „Comisia ar trebui să coopereze îndeaproape cu Parlamentul European și cu Consiliul la elaborarea tabloului de bord și a setului de indicatori macroeconomici și macrofinanciari pentru statele membre” și, mai specific, conform căreia „Comisia ar trebui să prezinte sugestii comisiilor competente din cadrul Parlamentului European și al Consiliului cu privire la planurile de stabilire și ajustare a indicatorilor și pragurilor”; |
| --- | --- |

27.

ia act de adăugarea unui nou indicator privind sectorul financiar la tabloul de bord pentru dezechilibre macroeconomice; regretă faptul că Comisia nu a respectat procedura prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 conform căreia: „Comisia ar trebui să coopereze îndeaproape cu Parlamentul European și cu Consiliul la elaborarea tabloului de bord și a setului de indicatori macroeconomici și macrofinanciari pentru statele membre” și, mai specific, conform căreia „Comisia ar trebui să prezinte sugestii comisiilor competente din cadrul Parlamentului European și al Consiliului cu privire la planurile de stabilire și ajustare a indicatorilor și pragurilor”;

| 28. | reamintește Comisiei că, pentru a consolida încrederea interinstituțională și un dialog economic de înaltă calitate, o importanță fundamentală o are respectarea mai strictă pe viitor a procedurii prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1176/2011; |
| --- | --- |

28.

reamintește Comisiei că, pentru a consolida încrederea interinstituțională și un dialog economic de înaltă calitate, o importanță fundamentală o are respectarea mai strictă pe viitor a procedurii prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1176/2011;

| 29. | invită Comisia și Consiliul să acționeze temeinic și rapid pentru a conferi substanță și a asigura eficacitatea Pactului pentru creștere economică și locuri de muncă, astfel cum a fost convenit de Consiliul European din 28–29 iunie 2012; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia și Consiliul să acționeze temeinic și rapid pentru a conferi substanță și a asigura eficacitatea Pactului pentru creștere economică și locuri de muncă, astfel cum a fost convenit de Consiliul European din 28–29 iunie 2012;

| 30. | solicită să se adopte cât mai rapid așa-numitul „pachet de două regulamente”; |
| --- | --- |

30.

solicită să se adopte cât mai rapid așa-numitul „pachet de două regulamente”;

| 31. | ia act de intrarea în vigoare a Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța (Pactul fiscal); consideră că Pactul fiscal ar trebui să fie transpus în legislația secundară a Uniunii cât mai curând posibil, pe baza unei evaluări a experienței dobândite în urma punerii în aplicare a acestuia și în conformitate cu TUE și cu TFUE; |
| --- | --- |

31.

ia act de intrarea în vigoare a Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța (Pactul fiscal); consideră că Pactul fiscal ar trebui să fie transpus în legislația secundară a Uniunii cât mai curând posibil, pe baza unei evaluări a experienței dobândite în urma punerii în aplicare a acestuia și în conformitate cu TUE și cu TFUE;

| 32. | salută Planul de acțiune al Comisiei în vederea consolidării luptei împotriva fraudei și a evaziunii fiscale, recomandările privind măsurile menite să încurajeze țările terțe să aplice standarde minime de bună guvernanță în chestiuni fiscale și recomandările privind „planificarea fiscală agresivă”, adoptate de Comisie la 6 decembrie 2012; sprijină rolul proactiv asumat de Comisie și, în special, de comisarul pentru impozitare și uniune vamală, audit, statistici și antifraudă; invită statele membre să urmeze recomandările Comisiei, să ia măsuri imediate și coordonate împotriva paradisurilor fiscale și a planificării fiscale agresive și astfel, să garanteze o distribuție mai echitabilă a efortului fiscal și sporirea veniturilor statelor membre; |
| --- | --- |

32.

salută Planul de acțiune al Comisiei în vederea consolidării luptei împotriva fraudei și a evaziunii fiscale, recomandările privind măsurile menite să încurajeze țările terțe să aplice standarde minime de bună guvernanță în chestiuni fiscale și recomandările privind „planificarea fiscală agresivă”, adoptate de Comisie la 6 decembrie 2012; sprijină rolul proactiv asumat de Comisie și, în special, de comisarul pentru impozitare și uniune vamală, audit, statistici și antifraudă; invită statele membre să urmeze recomandările Comisiei, să ia măsuri imediate și coordonate împotriva paradisurilor fiscale și a planificării fiscale agresive și astfel, să garanteze o distribuție mai echitabilă a efortului fiscal și sporirea veniturilor statelor membre;

| 33. | consideră pozitiv faptul că, în final, „toate statele membre recunosc importanța luării unor măsuri eficiente de combatere a fraudei și a evaziunii fiscale, inclusiv în perioadele de constrângeri bugetare și de criză economică”, astfel cum este prevăzut în concluziile Consiliului Afaceri Economice și Monetare din 13 noiembrie 2012; |
| --- | --- |

33.

consideră pozitiv faptul că, în final, „toate statele membre recunosc importanța luării unor măsuri eficiente de combatere a fraudei și a evaziunii fiscale, inclusiv în perioadele de constrângeri bugetare și de criză economică”, astfel cum este prevăzut în concluziile Consiliului Afaceri Economice și Monetare din 13 noiembrie 2012;

| 34. | reamintește că scopul legislației comune privind cadrele fiscale ale statelor membre este de a se asigura că statele membre continuă să își mențină angajamentul față de normele convenite în comun, și nu de a specifica opțiunile de politică ale unui stat membru; |
| --- | --- |

34.

reamintește că scopul legislației comune privind cadrele fiscale ale statelor membre este de a se asigura că statele membre continuă să își mențină angajamentul față de normele convenite în comun, și nu de a specifica opțiunile de politică ale unui stat membru;

| 35. | invită Comisia să se înfățișeze în fața comisiilor competente ale Parlamentului pentru a prezenta AAC în fiecare an la începutul lui noiembrie, începând cu perioada 4–5 noiembrie 2013, pentru a acorda Parlamentului suficient timp pentru a-și exprima punctele de vedere în cadrul semestrelor europene ulterioare; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să se înfățișeze în fața comisiilor competente ale Parlamentului pentru a prezenta AAC în fiecare an la începutul lui noiembrie, începând cu perioada 4–5 noiembrie 2013, pentru a acorda Parlamentului suficient timp pentru a-și exprima punctele de vedere în cadrul semestrelor europene ulterioare;

| 36. | regretă că, în cadrul Comunicării referitoare la „analiza anuală a creșterii pentru 2013” (COM(2012)0750), Comisia nu a abordat în mod adecvat rolul bugetului UE în cadrul procesului semestrului european; regretă, în special, că, în ciuda priorităților-cheie propuse de CE, aceasta nu a furnizat date concrete și reale privind modul în care bugetul UE poate juca un rol complementar și totodată de stimulare, catalizare și sinergie în relația cu politicile și investițiile locale, regionale și naționale lansate pentru a pune în aplicare aceste priorități; |
| --- | --- |

36.

regretă că, în cadrul Comunicării referitoare la „analiza anuală a creșterii pentru 2013” (COM(2012)0750), Comisia nu a abordat în mod adecvat rolul bugetului UE în cadrul procesului semestrului european; regretă, în special, că, în ciuda priorităților-cheie propuse de CE, aceasta nu a furnizat date concrete și reale privind modul în care bugetul UE poate juca un rol complementar și totodată de stimulare, catalizare și sinergie în relația cu politicile și investițiile locale, regionale și naționale lansate pentru a pune în aplicare aceste priorități;

| 37. | este convins că finanțarea acordată de UE poate genera economii pentru bugetele tuturor statelor membre și că acest lucru ar trebui scos în evidență; consideră că bugetul UE are un rol esențial în stimularea creșterii economice, în încurajarea procesului de creare de locuri de muncă, în reducerea cu succes a dezechilibrelor macroeconomice de la nivelul Uniunii și, cu precădere, în atingerea „obiectivelor Strategiei Europa 2020”; regretă, încă o dată, faptul că Comisia nu abordează acest aspect în cadrul Comunicării sale privind analiza anuală a creșterii (AAC); |
| --- | --- |

37.

este convins că finanțarea acordată de UE poate genera economii pentru bugetele tuturor statelor membre și că acest lucru ar trebui scos în evidență; consideră că bugetul UE are un rol esențial în stimularea creșterii economice, în încurajarea procesului de creare de locuri de muncă, în reducerea cu succes a dezechilibrelor macroeconomice de la nivelul Uniunii și, cu precădere, în atingerea „obiectivelor Strategiei Europa 2020”; regretă, încă o dată, faptul că Comisia nu abordează acest aspect în cadrul Comunicării sale privind analiza anuală a creșterii (AAC);

| 38. | ia act de evaluarea Comisiei, conform căreia nivelul datoriei acumulate de actorii publici și privați reduce posibilitatea realizării de noi activități și investiții în statele membre; invită, cu toate acestea, statele membre să nu considere contribuția lor națională bazată pe VNB la bugetul UE drept o variabilă de ajustare în cadrul eforturilor lor de consolidare, nici să nu încerce să reducă în mod artificial volumul cheltuielilor de la bugetul UE menite să stimuleze creșterea economică, în contradicție cu angajamentele politice pe care și le-au asumat la cel mai înalt nivel; cu toate acestea, este pe deplin conștient de tensiunea economică dintre nevoia de a consolida finanțele publice pe termen scurt și orice creștere posibilă pentru unele state membre a contribuției lor bazate pe VNB, cauzată de o majorare a nivelului de plăți în bugetul UE; își reafirmă, prin urmare, solicitarea fermă privind reformarea mecanismului de finanțare a bugetului UE – asupra căreia se va ajunge la un acord în cadrul negocierilor privind CFM 2014-2020 – prin reducerea până la 40 % a proporției contribuțiilor statelor membre bazate pe VNB la bugetul UE până în 2020, contribuind astfel la eforturile lor de consolidare (1); |
| --- | --- |

38.

ia act de evaluarea Comisiei, conform căreia nivelul datoriei acumulate de actorii publici și privați reduce posibilitatea realizării de noi activități și investiții în statele membre; invită, cu toate acestea, statele membre să nu considere contribuția lor națională bazată pe VNB la bugetul UE drept o variabilă de ajustare în cadrul eforturilor lor de consolidare, nici să nu încerce să reducă în mod artificial volumul cheltuielilor de la bugetul UE menite să stimuleze creșterea economică, în contradicție cu angajamentele politice pe care și le-au asumat la cel mai înalt nivel; cu toate acestea, este pe deplin conștient de tensiunea economică dintre nevoia de a consolida finanțele publice pe termen scurt și orice creștere posibilă pentru unele state membre a contribuției lor bazate pe VNB, cauzată de o majorare a nivelului de plăți în bugetul UE; își reafirmă, prin urmare, solicitarea fermă privind reformarea mecanismului de finanțare a bugetului UE – asupra căreia se va ajunge la un acord în cadrul negocierilor privind CFM 2014-2020 – prin reducerea până la 40 % a proporției contribuțiilor statelor membre bazate pe VNB la bugetul UE până în 2020, contribuind astfel la eforturile lor de consolidare (1);

| 39. | reamintește faptul că bugetul Uniunii este în primul rând un buget de investiții, 94 % din totalul creditelor bugetare fiind reinvestite în statele membre; |
| --- | --- |

39.

reamintește faptul că bugetul Uniunii este în primul rând un buget de investiții, 94 % din totalul creditelor bugetare fiind reinvestite în statele membre;

| 40. | solicită Comisiei să furnizeze informații actualizate cu privire la eforturile depuse în prezent de statele membre pentru a reprograma și a accelera utilizarea fondurilor structurale și de coeziune ale UE, cu scopul de a sprijini creșterea economică și coeziunea socială, în special pentru IMM-uri, precum și de a combate șomajul în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să furnizeze informații actualizate cu privire la eforturile depuse în prezent de statele membre pentru a reprograma și a accelera utilizarea fondurilor structurale și de coeziune ale UE, cu scopul de a sprijini creșterea economică și coeziunea socială, în special pentru IMM-uri, precum și de a combate șomajul în rândul tinerilor;

| 41. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

41.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0245.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/55

---

P7_TA(2013)0053

Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pe 2013

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pe 2013 (2012/2257(INI))

(2016/C 024/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 9, 151 și 153 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 9, 151 și 153 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 145, 148, 152 și articolul 153 alineatul (5) din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 145, 148, 152 și articolul 153 alineatul (5) din TFUE,

| — | având în vedere articolul 28 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 28 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012 privind Analiza anuală a creșterii pentru 2013 (COM(2012)0750) și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012 privind Analiza anuală a creșterii pentru 2013 (COM(2012)0750) și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat la aceasta,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2011 privind Analiza anuală a creșterii pentru 2012 (COM(2011)0815) și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2011 privind Analiza anuală a creșterii pentru 2012 (COM(2011)0815) și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat la aceasta,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2012 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2012 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2012 (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2011 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2011 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere poziția sa din 8 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre: Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 8 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre: Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020 (3),

| — | având în vedere Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000120/2012 adresată Comisiei și Rezoluția sa din 14 iunie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000120/2012 adresată Comisiei și Rezoluția sa din 14 iunie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010 intitulată „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (COM(2010)0682) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010 intitulată „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (COM(2010)0682) (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2011 referitoare la agenda pentru noi competențe și locuri de muncă (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2011 referitoare la agenda pentru noi competențe și locuri de muncă (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (8),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei 2008/867/CE din 3 octombrie 2008 privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei 2008/867/CE din 3 octombrie 2008 privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (9),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral B7-0113/2012 adresată Comisiei și Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral B7-0113/2012 adresată Comisiei și Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2010 intitulată „Tineretul în mișcare: O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2010 intitulată „Tineretul în mișcare: O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană” (COM(2010)0477),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 privind „Tineretul în mișcare: un cadru de îmbunătățire a sistemelor europene de educație și de formare profesională (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 privind „Tineretul în mișcare: un cadru de îmbunătățire a sistemelor europene de educație și de formare profesională (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 privind dezvoltarea potențialului de ocupare a forțelor de muncă al unei economii durabile noi (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 privind dezvoltarea potențialului de ocupare a forțelor de muncă al unei economii durabile noi (13),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (15); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (15);

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020), adoptat de Consiliu la 7 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020), adoptat de Consiliu la 7 martie 2011,

| — | având în vedere Directiva 1999/70/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 privind acordul-cadru cu privire la munca pe durată determinată, încheiat între CES, UCIPE și CEEP (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 1999/70/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 privind acordul-cadru cu privire la munca pe durată determinată, încheiat între CES, UCIPE și CEEP (16),

| — | având în vedere Directiva 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind acordul-cadru cu privire la munca pe fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind acordul-cadru cu privire la munca pe fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES (17),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7–0024/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7–0024/2013),

| A. | întrucât consecințele sociale și cele asupra ocupării forței de muncă ale crizei sunt foarte extinse, iar acum sunt exacerbate de impactul consolidării fiscale introduse în anumite state ca răspuns la criza datoriei suverane și la politica monetară constrânsă din zona euro, care contrastează cu cea pusă în aplicare de alte regiuni economice importante și care nu poate oferi un răspuns eficace la criza datoriei suverane și nu poate promova creșterea economică; întrucât criza are efecte negative asupra calității și a cantității investițiilor sociale în Europa; întrucât zona euro se află în recesiune, iar UE este în prezent singura regiune importantă din lume în care rata șomajului este încă în creștere; |
| --- | --- |

A.

întrucât consecințele sociale și cele asupra ocupării forței de muncă ale crizei sunt foarte extinse, iar acum sunt exacerbate de impactul consolidării fiscale introduse în anumite state ca răspuns la criza datoriei suverane și la politica monetară constrânsă din zona euro, care contrastează cu cea pusă în aplicare de alte regiuni economice importante și care nu poate oferi un răspuns eficace la criza datoriei suverane și nu poate promova creșterea economică; întrucât criza are efecte negative asupra calității și a cantității investițiilor sociale în Europa; întrucât zona euro se află în recesiune, iar UE este în prezent singura regiune importantă din lume în care rata șomajului este încă în creștere;

| B. | întrucât în 2012 situația locurilor de muncă s-a înrăutățit, iar previziunile pentru 2013 sunt pesimiste; întrucât piața muncii continuă să fie și mai fragmentată, rata șomajului pe termen lung atinge niveluri alarmante, pauperitatea în mediul lucrătorilor continuă să fie o problemă majoră, veniturile medii ale unei gospodării scad în multe state membre, iar indicatorii arată o tendință spre niveluri mai ridicate și forme mai profunde de sărăcie și de excluziune socială, sărăcia personalelor încadrate în muncă și polarizarea socială crescând în numeroase state membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât în 2012 situația locurilor de muncă s-a înrăutățit, iar previziunile pentru 2013 sunt pesimiste; întrucât piața muncii continuă să fie și mai fragmentată, rata șomajului pe termen lung atinge niveluri alarmante, pauperitatea în mediul lucrătorilor continuă să fie o problemă majoră, veniturile medii ale unei gospodării scad în multe state membre, iar indicatorii arată o tendință spre niveluri mai ridicate și forme mai profunde de sărăcie și de excluziune socială, sărăcia personalelor încadrate în muncă și polarizarea socială crescând în numeroase state membre;

| C. | întrucât rata șomajului a crescut în mod semnificativ din anul 2008, ajungând la cifra de 25 de milioane de cetățeni din Uniunea Europeană care nu beneficiază de locuri de muncă, cifră care corespunde unei proporții de 10,5 % din populația în vârstă de muncă; întrucât, doar în ultimele 12 luni, numărul persoanelor care nu beneficiază de locuri de muncă a crescut cu 2 milioane; întrucât scăderea ocupării forței de muncă a fost mai pronunțată în țările care desfășoară o consolidare fiscală mai însemnată; |
| --- | --- |

C.

întrucât rata șomajului a crescut în mod semnificativ din anul 2008, ajungând la cifra de 25 de milioane de cetățeni din Uniunea Europeană care nu beneficiază de locuri de muncă, cifră care corespunde unei proporții de 10,5 % din populația în vârstă de muncă; întrucât, doar în ultimele 12 luni, numărul persoanelor care nu beneficiază de locuri de muncă a crescut cu 2 milioane; întrucât scăderea ocupării forței de muncă a fost mai pronunțată în țările care desfășoară o consolidare fiscală mai însemnată;

| D. | întrucât situația pe piața forței de muncă este deosebit de critică pentru tineri, indiferent de nivelul lor de educație, aceștia fiind deseori obligați să accepte contracte de muncă precare și stagii neplătite; întrucât situația dificilă a tinerilor se datorează parțial necorelării competențelor dobândite cu cererea de pe piața forței de muncă, mobilității geografice limitate, părăsirii timpurii a școlii fără calificări, unei lipse de competențe și de experiență profesională relevante, condițiilor precare de încadrare în muncă, oportunităților limitate de formare și politicilor active ineficace privind piața forței de muncă; |
| --- | --- |

D.

întrucât situația pe piața forței de muncă este deosebit de critică pentru tineri, indiferent de nivelul lor de educație, aceștia fiind deseori obligați să accepte contracte de muncă precare și stagii neplătite; întrucât situația dificilă a tinerilor se datorează parțial necorelării competențelor dobândite cu cererea de pe piața forței de muncă, mobilității geografice limitate, părăsirii timpurii a școlii fără calificări, unei lipse de competențe și de experiență profesională relevante, condițiilor precare de încadrare în muncă, oportunităților limitate de formare și politicilor active ineficace privind piața forței de muncă;

| E. | întrucât mai mult de unu din cinci tineri este șomer în UE (22,8 %), șomajul în rândul tinerilor depășind 50 % în unele state membre; întrucât mai mult de 7 milioane de europeni cu vârste sub 25 de ani nu sunt încadrați în muncă, învățământ sau formare profesională (NEET); întrucât aceste cifre continuă să crească și există riscul unei generații pierdute; întrucât costul inacțiunii cu privire la NEET este estimat la 153 miliarde în întreaga UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât mai mult de unu din cinci tineri este șomer în UE (22,8 %), șomajul în rândul tinerilor depășind 50 % în unele state membre; întrucât mai mult de 7 milioane de europeni cu vârste sub 25 de ani nu sunt încadrați în muncă, învățământ sau formare profesională (NEET); întrucât aceste cifre continuă să crească și există riscul unei generații pierdute; întrucât costul inacțiunii cu privire la NEET este estimat la 153 miliarde în întreaga UE;

| F. | întrucât după reuniunea Consiliului European din 30 ianuarie 2012, în cadrul „Inițiativei privind oportunitățile pentru tineri”, Comisia a invitat statele membre să dezvolte și să pună în aplicare inițiative cuprinzătoare în favoarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, a educației și dobândirii de competențe, precum și să dezvolte planuri pentru crearea de locuri de muncă pentru tineri în cadrul propriilor programe de reformă națională; întrucât, cu toate acestea, majoritatea statelor membre nu a prezentat astfel de inițiative; |
| --- | --- |

F.

întrucât după reuniunea Consiliului European din 30 ianuarie 2012, în cadrul „Inițiativei privind oportunitățile pentru tineri”, Comisia a invitat statele membre să dezvolte și să pună în aplicare inițiative cuprinzătoare în favoarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, a educației și dobândirii de competențe, precum și să dezvolte planuri pentru crearea de locuri de muncă pentru tineri în cadrul propriilor programe de reformă națională; întrucât, cu toate acestea, majoritatea statelor membre nu a prezentat astfel de inițiative;

| G. | întrucât persoanele care se apropie de vârsta de pensionare, șomerii pe termen lung, lucrătorii din țările terțe și lucrătorii cu nivel scăzut de calificare se numără, de asemenea, printre categoriile de persoane cel mai sever afectate de criză; |
| --- | --- |

G.

întrucât persoanele care se apropie de vârsta de pensionare, șomerii pe termen lung, lucrătorii din țările terțe și lucrătorii cu nivel scăzut de calificare se numără, de asemenea, printre categoriile de persoane cel mai sever afectate de criză;

| H. | întrucât ar trebui întreprinse reformele necesare pentru a garanta durabilitatea sistemelor de pensii; întrucât, în această privință, este posibil să fie ridicată vârsta efectivă de pensionare fără a ridica vârsta obligatorie de pensionare, reducând numărul de persoane care părăsesc piața muncii timpuriu; întrucât pentru a crește cu succes vârstele efective de pensionare, este necesar ca reformele privind sistemele de pensii să fie însoțite de politici care generează oportunități de ocupare a forței de muncă pentru a asigura accesul lucrătorilor mai în vârstă la învățarea pe tot parcursul vieții și care introduc planuri de beneficii fiscale ce stimulează încadrarea în muncă pentru cât mult timp și sprijină îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate; |
| --- | --- |

H.

întrucât ar trebui întreprinse reformele necesare pentru a garanta durabilitatea sistemelor de pensii; întrucât, în această privință, este posibil să fie ridicată vârsta efectivă de pensionare fără a ridica vârsta obligatorie de pensionare, reducând numărul de persoane care părăsesc piața muncii timpuriu; întrucât pentru a crește cu succes vârstele efective de pensionare, este necesar ca reformele privind sistemele de pensii să fie însoțite de politici care generează oportunități de ocupare a forței de muncă pentru a asigura accesul lucrătorilor mai în vârstă la învățarea pe tot parcursul vieții și care introduc planuri de beneficii fiscale ce stimulează încadrarea în muncă pentru cât mult timp și sprijină îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate;

| I. | întrucât rata șomajului pe termen lung a atins niveluri alarmante în al doilea trimestru al anului 2012, când cifrele arătau că 11,1 milioane de europeni nu beneficiau de locuri de muncă de peste 12 luni, reprezentând 4,6 % din populația activă; întrucât probabilitatea ca șomerii să găsească locuri de muncă a scăzut în majoritatea statelor membre, în special în cele care fac obiectul unor măsuri însemnate de consolidare fiscală; |
| --- | --- |

I.

întrucât rata șomajului pe termen lung a atins niveluri alarmante în al doilea trimestru al anului 2012, când cifrele arătau că 11,1 milioane de europeni nu beneficiau de locuri de muncă de peste 12 luni, reprezentând 4,6 % din populația activă; întrucât probabilitatea ca șomerii să găsească locuri de muncă a scăzut în majoritatea statelor membre, în special în cele care fac obiectul unor măsuri însemnate de consolidare fiscală;

| J. | întrucât aproximativ 120 de milioane de persoane sunt în pericol de excluziune socială în UE-27 din cauză că sunt expuse unui risc ridicat al sărăciei, se află într-o stare gravă de sărăcie sau locuiesc în gospodării cu participare la forța de muncă foarte scăzută; |
| --- | --- |

J.

întrucât aproximativ 120 de milioane de persoane sunt în pericol de excluziune socială în UE-27 din cauză că sunt expuse unui risc ridicat al sărăciei, se află într-o stare gravă de sărăcie sau locuiesc în gospodării cu participare la forța de muncă foarte scăzută;

| K. | întrucât cheltuielile pentru protecția socială au fost reduse în aproape toate statele membre și întrucât Comitetul pentru protecție socială avertizează că sunt din ce în ce mai mulți cetățeni care se află la limita sărăciei din punctul de vedere al veniturilor, a sărăciei în rândul copiilor, a lipsurilor materiale severe și a excluziunii sociale din cauza impactului măsurilor de consolidare fiscală; |
| --- | --- |

K.

întrucât cheltuielile pentru protecția socială au fost reduse în aproape toate statele membre și întrucât Comitetul pentru protecție socială avertizează că sunt din ce în ce mai mulți cetățeni care se află la limita sărăciei din punctul de vedere al veniturilor, a sărăciei în rândul copiilor, a lipsurilor materiale severe și a excluziunii sociale din cauza impactului măsurilor de consolidare fiscală;

| L. | întrucât sunt necesare realizarea unei creșteri economice și atingerea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă pentru redresarea economiei, pentru consolidarea fiscală și pentru sustenabilitatea statului social și a finanțelor publice pe termen lung; |
| --- | --- |

L.

întrucât sunt necesare realizarea unei creșteri economice și atingerea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă pentru redresarea economiei, pentru consolidarea fiscală și pentru sustenabilitatea statului social și a finanțelor publice pe termen lung;

| M. | întrucât investițiile sociale specifice ar trebui să reprezinte o componentă majoră a răspunsului statelor membre la criză, ele fiind esențiale pentru realizarea obiectivelor sociale, educaționale și de ocupare a forței de muncă formulate în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

M.

întrucât investițiile sociale specifice ar trebui să reprezinte o componentă majoră a răspunsului statelor membre la criză, ele fiind esențiale pentru realizarea obiectivelor sociale, educaționale și de ocupare a forței de muncă formulate în Strategia Europa 2020;

| N. | întrucât, potrivit declarației Consiliului European din 30 ianuarie 2012, „procesul de creștere și de ocupare a forței de muncă va fi reluat numai dacă urmărim o abordare consecventă și de anvergură, care să combine o consolidare fiscală inteligentă, prin care să se mențină investițiile în viitoarea creștere, politici macroeconomice solide și o strategie activă de ocupare a forței de muncă, menită să mențină coeziunea socială”; |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit declarației Consiliului European din 30 ianuarie 2012, „procesul de creștere și de ocupare a forței de muncă va fi reluat numai dacă urmărim o abordare consecventă și de anvergură, care să combine o consolidare fiscală inteligentă, prin care să se mențină investițiile în viitoarea creștere, politici macroeconomice solide și o strategie activă de ocupare a forței de muncă, menită să mențină coeziunea socială”;

| O. | întrucât consolidarea fiscală trebuie să continue în contextul nivelurilor ridicate ale datoriei și al problemelor în materie de finanțe publice, dar ținându-se cont de faptul că este un obiectiv pe termen mediu și lung; întrucât consolidarea fiscală poate avea pe termen scurt efecte negative asupra creșterii economice și ocupării forței de muncă, în special în statele aflate în recesiune sau cu rate marginale de creștere economică, care compromit potențialul de creștere economică și de creare de locuri de muncă în viitor; întrucât consolidarea fiscală trebuie, prin urmare, să fie gestionată într-un mod favorabil creșterii economice pentru a nu dăuna creșterii și potențialului de creare a locurilor de muncă al economiei sau structurii sociale; |
| --- | --- |

O.

întrucât consolidarea fiscală trebuie să continue în contextul nivelurilor ridicate ale datoriei și al problemelor în materie de finanțe publice, dar ținându-se cont de faptul că este un obiectiv pe termen mediu și lung; întrucât consolidarea fiscală poate avea pe termen scurt efecte negative asupra creșterii economice și ocupării forței de muncă, în special în statele aflate în recesiune sau cu rate marginale de creștere economică, care compromit potențialul de creștere economică și de creare de locuri de muncă în viitor; întrucât consolidarea fiscală trebuie, prin urmare, să fie gestionată într-un mod favorabil creșterii economice pentru a nu dăuna creșterii și potențialului de creare a locurilor de muncă al economiei sau structurii sociale;

| P. | întrucât tensiunile care afectează piețele financiare rămân ridicate, iar dezechilibrele în ceea ce privește accesul la finanțare predomină între statele membre; întrucât primele ridicate riscă să crească excesiv povara datoriilor suverane, necesitând măsuri de consolidare fiscală mai ample, adâncind criza și, astfel, împiedicând creșterea economică și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

P.

întrucât tensiunile care afectează piețele financiare rămân ridicate, iar dezechilibrele în ceea ce privește accesul la finanțare predomină între statele membre; întrucât primele ridicate riscă să crească excesiv povara datoriilor suverane, necesitând măsuri de consolidare fiscală mai ample, adâncind criza și, astfel, împiedicând creșterea economică și crearea de locuri de muncă;

| Q. | întrucât, în pofida caracterului urgent al situației, Uniunea Europeană înregistrează eșec după eșec cu privire la aproape toate obiectivele Strategiei Europa 2020, iar progresul înregistrat de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 este dezamăgitor; întrucât angajamentele stabilite în cadrul programelor naționale de reformă pentru 2012 sunt insuficiente pentru a atinge obiectivele la nivelul UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în pofida caracterului urgent al situației, Uniunea Europeană înregistrează eșec după eșec cu privire la aproape toate obiectivele Strategiei Europa 2020, iar progresul înregistrat de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 este dezamăgitor; întrucât angajamentele stabilite în cadrul programelor naționale de reformă pentru 2012 sunt insuficiente pentru a atinge obiectivele la nivelul UE;

| R. | întrucât investițiile în educație și formare, cercetare și inovare, domenii-cheie pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă, sunt în continuare mai mici în UE în comparație cu partenerii și rivalii săi economici din restul lumii; întrucât investițiile productive în aceste domenii sunt esențiale pentru o ieșire durabilă din criză, dar și pentru consolidarea economiei UE pe calea competitivității și productivității; |
| --- | --- |

R.

întrucât investițiile în educație și formare, cercetare și inovare, domenii-cheie pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă, sunt în continuare mai mici în UE în comparație cu partenerii și rivalii săi economici din restul lumii; întrucât investițiile productive în aceste domenii sunt esențiale pentru o ieșire durabilă din criză, dar și pentru consolidarea economiei UE pe calea competitivității și productivității;

| S. | întrucât dimensiunea de gen este esențială pentru a realiza obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020, având în vedere că femeile sunt cea mai mare rezervă de forță muncă încă nevalorificată; întrucât femeile formează majoritatea persoanelor care trăiesc în sărăcie în UE; întrucât reducerile din serviciile publice, ca de exemplu îngrijirea copilului și a altor persoane dependente, vor avea un impact negativ asupra femeilor și în consecință asupra abilității lor de a participa la piața muncii; întrucât o atenție deosebită trebuie acordată, de-a lungul întregului semestru european, integrării principiului egalității de gen și politicilor speciale care vizează situația femeilor; întrucât vârsta legală de pensionare a femeilor trebuie aliniată cu cea a bărbaților; |
| --- | --- |

S.

întrucât dimensiunea de gen este esențială pentru a realiza obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020, având în vedere că femeile sunt cea mai mare rezervă de forță muncă încă nevalorificată; întrucât femeile formează majoritatea persoanelor care trăiesc în sărăcie în UE; întrucât reducerile din serviciile publice, ca de exemplu îngrijirea copilului și a altor persoane dependente, vor avea un impact negativ asupra femeilor și în consecință asupra abilității lor de a participa la piața muncii; întrucât o atenție deosebită trebuie acordată, de-a lungul întregului semestru european, integrării principiului egalității de gen și politicilor speciale care vizează situația femeilor; întrucât vârsta legală de pensionare a femeilor trebuie aliniată cu cea a bărbaților;

| T. | întrucât, în cadrul semestrului european, este necesar să se asigure o interacțiune mai mare între politicile privind ocuparea forței de muncă, politicile sociale și politicile economice, enunțate la articolul 121 și articolul 148 din TFUE; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în cadrul semestrului european, este necesar să se asigure o interacțiune mai mare între politicile privind ocuparea forței de muncă, politicile sociale și politicile economice, enunțate la articolul 121 și articolul 148 din TFUE;

| U. | întrucât este esențial să se promoveze responsabilitatea democratică, asumarea responsabilității și legitimitatea tuturor actorilor implicați în cadrul semestrului european; întrucât, pentru aceasta, este esențial să se asigure participarea adecvată a Parlamentului European; |
| --- | --- |

U.

întrucât este esențial să se promoveze responsabilitatea democratică, asumarea responsabilității și legitimitatea tuturor actorilor implicați în cadrul semestrului european; întrucât, pentru aceasta, este esențial să se asigure participarea adecvată a Parlamentului European;

| V. | întrucât parlamentele naționale sunt reprezentanții și garanții drepturilor obținute și delegate de către cetățeni; întrucât introducerea semestrului european ar trebuie să aibă loc cu respectarea deplină a prerogativelor parlamentelor naționale, |
| --- | --- |

V.

întrucât parlamentele naționale sunt reprezentanții și garanții drepturilor obținute și delegate de către cetățeni; întrucât introducerea semestrului european ar trebuie să aibă loc cu respectarea deplină a prerogativelor parlamentelor naționale,

Mesaje-cheie în vederea înaintării acestora către Consiliul European de primăvară

| 1. | invită Consiliul European să se asigure că următoarele aspecte fac parte din orientarea sa privind politicile pentru semestrul european 2013 și încredințează Președintelui său să promoveze această poziție pe durata Consiliului European de primăvară din 14–15 martie 2013; se referă, în special, la recomandările specifice care trebuie adoptate de Consiliul European în orientarea sa politică, anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

1.

invită Consiliul European să se asigure că următoarele aspecte fac parte din orientarea sa privind politicile pentru semestrul european 2013 și încredințează Președintelui său să promoveze această poziție pe durata Consiliului European de primăvară din 14–15 martie 2013; se referă, în special, la recomandările specifice care trebuie adoptate de Consiliul European în orientarea sa politică, anexate la prezenta rezoluție;

| 2. | regretă faptul că prioritățile identificate pe durata ciclului semestrului european de anul trecut, în special cele privind crearea de locuri de muncă, calitatea locurilor de muncă și combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, nu au dat rezultatele așteptate; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că prioritățile identificate pe durata ciclului semestrului european de anul trecut, în special cele privind crearea de locuri de muncă, calitatea locurilor de muncă și combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, nu au dat rezultatele așteptate;

| 3. | subliniază că situația economică s-a deteriorat, iar consecințele sociale ale crizei s-au accentuat în ultimul an; prin urmare, evidențiază importanța impulsionării angajamentului statelor membre de a urmări orientarea privind politicile, în special în domeniul ocupării forței de muncă și al politicii sociale; |
| --- | --- |

3.

subliniază că situația economică s-a deteriorat, iar consecințele sociale ale crizei s-au accentuat în ultimul an; prin urmare, evidențiază importanța impulsionării angajamentului statelor membre de a urmări orientarea privind politicile, în special în domeniul ocupării forței de muncă și al politicii sociale;

I.   
  Obiectivele Strategiei Europa 2020

| 4. | solicită Consiliului European să garanteze că orientarea privind politicile anuale stabilită pe baza Analizei anuale a creșterii are în vedere îndeplinirea tuturor obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; regretă faptul că nu a fost inclus în AAC 2013 niciun raport privind progresele înregistrate în cadrul Strategiei Europa 2020 și invită Comisia să prezinte acest raport în timp util, înaintea reuniunii Consiliului European de primăvară; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului European să garanteze că orientarea privind politicile anuale stabilită pe baza Analizei anuale a creșterii are în vedere îndeplinirea tuturor obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; regretă faptul că nu a fost inclus în AAC 2013 niciun raport privind progresele înregistrate în cadrul Strategiei Europa 2020 și invită Comisia să prezinte acest raport în timp util, înaintea reuniunii Consiliului European de primăvară;

| 5. | regretă faptul că orientarea privind politicile pentru 2012 și punerea sa în aplicare nu au fost suficient de eficiente în ceea ce privește atingerea obiectivelor politice consacrate în Strategia Europa 2020; regretă faptul că unele state membre se îndepărtează și mai mult de obiectivele prevăzute pentru anul 2020; |
| --- | --- |

5.

regretă faptul că orientarea privind politicile pentru 2012 și punerea sa în aplicare nu au fost suficient de eficiente în ceea ce privește atingerea obiectivelor politice consacrate în Strategia Europa 2020; regretă faptul că unele state membre se îndepărtează și mai mult de obiectivele prevăzute pentru anul 2020;

| 6. | regretă faptul că angajamentele stabilite în cadrul programelor naționale de reformă pentru 2012 sunt insuficiente pentru a atinge obiectivele la nivelul UE; subliniază îngrijorarea sa că obiectivele naționale actuale nu sunt suficiente pentru a atinge obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020 privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că angajamentele stabilite în cadrul programelor naționale de reformă pentru 2012 sunt insuficiente pentru a atinge obiectivele la nivelul UE; subliniază îngrijorarea sa că obiectivele naționale actuale nu sunt suficiente pentru a atinge obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020 privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei;

| 7. | solicită statelor membre să adopte în cadrul programelor naționale de reformă pentru 2013 angajamentele necesare pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

7.

solicită statelor membre să adopte în cadrul programelor naționale de reformă pentru 2013 angajamentele necesare pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 8. | solicită Consiliului European ca, în cadrul orientărilor sale privind politicile, să se asigure că sunt alocate fonduri suficiente de către UE pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020; îndeamnă statele membre să aloce fonduri mai eficace pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

8.

solicită Consiliului European ca, în cadrul orientărilor sale privind politicile, să se asigure că sunt alocate fonduri suficiente de către UE pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020; îndeamnă statele membre să aloce fonduri mai eficace pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

II.   
  Crearea de locuri de muncă prin reforme structurale și prin investiții orientate către creșterea economică

| 9. | consideră regretabil că, anul trecut, statele membre în marea lor majoritate nu și-au respectat angajamentul de a prezenta planuri naționale privind locurile de muncă ca parte integrantă a programelor lor naționale de reformă pentru 2012; solicită statelor membre să respecte acest angajament în 2013; subliniază că planurile naționale privind locurile de muncă ar trebui să includă măsuri exhaustive pentru crearea de locuri de muncă și locuri de muncă ecologice, o legătură între politicile de ocupare a forței de muncă și instrumentele financiare, reforme ale pieței muncii, un calendar clar pentru punerea în aplicare a programului multianual de reformă în următoarele 12 luni și o indicație cu privire la domeniile și regiunile care se confruntă cu deficite și surplusuri de specializare; |
| --- | --- |

9.

consideră regretabil că, anul trecut, statele membre în marea lor majoritate nu și-au respectat angajamentul de a prezenta planuri naționale privind locurile de muncă ca parte integrantă a programelor lor naționale de reformă pentru 2012; solicită statelor membre să respecte acest angajament în 2013; subliniază că planurile naționale privind locurile de muncă ar trebui să includă măsuri exhaustive pentru crearea de locuri de muncă și locuri de muncă ecologice, o legătură între politicile de ocupare a forței de muncă și instrumentele financiare, reforme ale pieței muncii, un calendar clar pentru punerea în aplicare a programului multianual de reformă în următoarele 12 luni și o indicație cu privire la domeniile și regiunile care se confruntă cu deficite și surplusuri de specializare;

| 10. | regretă că Comisia nu a făcut din planurile naționale privind locurile de muncă o cerință obligatorie și solicită Comisiei să supravegheze pregătirea lor pe durata ciclului semestrului european din fiecare an; |
| --- | --- |

10.

regretă că Comisia nu a făcut din planurile naționale privind locurile de muncă o cerință obligatorie și solicită Comisiei să supravegheze pregătirea lor pe durata ciclului semestrului european din fiecare an;

| 11. | solicită statelor membre să adopte măsuri favorabile creării de locuri de muncă precum reforme privind impozitele percepute pe muncă care încurajează ocuparea forței de muncă, promovează și sprijină activitățile independente și întreprinderile nou-înființate, să îmbunătățească mediul de afaceri, să faciliteze accesul IMM-urilor la finanțare, să transforme munca informală și nedeclarată într-o încadrare în muncă reglementată, să reformeze piețele muncii pentru a le face mai adaptabile, mai dinamice și mai favorabile incluziunii, garantând securitatea adecvată a salariaților, să furnizeze angajatorilor și angajaților competențe și instrumente care să le permită să se adapteze la nevoile în schimbare a piețelor muncii, să modernizeze sistemele de stabilire a salariilor – în cadrul dialogului social, cu participarea activă a partenerilor sociali și respectând diversitatea modelelor naționale de relații de muncă – pentru a alinia salariile la curentele productivității, în limitele unor salarii care permit o viață decentă și să valorifice potențialul ridicat de ocupare a forței de muncă al sectoarelor precum economia verde, sănătatea și asistența socială și sectorul TIC pentru a crea locuri de muncă durabile și de calitate; |
| --- | --- |

11.

solicită statelor membre să adopte măsuri favorabile creării de locuri de muncă precum reforme privind impozitele percepute pe muncă care încurajează ocuparea forței de muncă, promovează și sprijină activitățile independente și întreprinderile nou-înființate, să îmbunătățească mediul de afaceri, să faciliteze accesul IMM-urilor la finanțare, să transforme munca informală și nedeclarată într-o încadrare în muncă reglementată, să reformeze piețele muncii pentru a le face mai adaptabile, mai dinamice și mai favorabile incluziunii, garantând securitatea adecvată a salariaților, să furnizeze angajatorilor și angajaților competențe și instrumente care să le permită să se adapteze la nevoile în schimbare a piețelor muncii, să modernizeze sistemele de stabilire a salariilor – în cadrul dialogului social, cu participarea activă a partenerilor sociali și respectând diversitatea modelelor naționale de relații de muncă – pentru a alinia salariile la curentele productivității, în limitele unor salarii care permit o viață decentă și să valorifice potențialul ridicat de ocupare a forței de muncă al sectoarelor precum economia verde, sănătatea și asistența socială și sectorul TIC pentru a crea locuri de muncă durabile și de calitate;

III.   
  Ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

| 12. | solicită Consiliului European să facă din șomajul în rândul tinerilor o prioritate în cadrul orientării privind politicile pentru 2013; |
| --- | --- |

12.

solicită Consiliului European să facă din șomajul în rândul tinerilor o prioritate în cadrul orientării privind politicile pentru 2013;

| 13. | solicită statelor membre să adopte măsuri decisive de combatere a șomajului în rândul tinerilor, inclusiv măsuri speciale legate de politicile active privind piața muncii, măsuri care să rezolve necorelarea competențelor de pe piața muncii, în special prin împiedicarea părăsirii timpurii a școlii sau a programelor de ucenicie și prin asigurarea faptului că sistemele educaționale și de formare asigură tinerilor competențe relevante în mod eficient, și să promoveze antreprenoriatul și un sprijin eficace de dezvoltare a întreprinderilor pentru tineri, precum și cadre care asigură tranziția de la învățământ la piața muncii, |
| --- | --- |

13.

solicită statelor membre să adopte măsuri decisive de combatere a șomajului în rândul tinerilor, inclusiv măsuri speciale legate de politicile active privind piața muncii, măsuri care să rezolve necorelarea competențelor de pe piața muncii, în special prin împiedicarea părăsirii timpurii a școlii sau a programelor de ucenicie și prin asigurarea faptului că sistemele educaționale și de formare asigură tinerilor competențe relevante în mod eficient, și să promoveze antreprenoriatul și un sprijin eficace de dezvoltare a întreprinderilor pentru tineri, precum și cadre care asigură tranziția de la învățământ la piața muncii,

| 14. | sprijină cu fermitate propunerea Comisiei cu privire la mecanismele de garanție pentru tineri; solicită aplicarea lor rapidă și alocarea unor fonduri suficiente pentru acestea; consideră că FSE ar trebui să joace un rol fundamental în finanțarea mecanismelor de garanție a tinerilor și că ar trebui găsit un echilibru adecvat între finanțarea UE și a statelor membre; |
| --- | --- |

14.

sprijină cu fermitate propunerea Comisiei cu privire la mecanismele de garanție pentru tineri; solicită aplicarea lor rapidă și alocarea unor fonduri suficiente pentru acestea; consideră că FSE ar trebui să joace un rol fundamental în finanțarea mecanismelor de garanție a tinerilor și că ar trebui găsit un echilibru adecvat între finanțarea UE și a statelor membre;

| 15. | îndeamnă statele membre să elaboreze strategii exhaustive pentru tinerii care nu sunt încadrați în muncă, învățământ sau formare profesională (NEET); îndeamnă statele membre să manifeste solidaritate financiară în elaborarea acestor strategii față de statele membre cu spațiu fiscal limitat; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă statele membre să elaboreze strategii exhaustive pentru tinerii care nu sunt încadrați în muncă, învățământ sau formare profesională (NEET); îndeamnă statele membre să manifeste solidaritate financiară în elaborarea acestor strategii față de statele membre cu spațiu fiscal limitat;

IV.   
  Piețe ale muncii mai adaptabile, mai dinamice și mai favorabile incluziunii și locuri de muncă de o mai bună calitate

| 16. | regretă că Analiza anuală a creșterii pe 2013 nu abordează calitatea locurilor de muncă și că se acordă prea puțină atenție implementării precondițiilor necesare pentru creșterea participării la forța de muncă, în special a femeilor, a lucrătorilor cu vârste de peste 45 de ani, a persoanelor cu handicap și a celor mai defavorizate persoane; |
| --- | --- |

16.

regretă că Analiza anuală a creșterii pe 2013 nu abordează calitatea locurilor de muncă și că se acordă prea puțină atenție implementării precondițiilor necesare pentru creșterea participării la forța de muncă, în special a femeilor, a lucrătorilor cu vârste de peste 45 de ani, a persoanelor cu handicap și a celor mai defavorizate persoane;

| 17. | amintește că dezechilibrele interne dintre statele membre, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și indicatorii sociali, se accentuează; subliniază că statele membre care au piețe ale muncii relativ nesegmentate, sisteme solide de asistență socială și o capacitate de a adapta temporar programul de lucru și alte condiții de muncă flexibile (flexibilitate internă) și modele eficiente de negociere colectivă s-au dovedit a fi mai rezistente în fața șomajului și a consecințelor sociale ale crizei; |
| --- | --- |

17.

amintește că dezechilibrele interne dintre statele membre, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și indicatorii sociali, se accentuează; subliniază că statele membre care au piețe ale muncii relativ nesegmentate, sisteme solide de asistență socială și o capacitate de a adapta temporar programul de lucru și alte condiții de muncă flexibile (flexibilitate internă) și modele eficiente de negociere colectivă s-au dovedit a fi mai rezistente în fața șomajului și a consecințelor sociale ale crizei;

| 18. | recomandă ca piețele muncii să fie mai adaptabile și mai dinamice, să fie capabile să se adapteze la tulburările situației economice fără a cauza excedente de personal și să fie mai favorabile incluziunii, facilitând o participarea crescută la forța de muncă, în special a persoanelor vulnerabile și defavorizate; |
| --- | --- |

18.

recomandă ca piețele muncii să fie mai adaptabile și mai dinamice, să fie capabile să se adapteze la tulburările situației economice fără a cauza excedente de personal și să fie mai favorabile incluziunii, facilitând o participarea crescută la forța de muncă, în special a persoanelor vulnerabile și defavorizate;

| 19. | avertizează că măsurile de austeritate nu ar trebui să compromită calitatea locurilor de muncă și nici standardele de protecție socială și de sănătate și siguranță; încurajează statele membre să promoveze identificarea întreprinderilor și a IMM-urilor care depun eforturi pentru a dovedi un plus de responsabilitate socială, pe lângă îndeplinirea obligațiilor juridice minime; |
| --- | --- |

19.

avertizează că măsurile de austeritate nu ar trebui să compromită calitatea locurilor de muncă și nici standardele de protecție socială și de sănătate și siguranță; încurajează statele membre să promoveze identificarea întreprinderilor și a IMM-urilor care depun eforturi pentru a dovedi un plus de responsabilitate socială, pe lângă îndeplinirea obligațiilor juridice minime;

V.   
  Investițiile în educație și formare

| 20. | subliniază rolul-cheie al educației și formării în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

20.

subliniază rolul-cheie al educației și formării în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 21. | subliniază importanța reducerii ratei de abandon școlar timpuriu pentru a reduce numărul de persoane din categoria NEET; |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța reducerii ratei de abandon școlar timpuriu pentru a reduce numărul de persoane din categoria NEET;

| 22. | invită statele membre să asigure investiții eficiente și suficiente în educație, formare și formare continuă pentru a-și respecta toate angajamentele convenite în strategia Europa 2020, urmărind în același timp o consolidare fiscală durabilă, favorabilă creșterii economice și diferențiată. |
| --- | --- |

22.

invită statele membre să asigure investiții eficiente și suficiente în educație, formare și formare continuă pentru a-și respecta toate angajamentele convenite în strategia Europa 2020, urmărind în același timp o consolidare fiscală durabilă, favorabilă creșterii economice și diferențiată.

| 23. | invită statele membre să includă în măsurile luate în cadrul semestrului european programele europene de schimb în domeniul educației, formării, tineretului și sportului; |
| --- | --- |

23.

invită statele membre să includă în măsurile luate în cadrul semestrului european programele europene de schimb în domeniul educației, formării, tineretului și sportului;

VI.   
  Garantarea calității serviciilor publice și combaterea sărăciei și a excluziunii sociale

| 24. | este profund îngrijorat de faptul că sărăcia și rata șomajului au crescut în rândul tuturor categoriilor de vârstă de la ultimul ciclul al semestrului european pentru 2012; |
| --- | --- |

24.

este profund îngrijorat de faptul că sărăcia și rata șomajului au crescut în rândul tuturor categoriilor de vârstă de la ultimul ciclul al semestrului european pentru 2012;

| 25. | salută faptul că Analiza anuală a creșterii pe 2013 abordează sărăcia și excluziunea socială și tratează consecințele sociale ale crizei; solicită Comisiei să sublinieze aceste măsuri în recomandările specifice fiecărei țări și, în special, să combată sărăcia personalelor încadrate în muncă, sărăcia în rândul persoanelor cu legături limitate sau fără legături cu piața muncii și sărăcia în rândul persoanelor în vârstă; solicită Consiliului European să aprobe această orientare ca prioritate; |
| --- | --- |

25.

salută faptul că Analiza anuală a creșterii pe 2013 abordează sărăcia și excluziunea socială și tratează consecințele sociale ale crizei; solicită Comisiei să sublinieze aceste măsuri în recomandările specifice fiecărei țări și, în special, să combată sărăcia personalelor încadrate în muncă, sărăcia în rândul persoanelor cu legături limitate sau fără legături cu piața muncii și sărăcia în rândul persoanelor în vârstă; solicită Consiliului European să aprobe această orientare ca prioritate;

| 26. | recomandă ca implementarea strategiilor integrate de incluziune activă să reprezinte un element central al agendelor de politică socială, atât la nivel național, cât și la nivelul UE; |
| --- | --- |

26.

recomandă ca implementarea strategiilor integrate de incluziune activă să reprezinte un element central al agendelor de politică socială, atât la nivel național, cât și la nivelul UE;

VII.   
  Urmărirea unei consolidări fiscale proporționale și diferențiate favorabile creșterii, asigurând redresarea economică și crearea de locuri de muncă

| 27. | recunoaște necesitatea de a pune în aplicare o consolidare fiscală proporțională și diferențiată, favorabilă creșterii economice pentru a evita efectele negative pe termen scurt, mediu și lung asupra creșterii și ocupării forței de muncă, garantând în același timp durabilitatea finanțelor publice; subliniază faptul că impactul programelor de consolidare fiscală ar trebui evaluat pe baza efectelor lor pe termen scurt asupra creșterii economice, ocupării forței de muncă și integrării sociale, în special în statele aflate în recesiune sau cu rate marginale de creștere economică; invită Comisia și Consiliul European să aplice în totalitate principiul flexibilității în perioade de recesiune economică prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 și în Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului; |
| --- | --- |

27.

recunoaște necesitatea de a pune în aplicare o consolidare fiscală proporțională și diferențiată, favorabilă creșterii economice pentru a evita efectele negative pe termen scurt, mediu și lung asupra creșterii și ocupării forței de muncă, garantând în același timp durabilitatea finanțelor publice; subliniază faptul că impactul programelor de consolidare fiscală ar trebui evaluat pe baza efectelor lor pe termen scurt asupra creșterii economice, ocupării forței de muncă și integrării sociale, în special în statele aflate în recesiune sau cu rate marginale de creștere economică; invită Comisia și Consiliul European să aplice în totalitate principiul flexibilității în perioade de recesiune economică prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 și în Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului;

| 28. | subliniază faptul că Comisia ar trebui să țină seama mai mult de tendințele locale, regionale și naționale specifice, precum și de potențialele erori din previziunile sale, care stau la baza AAC; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că Comisia ar trebui să țină seama mai mult de tendințele locale, regionale și naționale specifice, precum și de potențialele erori din previziunile sale, care stau la baza AAC;

| 29. | consideră că consolidarea fiscală ar trebui aplicată în mod proporționat și favorabil creșterii economice și că ritmul consolidării ar trebui diferențiat între state în funcție de spațiul lor fiscal și de spațiul economiei europene extinse, pentru a evita creșterea negativă și efectele negative asupra ocupării forței de muncă, asigurând în același timp sustenabilitatea datoriei; |
| --- | --- |

29.

consideră că consolidarea fiscală ar trebui aplicată în mod proporționat și favorabil creșterii economice și că ritmul consolidării ar trebui diferențiat între state în funcție de spațiul lor fiscal și de spațiul economiei europene extinse, pentru a evita creșterea negativă și efectele negative asupra ocupării forței de muncă, asigurând în același timp sustenabilitatea datoriei;

| 30. | invită Comisia să își recalibreze modelele în funcție de impactul efectului multiplicator al reducerilor fiscale asupra creșterii economice și creării de locuri de muncă în bugetele statelor membre, în concordanță cu recentele revizuiri efectuate de FMI; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să își recalibreze modelele în funcție de impactul efectului multiplicator al reducerilor fiscale asupra creșterii economice și creării de locuri de muncă în bugetele statelor membre, în concordanță cu recentele revizuiri efectuate de FMI;

| 31. | invită Consiliul European să garanteze coerența diferitelor priorități din cadrul orientării sale privind politicile, astfel încât să nu se compromită potențialul de creștere economică durabilă și de creare de locuri de muncă, să nu crească nivelul sărăciei și al excluziunii sociale sau să nu împiedice accesul universal la furnizarea unor servicii publice de calitate; consideră că principala prioritate trebuie să fie implementarea de măsuri integrate de reformă și de investiții care promovează creșterea economică și crearea de locuri de muncă, garantând în același timp sustenabilitatea finanțelor publice; |
| --- | --- |

31.

invită Consiliul European să garanteze coerența diferitelor priorități din cadrul orientării sale privind politicile, astfel încât să nu se compromită potențialul de creștere economică durabilă și de creare de locuri de muncă, să nu crească nivelul sărăciei și al excluziunii sociale sau să nu împiedice accesul universal la furnizarea unor servicii publice de calitate; consideră că principala prioritate trebuie să fie implementarea de măsuri integrate de reformă și de investiții care promovează creșterea economică și crearea de locuri de muncă, garantând în același timp sustenabilitatea finanțelor publice;

| 32. | invită Consiliul European, în eventualitatea în care acesta subscrie primei priorități enunțate în Analiza anuală a creșterii, „consolidare fiscală diferențiată favorabilă creșterii”, să explice în mod specific modul în care aceasta poate fi pusă în aplicare respectând în totalitate obiectivul creșterii coeziunii sociale și al combaterii sărăciei descris în cea de-a patra prioritate a sa, „combaterea șomajului și a consecințelor sociale ale crizei”; |
| --- | --- |

32.

invită Consiliul European, în eventualitatea în care acesta subscrie primei priorități enunțate în Analiza anuală a creșterii, „consolidare fiscală diferențiată favorabilă creșterii”, să explice în mod specific modul în care aceasta poate fi pusă în aplicare respectând în totalitate obiectivul creșterii coeziunii sociale și al combaterii sărăciei descris în cea de-a patra prioritate a sa, „combaterea șomajului și a consecințelor sociale ale crizei”;

| 33. | subliniază necesitatea de a obține o coerență deplină între măsurile de consolidare bugetară și măsurile economice, pe de o parte, și măsurile privind politica socială, creșterea economică și ocuparea forței de muncă, pe de altă parte; |
| --- | --- |

33.

subliniază necesitatea de a obține o coerență deplină între măsurile de consolidare bugetară și măsurile economice, pe de o parte, și măsurile privind politica socială, creșterea economică și ocuparea forței de muncă, pe de altă parte;

| 34. | subliniază faptul că, într-o perioadă caracterizată prin constrângeri fiscale majore și o capacitate redusă de creditare în sectorul privat, fondurile structurale și fondul de coeziune, cu dimensiunea lor financiară și obiectivele urmărite, reprezintă o pârghie esențială aflată la dispoziția statelor membre pentru stimularea economiei, care contribuie la atingerea obiectivelor în materie de creștere și ocupare a forței de muncă consacrate de Strategia Europa 2020; în acest context, subliniază faptul că, având în vedere rolul-cheie jucat de politica de coeziune în dezvoltarea programelor naționale din cadrul semestrului european, AAC ar trebui să pună accentul în primul rând pe această politică care ar trebui să contribuie la dezbaterea anuală privind creșterea și locurile de muncă în UE; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că, într-o perioadă caracterizată prin constrângeri fiscale majore și o capacitate redusă de creditare în sectorul privat, fondurile structurale și fondul de coeziune, cu dimensiunea lor financiară și obiectivele urmărite, reprezintă o pârghie esențială aflată la dispoziția statelor membre pentru stimularea economiei, care contribuie la atingerea obiectivelor în materie de creștere și ocupare a forței de muncă consacrate de Strategia Europa 2020; în acest context, subliniază faptul că, având în vedere rolul-cheie jucat de politica de coeziune în dezvoltarea programelor naționale din cadrul semestrului european, AAC ar trebui să pună accentul în primul rând pe această politică care ar trebui să contribuie la dezbaterea anuală privind creșterea și locurile de muncă în UE;

VIII.   
  Legitimitatea democratică și implicarea societății civile

| 35. | își manifestă îngrijorarea față de faptul că Parlamentul European, parlamentele naționale, partenerii sociali și societatea civilă continuă să joace un rol limitat în cadrul semestrului european; subliniază că orientarea privind politicile din cadrul Analizei anuale a creșterii inițiată de Comisie și care urmează să fie aprobată de Consiliul European duce lipsă de implicare parlamentară și civilă și, deci, nu dispune de legitimitate democratică; |
| --- | --- |

35.

își manifestă îngrijorarea față de faptul că Parlamentul European, parlamentele naționale, partenerii sociali și societatea civilă continuă să joace un rol limitat în cadrul semestrului european; subliniază că orientarea privind politicile din cadrul Analizei anuale a creșterii inițiată de Comisie și care urmează să fie aprobată de Consiliul European duce lipsă de implicare parlamentară și civilă și, deci, nu dispune de legitimitate democratică;

| 36. | consideră că rolul Parlamentului European este esențial pentru a crea legitimitatea democratică necesară; consideră că, în lipsa unui temei juridic pentru procedura legislativă ordinară aplicabilă Analizei anuale a creșterii, Consiliul European ar trebui să țină seama de observațiile Parlamentului atunci când aprobă orientarea privind politicile, pentru a-i conferi legitimitate democratică; |
| --- | --- |

36.

consideră că rolul Parlamentului European este esențial pentru a crea legitimitatea democratică necesară; consideră că, în lipsa unui temei juridic pentru procedura legislativă ordinară aplicabilă Analizei anuale a creșterii, Consiliul European ar trebui să țină seama de observațiile Parlamentului atunci când aprobă orientarea privind politicile, pentru a-i conferi legitimitate democratică;

| 37. | solicită Comisiei să ceară statelor membre să garanteze transparența maximă în elaborarea planurilor naționale de reformă, precum și o implicare amplă a parlamentelor naționale și a partenerilor sociali în acest proces; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei să ceară statelor membre să garanteze transparența maximă în elaborarea planurilor naționale de reformă, precum și o implicare amplă a parlamentelor naționale și a partenerilor sociali în acest proces;

Eforturi suplimentare în domeniul social și al ocupării forței de muncă

Crearea de locuri de muncă prin reforme structurale și prin investiții orientate către creșterea economică

| 38. | amintește că pentru consolidarea unei creșteri economice generatoare de locuri de muncă sunt necesare politici de ocupare a forței de muncă ce generează condiții favorabile pentru crearea de locuri de muncă, facilitează tranzițiile pozitive de la un loc de muncă la altul și de la șomaj la încadrarea în muncă, cresc oferta de forță de muncă și îmbunătățesc concordanța ei geografică și concordanța competențelor cu nevoile de pe piața muncii; |
| --- | --- |

38.

amintește că pentru consolidarea unei creșteri economice generatoare de locuri de muncă sunt necesare politici de ocupare a forței de muncă ce generează condiții favorabile pentru crearea de locuri de muncă, facilitează tranzițiile pozitive de la un loc de muncă la altul și de la șomaj la încadrarea în muncă, cresc oferta de forță de muncă și îmbunătățesc concordanța ei geografică și concordanța competențelor cu nevoile de pe piața muncii;

| 39. | subliniază nevoia de reforme în cadrul pieței muncii pentru a crește productivitatea și eficacitatea forței de muncă cu scopul de a îmbunătăți competitivitatea economică a UE și de a permite creșterea economică durabilă și crearea de locuri de muncă, respectând strict atât litera, cât și spiritul acquis-ului social european și principiile acestuia; consideră că reformele în cadrul piețelor muncii ar trebui puse în aplicare astfel încât să fie promovată calitatea locurilor de muncă; |
| --- | --- |

39.

subliniază nevoia de reforme în cadrul pieței muncii pentru a crește productivitatea și eficacitatea forței de muncă cu scopul de a îmbunătăți competitivitatea economică a UE și de a permite creșterea economică durabilă și crearea de locuri de muncă, respectând strict atât litera, cât și spiritul acquis-ului social european și principiile acestuia; consideră că reformele în cadrul piețelor muncii ar trebui puse în aplicare astfel încât să fie promovată calitatea locurilor de muncă;

| 40. | sugerează ca statele membre să reducă impozitele percepute muncii atunci când condițiile fiscale permit așa ceva, în special în ceea ce privește lucrătorii cu salarii mici și cu nivel scăzut de calificare și grupurile vulnerabile; consideră că reducerile temporare bine orientate privind contribuțiile la fondul asigurărilor sociale sau programele de subvenții pentru locurile de muncă acordate persoanelor nou-recrutate, în special în ceea ce privește persoanele cu nivel scăzut de calificare sau fără loc de muncă pe termen lung, reprezintă stimulente eficace de promovare a creării de locuri de muncă; |
| --- | --- |

40.

sugerează ca statele membre să reducă impozitele percepute muncii atunci când condițiile fiscale permit așa ceva, în special în ceea ce privește lucrătorii cu salarii mici și cu nivel scăzut de calificare și grupurile vulnerabile; consideră că reducerile temporare bine orientate privind contribuțiile la fondul asigurărilor sociale sau programele de subvenții pentru locurile de muncă acordate persoanelor nou-recrutate, în special în ceea ce privește persoanele cu nivel scăzut de calificare sau fără loc de muncă pe termen lung, reprezintă stimulente eficace de promovare a creării de locuri de muncă;

| 41. | constată că schimbările demografice au un impact clar asupra asigurării infrastructurii sociale, constituind o provocare majoră pentru toate generațiile din întreaga UE; în această privință, subliniază că în analiza Comisiei ar trebui să se acorde mai multă atenție rolului politicilor în materie de coeziune pentru abordarea provocărilor demografice; |
| --- | --- |

41.

constată că schimbările demografice au un impact clar asupra asigurării infrastructurii sociale, constituind o provocare majoră pentru toate generațiile din întreaga UE; în această privință, subliniază că în analiza Comisiei ar trebui să se acorde mai multă atenție rolului politicilor în materie de coeziune pentru abordarea provocărilor demografice;

| 42. | subliniază nevoia de a realiza reformele necesare pentru a garanta sustenabilitatea sistemelor de pensii; consideră că vârsta de pensionare ar putea fi evaluată pe baza evoluției speranței de viață sănătoasă, dar reamintește că se poate crește vârsta efectivă de pensionare fără a crește vârsta de pensionare obligatorie, prin reducerea numărului de persoane care părăsesc timpuriu piața muncii; consideră că, pentru a crește cu succes vârstele efective de pensionare, este necesar ca reformele privind sistemele de pensii să fie însoțite de politici care limitează accesul la schemele de pensionare timpurie și la alte modalități de ieșire timpurie de pe piața muncii, care dezvoltă oportunitățile de ocupare a forței de muncă pentru lucrătorii mai în vârstă, garantează accesul la învățarea pe tot parcursul vieții, care introduc planuri de beneficii fiscale care stimulează încadrarea în muncă pentru cât mult timp și sprijină îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate; |
| --- | --- |

42.

subliniază nevoia de a realiza reformele necesare pentru a garanta sustenabilitatea sistemelor de pensii; consideră că vârsta de pensionare ar putea fi evaluată pe baza evoluției speranței de viață sănătoasă, dar reamintește că se poate crește vârsta efectivă de pensionare fără a crește vârsta de pensionare obligatorie, prin reducerea numărului de persoane care părăsesc timpuriu piața muncii; consideră că, pentru a crește cu succes vârstele efective de pensionare, este necesar ca reformele privind sistemele de pensii să fie însoțite de politici care limitează accesul la schemele de pensionare timpurie și la alte modalități de ieșire timpurie de pe piața muncii, care dezvoltă oportunitățile de ocupare a forței de muncă pentru lucrătorii mai în vârstă, garantează accesul la învățarea pe tot parcursul vieții, care introduc planuri de beneficii fiscale care stimulează încadrarea în muncă pentru cât mult timp și sprijină îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate;

| 43. | recomandă Comisiei să colaboreze cu statele membre pentru a se asigura că programele de austeritate nu împiedică adoptarea de măsuri generatoare de locuri de muncă și de politici de promovare a creșterii economice și că nu compromit protecția socială; îndeamnă statele membre să acorde prioritate cheltuielilor generatoare de creștere economică, precum educația, învățarea pe tot parcursul vieții, cercetarea și inovarea, eficiența energetică, și să garanteze în același timp eficiența acestor cheltuieli; |
| --- | --- |

43.

recomandă Comisiei să colaboreze cu statele membre pentru a se asigura că programele de austeritate nu împiedică adoptarea de măsuri generatoare de locuri de muncă și de politici de promovare a creșterii economice și că nu compromit protecția socială; îndeamnă statele membre să acorde prioritate cheltuielilor generatoare de creștere economică, precum educația, învățarea pe tot parcursul vieții, cercetarea și inovarea, eficiența energetică, și să garanteze în același timp eficiența acestor cheltuieli;

| 44. | este de acord cu Comisia că instrumentele financiare inovatoare ale UE pot servi drept catalizatori pentru investiția propusă, pot avea un efect multiplicator asupra bugetului UE și pot îmbunătăți potențialul de creștere al UE; prin urmare, îndeamnă Comisia să furnizeze informații detaliate, asistență și îndrumare suplimentară statelor membre și regiunilor în ceea ce privește extinderea aplicării instrumentelor financiare în temeiul politicii de coeziune în 2013 și al viitoarei perioade de programare (2014-2020); invită statele membre să urmeze modelul Comisiei și să indice în mod clar în programele lor naționale de reformă modul în care intenționează să utilizeze resursele alocate din fondurile structurale pentru a promova prioritățile în materie de creștere și de ocupare a forței de muncă prin utilizarea instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

44.

este de acord cu Comisia că instrumentele financiare inovatoare ale UE pot servi drept catalizatori pentru investiția propusă, pot avea un efect multiplicator asupra bugetului UE și pot îmbunătăți potențialul de creștere al UE; prin urmare, îndeamnă Comisia să furnizeze informații detaliate, asistență și îndrumare suplimentară statelor membre și regiunilor în ceea ce privește extinderea aplicării instrumentelor financiare în temeiul politicii de coeziune în 2013 și al viitoarei perioade de programare (2014-2020); invită statele membre să urmeze modelul Comisiei și să indice în mod clar în programele lor naționale de reformă modul în care intenționează să utilizeze resursele alocate din fondurile structurale pentru a promova prioritățile în materie de creștere și de ocupare a forței de muncă prin utilizarea instrumentelor financiare;

| 45. | salută atenția acordată, în cadrul priorităților Analizei anuale a creșterii pe 2013, valorificării potențialului de creare de locuri de muncă al sectoarelor-cheie precum industriile inovatoare, serviciile, economia verde, sănătatea și asistența socială („sectorul alb”) și sectorul TIC; solicită Comisiei și statelor membre să sprijine inițiativele care facilitează dezvoltarea acestor sectoare cu potențial ridicat de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

45.

salută atenția acordată, în cadrul priorităților Analizei anuale a creșterii pe 2013, valorificării potențialului de creare de locuri de muncă al sectoarelor-cheie precum industriile inovatoare, serviciile, economia verde, sănătatea și asistența socială („sectorul alb”) și sectorul TIC; solicită Comisiei și statelor membre să sprijine inițiativele care facilitează dezvoltarea acestor sectoare cu potențial ridicat de ocupare a forței de muncă;

| 46. | amintește că valorificarea deplină a potențialului de creare de locuri de muncă al acestor sectoare noi va necesita adaptare, în special în rândul lucrătorilor cu nivel scăzut de calificare și al lucrătorilor în vârstă, și noi competențe; invită Comisia și statele membre să anticipeze nevoile de competențe din aceste sectoare și să garanteze investițiile în educație și formare necesare pentru a asigura respectivele competențe; |
| --- | --- |

46.

amintește că valorificarea deplină a potențialului de creare de locuri de muncă al acestor sectoare noi va necesita adaptare, în special în rândul lucrătorilor cu nivel scăzut de calificare și al lucrătorilor în vârstă, și noi competențe; invită Comisia și statele membre să anticipeze nevoile de competențe din aceste sectoare și să garanteze investițiile în educație și formare necesare pentru a asigura respectivele competențe;

| 47. | regretă că nu există absolut nicio mențiune privind demersuri de integrare a principiului egalității de gen în prioritățile Analizei anuale a creșterii pe 2013; este de părere că participarea semnificativă a femeilor la forța de muncă este esențială pentru realizarea obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020 privind rata ocupării forței de muncă; solicită Comisiei și statelor membre să adopte măsurile necesare pentru promovarea unei rate mai mari de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor, precum programe de îngrijire și de îngrijire a copiilor accesibile, concedii de maternitate, de paternitate și de creștere a copilului adecvate și flexibilitate în ceea ce privește programele și locurile de lucru; |
| --- | --- |

47.

regretă că nu există absolut nicio mențiune privind demersuri de integrare a principiului egalității de gen în prioritățile Analizei anuale a creșterii pe 2013; este de părere că participarea semnificativă a femeilor la forța de muncă este esențială pentru realizarea obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020 privind rata ocupării forței de muncă; solicită Comisiei și statelor membre să adopte măsurile necesare pentru promovarea unei rate mai mari de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor, precum programe de îngrijire și de îngrijire a copiilor accesibile, concedii de maternitate, de paternitate și de creștere a copilului adecvate și flexibilitate în ceea ce privește programele și locurile de lucru;

| 48. | solicită statelor membre să îmbunătățească mediul de afaceri, în special pentru IMM-uri, și solicită Comisiei și Consiliului European să își intensifice eforturile de îmbunătățire a pieței unice, de consolidare a economiei digitale și de axare pe reglementarea inteligentă pentru a reduce birocrația inutilă; salută Actul II privind piața unică și recomandă punerea sa în aplicare rapidă și completă; |
| --- | --- |

48.

solicită statelor membre să îmbunătățească mediul de afaceri, în special pentru IMM-uri, și solicită Comisiei și Consiliului European să își intensifice eforturile de îmbunătățire a pieței unice, de consolidare a economiei digitale și de axare pe reglementarea inteligentă pentru a reduce birocrația inutilă; salută Actul II privind piața unică și recomandă punerea sa în aplicare rapidă și completă;

| 49. | invită Comisia să facă din guvernarea pieței unice o prioritate-cheie deoarece contribuie în mod substanțial la atingerea obiectivelor semestrului european, și anume, o creștere economică durabilă și ocuparea forței de muncă; este de părere că recomandările specifice fiecărei țări formulate de Comisie ar trebui în același timp să ofere statelor membre soluții mai practice pentru îmbunătățirea funcționării pieței unice, astfel încât să se creeze un sprijin public și un angajament politic mai puternice pentru a încuraja finalizarea pieței unice; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia să facă din guvernarea pieței unice o prioritate-cheie deoarece contribuie în mod substanțial la atingerea obiectivelor semestrului european, și anume, o creștere economică durabilă și ocuparea forței de muncă; este de părere că recomandările specifice fiecărei țări formulate de Comisie ar trebui în același timp să ofere statelor membre soluții mai practice pentru îmbunătățirea funcționării pieței unice, astfel încât să se creeze un sprijin public și un angajament politic mai puternice pentru a încuraja finalizarea pieței unice;

| 50. | salută recunoașterea importanței accesului la finanțare pentru IMM-uri, întrucât acestea constituie piatra de temelie a ocupării forței de muncă și a creării de locuri de muncă în cadrul UE și au un potențial considerabil de combatere a șomajului în rândul tinerilor și a dezechilibrului de gen; îndeamnă statele membre să facă din accesul IMM-urilor la finanțare o prioritate absolută în cadrul planurilor lor naționale de creștere economică; îndeamnă statele membre să asigure acces facil la fondurile europene dedicate în acest scop; |
| --- | --- |

50.

salută recunoașterea importanței accesului la finanțare pentru IMM-uri, întrucât acestea constituie piatra de temelie a ocupării forței de muncă și a creării de locuri de muncă în cadrul UE și au un potențial considerabil de combatere a șomajului în rândul tinerilor și a dezechilibrului de gen; îndeamnă statele membre să facă din accesul IMM-urilor la finanțare o prioritate absolută în cadrul planurilor lor naționale de creștere economică; îndeamnă statele membre să asigure acces facil la fondurile europene dedicate în acest scop;

| 51. | recunoaște importanța capacității sporite de creditare al BEI și recomandă ca aceasta să fie aliniată la prioritățile UE concentrate pe eliminarea disparităților regionale; solicită Comisiei să ceară statelor membre să utilizeze o parte din alocările de fonduri structurale ce le revin pentru a partaja riscul de împrumut al BEI și pentru a furniza garanții pentru împrumuturi acordate IMM-urilor și microîntreprinderilor, determinând astfel o creștere a activității economice în toate sectoarele și regiunile, garantând oportunități de angajare suplimentare și depășind lipsa de acces la creditare care frânează în prezent IMM-urile; |
| --- | --- |

51.

recunoaște importanța capacității sporite de creditare al BEI și recomandă ca aceasta să fie aliniată la prioritățile UE concentrate pe eliminarea disparităților regionale; solicită Comisiei să ceară statelor membre să utilizeze o parte din alocările de fonduri structurale ce le revin pentru a partaja riscul de împrumut al BEI și pentru a furniza garanții pentru împrumuturi acordate IMM-urilor și microîntreprinderilor, determinând astfel o creștere a activității economice în toate sectoarele și regiunile, garantând oportunități de angajare suplimentare și depășind lipsa de acces la creditare care frânează în prezent IMM-urile;

| 52. | solicită statelor membre să promoveze și să sprijine antreprenoriatul, inclusiv antreprenoriatul social, și întreprinderile nou-înființate, în special prin programe de dezvoltare a întreprinderilor și prin acces la finanțare; |
| --- | --- |

52.

solicită statelor membre să promoveze și să sprijine antreprenoriatul, inclusiv antreprenoriatul social, și întreprinderile nou-înființate, în special prin programe de dezvoltare a întreprinderilor și prin acces la finanțare;

| 53. | invită Comisia Europeană să se asigure că antreprenoriatul social beneficiază de un sprijin ferm în cadrul multianual 2014-2020, deoarece există un potențial ridicat evident pentru noi locuri de muncă și creștere inovatoare; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia Europeană să se asigure că antreprenoriatul social beneficiază de un sprijin ferm în cadrul multianual 2014-2020, deoarece există un potențial ridicat evident pentru noi locuri de muncă și creștere inovatoare;

| 54. | îndeamnă Comisia să mobilizeze pe deplin instrumentele și sprijinul financiar ale UE pentru a realiza obiectivele Strategiei Europa 2020; solicită statelor membre să utilizeze pe deplin fondurile structurale pentru sporirea capacității de inserție profesională și combaterea eficientă a șomajului structural și pe termen lung în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

54.

îndeamnă Comisia să mobilizeze pe deplin instrumentele și sprijinul financiar ale UE pentru a realiza obiectivele Strategiei Europa 2020; solicită statelor membre să utilizeze pe deplin fondurile structurale pentru sporirea capacității de inserție profesională și combaterea eficientă a șomajului structural și pe termen lung în rândul tinerilor;

| 55. | ia act de faptul că politica de coeziune, un instrument de investiție esențial al UE care joacă un rol important în cadrul Strategiei Europa 2020 și care se axează cu acuratețe pe nevoile de investiții locale, regionale și naționale, contribuie nu doar la reducerea disparităților dintre regiuni, ci și la redresarea economică a statelor membre, precum și la eforturile de a asigura creșterea sustenabilității și crearea de locuri de muncă în statele membre și în întreaga Uniune; remarcă faptul că aceasta face ca politica de coeziune să fie cel mai bun instrument dintre cele disponibile pentru o redresare generatoare de locuri de muncă, astfel cum ar prevedea Comisia Europeană în AAC 2013; în această privință, consideră că orice reducere a bugetului politicii de coeziune ar avea consecințe negative puternice asupra obiectivelor Europa 2020 și insistă, prin urmare, ca în noua perioadă de programare să se aloce politicii de coeziune un nivel adecvat de resurse, care să atingă cel puțin nivelul convenit pentru perioada de programare curentă 2007-2013; de asemenea, solicită ca aceasta să continue să acopere toate regiunile UE; |
| --- | --- |

55.

ia act de faptul că politica de coeziune, un instrument de investiție esențial al UE care joacă un rol important în cadrul Strategiei Europa 2020 și care se axează cu acuratețe pe nevoile de investiții locale, regionale și naționale, contribuie nu doar la reducerea disparităților dintre regiuni, ci și la redresarea economică a statelor membre, precum și la eforturile de a asigura creșterea sustenabilității și crearea de locuri de muncă în statele membre și în întreaga Uniune; remarcă faptul că aceasta face ca politica de coeziune să fie cel mai bun instrument dintre cele disponibile pentru o redresare generatoare de locuri de muncă, astfel cum ar prevedea Comisia Europeană în AAC 2013; în această privință, consideră că orice reducere a bugetului politicii de coeziune ar avea consecințe negative puternice asupra obiectivelor Europa 2020 și insistă, prin urmare, ca în noua perioadă de programare să se aloce politicii de coeziune un nivel adecvat de resurse, care să atingă cel puțin nivelul convenit pentru perioada de programare curentă 2007-2013; de asemenea, solicită ca aceasta să continue să acopere toate regiunile UE;

| 56. | salută faptul că, în AAC 2013, Comisia a confirmat că este necesară o îmbunătățire suplimentară a capacității administrative în vederea asigurării unei distribuiri mai rapide a fondurilor structurale încă nefolosite; subliniază că aceste eforturi ar trebui concentrate asupra autorităților de la nivel național, regional și local; subliniază că plata mai rapidă a resurselor încă nefolosite din fondurile structurale poate contribui la o creștere a lichidității pieței; |
| --- | --- |

56.

salută faptul că, în AAC 2013, Comisia a confirmat că este necesară o îmbunătățire suplimentară a capacității administrative în vederea asigurării unei distribuiri mai rapide a fondurilor structurale încă nefolosite; subliniază că aceste eforturi ar trebui concentrate asupra autorităților de la nivel național, regional și local; subliniază că plata mai rapidă a resurselor încă nefolosite din fondurile structurale poate contribui la o creștere a lichidității pieței;

| 57. | invită Comisia și statele membre să se asigure că politica regională va continua să joace un rol important în dezvoltarea de programe naționale în cadrul semestrului european și va reprezenta un instrument-cheie, pe termen mediu și lung, pentru atingerea obiectivelor stabilite în ceea ce privește politicile sociale și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

57.

invită Comisia și statele membre să se asigure că politica regională va continua să joace un rol important în dezvoltarea de programe naționale în cadrul semestrului european și va reprezenta un instrument-cheie, pe termen mediu și lung, pentru atingerea obiectivelor stabilite în ceea ce privește politicile sociale și ocuparea forței de muncă;

| 58. | consideră esențial ca politica de coeziune să contribuie la reducerea disparităților interne în materie de competitivitate și a dezechilibrelor structurale prin intermediul capacității sale de adaptare la condițiile și nevoile specifice identificate la nivel local, regional și național; salută, în această privință, inițiativa Comisiei de a redirecționa unde este posibil resursele încă nefolosite din fondurile structurale spre eficiența energetică, locurile de muncă pentru tineri și IMM-uri, dat fiind că acestea vor juca un rol important pentru atingerea obiectivelor UE pentru 2020; solicită să fie ținut la curent în mod corespunzător în legătură cu implementarea acestei inițiative la nivel național; |
| --- | --- |

58.

consideră esențial ca politica de coeziune să contribuie la reducerea disparităților interne în materie de competitivitate și a dezechilibrelor structurale prin intermediul capacității sale de adaptare la condițiile și nevoile specifice identificate la nivel local, regional și național; salută, în această privință, inițiativa Comisiei de a redirecționa unde este posibil resursele încă nefolosite din fondurile structurale spre eficiența energetică, locurile de muncă pentru tineri și IMM-uri, dat fiind că acestea vor juca un rol important pentru atingerea obiectivelor UE pentru 2020; solicită să fie ținut la curent în mod corespunzător în legătură cu implementarea acestei inițiative la nivel național;

Ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

| 59. | solicită statelor membre să adopte măsuri de facilitare a tranziției tinerilor de la educație și formare la piața muncii; subliniază, în acest context, succesul înregistrat de „formarea profesională duală” din anumite state membre, care a asigurat cea mai mare rată de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

59.

solicită statelor membre să adopte măsuri de facilitare a tranziției tinerilor de la educație și formare la piața muncii; subliniază, în acest context, succesul înregistrat de „formarea profesională duală” din anumite state membre, care a asigurat cea mai mare rată de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor din Uniunea Europeană;

| 60. | consideră crucial ca tinerii să fie ajutați să dobândească aptitudini într-un mod mai eficient, ceea ce presupune o cooperare și comunicare mai pronunțate între întreprinderi, guverne și furnizori de educație; |
| --- | --- |

60.

consideră crucial ca tinerii să fie ajutați să dobândească aptitudini într-un mod mai eficient, ceea ce presupune o cooperare și comunicare mai pronunțate între întreprinderi, guverne și furnizori de educație;

| 61. | salută comunicarea Comisiei potrivită căreia va prezenta un pachet privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; solicită statelor membre să promoveze și să dezvolte, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, o „garanție pentru tineri”, care să aibă ca scop oferirea fiecărei persoane tinere din UE a unui loc de muncă, a unui stagiu de ucenicie, a unei formări profesionale suplimentare sau a unei formule care să asocieze activitatea și formarea profesională după o perioadă maximă de patru luni de șomaj; consideră că finanțarea de către Uniune, în special FSE, ar trebui să joace un rol-cheie în cofinanțarea mecanismelor de garanție pentru tineri; invită Comisia să furnizeze asistență tehnică statelor membre și regiunilor pentru a pune în practică aceste mecanisme și pentru a utiliza eficient FSE în vederea elaborării de mecanisme de garanție pentru tineri; subliniază faptul că partenerii sectoriali naționali, în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să joace un rol-cheie în implementarea mecanismelor de garanție pentru tineri; |
| --- | --- |

61.

salută comunicarea Comisiei potrivită căreia va prezenta un pachet privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; solicită statelor membre să promoveze și să dezvolte, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, o „garanție pentru tineri”, care să aibă ca scop oferirea fiecărei persoane tinere din UE a unui loc de muncă, a unui stagiu de ucenicie, a unei formări profesionale suplimentare sau a unei formule care să asocieze activitatea și formarea profesională după o perioadă maximă de patru luni de șomaj; consideră că finanțarea de către Uniune, în special FSE, ar trebui să joace un rol-cheie în cofinanțarea mecanismelor de garanție pentru tineri; invită Comisia să furnizeze asistență tehnică statelor membre și regiunilor pentru a pune în practică aceste mecanisme și pentru a utiliza eficient FSE în vederea elaborării de mecanisme de garanție pentru tineri; subliniază faptul că partenerii sectoriali naționali, în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să joace un rol-cheie în implementarea mecanismelor de garanție pentru tineri;

| 62. | ia act de faptul că mecanismele de garanție pentru tineri ar trebui să fie însoțite de un cadru de calitate pentru a asigura calitatea acestor mecanisme și pentru ca formarea, stagiile și locurile de muncă oferite includ condiții de muncă adecvate și respectă standardele de sănătate și de siguranță adecvate; în acest cadru, consideră că toți tinerii ar trebui să facă obiectul unei evaluări personalizate a nevoilor lor și să beneficieze de servicii adaptate și personalizate; |
| --- | --- |

62.

ia act de faptul că mecanismele de garanție pentru tineri ar trebui să fie însoțite de un cadru de calitate pentru a asigura calitatea acestor mecanisme și pentru ca formarea, stagiile și locurile de muncă oferite includ condiții de muncă adecvate și respectă standardele de sănătate și de siguranță adecvate; în acest cadru, consideră că toți tinerii ar trebui să facă obiectul unei evaluări personalizate a nevoilor lor și să beneficieze de servicii adaptate și personalizate;

| 63. | salută sugestia Comisiei de a institui, prin intermediul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă, o supraveghere multilaterală a punerii în aplicare a mecanismelor de garanție pentru tineri și solicită asocierea Parlamentului European; |
| --- | --- |

63.

salută sugestia Comisiei de a institui, prin intermediul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă, o supraveghere multilaterală a punerii în aplicare a mecanismelor de garanție pentru tineri și solicită asocierea Parlamentului European;

| 64. | salută inițiativa Comisiei privind propunerea de recomandare a Consiliului referitoare la mecanisme de garanție pentru tineri; solicită statelor membre și regiunilor să promoveze antreprenoriatul și activitățile independente în rândul tinerilor și să implementeze programe specifice de dezvoltare a întreprinderilor pentru tineri; |
| --- | --- |

64.

salută inițiativa Comisiei privind propunerea de recomandare a Consiliului referitoare la mecanisme de garanție pentru tineri; solicită statelor membre și regiunilor să promoveze antreprenoriatul și activitățile independente în rândul tinerilor și să implementeze programe specifice de dezvoltare a întreprinderilor pentru tineri;

| 65. | subliniază că, în ianuarie 2012, Consiliul European a propus o acțiune-pilot prin care să asiste cele opt state membre cu cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor să realoce o parte din sumele alocate acestora din fondurile structurale pentru a găsi soluții la fenomenul șomajului în rândul tinerilor; regretă faptul că, în mai 2012, Comisia a redus considerabil estimările cu privire la fondurile disponibile pentru realocare de la 82 miliarde EUR la 29,8 miliarde EUR, reducând domeniul de aplicare al acțiunilor-pilot; regretă faptul că, până în prezent, doar o mică parte din aceste fonduri a fost redirecționată pentru a sprijini tinerii în găsirea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

65.

subliniază că, în ianuarie 2012, Consiliul European a propus o acțiune-pilot prin care să asiste cele opt state membre cu cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor să realoce o parte din sumele alocate acestora din fondurile structurale pentru a găsi soluții la fenomenul șomajului în rândul tinerilor; regretă faptul că, în mai 2012, Comisia a redus considerabil estimările cu privire la fondurile disponibile pentru realocare de la 82 miliarde EUR la 29,8 miliarde EUR, reducând domeniul de aplicare al acțiunilor-pilot; regretă faptul că, până în prezent, doar o mică parte din aceste fonduri a fost redirecționată pentru a sprijini tinerii în găsirea unui loc de muncă;

| 66. | salută propunerea de a se utiliza în mai mare măsură Fondul social european pentru măsuri de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor în perioada de programare 2014-2020; solicită ca finanțarea din partea FSE pentru măsuri privind tinerii să fie utilizată în special pentru stagii de ucenicie/formare și antreprenoriat; salută redistribuirea fondurilor structurale nefolosite din perioada financiară 2007-2013 a UE pentru combaterea ratei mari de șomaj în rândul tinerilor și pentru promovarea întreprinderilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

66.

salută propunerea de a se utiliza în mai mare măsură Fondul social european pentru măsuri de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor în perioada de programare 2014-2020; solicită ca finanțarea din partea FSE pentru măsuri privind tinerii să fie utilizată în special pentru stagii de ucenicie/formare și antreprenoriat; salută redistribuirea fondurilor structurale nefolosite din perioada financiară 2007-2013 a UE pentru combaterea ratei mari de șomaj în rândul tinerilor și pentru promovarea întreprinderilor mici și mijlocii;

Investițiile în educație și formare

| 67. | subliniază importanța îmbunătățirii procesului de monitorizare a competențelor din anumite sectoare și/sau regiuni și a remedierii acestor necorelări ale competențelor cât mai repede posibil; solicită Comisiei și statelor membre să coopereze la elaborarea Panoramei competențelor în UE pentru a oferi o imagine completă a nevoilor de competențe din UE; |
| --- | --- |

67.

subliniază importanța îmbunătățirii procesului de monitorizare a competențelor din anumite sectoare și/sau regiuni și a remedierii acestor necorelări ale competențelor cât mai repede posibil; solicită Comisiei și statelor membre să coopereze la elaborarea Panoramei competențelor în UE pentru a oferi o imagine completă a nevoilor de competențe din UE;

| 68. | invită UE și statele membre să promoveze cooperarea și sinergiile dintre sectorul educației și al formării și întreprinderi pentru a anticipa nevoile de competențe și pentru a adapta sistemele de educație și formare la nevoile pieței muncii, cu obiectivul de a asigura competențe necesare forței de muncă, în funcție de mediile de lucru schimbătoare și de necesitățile individuale ale forței de muncă în proces de îmbătrânire, precum și de a facilita tranziția de la educație și formare la piața muncii; |
| --- | --- |

68.

invită UE și statele membre să promoveze cooperarea și sinergiile dintre sectorul educației și al formării și întreprinderi pentru a anticipa nevoile de competențe și pentru a adapta sistemele de educație și formare la nevoile pieței muncii, cu obiectivul de a asigura competențe necesare forței de muncă, în funcție de mediile de lucru schimbătoare și de necesitățile individuale ale forței de muncă în proces de îmbătrânire, precum și de a facilita tranziția de la educație și formare la piața muncii;

| 69. | solicită statelor membre să prevadă, ca prioritate, investiții în educație, formare, promovare a competențelor antreprenoriale și învățare pe tot parcursul vieții pentru toate categoriile de vârstă, nu doar prin învățarea formală, dar și prin dezvoltarea învățării nonformale și informale; avertizează cu privire la costurile sociale și economice pe termen lung ale reducerile în bugetele de educație și formare, deoarece acestea împiedică ieșirea din criză și reduc competitivitatea economiilor statelor membre; |
| --- | --- |

69.

solicită statelor membre să prevadă, ca prioritate, investiții în educație, formare, promovare a competențelor antreprenoriale și învățare pe tot parcursul vieții pentru toate categoriile de vârstă, nu doar prin învățarea formală, dar și prin dezvoltarea învățării nonformale și informale; avertizează cu privire la costurile sociale și economice pe termen lung ale reducerile în bugetele de educație și formare, deoarece acestea împiedică ieșirea din criză și reduc competitivitatea economiilor statelor membre;

| 70. | subliniază că valorificarea noilor oportunități de învățare și folosirea la maximum a cunoștințelor, competențelor și aptitudinilor dobândite în afara educației formale pot juca un rol important în sporirea capacității de inserție profesională; subliniază importanța validării nonformale și informale; salută propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului care invită statele membre să instituie sisteme de validare până în 2015, legate de Cadrul european al calificărilor, incluzând posibilitatea de a obține o calificare completă sau parțială pe baza învățării nonformale sau informale; |
| --- | --- |

70.

subliniază că valorificarea noilor oportunități de învățare și folosirea la maximum a cunoștințelor, competențelor și aptitudinilor dobândite în afara educației formale pot juca un rol important în sporirea capacității de inserție profesională; subliniază importanța validării nonformale și informale; salută propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului care invită statele membre să instituie sisteme de validare până în 2015, legate de Cadrul european al calificărilor, incluzând posibilitatea de a obține o calificare completă sau parțială pe baza învățării nonformale sau informale;

| 71. | încurajează aplicarea eficace a cadrului național de calificări ca instrument de promovare a dezvoltării învățării pe tot parcursul vieții; reiterează solicitarea sa către Comisie privind materializarea pașaportului european al competențelor pentru a asigura transparența și a promova mobilitatea transfrontalieră a lucrătorilor; |
| --- | --- |

71.

încurajează aplicarea eficace a cadrului național de calificări ca instrument de promovare a dezvoltării învățării pe tot parcursul vieții; reiterează solicitarea sa către Comisie privind materializarea pașaportului european al competențelor pentru a asigura transparența și a promova mobilitatea transfrontalieră a lucrătorilor;

| 72. | subliniază nevoia de a îmbunătăți calitatea, competențele și statutul profesorilor ca o condiție obligatorie pentru un sistem european de educație și formare de înaltă performanță; solicită Comisiei și statelor membre să dedice eforturile și resursele necesare acestui scop; |
| --- | --- |

72.

subliniază nevoia de a îmbunătăți calitatea, competențele și statutul profesorilor ca o condiție obligatorie pentru un sistem european de educație și formare de înaltă performanță; solicită Comisiei și statelor membre să dedice eforturile și resursele necesare acestui scop;

Piețe ale muncii mai adaptabile, mai dinamice și mai favorabile incluziunii și locuri de muncă de o mai bună calitate

| 73. | crede că reformele privind piața muncii ar trebui să vizeze creșterea productivității și a competitivității și, în același timp, garantarea calității locurilor de muncă; solicită Consiliului European să acorde atenție calității locurilor de muncă în orientarea sa privind politicile pentru 2013, în special în ceea ce privește accesul lucrătorilor la un set de bază de drepturi de muncă, astfel cum sunt consacrate în tratate și fără a aduce atingere legislației statelor membre; |
| --- | --- |

73.

crede că reformele privind piața muncii ar trebui să vizeze creșterea productivității și a competitivității și, în același timp, garantarea calității locurilor de muncă; solicită Consiliului European să acorde atenție calității locurilor de muncă în orientarea sa privind politicile pentru 2013, în special în ceea ce privește accesul lucrătorilor la un set de bază de drepturi de muncă, astfel cum sunt consacrate în tratate și fără a aduce atingere legislației statelor membre;

| 74. | consideră că reformele structurale privind piața muncii ar trebui să introducă flexibilitatea internă pentru a menține ocuparea forței de muncă pe durata tulburărilor economice și a asigura calitatea locurilor de muncă, securitatea tranzițiilor între locurile de muncă, regimuri de ajutor de șomaj corelate cu politici de reintegrare care mențin măsurile de stimulare a încadrării în muncă, asigurând în același timp venituri suficiente, condiții contractuale de combatere a segmentării pieței muncii, de anticipare a restructurării economice și de asigurare a accesului la învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

74.

consideră că reformele structurale privind piața muncii ar trebui să introducă flexibilitatea internă pentru a menține ocuparea forței de muncă pe durata tulburărilor economice și a asigura calitatea locurilor de muncă, securitatea tranzițiilor între locurile de muncă, regimuri de ajutor de șomaj corelate cu politici de reintegrare care mențin măsurile de stimulare a încadrării în muncă, asigurând în același timp venituri suficiente, condiții contractuale de combatere a segmentării pieței muncii, de anticipare a restructurării economice și de asigurare a accesului la învățarea pe tot parcursul vieții;

| 75. | solicită statelor membre să combată existența și proliferarea condițiilor de muncă precare și falsele activități independente și să se asigure că persoanele care au contracte de muncă temporare sau cu fracțiune de normă sau care desfășoară activități independente beneficiază de protecție socială adecvată și de acces la formare; |
| --- | --- |

75.

solicită statelor membre să combată existența și proliferarea condițiilor de muncă precare și falsele activități independente și să se asigure că persoanele care au contracte de muncă temporare sau cu fracțiune de normă sau care desfășoară activități independente beneficiază de protecție socială adecvată și de acces la formare;

| 76. | invită statele membre să îmbunătățească legislația privind ocuparea forței de muncă atunci când acest lucru este necesar, în vederea promovării unor relații stabile de muncă, să sprijine și să dezvolte condiții care oferă modalități mai flexibile de organizare a muncii, în paralel cu un nivel adecvat de securitate socială, în special pentru lucrătorii mai în vârstă sau mai tineri, precum și să promoveze mobilitatea voluntară a lucrătorilor, prin mecanisme de sprijinire a mobilității; |
| --- | --- |

76.

invită statele membre să îmbunătățească legislația privind ocuparea forței de muncă atunci când acest lucru este necesar, în vederea promovării unor relații stabile de muncă, să sprijine și să dezvolte condiții care oferă modalități mai flexibile de organizare a muncii, în paralel cu un nivel adecvat de securitate socială, în special pentru lucrătorii mai în vârstă sau mai tineri, precum și să promoveze mobilitatea voluntară a lucrătorilor, prin mecanisme de sprijinire a mobilității;

| 77. | invită Comisia și statele membre să abordeze nivelul scăzut de participare la forța de muncă a grupurilor defavorizate, inclusiv a persoanelor care aparțin minorităților (de exemplu, romii) și a persoanelor cu handicap, și să respecte în orice moment salarizarea care asigură un trai decent; |
| --- | --- |

77.

invită Comisia și statele membre să abordeze nivelul scăzut de participare la forța de muncă a grupurilor defavorizate, inclusiv a persoanelor care aparțin minorităților (de exemplu, romii) și a persoanelor cu handicap, și să respecte în orice moment salarizarea care asigură un trai decent;

| 78. | solicită statelor membre să mărească acoperirea și eficacitatea politicilor în domeniul pieței forței de muncă active, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, susținute reciproc de stimulente pentru ocuparea forței de muncă, cum ar fi programele menite să asigure trecerea de la statutul de asistat la cel de lucrător și sistemele de prestații sociale adecvate, în vederea menținerii capacității de inserție profesională, sprijinirii reinserției profesionale și în vederea protejării condițiilor de trai decente; |
| --- | --- |

78.

solicită statelor membre să mărească acoperirea și eficacitatea politicilor în domeniul pieței forței de muncă active, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, susținute reciproc de stimulente pentru ocuparea forței de muncă, cum ar fi programele menite să asigure trecerea de la statutul de asistat la cel de lucrător și sistemele de prestații sociale adecvate, în vederea menținerii capacității de inserție profesională, sprijinirii reinserției profesionale și în vederea protejării condițiilor de trai decente;

| 79. | solicită statelor membre să anticipeze procesele de restructurare pentru a garanta locurile de muncă, a promova mobilitatea internă și externă și a reduce la minimum eventualele efecte negative ale proceselor de restructurare; solicită statelor membre să pună în aplicare în mod eficace legislația națională și directivele UE existente, precum Directiva privind concedierile colective, Directiva privind transferul de întreprinderi și Directiva-cadru privind informarea și consultarea, respectându-se în mod corespunzător principiul subsidiarității; este de părere că fondurile UE are trebui să joace un rol important în evitarea, reducerea la minimum sau atenuarea eventualelor efecte negative ale proceselor de restructurare; |
| --- | --- |

79.

solicită statelor membre să anticipeze procesele de restructurare pentru a garanta locurile de muncă, a promova mobilitatea internă și externă și a reduce la minimum eventualele efecte negative ale proceselor de restructurare; solicită statelor membre să pună în aplicare în mod eficace legislația națională și directivele UE existente, precum Directiva privind concedierile colective, Directiva privind transferul de întreprinderi și Directiva-cadru privind informarea și consultarea, respectându-se în mod corespunzător principiul subsidiarității; este de părere că fondurile UE are trebui să joace un rol important în evitarea, reducerea la minimum sau atenuarea eventualelor efecte negative ale proceselor de restructurare;

| 80. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure punerea în aplicare eficace a Directivei 2000/78/CE de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

80.

solicită Comisiei și statelor membre să asigure punerea în aplicare eficace a Directivei 2000/78/CE de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă;

| 81. | solicită Comisiei și statelor membre, pentru a aprofunda integrarea piețelor muncii europene, să întreprindă acțiuni pentru a îmbunătăți mobilitatea în cadrul piețelor muncii și între ele prin eliminarea barierelor juridice și administrative din calea liberei circulații a lucrătorilor în cadrul UE, cum ar fi restricțiile tranzitorii pe piața muncii pentru lucrătorii din România și Bulgaria, și prin îmbunătățirea drepturilor în materie de securitate socială și a condițiilor de muncă pentru lucrătorii care își exercită dreptul la liberă circulație; solicită statelor membre să utilizeze în mai mare măsură EURES pentru a îmbunătăți concordanța locurilor de muncă și a persoanelor în căutarea unui loc de muncă la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

81.

solicită Comisiei și statelor membre, pentru a aprofunda integrarea piețelor muncii europene, să întreprindă acțiuni pentru a îmbunătăți mobilitatea în cadrul piețelor muncii și între ele prin eliminarea barierelor juridice și administrative din calea liberei circulații a lucrătorilor în cadrul UE, cum ar fi restricțiile tranzitorii pe piața muncii pentru lucrătorii din România și Bulgaria, și prin îmbunătățirea drepturilor în materie de securitate socială și a condițiilor de muncă pentru lucrătorii care își exercită dreptul la liberă circulație; solicită statelor membre să utilizeze în mai mare măsură EURES pentru a îmbunătăți concordanța locurilor de muncă și a persoanelor în căutarea unui loc de muncă la nivel transfrontalier;

| 82. | atrage atenția asupra creșterii sărăciei și a ratei șomajului în rândul tuturor categoriilor de vârstă; invită Comisia și statele membre să adopte, prin urmare, noi angajamente pentru a rezolva această situație, în special în ceea ce privește sărăcia personalelor încadrate în muncă, sărăcia în rândul persoanelor cu legături limitate sau fără legături cu piața muncii, inclusiv lucrătorii în vârstă aflați în șomaj pe termen lung, și sărăcia în rândul persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

82.

atrage atenția asupra creșterii sărăciei și a ratei șomajului în rândul tuturor categoriilor de vârstă; invită Comisia și statele membre să adopte, prin urmare, noi angajamente pentru a rezolva această situație, în special în ceea ce privește sărăcia personalelor încadrate în muncă, sărăcia în rândul persoanelor cu legături limitate sau fără legături cu piața muncii, inclusiv lucrătorii în vârstă aflați în șomaj pe termen lung, și sărăcia în rândul persoanelor în vârstă;

| 83. | invită statele membre să se asigure că efectele negative ale consolidării fiscale asupra egalității de gen și asupra ocupării forței de muncă și a sărăciei în rândul femeilor sunt eliminate prin adoptarea unei abordări bazate pe integrarea principiului egalității de gen în bugetele naționale, prin urmarea unor recomandări mai ferme în materie de gen adresate statelor membre și prin separarea în funcție de gen a principalelor obiective ale Strategiei Europa 2020 și a obiectivelor naționale aferente; |
| --- | --- |

83.

invită statele membre să se asigure că efectele negative ale consolidării fiscale asupra egalității de gen și asupra ocupării forței de muncă și a sărăciei în rândul femeilor sunt eliminate prin adoptarea unei abordări bazate pe integrarea principiului egalității de gen în bugetele naționale, prin urmarea unor recomandări mai ferme în materie de gen adresate statelor membre și prin separarea în funcție de gen a principalelor obiective ale Strategiei Europa 2020 și a obiectivelor naționale aferente;

Garantarea calității serviciilor publice, combaterea sărăciei și promovarea incluziunii sociale

| 84. | solicită statelor membre să îmbunătățească caracterul adecvat și eficacitatea sistemelor de protecție socială și să se asigure că acestea continuă să joace rolul de „tampoane” împotriva sărăciei și a excluziunii sociale; în același timp, constată că modelul social european necesită o modernizare în direcția „activării statelor sociale” care investesc în oameni și care asigură instrumentele și stimulentele necesare pentru a genera creștere și locuri de muncă durabile, dar și pentru a preveni denaturări sociale; |
| --- | --- |

84.

solicită statelor membre să îmbunătățească caracterul adecvat și eficacitatea sistemelor de protecție socială și să se asigure că acestea continuă să joace rolul de „tampoane” împotriva sărăciei și a excluziunii sociale; în același timp, constată că modelul social european necesită o modernizare în direcția „activării statelor sociale” care investesc în oameni și care asigură instrumentele și stimulentele necesare pentru a genera creștere și locuri de muncă durabile, dar și pentru a preveni denaturări sociale;

| 85. | solicită statelor membre să pună în aplicare strategii de incluziune activă și servicii adecvate de înaltă calitate la preț rezonabil și abordări axate pe găsirea unei căi de urmat în vederea sporirii calității locurilor de muncă, pentru a evita marginalizarea categoriilor de persoane cu venituri scăzute și a celor vulnerabile; |
| --- | --- |

85.

solicită statelor membre să pună în aplicare strategii de incluziune activă și servicii adecvate de înaltă calitate la preț rezonabil și abordări axate pe găsirea unei căi de urmat în vederea sporirii calității locurilor de muncă, pentru a evita marginalizarea categoriilor de persoane cu venituri scăzute și a celor vulnerabile;

| 86. | solicită statelor membre să precizeze, în cadrul programelor lor naționale de reformă, modul în care fondurile UE vor fi folosite pentru susținerea realizării obiectivelor naționale privind reducerea sărăciei și a altor obiective naționale privind aspectele sociale, ocuparea forței de muncă și educația, care asigură atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

86.

solicită statelor membre să precizeze, în cadrul programelor lor naționale de reformă, modul în care fondurile UE vor fi folosite pentru susținerea realizării obiectivelor naționale privind reducerea sărăciei și a altor obiective naționale privind aspectele sociale, ocuparea forței de muncă și educația, care asigură atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 87. | solicită UE și statelor membre să se asigure că orice reformă a sistemului de sănătate se concentrează asupra îmbunătățirii calității și asupra asigurării unui caracter adecvat, a accesibilității și a accesului universal și asupra garantării sustenabilității; |
| --- | --- |

87.

solicită UE și statelor membre să se asigure că orice reformă a sistemului de sănătate se concentrează asupra îmbunătățirii calității și asupra asigurării unui caracter adecvat, a accesibilității și a accesului universal și asupra garantării sustenabilității;

| 88. | consideră că subvențiile care vizează încadrarea în muncă a unor persoane noi din rândul grupurilor defavorizate sunt un mod eficace de creștere a nivelului de participare la forța de muncă |
| --- | --- |

88.

consideră că subvențiile care vizează încadrarea în muncă a unor persoane noi din rândul grupurilor defavorizate sunt un mod eficace de creștere a nivelului de participare la forța de muncă

| 89. | solicită statelor membre și Comisiei să asigure compatibilitatea consolidării fiscale cu dimensiunea privind ocuparea forței de muncă și aspectele sociale a Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

89.

solicită statelor membre și Comisiei să asigure compatibilitatea consolidării fiscale cu dimensiunea privind ocuparea forței de muncă și aspectele sociale a Strategiei Europa 2020;

| 90. | este preocupat de impactul social al crizei asupra sărăciei în rândul femeilor; solicită Comisiei să evalueze efectele consolidării fiscale asupra egalității de gen și asupra ocupării forței de muncă în rândul femeilor; |
| --- | --- |

90.

este preocupat de impactul social al crizei asupra sărăciei în rândul femeilor; solicită Comisiei să evalueze efectele consolidării fiscale asupra egalității de gen și asupra ocupării forței de muncă în rândul femeilor;

| 91. | solicită statelor membre să elaboreze măsuri de reducere a sărăciei personalelor încadrate în muncă, precum promovarea unui nivel suficient de participare la forța de muncă în cadrul gospodăriilor și facilitarea tranzițiilor ascendente pentru persoanele cu salarii mici sau cu locuri de muncă precare; solicită statelor membre să combată sărăcia personalelor încadrate în muncă prin aplicarea unor politici privind piața forței de muncă orientate către garantarea unor salarii care să asigure un trai decent lucrătorilor; |
| --- | --- |

91.

solicită statelor membre să elaboreze măsuri de reducere a sărăciei personalelor încadrate în muncă, precum promovarea unui nivel suficient de participare la forța de muncă în cadrul gospodăriilor și facilitarea tranzițiilor ascendente pentru persoanele cu salarii mici sau cu locuri de muncă precare; solicită statelor membre să combată sărăcia personalelor încadrate în muncă prin aplicarea unor politici privind piața forței de muncă orientate către garantarea unor salarii care să asigure un trai decent lucrătorilor;

| 92. | invită Comisia să se înfățișeze în fața comisiilor competente ale Parlamentului pentru a prezenta AAC în fiecare an la începutul lui noiembrie, începând cu perioada 4–5 noiembrie 2013, pentru a acorda Parlamentului suficient timp pentru a-și exprima punctele de vedere în cadrul semestrelor europene ulterioare; |
| --- | --- |

92.

invită Comisia să se înfățișeze în fața comisiilor competente ale Parlamentului pentru a prezenta AAC în fiecare an la începutul lui noiembrie, începând cu perioada 4–5 noiembrie 2013, pentru a acorda Parlamentului suficient timp pentru a-și exprima punctele de vedere în cadrul semestrelor europene ulterioare;

Eforturi suplimentare necesare în vederea consolidării guvernanței, a angajamentului și a legitimității democratice

| 93. | solicită Consiliului European și statelor membre să se asigure că parlamentele naționale și regionale, partenerii sociali, autoritățile publice și societatea civilă sunt îndeaproape implicați în procesul de implementare și monitorizare a orientărilor privind politicile în cadrul Strategiei Europa 2020 și în procesul de guvernanță economică, pentru a asigura asumarea responsabilității; |
| --- | --- |

93.

solicită Consiliului European și statelor membre să se asigure că parlamentele naționale și regionale, partenerii sociali, autoritățile publice și societatea civilă sunt îndeaproape implicați în procesul de implementare și monitorizare a orientărilor privind politicile în cadrul Strategiei Europa 2020 și în procesul de guvernanță economică, pentru a asigura asumarea responsabilității;

| 94. | invită Consiliul European și Comisia să integreze mai eficient monitorizarea și evaluarea obiectivelor de ocupare a forței de muncă, sociale și educaționale ale Strategiei Europa 2020 în semestrul european 2013; |
| --- | --- |

94.

invită Consiliul European și Comisia să integreze mai eficient monitorizarea și evaluarea obiectivelor de ocupare a forței de muncă, sociale și educaționale ale Strategiei Europa 2020 în semestrul european 2013;

| 95. | reiterează solicitarea sa privind creșterea legitimității democratice pentru semestrul european; solicită Consiliului European ca la adoptarea orientării sale privind politicile pentru 2013 să discute îngrijorările și propunerile formulate de Parlamentul European; |
| --- | --- |

95.

reiterează solicitarea sa privind creșterea legitimității democratice pentru semestrul european; solicită Consiliului European ca la adoptarea orientării sale privind politicile pentru 2013 să discute îngrijorările și propunerile formulate de Parlamentul European;

| 96. | solicită ca Parlamentul să participe în mod corespunzător la semestrul european pentru a reprezenta interesele cetățenilor și a spori legitimitatea politicilor sociale care urmează să fie aplicate de statele membre; |
| --- | --- |

96.

solicită ca Parlamentul să participe în mod corespunzător la semestrul european pentru a reprezenta interesele cetățenilor și a spori legitimitatea politicilor sociale care urmează să fie aplicate de statele membre;

| 97. | dorește consolidarea rolului parlamentelor naționale în ceea ce privește implicarea în procesul de elaborare a măsurilor economice și a politicilor din cadrul semestrului european, pentru a spori legitimitatea deciziilor luate; |
| --- | --- |

97.

dorește consolidarea rolului parlamentelor naționale în ceea ce privește implicarea în procesul de elaborare a măsurilor economice și a politicilor din cadrul semestrului european, pentru a spori legitimitatea deciziilor luate;

| 98. | solicită implicarea partenerilor sociali și a societății civile în vederea îmbunătățirii caracterului adecvat și a eficacității politicilor sociale; |
| --- | --- |

98.

solicită implicarea partenerilor sociali și a societății civile în vederea îmbunătățirii caracterului adecvat și a eficacității politicilor sociale;

o

o o

| 99. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

99.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0408.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0542.

(3)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 116.

(4)  JO L 308, 24.11.2010, p. 46.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0260.

(6)  A se vedea rectificarea din 26 noiembrie 2010.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0466.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0495.

(9)  JO L 307, 18.11.2008, p. 11.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0224.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0230.

(12)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 29.

(13)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 6.

(14)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(15)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0419.

(16)  JO L 175, 10.7.1999, p. 43.

(17)  JO L 14, 20.1.1998, p. 9.

---

ANEXĂ

RECOMANDĂRI SPECIFICE ADRESATE CONSILIULUI EUROPEAN ÎN VEDEREA ADOPTĂRII ACESTORA ÎN ORIENTAREA SA PRIVIND POLITICILE

Obiectivele Strategiei Europa 2020

Recomandarea 1: Obiectivele Strategiei Europa 2020

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Îndeplinirea tuturor obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

Angajamentele prevăzute în cadrul programelor naționale de reformă pentru 2013 trebuie să fie suficiente pentru a îndeplini obiectivele Strategiei Europa 2020.

Statele membre ar trebui să aloce mai eficace utilizarea bugetelor lor naționale pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020.

Garantarea alocării de fonduri suficiente de către UE pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020.

Crearea de locuri de muncă prin reforme structurale și prin investiții orientate către creșterea economică

Recomandarea 2.1: Planurile naționale privind locurile de muncă

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Statele membre ar trebui să prezinte planuri naționale privind locurile de muncă ca parte integrantă a programelor lor naționale de reformă pentru 2013.

Planurile naționale privind locurile de muncă trebuie să includă:

| — | măsuri cuprinzătoare pentru crearea de locuri de muncă și de locuri de muncă ecologice, în special în sectoarele cu potențial ridicat de creare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

—

măsuri cuprinzătoare pentru crearea de locuri de muncă și de locuri de muncă ecologice, în special în sectoarele cu potențial ridicat de creare de locuri de muncă;

| — | o legătură între politicile de ocupare a forței de muncă și instrumentele financiare; |
| --- | --- |

—

o legătură între politicile de ocupare a forței de muncă și instrumentele financiare;

| — | reforme ale pieței muncii, dacă este necesar; |
| --- | --- |

—

reforme ale pieței muncii, dacă este necesar;

| — | politici active în domeniul pieței forței de muncă, orientate spre tinerii fără loc de muncă, persoanele aflate în șomaj de o perioadă îndelungată, persoanele în vârstă fără loc de muncă și grupurile vulnerabile; |
| --- | --- |

—

politici active în domeniul pieței forței de muncă, orientate spre tinerii fără loc de muncă, persoanele aflate în șomaj de o perioadă îndelungată, persoanele în vârstă fără loc de muncă și grupurile vulnerabile;

| — | un calendar clar pentru punerea în aplicare a programului multianual de reformă în următoarele 12 luni și o indicație cu privire la domeniile și regiunile care se confruntă cu deficite și surplusuri de specializare. |
| --- | --- |

—

un calendar clar pentru punerea în aplicare a programului multianual de reformă în următoarele 12 luni și o indicație cu privire la domeniile și regiunile care se confruntă cu deficite și surplusuri de specializare.

Recomandarea 2.2: Reformele privind impozitele percepute pe muncă

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Statele membre ar trebui să adopte reforme privind impozitele percepute pe muncă care stimulează ocuparea forței de muncă.

Statele membre ar trebui să ia în considerare reducerea impozitelor percepute muncii, în special reduceri temporare bine orientate privind contribuțiile la fondul asigurărilor sociale sau programe de subvenții pentru locurile de muncă acordate persoanelor nou-recrutate, mai ales în ceea ce privește lucrătorii cu salarii mici și cu nivel scăzut de calificare, persoanele în șomaj de o perioadă îndelungată și alte grupuri vulnerabile, asigurând în același timp sustenabilitatea sistemelor publice de pensie pe termen lung.

Recomandarea 2.3: Combaterea muncii nedeclarate

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Transformarea muncii informale și nedeclarate într-o încadrare în muncă reglementată, printre altele, prin creșterea capacității inspectoratelor de muncă.

Recomandarea 2.4: Sistemele de stabilire a salariilor

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Modernizarea sistemelor de salarizare, în cadrul dialogului social cu participarea activă a partenerilor sociali, respectând totodată diversitatea de modele naționale în privința relațiilor de muncă, pentru a alinia salariile cu tendințele productivității, în limitele unor salarii care permit un trai decent;

Recomandarea 2.5: Reformele necesare pentru a garanta sustenabilitatea sistemelor de pensii

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Realizarea reformelor necesare pentru a garanta sustenabilitatea sistemelor de pensii bazate pe următoarele aspecte:

| — | vârsta de pensionare ar putea fi evaluată având în considerare evoluția speranței de viață sănătoasă; |
| --- | --- |

—

vârsta de pensionare ar putea fi evaluată având în considerare evoluția speranței de viață sănătoasă;

| — | creșterea vârstei efective de pensionare prin îmbunătățirea condițiilor de muncă, reducerea ieșirii anticipate de pe piața muncii (de exemplu, prin introducerea unor planuri de beneficii fiscale care stimulează încadrarea în muncă pentru cât mai mult timp) și asigurarea posibilității pentru lucrători de a face treceri flexibile de la muncă la pensionare; |
| --- | --- |

—

creșterea vârstei efective de pensionare prin îmbunătățirea condițiilor de muncă, reducerea ieșirii anticipate de pe piața muncii (de exemplu, prin introducerea unor planuri de beneficii fiscale care stimulează încadrarea în muncă pentru cât mai mult timp) și asigurarea posibilității pentru lucrători de a face treceri flexibile de la muncă la pensionare;

| — | politicile de creștere a oportunităților de ocupare a forței de muncă pentru lucrătorii mai în vârstă, care asigură accesul la învățarea pe tot parcursul vieții și îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate trebuie să se afle în centrul reformelor care vizează sistemele de pensii pentru a preveni perioadele îndelungate de șomaj pentru lucrătorii mai în vârstă. |
| --- | --- |

—

politicile de creștere a oportunităților de ocupare a forței de muncă pentru lucrătorii mai în vârstă, care asigură accesul la învățarea pe tot parcursul vieții și îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate trebuie să se afle în centrul reformelor care vizează sistemele de pensii pentru a preveni perioadele îndelungate de șomaj pentru lucrătorii mai în vârstă.

Recomandarea 2.6: Investițiile orientate către creșterea economică

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Programele de austeritate nu ar trebui să împiedice adoptarea de măsuri generatoare de locuri de muncă și de politici de promovare a creșterii economice și nici să compromită protecția socială.

Statele membre ar trebui să acorde prioritate investițiilor generatoare de creștere economică efectuate în domeniul educației, al învățării pe tot parcursul vieții, al cercetării și inovării și al eficienței energetice.

Recomandarea 2.7: Valorificarea potențialului de creare de locuri de muncă al sectoarelor-cheie precum economia verde, sănătatea și asistența socială și sectorul TIC

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Comisia și statele membre ar trebui să sprijine inițiativele și investițiile care facilitează dezvoltarea sectoarelor cu potențial ridicat de ocupare a forței de muncă, precum industriile inovatoare, economia verde, serviciile, sănătatea și asistența socială și sectorul TIC.

Adresarea unei solicitări Comisiei și statelor membre de a anticipa nevoile de competențe din aceste sectoare și investițiile în educație și formare necesare pentru a asigura respectivele competențe și pentru a favoriza adaptarea lucrătorilor, în special a lucrătorilor cu nivel scăzut de calificare și a lucrătorilor în vârstă.

Recomandarea 2.8: Reforme structurale de promovare a creării de locuri de muncă pentru femei

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Aplicarea integrării principiului egalității de gen în orientarea privind politicile care urmează să fie adoptată de Consiliul European.

Adoptarea măsurilor necesare pentru promovarea unei rate mai mari de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor, precum programe de îngrijire și de îngrijire a copiilor accesibile, concedii de maternitate, de paternitate și de creștere a copilului adecvate și flexibilitate în ceea ce privește programele și locurile de lucru.

Recomandarea 2.9: Realizarea deplină a pieței unice

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Comisia și Consiliul European ar trebui să consolideze eforturile de îmbunătățire a pieței unice, să promoveze economia digitală și să își concentreze atenția asupra reglementării inteligente pentru a reduce birocrația inutilă. Actul II privind piața unică ar trebui pus în aplicare imediat.

Recomandările specifice fiecărei țări formulate de Comisie ar trebui în același timp să ofere statelor membre soluții mai practice pentru îmbunătățirea funcționării pieței unice, astfel încât să se creeze un sprijin public și un angajament politic mai puternice pentru a încuraja finalizarea pieței unice.

Recomandarea 2.10: Îmbunătățirea mediului de afaceri, în special pentru IMM-uri

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Statele membre ar trebui să întreprindă acțiunile legislative și administrative necesare pentru îmbunătățirea mediului de afaceri, în special pentru IMM-uri.

Comisia și statele membre ar trebui să adopte accesul IMM-urilor la finanțare ca prioritate absolută în cadrul agendei lor politice.

Statele membre ar trebui să promoveze și să sprijine antreprenoriatul, inclusiv antreprenoriatul social, și întreprinderile nou-înființate, în special prin programe de dezvoltare a întreprinderilor și prin acces la finanțare.

Recomandarea 2.11: Mobilizarea deplină a fondurilor UE

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin fondurile structurale pentru sporirea capacității de inserție profesională, pentru combaterea eficientă a șomajului structural și pe termen lung în rândul tinerilor și pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020.

Invită Comisia să analizeze posibilitățile de a crește rata cofinanțării din fondurile structurale în cazul acelor state membre cu ratele cele mai ridicate de șomaj, pentru a le ajuta să compenseze spațiul de manevră limitat al politicilor lor naționale și pentru a le ajuta să finanțeze politici active privind piața muncii. Invită Comisia să aibă în vedere căutarea unor fonduri suplimentare în acest scop din alte surse de finanțare.

Solicită alocarea a cel puțin 25 % din fondurile de coeziune în favoarea FSE pentru perioada de programare 2014-2020.

Ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

Recomandarea 3.1: Ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor ca prioritate

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Consiliul European ar trebui să facă din ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor o prioritate în cadrul orientării sale privind politicile pentru 2013. Statele membre trebuie să prezinte fără întârziere planurile privind locurile de muncă pentru tineri din cadrul programelor naționale privind locurile de muncă, iar Comisia Europeană trebuie să monitorizeze obiectivele de politică din cadrul acestora.

Măsurile de combatere a șomajului în rândul tinerilor ar trebui să includă:

| — | măsuri speciale legate de politicile active privind piața muncii; |
| --- | --- |

—

măsuri speciale legate de politicile active privind piața muncii;

| — | statele membre și regiunile ar trebui să pună în aplicare, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, o garanție pentru tineri care să aibă ca scop ca fiecare persoană cu vârsta sub 25 de ani din UE să primească o ofertă de bună calitate de încadrare în muncă, educație continuă, un stagiu de ucenicie sau un stagiu de formare în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la ieșirea din educația instituțională; finanțarea Uniunii ar trebui să joace un rol-cheie, în special în FSE, în finanțarea acestor mecanisme; |
| --- | --- |

—

statele membre și regiunile ar trebui să pună în aplicare, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, o garanție pentru tineri care să aibă ca scop ca fiecare persoană cu vârsta sub 25 de ani din UE să primească o ofertă de bună calitate de încadrare în muncă, educație continuă, un stagiu de ucenicie sau un stagiu de formare în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la ieșirea din educația instituțională; finanțarea Uniunii ar trebui să joace un rol-cheie, în special în FSE, în finanțarea acestor mecanisme;

| — | măsuri care să rezolve necorelarea competențelor de pe piața muncii, în special prin împiedicarea părăsirii timpurii a școlii sau a programelor de ucenicie și prin asigurarea faptului că sistemele educaționale și de formare asigură tinerilor competențe relevante în mod eficient; |
| --- | --- |

—

măsuri care să rezolve necorelarea competențelor de pe piața muncii, în special prin împiedicarea părăsirii timpurii a școlii sau a programelor de ucenicie și prin asigurarea faptului că sistemele educaționale și de formare asigură tinerilor competențe relevante în mod eficient;

| — | cadre care asigură tranziția de la educație și formare la piața muncii; |
| --- | --- |

—

cadre care asigură tranziția de la educație și formare la piața muncii;

| — | promovarea antreprenoriatului și a activităților independente și implementarea de programe specifice de dezvoltare a întreprinderilor pentru tineri. |
| --- | --- |

—

promovarea antreprenoriatului și a activităților independente și implementarea de programe specifice de dezvoltare a întreprinderilor pentru tineri.

Recomandarea 3.2: Tinerii care nu sunt încadrați în muncă, învățământ sau formare profesională (NEET)

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Statele membre, cu sprijinul instituțiilor UE, ar trebui să elaboreze strategii exhaustive pentru tinerii care nu sunt încadrați în muncă, învățământ sau formare profesională (NEET).

Statele membre și regiunile ar trebui să promoveze și să dezvolte, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, o garanție pentru tineri care să aibă ca scop oferirea fiecărei persoane cu vârsta sub 25 de ani din UE a unui loc de muncă, a unui stagiu de ucenicie, a unei formări profesionale suplimentare sau a unei formule care să asocieze activitatea și formarea profesională după o perioadă maximă de patru luni de șomaj.

Comisia ar trebui să furnizeze asistență tehnică statelor membre și regiunilor pentru a utiliza eficient FSE în vederea elaborării de mecanisme de garanție pentru tineri.

Recomandarea 3.3: Utilizarea în mai mare măsură a fondurilor UE pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Utilizarea în mai mare măsură a Fondului social european pentru măsuri de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor în perioada de programare 2014-2020.

Axarea pe utilizarea finanțării din partea FSE pentru măsuri privind tinerii, în special pentru stagii de ucenicie/formare și antreprenoriat.

Investițiile în educație și formare

Recomandarea 4.1: Rezolvarea necorelării competențelor

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Îmbunătățirea procesului de monitorizare a nevoilor de competențe din anumite sectoare și/sau regiuni și remedierea rapidă a acestor necorelări ale competențelor.

Comisia și statele membre ar trebui să coopereze la elaborarea Panoramei competențelor în UE pentru a oferi o imagine completă a nevoilor de competențe din UE.

Promovarea cooperării și a sinergiilor dintre sectorul educației și formării și întreprinderi pentru a anticipa nevoile de competențe și pentru a adapta sistemele de educație și formare la nevoile pieței muncii, cu scopul de a asigura competențe necesare forței de muncă și de a facilita tranziția de la educație și formare la piața muncii.

Promovarea accesului la învățarea pe tot parcursul vieții pentru toate categoriile de vârstă, nu doar prin învățarea formală, dar și prin dezvoltarea învățării nonformale și informale.

Instituirea unui sistem de validare a învățării nonformale și informale până în 2015, legat de Cadrul european al calificărilor.

Aplicarea eficace a cadrului național de calificări și materializarea pașaportului european al competențelor.

Recomandarea 4.2: Investițiile în educație și formare

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Garantarea unor investiții eficiente în educație și formare, urmărindu-se în același timp consolidarea finanțelor publice.

Adoptarea de măsuri și resurse pentru a îmbunătăți calitatea, competențele și statutul profesorilor.

Piețe mai adaptabile, mai dinamice și mai favorabile incluziunii și locuri de muncă de mai bună calitate

Recomandarea 5.1: Reformele privind piața muncii

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Promovarea reformelor structurale privind piața muncii pentru a crește productivitatea și eficacitatea forței de muncă cu scopul de a îmbunătăți competitivitatea economiei UE și de a garanta creșterea economică durabilă și crearea de locuri de muncă.

Reformele privind piața muncii ar trebui să se bazeze pe:

| — | introducerea flexibilității interne alături de un nivel adecvat al asigurărilor sociale pentru a menține ocuparea forței de muncă pe durata tulburărilor economice; |
| --- | --- |

—

introducerea flexibilității interne alături de un nivel adecvat al asigurărilor sociale pentru a menține ocuparea forței de muncă pe durata tulburărilor economice;

| — | stabilirea condițiilor pentru combinarea responsabilităților de muncă și de îngrijire; |
| --- | --- |

—

stabilirea condițiilor pentru combinarea responsabilităților de muncă și de îngrijire;

| — | facilitarea tranzițiilor pozitive și sigure de la un loc de muncă la altul și de la șomaj la încadrarea în muncă; |
| --- | --- |

—

facilitarea tranzițiilor pozitive și sigure de la un loc de muncă la altul și de la șomaj la încadrarea în muncă;

| — | mecanisme de ajutor de șomaj, bazate pe cerințe privind încadrarea în muncă și corelate cu politici eficiente privind forța de muncă activă care mențin măsurile de stimulare a încadrării în muncă, asigurând în același timp venituri suficiente; |
| --- | --- |

—

mecanisme de ajutor de șomaj, bazate pe cerințe privind încadrarea în muncă și corelate cu politici eficiente privind forța de muncă activă care mențin măsurile de stimulare a încadrării în muncă, asigurând în același timp venituri suficiente;

| — | respectarea strictă a drepturilor de muncă și a drepturilor sociale ale lucrătorilor; |
| --- | --- |

—

respectarea strictă a drepturilor de muncă și a drepturilor sociale ale lucrătorilor;

| — | combaterea segmentării pieței muncii și a muncii precare; |
| --- | --- |

—

combaterea segmentării pieței muncii și a muncii precare;

| — | coordonarea consolidată a dialogului social la nivel UE. |
| --- | --- |

—

coordonarea consolidată a dialogului social la nivel UE.

| — | anticiparea restructurării economice; |
| --- | --- |

—

anticiparea restructurării economice;

| — | asigurarea accesului la învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

—

asigurarea accesului la învățarea pe tot parcursul vieții;

| — | rezolvarea participării scăzute la forța de muncă a grupurilor defavorizate, inclusiv a persoanelor care aparțin minorităților (de exemplu, romii) și a persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

—

rezolvarea participării scăzute la forța de muncă a grupurilor defavorizate, inclusiv a persoanelor care aparțin minorităților (de exemplu, romii) și a persoanelor cu handicap;

| — | creșterea ofertei de forță de muncă prin îmbunătățirea concordanței geografice și a concordanței competențelor cu nevoile de pe piața muncii; |
| --- | --- |

—

creșterea ofertei de forță de muncă prin îmbunătățirea concordanței geografice și a concordanței competențelor cu nevoile de pe piața muncii;

| — | creșterea acoperirii și a eficacității politicilor în domeniul pieței forței de muncă active, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, susținute reciproc de politicile în domeniul pieței forței de muncă active, cum ar fi programele menite să asigure trecerea de la statutul de asistat la cel de lucrător și sistemele de prestații sociale adecvate, în vederea menținerii capacității de inserție profesională, sprijinirii reinserției profesionale și în vederea protejării condițiilor de trai decente; |
| --- | --- |

—

creșterea acoperirii și a eficacității politicilor în domeniul pieței forței de muncă active, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, susținute reciproc de politicile în domeniul pieței forței de muncă active, cum ar fi programele menite să asigure trecerea de la statutul de asistat la cel de lucrător și sistemele de prestații sociale adecvate, în vederea menținerii capacității de inserție profesională, sprijinirii reinserției profesionale și în vederea protejării condițiilor de trai decente;

| — | îmbunătățirea legislației privind ocuparea forței de muncă și dezvoltarea unor condiții de muncă mai flexibile, în special pentru lucrătorii mai în vârstă sau mai tineri. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea legislației privind ocuparea forței de muncă și dezvoltarea unor condiții de muncă mai flexibile, în special pentru lucrătorii mai în vârstă sau mai tineri.

Recomandarea 5.2: Promovarea mobilității lucrătorilor

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Adoptarea de politici și măsuri de promovare a mobilității în cadrul piețelor muncii și între acestea, de exemplu, prin mecanisme de sprijinire a mobilității.

Eliminarea barierelor juridice și administrative și îmbunătățirea condițiilor de muncă și a asigurărilor sociale în vederea susținerii liberei circulații a lucrătorilor în cadrul UE pentru a aprofunda integrarea piețelor muncii europene.

Statele membre ar trebui să utilizeze în mai mare măsură EURES pentru a îmbunătăți concordanța locurilor de muncă și a persoanelor în căutarea unui loc de muncă la nivel transfrontalier.

Recomandarea 5.3: Calitatea locurilor de muncă

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Consiliul European ar trebui să acorde atenție calității locurilor de muncă în orientarea sa privind politicile pentru 2013, în special în ceea ce privește accesul lucrătorilor la un set de bază de drepturi de muncă, astfel cum sunt consacrate în tratate și fără a aduce atingere legislației statelor membre.

Garantarea punerii în aplicare a reformelor în cadrul piețelor muncii într-un mod care să promoveze calitatea locurilor de muncă.

Combaterea existenței și a proliferării condițiilor de muncă precare și a falselor activități independente și asigurarea faptului că persoanele care au contracte de muncă temporare sau cu fracțiune de normă sau care desfășoară activități independente beneficiază de protecție socială adecvată și de acces la formare.

Asigurarea punerii în aplicare eficace a Directivei 2000/78/CE de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă.

Garantarea calității serviciilor publice, combaterea sărăciei și promovarea incluziunii sociale

Recomandarea 6.1: Garantarea calității serviciilor publice

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Asigurarea faptului că procesul de consolidare fiscală este compatibil cu dimensiunea privind ocuparea forței de muncă și aspectele sociale a Strategiei Europa 2020 și că nu împiedică furnizarea unor servicii publice de înaltă calitate.

Reformele sistemului de sănătate ar trebui să se concentreze asupra îmbunătățirii calității și asupra asigurării unui caracter adecvat, a accesibilității și a accesului universal și asupra garantării sustenabilității.

Recomandarea 6.2: Combaterea sărăciei și promovarea incluziunii sociale

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Consiliul European ar trebui să facă o prioritate în cadrul orientării sale privind politicile din combaterea sărăciei și a ratei șomajului în rândul tuturor categoriilor de vârstă, în special în ceea ce privește sărăcia personalelor încadrate în muncă, sărăcia în rândul persoanelor cu legături limitate sau fără legături cu piața muncii și sărăcia în rândul persoanelor în vârstă.

Îmbunătățirea caracterului adecvat și a eficacității sistemelor de protecție socială și asigurarea faptului că acestea continuă să joace rolul de „tampoane” împotriva sărăciei și a excluziunii sociale.

Aplicarea de strategii de incluziune activă și de servicii adecvate de înaltă calitate la preț rezonabil și de abordări axate pe găsirea unei căi de urmat în vederea sporirii calității locurilor de muncă, pentru a evita marginalizarea categoriilor de persoane cu venituri scăzute și a celor vulnerabile.

Comisia ar trebui să evalueze efectele consolidării fiscale asupra egalității de gen și asupra ocupării forței de muncă și a sărăciei în rândul femeilor.

Asigurarea faptului că efectele negative ale consolidării fiscale asupra egalității de gen, a ocupării forței de muncă în rândul femeilor și a sărăciei sunt anulate prin abordarea unor recomandări mai ferme legate de egalitatea de gen adresate statelor membre și repartizând obiectivele principale ale UE 2020 și obiectivele naționale corespunzătoare în funcție de gen.

Elaborarea de politici și măsuri de reducere a sărăciei personalelor încadrate în muncă, precum promovarea unui nivel suficient de participare la forța de muncă în cadrul gospodăriilor și facilitarea tranzițiilor ascendente pentru persoanele cu salarii mici sau cu locuri de muncă precare.

Statele membre ar trebui să combată sărăcia personalelor încadrate în muncă prin aplicarea unor politici privind piața forței de muncă orientate către garantarea unor salarii care să asigure un trai decent lucrătorilor.

Statele membre ar trebui să ia în considerare introducerea unor subvenții care vizează încadrarea în muncă a unor persoane noi din rândul grupurilor defavorizate.

Statele membre ar trebui să precizeze, în cadrul programelor lor naționale de reformă, modul în care fondurile UE vor fi folosite pentru susținerea obiectivelor naționale privind reducerea sărăciei și a altor obiective naționale privind aspectele sociale, ocuparea forței de muncă și educația, care asigură atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020.

Urmărirea unei consolidări fiscale proporționale și diferențiate favorabile creșterii, asigurând redresarea economică și crearea de locuri de muncă

Recomandarea 7:

  Urmărirea unei consolidări fiscale proporționale și diferențiate favorabile creșterii, asigurând redresarea economică și crearea de locuri de muncă

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Punerea în aplicare a programelor de consolidare fiscală pentru a garanta sustenabilitatea finanțelor publice, dar într-un mod proporțional și diferențiat, favorabil creșterii economice care să permită investiții în vederea realizării Strategiei Europa 2020 și care să utilizeze pe deplin flexibilitatea pe care o prevede Pactul de stabilitate și de creștere.

Revizuirea multiplicatorilor săi fiscali pentru a evita subestimarea sistematică a efectului consolidării fiscale asupra creșterii economice și a creării de locuri de muncă într-un context de recesiune.

Revizuirea ritmului consolidării pentru a face diferența între state în funcție de spațiul lor fiscal, pentru a evita creșterea negativă potențială și efectele negative asupra ocupării forței de muncă, garantând totodată sustenabilitatea datoriei.

Garantarea coerenței diferitelor priorități din cadrul orientării sale privind politicile, astfel încât consolidarea fiscală să nu compromită potențialul de creștere economică durabilă și de creare de locuri de muncă, să nu crească nivelul sărăciei și al excluziunii sociale sau să nu împiedice furnizarea unor servicii publice de calitate.

Obținerea unei coerențe depline între măsurile de consolidare bugetară și măsurile de reformă economică propuse, pe de o parte, și reducerea sărăciei și creșterea ratelor de șomaj, pe de altă parte.

Eforturi suplimentare necesare în vederea consolidării guvernanței, a angajamentului și a legitimității democratice

Recomandarea 8: Creșterea legitimității democratice a semestrului european

Parlamentul European este de părere că orientarea privind politicile anuale care urmează să fie adoptată de Consiliul European pe baza Analizei anuale a creșterii ar trebui să aibă următoarele scopuri:

Asigurarea faptului că parlamentele naționale și regionale, partenerii sociali, autoritățile publice și societatea civilă sunt profund implicați în procesul de implementare și monitorizare a orientărilor privind politicile în cadrul Strategiei Europa 2020 și în procesul de guvernanță economică, pentru a asigura asumarea responsabilității.

Parlamentul European ar trebui să participe în mod corespunzător la semestrul european.

Consiliul European, la adoptarea orientării sale privind politicile pentru 2013, discută îngrijorările și propunerile formulate de Parlament.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/75

---

P7_TA(2013)0054

Guvernanţa pieţei unice

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind guvernanța pieței unice (2012/2260(INL))

(2016/C 024/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 26 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 iunie 2012, intitulată „O guvernanță mai bună pentru piața unică” (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 iunie 2012, intitulată „O guvernanță mai bună pentru piața unică” (COM(2012)0259),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012, intitulată „Analiza anuală a creșterii pentru 2013” (COM(2012)0750) și raportul Comisiei intitulat „Situația integrării pieței unice în 2013 – Contribuție la Analiza anuală a creșterii 2013” (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012, intitulată „Analiza anuală a creșterii pentru 2013” (COM(2012)0750) și raportul Comisiei intitulat „Situația integrării pieței unice în 2013 – Contribuție la Analiza anuală a creșterii 2013” (COM(2012)0752),

| — | având în vedere Evaluarea valorii adăugate la nivel european privind o mai bună guvernanță a pieței unice, contribuție la exercițiul semestrului european, realizată de Unitatea pentru valoarea adăugată europeană din cadrul Parlamentului European și transmisă Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor la data de 7 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Evaluarea valorii adăugate la nivel european privind o mai bună guvernanță a pieței unice, contribuție la exercițiul semestrului european, realizată de Unitatea pentru valoarea adăugată europeană din cadrul Parlamentului European și transmisă Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor la data de 7 februarie 2013,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010, intitulată „Către un Act privind piața unică – Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate – 50 de propuneri pentru optimizarea muncii, a activităților comerciale și a schimburilor reciproce” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010, intitulată „Către un Act privind piața unică – Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate – 50 de propuneri pentru optimizarea muncii, a activităților comerciale și a schimburilor reciproce” (COM(2010)0608),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011, intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – «Împreună pentru o nouă creștere»” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011, intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – «Împreună pentru o nouă creștere»” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2012, intitulată „Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2012, intitulată „Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2012)0573),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 iunie 2012 pe tema implementării directivei privind serviciile – Parteneriat pentru o nouă creștere a serviciilor 2012-2015” (COM(2012)0261), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 iunie 2012 pe tema implementării directivei privind serviciile – Parteneriat pentru o nouă creștere a serviciilor 2012-2015” (COM(2012)0261),

| — | având în vedere raportul din 9 mai 2010 elaborat de Mario Monti și adresat Președintelui Comisiei Europene, intitulat „O nouă strategie pentru piața unică – În serviciul economiei și societății Europei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 9 mai 2010 elaborat de Mario Monti și adresat Președintelui Comisiei Europene, intitulat „O nouă strategie pentru piața unică – În serviciul economiei și societății Europei”,

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 28 martie 2011, intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 28 martie 2011, intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144),

| — | având în vedere raportul Președintelui Consiliului European din 26 iunie 2012, intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, precum și raportul intermediar din 12 octombrie 2012 și raportul final din 5 decembrie 2012 referitoare la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Președintelui Consiliului European din 26 iunie 2012, intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, precum și raportul intermediar din 12 octombrie 2012 și raportul final din 5 decembrie 2012 referitoare la acesta,

| — | având în vedere Tabloul de bord al pieței interne nr. 23 (septembrie 2011) și Rezoluția Parlamentului din 22 mai 2012 (1) referitoare la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tabloul de bord al pieței interne nr. 23 (septembrie 2011) și Rezoluția Parlamentului din 22 mai 2012 (1) referitoare la acesta,

| — | având în vedere Tabloul de bord al pieței interne nr. 25 (octombrie 2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tabloul de bord al pieței interne nr. 25 (octombrie 2012),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 februarie 2012, intitulat „Making the Single Market Deliver – Annual Governance check-up 2011” (Asigurarea funcționării pieței unice, Bilanț anual de guvernanță pentru 2011)” (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 februarie 2012, intitulat „Making the Single Market Deliver – Annual Governance check-up 2011” (Asigurarea funcționării pieței unice, Bilanț anual de guvernanță pentru 2011)” (SWD(2012)0025),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului Competitivitate din 30–31 mai 2012 cu privire la piața unică digitală și la guvernanța pieței unice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului Competitivitate din 30–31 mai 2012 cu privire la piața unică digitală și la guvernanța pieței unice,

| — | având în vedere deliberările Consiliului Competitivitate din 10–11 octombrie 2012 cu privire la Actul privind piața unică, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările Consiliului Competitivitate din 10–11 octombrie 2012 cu privire la Actul privind piața unică,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 28–29 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 28–29 iunie 2012,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 18–19 octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 18–19 octombrie 2012,

| — | având în vedere contribuția și concluziile celei de-a XLVIII-a Conferințe a organelor parlamentare din Uniunea Europeană specializate în chestiunile Uniunii (COSAC) din 14–16 octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuția și concluziile celei de-a XLVIII-a Conferințe a organelor parlamentare din Uniunea Europeană specializate în chestiunile Uniunii (COSAC) din 14–16 octombrie 2012,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la oferirea unei piețe unice consumatorilor și cetățenilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la oferirea unei piețe unice consumatorilor și cetățenilor (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2012 referitoare la Actul privind piața unică: următoarele etape în direcția creșterii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2012 referitoare la Actul privind piața unică: următoarele etape în direcția creșterii (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la o piață a comerțului cu amănuntul mai eficientă și mai corectă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la o piață a comerțului cu amănuntul mai eficientă și mai corectă (5),

| — | având în vedere articolul 42 și articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 42 și articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0019/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0019/2013),

| A. | întrucât o piață unică funcțională și eficientă, bazată pe conceptul unei economii sociale de piață foarte competitive, este necesară mai mult decât oricând pentru stimularea creșterii și a competitivității și pentru crearea de locuri de muncă în vederea revitalizării economiei europene; întrucât piața unică ar trebui să depună eforturi în vederea realizării acestui obiectiv și să reacționeze în mod concret la criză, asigurând, totodată, siguranța consumatorilor și stimulând coeziunea socială; |
| --- | --- |

A.

întrucât o piață unică funcțională și eficientă, bazată pe conceptul unei economii sociale de piață foarte competitive, este necesară mai mult decât oricând pentru stimularea creșterii și a competitivității și pentru crearea de locuri de muncă în vederea revitalizării economiei europene; întrucât piața unică ar trebui să depună eforturi în vederea realizării acestui obiectiv și să reacționeze în mod concret la criză, asigurând, totodată, siguranța consumatorilor și stimulând coeziunea socială;

| B. | întrucât piața unică joacă un rol indispensabil în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât piața unică joacă un rol indispensabil în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii;

| C. | întrucât, după 20 de ani de la crearea sa oficială, piața unică nu s-a definitivat încă în totalitate, în principal pentru că statele membre nu au transpus sau nu au pus în aplicare pe deplin cele aproximativ 1 500 de directive și circa 1 000 de regulamente; |
| --- | --- |

C.

întrucât, după 20 de ani de la crearea sa oficială, piața unică nu s-a definitivat încă în totalitate, în principal pentru că statele membre nu au transpus sau nu au pus în aplicare pe deplin cele aproximativ 1 500 de directive și circa 1 000 de regulamente;

| D. | întrucât se impune de urgență consolidarea guvernanței pieței unice și îmbunătățirea transpunerii, a implementării și a controlului aplicării normelor care o guvernează; |
| --- | --- |

D.

întrucât se impune de urgență consolidarea guvernanței pieței unice și îmbunătățirea transpunerii, a implementării și a controlului aplicării normelor care o guvernează;

| E. | întrucât piața unică ar trebui definitivată cu maximă hotărâre și rapiditate, menținând echilibrul necesar dintre dimensiunile economică, socială și de mediu; |
| --- | --- |

E.

întrucât piața unică ar trebui definitivată cu maximă hotărâre și rapiditate, menținând echilibrul necesar dintre dimensiunile economică, socială și de mediu;

| F. | întrucât piața unică nu ar trebui să fie văzută în mod izolat față alte domenii politice orizontale, precum protecția consumatorilor și a lucrătorilor, drepturile sociale, mediul și a dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

F.

întrucât piața unică nu ar trebui să fie văzută în mod izolat față alte domenii politice orizontale, precum protecția consumatorilor și a lucrătorilor, drepturile sociale, mediul și a dezvoltarea durabilă;

| G. | întrucât definitivarea pieței unice constituie baza pentru finalizarea procesului de integrare politică și economică din Uniune și asigură legătura necesară dintre toate statele membre, atât din zona euro, cât și din afara acesteia; |
| --- | --- |

G.

întrucât definitivarea pieței unice constituie baza pentru finalizarea procesului de integrare politică și economică din Uniune și asigură legătura necesară dintre toate statele membre, atât din zona euro, cât și din afara acesteia;

| H. | întrucât buna guvernanță a pieței unice și continuarea dezvoltării regiunilor se completează reciproc, ar putea să îmbunătățească în mod semnificativ perspectivele de creștere locală și regională și să creeze împreună o Europă solidă, caracterizată prin coeziune și competitivitate; întrucât, în special, cooperarea teritorială europeană se bazează pe concepte similare celor care stau la baza pieței unice în ceea ce privește promovarea interacțiunilor transfrontaliere și obținerea de beneficii reciproce din infrastructurile locale și regionale, din investiții și piețe; întrucât piața unică ar putea fi consolidată în continuare prin abordarea deficiențelor de piață, prin consolidarea cooperării teritoriale transfrontaliere și prin facilitarea activităților și a finanțărilor autorităților locale și regionale în cadrul pacturilor teritoriale; |
| --- | --- |

H.

întrucât buna guvernanță a pieței unice și continuarea dezvoltării regiunilor se completează reciproc, ar putea să îmbunătățească în mod semnificativ perspectivele de creștere locală și regională și să creeze împreună o Europă solidă, caracterizată prin coeziune și competitivitate; întrucât, în special, cooperarea teritorială europeană se bazează pe concepte similare celor care stau la baza pieței unice în ceea ce privește promovarea interacțiunilor transfrontaliere și obținerea de beneficii reciproce din infrastructurile locale și regionale, din investiții și piețe; întrucât piața unică ar putea fi consolidată în continuare prin abordarea deficiențelor de piață, prin consolidarea cooperării teritoriale transfrontaliere și prin facilitarea activităților și a finanțărilor autorităților locale și regionale în cadrul pacturilor teritoriale;

| I. | întrucât, în pofida angajamentelor politice asumate la cel mai înalt nivel și a eforturilor depuse de Comisie și de statele membre, deficitul mediu în materie de transpunere a crescut de la 0,7 % în 2009 la 1,2 % în februarie 2012 și, în urma unui anumit progres înregistrat în ultimele luni, a ajuns acum la 0,9 %; întrucât trebuie să se depună în continuare eforturi deoarece acest deficit duce la pierderea încrederii în Uniune în general și în piața unică în special; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în pofida angajamentelor politice asumate la cel mai înalt nivel și a eforturilor depuse de Comisie și de statele membre, deficitul mediu în materie de transpunere a crescut de la 0,7 % în 2009 la 1,2 % în februarie 2012 și, în urma unui anumit progres înregistrat în ultimele luni, a ajuns acum la 0,9 %; întrucât trebuie să se depună în continuare eforturi deoarece acest deficit duce la pierderea încrederii în Uniune în general și în piața unică în special;

| J. | întrucât piața unică, coloana vertebrală a Uniunii, și buna sa funcționare ca fundament și cadru pentru redresarea economică și socială în Europa au o importanță absolută; întrucât, în acest context, respectarea drepturilor sociale, în conformitate cu dreptul și practicile naționale care respectă dreptul Uniunii, este indispensabilă; |
| --- | --- |

J.

întrucât piața unică, coloana vertebrală a Uniunii, și buna sa funcționare ca fundament și cadru pentru redresarea economică și socială în Europa au o importanță absolută; întrucât, în acest context, respectarea drepturilor sociale, în conformitate cu dreptul și practicile naționale care respectă dreptul Uniunii, este indispensabilă;

| K. | întrucât, astfel cum indică Tablourile de bord ale piețelor de consum și bilanțul integrării pieței unice în ceea ce privește cele patru libertăți, concurența crescută ce rezultă din procesul de integrare funcționează ca un stimulent puternic pentru oferirea unei varietăți mai largi de produse mai ieftine și de calitate mai bună pentru consumatorii europeni; |
| --- | --- |

K.

întrucât, astfel cum indică Tablourile de bord ale piețelor de consum și bilanțul integrării pieței unice în ceea ce privește cele patru libertăți, concurența crescută ce rezultă din procesul de integrare funcționează ca un stimulent puternic pentru oferirea unei varietăți mai largi de produse mai ieftine și de calitate mai bună pentru consumatorii europeni;

| L. | întrucât câștigurile economice potențiale rezultate în urma punerii în aplicare depline și corecte a Directivei 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (6) se ridică la un potențial de creștere situat între 0,8 % și 2,6 % din produsul intern brut (PIB), care s-ar putea materializa în 5-10 ani de la punerea în aplicare a acestei directive; |
| --- | --- |

L.

întrucât câștigurile economice potențiale rezultate în urma punerii în aplicare depline și corecte a Directivei 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (6) se ridică la un potențial de creștere situat între 0,8 % și 2,6 % din produsul intern brut (PIB), care s-ar putea materializa în 5-10 ani de la punerea în aplicare a acestei directive;

| M. | întrucât Comisia estimează că Uniunea ar putea câștiga încă 4 % din PIB în următorii zece ani prin stimularea dezvoltării rapide a pieței unice; |
| --- | --- |

M.

întrucât Comisia estimează că Uniunea ar putea câștiga încă 4 % din PIB în următorii zece ani prin stimularea dezvoltării rapide a pieței unice;

| N. | întrucât strategia privind piața unică ar trebui să fie coordonată și bazată pe un acord pragmatic, cuprinzător și de mare anvergură, susținut de toate statele membre și instituțiile europene; întrucât o atitudine puternică de lider din partea tuturor instituțiilor europene și asumarea politică clară a obiectivelor de către statele membre sunt încă necesare pentru a pune în aplicare și a asigura pe deplin respectarea directivelor și a regulamentelor privind piața unică și pentru a crește credibilitatea pieței interne și încrederea în aceasta; |
| --- | --- |

N.

întrucât strategia privind piața unică ar trebui să fie coordonată și bazată pe un acord pragmatic, cuprinzător și de mare anvergură, susținut de toate statele membre și instituțiile europene; întrucât o atitudine puternică de lider din partea tuturor instituțiilor europene și asumarea politică clară a obiectivelor de către statele membre sunt încă necesare pentru a pune în aplicare și a asigura pe deplin respectarea directivelor și a regulamentelor privind piața unică și pentru a crește credibilitatea pieței interne și încrederea în aceasta;

| O. | întrucât Președintele Consiliului European a subliniat, în raportul său din 26 iunie 2012, menționat mai sus, importanța compatibilității depline cu piața unică, precum și a deschiderii și transparenței în procesul către o uniune economică și monetară mai profundă; întrucât Președintele Consiliului European a subliniat, de asemenea, în raportul final din 5 decembrie 2012, importanța, în viitorul apropiat, a definitivării pieței unice, deoarece aceasta pune la dispoziție un instrument puternic de promovare a creșterii economice; |
| --- | --- |

O.

întrucât Președintele Consiliului European a subliniat, în raportul său din 26 iunie 2012, menționat mai sus, importanța compatibilității depline cu piața unică, precum și a deschiderii și transparenței în procesul către o uniune economică și monetară mai profundă; întrucât Președintele Consiliului European a subliniat, de asemenea, în raportul final din 5 decembrie 2012, importanța, în viitorul apropiat, a definitivării pieței unice, deoarece aceasta pune la dispoziție un instrument puternic de promovare a creșterii economice;

| P. | întrucât încă sunt necesare acțiuni concrete, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul Uniunii, pentru a pune pe deplin în aplicare libertatea de mișcare a bunurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor în Uniunea Europeană; întrucât, dacă se oferă noi ocazii de afaceri întreprinderilor, în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), inclusiv prin aplicarea riguroasă a testului IMM-urilor în cadrul evaluărilor de impact realizate de Comisie și de Parlament, prin progrese rapide în ceea ce privește agenda de reglementare inteligentă și legislația adaptată unor tipuri diferite de întreprinderi, dacă este necesar, fără a submina obiectivele generale precum sănătatea și siguranța la locul de muncă, s-ar putea contribui la revitalizarea economiilor din Europa; |
| --- | --- |

P.

întrucât încă sunt necesare acțiuni concrete, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul Uniunii, pentru a pune pe deplin în aplicare libertatea de mișcare a bunurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor în Uniunea Europeană; întrucât, dacă se oferă noi ocazii de afaceri întreprinderilor, în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), inclusiv prin aplicarea riguroasă a testului IMM-urilor în cadrul evaluărilor de impact realizate de Comisie și de Parlament, prin progrese rapide în ceea ce privește agenda de reglementare inteligentă și legislația adaptată unor tipuri diferite de întreprinderi, dacă este necesar, fără a submina obiectivele generale precum sănătatea și siguranța la locul de muncă, s-ar putea contribui la revitalizarea economiilor din Europa;

| Q. | întrucât, în contextul pieței unice, ar trebui recunoscut rolul important al ghișeelor unice (atât electronice, cât și fizice) în reducerea sarcinilor administrative și a costurilor tranzacțiilor, în îmbunătățirea eficienței, a deschiderii pieței, a transparenței și a concurenței, ceea ce duce la reducerea cheltuielilor publice și la crearea mai multor oportunități pentru întreprinderi, inclusiv IMM-uri și microîntreprinderi, în ceea ce privește accesul la piețe, precum și menținerea și crearea de noi locuri de muncă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în contextul pieței unice, ar trebui recunoscut rolul important al ghișeelor unice (atât electronice, cât și fizice) în reducerea sarcinilor administrative și a costurilor tranzacțiilor, în îmbunătățirea eficienței, a deschiderii pieței, a transparenței și a concurenței, ceea ce duce la reducerea cheltuielilor publice și la crearea mai multor oportunități pentru întreprinderi, inclusiv IMM-uri și microîntreprinderi, în ceea ce privește accesul la piețe, precum și menținerea și crearea de noi locuri de muncă;

O legislație mai bună

| R. | întrucât Comisia ar trebui să aibă drept obiectiv asigurarea unei coordonări orizontale și a unei coerențe sporite în ceea ce privește pregătirea propunerilor legislative cu relevanță pentru piața unică; întrucât Comisia, înainte să adopte propuneri legislative, ar trebui să realizeze evaluări de impact detaliate, inclusiv evaluări de impact teritoriale, în care să se formuleze argumente convingătoare în favoarea necesității unei legislații privind piața unică; |
| --- | --- |

R.

întrucât Comisia ar trebui să aibă drept obiectiv asigurarea unei coordonări orizontale și a unei coerențe sporite în ceea ce privește pregătirea propunerilor legislative cu relevanță pentru piața unică; întrucât Comisia, înainte să adopte propuneri legislative, ar trebui să realizeze evaluări de impact detaliate, inclusiv evaluări de impact teritoriale, în care să se formuleze argumente convingătoare în favoarea necesității unei legislații privind piața unică;

| S. | întrucât Comisia ar trebui să opteze, în conformitate cu principiul subsidiarității și ori de câte ori este necesar, dar în principal în cazurile în care nu este nevoie de o marjă de flexibilitate pentru a pune în aplicare legislația Uniunii, în favoarea regulamentelor, și nu a directivelor, ca instrument juridic preferat pentru reglementarea pieței unice; |
| --- | --- |

S.

întrucât Comisia ar trebui să opteze, în conformitate cu principiul subsidiarității și ori de câte ori este necesar, dar în principal în cazurile în care nu este nevoie de o marjă de flexibilitate pentru a pune în aplicare legislația Uniunii, în favoarea regulamentelor, și nu a directivelor, ca instrument juridic preferat pentru reglementarea pieței unice;

| T. | întrucât statele membre și Comisia ar trebui să introducă un „test al pieței unice” la nivel național, cu scopul de a stabili dacă noua legislație adoptată la nivel național poate avea un impact negativ asupra funcționării eficiente a pieței unice; întrucât Comisia ar trebui să aibă în vedere fezabilitatea unui sistem de notificare pentru proiectele de lege naționale care pot avea un impact negativ asupra funcționării pieței unice, completând astfel procedura stabilită în Directiva 98/34/CE în vederea creării unui instrument orizontal, a consolidării caracterului său preventiv atunci când Comisia prezintă un aviz detaliat privind un proiect de lege și a asigurării aplicării sale în vederea remedierii aplicării nesatisfăcătoare a legislației Uniunii la nivel local; |
| --- | --- |

T.

întrucât statele membre și Comisia ar trebui să introducă un „test al pieței unice” la nivel național, cu scopul de a stabili dacă noua legislație adoptată la nivel național poate avea un impact negativ asupra funcționării eficiente a pieței unice; întrucât Comisia ar trebui să aibă în vedere fezabilitatea unui sistem de notificare pentru proiectele de lege naționale care pot avea un impact negativ asupra funcționării pieței unice, completând astfel procedura stabilită în Directiva 98/34/CE în vederea creării unui instrument orizontal, a consolidării caracterului său preventiv atunci când Comisia prezintă un aviz detaliat privind un proiect de lege și a asigurării aplicării sale în vederea remedierii aplicării nesatisfăcătoare a legislației Uniunii la nivel local;

| U. | întrucât este esențial să se realizeze o cooperare administrativă între statele membre într-o manieră eficientă, eficace și rentabilă, așa cum se întâmplă în cazul sistemului de informare al pieței interne (IMI); întrucât IMI ar trebui să fie întotdeauna utilizat, inclusiv în alte domenii, în vederea consolidării funcționalității sale și a reducerii birocrației, a creșterii transparenței și a asigurării posibilității ca toți actorii de pe piața unică să se poată bucura pe deplin de beneficiile sale; |
| --- | --- |

U.

întrucât este esențial să se realizeze o cooperare administrativă între statele membre într-o manieră eficientă, eficace și rentabilă, așa cum se întâmplă în cazul sistemului de informare al pieței interne (IMI); întrucât IMI ar trebui să fie întotdeauna utilizat, inclusiv în alte domenii, în vederea consolidării funcționalității sale și a reducerii birocrației, a creșterii transparenței și a asigurării posibilității ca toți actorii de pe piața unică să se poată bucura pe deplin de beneficiile sale;

O mai bună transpunere, punere în aplicare și aplicare

| V. | întrucât toate statele membre ar trebui să transpună fiecare directivă în mod coerent și să adopte toate măsurile de transpunere cu privire la un întreg act legislativ al Uniunii împreună și concomitent pentru a se asigura că transpunerea națională a respectivului act reflectă compromisul la care s-a ajuns la nivelul Uniunii, având în vedere că transpunerea inadecvată și întârziată denaturează concurența pe piața unică și împiedică cetățenii și întreprinderile să beneficieze pe deplin de piața unică; |
| --- | --- |

V.

întrucât toate statele membre ar trebui să transpună fiecare directivă în mod coerent și să adopte toate măsurile de transpunere cu privire la un întreg act legislativ al Uniunii împreună și concomitent pentru a se asigura că transpunerea națională a respectivului act reflectă compromisul la care s-a ajuns la nivelul Uniunii, având în vedere că transpunerea inadecvată și întârziată denaturează concurența pe piața unică și împiedică cetățenii și întreprinderile să beneficieze pe deplin de piața unică;

| W. | întrucât este necesar să se realizeze mai multă transparență în ceea ce privește punerea în aplicare și aplicarea uniformă a dreptului Uniunii în statele membre; întrucât tabelele de corespondență vor deveni un instrument din ce în ce mai util într-o piață unică integrată, capabil să reflecte transpunerea la nivel național a normelor Uniunii și întrucât Comisia ar trebui, prin urmare, să solicite mai frecvent astfel de tabele; |
| --- | --- |

W.

întrucât este necesar să se realizeze mai multă transparență în ceea ce privește punerea în aplicare și aplicarea uniformă a dreptului Uniunii în statele membre; întrucât tabelele de corespondență vor deveni un instrument din ce în ce mai util într-o piață unică integrată, capabil să reflecte transpunerea la nivel național a normelor Uniunii și întrucât Comisia ar trebui, prin urmare, să solicite mai frecvent astfel de tabele;

Monitorizarea punerii în aplicare

| X. | întrucât schimbul de experiență și de bune practici între statele membre este esențial pentru înțelegerea mecanismelor naționale de aplicare a dreptului Uniunii și a obstacolelor existente în continuare în calea pieței unice; întrucât statele membre ar trebui să facă schimb de informații între ele și cu Comisia înaintea transpunerii în vederea asigurării unei transpuneri corecte și a prevenirii fragmentării; întrucât monitorizarea punerii în aplicare a dreptului Uniunii este una dintre competențele fundamentale ale Comisiei și ale funcționarilor săi; întrucât, în vederea îndeplinirii angajamentelor sale de a oferi asistență statelor membre cu privire la transpunerea legislației Uniunii, Comisia ar putea să inițieze și să coordoneze dincolo de SOLVIT o rețea de funcționari responsabili cu punerea în aplicare a oricărui nou act legislativ al Uniunii, oferind astfel o platformă pentru schimburi și evaluări inter pares, pentru a colabora îndeaproape cu statele membre în scopul de a îmbunătăți calitatea generală a punerii în aplicare și de a soluționa problemele întâmpinate de statele membre în legătură cu punerea în aplicare; întrucât ar trebui promovat schimbul, între statele membre, de funcționari publici naționali responsabili cu punerea în aplicare a dreptului Uniunii, în scopul de a încuraja un flux mai bun de informații și de bune practici; |
| --- | --- |

X.

întrucât schimbul de experiență și de bune practici între statele membre este esențial pentru înțelegerea mecanismelor naționale de aplicare a dreptului Uniunii și a obstacolelor existente în continuare în calea pieței unice; întrucât statele membre ar trebui să facă schimb de informații între ele și cu Comisia înaintea transpunerii în vederea asigurării unei transpuneri corecte și a prevenirii fragmentării; întrucât monitorizarea punerii în aplicare a dreptului Uniunii este una dintre competențele fundamentale ale Comisiei și ale funcționarilor săi; întrucât, în vederea îndeplinirii angajamentelor sale de a oferi asistență statelor membre cu privire la transpunerea legislației Uniunii, Comisia ar putea să inițieze și să coordoneze dincolo de SOLVIT o rețea de funcționari responsabili cu punerea în aplicare a oricărui nou act legislativ al Uniunii, oferind astfel o platformă pentru schimburi și evaluări inter pares, pentru a colabora îndeaproape cu statele membre în scopul de a îmbunătăți calitatea generală a punerii în aplicare și de a soluționa problemele întâmpinate de statele membre în legătură cu punerea în aplicare; întrucât ar trebui promovat schimbul, între statele membre, de funcționari publici naționali responsabili cu punerea în aplicare a dreptului Uniunii, în scopul de a încuraja un flux mai bun de informații și de bune practici;

| Y. | întrucât statisticile pur cantitative cu privire la punerea în aplicare a legislației privind piața unică nu permit măsurarea calității punerii în aplicare și a impactului deosebit al instrumentelor-cheie specifice asupra pieței unice; întrucât se impune așadar o evaluare politică și calitativă a punerii în aplicare și a progreselor pieței unice, mai ales în ceea ce privește relevanța economică a noii legislații privind piața unică și aplicarea legislației actuale; |
| --- | --- |

Y.

întrucât statisticile pur cantitative cu privire la punerea în aplicare a legislației privind piața unică nu permit măsurarea calității punerii în aplicare și a impactului deosebit al instrumentelor-cheie specifice asupra pieței unice; întrucât se impune așadar o evaluare politică și calitativă a punerii în aplicare și a progreselor pieței unice, mai ales în ceea ce privește relevanța economică a noii legislații privind piața unică și aplicarea legislației actuale;

| Z. | întrucât o astfel de evaluare ar trebui să facă diferența între lipsa transpunerii, care reprezintă în mod clar o deficiență a statelor membre, și posibilitatea existenței unei neconformități, care se poate baza pe o interpretare și o înțelegere diferite ale dreptului Uniunii; întrucât tratatele prevăd că numai Curtea Europeană de Justiție poate stabili în cele din urmă și în mod public neconformitatea legislației naționale cu dreptul Uniunii; întrucât, prin urmare, nicio altă instituție nu poate declara o astfel de neconformitate; întrucât Parlamentului ar trebui să i se prezinte anual o listă a actelor legislative ale Uniunii netranspuse sau transpuse incorect în statele membre în cauză; |
| --- | --- |

Z.

întrucât o astfel de evaluare ar trebui să facă diferența între lipsa transpunerii, care reprezintă în mod clar o deficiență a statelor membre, și posibilitatea existenței unei neconformități, care se poate baza pe o interpretare și o înțelegere diferite ale dreptului Uniunii; întrucât tratatele prevăd că numai Curtea Europeană de Justiție poate stabili în cele din urmă și în mod public neconformitatea legislației naționale cu dreptul Uniunii; întrucât, prin urmare, nicio altă instituție nu poate declara o astfel de neconformitate; întrucât Parlamentului ar trebui să i se prezinte anual o listă a actelor legislative ale Uniunii netranspuse sau transpuse incorect în statele membre în cauză;

| AA. | întrucât formele de condiționalitate din fondurile structurale legate de transpunerea directivelor referitoare la piața unică în statele membre se află încă în curs de negociere în cadrul procesului legislativ de adoptare a noilor regulamente; întrucât astfel de măsuri ar trebui utilizate numai în ultimă instanță și întrucât ar trebui să existe un echilibru adecvat în cazul folosirii sprijinului financiar din partea Uniunii pentru a stimula transpunerea promptă a normelor pieței unice; |
| --- | --- |

AA.

întrucât formele de condiționalitate din fondurile structurale legate de transpunerea directivelor referitoare la piața unică în statele membre se află încă în curs de negociere în cadrul procesului legislativ de adoptare a noilor regulamente; întrucât astfel de măsuri ar trebui utilizate numai în ultimă instanță și întrucât ar trebui să existe un echilibru adecvat în cazul folosirii sprijinului financiar din partea Uniunii pentru a stimula transpunerea promptă a normelor pieței unice;

Un mai bun control al aplicării

| AB. | întrucât, pentru a îmbunătăți guvernanța pieței unice, ar trebui să existe o politică de toleranță zero în ceea ce privește statele membre care nu pun în aplicare în mod adecvat normele pieței unice; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, pentru a îmbunătăți guvernanța pieței unice, ar trebui să existe o politică de toleranță zero în ceea ce privește statele membre care nu pun în aplicare în mod adecvat normele pieței unice;

| AC. | întrucât procedurile privind încălcarea dreptului Uniunii, prevăzute la articolul 258 din TFUE și puse în aplicare de Comisie, nu permit ca deficiențele în materie de punere în aplicare și aplicare a dispozițiilor privind piața unică în statele membre să fie abordate și corectate de o manieră rapidă; |
| --- | --- |

AC.

întrucât procedurile privind încălcarea dreptului Uniunii, prevăzute la articolul 258 din TFUE și puse în aplicare de Comisie, nu permit ca deficiențele în materie de punere în aplicare și aplicare a dispozițiilor privind piața unică în statele membre să fie abordate și corectate de o manieră rapidă;

| AD. | întrucât procedurile privind încălcarea dreptului Uniunii au scos la iveală deseori o serie de limite legate de caracterul adecvat în ceea ce privește îndeplinirea așteptărilor consumatorilor și ale întreprinderilor și întrucât ar trebui să se instituie o cale unică de atac la nivelul Uniunii, care să fie rapidă și accesibilă din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

AD.

întrucât procedurile privind încălcarea dreptului Uniunii au scos la iveală deseori o serie de limite legate de caracterul adecvat în ceea ce privește îndeplinirea așteptărilor consumatorilor și ale întreprinderilor și întrucât ar trebui să se instituie o cale unică de atac la nivelul Uniunii, care să fie rapidă și accesibilă din punct de vedere economic;

| AE. | întrucât statele membre și Consiliul European ar trebui, prin urmare, să continue să dezvolte procedurile privind încălcarea dreptului Uniunii în cadrul viitoarelor revizuiri ale TFUE; întrucât, între timp, ar trebui să se depună mai multe eforturi în vederea utilizării mai stricte a procedurilor privind încălcarea dreptului Uniunii în cazul încălcării dispozițiilor din dreptul Uniunii în domeniul pieței unice; întrucât, în acest context, ar trebui să se recurgă într-un mod mai activ la proceduri mai rapide în cadrul Comisiei și, dacă este cazul, la măsuri provizorii dispuse de Curtea de Justiție, în conformitate cu articolul 279 din TFUE; întrucât unele acte legislative ale Uniunii prevăd măsuri provizorii care pot fi adoptate de instanțele naționale pentru a preveni o încălcare iminentă a dreptului Uniunii, cum ar fi somațiile; întrucât acesta ar putea reprezenta un model de proceduri mai eficiente și întrucât utilizarea unor astfel de măsuri provizorii ar trebui, prin urmare, avută în vedere în toate cazurile relevante; |
| --- | --- |

AE.

întrucât statele membre și Consiliul European ar trebui, prin urmare, să continue să dezvolte procedurile privind încălcarea dreptului Uniunii în cadrul viitoarelor revizuiri ale TFUE; întrucât, între timp, ar trebui să se depună mai multe eforturi în vederea utilizării mai stricte a procedurilor privind încălcarea dreptului Uniunii în cazul încălcării dispozițiilor din dreptul Uniunii în domeniul pieței unice; întrucât, în acest context, ar trebui să se recurgă într-un mod mai activ la proceduri mai rapide în cadrul Comisiei și, dacă este cazul, la măsuri provizorii dispuse de Curtea de Justiție, în conformitate cu articolul 279 din TFUE; întrucât unele acte legislative ale Uniunii prevăd măsuri provizorii care pot fi adoptate de instanțele naționale pentru a preveni o încălcare iminentă a dreptului Uniunii, cum ar fi somațiile; întrucât acesta ar putea reprezenta un model de proceduri mai eficiente și întrucât utilizarea unor astfel de măsuri provizorii ar trebui, prin urmare, avută în vedere în toate cazurile relevante;

| AF. | întrucât utilizarea proiectului „EU Pilot” a avut rezultate pozitive în ceea ce privește garantarea aplicării corecte a dreptului Uniunii și oferă soluții mai rapide la problemele întâmpinate de cetățeni și de întreprinderi; întrucât Comisia ar trebui așadar să promoveze utilizarea EU Pilot și să îi îmbunătățească în continuare eficacitatea, în vederea unei mai bune detectări și corectări a încălcărilor normelor pieței unice, fără a fi nevoie să se recurgă la proceduri îndelungate privind încălcarea dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

AF.

întrucât utilizarea proiectului „EU Pilot” a avut rezultate pozitive în ceea ce privește garantarea aplicării corecte a dreptului Uniunii și oferă soluții mai rapide la problemele întâmpinate de cetățeni și de întreprinderi; întrucât Comisia ar trebui așadar să promoveze utilizarea EU Pilot și să îi îmbunătățească în continuare eficacitatea, în vederea unei mai bune detectări și corectări a încălcărilor normelor pieței unice, fără a fi nevoie să se recurgă la proceduri îndelungate privind încălcarea dreptului Uniunii;

| AG. | întrucât SOLVIT ar un rol important ca instrument-cheie de soluționare a problemelor la nivel național și, prin urmare, în ceea ca privește asigurarea unei respectări mai pronunțate a dreptului Uniunii privind piața unică, dar potențialul său nu este încă folosit pe deplin; întrucât ar trebui încurajate măsurile concrete de creștere a vizibilității SOLVIT, precum și comunicarea mai intensă către cetățenii europeni cu privire la SOLVIT în vederea unei exploatări mai bune a potențialului său, fără a depăși bugetul actual; întrucât ar trebui depuse mai multe eforturi în vederea unei mai bune integrări a SOLVIT în gama de servicii de asistență și de instrumente de punere în aplicare existente la nivel național și la nivelul Uniunii; întrucât, în același sens, este necesar să se îmbunătățească accesibilitatea și claritatea informațiilor la ghișeele unice din statele membre; |
| --- | --- |

AG.

întrucât SOLVIT ar un rol important ca instrument-cheie de soluționare a problemelor la nivel național și, prin urmare, în ceea ca privește asigurarea unei respectări mai pronunțate a dreptului Uniunii privind piața unică, dar potențialul său nu este încă folosit pe deplin; întrucât ar trebui încurajate măsurile concrete de creștere a vizibilității SOLVIT, precum și comunicarea mai intensă către cetățenii europeni cu privire la SOLVIT în vederea unei exploatări mai bune a potențialului său, fără a depăși bugetul actual; întrucât ar trebui depuse mai multe eforturi în vederea unei mai bune integrări a SOLVIT în gama de servicii de asistență și de instrumente de punere în aplicare existente la nivel național și la nivelul Uniunii; întrucât, în același sens, este necesar să se îmbunătățească accesibilitatea și claritatea informațiilor la ghișeele unice din statele membre;

| AH. | întrucât Comisia trebuie să își intensifice acțiunile menite să asigure punerea în aplicare și aplicarea tuturor normelor adoptate în statele membre, reacționând mai prompt la notificările și reclamațiile privind aplicarea incorectă a dreptului Uniunii, și să ia măsurile necesare pentru a elimina neconcordanțele existente; |
| --- | --- |

AH.

întrucât Comisia trebuie să își intensifice acțiunile menite să asigure punerea în aplicare și aplicarea tuturor normelor adoptate în statele membre, reacționând mai prompt la notificările și reclamațiile privind aplicarea incorectă a dreptului Uniunii, și să ia măsurile necesare pentru a elimina neconcordanțele existente;

| AI. | întrucât este necesar ca, după o evaluare politică, Comisia să își exercite cu fermitate toate competențele și să exploateze la maximum toate mecanismele de sancționare aflate la dispoziția sa; |
| --- | --- |

AI.

întrucât este necesar ca, după o evaluare politică, Comisia să își exercite cu fermitate toate competențele și să exploateze la maximum toate mecanismele de sancționare aflate la dispoziția sa;

| AJ. | întrucât acțiunile „EU sweeps”, care sunt acțiuni de monitorizare coordonate de Comisie și executate concomitent în statele membre de către autoritățile naționale relevante, s-au dovedit a fi un instrument util capabil să permită Comisiei și statelor membre să monitorizeze, prin acțiuni comune, aplicarea legislației actuale privind piața unică în statele membre; întrucât prin unele acțiuni „EU sweeps” recente s-a detectat, de exemplu, o conformitate defectuoasă cu normele în materie de protecție a consumatorilor din sectorul bancar din Uniune; întrucât, prin urmare, Comisia ar trebui să permită statelor membre să utilizeze la o scară mai largă acțiunile „EU sweeps”, în scopul de a facilita supravegherea, îndeosebi din partea autorităților naționale mai puțin dotate și mai puțin pregătite; întrucât ar trebui să se aibă în vedere coordonarea acțiunilor „EU sweeps” în alte domenii și întrucât aceste acțiuni ar trebui extinse și în cazul produselor și al serviciilor offline; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât acțiunile „EU sweeps”, care sunt acțiuni de monitorizare coordonate de Comisie și executate concomitent în statele membre de către autoritățile naționale relevante, s-au dovedit a fi un instrument util capabil să permită Comisiei și statelor membre să monitorizeze, prin acțiuni comune, aplicarea legislației actuale privind piața unică în statele membre; întrucât prin unele acțiuni „EU sweeps” recente s-a detectat, de exemplu, o conformitate defectuoasă cu normele în materie de protecție a consumatorilor din sectorul bancar din Uniune; întrucât, prin urmare, Comisia ar trebui să permită statelor membre să utilizeze la o scară mai largă acțiunile „EU sweeps”, în scopul de a facilita supravegherea, îndeosebi din partea autorităților naționale mai puțin dotate și mai puțin pregătite; întrucât ar trebui să se aibă în vedere coordonarea acțiunilor „EU sweeps” în alte domenii și întrucât aceste acțiuni ar trebui extinse și în cazul produselor și al serviciilor offline;

Actele privind piața unică

| AK. | întrucât actele privind piața unică fac parte din eforturile de consolidare a guvernanței pieței unice prin îmbunătățirea și coordonarea mai bună în special a etapei prelegislative; |
| --- | --- |

AK.

întrucât actele privind piața unică fac parte din eforturile de consolidare a guvernanței pieței unice prin îmbunătățirea și coordonarea mai bună în special a etapei prelegislative;

| AL. | întrucât metoda ciclică de prezentare a actelor privind piața unică ar trebui să fie evaluată mod pozitiv, întrucât permite identificarea și punerea în discuție la intervale regulate a priorităților pentru dezvoltarea pieței interne; |
| --- | --- |

AL.

întrucât metoda ciclică de prezentare a actelor privind piața unică ar trebui să fie evaluată mod pozitiv, întrucât permite identificarea și punerea în discuție la intervale regulate a priorităților pentru dezvoltarea pieței interne;

| AM. | întrucât Actul privind piața unică a constituit o strategie transversală importantă pentru remedierea deficiențelor majore ale pieței unice existente în continuare; întrucât această strategie a stabilit la nivel orizontal măsuri legislative și nelegislative concrete care au capacitatea de a valorifica potențialul de creștere neutilizat și de a elimina obstacolele din calea pieței unice; întrucât, în propunerile prezentate de Comisie, se observă anumite progrese, însă mai sunt încă necesare eforturi suplimentare în ceea ce privește perspectivele pe termen lung; întrucât Comisia ar trebui să dea curs, în mod prioritar, propunerilor deja incluse în Actul privind piața unică și, în special, propunerilor referitoare la instrumentul orizontal de supraveghere a pieței și la transparența comisioanelor bancare și a informațiilor care nu sunt de natură financiară furnizate de întreprinderi; |
| --- | --- |

AM.

întrucât Actul privind piața unică a constituit o strategie transversală importantă pentru remedierea deficiențelor majore ale pieței unice existente în continuare; întrucât această strategie a stabilit la nivel orizontal măsuri legislative și nelegislative concrete care au capacitatea de a valorifica potențialul de creștere neutilizat și de a elimina obstacolele din calea pieței unice; întrucât, în propunerile prezentate de Comisie, se observă anumite progrese, însă mai sunt încă necesare eforturi suplimentare în ceea ce privește perspectivele pe termen lung; întrucât Comisia ar trebui să dea curs, în mod prioritar, propunerilor deja incluse în Actul privind piața unică și, în special, propunerilor referitoare la instrumentul orizontal de supraveghere a pieței și la transparența comisioanelor bancare și a informațiilor care nu sunt de natură financiară furnizate de întreprinderi;

| AN. | întrucât Actul privind piața unică II continuă această abordare prin identificarea rețelelor integrate, a mobilității cetățenilor și întreprinderilor, a economiei digitale și a antreprenoriatului social, alături de încrederea consumatorilor, ca fiind cele patru axe pentru creșterea viitoare; întrucât propunerile legislative care asigură accesul la un cont bancar de bază, revizuirea Directivei 2007/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 noiembrie 2007 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne (7) și facilitarea investițiilor pe termen lung în economia reală ar putea avea o contribuție semnificativă în acest sens; întrucât Comisia, atunci când propune măsurile, și Parlamentul și Consiliul, atunci când discută despre aceste măsuri, ar trebui să analizeze în profunzime fiecare dintre măsurile prevăzute și potențialul lor de a obține o economie socială de piață foarte competitivă și să depună eforturi în vederea unei adoptări rapide; |
| --- | --- |

AN.

întrucât Actul privind piața unică II continuă această abordare prin identificarea rețelelor integrate, a mobilității cetățenilor și întreprinderilor, a economiei digitale și a antreprenoriatului social, alături de încrederea consumatorilor, ca fiind cele patru axe pentru creșterea viitoare; întrucât propunerile legislative care asigură accesul la un cont bancar de bază, revizuirea Directivei 2007/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 noiembrie 2007 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne (7) și facilitarea investițiilor pe termen lung în economia reală ar putea avea o contribuție semnificativă în acest sens; întrucât Comisia, atunci când propune măsurile, și Parlamentul și Consiliul, atunci când discută despre aceste măsuri, ar trebui să analizeze în profunzime fiecare dintre măsurile prevăzute și potențialul lor de a obține o economie socială de piață foarte competitivă și să depună eforturi în vederea unei adoptări rapide;

| AO. | întrucât Actul privind piața unică ar trebui să abordeze problemele socioeconomice din Uniune și să promoveze o piață care funcționează în serviciul cetățenilor; |
| --- | --- |

AO.

întrucât Actul privind piața unică ar trebui să abordeze problemele socioeconomice din Uniune și să promoveze o piață care funcționează în serviciul cetățenilor;

| AP. | întrucât abordările orizontale viitoare ar trebui să analizeze definitivarea pieței unice digitale pentru a permite cetățenilor să beneficieze pe deplin de soluțiile digitale și pentru a asigura competitivitatea întreprinderilor din Uniune; |
| --- | --- |

AP.

întrucât abordările orizontale viitoare ar trebui să analizeze definitivarea pieței unice digitale pentru a permite cetățenilor să beneficieze pe deplin de soluțiile digitale și pentru a asigura competitivitatea întreprinderilor din Uniune;

Domenii-cheie

| AQ. | întrucât Comisia își propune să își concentreze activitățile pe instrumente și domenii-cheie specifice; întrucât, pentru a realiza progrese concrete în ceea ce privește aplicarea normelor pieței interne, este necesară însă o concentrare mai pronunțată asupra unui număr limitat de instrumente și de acțiuni; întrucât piața unică digitală, sectorul serviciilor, sectorul energetic, achizițiile publice, cercetarea și inovarea, precum și protecția consumatorilor și creșterea mobilității cetățenilor, în special a muncitorilor și a specialiștilor, figurează printre cele mai importante domenii-cheie de creștere; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât Comisia își propune să își concentreze activitățile pe instrumente și domenii-cheie specifice; întrucât, pentru a realiza progrese concrete în ceea ce privește aplicarea normelor pieței interne, este necesară însă o concentrare mai pronunțată asupra unui număr limitat de instrumente și de acțiuni; întrucât piața unică digitală, sectorul serviciilor, sectorul energetic, achizițiile publice, cercetarea și inovarea, precum și protecția consumatorilor și creșterea mobilității cetățenilor, în special a muncitorilor și a specialiștilor, figurează printre cele mai importante domenii-cheie de creștere;

| AR. | întrucât astfel de domenii și instrumente esențiale ar putea fi revizuite anual, pentru ca actualele evoluții din statele membre, în special în domeniile cele mai relevante din punct de vedere economic pentru piața unică, conform unei evaluări bazate pe dovezi, să fie corect reflectate și luate în considerare în procesele decizionale ale instituțiilor Uniunii; întrucât metodologia utilizată pentru definirea domeniilor-cheie pentru îmbunătățirea funcționării pieței interne ar trebui revizuită periodic, ținând cont de obiectivele și de perspectivele de creștere; |
| --- | --- |

AR.

întrucât astfel de domenii și instrumente esențiale ar putea fi revizuite anual, pentru ca actualele evoluții din statele membre, în special în domeniile cele mai relevante din punct de vedere economic pentru piața unică, conform unei evaluări bazate pe dovezi, să fie corect reflectate și luate în considerare în procesele decizionale ale instituțiilor Uniunii; întrucât metodologia utilizată pentru definirea domeniilor-cheie pentru îmbunătățirea funcționării pieței interne ar trebui revizuită periodic, ținând cont de obiectivele și de perspectivele de creștere;

| AS. | întrucât statele membre și instituțiile Uniunii ar trebui să se concentreze pe adoptarea și pe punerea în aplicare rapidă a măsurilor legislative privind domeniile-cheie, esențiale pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă, astfel cum se subliniază în Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă; |
| --- | --- |

AS.

întrucât statele membre și instituțiile Uniunii ar trebui să se concentreze pe adoptarea și pe punerea în aplicare rapidă a măsurilor legislative privind domeniile-cheie, esențiale pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă, astfel cum se subliniază în Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă;

| AT. | întrucât ar trebui să se ia și alte măsuri vizând o reglementare a serviciilor financiare care să asigure o informare și o protecție a consumatorilor adecvate, să permită o evaluare transparentă a produselor financiare, în special a celor riscante, și să prevadă posibilitatea unor căi alternative pentru soluționarea litigiilor care să garanteze despăgubiri și rambursări adecvate pentru consumatori; |
| --- | --- |

AT.

întrucât ar trebui să se ia și alte măsuri vizând o reglementare a serviciilor financiare care să asigure o informare și o protecție a consumatorilor adecvate, să permită o evaluare transparentă a produselor financiare, în special a celor riscante, și să prevadă posibilitatea unor căi alternative pentru soluționarea litigiilor care să garanteze despăgubiri și rambursări adecvate pentru consumatori;

| AU. | întrucât o piață unică funcțională și pe deplin definitivată nu poate fi eficientă fără un sistem de transport european unic, interconectat și eficient, care este esențial pentru circulația fără probleme a bunurilor, persoanelor și serviciilor – libertățile esențiale care stau la baza unei piețe unice; |
| --- | --- |

AU.

întrucât o piață unică funcțională și pe deplin definitivată nu poate fi eficientă fără un sistem de transport european unic, interconectat și eficient, care este esențial pentru circulația fără probleme a bunurilor, persoanelor și serviciilor – libertățile esențiale care stau la baza unei piețe unice;

| AV. | întrucât un spațiu european unic al transporturilor ar trebui să înlesnească circulația cetățenilor și a mărfurilor, să reducă costurile și să sporească sustenabilitatea transporturilor europene, prin finalizarea de rețele de transport transeuropene interoperabile și sustenabile și prin eliminarea tuturor barierelor reziduale dintre modurile și dintre sistemele naționale, facilitând apariția operatorilor multinaționali și multimodali; întrucât, pentru definitivarea spațiului european unic al transporturilor, serviciile feroviare, transportul maritim, transportul rutier de mărfuri, precum și cerul unic european și interpretarea uniformă a drepturilor pasagerilor au un rol decisiv; |
| --- | --- |

AV.

întrucât un spațiu european unic al transporturilor ar trebui să înlesnească circulația cetățenilor și a mărfurilor, să reducă costurile și să sporească sustenabilitatea transporturilor europene, prin finalizarea de rețele de transport transeuropene interoperabile și sustenabile și prin eliminarea tuturor barierelor reziduale dintre modurile și dintre sistemele naționale, facilitând apariția operatorilor multinaționali și multimodali; întrucât, pentru definitivarea spațiului european unic al transporturilor, serviciile feroviare, transportul maritim, transportul rutier de mărfuri, precum și cerul unic european și interpretarea uniformă a drepturilor pasagerilor au un rol decisiv;

O piață unică pentru toți actorii

| AW. | întrucât cetățenii Uniunii, în special studenții, specialiștii și antreprenorii, precum și IMM-urile, din toate statele membre ar trebui invitați să facă sugestii cu privire la modalitățile optime de definitivare a pieței unice și întrucât toate instituțiile ar trebui încurajate să instituie o consultare publică și un dialog cu societatea civilă pentru a garanta că nevoile cetățenilor, ale consumatorilor și ale întreprinderilor sunt luate în considerare în mod adecvat și că politicile propuse aduc valoare adăugată pentru toți actorii; întrucât este nevoie de instrumente adecvate de comunicare a dreptului Uniunii către cetățeni; |
| --- | --- |

AW.

întrucât cetățenii Uniunii, în special studenții, specialiștii și antreprenorii, precum și IMM-urile, din toate statele membre ar trebui invitați să facă sugestii cu privire la modalitățile optime de definitivare a pieței unice și întrucât toate instituțiile ar trebui încurajate să instituie o consultare publică și un dialog cu societatea civilă pentru a garanta că nevoile cetățenilor, ale consumatorilor și ale întreprinderilor sunt luate în considerare în mod adecvat și că politicile propuse aduc valoare adăugată pentru toți actorii; întrucât este nevoie de instrumente adecvate de comunicare a dreptului Uniunii către cetățeni;

| AX. | întrucât piața unică ar trebui să se concentreze pe drepturile tuturor părților interesate; întrucât o implicare mai puternică și mai timpurie a partenerilor sociali, a societății civile și a tuturor părților interesate în elaborarea, adoptarea, punerea în aplicare și monitorizarea măsurilor necesare pentru stimularea creșterii economice și a drepturilor cetățenilor pe piața unică, și pe baza unor forme de participare online și a e-democrației, are un rol esențial pentru recâștigarea încrederii în piața unică; |
| --- | --- |

AX.

întrucât piața unică ar trebui să se concentreze pe drepturile tuturor părților interesate; întrucât o implicare mai puternică și mai timpurie a partenerilor sociali, a societății civile și a tuturor părților interesate în elaborarea, adoptarea, punerea în aplicare și monitorizarea măsurilor necesare pentru stimularea creșterii economice și a drepturilor cetățenilor pe piața unică, și pe baza unor forme de participare online și a e-democrației, are un rol esențial pentru recâștigarea încrederii în piața unică;

| AY. | întrucât, prin autoguvernare locală și regională, actorii locali și regionali îndeplinesc multe sarcini care sunt prevăzute de legislația Uniunii privind piața unică, îndeosebi în domeniul achizițiilor publice, al ajutoarelor de stat, al serviciilor de interes economic general și al concesiunilor; întrucât politicile respective ar trebui aplicate în mod adecvat, între altele pentru a reduce ratele de eroare în cadrul politicii de coeziune; întrucât asigurarea unor servicii publice de înaltă calitate pentru oamenii care trăiesc în fiecare regiune din Uniune reprezintă o premisă pentru o piață unică dinamică și puternică și întrucât guvernanța eficientă a pieței unice ar trebui, prin urmare, să țină seama de interesele părților interesate de la nivel local și regional; |
| --- | --- |

AY.

întrucât, prin autoguvernare locală și regională, actorii locali și regionali îndeplinesc multe sarcini care sunt prevăzute de legislația Uniunii privind piața unică, îndeosebi în domeniul achizițiilor publice, al ajutoarelor de stat, al serviciilor de interes economic general și al concesiunilor; întrucât politicile respective ar trebui aplicate în mod adecvat, între altele pentru a reduce ratele de eroare în cadrul politicii de coeziune; întrucât asigurarea unor servicii publice de înaltă calitate pentru oamenii care trăiesc în fiecare regiune din Uniune reprezintă o premisă pentru o piață unică dinamică și puternică și întrucât guvernanța eficientă a pieței unice ar trebui, prin urmare, să țină seama de interesele părților interesate de la nivel local și regional;

| AZ. | întrucât strategia privind piața unică ar trebui să consolideze bunăstarea socială, convergența și drepturile lucrătorilor, să prevină dumpingul social și să asigure condiții de muncă echitabile pentru toți europenii; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât strategia privind piața unică ar trebui să consolideze bunăstarea socială, convergența și drepturile lucrătorilor, să prevină dumpingul social și să asigure condiții de muncă echitabile pentru toți europenii;

| BA. | întrucât este nevoie de un serviciu de asistență ușor accesibil și de prim resort la nivel național la care să poată recurge întreprinderile și cetățenii, inclusiv persoanele cu dizabilități, atunci când se confruntă cu obstacole în încercarea de a-și face respectate drepturile și de a valorifica șansele oferite de piața unică; întrucât ar trebui să se acorde atenție diminuării obstacolelor din calea accesibilității mediului și a serviciilor construite, astfel încât toți cetățenii să poată beneficia de piața unică; |
| --- | --- |

BA.

întrucât este nevoie de un serviciu de asistență ușor accesibil și de prim resort la nivel național la care să poată recurge întreprinderile și cetățenii, inclusiv persoanele cu dizabilități, atunci când se confruntă cu obstacole în încercarea de a-și face respectate drepturile și de a valorifica șansele oferite de piața unică; întrucât ar trebui să se acorde atenție diminuării obstacolelor din calea accesibilității mediului și a serviciilor construite, astfel încât toți cetățenii să poată beneficia de piața unică;

Semestrul european

| BB. | întrucât semestrul european oferă cadrul de coordonare a politicilor economice și ține seama de situația bugetară și economică din statele membre, însă nu ia în considerare starea pieței unice, în pofida importanței sale cruciale pentru economiile din toate statele membre; |
| --- | --- |

BB.

întrucât semestrul european oferă cadrul de coordonare a politicilor economice și ține seama de situația bugetară și economică din statele membre, însă nu ia în considerare starea pieței unice, în pofida importanței sale cruciale pentru economiile din toate statele membre;

| BC. | întrucât piața unică poate avea un rol important în promovarea coeziunii sociale în Uniune; întrucât îmbunătățirea cadrului guvernanței economice ar trebui să se bazeze pe un ansamblu de politici interconectate și reciproc coerente care să stimuleze creșterea și ocuparea forței de muncă și întrucât deplina dezvoltare a pieței unice constituie o premisă pentru ca acest lucru să fie posibil; |
| --- | --- |

BC.

întrucât piața unică poate avea un rol important în promovarea coeziunii sociale în Uniune; întrucât îmbunătățirea cadrului guvernanței economice ar trebui să se bazeze pe un ansamblu de politici interconectate și reciproc coerente care să stimuleze creșterea și ocuparea forței de muncă și întrucât deplina dezvoltare a pieței unice constituie o premisă pentru ca acest lucru să fie posibil;

| BD. | întrucât Comisia ar trebui să monitorizeze definitivarea pieței unice și punerea în aplicare efectivă a măsurilor relevante în cadrul exercițiului anual al semestrului european, ținând cont de bilanțul anual de guvernanță și de mecanismele de raportare privind tabloul de bord; întrucât, în plus, controlul anual ar trebui să evalueze măsura în care consumatorii și întreprinderile beneficiază de avantajele pieței unice și să se semnaleze obstacolele din calea funcționării acesteia; |
| --- | --- |

BD.

întrucât Comisia ar trebui să monitorizeze definitivarea pieței unice și punerea în aplicare efectivă a măsurilor relevante în cadrul exercițiului anual al semestrului european, ținând cont de bilanțul anual de guvernanță și de mecanismele de raportare privind tabloul de bord; întrucât, în plus, controlul anual ar trebui să evalueze măsura în care consumatorii și întreprinderile beneficiază de avantajele pieței unice și să se semnaleze obstacolele din calea funcționării acesteia;

| BE. | întrucât fiecare sesiune de primăvară a Consiliului European ar trebui să fie destinată și evaluării stării pieței unice, care să fie însoțită de un proces de monitorizare; |
| --- | --- |

BE.

întrucât fiecare sesiune de primăvară a Consiliului European ar trebui să fie destinată și evaluării stării pieței unice, care să fie însoțită de un proces de monitorizare;

| BF. | întrucât este indicată o analiză individuală a fiecărui stat membru, printr-o cooperare din ce în ce mai strânsă cu parlamentele naționale, pentru a identifica deficitele în materie de transpunere, punere în aplicare și aplicare și pentru a le aborda prin recomandări specifice pentru fiecare țară; |
| --- | --- |

BF.

întrucât este indicată o analiză individuală a fiecărui stat membru, printr-o cooperare din ce în ce mai strânsă cu parlamentele naționale, pentru a identifica deficitele în materie de transpunere, punere în aplicare și aplicare și pentru a le aborda prin recomandări specifice pentru fiecare țară;

| BG. | întrucât Analiza anuală a creșterii pe 2013 a lansat al treilea ciclu al semestrului european și include pentru prima dată un raport anual privind situația integrării pieței unice; întrucât acest accent mai puternic pe piața unică în contextul semestrului european este necesar pentru a exploata mai bine potențialul său în materie de creștere și de ocupare a forței de muncă în Europa și pentru a permite cetățenilor și întreprinderilor să obțină beneficii depline de pe urma acesteia; |
| --- | --- |

BG.

întrucât Analiza anuală a creșterii pe 2013 a lansat al treilea ciclu al semestrului european și include pentru prima dată un raport anual privind situația integrării pieței unice; întrucât acest accent mai puternic pe piața unică în contextul semestrului european este necesar pentru a exploata mai bine potențialul său în materie de creștere și de ocupare a forței de muncă în Europa și pentru a permite cetățenilor și întreprinderilor să obțină beneficii depline de pe urma acesteia;

| BH. | întrucât raportul menționat anterior referitor la situația integrării pieței unice în 2013 nu furnizează totuși perspective noi asupra situației din statele membre și nici nu formulează concluzii suficient de elaborate cu privire la potențialul concret de creștere generat de piața unică; întrucât alegerea domeniilor prioritare din raportul de integrare ar trebui susținută de date cuprinzătoare; |
| --- | --- |

BH.

întrucât raportul menționat anterior referitor la situația integrării pieței unice în 2013 nu furnizează totuși perspective noi asupra situației din statele membre și nici nu formulează concluzii suficient de elaborate cu privire la potențialul concret de creștere generat de piața unică; întrucât alegerea domeniilor prioritare din raportul de integrare ar trebui susținută de date cuprinzătoare;

| BI. | întrucât rapoartele viitoare privind situația integrării pieței unice ar trebui, prin urmare, să fie mai clare cu privire la deficiențele actuale ale pieței unice și să furnizeze orientări mai concrete cu privire la posibilele soluții și la beneficiile preconizate pentru a permite statelor membre să reacționeze într-un mod adecvat; |
| --- | --- |

BI.

întrucât rapoartele viitoare privind situația integrării pieței unice ar trebui, prin urmare, să fie mai clare cu privire la deficiențele actuale ale pieței unice și să furnizeze orientări mai concrete cu privire la posibilele soluții și la beneficiile preconizate pentru a permite statelor membre să reacționeze într-un mod adecvat;

| BJ. | întrucât în raportul referitor la situația integrării pieței unice în 2013 se evidențiază în special sectorul serviciilor și se solicită, între altele, respectarea deplină a Directivei 2006/123/CE; întrucât aceasta este o solicitare validă, dar nu și obligatorie, dacă nu este însoțită de măsuri de sprijin și de măsuri stricte cu privire la transpunerea și interpretarea corecte ale directivei, precum și la aplicarea deplină a acesteia; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât în raportul referitor la situația integrării pieței unice în 2013 se evidențiază în special sectorul serviciilor și se solicită, între altele, respectarea deplină a Directivei 2006/123/CE; întrucât aceasta este o solicitare validă, dar nu și obligatorie, dacă nu este însoțită de măsuri de sprijin și de măsuri stricte cu privire la transpunerea și interpretarea corecte ale directivei, precum și la aplicarea deplină a acesteia;

| BK. | întrucât în raport se enumeră o serie de priorități pentru piețele energiei și transporturilor și întrucât multe dintre aceste priorități indică o lipsă de investiții naționale și europene și de concurență în anumite domenii; întrucât este nevoie de o cercetare și de informații bazate pe dovezi suplimentare cu privire la aceste piețe în vederea obținerii unui argument puternic pentru măsurile specifice și pentru solicitările adresate statelor membre; întrucât o infrastructură europeană a transporturilor integrată, interoperabilă și accesibilă, crearea unei piețe interne a energiei, asigurându-se, totodată, o concurență solidă și consolidarea protecției consumatorilor, precum și o politică industrială europeană ambițioasă au un rol vital pentru asigurarea bunei funcționări a pieței unice; |
| --- | --- |

BK.

întrucât în raport se enumeră o serie de priorități pentru piețele energiei și transporturilor și întrucât multe dintre aceste priorități indică o lipsă de investiții naționale și europene și de concurență în anumite domenii; întrucât este nevoie de o cercetare și de informații bazate pe dovezi suplimentare cu privire la aceste piețe în vederea obținerii unui argument puternic pentru măsurile specifice și pentru solicitările adresate statelor membre; întrucât o infrastructură europeană a transporturilor integrată, interoperabilă și accesibilă, crearea unei piețe interne a energiei, asigurându-se, totodată, o concurență solidă și consolidarea protecției consumatorilor, precum și o politică industrială europeană ambițioasă au un rol vital pentru asigurarea bunei funcționări a pieței unice;

| BL. | întrucât economia digitală este, de asemenea, considerată un domeniu prioritar; întrucât piața unică digitală are nevoie de mecanisme moderne și practicabile de transparență și de protecție a consumatorilor; întrucât transpunerea și punerea în aplicare oportune și corecte ale Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor (8) reprezintă, prin urmare, unul din factorii esențiali pentru dezvoltarea economiei digitale; |
| --- | --- |

BL.

întrucât economia digitală este, de asemenea, considerată un domeniu prioritar; întrucât piața unică digitală are nevoie de mecanisme moderne și practicabile de transparență și de protecție a consumatorilor; întrucât transpunerea și punerea în aplicare oportune și corecte ale Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor (8) reprezintă, prin urmare, unul din factorii esențiali pentru dezvoltarea economiei digitale;

| BM. | întrucât cetățenii Uniunii nu au beneficiat încă de deplin de potențialul pieței unice în multe sectoare, în special în ceea ce privește libera circulație a persoanelor și a lucrătorilor; întrucât mobilitatea forței de muncă în Europa este în continuare prea scăzută și sunt necesare măsuri mai puternice pentru a elimina toate obstacolele și pentru a garanta respectarea principiului egalității de tratament pentru toți lucrătorii în sensul aplicării tratatelor și în conformitate cu dreptul și practicile naționale; |
| --- | --- |

BM.

întrucât cetățenii Uniunii nu au beneficiat încă de deplin de potențialul pieței unice în multe sectoare, în special în ceea ce privește libera circulație a persoanelor și a lucrătorilor; întrucât mobilitatea forței de muncă în Europa este în continuare prea scăzută și sunt necesare măsuri mai puternice pentru a elimina toate obstacolele și pentru a garanta respectarea principiului egalității de tratament pentru toți lucrătorii în sensul aplicării tratatelor și în conformitate cu dreptul și practicile naționale;

| BN. | întrucât Directiva 2011/7/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 2011 privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților în tranzacțiile comerciale (9) este un instrument esențial de reducere a datoriilor imense ale administrațiilor publice față de multe societăți, în special față de IMM-uri, și întrucât transpunerea acesteia ar trebui să aibă loc într-un mod rapid și adecvat pentru a scădea numărul cazurilor de insolvabilitate; |
| --- | --- |

BN.

întrucât Directiva 2011/7/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 2011 privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților în tranzacțiile comerciale (9) este un instrument esențial de reducere a datoriilor imense ale administrațiilor publice față de multe societăți, în special față de IMM-uri, și întrucât transpunerea acesteia ar trebui să aibă loc într-un mod rapid și adecvat pentru a scădea numărul cazurilor de insolvabilitate;

| BO. | întrucât sunt necesare acțiuni mai inovatoare pentru a susține piața unică bazată pe economia socială de piață; întrucât Analiza anuală a creșterii pentru 2013 a adus în atenție o propunere interesantă cu privire la introducerea unui regim de insolvabilitate a consumatorilor și întrucât această propunere ar trebui analizată mai mult, având în vedere că acest tip de măsuri pot juca un rol fundamental atât în ceea ce privește protecția consumatorilor, cât și în ceea ce privește prevenirea posibilelor riscuri sistemice pentru sectorul financiar; |
| --- | --- |

BO.

întrucât sunt necesare acțiuni mai inovatoare pentru a susține piața unică bazată pe economia socială de piață; întrucât Analiza anuală a creșterii pentru 2013 a adus în atenție o propunere interesantă cu privire la introducerea unui regim de insolvabilitate a consumatorilor și întrucât această propunere ar trebui analizată mai mult, având în vedere că acest tip de măsuri pot juca un rol fundamental atât în ceea ce privește protecția consumatorilor, cât și în ceea ce privește prevenirea posibilelor riscuri sistemice pentru sectorul financiar;

| BP. | întrucât este important să fie elaborată o agendă ambițioasă pentru consumatori, care să cuprindă măsuri legislative și de programare pentru a încuraja consumatorul de rând să devină responsabil și pentru a proteja mai mult consumatorii vulnerabili; |
| --- | --- |

BP.

întrucât este important să fie elaborată o agendă ambițioasă pentru consumatori, care să cuprindă măsuri legislative și de programare pentru a încuraja consumatorul de rând să devină responsabil și pentru a proteja mai mult consumatorii vulnerabili;

| BQ. | întrucât realizarea obiectivelor Strategiei UE 2020, care ar trebui să reprezinte obiectivul semestrului european, depinde de deplina dezvoltare a potențialului pieței unice, de angajamentul Uniunii în ansamblul său și de participarea efectivă a statelor membre; |
| --- | --- |

BQ.

întrucât realizarea obiectivelor Strategiei UE 2020, care ar trebui să reprezinte obiectivul semestrului european, depinde de deplina dezvoltare a potențialului pieței unice, de angajamentul Uniunii în ansamblul său și de participarea efectivă a statelor membre;

| BR. | întrucât semestrul european ar trebui să fie legat într-un mod și mai sistematic de inițiativele Uniunii în curs de desfășurare și ar trebui să țină cont de definitivarea pieței unice pentru a asigura coerența politicii economice a Uniunii, în special pentru a asigura convergența necesară între țări care aparțin și țări care nu aparțin zonei euro; |
| --- | --- |

BR.

întrucât semestrul european ar trebui să fie legat într-un mod și mai sistematic de inițiativele Uniunii în curs de desfășurare și ar trebui să țină cont de definitivarea pieței unice pentru a asigura coerența politicii economice a Uniunii, în special pentru a asigura convergența necesară între țări care aparțin și țări care nu aparțin zonei euro;

| BS. | întrucât calitatea programelor naționale de reformă din cadrul semestrului european variază mult prin substanța, transparența, aplicabilitatea și caracterul complet al acestora și aceste programe ar trebui revizuite în profunzime și îmbunătățite și ar trebui să devină suficient de ambițioase pentru a realiza obiectivele de integrare economică și de definitivare a pieței unice; |
| --- | --- |

BS.

întrucât calitatea programelor naționale de reformă din cadrul semestrului european variază mult prin substanța, transparența, aplicabilitatea și caracterul complet al acestora și aceste programe ar trebui revizuite în profunzime și îmbunătățite și ar trebui să devină suficient de ambițioase pentru a realiza obiectivele de integrare economică și de definitivare a pieței unice;

| BT. | întrucât statele membre ar trebui să furnizeze informații cât se poate de detaliate, inclusiv cu privire la mecanismele de aplicare și de punere în aplicare a normelor în domeniile-cheie ale pieței unice; |
| --- | --- |

BT.

întrucât statele membre ar trebui să furnizeze informații cât se poate de detaliate, inclusiv cu privire la mecanismele de aplicare și de punere în aplicare a normelor în domeniile-cheie ale pieței unice;

| BU. | întrucât în cazul semestrului european ar trebui aplicată o metodologie nouă, care să constea în discutarea priorităților pieței unice împreună cu cele economice și bugetare, creând o legătură între ele, împreună cu prioritățile referitoare la ocuparea forței de muncă și cele de natură socială, într-un cadru de coordonare unic și integrat; |
| --- | --- |

BU.

întrucât în cazul semestrului european ar trebui aplicată o metodologie nouă, care să constea în discutarea priorităților pieței unice împreună cu cele economice și bugetare, creând o legătură între ele, împreună cu prioritățile referitoare la ocuparea forței de muncă și cele de natură socială, într-un cadru de coordonare unic și integrat;

| BV. | întrucât recomandările specifice pentru fiecare țară ar trebui să țină cont de progresele înregistrate și de mecanismele de aplicare a legislației privind piața unică, în special în ceea ce privește domeniile și prioritățile esențiale identificate anual; |
| --- | --- |

BV.

întrucât recomandările specifice pentru fiecare țară ar trebui să țină cont de progresele înregistrate și de mecanismele de aplicare a legislației privind piața unică, în special în ceea ce privește domeniile și prioritățile esențiale identificate anual;

| BW. | întrucât recomandările specifice pentru fiecare țară ar trebui, în același timp, să ofere statelor membre soluții mai practice pentru îmbunătățirea funcționării pieței unice, astfel încât să se genereze un sprijin public și un angajament politic mai puternice pentru a încuraja definitivarea pieței unice; |
| --- | --- |

BW.

întrucât recomandările specifice pentru fiecare țară ar trebui, în același timp, să ofere statelor membre soluții mai practice pentru îmbunătățirea funcționării pieței unice, astfel încât să se genereze un sprijin public și un angajament politic mai puternice pentru a încuraja definitivarea pieței unice;

| BX. | întrucât evaluarea stării pieței unice ar trebui să devină parte integrantă a semestrului european, prin crearea unui pilon al guvernanței pieței unice în paralel cu pilonul guvernanței economice; întrucât propunerea Comisiei de a elabora un raport anual referitor la integrarea pieței unice care să contribuie la baza de date care stă la baza recomandărilor specifice pentru fiecare țară ar putea pune bazele unui viitor ciclu anual al pieței unice în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

BX.

întrucât evaluarea stării pieței unice ar trebui să devină parte integrantă a semestrului european, prin crearea unui pilon al guvernanței pieței unice în paralel cu pilonul guvernanței economice; întrucât propunerea Comisiei de a elabora un raport anual referitor la integrarea pieței unice care să contribuie la baza de date care stă la baza recomandărilor specifice pentru fiecare țară ar putea pune bazele unui viitor ciclu anual al pieței unice în cadrul semestrului european;

| BY. | întrucât introducerea semestrului european ar trebui să se realizeze cu implicarea deplină a parlamentelor naționale și fără a aduce prejudicii prerogativelor Parlamentului European, |
| --- | --- |

BY.

întrucât introducerea semestrului european ar trebui să se realizeze cu implicarea deplină a parlamentelor naționale și fără a aduce prejudicii prerogativelor Parlamentului European,

| 1. | solicită Comisiei să prezinte cât mai curând posibil, având în vedere ca posibil temei juridic toate dispozițiile relevante din TFUE referitoare la piața internă, inclusiv articolul 26 alineatul (3) din TFUE, o propunere de act care să vizeze consolidarea guvernanței pieței unice, pe baza recomandărilor detaliate enunțate în anexa la acest raport; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să prezinte cât mai curând posibil, având în vedere ca posibil temei juridic toate dispozițiile relevante din TFUE referitoare la piața internă, inclusiv articolul 26 alineatul (3) din TFUE, o propunere de act care să vizeze consolidarea guvernanței pieței unice, pe baza recomandărilor detaliate enunțate în anexa la acest raport;

| 2. | confirmă faptul că recomandările respectă drepturile fundamentale și principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

2.

confirmă faptul că recomandările respectă drepturile fundamentale și principiul subsidiarității;

| 3. | consideră că implicațiile financiare ale propunerii solicitate ar trebui să fie acoperite prin actualele credite bugetare; |
| --- | --- |

3.

consideră că implicațiile financiare ale propunerii solicitate ar trebui să fie acoperite prin actualele credite bugetare;

o

o o

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Comisiei, Consiliului și Consiliului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre prezenta rezoluție și recomandările detaliate care o însoțesc. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Comisiei, Consiliului și Consiliului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre prezenta rezoluție și recomandările detaliate care o însoțesc.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0211.

(2)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 84.

(3)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 51

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0258.

(5)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 9.

(6)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(7)  JO L 319, 5.12.2007, p. 1.

(8)  JO L 304, 22.11.2011, p. 64.

(9)  JO L 48, 23.2.2011, p. 1.

---

ANEXĂ

RECOMANDĂRI DETALIATE PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

Recomandarea nr. 1: Stabilirea unui cadru coerent pentru guvernanța pieței unice

Parlamentul European consideră că propunerea legislativă ce urmează a fi prezentată ar trebui să vizeze reglementarea următoarelor aspecte:

| — | Ar trebui să se prezinte o propunere de act legislativ care să vizeze consolidarea guvernanței pieței unice pentru a contribui la asigurarea funcționării pieței unice a Uniunii și pentru a promova creșterea economică favorabilă incluziunii în Europa. Propunerea ar trebui să aibă la bază dispozițiile relevante din TFUE cu privire la piața internă. Comisia ar trebui să aibă în vedere și prezentarea unei propuneri bazate pe articolul 26 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

—

Ar trebui să se prezinte o propunere de act legislativ care să vizeze consolidarea guvernanței pieței unice pentru a contribui la asigurarea funcționării pieței unice a Uniunii și pentru a promova creșterea economică favorabilă incluziunii în Europa. Propunerea ar trebui să aibă la bază dispozițiile relevante din TFUE cu privire la piața internă. Comisia ar trebui să aibă în vedere și prezentarea unei propuneri bazate pe articolul 26 alineatul (3) din TFUE.

| — | Procedura ar trebui să prevadă implicarea corespunzătoare a Parlamentului European în stabilirea unui cadru de guvernanță pentru piața unică. În plus, aceasta ar trebui să prevadă adoptarea, de către Parlamentul European și de către Consiliu, a altor măsuri necesare pentru consolidarea guvernanței pieței unice, în special a unor măsuri care să vizeze domeniile în care cadrul de reglementare al Uniunii a fost stabilit în conformitate cu procedura legislativă ordinară prevăzută la articolul 294 din TFUE. |
| --- | --- |

—

Procedura ar trebui să prevadă implicarea corespunzătoare a Parlamentului European în stabilirea unui cadru de guvernanță pentru piața unică. În plus, aceasta ar trebui să prevadă adoptarea, de către Parlamentul European și de către Consiliu, a altor măsuri necesare pentru consolidarea guvernanței pieței unice, în special a unor măsuri care să vizeze domeniile în care cadrul de reglementare al Uniunii a fost stabilit în conformitate cu procedura legislativă ordinară prevăzută la articolul 294 din TFUE.

| — | Actul nu ar trebui să aducă atingere cadrului de reglementare al pieței unice aflat deja în funcțiune, nici normelor care urmează a fi introduse în diferite sectoare. De asemenea, acesta nu ar trebui să aducă atingere nici prerogativelor instituțiilor, stabilite în tratate, în special ale Comisiei, nici obligațiilor statelor membre menționate în tratate sau care decurg din acquis-ul pieței unice. |
| --- | --- |

—

Actul nu ar trebui să aducă atingere cadrului de reglementare al pieței unice aflat deja în funcțiune, nici normelor care urmează a fi introduse în diferite sectoare. De asemenea, acesta nu ar trebui să aducă atingere nici prerogativelor instituțiilor, stabilite în tratate, în special ale Comisiei, nici obligațiilor statelor membre menționate în tratate sau care decurg din acquis-ul pieței unice.

| — | Actul ar trebui să completeze cadrul de reglementare al pieței unice și să faciliteze transpunerea, punerea în aplicare, aplicarea și asigurarea respectării normelor și libertăților pieței unice. |
| --- | --- |

—

Actul ar trebui să completeze cadrul de reglementare al pieței unice și să faciliteze transpunerea, punerea în aplicare, aplicarea și asigurarea respectării normelor și libertăților pieței unice.

| — | Actul ar trebui să prevadă adoptarea unor orientări ale Uniunii privind piața unică. Aceste orientări ar trebui să includă obiectivele de urmărit, prioritățile de acțiune și condițiile care trebuie asigurate și ar trebui să fie însoțite de metode și proceduri de lucru care trebuie instituite în vederea consolidării guvernanței pieței unice. |
| --- | --- |

—

Actul ar trebui să prevadă adoptarea unor orientări ale Uniunii privind piața unică. Aceste orientări ar trebui să includă obiectivele de urmărit, prioritățile de acțiune și condițiile care trebuie asigurate și ar trebui să fie însoțite de metode și proceduri de lucru care trebuie instituite în vederea consolidării guvernanței pieței unice.

| — | Ar trebui stabilite procedurile legate de prezentarea, evaluarea și monitorizarea planurilor de acțiune naționale, precum și procedurile privind formularea de recomandări specifice pentru fiecare țară privind piața unică. |
| --- | --- |

—

Ar trebui stabilite procedurile legate de prezentarea, evaluarea și monitorizarea planurilor de acțiune naționale, precum și procedurile privind formularea de recomandări specifice pentru fiecare țară privind piața unică.

| — | Ar trebui definite măsuri complementare necesare îmbunătățirii punerii în aplicare și asigurării respectării cadrului de reglementare privind piața unică. |
| --- | --- |

—

Ar trebui definite măsuri complementare necesare îmbunătățirii punerii în aplicare și asigurării respectării cadrului de reglementare privind piața unică.

| — | Ar trebui clarificată legătura dintre ciclul de guvernanță al pieței unice și ciclul anual de politică al semestrului european. |
| --- | --- |

—

Ar trebui clarificată legătura dintre ciclul de guvernanță al pieței unice și ciclul anual de politică al semestrului european.

Recomandarea nr. 2: Stabilirea obiectivelor și a priorităților de acțiune ale Uniunii în vederea îmbunătățirii funcționării pieței unice

Parlamentul European consideră că propunerea legislativă ce urmează a fi prezentată ar trebui să vizeze reglementarea următoarelor aspecte:

| — | Pentru a asigura faptul că piața unică generează efectiv creștere, creează locuri de muncă și crește încrederea din partea consumatorilor și a întreprinderilor, ar trebui stabilite orientări ale Uniunii menite să îmbunătățească funcționarea pieței unice. Orientările ar trebui să includă:






  (a) | obiective și priorități de acțiune din partea Uniunii și a statelor membre; |
| --- | --- | --- |

—

Pentru a asigura faptul că piața unică generează efectiv creștere, creează locuri de muncă și crește încrederea din partea consumatorilor și a întreprinderilor, ar trebui stabilite orientări ale Uniunii menite să îmbunătățească funcționarea pieței unice. Orientările ar trebui să includă:

(a)

obiective și priorități de acțiune din partea Uniunii și a statelor membre;

| (b) | condiții care trebuie stabilite pentru a îmbunătăți în continuare guvernanța pieței unice. |
| --- | --- |

(b)

condiții care trebuie stabilite pentru a îmbunătăți în continuare guvernanța pieței unice.

| — | Ar trebui stabilit un set limitat de obiective și priorități de acțiune în domeniile în care o piață unică mai funcțională are toate șansele să producă cele mai importante câștiguri în materie de creștere și de creare de locuri de muncă în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

—

Ar trebui stabilit un set limitat de obiective și priorități de acțiune în domeniile în care o piață unică mai funcțională are toate șansele să producă cele mai importante câștiguri în materie de creștere și de creare de locuri de muncă în întreaga Uniune.

| — | Selectarea obiectivelor și a priorităților de acțiune ar trebui să se bazeze pe următoarele criterii:






  (a) | analiza comparativă a producției, utilizând o selecție de indicatori cantitativi cheie, având ca obiect factorii implicați în producția de bunuri și servicii, pentru identificarea sectoarelor cu cel mai ridicat potențial nevalorificat de generare a creșterii; |
| --- | --- | --- |

—

Selectarea obiectivelor și a priorităților de acțiune ar trebui să se bazeze pe următoarele criterii:

(a)

analiza comparativă a producției, utilizând o selecție de indicatori cantitativi cheie, având ca obiect factorii implicați în producția de bunuri și servicii, pentru identificarea sectoarelor cu cel mai ridicat potențial nevalorificat de generare a creșterii;

| (b) | importanța economică, criteriu care analizează dacă sectorul este suficient de important în ceea ce privește relevanța economică pentru a avea un impact care nu poate fi neglijat asupra creșterii dacă s-ar combate cauzele nevalorificării potențialului acestuia; |
| --- | --- |

(b)

importanța economică, criteriu care analizează dacă sectorul este suficient de important în ceea ce privește relevanța economică pentru a avea un impact care nu poate fi neglijat asupra creșterii dacă s-ar combate cauzele nevalorificării potențialului acestuia;

| (c) | factorii dinamici, criteriu care analizează dacă sectorul respectiv pare să fi început deja exploatarea potențialului nevalorificat, pe baza unor factori cum ar fi capacitatea sectorului de creștere a gradului de ocupare a forței de muncă și posibilitatea unei convergențe cu nivelurile de referință privind productivitatea forței de muncă; |
| --- | --- |

(c)

factorii dinamici, criteriu care analizează dacă sectorul respectiv pare să fi început deja exploatarea potențialului nevalorificat, pe baza unor factori cum ar fi capacitatea sectorului de creștere a gradului de ocupare a forței de muncă și posibilitatea unei convergențe cu nivelurile de referință privind productivitatea forței de muncă;

| (d) | factorii care țin de piața unică, care analizează dacă există dovezi că îmbunătățirea pieței unice ar putea exploata potențialul nevalorificat; |
| --- | --- |

(d)

factorii care țin de piața unică, care analizează dacă există dovezi că îmbunătățirea pieței unice ar putea exploata potențialul nevalorificat;

| (e) | factori care privesc elemente suplimentare de protejare și apărare a consumatorilor, a lucrătorilor și a cetățenilor. |
| --- | --- |

(e)

factori care privesc elemente suplimentare de protejare și apărare a consumatorilor, a lucrătorilor și a cetățenilor.

Recomandarea nr. 3: Stabilirea condițiilor care trebuie asigurate pentru îmbunătățirea guvernanței pieței unice

Parlamentul European consideră că propunerea legislativă ce urmează a fi prezentată ar trebui să vizeze reglementarea următoarelor aspecte:

| — | Condițiile care trebuie introduse pentru a îmbunătăți în continuare guvernanța pieței unice ar trebui să includă:






  (a) | aplicarea unor principii de reglementare inteligentă atunci când se elaborează și se aplică normele pieței unice pentru a garanta faptul că normele respective sunt elaborate, transpuse și aplicate astfel încât să funcționeze eficient pentru cei cărora le sunt adresate; |
| --- | --- | --- |

—

Condițiile care trebuie introduse pentru a îmbunătăți în continuare guvernanța pieței unice ar trebui să includă:

(a)

aplicarea unor principii de reglementare inteligentă atunci când se elaborează și se aplică normele pieței unice pentru a garanta faptul că normele respective sunt elaborate, transpuse și aplicate astfel încât să funcționeze eficient pentru cei cărora le sunt adresate;

| (b) | reducerea la minimum a nivelului sarcinilor administrative, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

(b)

reducerea la minimum a nivelului sarcinilor administrative, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii;

| (c) | în cazurile în care întreprinderile și cetățenii trebuie să se conformeze procedurilor, posibilitatea ca aceștia să facă acest lucru rapid recurgând la mijloace electronice; |
| --- | --- |

(c)

în cazurile în care întreprinderile și cetățenii trebuie să se conformeze procedurilor, posibilitatea ca aceștia să facă acest lucru rapid recurgând la mijloace electronice;

| (d) | garantarea faptului că întreprinderile și cetățenii găsesc informațiile și asistența necesară și au acces la căi rapide și eficace de atac și accesibile din punct de vedere economic atunci când au nevoie de acestea; |
| --- | --- |

(d)

garantarea faptului că întreprinderile și cetățenii găsesc informațiile și asistența necesară și au acces la căi rapide și eficace de atac și accesibile din punct de vedere economic atunci când au nevoie de acestea;

| (e) | utilizarea mai inteligentă a tehnologiei informației pentru informarea întreprinderilor și a cetățenilor, pentru a le permite acestora să se folosească de drepturile și șansele pe care le au și o mai bună conectare a inițiativelor la nivel național și la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(e)

utilizarea mai inteligentă a tehnologiei informației pentru informarea întreprinderilor și a cetățenilor, pentru a le permite acestora să se folosească de drepturile și șansele pe care le au și o mai bună conectare a inițiativelor la nivel național și la nivelul Uniunii;

| (f) | utilizarea sporită a instrumentelor online, cum ar fi Sistemul de informare al pieței interne (IMI), în contextul cooperării transfrontaliere între administrații; |
| --- | --- |

(f)

utilizarea sporită a instrumentelor online, cum ar fi Sistemul de informare al pieței interne (IMI), în contextul cooperării transfrontaliere între administrații;

| (g) | continuarea dezvoltării ghișeelor unice; |
| --- | --- |

(g)

continuarea dezvoltării ghișeelor unice;

| (h) | utilizarea eficientă a unor mecanisme rapide și eficace de soluționare a problemelor și de atac, inclusiv prin crearea la nivel național a unui serviciu de asistență ușor accesibil și de prim resort, la care să poată recurge întreprinderile și cetățenii atunci când se confruntă cu probleme în încercarea de a-și exercita drepturile și de a valorifica șansele oferite de piața unică. |
| --- | --- |

(h)

utilizarea eficientă a unor mecanisme rapide și eficace de soluționare a problemelor și de atac, inclusiv prin crearea la nivel național a unui serviciu de asistență ușor accesibil și de prim resort, la care să poată recurge întreprinderile și cetățenii atunci când se confruntă cu probleme în încercarea de a-și exercita drepturile și de a valorifica șansele oferite de piața unică.

Recomandarea nr. 4: Definirea unor măsuri suplimentare necesare îmbunătățirii punerii în aplicare și asigurării respectării cadrului de reglementare privind piața unică

Parlamentul European consideră că propunerea legislativă ce urmează a fi prezentată ar trebui să vizeze reglementarea următoarelor aspecte:

| — | În scopul îmbunătățirii punerii în aplicare și asigurării respectării cadrului de reglementare privind piața unică, Comisia ar trebui:






  (a) | să acorde statelor membre asistență în ceea ce privește transpunerea în cazul directivelor care nu au fost încă transpuse; |
| --- | --- | --- |

—

În scopul îmbunătățirii punerii în aplicare și asigurării respectării cadrului de reglementare privind piața unică, Comisia ar trebui:

(a)

să acorde statelor membre asistență în ceea ce privește transpunerea în cazul directivelor care nu au fost încă transpuse;

| (b) | să efectueze controale de conformitate sistematice și să adopte măsuri de sprijin care să facă normele funcționale în practică la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

(b)

să efectueze controale de conformitate sistematice și să adopte măsuri de sprijin care să facă normele funcționale în practică la nivelul statelor membre;

| (c) | în cazul legislației care a fost transpusă și pusă în aplicare, să realizeze evaluări amănunțite pentru a constata cum au fost aplicate normele și cum funcționează acestea în practică, atât din perspectivă practică, cât și economică; |
| --- | --- |

(c)

în cazul legislației care a fost transpusă și pusă în aplicare, să realizeze evaluări amănunțite pentru a constata cum au fost aplicate normele și cum funcționează acestea în practică, atât din perspectivă practică, cât și economică;

| (d) | să îmbunătățească raportarea ex post privind punerea în aplicare, axându-se pe respectarea normelor de către statele membre și pe propriile evaluări ale performanței, concentrându-se asupra eficacității măsurilor de politică adoptate; |
| --- | --- |

(d)

să îmbunătățească raportarea ex post privind punerea în aplicare, axându-se pe respectarea normelor de către statele membre și pe propriile evaluări ale performanței, concentrându-se asupra eficacității măsurilor de politică adoptate;

| (e) | să organizeze evaluări inter pares cu statele membre. |
| --- | --- |

(e)

să organizeze evaluări inter pares cu statele membre.

| — | În scopul îmbunătățirii punerii în aplicare și asigurării respectării cadrului de reglementare privind piața unică, statele membre ar trebui:






  (a) | să prezinte Comisiei proiecte de măsuri de transpunere, în măsura în care statele membre sau Comisia consideră că este adecvat, în scopul de a garanta și evaluarea ex ante a transpunerii adecvate și de a asigura conformitatea și punerea în aplicare rapidă; |
| --- | --- | --- |

—

În scopul îmbunătățirii punerii în aplicare și asigurării respectării cadrului de reglementare privind piața unică, statele membre ar trebui:

(a)

să prezinte Comisiei proiecte de măsuri de transpunere, în măsura în care statele membre sau Comisia consideră că este adecvat, în scopul de a garanta și evaluarea ex ante a transpunerii adecvate și de a asigura conformitatea și punerea în aplicare rapidă;

| (b) | să consulte periodic părțile interesate și societatea civilă, inclusiv consumatorii, întreprinderile și autoritățile locale și regionale, pe parcursul procesului de transpunere și pe durata punerii în aplicare; |
| --- | --- |

(b)

să consulte periodic părțile interesate și societatea civilă, inclusiv consumatorii, întreprinderile și autoritățile locale și regionale, pe parcursul procesului de transpunere și pe durata punerii în aplicare;

| (c) | să ofere o explicație online a modului în care au fost transpuse normele și a modului în care acestea funcționează în practică. |
| --- | --- |

(c)

să ofere o explicație online a modului în care au fost transpuse normele și a modului în care acestea funcționează în practică.

Recomandarea nr. 5: Asigurarea prezentării, evaluării și monitorizării planurilor de acțiune naționale

Parlamentul European consideră că propunerea legislativă ce urmează a fi prezentată ar trebui să vizeze reglementarea următoarelor aspecte:

| — | Statele membre ar trebui să elaboreze și să prezinte Comisiei planuri de acțiune naționale destinate să asigure punerea în aplicare a obiectivelor și a priorităților de acțiune ale Uniunii în vederea îmbunătățirii funcționării pieței unice. Planurile de acțiune ar trebui să includă o listă a măsurilor detaliate care urmează a fi întreprinse și o foaie de parcurs privind aplicarea acestora. |
| --- | --- |

—

Statele membre ar trebui să elaboreze și să prezinte Comisiei planuri de acțiune naționale destinate să asigure punerea în aplicare a obiectivelor și a priorităților de acțiune ale Uniunii în vederea îmbunătățirii funcționării pieței unice. Planurile de acțiune ar trebui să includă o listă a măsurilor detaliate care urmează a fi întreprinse și o foaie de parcurs privind aplicarea acestora.

| — | Planurile de acțiune naționale ar trebui elaborate prin consultarea părților interesate relevante care reprezintă interese economice și sociale, precum și interesele consumatorilor. |
| --- | --- |

—

Planurile de acțiune naționale ar trebui elaborate prin consultarea părților interesate relevante care reprezintă interese economice și sociale, precum și interesele consumatorilor.

| — | Comisia, în colaborare cu Comitetul consultativ pentru piața internă, ar trebui să evalueze planurile de acțiune naționale și să prezinte un raport de sinteză Parlamentului European și Consiliului. |
| --- | --- |

—

Comisia, în colaborare cu Comitetul consultativ pentru piața internă, ar trebui să evalueze planurile de acțiune naționale și să prezinte un raport de sinteză Parlamentului European și Consiliului.

| — | Evaluarea planurilor de acțiune naționale ar trebui să țină seama de Tabloul de bord al pieței interne și de Raportul privind guvernanța pieței unice. |
| --- | --- |

—

Evaluarea planurilor de acțiune naționale ar trebui să țină seama de Tabloul de bord al pieței interne și de Raportul privind guvernanța pieței unice.

| — | Comisia ar trebui să monitorizeze progresele înregistrate sub aspectul punerii în aplicare a planurilor de acțiune naționale. În acest scop, statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei toate informațiile relevante considerate necesare pentru evaluarea progreselor făcute. |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să monitorizeze progresele înregistrate sub aspectul punerii în aplicare a planurilor de acțiune naționale. În acest scop, statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei toate informațiile relevante considerate necesare pentru evaluarea progreselor făcute.

| — | Prezentarea și evaluarea planurilor de acțiune naționale ar trebui considerate acțiuni coordonate care fac parte, într-un cadru integrat, dintr-un ciclu anual care identifică prioritățile politice pentru definitivarea pieței unice, ținând seama de dimensiunea economică, socială și de mediu. |
| --- | --- |

—

Prezentarea și evaluarea planurilor de acțiune naționale ar trebui considerate acțiuni coordonate care fac parte, într-un cadru integrat, dintr-un ciclu anual care identifică prioritățile politice pentru definitivarea pieței unice, ținând seama de dimensiunea economică, socială și de mediu.

Recomandarea nr. 6: Asigurarea formulării unor recomandări distincte, specifice pentru fiecare țară privind piața unică

Parlamentul European consideră că propunerea legislativă ce urmează a fi prezentată ar trebui să vizeze reglementarea următoarelor aspecte:

| — | Pe baza evaluării planurilor de acțiune naționale și recurgând la alte instrumente relevante ale pieței unice, Consiliul, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European, după caz, ar trebui să formuleze, pe baza priorităților politice de acțiune în domeniile considerate cheie, recomandări privind piața unică adresate statelor membre care să vizeze îmbunătățirea transpunerii, a punerii în aplicare și a asigurării respectării normelor pieței unice. |
| --- | --- |

—

Pe baza evaluării planurilor de acțiune naționale și recurgând la alte instrumente relevante ale pieței unice, Consiliul, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European, după caz, ar trebui să formuleze, pe baza priorităților politice de acțiune în domeniile considerate cheie, recomandări privind piața unică adresate statelor membre care să vizeze îmbunătățirea transpunerii, a punerii în aplicare și a asigurării respectării normelor pieței unice.

| — | În momentul în care adresează recomandări statelor membre, Consiliul ar trebui să utilizeze pe deplin instrumentele prevăzute în TFUE. |
| --- | --- |

—

În momentul în care adresează recomandări statelor membre, Consiliul ar trebui să utilizeze pe deplin instrumentele prevăzute în TFUE.

| — | Atunci când se formulează o recomandare privind piața unică, comisia relevantă a Parlamentului European ar trebui să aibă posibilitatea de a invita reprezentanți ai statului membru respectiv să participe la un schimb de opinii, iar reprezentanții Comisiei ar trebui să poată fi invitați la schimburi de opinii cu parlamentul statului membru respectiv. |
| --- | --- |

—

Atunci când se formulează o recomandare privind piața unică, comisia relevantă a Parlamentului European ar trebui să aibă posibilitatea de a invita reprezentanți ai statului membru respectiv să participe la un schimb de opinii, iar reprezentanții Comisiei ar trebui să poată fi invitați la schimburi de opinii cu parlamentul statului membru respectiv.

Recomandarea nr. 7: Definirea unui pilon al pieței unice în cadrul semestrului european

Parlamentul European consideră că propunerea legislativă ce urmează a fi prezentată ar trebui să vizeze reglementarea următoarelor aspecte:

| — | Pentru a garanta că piața unică oferă beneficii concrete cetățenilor, consumatorilor, lucrătorilor și întreprinderilor, ciclul anual al semestrului european ar trebui utilizat ca platformă de orientare politică, de raportare și de monitorizare a progreselor realizate de statele membre și de Uniune în ceea ce privește atingerea obiectivelor pieței unice și definirea acțiunilor corective. |
| --- | --- |

—

Pentru a garanta că piața unică oferă beneficii concrete cetățenilor, consumatorilor, lucrătorilor și întreprinderilor, ciclul anual al semestrului european ar trebui utilizat ca platformă de orientare politică, de raportare și de monitorizare a progreselor realizate de statele membre și de Uniune în ceea ce privește atingerea obiectivelor pieței unice și definirea acțiunilor corective.

| — | Ar trebui definit un pilon al pieței unice în cadrul semestrului european. |
| --- | --- |

—

Ar trebui definit un pilon al pieței unice în cadrul semestrului european.

| — | Acest pilon al semestrului european ar trebui să includă:






  (a) | tabloul de bord al pieței interne, inclusiv rapoarte detaliate specifice pentru fiecare țară cu privire la punerea în aplicare și la asigurarea respectăriilegislației pieței unice; |
| --- | --- | --- |

—

Acest pilon al semestrului european ar trebui să includă:

(a)

tabloul de bord al pieței interne, inclusiv rapoarte detaliate specifice pentru fiecare țară cu privire la punerea în aplicare și la asigurarea respectăriilegislației pieței unice;

| (b) | mecanismele de aplicare a legislației pieței unice, explicate de statele membre, cu referire în special la domeniile-cheie și la prioritățile politice identificate anual; |
| --- | --- |

(b)

mecanismele de aplicare a legislației pieței unice, explicate de statele membre, cu referire în special la domeniile-cheie și la prioritățile politice identificate anual;

| (c) | propunerile Comisiei privind prioritățile politice pentru anul următor, la nivelul Uniunii și la nivel național, prezentate în cadrul Analizei anuale a creșterii și al raportului anual referitor la integrarea pieței unice. Raportul anual ar trebui să conțină și o evaluare a modului în care piața unică funcționează în practică. Aceste propuneri privind prioritățile politice ar trebui să se bazeze pe concluziile Tabloului de bord al pieței interne și pe alte instrumente de monitorizare a pieței unice, în scopul de a evita suprapunerea și de a formula recomandări eficiente și clare și de a asigura coerența politicii economice europene; |
| --- | --- |

(c)

propunerile Comisiei privind prioritățile politice pentru anul următor, la nivelul Uniunii și la nivel național, prezentate în cadrul Analizei anuale a creșterii și al raportului anual referitor la integrarea pieței unice. Raportul anual ar trebui să conțină și o evaluare a modului în care piața unică funcționează în practică. Aceste propuneri privind prioritățile politice ar trebui să se bazeze pe concluziile Tabloului de bord al pieței interne și pe alte instrumente de monitorizare a pieței unice, în scopul de a evita suprapunerea și de a formula recomandări eficiente și clare și de a asigura coerența politicii economice europene;

| (d) | formularea priorităților politice de acțiune și a obiectivelor care trebuie îndeplinite pentru a depăși obstacolele existente în continuare la nivelul Uniunii și la nivel național, sub forma unor orientări privind piața unică; |
| --- | --- |

(d)

formularea priorităților politice de acțiune și a obiectivelor care trebuie îndeplinite pentru a depăși obstacolele existente în continuare la nivelul Uniunii și la nivel național, sub forma unor orientări privind piața unică;

| (e) | prezentarea de către statele membre a unor planuri de acțiune naționale în scopul punerii în aplicare a orientărilor privind piața unică; |
| --- | --- |

(e)

prezentarea de către statele membre a unor planuri de acțiune naționale în scopul punerii în aplicare a orientărilor privind piața unică;

| (f) | evaluarea de către Comisie a planurilor de acțiune naționale, în strânsă colaborare cu Comitetul consultativ pentru piața internă și ținând seama de Tabloul de bord al pieței interne și de Raportul privind guvernanța pieței unice; |
| --- | --- |

(f)

evaluarea de către Comisie a planurilor de acțiune naționale, în strânsă colaborare cu Comitetul consultativ pentru piața internă și ținând seama de Tabloul de bord al pieței interne și de Raportul privind guvernanța pieței unice;

| (g) | adoptarea de către Consiliu și de către Parlamentul European a unor recomandări distincte, specifice pentru fiecare țară privind piața unică, pe baza unei propuneri din partea Comisiei. |
| --- | --- |

(g)

adoptarea de către Consiliu și de către Parlamentul European a unor recomandări distincte, specifice pentru fiecare țară privind piața unică, pe baza unei propuneri din partea Comisiei.

Recomandarea nr. 8: Consolidarea responsabilității democratice și a rolului Parlamentului European și al parlamentelor naționale

Parlamentul European consideră că propunerea legislativă ce urmează a fi prezentată ar trebui să vizeze reglementarea următoarelor aspecte:

| — | Parlamentul European ar trebui să fie implicat în stabilirea cadrului de guvernanță a pieței unice în conformitate cu tratatele. Acesta ar trebui, de asemenea, să fie implicat, și cel puțin consultat de Consiliu, în adoptarea altor măsuri necesare pentru consolidarea guvernanței pieței unice, inclusiv în ceea ce privește obiectivele, prioritățile și acțiunile politice planificate ale Uniunii. |
| --- | --- |

—

Parlamentul European ar trebui să fie implicat în stabilirea cadrului de guvernanță a pieței unice în conformitate cu tratatele. Acesta ar trebui, de asemenea, să fie implicat, și cel puțin consultat de Consiliu, în adoptarea altor măsuri necesare pentru consolidarea guvernanței pieței unice, inclusiv în ceea ce privește obiectivele, prioritățile și acțiunile politice planificate ale Uniunii.

| — | Înaintea Consiliului European de primăvară, Parlamentul European ar trebui să discute pe marginea Analizei anuale a creșterii și să voteze amendamentele legate de raportul anual referitor la integrarea pieței unice, raport care urmează a fi prezentat Consiliului European. |
| --- | --- |

—

Înaintea Consiliului European de primăvară, Parlamentul European ar trebui să discute pe marginea Analizei anuale a creșterii și să voteze amendamentele legate de raportul anual referitor la integrarea pieței unice, raport care urmează a fi prezentat Consiliului European.

| — | Președintele Parlamentului European ar trebui să prezinte, în cadrul reuniunii Consiliului European de primăvară, opiniile Parlamentului European cu privire la integrarea pieței unice. |
| --- | --- |

—

Președintele Parlamentului European ar trebui să prezinte, în cadrul reuniunii Consiliului European de primăvară, opiniile Parlamentului European cu privire la integrarea pieței unice.

| — | Consiliul și Comisia ar trebui să fie prezente la reuniunile interparlamentare dintre Parlamentul European și parlamentele naționale în momentul în care se discută integrarea pieței unice. |
| --- | --- |

—

Consiliul și Comisia ar trebui să fie prezente la reuniunile interparlamentare dintre Parlamentul European și parlamentele naționale în momentul în care se discută integrarea pieței unice.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/89 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/89

---

P7_TA(2013)0055

A 22-a sesiune a Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile omului

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la cea de-a 22-a sesiune a Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (2013/2533(RSP))

(2016/C 024/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, precum și convențiile ONU privind drepturile omului și protocoalele lor opționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, precum și convențiile ONU privind drepturile omului și protocoalele lor opționale,

| — | având în vedere Rezoluția 60/251 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite de înființare a Consiliului pentru Drepturile Omului (UNHRC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 60/251 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite de înființare a Consiliului pentru Drepturile Omului (UNHRC),

| — | având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000 și rezoluțiile Adunării Generale a ONU referitoare la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000 și rezoluțiile Adunării Generale a ONU referitoare la aceasta,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, Carta socială europeană și Carta drepturilor fundamentale a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, Carta socială europeană și Carta drepturilor fundamentale a UE,

| — | având în vedere Cadrul strategic al UE privind drepturile omului și democrația și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, astfel cum au fost adoptate la cea de a 3179-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe din 25 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic al UE privind drepturile omului și democrația și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, astfel cum au fost adoptate la cea de a 3179-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe din 25 iunie 2012,

| — | având în vedere Recomandarea sa din 13 iunie 2012 adresată Consiliului referitoare la Reprezentantul special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 13 iunie 2012 adresată Consiliului referitoare la Reprezentantul special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Consiliul Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (UNHRC), cuprinzând prioritățile Parlamentului European în acest context; având în vedere în special Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la poziția Parlamentului privind cea de a 19-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Consiliul Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (UNHRC), cuprinzând prioritățile Parlamentului European în acest context; având în vedere în special Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la poziția Parlamentului privind cea de a 19-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (2),

| — | având în vedere raportul delegației Subcomisiei pentru drepturile omului privind vizita sa la cea de-a 19-a sesiune a UNHRC, precum și raportul delegației comune din partea Comisiei pentru afaceri externe, Subcomisiei pentru drepturile omului și Subcomisiei pentru securitate și apărare, care a participat la cea de-a 67-a sesiune a Adunării Generale a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației Subcomisiei pentru drepturile omului privind vizita sa la cea de-a 19-a sesiune a UNHRC, precum și raportul delegației comune din partea Comisiei pentru afaceri externe, Subcomisiei pentru drepturile omului și Subcomisiei pentru securitate și apărare, care a participat la cea de-a 67-a sesiune a Adunării Generale a ONU,

| — | având în vedere rezoluțiile sale de urgență referitoare la chestiuni legate de drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale de urgență referitoare la chestiuni legate de drepturile omului,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la revizuirea strategiei UE privind drepturile omului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la revizuirea strategiei UE privind drepturile omului (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la Raportul anual 2011 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la Raportul anual 2011 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (4),

| — | având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (5), precum și articolele 18, 21, 27 și 47 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (5), precum și articolele 18, 21, 27 și 47 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere viitoarele sesiuni ale UNHRC din 2013, în special cea de a 22-a sesiune ordinară, ce urmează a avea loc în perioada 25 februarie – 22 martie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere viitoarele sesiuni ale UNHRC din 2013, în special cea de a 22-a sesiune ordinară, ce urmează a avea loc în perioada 25 februarie – 22 martie 2013,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât respectarea, promovarea și garantarea universalității drepturilor omului fac parte integrantă din acquis-ul etic și juridic al Uniunii Europene și reprezintă una din pietrele de temelie ale unității și integrității europene (5); |
| --- | --- |

A.

întrucât respectarea, promovarea și garantarea universalității drepturilor omului fac parte integrantă din acquis-ul etic și juridic al Uniunii Europene și reprezintă una din pietrele de temelie ale unității și integrității europene (5);

| B. | întrucât implementarea cu succes a recentelor revizuiri operate de UE în ceea ce privește strategia sa în materie de drepturile omului ar trebui să crească credibilitatea UE în cadrul UNHRC, prin mărirea gradului de coerență dintre politica sa internă și cea externă; |
| --- | --- |

B.

întrucât implementarea cu succes a recentelor revizuiri operate de UE în ceea ce privește strategia sa în materie de drepturile omului ar trebui să crească credibilitatea UE în cadrul UNHRC, prin mărirea gradului de coerență dintre politica sa internă și cea externă;

| C. | întrucât UE ar trebui să protesteze ferm împotriva încălcării drepturilor omului, adoptând poziții comune la unison, pentru a avea rezultate de maximă eficacitate și, în acest context, ar trebui să consolideze în continuare cooperarea și să intensifice activitățile organizatorice și coordonarea la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE ar trebui să protesteze ferm împotriva încălcării drepturilor omului, adoptând poziții comune la unison, pentru a avea rezultate de maximă eficacitate și, în acest context, ar trebui să consolideze în continuare cooperarea și să intensifice activitățile organizatorice și coordonarea la nivelul statelor membre;

| D. | întrucât Consiliul Uniunii Europene a adoptat un Cadru strategic privind drepturile omului și democrația și un Plan de acțiune pentru implementarea sa, cu scopul de a realiza o politică mai eficace, mai vizibilă și mai consecventă în acest domeniu; |
| --- | --- |

D.

întrucât Consiliul Uniunii Europene a adoptat un Cadru strategic privind drepturile omului și democrația și un Plan de acțiune pentru implementarea sa, cu scopul de a realiza o politică mai eficace, mai vizibilă și mai consecventă în acest domeniu;

| E. | întrucât, la 25 iulie 2012, a fost numit un Reprezentant special al UE pentru drepturile omului (RSUE), care își desfășoară activitatea sub autoritatea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, rolul său fiind acela de a mări eficacitatea și vizibilitatea politicii UE din domeniul drepturilor omului și de a contribui la implementarea Cadrului strategic și a Planului de acțiune pentru drepturile omului și democrație; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 25 iulie 2012, a fost numit un Reprezentant special al UE pentru drepturile omului (RSUE), care își desfășoară activitatea sub autoritatea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, rolul său fiind acela de a mări eficacitatea și vizibilitatea politicii UE din domeniul drepturilor omului și de a contribui la implementarea Cadrului strategic și a Planului de acțiune pentru drepturile omului și democrație;

| F. | întrucât o delegație a Subcomisiei pentru drepturile omului se va deplasa la Geneva pentru cea de a 22-a sesiune a UNHRC, la fel ca și în anii anteriori pentru celelalte sesiuni ale UNHRC, |
| --- | --- |

F.

întrucât o delegație a Subcomisiei pentru drepturile omului se va deplasa la Geneva pentru cea de a 22-a sesiune a UNHRC, la fel ca și în anii anteriori pentru celelalte sesiuni ale UNHRC,

| 1. | ia act de procesul în curs de confirmare a priorităților UE pentru ce-a de-a 22-a sesiune a UNHRC; salută atenția majoră acordată de UE situației din Siria, Birmania/Myanmar, Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC) și Mali, precum și sprijinul UE pentru prelungirea mandatului Raportorului special pentru situația drepturilor omului din Iran; aprobă, de asemenea, concentrarea asupra aspectelor tematice, precum libertatea de gândire, religioasă și de credință, abolirea pedepsei cu moartea, drepturile copilului, drepturile întreprinderilor și drepturile omului, violența împotriva femeilor și drepturile LGBTI; |
| --- | --- |

1.

ia act de procesul în curs de confirmare a priorităților UE pentru ce-a de-a 22-a sesiune a UNHRC; salută atenția majoră acordată de UE situației din Siria, Birmania/Myanmar, Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC) și Mali, precum și sprijinul UE pentru prelungirea mandatului Raportorului special pentru situația drepturilor omului din Iran; aprobă, de asemenea, concentrarea asupra aspectelor tematice, precum libertatea de gândire, religioasă și de credință, abolirea pedepsei cu moartea, drepturile copilului, drepturile întreprinderilor și drepturile omului, violența împotriva femeilor și drepturile LGBTI;

| 2. | salută faptul că ordinea de zi a celei de-a 22-a sesiuni ordinare include dezbateri de grup cu privire la integrarea drepturilor omului în centrul preocupărilor, la impactul negativ al crizei financiare și economice și al corupției asupra exercitării drepturilor omului și la comemorarea a 20 de ani de la adoptarea Declarației de la Viena și a Programului de acțiune, precum și dezbateri interactive, cu privire, inter alia, la drepturile persoanelor cu dizabilități, și reuniuni extinse cu privire la aspecte diverse, cum ar fi dreptul copiilor de a beneficia de cele mai înalte standarde de sănătate cu putință; solicită Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și statelor membre să contribuie activ la aceste dezbateri și să afirme clar că drepturile omului sunt universale, indivizibile și interdependente; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că ordinea de zi a celei de-a 22-a sesiuni ordinare include dezbateri de grup cu privire la integrarea drepturilor omului în centrul preocupărilor, la impactul negativ al crizei financiare și economice și al corupției asupra exercitării drepturilor omului și la comemorarea a 20 de ani de la adoptarea Declarației de la Viena și a Programului de acțiune, precum și dezbateri interactive, cu privire, inter alia, la drepturile persoanelor cu dizabilități, și reuniuni extinse cu privire la aspecte diverse, cum ar fi dreptul copiilor de a beneficia de cele mai înalte standarde de sănătate cu putință; solicită Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și statelor membre să contribuie activ la aceste dezbateri și să afirme clar că drepturile omului sunt universale, indivizibile și interdependente;

| 3. | salută rapoartele ce urmează să fie prezentate de către Raportorii speciali, printre altele pe tema situației drepturilor omului din Iran, Birmania/Myanmar și teritoriile palestiniene ocupate din 1967, împreună cu un raport scris al Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului referitor la situația drepturilor omului în Mali, în special în partea de Nord a țării, precum și la condițiile locative ca componentă a dreptului la un standard de viață corespunzător, la dreptul la nediscriminare în acest context, la libertatea de gândire, religioasă și de credință și la promovarea și protejarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale concomitent cu contracararea terorismului; |
| --- | --- |

3.

salută rapoartele ce urmează să fie prezentate de către Raportorii speciali, printre altele pe tema situației drepturilor omului din Iran, Birmania/Myanmar și teritoriile palestiniene ocupate din 1967, împreună cu un raport scris al Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului referitor la situația drepturilor omului în Mali, în special în partea de Nord a țării, precum și la condițiile locative ca componentă a dreptului la un standard de viață corespunzător, la dreptul la nediscriminare în acest context, la libertatea de gândire, religioasă și de credință și la promovarea și protejarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale concomitent cu contracararea terorismului;

Activitatea Consiliului ONU pentru Drepturile Omului

| 4. | ia act de faptul că, în septembrie 2012, au fost aleși 18 noi membri în UNHRC, aceștia accedând la calitatea de membru la 1 ianuarie 2013, și anume Argentina, Brazilia, Coasta de Fildeș, Estonia, Etiopia, Gabon, Germania, Irlanda, Japonia, Kazahstan, Kenya, Muntenegru, Pakistan, Republica Coreea, Sierra Leone, Emiratele Arabe Unite, Statele Unite ale Americii și Republica Bolivară a Venezuelei; ia, de asemenea, act de faptul că nouă state membre ale UE sunt în prezent membre ale UNHRC; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că, în septembrie 2012, au fost aleși 18 noi membri în UNHRC, aceștia accedând la calitatea de membru la 1 ianuarie 2013, și anume Argentina, Brazilia, Coasta de Fildeș, Estonia, Etiopia, Gabon, Germania, Irlanda, Japonia, Kazahstan, Kenya, Muntenegru, Pakistan, Republica Coreea, Sierra Leone, Emiratele Arabe Unite, Statele Unite ale Americii și Republica Bolivară a Venezuelei; ia, de asemenea, act de faptul că nouă state membre ale UE sunt în prezent membre ale UNHRC;

| 5. | ia act de alegerea unui nou Președinte al UNHRC, în persoana lui Remigiusz A. Henczel, din Polonia, și a patru vicepreședinți pe 2013, Cheikh Ahmed Ould Zahaf (Mauritania), Iruthisham Adam (Maldive), Luis Gallegos Chiriboga (Ecuador) și Alexandre Fasel (Confederația Elvețiană); |
| --- | --- |

5.

ia act de alegerea unui nou Președinte al UNHRC, în persoana lui Remigiusz A. Henczel, din Polonia, și a patru vicepreședinți pe 2013, Cheikh Ahmed Ould Zahaf (Mauritania), Iruthisham Adam (Maldive), Luis Gallegos Chiriboga (Ecuador) și Alexandre Fasel (Confederația Elvețiană);

| 6. | subliniază că alegerile pentru UNHRC trebuie să fie competitive și își exprimă dezacordul față de aranjarea unor alegeri neconcurențiale de către grupurile regionale; reiterează importanța standardelor pentru statutul de membru al UNHRC în ceea ce privește angajamentul și activitatea în domeniul drepturilor omului; subliniază că membrii UNHRC trebuie să respecte cele mai înalte standarde de promovare și protecție a drepturilor omului; reiterează importanța unor criterii stricte în ceea ce privește reintegrarea membrilor suspendați; |
| --- | --- |

6.

subliniază că alegerile pentru UNHRC trebuie să fie competitive și își exprimă dezacordul față de aranjarea unor alegeri neconcurențiale de către grupurile regionale; reiterează importanța standardelor pentru statutul de membru al UNHRC în ceea ce privește angajamentul și activitatea în domeniul drepturilor omului; subliniază că membrii UNHRC trebuie să respecte cele mai înalte standarde de promovare și protecție a drepturilor omului; reiterează importanța unor criterii stricte în ceea ce privește reintegrarea membrilor suspendați;

| 7. | consideră regretabil faptul că autoritățile din Kazahstan, care este un membru nou ales al UNHRC, au refuzat până în prezent să permită o anchetă internațională independentă a evenimentelor de la Zhanaozen, în pofida solicitărilor Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și ale Parlamentului; |
| --- | --- |

7.

consideră regretabil faptul că autoritățile din Kazahstan, care este un membru nou ales al UNHRC, au refuzat până în prezent să permită o anchetă internațională independentă a evenimentelor de la Zhanaozen, în pofida solicitărilor Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și ale Parlamentului;

| 8. | este în continuare îngrijorat din cauza fenomenului „politicii de bloc” și a efectelor acesteia asupra credibilității UNHRC și a eficienței acțiunilor sale; |
| --- | --- |

8.

este în continuare îngrijorat din cauza fenomenului „politicii de bloc” și a efectelor acesteia asupra credibilității UNHRC și a eficienței acțiunilor sale;

| 9. | salută numirea de către Adunarea Generală a ONU a dnei Navanethem Pillay pentru un al doilea mandat ca Înalt Comisar pentru Drepturile Omului; își exprimă din nou sprijinul ferm pentru Oficiul Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului (OHCHR) și pentru independența și integritatea acestuia; |
| --- | --- |

9.

salută numirea de către Adunarea Generală a ONU a dnei Navanethem Pillay pentru un al doilea mandat ca Înalt Comisar pentru Drepturile Omului; își exprimă din nou sprijinul ferm pentru Oficiul Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului (OHCHR) și pentru independența și integritatea acestuia;

| 10. | felicită Înaltul Comisar pentru Drepturile Omului pentru eforturile sale din cadrul procesului de consolidare a organismelor instituite prin tratate și salută raportul său referitor la acest subiect publicat la 22 iunie 2012; reafirmă natura multipartită a organismelor instituite prin tratate și subliniază că societatea civilă trebuie să fie inclusă în permanență în aceste procese; subliniază, de asemenea, că independența și eficacitatea organismelor create prin tratate trebuie să fie păstrată și consolidată; subliniază că trebuie asigurate fonduri suficiente pentru a acoperi volumul de muncă în creștere al organismelor instituite prin tratat; solicită UE să-și asume un rol conducător în asigurarea unei funcționări eficiente a sistemului de organisme instituite prin tratate, inclusiv în privința unei finanțări adecvate; |
| --- | --- |

10.

felicită Înaltul Comisar pentru Drepturile Omului pentru eforturile sale din cadrul procesului de consolidare a organismelor instituite prin tratate și salută raportul său referitor la acest subiect publicat la 22 iunie 2012; reafirmă natura multipartită a organismelor instituite prin tratate și subliniază că societatea civilă trebuie să fie inclusă în permanență în aceste procese; subliniază, de asemenea, că independența și eficacitatea organismelor create prin tratate trebuie să fie păstrată și consolidată; subliniază că trebuie asigurate fonduri suficiente pentru a acoperi volumul de muncă în creștere al organismelor instituite prin tratat; solicită UE să-și asume un rol conducător în asigurarea unei funcționări eficiente a sistemului de organisme instituite prin tratate, inclusiv în privința unei finanțări adecvate;

Țările Primăverii arabe

| 11. | condamnă în termenii cei mai fermi utilizarea din ce în ce mai frecventă și fără discernământ, de către regimul Assad, a violenței împotriva populației siriene, inclusiv utilizarea artileriei grele și bombardarea zonelor populate, execuțiile sumare și disparițiile forțate; condamnă fără echivoc continuarea încălcărilor sistematice ale drepturilor omului de către regim, care ar putea constitui crime împotriva umanității; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația în continuă deteriorare a populației civile; condamnă, de asemenea, încălcările drepturilor omului comise de către forțe și grupări din opoziție; cere tuturor factorilor înarmați să pună neîntârziat capăt violențelor din Siria și își reiterează apelul adresat regimului Assad de a pleca imediat de la putere; solicită inițierea unui proces pașnic de tranziție politică; cere insistent tuturor părților implicate în conflict să asigure accesul transfrontalier deplin și fără restricții în cadrul eforturilor internaționale vizând ajutoarele umanitare; |
| --- | --- |

11.

condamnă în termenii cei mai fermi utilizarea din ce în ce mai frecventă și fără discernământ, de către regimul Assad, a violenței împotriva populației siriene, inclusiv utilizarea artileriei grele și bombardarea zonelor populate, execuțiile sumare și disparițiile forțate; condamnă fără echivoc continuarea încălcărilor sistematice ale drepturilor omului de către regim, care ar putea constitui crime împotriva umanității; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația în continuă deteriorare a populației civile; condamnă, de asemenea, încălcările drepturilor omului comise de către forțe și grupări din opoziție; cere tuturor factorilor înarmați să pună neîntârziat capăt violențelor din Siria și își reiterează apelul adresat regimului Assad de a pleca imediat de la putere; solicită inițierea unui proces pașnic de tranziție politică; cere insistent tuturor părților implicate în conflict să asigure accesul transfrontalier deplin și fără restricții în cadrul eforturilor internaționale vizând ajutoarele umanitare;

| 12. | își exprimă îngrijorarea cu privire la efectele crizei siriene asupra securității și stabilității din regiune; invită Comisia și statele membre să acorde asistență țărilor din regiune, în contextul eforturilor acestora de a oferi ajutor umanitar pentru refugiații din Siria; |
| --- | --- |

12.

își exprimă îngrijorarea cu privire la efectele crizei siriene asupra securității și stabilității din regiune; invită Comisia și statele membre să acorde asistență țărilor din regiune, în contextul eforturilor acestora de a oferi ajutor umanitar pentru refugiații din Siria;

| 13. | salută atenția continuă pe care UNHRC o acordă situației dezastruoase a drepturilor omului și a celei umanitare din Siria, după cum reiese din rezoluțiile privind situația din această țară, adoptate la sesiunea a 19-a, a 20-a și a 21-a a UNHRC și la sesiunea specială a UNHRC privind Siria din 1 iunie 2012; solicită SEAE și statelor membre să garanteze că situația din Siria continuă să fie tratată cu maximă prioritate în cadrul ONU, în special în cadrul UNHRC; reiterează importanța tragerii la răspundere pentru încălcările drepturilor internaționale ale omului și ale dreptului umanitar internațional, comise în timpul conflictului; |
| --- | --- |

13.

salută atenția continuă pe care UNHRC o acordă situației dezastruoase a drepturilor omului și a celei umanitare din Siria, după cum reiese din rezoluțiile privind situația din această țară, adoptate la sesiunea a 19-a, a 20-a și a 21-a a UNHRC și la sesiunea specială a UNHRC privind Siria din 1 iunie 2012; solicită SEAE și statelor membre să garanteze că situația din Siria continuă să fie tratată cu maximă prioritate în cadrul ONU, în special în cadrul UNHRC; reiterează importanța tragerii la răspundere pentru încălcările drepturilor internaționale ale omului și ale dreptului umanitar internațional, comise în timpul conflictului;

| 14. | își exprimă sprijinul fără rezerve pentru Comisia internațională independentă de anchetă privind Siria, precum și pentru prelungirea de către UNHRC a mandatului acesteia; subliniază importanța admisibilității probelor digitale privind crimele, violența și încălcările drepturilor omului; salută numirea Carlei del Ponte și a lui Muntarbhorn Vitit ca noi membri, precum și numirea lui Paolo Pinheiro ca Raportor Special pentru Siria, care își va începe activitatea imediat după încheierea mandatului Comisiei de anchetă; salută raportul Comisiei, în care sunt expuse atrocitățile comise în Siria; |
| --- | --- |

14.

își exprimă sprijinul fără rezerve pentru Comisia internațională independentă de anchetă privind Siria, precum și pentru prelungirea de către UNHRC a mandatului acesteia; subliniază importanța admisibilității probelor digitale privind crimele, violența și încălcările drepturilor omului; salută numirea Carlei del Ponte și a lui Muntarbhorn Vitit ca noi membri, precum și numirea lui Paolo Pinheiro ca Raportor Special pentru Siria, care își va începe activitatea imediat după încheierea mandatului Comisiei de anchetă; salută raportul Comisiei, în care sunt expuse atrocitățile comise în Siria;

| 15. | consideră că este regretabil faptul că nu s-a ajuns încă la un acord cu privire la adoptarea unei rezoluții în Consiliul de Securitate al ONU (CSONU) privind situația din Siria și, în special, că aceasta restrânge mult capacitatea de a exercita presiuni efective pentru a pune capăt violenței în această țară; solicită membrilor CSONU să nu uite răspunderea pe care o au față de poporul sirian; salută acțiunile diplomatice ale VP/ÎR și ale statelor membre ale UE pentru a implica China și Rusia în această problemă; le solicită acestora să-și continue eforturile; reamintește, de asemenea, tuturor statelor membre ale ONU principiul „responsabilității de a proteja” adoptat de Adunarea Generală a ONU; solicită tuturor statelor să conlucreze pentru ca CSONU să sesizeze Curtea Penală Internațională (CPI) cu privire la situația din Siria și salută inițiativa elvețiană în acest sens privind redactarea unei scrisori comune, în numele a 58 de țări, printre care 26 de state membre ale UE; îndeamnă Înaltul Reprezentant al UE să se angajeze personal în edificarea unei largi și integratoare coaliții internaționale având drept scop sprijinirea unei astfel de sesizări; |
| --- | --- |

15.

consideră că este regretabil faptul că nu s-a ajuns încă la un acord cu privire la adoptarea unei rezoluții în Consiliul de Securitate al ONU (CSONU) privind situația din Siria și, în special, că aceasta restrânge mult capacitatea de a exercita presiuni efective pentru a pune capăt violenței în această țară; solicită membrilor CSONU să nu uite răspunderea pe care o au față de poporul sirian; salută acțiunile diplomatice ale VP/ÎR și ale statelor membre ale UE pentru a implica China și Rusia în această problemă; le solicită acestora să-și continue eforturile; reamintește, de asemenea, tuturor statelor membre ale ONU principiul „responsabilității de a proteja” adoptat de Adunarea Generală a ONU; solicită tuturor statelor să conlucreze pentru ca CSONU să sesizeze Curtea Penală Internațională (CPI) cu privire la situația din Siria și salută inițiativa elvețiană în acest sens privind redactarea unei scrisori comune, în numele a 58 de țări, printre care 26 de state membre ale UE; îndeamnă Înaltul Reprezentant al UE să se angajeze personal în edificarea unei largi și integratoare coaliții internaționale având drept scop sprijinirea unei astfel de sesizări;

| 16. | salută raportul final scris al Comisiei independente de anchetă (CIAn) privind Libia, prezentat la cea de a 19-a sesiune a UNHRC, în care sunt evidențiate încălcările drepturilor omului comise în această țară; îndeamnă UNHRC să-și exprime preocuparea în ceea ce privește încălcările în curs, să monitorizeze în continuare situația și să-i ceară Înaltului Comisar să raporteze în legătură cu situația drepturilor omului din Libia; |
| --- | --- |

16.

salută raportul final scris al Comisiei independente de anchetă (CIAn) privind Libia, prezentat la cea de a 19-a sesiune a UNHRC, în care sunt evidențiate încălcările drepturilor omului comise în această țară; îndeamnă UNHRC să-și exprime preocuparea în ceea ce privește încălcările în curs, să monitorizeze în continuare situația și să-i ceară Înaltului Comisar să raporteze în legătură cu situația drepturilor omului din Libia;

| 17. | solicită Emiratelor Arabe Unite, în calitatea acestora de membru nou ales al Consiliului pentru Drepturile Omului și unul dintre cele 14 state ale căror acțiuni în domeniul drepturilor omului sunt revizuite de sesiunea grupului de lucru pentru evaluarea periodică universală, să pună capăt reprimării actuale a apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor politici pașnici și să își onoreze angajamentele privind respectarea celor mai înalte standarde de promovare și protecție a drepturilor omului; |
| --- | --- |

17.

solicită Emiratelor Arabe Unite, în calitatea acestora de membru nou ales al Consiliului pentru Drepturile Omului și unul dintre cele 14 state ale căror acțiuni în domeniul drepturilor omului sunt revizuite de sesiunea grupului de lucru pentru evaluarea periodică universală, să pună capăt reprimării actuale a apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor politici pașnici și să își onoreze angajamentele privind respectarea celor mai înalte standarde de promovare și protecție a drepturilor omului;

| 18. | își exprimă îngrijorarea cu privire la situația apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor politici din opoziție din Bahrain; își reiterează apelul către statele membre ale UE de a depune eforturi în vederea adoptării unei rezoluții în timpul celei de-a 22-a sesiuni a UNHRC privind situația drepturilor omului în Bahrain, care ar cuprinde instituirea unui mecanism internațional de monitorizare a implementării recomandărilor Comisiei independente de anchetă Bahrain, inclusiv a celor privind apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

18.

își exprimă îngrijorarea cu privire la situația apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor politici din opoziție din Bahrain; își reiterează apelul către statele membre ale UE de a depune eforturi în vederea adoptării unei rezoluții în timpul celei de-a 22-a sesiuni a UNHRC privind situația drepturilor omului în Bahrain, care ar cuprinde instituirea unui mecanism internațional de monitorizare a implementării recomandărilor Comisiei independente de anchetă Bahrain, inclusiv a celor privind apărătorii drepturilor omului;

| 19. | salută rezoluția adoptată de UNHRC în octombrie 2012 privind asistența tehnică și construirea capacităților în Yemen în domeniul drepturilor omului și crearea unui Birou de țară al OHCHR în Yemen; solicită insistent UNHRC să continue monitorizarea situației din această țară; |
| --- | --- |

19.

salută rezoluția adoptată de UNHRC în octombrie 2012 privind asistența tehnică și construirea capacităților în Yemen în domeniul drepturilor omului și crearea unui Birou de țară al OHCHR în Yemen; solicită insistent UNHRC să continue monitorizarea situației din această țară;

| 20. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la instabilitatea politică continuă și actuala recrudescență a violenței în Egipt; sprijină întru totul o tranziție la o societate democratică, bazată pe statul de drept și pe un cadru constituțional, care presupune respectarea deplină a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special libertatea de exprimare, drepturile femeii și respectul pentru minorități; îndeamnă autoritățile egiptene să deschidă o anchetă transparentă asupra utilizării violenței de către forțele de securitate și poliție împotriva protestatarilor și să asigure tragerea la răspundere a autorilor încălcărilor drepturilor omului; reiterează opoziția UE în privința pedepsei cu moartea și cere, în acest sens, un moratoriu asupra executării pedepselor capitale în Egipt, inclusiv în cazul celor 21 de persoane recent condamnate la moarte pentru dezastrul survenit anul trecut pe stadionul de fotbal din Port Said; |
| --- | --- |

20.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la instabilitatea politică continuă și actuala recrudescență a violenței în Egipt; sprijină întru totul o tranziție la o societate democratică, bazată pe statul de drept și pe un cadru constituțional, care presupune respectarea deplină a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special libertatea de exprimare, drepturile femeii și respectul pentru minorități; îndeamnă autoritățile egiptene să deschidă o anchetă transparentă asupra utilizării violenței de către forțele de securitate și poliție împotriva protestatarilor și să asigure tragerea la răspundere a autorilor încălcărilor drepturilor omului; reiterează opoziția UE în privința pedepsei cu moartea și cere, în acest sens, un moratoriu asupra executării pedepselor capitale în Egipt, inclusiv în cazul celor 21 de persoane recent condamnate la moarte pentru dezastrul survenit anul trecut pe stadionul de fotbal din Port Said;

| 21. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu încălcarea în continuare a drepturilor omului în Sahara Occidentală; solicită protejarea drepturilor fundamentale ale populației din Sahara Occidentală, inclusiv a libertății de asociere, a libertății de exprimare și a dreptului de a manifesta; solicită eliberarea tuturor prizonierilor politici din Sahara Occidentală; salută numirea unui Trimis special pentru Sahel și subliniază necesitatea monitorizării internaționale a situației drepturilor omului în Sahara Occidentală; sprijină o soluționare echitabilă și durabilă a conflictului, bazată pe dreptul la autodeterminare al populației din Sahara Occidentală, în conformitate cu rezoluțiile relevante ale ONU; |
| --- | --- |

21.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu încălcarea în continuare a drepturilor omului în Sahara Occidentală; solicită protejarea drepturilor fundamentale ale populației din Sahara Occidentală, inclusiv a libertății de asociere, a libertății de exprimare și a dreptului de a manifesta; solicită eliberarea tuturor prizonierilor politici din Sahara Occidentală; salută numirea unui Trimis special pentru Sahel și subliniază necesitatea monitorizării internaționale a situației drepturilor omului în Sahara Occidentală; sprijină o soluționare echitabilă și durabilă a conflictului, bazată pe dreptul la autodeterminare al populației din Sahara Occidentală, în conformitate cu rezoluțiile relevante ale ONU;

Alte aspecte

| 22. | salută decizia UNHRC de a numi un Raportor special privind situația drepturilor omului în Belarus și ia act de sprijinul transregional pentru rezoluția prin care se instituie mandatul acestuia, ceea ce ilustrează faptul că situația dezastruoasă a drepturilor omului în această țară este recunoscută de state din toată lumea; |
| --- | --- |

22.

salută decizia UNHRC de a numi un Raportor special privind situația drepturilor omului în Belarus și ia act de sprijinul transregional pentru rezoluția prin care se instituie mandatul acestuia, ceea ce ilustrează faptul că situația dezastruoasă a drepturilor omului în această țară este recunoscută de state din toată lumea;

| 23. | salută prelungirea mandatelor experților independenți pentru Coasta de Fildeș, Haiti și Somalia; îndeamnă autoritățile acestor țări să coopereze pe deplin cu cei care dețin aceste mandate; |
| --- | --- |

23.

salută prelungirea mandatelor experților independenți pentru Coasta de Fildeș, Haiti și Somalia; îndeamnă autoritățile acestor țări să coopereze pe deplin cu cei care dețin aceste mandate;

| 24. | solicită extinderea mandatului Raportorului special privind situația drepturilor omului în Iran; |
| --- | --- |

24.

solicită extinderea mandatului Raportorului special privind situația drepturilor omului în Iran;

| 25. | solicită extinderea cu încă un an a mandatului Raportorului special privind situația drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC); salută faptul că rezoluția referitoare la RPDC a fost adoptată prin consens, ceea ce demonstrează sprijinul puternic acordat acestui mandat; îndeamnă guvernul RPDC să coopereze pe deplin cu Raportorul și să faciliteze vizitele sale în țară; îndeamnă UNHRC să ia măsuri în sensul cererii Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului de a se institui o comisie internațională de anchetă pentru infracțiunile grave care au avut loc în RPDC de zeci de ani; |
| --- | --- |

25.

solicită extinderea cu încă un an a mandatului Raportorului special privind situația drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC); salută faptul că rezoluția referitoare la RPDC a fost adoptată prin consens, ceea ce demonstrează sprijinul puternic acordat acestui mandat; îndeamnă guvernul RPDC să coopereze pe deplin cu Raportorul și să faciliteze vizitele sale în țară; îndeamnă UNHRC să ia măsuri în sensul cererii Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului de a se institui o comisie internațională de anchetă pentru infracțiunile grave care au avut loc în RPDC de zeci de ani;

| 26. | salută rezoluția referitoare la Birmania/Myanmar adoptată de UNHRC și solicită extinderea mandatului Raportorului special privind situația drepturilor omului în această țară; ia act de măsurile luate de guvernul din Birmania de la începutul anului 2011 pentru ca libertățile civile să fie din nou respectate în această țară; își exprimă, totuși, adânca îngrijorare cu privire la grelele pierderi de vieți omenești în urma operațiunilor militare din statul Kashin, precum și cu privire la explozia de violență populară în statul Rakhine și la decesele, rănirile, cazurile de distrugere a proprietății și cele de relocare a populației locale care au rezultat în urma acesteia; consideră că motivul care stă la baza situației poate fi găsit în politicile discriminatorii îndreptate de mult timp împotriva populațiilor Rohingya și Kashin; subliniază că este nevoie de eforturi îmbunătățite pentru a soluționa cauza principală a problemei; îndeamnă guvernul din Myanmar să accelereze punerea în aplicare a angajamentului său de a institui un Birou de țară al OHCHR în Myanmar și subliniază că, în contextul actual, este necesar ca Raportorul special să asigure o monitorizare continuă, cu rapoarte constante; |
| --- | --- |

26.

salută rezoluția referitoare la Birmania/Myanmar adoptată de UNHRC și solicită extinderea mandatului Raportorului special privind situația drepturilor omului în această țară; ia act de măsurile luate de guvernul din Birmania de la începutul anului 2011 pentru ca libertățile civile să fie din nou respectate în această țară; își exprimă, totuși, adânca îngrijorare cu privire la grelele pierderi de vieți omenești în urma operațiunilor militare din statul Kashin, precum și cu privire la explozia de violență populară în statul Rakhine și la decesele, rănirile, cazurile de distrugere a proprietății și cele de relocare a populației locale care au rezultat în urma acesteia; consideră că motivul care stă la baza situației poate fi găsit în politicile discriminatorii îndreptate de mult timp împotriva populațiilor Rohingya și Kashin; subliniază că este nevoie de eforturi îmbunătățite pentru a soluționa cauza principală a problemei; îndeamnă guvernul din Myanmar să accelereze punerea în aplicare a angajamentului său de a institui un Birou de țară al OHCHR în Myanmar și subliniază că, în contextul actual, este necesar ca Raportorul special să asigure o monitorizare continuă, cu rapoarte constante;

| 27. | salută, de asemenea, rezoluția referitoare la Sri Lanka, care pune accentul pe reconciliere și pe asumarea responsabilității în țară; își reafirmă sprijinul pentru recomandările făcute de Secretarul General al ONU grupului de experți privind Sri Lanka, inclusiv respectarea strictă a independenței sistemului judiciar, printre altele pentru a pune sub acuzare crimele de război din trecut; |
| --- | --- |

27.

salută, de asemenea, rezoluția referitoare la Sri Lanka, care pune accentul pe reconciliere și pe asumarea responsabilității în țară; își reafirmă sprijinul pentru recomandările făcute de Secretarul General al ONU grupului de experți privind Sri Lanka, inclusiv respectarea strictă a independenței sistemului judiciar, printre altele pentru a pune sub acuzare crimele de război din trecut;

| 28. | salută rezoluția adoptată cu ocazia celei de a 20 sesiuni a UNHRC de numire a unui Raportor special privind situația drepturilor omului din Eritreea; constată că este prima oară când UNHRC a abordat această chestiune și salută rolul de lider asumat de țările africane în acest context; |
| --- | --- |

28.

salută rezoluția adoptată cu ocazia celei de a 20 sesiuni a UNHRC de numire a unui Raportor special privind situația drepturilor omului din Eritreea; constată că este prima oară când UNHRC a abordat această chestiune și salută rolul de lider asumat de țările africane în acest context;

| 29. | salută faptul că situația în Mali este urmărită îndeaproape de către UNHRC și salută spiritul de lider de care au dat dovadă țările africane, care au adus această chestiune în atenția UNHRC; îndeamnă UNHRC să sprijine desfășurarea rapidă a unor capacități de monitorizare în Mali și solicită ca Înaltul Comisar pentru Drepturile Omului să continue să raporteze cu privire la situația din țară; |
| --- | --- |

29.

salută faptul că situația în Mali este urmărită îndeaproape de către UNHRC și salută spiritul de lider de care au dat dovadă țările africane, care au adus această chestiune în atenția UNHRC; îndeamnă UNHRC să sprijine desfășurarea rapidă a unor capacități de monitorizare în Mali și solicită ca Înaltul Comisar pentru Drepturile Omului să continue să raporteze cu privire la situația din țară;

| 30. | salută adoptarea Rezoluției referitoare la Republica Democratică Congo, dar rămâne preocupat din cauza situației drepturilor omului din țară, în special în provincia Kivu de Nord, din estul țării; condamnă cu vehemență atacurile forțelor rebele din estul țării, în special ale grupării M23, îndreptate împotriva populației civile, inclusiv a femeilor și copiilor; condamnă cu fermitate utilizarea sistematică a violului ca armă de război; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la folosirea în continuare a copiilor-soldați și cere dezarmarea, reabilitarea și reintegrarea acestora; salută eforturile întreprinse pentru găsirea unei soluții pașnice la această criză de către statele membre ale Conferinței internaționale privind regiunea Marilor Lacuri, ale Uniunii Africane și ale ONU; solicită încă o dată să se numească din nou un expert independent al ONU pentru situația drepturilor omului în Republica Democratică Congo, pentru a asigura un mecanism fiabil care să-și concentreze eforturile asupra îmbunătățirii situației legate de problemele grave și de durată în domeniul drepturilor omului din țară; |
| --- | --- |

30.

salută adoptarea Rezoluției referitoare la Republica Democratică Congo, dar rămâne preocupat din cauza situației drepturilor omului din țară, în special în provincia Kivu de Nord, din estul țării; condamnă cu vehemență atacurile forțelor rebele din estul țării, în special ale grupării M23, îndreptate împotriva populației civile, inclusiv a femeilor și copiilor; condamnă cu fermitate utilizarea sistematică a violului ca armă de război; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la folosirea în continuare a copiilor-soldați și cere dezarmarea, reabilitarea și reintegrarea acestora; salută eforturile întreprinse pentru găsirea unei soluții pașnice la această criză de către statele membre ale Conferinței internaționale privind regiunea Marilor Lacuri, ale Uniunii Africane și ale ONU; solicită încă o dată să se numească din nou un expert independent al ONU pentru situația drepturilor omului în Republica Democratică Congo, pentru a asigura un mecanism fiabil care să-și concentreze eforturile asupra îmbunătățirii situației legate de problemele grave și de durată în domeniul drepturilor omului din țară;

| 31. | își exprimă preocupările privind situația din Republica Centrafricană, unde grupuri înarmate au atacat și ocupat mai multe orașe în nord-estul țării; salută acordurile semnate în Libreville la 11 ianuarie 2013, inclusiv acordul de încetare a focului și acordul politic privind soluționarea crizei din țară; subliniază importanța punerii rapide în aplicare a acestor acorduri; salută declarația VP/ÎR al UE din 11 ianuarie 2013, care invită toți semnatarii să respecte aceste acorduri; îndeamnă statele membre să prezinte această chestiune în fața UNHRC, pentru ca situația din Republica Centrafricană să rămână pe lista de priorități la nivel internațional; |
| --- | --- |

31.

își exprimă preocupările privind situația din Republica Centrafricană, unde grupuri înarmate au atacat și ocupat mai multe orașe în nord-estul țării; salută acordurile semnate în Libreville la 11 ianuarie 2013, inclusiv acordul de încetare a focului și acordul politic privind soluționarea crizei din țară; subliniază importanța punerii rapide în aplicare a acestor acorduri; salută declarația VP/ÎR al UE din 11 ianuarie 2013, care invită toți semnatarii să respecte aceste acorduri; îndeamnă statele membre să prezinte această chestiune în fața UNHRC, pentru ca situația din Republica Centrafricană să rămână pe lista de priorități la nivel internațional;

| 32. | își exprimă îngrijorarea cu privire la situația din Israel și Gaza după escaladarea conflictului la sfârșitul lui 2012 și condamnă actele de violență comise de ambele părți; își reiterează apelul pentru ridicarea blocadei impuse în Fâșia Gaza, ținând seama de preocupările legitime de securitate ale Israelului, și solicită depunerea de eforturi pentru reconstrucția și redresarea economică a Fâșiei Gaza; salută misiunea internațională de informare în legătură cu coloniile israeliene din teritoriile palestiniene ocupate decisă cu ocazia celei de-a 19-a sesiuni a UNHRC și așteaptă cu interes raportul acesteia ce va fi prezentat cu ocazia celei de-a 22-a sesiuni a UNHRC; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Israelul a suspendat cooperarea cu UNHRC și cu evaluarea periodică universală; încurajează cu tărie toate eforturile în favoarea unei soluții cu două state; |
| --- | --- |

32.

își exprimă îngrijorarea cu privire la situația din Israel și Gaza după escaladarea conflictului la sfârșitul lui 2012 și condamnă actele de violență comise de ambele părți; își reiterează apelul pentru ridicarea blocadei impuse în Fâșia Gaza, ținând seama de preocupările legitime de securitate ale Israelului, și solicită depunerea de eforturi pentru reconstrucția și redresarea economică a Fâșiei Gaza; salută misiunea internațională de informare în legătură cu coloniile israeliene din teritoriile palestiniene ocupate decisă cu ocazia celei de-a 19-a sesiuni a UNHRC și așteaptă cu interes raportul acesteia ce va fi prezentat cu ocazia celei de-a 22-a sesiuni a UNHRC; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Israelul a suspendat cooperarea cu UNHRC și cu evaluarea periodică universală; încurajează cu tărie toate eforturile în favoarea unei soluții cu două state;

| 33. | salută adoptarea de către Adunarea Generală a ONU la 29 noiembrie 2012 a rezoluției prin care Palestina devine un stat nemembru al ONU cu statut de observator; își afirmă din nou susținerea pentru această realizare; relevă sprijinul exprimat de UE în favoarea dobândirii de către Palestina a statutului de membru cu drepturi depline al ONU, ca parte a soluției politice la conflictul israelo-palestinian; reafirmă că UE nu va accepta nicio altă modificare adusă frontierelor anterioare anului 1967, inclusiv în privința Ierusalimului, în afara celor convenite între părți; |
| --- | --- |

33.

salută adoptarea de către Adunarea Generală a ONU la 29 noiembrie 2012 a rezoluției prin care Palestina devine un stat nemembru al ONU cu statut de observator; își afirmă din nou susținerea pentru această realizare; relevă sprijinul exprimat de UE în favoarea dobândirii de către Palestina a statutului de membru cu drepturi depline al ONU, ca parte a soluției politice la conflictul israelo-palestinian; reafirmă că UE nu va accepta nicio altă modificare adusă frontierelor anterioare anului 1967, inclusiv în privința Ierusalimului, în afara celor convenite între părți;

| 34. | salută importanța acordată de UNHRC dreptului la locuință și invită Uniunea și statele membre să promoveze accesul la locuințe adecvate ca un drept fundamental; |
| --- | --- |

34.

salută importanța acordată de UNHRC dreptului la locuință și invită Uniunea și statele membre să promoveze accesul la locuințe adecvate ca un drept fundamental;

| 35. | condamnă recentele execuții în masă care au avut loc în Iran; reafirmă poziția sa fermă împotriva pedepsei cu moartea în toate cazurile și circumstanțele; |
| --- | --- |

35.

condamnă recentele execuții în masă care au avut loc în Iran; reafirmă poziția sa fermă împotriva pedepsei cu moartea în toate cazurile și circumstanțele;

| 36. | deplânge execuțiile care au avut loc în Japonia în 2012 după moratoriul asupra acestei practici din 2011, cele șase execuții care au avut loc în Taiwan în decembrie 2012, precum și aplicarea în continuare a pedepsei cu moartea în Arabia Saudită în cursul anului 2012; consideră că este cât se poate de regretabil sfârșitul moratoriului de facto privind pedeapsa cu moartea respectat de India din 2004, marcat de execuția unui condamnat în noiembrie 2012, fapt care este, de asemenea, contrar tendinței de abolire a pedepsei capitale în lume; îndeamnă toate statele în care mai există pedeapsa cu moartea să o abolească sau, cel puțin, să aplice un moratoriu asupra execuțiilor; |
| --- | --- |

36.

deplânge execuțiile care au avut loc în Japonia în 2012 după moratoriul asupra acestei practici din 2011, cele șase execuții care au avut loc în Taiwan în decembrie 2012, precum și aplicarea în continuare a pedepsei cu moartea în Arabia Saudită în cursul anului 2012; consideră că este cât se poate de regretabil sfârșitul moratoriului de facto privind pedeapsa cu moartea respectat de India din 2004, marcat de execuția unui condamnat în noiembrie 2012, fapt care este, de asemenea, contrar tendinței de abolire a pedepsei capitale în lume; îndeamnă toate statele în care mai există pedeapsa cu moartea să o abolească sau, cel puțin, să aplice un moratoriu asupra execuțiilor;

| 37. | reamintește importanța extremă pe care o acordă UE luptei împotriva torturii și a altor forme de maltratare; solicită Comisiei și statelor membre să facă dovada angajamentului comun de a eradica plaga torturii și de a sprijini victimele, îndeosebi prin contribuția la Fondul voluntar al ONU pentru victimele torturii și la Fondul special creat prin Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii; |
| --- | --- |

37.

reamintește importanța extremă pe care o acordă UE luptei împotriva torturii și a altor forme de maltratare; solicită Comisiei și statelor membre să facă dovada angajamentului comun de a eradica plaga torturii și de a sprijini victimele, îndeosebi prin contribuția la Fondul voluntar al ONU pentru victimele torturii și la Fondul special creat prin Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii;

| 38. | constată cu satisfacție adoptarea rezoluției UNHRC privind libertatea de religie sau credință; subliniază însemnătatea pe care UE o acordă acestei chestiuni; solicită statelor membre să continue să lucreze pe marginea acestei chestiuni și așteaptă cu interes noile orientări ale UE, preconizate să apară la începutul acestui an; salută munca depusă de Raportorul special al ONU pentru libertatea de religie sau credință; subliniază importanța reînnoirii acestui mandat în cursul celei de-a 22-a sesiuni a UNHRC; subliniază că este în continuare necesar să se abordeze pe deplin problema legată de discriminarea minorităților religioase de peste tot din lume; afirmă din nou că libertatea de gândire, de conștiință și cea religioasă, inclusiv libertatea de a schimba sau abandona o religie sau credință, reprezintă un drept fundamental al omului; |
| --- | --- |

38.

constată cu satisfacție adoptarea rezoluției UNHRC privind libertatea de religie sau credință; subliniază însemnătatea pe care UE o acordă acestei chestiuni; solicită statelor membre să continue să lucreze pe marginea acestei chestiuni și așteaptă cu interes noile orientări ale UE, preconizate să apară la începutul acestui an; salută munca depusă de Raportorul special al ONU pentru libertatea de religie sau credință; subliniază importanța reînnoirii acestui mandat în cursul celei de-a 22-a sesiuni a UNHRC; subliniază că este în continuare necesar să se abordeze pe deplin problema legată de discriminarea minorităților religioase de peste tot din lume; afirmă din nou că libertatea de gândire, de conștiință și cea religioasă, inclusiv libertatea de a schimba sau abandona o religie sau credință, reprezintă un drept fundamental al omului;

| 39. | salută procesul aflat în desfășurare de a lua măsuri în urma raportului Înaltului Comisar pentru drepturile omului privind legile și practicile discriminatorii și actele de violență împotriva persoanelor determinate de orientarea sexuală și identitatea de gen a acestora; încurajează luarea de măsuri suplimentare, inclusiv prin intermediul reuniunilor regionale, și participarea activă a tuturor statelor membre ale UE, a Consiliului și a Serviciului European de Acțiune Externă; condamnă, în acest context, în mod categoric aplicarea în anumite țări a pedepsei capitale, a pedepsei cu închisoarea sau condamnările penale din motive legate de orientare sexuală și solicită eliminarea imediată a acestor practici; salută rolul de lider al Secretarului General al ONU și al Înaltului Comisar pentru drepturile omului în această problemă, atât în interiorul cât și în exteriorul UNHRC; consideră regretabile încercările continue de a submina caracterul universal și indivizibil al drepturilor omului, îndeosebi printr-o rezoluție privind „valorile tradiționale”; |
| --- | --- |

39.

salută procesul aflat în desfășurare de a lua măsuri în urma raportului Înaltului Comisar pentru drepturile omului privind legile și practicile discriminatorii și actele de violență împotriva persoanelor determinate de orientarea sexuală și identitatea de gen a acestora; încurajează luarea de măsuri suplimentare, inclusiv prin intermediul reuniunilor regionale, și participarea activă a tuturor statelor membre ale UE, a Consiliului și a Serviciului European de Acțiune Externă; condamnă, în acest context, în mod categoric aplicarea în anumite țări a pedepsei capitale, a pedepsei cu închisoarea sau condamnările penale din motive legate de orientare sexuală și solicită eliminarea imediată a acestor practici; salută rolul de lider al Secretarului General al ONU și al Înaltului Comisar pentru drepturile omului în această problemă, atât în interiorul cât și în exteriorul UNHRC; consideră regretabile încercările continue de a submina caracterul universal și indivizibil al drepturilor omului, îndeosebi printr-o rezoluție privind „valorile tradiționale”;

| 40. | ia act de primul Forum anual privind comerțul și drepturile omului organizat la Geneva la 4–6 decembrie 2012, care a reunit un spectru larg de părți implicate pentru a discuta implementarea Principiilor directoare ale ONU în acest domeniu; susține consultările inițiale ale forumului în legătură cu modul în care guvernele și întreprinderile pot fi determinate să adopte cadre normative, de politică și de aplicare pentru a contracara abuzurile împotriva drepturilor omului comise în contextul comerțului internațional; |
| --- | --- |

40.

ia act de primul Forum anual privind comerțul și drepturile omului organizat la Geneva la 4–6 decembrie 2012, care a reunit un spectru larg de părți implicate pentru a discuta implementarea Principiilor directoare ale ONU în acest domeniu; susține consultările inițiale ale forumului în legătură cu modul în care guvernele și întreprinderile pot fi determinate să adopte cadre normative, de politică și de aplicare pentru a contracara abuzurile împotriva drepturilor omului comise în contextul comerțului internațional;

| 41. | salută lucrările grupului de lucru interguvernamental cu componență nelimitată pentru companiile militare și de securitate private, care are mandatul de a examina posibilitatea de a elabora un cadru normativ internațional; recunoaște atenția deosebită acordată opțiunii de a elabora un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic privind reglementarea, monitorizarea și supravegherea activităților companiilor militare și de securitate private și își exprimă sprijinul în favoarea unui astfel de cadru de reglementare obligatoriu din punct de vedere juridic; insistă asupra unei puternice componente în materie de răspundere și invită toate companiile militare și de securitate private care nu au semnat încă Codul de conduită pentru furnizorii privați de servicii de securitate să facă acest lucru; așteaptă cu interes prezentarea raportului grupului de lucru; solicită continuarea mandatului acestui grup de lucru; |
| --- | --- |

41.

salută lucrările grupului de lucru interguvernamental cu componență nelimitată pentru companiile militare și de securitate private, care are mandatul de a examina posibilitatea de a elabora un cadru normativ internațional; recunoaște atenția deosebită acordată opțiunii de a elabora un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic privind reglementarea, monitorizarea și supravegherea activităților companiilor militare și de securitate private și își exprimă sprijinul în favoarea unui astfel de cadru de reglementare obligatoriu din punct de vedere juridic; insistă asupra unei puternice componente în materie de răspundere și invită toate companiile militare și de securitate private care nu au semnat încă Codul de conduită pentru furnizorii privați de servicii de securitate să facă acest lucru; așteaptă cu interes prezentarea raportului grupului de lucru; solicită continuarea mandatului acestui grup de lucru;

| 42. | subliniază importanța naturii universale a evaluării periodice universale (EPU) și reafirmă importanța EPU în vederea înțelegerii depline a situației drepturilor omului la fața locului în toate statele membre ale ONU; |
| --- | --- |

42.

subliniază importanța naturii universale a evaluării periodice universale (EPU) și reafirmă importanța EPU în vederea înțelegerii depline a situației drepturilor omului la fața locului în toate statele membre ale ONU;

| 43. | salută începerea celui de-al doilea ciclu al EPU și adoptarea primelor rezultate ale acestuia; reamintește importanța celui de-al doilea ciclu care se axează pe implementarea recomandărilor acceptate în perioada primului ciclu; cu toate acestea, solicită din nou reluarea în considerare a recomandărilor care nu au fost acceptate de state pe perioada primului ciclu în continuarea procesului EPU; |
| --- | --- |

43.

salută începerea celui de-al doilea ciclu al EPU și adoptarea primelor rezultate ale acestuia; reamintește importanța celui de-al doilea ciclu care se axează pe implementarea recomandărilor acceptate în perioada primului ciclu; cu toate acestea, solicită din nou reluarea în considerare a recomandărilor care nu au fost acceptate de state pe perioada primului ciclu în continuarea procesului EPU;

| 44. | consideră că implementarea este un aspect esențial pentru realizarea potențialului procesului EPU; de aceea, reiterează importanța acordării de asistență tehnică din partea Comisiei și a statelor membre pentru a ajuta statele supuse monitorizării să implementeze recomandările; încurajează statele să prezinte actualizări de etapă, asigurând, astfel, o implementare mai bună; |
| --- | --- |

44.

consideră că implementarea este un aspect esențial pentru realizarea potențialului procesului EPU; de aceea, reiterează importanța acordării de asistență tehnică din partea Comisiei și a statelor membre pentru a ajuta statele supuse monitorizării să implementeze recomandările; încurajează statele să prezinte actualizări de etapă, asigurând, astfel, o implementare mai bună;

| 45. | îndeamnă statele membre ale UE care participă la dialogurile interactive din cadrul EPU să prezinte recomandări specifice și măsurabile pentru a îmbunătăți calitatea măsurilor de urmărire și a punerii în aplicare a recomandărilor acceptate; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă statele membre ale UE care participă la dialogurile interactive din cadrul EPU să prezinte recomandări specifice și măsurabile pentru a îmbunătăți calitatea măsurilor de urmărire și a punerii în aplicare a recomandărilor acceptate;

| 46. | recomandă includerea sistematică a recomandărilor EPU în dialogurile și consultările UE pe tema drepturilor omului și în strategiile de țară ale UE în domeniul drepturilor omului, pentru a asigura valorificarea rezultatelor EPU; recomandă, de asemenea, ca Parlamentul să ridice problema acestor recomandări în timpul vizitelor delegațiilor sale în țările terțe; |
| --- | --- |

46.

recomandă includerea sistematică a recomandărilor EPU în dialogurile și consultările UE pe tema drepturilor omului și în strategiile de țară ale UE în domeniul drepturilor omului, pentru a asigura valorificarea rezultatelor EPU; recomandă, de asemenea, ca Parlamentul să ridice problema acestor recomandări în timpul vizitelor delegațiilor sale în țările terțe;

| 47. | salută măsurile care permit participarea deplină în cadrul procesului EPU a unui spectru larg de părți implicate; salută, în acest context, schimbările în lista vorbitorilor, ceea ce oferă tuturor statelor care doresc să își exprime poziția în timpul procesului EPU ocazia să facă acest lucru; apreciază încă o dată rolul mai important dobândit de instituțiile naționale în domeniul drepturilor omului, în concordanță cu Principiile de la Paris; salută participarea mai susținută din acest sector datorită utilizării mai intense a videoconferințelor; |
| --- | --- |

47.

salută măsurile care permit participarea deplină în cadrul procesului EPU a unui spectru larg de părți implicate; salută, în acest context, schimbările în lista vorbitorilor, ceea ce oferă tuturor statelor care doresc să își exprime poziția în timpul procesului EPU ocazia să facă acest lucru; apreciază încă o dată rolul mai important dobândit de instituțiile naționale în domeniul drepturilor omului, în concordanță cu Principiile de la Paris; salută participarea mai susținută din acest sector datorită utilizării mai intense a videoconferințelor;

| 48. | consideră că se poate face mai mult pentru a implica societatea civilă în procesul EPU, inclusiv în implementarea rezultatelor acestuia, precum și, la modul mai general, în activitatea UNHRC; |
| --- | --- |

48.

consideră că se poate face mai mult pentru a implica societatea civilă în procesul EPU, inclusiv în implementarea rezultatelor acestuia, precum și, la modul mai general, în activitatea UNHRC;

Procedurile speciale

| 49. | reafirmă rolul crucial pe care îl joacă procedurile speciale în credibilitatea și eficacitatea activității UNHRC și poziția lor centrală în cadrul angrenajului ONU în materie de drepturi ale omului; își exprimă din nou susținerea fermă pentru procedurile speciale și subliniază importanța fundamentală a independenței acestor mandate; |
| --- | --- |

49.

reafirmă rolul crucial pe care îl joacă procedurile speciale în credibilitatea și eficacitatea activității UNHRC și poziția lor centrală în cadrul angrenajului ONU în materie de drepturi ale omului; își exprimă din nou susținerea fermă pentru procedurile speciale și subliniază importanța fundamentală a independenței acestor mandate;

| 50. | îndeamnă statele să coopereze pe deplin cu procedurile speciale, inclusiv prin primirea neîntârziată a deținătorilor de mandate care efectuează vizite de țară, răspunzând acțiunilor acestora și acuzațiilor de încălcări și asigurând o reacție corespunzătoare la recomandările făcute de aceștia; îndeamnă membrii UNHRC să fie un model de urmat în ceea ce privește aceste chestiuni; |
| --- | --- |

50.

îndeamnă statele să coopereze pe deplin cu procedurile speciale, inclusiv prin primirea neîntârziată a deținătorilor de mandate care efectuează vizite de țară, răspunzând acțiunilor acestora și acuzațiilor de încălcări și asigurând o reacție corespunzătoare la recomandările făcute de aceștia; îndeamnă membrii UNHRC să fie un model de urmat în ceea ce privește aceste chestiuni;

| 51. | salută acțiunile întreprinse de UE pentru a acorda împreună o invitație permanentă tuturor procedurilor speciale ale ONU în materie de drepturi ale omului, fiind un model de urmat în această chestiune; încurajează alte state membre ale ONU să procedeze la fel; |
| --- | --- |

51.

salută acțiunile întreprinse de UE pentru a acorda împreună o invitație permanentă tuturor procedurilor speciale ale ONU în materie de drepturi ale omului, fiind un model de urmat în această chestiune; încurajează alte state membre ale ONU să procedeze la fel;

| 52. | condamnă toate formele de represalii împotriva persoanelor care cooperează cu procesul EPU și cu procedurile speciale; subliniază faptul că asemenea acțiuni subminează întregul sistem al ONU în domeniul drepturilor omului; îndeamnă toate statele să ofere protecție adecvată împotriva unor asemenea acte de intimidare; |
| --- | --- |

52.

condamnă toate formele de represalii împotriva persoanelor care cooperează cu procesul EPU și cu procedurile speciale; subliniază faptul că asemenea acțiuni subminează întregul sistem al ONU în domeniul drepturilor omului; îndeamnă toate statele să ofere protecție adecvată împotriva unor asemenea acte de intimidare;

Implicarea UE

| 53. | reiterează cu maximă fermitate importanța participării active a UE la mecanismele ONU din domeniul drepturilor omului, inclusiv UNHRC; încurajează statele membre să se implice prin co-sponsorizarea rezoluțiilor și participarea activă la dezbateri și dialoguri interactive, precum și la formularea de declarații; susține puternic recurgerea din ce în ce mai frecventă la inițiativele trans-regionale din partea UE; |
| --- | --- |

53.

reiterează cu maximă fermitate importanța participării active a UE la mecanismele ONU din domeniul drepturilor omului, inclusiv UNHRC; încurajează statele membre să se implice prin co-sponsorizarea rezoluțiilor și participarea activă la dezbateri și dialoguri interactive, precum și la formularea de declarații; susține puternic recurgerea din ce în ce mai frecventă la inițiativele trans-regionale din partea UE;

| 54. | subliniază importanța integrării rezultatelor lucrărilor de la Geneva în contextul UNHRC în activitățile interne și externe din acest domeniu ale UE, inclusiv cele ale Parlamentului; |
| --- | --- |

54.

subliniază importanța integrării rezultatelor lucrărilor de la Geneva în contextul UNHRC în activitățile interne și externe din acest domeniu ale UE, inclusiv cele ale Parlamentului;

| 55. | subliniază importanța definirii poziției Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului (RSUE); încurajează RSUE să crească eficacitatea, coerența și vizibilitatea politicii UE în domeniul drepturilor omului în contextul UNHRC și să dezvolte o cooperare strânsă cu OHCHR și cu procedurile speciale; |
| --- | --- |

55.

subliniază importanța definirii poziției Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului (RSUE); încurajează RSUE să crească eficacitatea, coerența și vizibilitatea politicii UE în domeniul drepturilor omului în contextul UNHRC și să dezvolte o cooperare strânsă cu OHCHR și cu procedurile speciale;

| 56. | încurajează VP/ÎR și RSUE să fie prezenți în segmentele la nivel înalt ale UNHRC; |
| --- | --- |

56.

încurajează VP/ÎR și RSUE să fie prezenți în segmentele la nivel înalt ale UNHRC;

| 57. | reafirmă eficacitatea potențială a acțiunilor UE în cazul în care Uniunea și statele sale membre își mobilizează forța colectivă; subliniază importanța de a întări în continuare coordonarea și cooperarea între statele membre în această privință, pentru a ajunge la un numitor comun în chestiunile legate de drepturile omului; face un nou apel pentru acțiuni mai îndrăznețe și mai ambițioase și pentru angajamente concrete, în locul resemnării cu acceptarea celui mai mic numitor comun; încurajează, în acest context, SEAE, în special prin delegațiile UE de la Geneva și New York, să-și crească gradul de concordanță, printr-o consultare rapidă și substanțială; |
| --- | --- |

57.

reafirmă eficacitatea potențială a acțiunilor UE în cazul în care Uniunea și statele sale membre își mobilizează forța colectivă; subliniază importanța de a întări în continuare coordonarea și cooperarea între statele membre în această privință, pentru a ajunge la un numitor comun în chestiunile legate de drepturile omului; face un nou apel pentru acțiuni mai îndrăznețe și mai ambițioase și pentru angajamente concrete, în locul resemnării cu acceptarea celui mai mic numitor comun; încurajează, în acest context, SEAE, în special prin delegațiile UE de la Geneva și New York, să-și crească gradul de concordanță, printr-o consultare rapidă și substanțială;

| 58. | subliniază importanța ratificării Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități, prima oară când UE a ratificat o convenție ONU ca entitate juridică; solicită UE să semneze și să ratifice Convenția Consiliului Europei pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice; |
| --- | --- |

58.

subliniază importanța ratificării Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități, prima oară când UE a ratificat o convenție ONU ca entitate juridică; solicită UE să semneze și să ratifice Convenția Consiliului Europei pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice;

| 59. | reafirmă încă o dată că este important ca statele membre ale UE să depună eforturi pentru a realiza indivizibilitatea și universalitatea drepturilor omului și pentru a sprijini activitatea UNHRC în această privință, în special prin ratificarea tuturor instrumentelor internaționale privind drepturile omului pe care acest organism le-a creat; își exprimă încă o dată regretul pentru faptul că niciun stat membru al UE nu a ratificat Convenția privind protecția drepturilor lucrătorilor migranți și a familiilor acestora; regretă, de asemenea, faptul că unele state membre nu au adoptat încă și/sau nu au ratificat Convenția pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate sau Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii și a altor tratamente crude, inumane sau degradante, precum și faptul că numai două state membre au ratificat Protocolul facultativ la Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale; își reiterează apelul către toate statele membre ale UE să ratifice aceste convenții și protocoale și le încurajează să semneze și să ratifice recentul Protocol opțional la Convenția privind drepturile copilului printr-o procedură de comunicări, care a fost deschis pentru semnare la Geneva, Elveția, la 28 februarie 2012; subliniază importanța transmiterii în timp util de către statele membre ale UE a rapoartelor lor periodice către organismele de monitorizare ale ONU; |
| --- | --- |

59.

reafirmă încă o dată că este important ca statele membre ale UE să depună eforturi pentru a realiza indivizibilitatea și universalitatea drepturilor omului și pentru a sprijini activitatea UNHRC în această privință, în special prin ratificarea tuturor instrumentelor internaționale privind drepturile omului pe care acest organism le-a creat; își exprimă încă o dată regretul pentru faptul că niciun stat membru al UE nu a ratificat Convenția privind protecția drepturilor lucrătorilor migranți și a familiilor acestora; regretă, de asemenea, faptul că unele state membre nu au adoptat încă și/sau nu au ratificat Convenția pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate sau Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii și a altor tratamente crude, inumane sau degradante, precum și faptul că numai două state membre au ratificat Protocolul facultativ la Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale; își reiterează apelul către toate statele membre ale UE să ratifice aceste convenții și protocoale și le încurajează să semneze și să ratifice recentul Protocol opțional la Convenția privind drepturile copilului printr-o procedură de comunicări, care a fost deschis pentru semnare la Geneva, Elveția, la 28 februarie 2012; subliniază importanța transmiterii în timp util de către statele membre ale UE a rapoartelor lor periodice către organismele de monitorizare ale ONU;

| 60. | reafirmă faptul că este important pentru UE să apere independența OHCHR și să se asigure că acesta își poate exercita în continuare atribuțiile în mod imparțial; readuce în atenție importanța asigurării unor fonduri suficiente pentru a menține deschis OHCHR; |
| --- | --- |

60.

reafirmă faptul că este important pentru UE să apere independența OHCHR și să se asigure că acesta își poate exercita în continuare atribuțiile în mod imparțial; readuce în atenție importanța asigurării unor fonduri suficiente pentru a menține deschis OHCHR;

| 61. | relevă că protecția apărătorilor drepturilor omului este o prioritate-cheie în cadrul politicii UE în domeniul drepturilor omului; subliniază că există pericolul ca represaliile și acțiunile de intimidare îndreptate împotriva apărătorilor drepturilor omului care colaborează cu mecanismele ONU din domeniul drepturilor omului să submineze sistemul; apreciază, prin urmare, sprijinul practic și financiar acordat pentru protecția urgentă și susținerea apărătorilor drepturilor omului, în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO); |
| --- | --- |

61.

relevă că protecția apărătorilor drepturilor omului este o prioritate-cheie în cadrul politicii UE în domeniul drepturilor omului; subliniază că există pericolul ca represaliile și acțiunile de intimidare îndreptate împotriva apărătorilor drepturilor omului care colaborează cu mecanismele ONU din domeniul drepturilor omului să submineze sistemul; apreciază, prin urmare, sprijinul practic și financiar acordat pentru protecția urgentă și susținerea apărătorilor drepturilor omului, în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO);

| 62. | salută înființarea, în 2012, la Bruxelles, a unui Grup de lucru al Consiliului în domeniul drepturilor omului (COHOM); ia act de eforturile COHOM de a îmbunătăți pregătirea și coordonarea pozițiilor UE pentru sesiunile UNHRC, inclusiv organizarea de reuniuni ale COHOM la Geneva; își reafirmă speranțele că COHOM va juca un rol important în chestiunea consecvenței între politica internă și cea externă a UE în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

62.

salută înființarea, în 2012, la Bruxelles, a unui Grup de lucru al Consiliului în domeniul drepturilor omului (COHOM); ia act de eforturile COHOM de a îmbunătăți pregătirea și coordonarea pozițiilor UE pentru sesiunile UNHRC, inclusiv organizarea de reuniuni ale COHOM la Geneva; își reafirmă speranțele că COHOM va juca un rol important în chestiunea consecvenței între politica internă și cea externă a UE în domeniul drepturilor omului;

| 63. | se așteaptă ca dezvoltarea strategiilor de țară ale UE în domeniul drepturilor omului să fie coordonate în mod corespunzător cu acțiunea UE în forurile ONU; își reiterează recomandările ca strategiile de țară ale UE în domeniul drepturilor omului să fie comunicate Parlamentului European şi să fie, pe cât posibil, făcute publice, pentru a conferi vizibilitate angajamentelor UE în domeniul drepturilor omului în țările terțe și pentru ca cei care luptă pentru drepturile omului să găsească sprijin în aceste documente; |
| --- | --- |

63.

se așteaptă ca dezvoltarea strategiilor de țară ale UE în domeniul drepturilor omului să fie coordonate în mod corespunzător cu acțiunea UE în forurile ONU; își reiterează recomandările ca strategiile de țară ale UE în domeniul drepturilor omului să fie comunicate Parlamentului European şi să fie, pe cât posibil, făcute publice, pentru a conferi vizibilitate angajamentelor UE în domeniul drepturilor omului în țările terțe și pentru ca cei care luptă pentru drepturile omului să găsească sprijin în aceste documente;

| 64. | subliniază importanța evidențierii în cadrul UNHRC a problemei îngrijorătoare a marjei reduse de manevră a ONG-urilor într-o serie de țări de pe glob; încurajează SEAE și statele membre să facă eforturi concertate pentru a ridica această problemă; |
| --- | --- |

64.

subliniază importanța evidențierii în cadrul UNHRC a problemei îngrijorătoare a marjei reduse de manevră a ONG-urilor într-o serie de țări de pe glob; încurajează SEAE și statele membre să facă eforturi concertate pentru a ridica această problemă;

| 65. | solicită din nou VP/ÎR, având în vedere noile rapoarte privind complicitatea companiilor din UE la încălcarea drepturilor omului în țări terțe, să atragă atenția asupra acestei chestiuni; solicită Comisiei să elaboreze o politică mai ambițioasă în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor; îndeamnă SEAE, Comisia și statele membre să ia măsuri eficace pentru a asigura răspunderea companiilor în cazul încălcării drepturilor omului; reiterează, în acest context, importanța unei mai mari coerențe între politica internă și cea externă și a respectării depline a drepturilor omului în politicile interne, pentru a evita standardele duble; |
| --- | --- |

65.

solicită din nou VP/ÎR, având în vedere noile rapoarte privind complicitatea companiilor din UE la încălcarea drepturilor omului în țări terțe, să atragă atenția asupra acestei chestiuni; solicită Comisiei să elaboreze o politică mai ambițioasă în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor; îndeamnă SEAE, Comisia și statele membre să ia măsuri eficace pentru a asigura răspunderea companiilor în cazul încălcării drepturilor omului; reiterează, în acest context, importanța unei mai mari coerențe între politica internă și cea externă și a respectării depline a drepturilor omului în politicile interne, pentru a evita standardele duble;

| 66. | încredințează delegației sale la cea de-a 22-a sesiune a UNHRC sarcina de a face cunoscute preocupările și opiniile exprimate în prezenta rezoluție; solicită delegației să transmită Subcomisiei pentru drepturile omului un raport cu privire la vizita realizată; consideră că este indispensabil să se continue practica trimiterii unei delegații a Parlamentului la toate sesiunile relevante ale UNHRC și ale Adunării Generale a ONU; |
| --- | --- |

66.

încredințează delegației sale la cea de-a 22-a sesiune a UNHRC sarcina de a face cunoscute preocupările și opiniile exprimate în prezenta rezoluție; solicită delegației să transmită Subcomisiei pentru drepturile omului un raport cu privire la vizita realizată; consideră că este indispensabil să se continue practica trimiterii unei delegații a Parlamentului la toate sesiunile relevante ale UNHRC și ale Adunării Generale a ONU;

o

o o

| 67. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, Președintelui celei de-a 67-a Adunări Generale a ONU, Președintelui Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, precum și grupului de lucru UE-ONU, înființat de Comisia pentru afaceri externe. |
| --- | --- |

67.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, Președintelui celei de-a 67-a Adunări Generale a ONU, Președintelui Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, precum și grupului de lucru UE-ONU, înființat de Comisia pentru afaceri externe.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0250.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0058.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0504.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0503.

(5)

Articolul 2, articolul 3 alineatul (5) și articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/97 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/97

---

P7_TA(2013)0056

Formarea judiciară – coordonatorii din cadrul tribunalelor

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la formarea judiciară – coordonatorii din cadrul tribunalelor (2012/2864(RSP))

(2016/C 024/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 81 și 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în care se prevede adoptarea, prin procedura legislativă ordinară, a unor măsuri destinate să asigure „sprijinirea formării profesionale a magistraților și a personalului din justiție”; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 81 și 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în care se prevede adoptarea, prin procedura legislativă ordinară, a unor măsuri destinate să asigure „sprijinirea formării profesionale a magistraților și a personalului din justiție”;

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 1991 referitoare la instituirea unei Academii de Drept European (1), poziția sa din 24 septembrie 2002 privind adoptarea unei decizii a Consiliului de instituire a unei Rețele Europene de Formare Judiciară (2), Rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene (3) și Recomandarea sa din 7 mai 2009 adresată Consiliului privind crearea unui spațiu UE al justiției penale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 1991 referitoare la instituirea unei Academii de Drept European (1), poziția sa din 24 septembrie 2002 privind adoptarea unei decizii a Consiliului de instituire a unei Rețele Europene de Formare Judiciară (2), Rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene (3) și Recomandarea sa din 7 mai 2009 adresată Consiliului privind crearea unui spațiu UE al justiției penale (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 aprilie 2010 privind un plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 aprilie 2010 privind un plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm (COM(2010)0171),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – Programul de la Stockholm (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – Programul de la Stockholm (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2011 intitulată „Instaurarea unui climat de încredere în justiție la nivelul UE – o nouă dimensiune a formării judiciare europene” (COM(2011)0551), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2011 intitulată „Instaurarea unui climat de încredere în justiție la nivelul UE – o nouă dimensiune a formării judiciare europene” (COM(2011)0551),

| — | având în vedere proiectul–pilot privind formarea judiciară, propus de Parlament în 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul–pilot privind formarea judiciară, propus de Parlament în 2011,

| — | având în vedere studiul comparativ având ca obiect formarea judiciară în statele membre, comandat de Parlament și efectuat de Academia de Drept European (ADE), în colaborare cu Rețeaua europeană de formare judiciară (REFJ) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comparativ având ca obiect formarea judiciară în statele membre, comandat de Parlament și efectuat de Academia de Drept European (ADE), în colaborare cu Rețeaua europeană de formare judiciară (REFJ) (6),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 17 iunie 2010 (7) și 14 martie 2012 (8) referitoare la formarea judiciară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 17 iunie 2010 (7) și 14 martie 2012 (8) referitoare la formarea judiciară,

| — | având în vedere experiența acumulată în Țările de Jos cu Eurinfra și rețeaua sa de coordonatori privind dreptul european din cadrul tribunalelor, care începe să fie copiată de alte state membre, în special Italia, prin proiectul său european Gaius; Danemarca, România și Bulgaria, conceput în jurul a trei piloni: (a) îmbunătățirea accesibilității resurselor de informație juridică europeană prin utilizarea tehnologiei internetului, (b) îmbunătățirea cunoștințelor de drept european în cadrul magistraților și (c) crearea și menținerea unei rețele de coordonatori privind dreptul european din cadrul tribunalelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere experiența acumulată în Țările de Jos cu Eurinfra și rețeaua sa de coordonatori privind dreptul european din cadrul tribunalelor, care începe să fie copiată de alte state membre, în special Italia, prin proiectul său european Gaius; Danemarca, România și Bulgaria, conceput în jurul a trei piloni: (a) îmbunătățirea accesibilității resurselor de informație juridică europeană prin utilizarea tehnologiei internetului, (b) îmbunătățirea cunoștințelor de drept european în cadrul magistraților și (c) crearea și menținerea unei rețele de coordonatori privind dreptul european din cadrul tribunalelor,

| — | având în vedere progresele semnificative realizate de tehnologia informației, prin intermediul căreia, de exemplu, metodele de învățare on-line pot fi utilizate din ce în ce mai mult ca un instrument flexibil ce poate fi folosit de mai mulți utilizatori finali, indiferent de timp și loc, în timp ce tehnologia avansată – în special motoare de căutare sofisticate – poate fi utilizată pentru a colecta informații în vederea îmbunătățirii accesibilității justiției, |
| --- | --- |

—

având în vedere progresele semnificative realizate de tehnologia informației, prin intermediul căreia, de exemplu, metodele de învățare on-line pot fi utilizate din ce în ce mai mult ca un instrument flexibil ce poate fi folosit de mai mulți utilizatori finali, indiferent de timp și loc, în timp ce tehnologia avansată – în special motoare de căutare sofisticate – poate fi utilizată pentru a colecta informații în vederea îmbunătățirii accesibilității justiției,

| — | având în vedere întrebarea referitoare la formarea judiciară adresată Comisiei – coordonatorii din cadrul tribunalelor (O-000186/2012 – B7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea referitoare la formarea judiciară adresată Comisiei – coordonatorii din cadrul tribunalelor (O-000186/2012 – B7-0112/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât originile sistemelor noastre juridice sunt complexe, astfel încât, potrivit unei recente lucrări științifice (9), dreptul roman trebuie considerat mai degrabă ca un proiect multicultural decât ca o evoluție distinctă a unei singure culturi, iar dreptul comun (ignorând sora sa pretoriană, echitatea, precum și influența dreptului canonic), ar putea fi cunoscut mai degrabă ca dreptul „anglo-normand”; întrucât statul de drept este o realitate pe care o avem în comun și una dintre valorile pe care dreptul european l-a dat lumii; întrucât este nevoie de o abordare holistică față de lege atât din partea practicienilor, cât și a magistraților; |
| --- | --- |

A.

întrucât originile sistemelor noastre juridice sunt complexe, astfel încât, potrivit unei recente lucrări științifice (9), dreptul roman trebuie considerat mai degrabă ca un proiect multicultural decât ca o evoluție distinctă a unei singure culturi, iar dreptul comun (ignorând sora sa pretoriană, echitatea, precum și influența dreptului canonic), ar putea fi cunoscut mai degrabă ca dreptul „anglo-normand”; întrucât statul de drept este o realitate pe care o avem în comun și una dintre valorile pe care dreptul european l-a dat lumii; întrucât este nevoie de o abordare holistică față de lege atât din partea practicienilor, cât și a magistraților;

| B. | întrucât nu poate exista nicio scuză pe motive de ignoranță cu privire la dreptul european din partea judecătorilor naționali, care sunt și trebuie să fie judecători europeni, cărora li se solicită să joace un rol fundamental într-o situație în care vom avea nevoie de „mai multă Europă”; întrucât acest lucru nu exclude promovarea unei culturi judiciare europene în care diversitatea să fie celebrată ca un bun comun; |
| --- | --- |

B.

întrucât nu poate exista nicio scuză pe motive de ignoranță cu privire la dreptul european din partea judecătorilor naționali, care sunt și trebuie să fie judecători europeni, cărora li se solicită să joace un rol fundamental într-o situație în care vom avea nevoie de „mai multă Europă”; întrucât acest lucru nu exclude promovarea unei culturi judiciare europene în care diversitatea să fie celebrată ca un bun comun;

| C. | întrucât fiecare tribunal național este un tribunal de drept al UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât fiecare tribunal național este un tribunal de drept al UE;

| D. | întrucât creșterea numărului de state membre și sarcina crescândă a Curții de Justiție a Uniunii Europene implică faptul că tribunalele naționale trebuie să utilizeze toate mijloacele pe care le au la dispoziție pentru a facilita accesul eficace și rapid la justiție; |
| --- | --- |

D.

întrucât creșterea numărului de state membre și sarcina crescândă a Curții de Justiție a Uniunii Europene implică faptul că tribunalele naționale trebuie să utilizeze toate mijloacele pe care le au la dispoziție pentru a facilita accesul eficace și rapid la justiție;

| E. | întrucât este nevoie de mijloace eficiente din punct de vedere al costurilor în vederea îmbunătățirii formării judecătorilor și al accesului acestora la informațiile juridice; |
| --- | --- |

E.

întrucât este nevoie de mijloace eficiente din punct de vedere al costurilor în vederea îmbunătățirii formării judecătorilor și al accesului acestora la informațiile juridice;

| F. | întrucât promovarea conceptului de coordonatori privind dreptul european în cadrul tribunalelor și interconectarea acestora la nivel european ar fi de o mare valoare; întrucât principala funcție a rețelei interconectate de coordonatori din cadrul tribunalelor ar fi să permită judecătorilor să se consulte cu ușurință în activitatea lor cotidiană cu omologii lor din alte state membre cu privire la chestiuni ce țin de interpretarea anumitor termeni din dreptul european aplicabil (directive sau regulamente) în cadrul unui mediu digital securizat (prin intermediul unei rețele de socializare creată special în acest scop sau prin intermediul portalului e-justiție); întrucât aceste „cercuri de coerență” ar contribui la o mai mare uniformitate în aplicarea dreptului UE, reducând, în același timp, numărul de referiri pentru decizii preliminare, fără a diminua rolul Curții de Justiție; |
| --- | --- |

F.

întrucât promovarea conceptului de coordonatori privind dreptul european în cadrul tribunalelor și interconectarea acestora la nivel european ar fi de o mare valoare; întrucât principala funcție a rețelei interconectate de coordonatori din cadrul tribunalelor ar fi să permită judecătorilor să se consulte cu ușurință în activitatea lor cotidiană cu omologii lor din alte state membre cu privire la chestiuni ce țin de interpretarea anumitor termeni din dreptul european aplicabil (directive sau regulamente) în cadrul unui mediu digital securizat (prin intermediul unei rețele de socializare creată special în acest scop sau prin intermediul portalului e-justiție); întrucât aceste „cercuri de coerență” ar contribui la o mai mare uniformitate în aplicarea dreptului UE, reducând, în același timp, numărul de referiri pentru decizii preliminare, fără a diminua rolul Curții de Justiție;

| G. | întrucât, după cum a constatat, deja, Parlamentul, o modalitate de rezolvare a problemelor (costuri, formare lingvistică, rentabilitate) este utilizarea tehnologiilor moderne și finanțarea creării unor aplicații (aplicații informatizate utilizabile pe calculatoare, pe telefoane mobile, tablete etc.); |
| --- | --- |

G.

întrucât, după cum a constatat, deja, Parlamentul, o modalitate de rezolvare a problemelor (costuri, formare lingvistică, rentabilitate) este utilizarea tehnologiilor moderne și finanțarea creării unor aplicații (aplicații informatizate utilizabile pe calculatoare, pe telefoane mobile, tablete etc.);

| H. | întrucât s-ar putea începe cu partea generală a dreptului UE, ținând seama de faptul că gestionarea cunoștințelor permite un acces aprofundat la cele mai actuale informații disponibile; |
| --- | --- |

H.

întrucât s-ar putea începe cu partea generală a dreptului UE, ținând seama de faptul că gestionarea cunoștințelor permite un acces aprofundat la cele mai actuale informații disponibile;

| I. | întrucât o situație în care fiecare stat membru ar începe să-și dezvolte propria tehnologie și propriile sale structuri digitale pentru a permite furnizarea mijloacelor digitale ar constitui o risipă de energie și de resurse financiare, în special în această perioadă dificilă din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

I.

întrucât o situație în care fiecare stat membru ar începe să-și dezvolte propria tehnologie și propriile sale structuri digitale pentru a permite furnizarea mijloacelor digitale ar constitui o risipă de energie și de resurse financiare, în special în această perioadă dificilă din punct de vedere economic;

| J. | întrucât trebuie evitată dublarea eforturilor și trebuie promovată reutilizarea proiectelor de calitate în materie de formare; întrucât acest lucru necesită o mai mare interconectare între statele membre în gestionarea cunoștințelor în materie de drept al UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât trebuie evitată dublarea eforturilor și trebuie promovată reutilizarea proiectelor de calitate în materie de formare; întrucât acest lucru necesită o mai mare interconectare între statele membre în gestionarea cunoștințelor în materie de drept al UE;

| K. | întrucât, în special în ce privește dezvoltarea unor motoare de căutare care să caute decizii judecătorești, avize și dreptul UE în general, statele membre ar trebui să studieze posibilitatea ca de această tehnologie să beneficieze, de asemenea, și sistemele judiciare din alte state membre, caz în care ar putea fi utilizată, coordonată și dezvoltată în comun; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în special în ce privește dezvoltarea unor motoare de căutare care să caute decizii judecătorești, avize și dreptul UE în general, statele membre ar trebui să studieze posibilitatea ca de această tehnologie să beneficieze, de asemenea, și sistemele judiciare din alte state membre, caz în care ar putea fi utilizată, coordonată și dezvoltată în comun;

| L. | întrucât ar trebui instituit un sistem care să permită reutilizarea produselor de formare, de exemplu prin intermediul înregistrării și traducerii/dublării/subtitrării prelegerilor pe baza cofinanțării; |
| --- | --- |

L.

întrucât ar trebui instituit un sistem care să permită reutilizarea produselor de formare, de exemplu prin intermediul înregistrării și traducerii/dublării/subtitrării prelegerilor pe baza cofinanțării;

| M. | întrucât toate acestea ar trebui reunite într-un plan general de gestionare a cunoștințelor pentru sistemul judiciar, utilizând, după caz, portalul e-justiție; |
| --- | --- |

M.

întrucât toate acestea ar trebui reunite într-un plan general de gestionare a cunoștințelor pentru sistemul judiciar, utilizând, după caz, portalul e-justiție;

| N. | întrucât, atunci când va fi adoptată, legislația europeană comună în materie de vânzare va oferi un teren de încercare pentru rețeaua de coordonatori privind dreptul european din cadrul tribunalelor, dând posibilitatea de a se ajunge la o coerență orizontală între judecătorii naționali în domenii în care nu există jurisprudență europeană, sau în care există foarte puțină jurisprudență, fără a se ajunge la dublarea rețelelor specializate din acest domeniu; |
| --- | --- |

N.

întrucât, atunci când va fi adoptată, legislația europeană comună în materie de vânzare va oferi un teren de încercare pentru rețeaua de coordonatori privind dreptul european din cadrul tribunalelor, dând posibilitatea de a se ajunge la o coerență orizontală între judecătorii naționali în domenii în care nu există jurisprudență europeană, sau în care există foarte puțină jurisprudență, fără a se ajunge la dublarea rețelelor specializate din acest domeniu;

| O. | întrucât curiozitatea cu privire la alte sisteme, disponibilitatea – inclusiv cu privire la utilizarea noilor tehnologii și metode – și dialogul trebuie să constituie un motto într-o Europă și într-o lume în care dreptul și practicienii din acest domeniu vor trebui să fie mai inventivi în abordarea privind gestionarea cunoștințelor; |
| --- | --- |

O.

întrucât curiozitatea cu privire la alte sisteme, disponibilitatea – inclusiv cu privire la utilizarea noilor tehnologii și metode – și dialogul trebuie să constituie un motto într-o Europă și într-o lume în care dreptul și practicienii din acest domeniu vor trebui să fie mai inventivi în abordarea privind gestionarea cunoștințelor;

| P. | întrucât acest lucru poate avea efecte pozitive asupra percepției cetățenilor cu privire la Uniunea Europeană – cu cât informațiile documentate sunt mai ușor disponibile, cu atât se va da mai puțin crezare miturilor și distorsionării adevărului despre Uniunea ca atare, despre legislația sa și modul său de funcționare și cu atât vor exista mai multe posibilități pentru dezbateri și discuții politice corecte (10); |
| --- | --- |

P.

întrucât acest lucru poate avea efecte pozitive asupra percepției cetățenilor cu privire la Uniunea Europeană – cu cât informațiile documentate sunt mai ușor disponibile, cu atât se va da mai puțin crezare miturilor și distorsionării adevărului despre Uniunea ca atare, despre legislația sa și modul său de funcționare și cu atât vor exista mai multe posibilități pentru dezbateri și discuții politice corecte (10);

| Q. | întrucât acesta constituie un alt aspect al edificării unei culturi judiciare europene, însă nu spune totul despre aceasta; întrucât noi metode și programe de formare care pun accentul pe învățarea limbilor și care promovează studierea dreptului comparativ și a dreptului internațional trebuie să fie răspândite în universități și facultățile de drept – Erasmus (pentru studenții la drept și pentru judecători) a constituit doar un început; |
| --- | --- |

Q.

întrucât acesta constituie un alt aspect al edificării unei culturi judiciare europene, însă nu spune totul despre aceasta; întrucât noi metode și programe de formare care pun accentul pe învățarea limbilor și care promovează studierea dreptului comparativ și a dreptului internațional trebuie să fie răspândite în universități și facultățile de drept – Erasmus (pentru studenții la drept și pentru judecători) a constituit doar un început;

| R. | întrucât a sosit momentul să mergem mai departe, începând printr-o discuție liberă, fără constrângeri, cu privire la formarea juridică a judecătorilor și practicienilor și la educația juridică în cadrul unui forum la care să fie prezenți membri ai sistemului judiciar, autoritățile naționale competente, – inclusiv Consiliile Magistraturii și instituțiile de formare juridică – Academia de Drept European (ADE), Rețeaua europeană de formare judiciară (REFJ), precum și Institutul de Drept European (IDE), |
| --- | --- |

R.

întrucât a sosit momentul să mergem mai departe, începând printr-o discuție liberă, fără constrângeri, cu privire la formarea juridică a judecătorilor și practicienilor și la educația juridică în cadrul unui forum la care să fie prezenți membri ai sistemului judiciar, autoritățile naționale competente, – inclusiv Consiliile Magistraturii și instituțiile de formare juridică – Academia de Drept European (ADE), Rețeaua europeană de formare judiciară (REFJ), precum și Institutul de Drept European (IDE),

| 1. | reiterează și întărește Rezoluțiile sale din 17 iunie 2010 și 14 martie 2012 privind formarea judiciară menționate mai sus; |
| --- | --- |

1.

reiterează și întărește Rezoluțiile sale din 17 iunie 2010 și 14 martie 2012 privind formarea judiciară menționate mai sus;

| 2. | invită Comisia să urgenteze atribuirea contractelor din cadrul proiectului pilot; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să urgenteze atribuirea contractelor din cadrul proiectului pilot;

| 3. | invită Comisia să promoveze și să sprijine coordonatorii naționali privind dreptul european din cadrul tribunalelor și interconectarea emergentă a rețelelor naționale ale acestora, încurajând și promovând, în același timp, ideile prezentate în considerentele acestei rezoluții și Rezoluțiile Parlamentului din 17 iunie 2010 și 14 martie 2012; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să promoveze și să sprijine coordonatorii naționali privind dreptul european din cadrul tribunalelor și interconectarea emergentă a rețelelor naționale ale acestora, încurajând și promovând, în același timp, ideile prezentate în considerentele acestei rezoluții și Rezoluțiile Parlamentului din 17 iunie 2010 și 14 martie 2012;

| 4. | atrage atenția asupra potențialelor beneficii pentru economie și, în special, pentru întreprinderile mici și mijlocii, a dezvoltării și exploatării metodelor de învățare on-line și a noilor tehnologii, îndeosebi a motoarelor de căutare; |
| --- | --- |

4.

atrage atenția asupra potențialelor beneficii pentru economie și, în special, pentru întreprinderile mici și mijlocii, a dezvoltării și exploatării metodelor de învățare on-line și a noilor tehnologii, îndeosebi a motoarelor de căutare;

| 5. | consideră că dezvoltarea profesională a avocaților ar trebui să pună accentul pe necesitatea existenței unor standarde comune de etică profesională, pe necesitatea ca sistemul judiciar să fie independent și imparțial și pe o abordare a reglementărilor europene care respectă diversitatea, întrucât acesta este singurul mod prin care se poate ajunge la o încredere reciprocă veritabilă; |
| --- | --- |

5.

consideră că dezvoltarea profesională a avocaților ar trebui să pună accentul pe necesitatea existenței unor standarde comune de etică profesională, pe necesitatea ca sistemul judiciar să fie independent și imparțial și pe o abordare a reglementărilor europene care respectă diversitatea, întrucât acesta este singurul mod prin care se poate ajunge la o încredere reciprocă veritabilă;

| 6. | ia act de faptul că sistemele juridice ale statelor membre, în ciuda diversității lor, se întemeiază pe principii comune și au origini comune; reamintește că, până acum câteva secole, se considera că profesiile juridice din Europa constituiau un corp unic de practicieni capabil să consilieze, să prepare documente juridice și să pledeze în fața tribunalelor din orice parte a Europei; consideră că politica Uniunii Europene în materie de formare juridică ar trebui să se inspire din această realitate, care demonstrează că deplina mobilitate a practicienilor dreptului este posibilă; |
| --- | --- |

6.

ia act de faptul că sistemele juridice ale statelor membre, în ciuda diversității lor, se întemeiază pe principii comune și au origini comune; reamintește că, până acum câteva secole, se considera că profesiile juridice din Europa constituiau un corp unic de practicieni capabil să consilieze, să prepare documente juridice și să pledeze în fața tribunalelor din orice parte a Europei; consideră că politica Uniunii Europene în materie de formare juridică ar trebui să se inspire din această realitate, care demonstrează că deplina mobilitate a practicienilor dreptului este posibilă;

| 7. | propune, în final, ca Comisia să organizeze un forum în vara anului 2013 – o „Conferință de la Messina pentru edificarea unei culturi judiciare europene” – în cadrul căruia judecători cu mai multă sau mai puțină experiență să poată discuta despre sectorul sau sectoarele în care s-au înregistrat dificultăți sau controverse juridice, pentru a încuraja dezbaterile, a stabili contacte, a crea canale de comunicare și a edifica încrederea și înțelegerea reciprocă; consideră că un astfel de forum ar putea oferi, de asemenea, autorităților competente și experților, inclusiv universităților și organismelor profesionale, o ocazie istorică de a discuta pe marginea politicii în materie de formare judiciară și a viitorului educației juridice în Europa; |
| --- | --- |

7.

propune, în final, ca Comisia să organizeze un forum în vara anului 2013 – o „Conferință de la Messina pentru edificarea unei culturi judiciare europene” – în cadrul căruia judecători cu mai multă sau mai puțină experiență să poată discuta despre sectorul sau sectoarele în care s-au înregistrat dificultăți sau controverse juridice, pentru a încuraja dezbaterile, a stabili contacte, a crea canale de comunicare și a edifica încrederea și înțelegerea reciprocă; consideră că un astfel de forum ar putea oferi, de asemenea, autorităților competente și experților, inclusiv universităților și organismelor profesionale, o ocazie istorică de a discuta pe marginea politicii în materie de formare judiciară și a viitorului educației juridice în Europa;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei.

---

(1)  JO C 267, 14.10.1991, p. 33.

(2)  JO C 273 E, 14.11.2003, p. 99.

(3)  JO C 294 E, 3.12.2009, p. 27.

(4)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 116.

(5)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 12.

(6)  disponibil la adresa: http://www.europarl.europa.eu/committees/en/juri/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=59983

(7)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 130.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0079.

(9)  P.G. Monateri, Black Gaius. A Quest for the Multicultural Origins of the ‘Western Legal Tradition’ (În căutarea originilor multiculturale ale„tradiției juridice occidentale”), în 51 Hastings Law Journal, 2000, p. 479 și următoarele, disponibil la adresa http://www.jus.unitn.it/cardozo/users/pigi/blackgaius/bge.pdf

(10)  A se vedea, de, exemplu, cu privire la miturile privind implicarea UE în dreptul penal, excelenta lucrare Opting out of EUR Criminal law: What is actually involved? (Retragerea din dreptul penal european: ce implică de fapt?), de Hinarejos, Spencer și Peers, CELS Working Paper, New Series, No 1, http://www.cels.law.cam.ac.uk/publications/working_papers.php.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/100 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/100

---

P7_TA(2013)0057

Banca Europeană de Investiţii – Raportul anual pe 2011

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la Raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru 2011 (2012/2286(INI))

(2016/C 024/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul anual pentru 2011 al Băncii Europene de Investiții (BEI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pentru 2011 al Băncii Europene de Investiții (BEI),

| — | având în vedere articolele 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 și 309 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Protocolul nr. 5 privind statutul BEI, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 și 309 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Protocolul nr. 5 privind statutul BEI,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2012 privind Raportul anual al Băncii Europene de Investiții (BEI) pentru 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2012 privind Raportul anual al Băncii Europene de Investiții (BEI) pentru 2010 (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012, în special previziunea de creștere a capitalului BEI cu 10 milioane EUR, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012, în special previziunea de creștere a capitalului BEI cu 10 milioane EUR,

| — | având în vedere concluziile Summit-ului European din 29 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Summit-ului European din 29 iunie 2012,

| — | având în vedere raportul Președintelui Consiliului European din 26 iunie 2012 intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Președintelui Consiliului European din 26 iunie 2012 intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”,

| — | având în vedere raportul intitulat „Instrumente de partajare a riscurilor” (dosar de codecizie adoptat anul trecut), în special avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Instrumente de partajare a riscurilor” (dosar de codecizie adoptat anul trecut), în special avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| — | având în vedere majorarea capitalului BERD, în special în contextul relațiilor între BEI și BERD și al suprapunerii posibile, |
| --- | --- |

—

având în vedere majorarea capitalului BERD, în special în contextul relațiilor între BEI și BERD și al suprapunerii posibile,

| — | având în vedere decizia de a extinde domeniul operațiunilor BERD la zona mediteraneeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia de a extinde domeniul operațiunilor BERD la zona mediteraneeană,

| — | având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1639/2006/CE de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) și Regulamentul (CE) nr. 680/2007 de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice (COM(2011)0659), care introduce faza pilot pentru inițiativa privind obligațiunile pentru finanțarea proiectelor Europa 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1639/2006/CE de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) și Regulamentul (CE) nr. 680/2007 de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice (COM(2011)0659), care introduce faza pilot pentru inițiativa privind obligațiunile pentru finanțarea proiectelor Europa 2020,

| — | având în vedere propunerea de Regulament al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (COM(2012)0511) și propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) în ceea ce privește interacțiunea sa cu Regulamentul (UE) nr. .../... al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (COM(2012)0512), care urmăresc instituirea unei uniuni bancare europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de Regulament al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (COM(2012)0511) și propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) în ceea ce privește interacțiunea sa cu Regulamentul (UE) nr. .../... al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (COM(2012)0512), care urmăresc instituirea unei uniuni bancare europene,

| — | având în vedere Decizia 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din împrumuturi și garanții la împrumuturi pentru proiecte din afara Uniunii și de abrogare a Deciziei nr. 633/2009/CE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din împrumuturi și garanții la împrumuturi pentru proiecte din afara Uniunii și de abrogare a Deciziei nr. 633/2009/CE (2),

| — | având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru control bugetar (A7-0016/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru control bugetar (A7-0016/2013),

| A. | întrucât combinația de constrângeri bugetare din sectorul public, datorii suverane excesive și măsuri de corecție aferente, care penalizează adesea cererea agregată, și de instituții financiare reglementate în mod inadecvat creează în unele cazuri o spirală economică descendentă la nivelul UE, exercitând o presiune descendentă asupra investițiilor, în special pentru IMM-uri, și producând un impact negativ asupra creșterii economice, competitivității și creării de locuri de muncă în Uniune; |
| --- | --- |

A.

întrucât combinația de constrângeri bugetare din sectorul public, datorii suverane excesive și măsuri de corecție aferente, care penalizează adesea cererea agregată, și de instituții financiare reglementate în mod inadecvat creează în unele cazuri o spirală economică descendentă la nivelul UE, exercitând o presiune descendentă asupra investițiilor, în special pentru IMM-uri, și producând un impact negativ asupra creșterii economice, competitivității și creării de locuri de muncă în Uniune;

| B. | întrucât BEI a fost înființată prin Tratatul de la Roma și are rolul de a fi „Banca Uniunii Europene”, având drept obiectiv facilitarea realizării priorităților Uniunii prin selecționarea de proiecte viabile din punct de vedere economic pentru investiții din partea UE; întrucât, în calitate de bancă fără scop lucrativ, completează și alte bănci comerciale și cadrul financiar general prin intervenții în caz de disfuncționalități ale pieței; |
| --- | --- |

B.

întrucât BEI a fost înființată prin Tratatul de la Roma și are rolul de a fi „Banca Uniunii Europene”, având drept obiectiv facilitarea realizării priorităților Uniunii prin selecționarea de proiecte viabile din punct de vedere economic pentru investiții din partea UE; întrucât, în calitate de bancă fără scop lucrativ, completează și alte bănci comerciale și cadrul financiar general prin intervenții în caz de disfuncționalități ale pieței;

| C. | întrucât criza economică și financiară a afectat grav dezvoltarea economică a multor state membre și a condus la deteriorarea rapidă a condițiilor sociale, dar a încurajat statele membre să răspundă în mod corespunzător prin măsuri menite să restabilească niște economii sănătoase și să pună baze solide pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă în viitor; întrucât, prin majorarea volumului împrumuturilor și prin participarea la proiecte de investiții fiabile din punct de vedere economic, având în vedere și insuficiența resurselor publice, BEI este capabilă să contribuie la coeziunea socială și la creșterea economică a statelor membre care se confruntă cu dificultăți financiare; |
| --- | --- |

C.

întrucât criza economică și financiară a afectat grav dezvoltarea economică a multor state membre și a condus la deteriorarea rapidă a condițiilor sociale, dar a încurajat statele membre să răspundă în mod corespunzător prin măsuri menite să restabilească niște economii sănătoase și să pună baze solide pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă în viitor; întrucât, prin majorarea volumului împrumuturilor și prin participarea la proiecte de investiții fiabile din punct de vedere economic, având în vedere și insuficiența resurselor publice, BEI este capabilă să contribuie la coeziunea socială și la creșterea economică a statelor membre care se confruntă cu dificultăți financiare;

| D. | întrucât operațiunile BEI în afara UE sunt efectuate cu scopul de a sprijini proiecte viabile din punct de vedere economic care sunt conforme cu politicile de acțiune externă ale Uniunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât operațiunile BEI în afara UE sunt efectuate cu scopul de a sprijini proiecte viabile din punct de vedere economic care sunt conforme cu politicile de acțiune externă ale Uniunii;

| E. | întrucât BEI își desfășoară activitatea în cadrul unor jurisdicții slab reglementate, netransparente sau necooperante, inclusiv prin: (i) analiza capacității intermediarilor financiar în materie de combatere a spălării de bani și a finanțării terorismului folosite pentru împrumuturile intermediate, pentru ca aceștia să identifice în mod corespunzător beneficiarii finali ai fondurilor BEI în conformitate cu directivele UE în materie de combatere a spălării de bani și a finanțării terorismului sau cu standardele GAFI (Grupul de Acțiune Financiară Internațională), după caz; și (ii) monitorizarea plăților efectuate de BEI în cadrul respectivelor jurisdicții; |
| --- | --- |

E.

întrucât BEI își desfășoară activitatea în cadrul unor jurisdicții slab reglementate, netransparente sau necooperante, inclusiv prin: (i) analiza capacității intermediarilor financiar în materie de combatere a spălării de bani și a finanțării terorismului folosite pentru împrumuturile intermediate, pentru ca aceștia să identifice în mod corespunzător beneficiarii finali ai fondurilor BEI în conformitate cu directivele UE în materie de combatere a spălării de bani și a finanțării terorismului sau cu standardele GAFI (Grupul de Acțiune Financiară Internațională), după caz; și (ii) monitorizarea plăților efectuate de BEI în cadrul respectivelor jurisdicții;

| F. | întrucât în UE, în special în zona euro, a fost introdus un nou set de norme privind supravegherea și disciplina economică, fiscală și bugetară, cu scopul de a asigura sustenabilitatea datoriei publice; |
| --- | --- |

F.

întrucât în UE, în special în zona euro, a fost introdus un nou set de norme privind supravegherea și disciplina economică, fiscală și bugetară, cu scopul de a asigura sustenabilitatea datoriei publice;

| G. | întrucât acest set de norme trebuie dublat de îndată de măsuri destinate să relanseze economia, industria, creșterea economică, competitivitatea, inovarea și ocuparea forței de muncă și care să impună mobilizarea bugetului UE, precum și a capacității de creditare și a expertizei BEI; |
| --- | --- |

G.

întrucât acest set de norme trebuie dublat de îndată de măsuri destinate să relanseze economia, industria, creșterea economică, competitivitatea, inovarea și ocuparea forței de muncă și care să impună mobilizarea bugetului UE, precum și a capacității de creditare și a expertizei BEI;

| H. | întrucât este absolut necesar să se garanteze că BEI își menține ratingul de credit AAA, pentru a-și păstra accesul la piețele de capital din întreaga lume în condiții de finanțare atractive care pot fi transferate către promotorii de proiect finali; întrucât este nevoie, de asemenea, ca investițiile să fie în conformitate cu politicile UE, în special în ceea ce privește creșterea economică și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

H.

întrucât este absolut necesar să se garanteze că BEI își menține ratingul de credit AAA, pentru a-și păstra accesul la piețele de capital din întreaga lume în condiții de finanțare atractive care pot fi transferate către promotorii de proiect finali; întrucât este nevoie, de asemenea, ca investițiile să fie în conformitate cu politicile UE, în special în ceea ce privește creșterea economică și ocuparea forței de muncă;

| I. | întrucât valoarea creditelor acordate de BEI a scăzut de la 72 miliarde EUR în 2010 la 61 miliarde EUR în 2011 deoarece majorările uriașe acordate în 2009 și în 2010 ca răspuns la primul val al crizei au avut drept rezultat epuizarea bazei sale de capital, |
| --- | --- |

I.

întrucât valoarea creditelor acordate de BEI a scăzut de la 72 miliarde EUR în 2010 la 61 miliarde EUR în 2011 deoarece majorările uriașe acordate în 2009 și în 2010 ca răspuns la primul val al crizei au avut drept rezultat epuizarea bazei sale de capital,

| 1. | salută decizia guvernatorilor BEI referitoare la majorarea capitalului băncii cu 10 miliarde EUR, ceea ce ar trebui să-i permită să crească acordarea de credite cu până la 60 de miliarde EUR pentru perioada 2013-2015 și să mobilizeze circa 180 de miliarde EUR de investiții în ansamblu; observă, totuși, că aceste investiții, chiar dacă sunt mobilizate așa cum se arată mai sus, ar reprezenta în fiecare an 0,5 % din PIB-ul UE; consideră, prin urmare, că o nouă majorare a acestui capital ar aduce beneficii importante Uniunii, având în vedere necesitatea unei creșteri economice în UE; |
| --- | --- |

1.

salută decizia guvernatorilor BEI referitoare la majorarea capitalului băncii cu 10 miliarde EUR, ceea ce ar trebui să-i permită să crească acordarea de credite cu până la 60 de miliarde EUR pentru perioada 2013-2015 și să mobilizeze circa 180 de miliarde EUR de investiții în ansamblu; observă, totuși, că aceste investiții, chiar dacă sunt mobilizate așa cum se arată mai sus, ar reprezenta în fiecare an 0,5 % din PIB-ul UE; consideră, prin urmare, că o nouă majorare a acestui capital ar aduce beneficii importante Uniunii, având în vedere necesitatea unei creșteri economice în UE;

| 2. | invită BEI să efectueze o evaluare a eficacității și a durabilității măsurilor de combatere a crizei luate în 2009 și 2010, iar rezultatele acestui studiu ar trebui să contribuie la luarea deciziilor viitoare privind prioritățile din planurile de investiții legate de majorarea capitalului; |
| --- | --- |

2.

invită BEI să efectueze o evaluare a eficacității și a durabilității măsurilor de combatere a crizei luate în 2009 și 2010, iar rezultatele acestui studiu ar trebui să contribuie la luarea deciziilor viitoare privind prioritățile din planurile de investiții legate de majorarea capitalului;

| 3. | recomandă ca noua capacitate de creditare să fie aliniată la prioritățile UE privind creșterea economică și crearea de locuri de muncă și să vizeze, în special, patru domenii (inițiativa UE privind accesul IMM-urilor la finanțare, inițiativa UE pentru inovare și competențe, inițiativa UE privind utilizarea eficientă a resurselor și inițiativa UE privind infrastructurile strategice), vizând toate statele membre, dar axându-se în principal pe regiunile mai puțin dezvoltate, dar păstrând un portofoliu diversificat de investiții; |
| --- | --- |

3.

recomandă ca noua capacitate de creditare să fie aliniată la prioritățile UE privind creșterea economică și crearea de locuri de muncă și să vizeze, în special, patru domenii (inițiativa UE privind accesul IMM-urilor la finanțare, inițiativa UE pentru inovare și competențe, inițiativa UE privind utilizarea eficientă a resurselor și inițiativa UE privind infrastructurile strategice), vizând toate statele membre, dar axându-se în principal pe regiunile mai puțin dezvoltate, dar păstrând un portofoliu diversificat de investiții;

| 4. | încurajează utilizarea capitalului de risc și a restituirilor aferente instrumentelor financiare pentru noi investiții, în conformitate cu mandatul de creditare al BEI; |
| --- | --- |

4.

încurajează utilizarea capitalului de risc și a restituirilor aferente instrumentelor financiare pentru noi investiții, în conformitate cu mandatul de creditare al BEI;

| 5. | reamintește faptul că o cooperare organizată între organismele UE (Comisia și BEI), centralizând și alte instituții, are șansele să fie mai eficientă decât concurența la același nivel; |
| --- | --- |

5.

reamintește faptul că o cooperare organizată între organismele UE (Comisia și BEI), centralizând și alte instituții, are șansele să fie mai eficientă decât concurența la același nivel;

| 6. | solicită o orientare strategică a resurselor BEI către nevoile specifice ale fiecărui stat membru în cadrul mandatului său; |
| --- | --- |

6.

solicită o orientare strategică a resurselor BEI către nevoile specifice ale fiecărui stat membru în cadrul mandatului său;

| 7. | subliniază necesitatea unei mai bune utilizări a inițiativelor comune existente ale Comisiei și ale Grupului FEI/BEI, cum ar fi inițiativa JEREMIE pentru finanțarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) în combinație cu fondurile structurale (și, de asemenea, ELENA sau EPEC), pentru a oferi servicii de consultanță tehnică și financiară, precum și instrumente cum ar fi PROGRESS și JASMINE pentru finanțarea proiectelor cu microfinanțare, îndeosebi în regiunile din UE în care șomerii se confruntă cu dificultăți enorme în găsirea unui loc de muncă; în paralel, încurajează Comisia Europeană să pună la dispoziția BEI/FEI resurse bugetare adecvate în acest scop pentru a crește numărul proiectelor finanțate prin aceste programe; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea unei mai bune utilizări a inițiativelor comune existente ale Comisiei și ale Grupului FEI/BEI, cum ar fi inițiativa JEREMIE pentru finanțarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) în combinație cu fondurile structurale (și, de asemenea, ELENA sau EPEC), pentru a oferi servicii de consultanță tehnică și financiară, precum și instrumente cum ar fi PROGRESS și JASMINE pentru finanțarea proiectelor cu microfinanțare, îndeosebi în regiunile din UE în care șomerii se confruntă cu dificultăți enorme în găsirea unui loc de muncă; în paralel, încurajează Comisia Europeană să pună la dispoziția BEI/FEI resurse bugetare adecvate în acest scop pentru a crește numărul proiectelor finanțate prin aceste programe;

| 8. | reafirmă că este important ca BEI să se conformeze în mod voluntar la cerințele actuale Basel II în materie de fonduri proprii și sugerează ca această bancă să răspundă viitoarelor obligații Basel III, ținând cont de particularitățile activității sale; |
| --- | --- |

8.

reafirmă că este important ca BEI să se conformeze în mod voluntar la cerințele actuale Basel II în materie de fonduri proprii și sugerează ca această bancă să răspundă viitoarelor obligații Basel III, ținând cont de particularitățile activității sale;

| 9. | consideră că BEI, în calitate de bancă care trebuie să-și păstreze ratingul de credit AAA, nu trebuie să fie expusă la intervenții financiare care, în mod normal, țin de o secțiune dedicată investițiilor din bugetelor publice, secțiune care lipsește din bugetul UE; |
| --- | --- |

9.

consideră că BEI, în calitate de bancă care trebuie să-și păstreze ratingul de credit AAA, nu trebuie să fie expusă la intervenții financiare care, în mod normal, țin de o secțiune dedicată investițiilor din bugetelor publice, secțiune care lipsește din bugetul UE;

| 10. | își reamintește cererea exprimată și reamintită timp de mai mulți ani privind necesitatea unui control bancar prudențial asupra BEI; |
| --- | --- |

10.

își reamintește cererea exprimată și reamintită timp de mai mulți ani privind necesitatea unui control bancar prudențial asupra BEI;

| 11. | propune ca acest control de reglementare:






  (i) | să fie efectuat de BCE în temeiul articolului 127 alineatul (6) din TFUE sau |
| --- | --- | --- |

11.

propune ca acest control de reglementare:

(i)

să fie efectuat de BCE în temeiul articolului 127 alineatul (6) din TFUE sau

| (ii) | să fie efectuat în cadrul viitoarei uniuni bancare prevăzute în Comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2012 (3); sau |
| --- | --- |

(ii)

să fie efectuat în cadrul viitoarei uniuni bancare prevăzute în Comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2012 (3); sau

| (iii) | în imposibilitatea primelor două opțiuni, să fie efectuată pe baza unui demers voluntar al BEI fie de către Autoritatea Bancară Europeană, cu sau fără participarea unuia sau mai multor organisme naționale de supraveghere, fie de către un auditor independent; |
| --- | --- |

(iii)

în imposibilitatea primelor două opțiuni, să fie efectuată pe baza unui demers voluntar al BEI fie de către Autoritatea Bancară Europeană, cu sau fără participarea unuia sau mai multor organisme naționale de supraveghere, fie de către un auditor independent;

regretă faptul că Comisia nu a propus nicio acțiune în acest sens, în ciuda cererilor Parlamentului care datează încă din 2007;

| 12. | solicită Comisiei să prezinte Parlamentului asigurări că activitățile BEI respectă normele în materie de concurență, în special în ceea ce privește alte instituții de credit; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să prezinte Parlamentului asigurări că activitățile BEI respectă normele în materie de concurență, în special în ceea ce privește alte instituții de credit;

| 13. | își reamintește propunerea ca Uniunea Europeană să devină membră a BEI; |
| --- | --- |

13.

își reamintește propunerea ca Uniunea Europeană să devină membră a BEI;

| 14. | consideră că, în perioada actuală și atât timp cât ratele dobânzilor pentru întreprinderi variază considerabil de la un stat membru al zonei euro la altul, acțiunile BEI au o importanță crescută în cadrul eforturilor UE de a soluționa această problemă; |
| --- | --- |

14.

consideră că, în perioada actuală și atât timp cât ratele dobânzilor pentru întreprinderi variază considerabil de la un stat membru al zonei euro la altul, acțiunile BEI au o importanță crescută în cadrul eforturilor UE de a soluționa această problemă;

| 15. | consideră că, pentru a dezvolta instrumente financiare comune BEI/UE, ar trebui implementat la timp un cadru adecvat pentru monitorizarea activităților BEI și pentru sporirea răspunderii democratice a acesteia, cu implicarea Parlamentului și a Consiliului; acest cadru ar trebui să permită BEI să evalueze în continuare proiectele pe baza meritelor proprii ale acestora, cu scopul de a garanta utilizarea sustenabilă și pe termen lung a resurselor de capital ale BEI, și să abordeze necesitatea de a evita sarcini administrative excesive pentru entitățile de gestionare, intermediarii financiari și beneficiarii finali; |
| --- | --- |

15.

consideră că, pentru a dezvolta instrumente financiare comune BEI/UE, ar trebui implementat la timp un cadru adecvat pentru monitorizarea activităților BEI și pentru sporirea răspunderii democratice a acesteia, cu implicarea Parlamentului și a Consiliului; acest cadru ar trebui să permită BEI să evalueze în continuare proiectele pe baza meritelor proprii ale acestora, cu scopul de a garanta utilizarea sustenabilă și pe termen lung a resurselor de capital ale BEI, și să abordeze necesitatea de a evita sarcini administrative excesive pentru entitățile de gestionare, intermediarii financiari și beneficiarii finali;

| 16. | recomandă ca implementarea instrumentelor financiare BEI/UE să se bazeze pe obiective și criterii de politică ex ante, combinate cu un sistem de raportare ex post transparent și eficient care să păstreze independența BEI în ceea ce privește selecția proiectelor și diligența necesară; |
| --- | --- |

16.

recomandă ca implementarea instrumentelor financiare BEI/UE să se bazeze pe obiective și criterii de politică ex ante, combinate cu un sistem de raportare ex post transparent și eficient care să păstreze independența BEI în ceea ce privește selecția proiectelor și diligența necesară;

| 17. | salută inițiativa privind obligațiunile pentru finanțarea proiectelor conținută în Strategia Europa 2020 și solicită o îmbunătățire mai rapidă a fazei-pilot și o evaluare promptă a realizărilor din cadrul acesteia, cu scopul de a începe cât mai curând faza a doua a emiterii de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte; consideră că această inițiativă ar trebui să contribuie la o dezvoltare echilibrată a industriilor și infrastructurilor din toate statele membre și să nu aibă ca rezultat amplificarea diferențelor dintre piețele PPP/de finanțare a proiectelor mai avansate și cele mai puțin avansate din UE; |
| --- | --- |

17.

salută inițiativa privind obligațiunile pentru finanțarea proiectelor conținută în Strategia Europa 2020 și solicită o îmbunătățire mai rapidă a fazei-pilot și o evaluare promptă a realizărilor din cadrul acesteia, cu scopul de a începe cât mai curând faza a doua a emiterii de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte; consideră că această inițiativă ar trebui să contribuie la o dezvoltare echilibrată a industriilor și infrastructurilor din toate statele membre și să nu aibă ca rezultat amplificarea diferențelor dintre piețele PPP/de finanțare a proiectelor mai avansate și cele mai puțin avansate din UE;

| 18. | consideră că BEI ar trebui să contribuie la combaterea corupției și a lipsei de transparență în statele membre ale UE și în statele din afara UE în care desfășoară operațiuni, în special prin colectarea de informații relevante privind beneficiarii și intermediarii financiari, acordând o atenție deosebită accesibilității IMM-urilor la împrumuturi și legăturilor acestora cu economia locală și publicând informații despre valoarea totală a sumelor plătite, numărul și numele destinatarilor fondurilor în cauză, în special IMM-uri, precum și regiunile și sectoarele unde a fost alocate fondurilor; în plus, solicită BEI să acționeze în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Tratatul UE care, după cum a confirmat CEJ la 21 decembrie 2011 prin Hotărârea ATAA, prevede că Uniunea trebuie să contribuie la respectarea strictă a dreptului internațional, în special a principiilor din Carta ONU; |
| --- | --- |

18.

consideră că BEI ar trebui să contribuie la combaterea corupției și a lipsei de transparență în statele membre ale UE și în statele din afara UE în care desfășoară operațiuni, în special prin colectarea de informații relevante privind beneficiarii și intermediarii financiari, acordând o atenție deosebită accesibilității IMM-urilor la împrumuturi și legăturilor acestora cu economia locală și publicând informații despre valoarea totală a sumelor plătite, numărul și numele destinatarilor fondurilor în cauză, în special IMM-uri, precum și regiunile și sectoarele unde a fost alocate fondurilor; în plus, solicită BEI să acționeze în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Tratatul UE care, după cum a confirmat CEJ la 21 decembrie 2011 prin Hotărârea ATAA, prevede că Uniunea trebuie să contribuie la respectarea strictă a dreptului internațional, în special a principiilor din Carta ONU;

| 19. | încurajează BEI să își continue eforturile de a preveni recurgerea la centre financiare offshore sau la jurisdicții necooperante în cadrul operațiunilor sale de finanțare; în acest context, salută recomandarea Comisiei cu privire la criteriile care trebuie folosite pentru a identifica țările terțe care nu respectă standardele minime de bună guvernanță în materie fiscală; consideră că, pentru a garanta că aceste criterii sunt aplicate corespunzător la selectarea proiectelor, a beneficiarilor și a intermediarilor, Comisia ar trebui să se angajeze într-un dialog cu BEI; solicită BEI, în urma unui caz recent din sectorul minier, să indice procedurile și standardele care pot fi adoptate în orice viitoare cazuri de acest fel; |
| --- | --- |

19.

încurajează BEI să își continue eforturile de a preveni recurgerea la centre financiare offshore sau la jurisdicții necooperante în cadrul operațiunilor sale de finanțare; în acest context, salută recomandarea Comisiei cu privire la criteriile care trebuie folosite pentru a identifica țările terțe care nu respectă standardele minime de bună guvernanță în materie fiscală; consideră că, pentru a garanta că aceste criterii sunt aplicate corespunzător la selectarea proiectelor, a beneficiarilor și a intermediarilor, Comisia ar trebui să se angajeze într-un dialog cu BEI; solicită BEI, în urma unui caz recent din sectorul minier, să indice procedurile și standardele care pot fi adoptate în orice viitoare cazuri de acest fel;

| 20. | reamintește faptul că lipsa finanțării este doar una dintre posibilele obstacole în calea investițiilor și că slaba capacitate administrativă și de gestionare a proiectelor poate întârzia în multe cazuri executarea investițiilor; prin urmare, încurajează BEI să își extindă și mai mult furnizarea de consultanță de ordin tehnic și financiar, să încurajeze partenerii bancari și alți intermediari financiari să dezvolte la rândul lor servicii de consultanță tehnică și financiară și să analizeze posibilitatea de a emite un set de orientări bazate pe cele mai bune practici; |
| --- | --- |

20.

reamintește faptul că lipsa finanțării este doar una dintre posibilele obstacole în calea investițiilor și că slaba capacitate administrativă și de gestionare a proiectelor poate întârzia în multe cazuri executarea investițiilor; prin urmare, încurajează BEI să își extindă și mai mult furnizarea de consultanță de ordin tehnic și financiar, să încurajeze partenerii bancari și alți intermediari financiari să dezvolte la rândul lor servicii de consultanță tehnică și financiară și să analizeze posibilitatea de a emite un set de orientări bazate pe cele mai bune practici;

| 21. | reamintește că lipsa de finanțare, în special pentru IMM-uri, reprezintă problema principală în mai multe state membre; solicită ca acțiunile BEI să fie consolidate astfel încât să sprijine finanțarea IMM-urilor, a antreprenoriatului și a exporturilor, factori esențiali pentru redresarea economică; consideră că orice măsură menită să îmbunătățească condițiile de finanțare a IMM-urilor ar trebui să aibă trei caracteristici principale: (i) un grad suficient de capilaritate a rețelei; (ii) maximizarea transferului costurilor preferențiale de finanțare ale BEI către IMM-uri; (iii) respectarea în totalitate a nevoilor specifice țării în cauză și a obiectivelor politicilor ale UE; |
| --- | --- |

21.

reamintește că lipsa de finanțare, în special pentru IMM-uri, reprezintă problema principală în mai multe state membre; solicită ca acțiunile BEI să fie consolidate astfel încât să sprijine finanțarea IMM-urilor, a antreprenoriatului și a exporturilor, factori esențiali pentru redresarea economică; consideră că orice măsură menită să îmbunătățească condițiile de finanțare a IMM-urilor ar trebui să aibă trei caracteristici principale: (i) un grad suficient de capilaritate a rețelei; (ii) maximizarea transferului costurilor preferențiale de finanțare ale BEI către IMM-uri; (iii) respectarea în totalitate a nevoilor specifice țării în cauză și a obiectivelor politicilor ale UE;

| 22. | încurajează BEI să continue dezvoltarea de instrumente de partajare a riscurilor în cooperare cu Comisia, pentru a optimiza capacitatea UE de gestionare a riscurilor și capacitatea de creditare a BEI; |
| --- | --- |

22.

încurajează BEI să continue dezvoltarea de instrumente de partajare a riscurilor în cooperare cu Comisia, pentru a optimiza capacitatea UE de gestionare a riscurilor și capacitatea de creditare a BEI;

| 23. | consideră că instituțiile financiare publice de la nivel național au capacitatea de a transfera IMM-urilor costurile de finanțare preferențiale ale BEI; prin urmare, sugerează ca BEI să continue să execute instrumente financiare pentru IMM-uri prin intermediul instituțiilor naționale publice dacă acestea respectă condițiile de creditare ale băncii; salută activitățile Clubului de investitori pe termen lung, care au scopul de a consolida cooperarea dintre BEI și instituțiile naționale publice cheie; |
| --- | --- |

23.

consideră că instituțiile financiare publice de la nivel național au capacitatea de a transfera IMM-urilor costurile de finanțare preferențiale ale BEI; prin urmare, sugerează ca BEI să continue să execute instrumente financiare pentru IMM-uri prin intermediul instituțiilor naționale publice dacă acestea respectă condițiile de creditare ale băncii; salută activitățile Clubului de investitori pe termen lung, care au scopul de a consolida cooperarea dintre BEI și instituțiile naționale publice cheie;

| 24. | în plus, încurajează Comisia și BEI să dezvolte în cadrul BEI o „fereastră” pentru credite destinate IMM-urilor care să deservească acești parteneri, cu scopul de a extinde împrumuturile acordate de BEI IMM-urilor și la intermediarii financiari mai mici (și la IMM-urile mai mici) care în prezent sunt insuficient deserviți, în special din cauza profilului lor de credit limitat; |
| --- | --- |

24.

în plus, încurajează Comisia și BEI să dezvolte în cadrul BEI o „fereastră” pentru credite destinate IMM-urilor care să deservească acești parteneri, cu scopul de a extinde împrumuturile acordate de BEI IMM-urilor și la intermediarii financiari mai mici (și la IMM-urile mai mici) care în prezent sunt insuficient deserviți, în special din cauza profilului lor de credit limitat;

| 25. | în vederea menținerii nivelurilor actuale de bunăstare în condițiile în care statele membre restructurează finanțarea publică, încurajează Grupul BEI și Comisia să susțină în continuare sectorul economiei sociale și antreprenoriatul în rândul tinerilor prin diferite inițiative cum ar fi împrumuturi și scheme de garantare adaptate; salută în special lansarea unei noi platforme de investiții care oferă acces la finanțare întreprinderilor sociale active în abordarea unor chestiuni sociale actuale prin intermediul modelelor lor de afaceri și încurajează BEI să conlucreze strâns cu Comisia și cu reprezentanții sectorului în cadrul inițiativei pentru antreprenoriatul social; |
| --- | --- |

25.

în vederea menținerii nivelurilor actuale de bunăstare în condițiile în care statele membre restructurează finanțarea publică, încurajează Grupul BEI și Comisia să susțină în continuare sectorul economiei sociale și antreprenoriatul în rândul tinerilor prin diferite inițiative cum ar fi împrumuturi și scheme de garantare adaptate; salută în special lansarea unei noi platforme de investiții care oferă acces la finanțare întreprinderilor sociale active în abordarea unor chestiuni sociale actuale prin intermediul modelelor lor de afaceri și încurajează BEI să conlucreze strâns cu Comisia și cu reprezentanții sectorului în cadrul inițiativei pentru antreprenoriatul social;

| 26. | invită BEI să acorde sprijin în special statelor membre care au fost afectate cel mai puternic de criză, finanțând activități viabile menite să promoveze ocuparea forței de muncă și să orienteze economia pe calea creșterii; reamintește că este necesară cooperarea dintre BEI și fondurile structurale din statele membre aflate în dificultate pentru a realiza investiții publice și private fiabile și productive și proiecte de infrastructură; |
| --- | --- |

26.

invită BEI să acorde sprijin în special statelor membre care au fost afectate cel mai puternic de criză, finanțând activități viabile menite să promoveze ocuparea forței de muncă și să orienteze economia pe calea creșterii; reamintește că este necesară cooperarea dintre BEI și fondurile structurale din statele membre aflate în dificultate pentru a realiza investiții publice și private fiabile și productive și proiecte de infrastructură;

| 27. | salută cadrul BEI referitor la împrumuturile pentru programele structurale, care contribuie în mod semnificativ la partea de cofinanțare de la bugetele naționale în contextul fondurilor structurale ale UE; încurajează banca să extindă acest sprijin pentru a genera investițiile necesare în statele membre care sunt grav afectate de criza economică; subliniază, cu toate acestea, că această măsură ar trebui să continue să fie separată de programele de fonduri structurale și ar trebui eliminată treptat odată cu sfârșitul crizei; |
| --- | --- |

27.

salută cadrul BEI referitor la împrumuturile pentru programele structurale, care contribuie în mod semnificativ la partea de cofinanțare de la bugetele naționale în contextul fondurilor structurale ale UE; încurajează banca să extindă acest sprijin pentru a genera investițiile necesare în statele membre care sunt grav afectate de criza economică; subliniază, cu toate acestea, că această măsură ar trebui să continue să fie separată de programele de fonduri structurale și ar trebui eliminată treptat odată cu sfârșitul crizei;

| 28. | salută rolul BEI în conceperea unui mecanism financiar dedicat pentru sectorul cultural, educațional și creativ și consideră că aceasta ar trebui să elaboreze în continuare inițiative în sprijinul acțiunilor culturale și educaționale; |
| --- | --- |

28.

salută rolul BEI în conceperea unui mecanism financiar dedicat pentru sectorul cultural, educațional și creativ și consideră că aceasta ar trebui să elaboreze în continuare inițiative în sprijinul acțiunilor culturale și educaționale;

| 29. | încurajează BEI, în contextul resurselor publice limitate, să își continue sprijinul financiar în favoarea sectorului medical și să ajute, în special, la construcția, înlocuirea și modernizarea infrastructurilor spitalicești; |
| --- | --- |

29.

încurajează BEI, în contextul resurselor publice limitate, să își continue sprijinul financiar în favoarea sectorului medical și să ajute, în special, la construcția, înlocuirea și modernizarea infrastructurilor spitalicești;

| 30. | sprijină eforturile BEI de a continua investițiile în proiecte de cercetare și inovare, în special prin Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor și din perspectiva programului Orizont 2020, punând accentul pe lansarea pe piață a noilor tehnologii, ținând seama și de tehnologiile ecologice; invită BEI să întreprindă acțiuni în vederea eliminării decalajului existent între diferitele economii din UE în ceea ce privește cercetarea și inovarea, deoarece acest decalaj pune în pericol pe termen lung buna funcționare a pieței unice; |
| --- | --- |

30.

sprijină eforturile BEI de a continua investițiile în proiecte de cercetare și inovare, în special prin Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor și din perspectiva programului Orizont 2020, punând accentul pe lansarea pe piață a noilor tehnologii, ținând seama și de tehnologiile ecologice; invită BEI să întreprindă acțiuni în vederea eliminării decalajului existent între diferitele economii din UE în ceea ce privește cercetarea și inovarea, deoarece acest decalaj pune în pericol pe termen lung buna funcționare a pieței unice;

| 31. | încurajează BEI să își continue eforturile, împreună cu Comisia, pentru a dezvolta instrumente financiare inovatoare cu scopul de a mobiliza resursele bugetare limitate ale UE în cel mai eficient mod, mobilizând surse de finanțare privată și promovând instrumente de partajare a riscurilor pentru finanțarea unor investiții cheie pentru UE, ținând seama, printre altele, de domenii ca agricultura, combaterea schimbărilor climatice, eficiența energetică și a resurselor, sursele regenerabile de energie, modurile de transport durabile, inovarea, rețelele transeuropene, educația și cercetarea, facilitând astfel tranziția spre o creștere economică bazată pe cunoaștere și spre dezvoltare durabilă pentru o Uniune bazată pe competitivitate durabilă; |
| --- | --- |

31.

încurajează BEI să își continue eforturile, împreună cu Comisia, pentru a dezvolta instrumente financiare inovatoare cu scopul de a mobiliza resursele bugetare limitate ale UE în cel mai eficient mod, mobilizând surse de finanțare privată și promovând instrumente de partajare a riscurilor pentru finanțarea unor investiții cheie pentru UE, ținând seama, printre altele, de domenii ca agricultura, combaterea schimbărilor climatice, eficiența energetică și a resurselor, sursele regenerabile de energie, modurile de transport durabile, inovarea, rețelele transeuropene, educația și cercetarea, facilitând astfel tranziția spre o creștere economică bazată pe cunoaștere și spre dezvoltare durabilă pentru o Uniune bazată pe competitivitate durabilă;

| 32. | în cazul specific al eficienței energetice, salută activitatea tot mai intensă a BEI din ultimii ani în acest sector și încurajează Comisia și BEI să coopereze în vederea exploatării de sinergii și în vederea lansării unor noi inițiative comune, în special având în vedere nevoile de investiții și oportunitățile create de Directiva privind eficiența energetică adoptată recent; invită BEI să ia în considerare, printre altele, rolul specific al SSE (societăți de servicii energetice) în definirea noii inițiative comune privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

32.

în cazul specific al eficienței energetice, salută activitatea tot mai intensă a BEI din ultimii ani în acest sector și încurajează Comisia și BEI să coopereze în vederea exploatării de sinergii și în vederea lansării unor noi inițiative comune, în special având în vedere nevoile de investiții și oportunitățile create de Directiva privind eficiența energetică adoptată recent; invită BEI să ia în considerare, printre altele, rolul specific al SSE (societăți de servicii energetice) în definirea noii inițiative comune privind eficiența energetică;

| 33. | salută revizuirea mandatului BEI pentru operațiuni în afara Uniunii; sprijină faptul că BEI se concentrează pe investiții în prosperitatea și stabilitatea pe termen lung a vecinătății UE, în special în zona mediteraneeană și în țările care se pregătesc să adere la UE, prin acordarea de sprijin financiar în domenii precum interconectarea, creșterea economică, schimbările climatice, investițiile străine directe europene și IMM-urile; |
| --- | --- |

33.

salută revizuirea mandatului BEI pentru operațiuni în afara Uniunii; sprijină faptul că BEI se concentrează pe investiții în prosperitatea și stabilitatea pe termen lung a vecinătății UE, în special în zona mediteraneeană și în țările care se pregătesc să adere la UE, prin acordarea de sprijin financiar în domenii precum interconectarea, creșterea economică, schimbările climatice, investițiile străine directe europene și IMM-urile;

| 34. | recomandă să se ia măsuri pentru a se asigura un acces mai bun al BEI la subvențiile Uniunii și pentru a se spori sinergiile cu instrumentele UE în cadrul noului mandat și încurajează promovarea unei utilizări mai intense a instrumentelor financiare inovatoare în afara UE, inclusiv a instrumentelor ce vizează capitalul propriu și partajarea riscurilor pentru IMM-uri, și prevederea unor posibilități pentru acordarea de finanțare sub formă de microcredite; |
| --- | --- |

34.

recomandă să se ia măsuri pentru a se asigura un acces mai bun al BEI la subvențiile Uniunii și pentru a se spori sinergiile cu instrumentele UE în cadrul noului mandat și încurajează promovarea unei utilizări mai intense a instrumentelor financiare inovatoare în afara UE, inclusiv a instrumentelor ce vizează capitalul propriu și partajarea riscurilor pentru IMM-uri, și prevederea unor posibilități pentru acordarea de finanțare sub formă de microcredite;

| 35. | salută inițiativele regionale ale băncii, în special din regiunea Mării Baltice și regiunea Dunării, care au scopul de a îmbunătăți durabilitatea de ansamblu și competitivitatea acestor regiuni; consideră că aceste inițiative reprezintă cele mai bune practici în ceea ce privește posibilitatea de a extinde sprijinul acordat celorlalte regiuni din UE; |
| --- | --- |

35.

salută inițiativele regionale ale băncii, în special din regiunea Mării Baltice și regiunea Dunării, care au scopul de a îmbunătăți durabilitatea de ansamblu și competitivitatea acestor regiuni; consideră că aceste inițiative reprezintă cele mai bune practici în ceea ce privește posibilitatea de a extinde sprijinul acordat celorlalte regiuni din UE;

| 36. | salută participarea băncii la inițiativa europeană „Viena” de coordonare în domeniul bancar (EBCI), care vizează prevenirea retragerii necoordonate și la scară largă a grupurilor bancare transfrontaliere din Europa Centrală și de Est și regiunea Baltică, precum și participarea la planul comun de acțiune al instituțiilor financiare internaționale destinat susținerii redresării și creșterii economice anunțat în favoarea statelor membre din Europa Centrală, de Est și de Sud-Est și a statelor candidate; |
| --- | --- |

36.

salută participarea băncii la inițiativa europeană „Viena” de coordonare în domeniul bancar (EBCI), care vizează prevenirea retragerii necoordonate și la scară largă a grupurilor bancare transfrontaliere din Europa Centrală și de Est și regiunea Baltică, precum și participarea la planul comun de acțiune al instituțiilor financiare internaționale destinat susținerii redresării și creșterii economice anunțat în favoarea statelor membre din Europa Centrală, de Est și de Sud-Est și a statelor candidate;

| 37. | încurajează BEI să-și îmbunătățească în continuare operațiunile sale de creditare în afara UE și să își intensifice cooperarea cu alte bănci de dezvoltare regionale și mondiale, precum și cu agențiile de finanțare a dezvoltării ale statelor membre pentru a reduce costurile și pentru a obține o utilizare mai eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

37.

încurajează BEI să-și îmbunătățească în continuare operațiunile sale de creditare în afara UE și să își intensifice cooperarea cu alte bănci de dezvoltare regionale și mondiale, precum și cu agențiile de finanțare a dezvoltării ale statelor membre pentru a reduce costurile și pentru a obține o utilizare mai eficientă a resurselor;

| 38. | consideră că, în cadrul viitoarei Platforme a UE pentru cooperare externă și dezvoltare care urmează să fie propusă de Comisie, BEI ar trebui să joace un rol special în calitate de „Bancă a UE” și de partener firesc al CE/SEAE, în ceea ce privește sprijinirea obiectivelor de politică externă ale UE în contextul platformei și furnizarea de expertiză tehnico-financiară; |
| --- | --- |

38.

consideră că, în cadrul viitoarei Platforme a UE pentru cooperare externă și dezvoltare care urmează să fie propusă de Comisie, BEI ar trebui să joace un rol special în calitate de „Bancă a UE” și de partener firesc al CE/SEAE, în ceea ce privește sprijinirea obiectivelor de politică externă ale UE în contextul platformei și furnizarea de expertiză tehnico-financiară;

| 39. | reamintește că, în contextul mecanismelor combinate, este important să se maximizeze punerea în comun a resurselor bugetare limitate nu numai din bugetul UE, ci și din alte surse, și să se asigure respectarea politicilor și a standardelor UE; |
| --- | --- |

39.

reamintește că, în contextul mecanismelor combinate, este important să se maximizeze punerea în comun a resurselor bugetare limitate nu numai din bugetul UE, ci și din alte surse, și să se asigure respectarea politicilor și a standardelor UE;

| 40. | încurajează BEI să utilizeze din plin, atunci când este posibil, sinergiile potențiale prin cooperarea strânsă cu BERD; |
| --- | --- |

40.

încurajează BEI să utilizeze din plin, atunci când este posibil, sinergiile potențiale prin cooperarea strânsă cu BERD;

| 41. | având în vedere insuficiența actuală a capitalului pentru investiții ecologice, salută activitățile BEI care au scopul de a susține tranziția Europei către o economie mai inteligentă, mai ecologică și mai durabilă; |
| --- | --- |

41.

având în vedere insuficiența actuală a capitalului pentru investiții ecologice, salută activitățile BEI care au scopul de a susține tranziția Europei către o economie mai inteligentă, mai ecologică și mai durabilă;

| 42. | invită BEI să respecte prevederile Convenției de la Aarhus și dispozițiile regulamentelor (CE) nr. 1367/2006 și (CE) nr. 1049/2001, creând un registru public de documente necesar pentru a garanta dreptul de acces la documente, inclusiv în ceea ce privește beneficiarii finali ai împrumuturilor globale acordate de BEI; |
| --- | --- |

42.

invită BEI să respecte prevederile Convenției de la Aarhus și dispozițiile regulamentelor (CE) nr. 1367/2006 și (CE) nr. 1049/2001, creând un registru public de documente necesar pentru a garanta dreptul de acces la documente, inclusiv în ceea ce privește beneficiarii finali ai împrumuturilor globale acordate de BEI;

| 43. | reamintește că BEI are responsabilitatea de a garanta, printre altele, respectarea acquis-ului european privind drepturile mediu, de muncă și drepturile sociale, precum și transparența, achizițiile publice și drepturile omului; |
| --- | --- |

43.

reamintește că BEI are responsabilitatea de a garanta, printre altele, respectarea acquis-ului european privind drepturile mediu, de muncă și drepturile sociale, precum și transparența, achizițiile publice și drepturile omului;

| 44. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Europene de Investiții, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

44.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Europene de Investiții, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0119.

(2)  JO L 280, 27.10.2011, p. 1.

(3)  COM(2012)0510.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/106

---

P7_TA(2013)0058

Laos: cazul lui Sombath Somphone

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la Laos: cazul Sombath Somphone (2013/2535(RSP))

(2016/C 024/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Laos, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Laos,

| — | având în vedere declarația din 21 decembrie 2012 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului referitoare la Laos, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 21 decembrie 2012 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului referitoare la Laos,

| — | având în vedere declarația din 21 decembrie 2012 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, cu privire la dispariția lui Sombath Somphone în Laos, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 21 decembrie 2012 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, cu privire la dispariția lui Sombath Somphone în Laos,

| — | având în vedere declarația din 16 ianuarie 2013 a Secretarului de Stat al SUA, Hillary Clinton, referitoare la dispariția liderului societății civile din Laos, Sombath Somphone, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 16 ianuarie 2013 a Secretarului de Stat al SUA, Hillary Clinton, referitoare la dispariția liderului societății civile din Laos, Sombath Somphone,

| — | având în vedere declarația din 19 decembrie 2012 a Ministrului de Externe laoțian și pe aceea din 4 ianuarie 2013 a Ambasadorului Laosului la ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 19 decembrie 2012 a Ministrului de Externe laoțian și pe aceea din 4 ianuarie 2013 a Ambasadorului Laosului la ONU,

| — | având în vedere scrisorile primite de la numeroși membri ai Parlamentului European și parlamentari naționali și scrisoarea deschisă comună din 17 ianuarie 2013 adresată Prim-ministrului laoțian de 65 de ONG-uri, referitoare la dispariția lui Sombath Somphone, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile primite de la numeroși membri ai Parlamentului European și parlamentari naționali și scrisoarea deschisă comună din 17 ianuarie 2013 adresată Prim-ministrului laoțian de 65 de ONG-uri, referitoare la dispariția lui Sombath Somphone,

| — | având în vedere scrisoarea adresată la 4 ianuarie 2013 Președintelui Comisiei Interguvernamentale ASEAN pentru Drepturile Omului de către Forumul Asiatic pentru Drepturile Omului și Dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea adresată la 4 ianuarie 2013 Președintelui Comisiei Interguvernamentale ASEAN pentru Drepturile Omului de către Forumul Asiatic pentru Drepturile Omului și Dezvoltare,

| — | având în vedere Orientările UE referitoare la apărătorii drepturilor omului din 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE referitoare la apărătorii drepturilor omului din 2008,

| — | având în vedere Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate (ICCPED), pe care Laosul a semnat-o, și Declarația ONU din 18 decembrie 1992 referitoare la protecția tuturor persoanelor împotriva dispariției forțate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate (ICCPED), pe care Laosul a semnat-o, și Declarația ONU din 18 decembrie 1992 referitoare la protecția tuturor persoanelor împotriva dispariției forțate,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966 (ICCPR), ratificat de Laos în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966 (ICCPR), ratificat de Laos în 2009,

| — | având în vedere Evaluarea periodică universală a UNHRC referitoare la Laos din 21 septembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Evaluarea periodică universală a UNHRC referitoare la Laos din 21 septembrie 2010,

| — | având în vedere Acordul de cooperare dintre UE și Republica Democrată Populară Laos din 1 decembrie 1997, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare dintre UE și Republica Democrată Populară Laos din 1 decembrie 1997,

| — | având în vedere articolele 122 alineatul (5) articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 122 alineatul (5) articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Sombath Somphone, o figură proeminentă din domeniul dezvoltării sociale și al educației tineretului, a dispărut la 15 decembrie 2012, în capitala Laosului, Viențiane; întrucât înregistrarea CCTV obținută de familia sa indică faptul că Sombath Somphone a fost văzut ultima dată însoțit de poliția locală, la Secția de poliție Thadeau, în jurul orei 18.00, în ziua dispariției sale, în timp ce era dus într-o mașină în care se aflau bărbați în haine civile; |
| --- | --- |

A.

întrucât Sombath Somphone, o figură proeminentă din domeniul dezvoltării sociale și al educației tineretului, a dispărut la 15 decembrie 2012, în capitala Laosului, Viențiane; întrucât înregistrarea CCTV obținută de familia sa indică faptul că Sombath Somphone a fost văzut ultima dată însoțit de poliția locală, la Secția de poliție Thadeau, în jurul orei 18.00, în ziua dispariției sale, în timp ce era dus într-o mașină în care se aflau bărbați în haine civile;

| B. | întrucât, într-o declarație din 19 decembrie 2012, guvernul laoțian a confirmat incidentul, astfel cum a fost înregistrat de o cameră de supraveghere; întrucât autoritățile susțin că acesta a fost victima unei răpiri motivate prin conflicte personale sau de afaceri; |
| --- | --- |

B.

întrucât, într-o declarație din 19 decembrie 2012, guvernul laoțian a confirmat incidentul, astfel cum a fost înregistrat de o cameră de supraveghere; întrucât autoritățile susțin că acesta a fost victima unei răpiri motivate prin conflicte personale sau de afaceri;

| C. | întrucât ONU și 65 de organizații internaționale din domeniul drepturilor omului și-au exprimat temerea că Sombath Somphone ar fi putut fi victima unei dispariții forțate, eventual legată de activitatea sa, precum și profunda lor îngrijorare în ceea ce privește siguranța acestuia și lipsa progreselor și informațiilor în cadrul cercetărilor desfășurate de autoritățile laoțiene cu privire la împrejurările dispariției sale; |
| --- | --- |

C.

întrucât ONU și 65 de organizații internaționale din domeniul drepturilor omului și-au exprimat temerea că Sombath Somphone ar fi putut fi victima unei dispariții forțate, eventual legată de activitatea sa, precum și profunda lor îngrijorare în ceea ce privește siguranța acestuia și lipsa progreselor și informațiilor în cadrul cercetărilor desfășurate de autoritățile laoțiene cu privire la împrejurările dispariției sale;

| D. | întrucât familia lui Sombath Somphone nu a mai fost în măsură să-l localizeze din acea zi, în pofida apelurilor repetate adresate autorităților locale și a căutărilor întreprinse în împrejurimi; |
| --- | --- |

D.

întrucât familia lui Sombath Somphone nu a mai fost în măsură să-l localizeze din acea zi, în pofida apelurilor repetate adresate autorităților locale și a căutărilor întreprinse în împrejurimi;

| E. | întrucât Sombath Somphone se bucură de o largă apreciere și este bine-cunoscut pentru bogata sa activitate în domeniul dezvoltării durabile și echitabile, în special prin înființarea, în 1996, a PADETC, Centrul de Formare pentru Dezvoltarea Participativă; întrucât acestuia i-a fost decernat premiul Ramon Magsaysay pentru leadership comunitar în 2005; |
| --- | --- |

E.

întrucât Sombath Somphone se bucură de o largă apreciere și este bine-cunoscut pentru bogata sa activitate în domeniul dezvoltării durabile și echitabile, în special prin înființarea, în 1996, a PADETC, Centrul de Formare pentru Dezvoltarea Participativă; întrucât acestuia i-a fost decernat premiul Ramon Magsaysay pentru leadership comunitar în 2005;

| F. | întrucât, în octombrie 2012, în calitatea sa de membru al Comitetului Național Laoțian de Organizare, Sombath Somphonea fost unul dintre organizatorii celui de al 9-lea Forum „People-to-People” Asia – Europa, desfășurat la Viențiane, înaintea ASEM 9, fiind, totodată, și unul dintre principalii vorbitori; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în octombrie 2012, în calitatea sa de membru al Comitetului Național Laoțian de Organizare, Sombath Somphonea fost unul dintre organizatorii celui de al 9-lea Forum „People-to-People” Asia – Europa, desfășurat la Viențiane, înaintea ASEM 9, fiind, totodată, și unul dintre principalii vorbitori;

| G. | întrucât un grup de parlamentari ASEAN a vizitat Laosul în săptămâna 14 – 18 ianuarie 2013, pentru a se informa cu privire la Sombath Somphone; |
| --- | --- |

G.

întrucât un grup de parlamentari ASEAN a vizitat Laosul în săptămâna 14 – 18 ianuarie 2013, pentru a se informa cu privire la Sombath Somphone;

| H. | întrucât în Laos se comit încălcări ale libertăților fundamentale, în special ale libertății presei și libertății media, ale libertății religioase, libertății de întrunire, libertății academice și ale drepturilor minorităților; |
| --- | --- |

H.

întrucât în Laos se comit încălcări ale libertăților fundamentale, în special ale libertății presei și libertății media, ale libertății religioase, libertății de întrunire, libertății academice și ale drepturilor minorităților;

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu dispariția, siguranța și bună-starea lui Sombath Somphone; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu dispariția, siguranța și bună-starea lui Sombath Somphone;

| 2. | este preocupat de încetineala și lipsa de transparență a cercetărilor privind dispariția lui Sombath Somphone; cere autorităților laoțiene să desfășoare cercetări neîntârziate, transparente și complete, în conformitate cu obligațiile ce le incumbă în conformitate cu legislația internațională în materia drepturilor omului și să asigure revenirea imediată și în condiții de siguranță a lui Sombath Somphone în familia sa; |
| --- | --- |

2.

este preocupat de încetineala și lipsa de transparență a cercetărilor privind dispariția lui Sombath Somphone; cere autorităților laoțiene să desfășoare cercetări neîntârziate, transparente și complete, în conformitate cu obligațiile ce le incumbă în conformitate cu legislația internațională în materia drepturilor omului și să asigure revenirea imediată și în condiții de siguranță a lui Sombath Somphone în familia sa;

| 3. | îi solicită ÎR/VP să urmărească cu atenție cercetările întreprinse de guvernul laoțian în legătură cu dispariția lui Sombath Somphone; |
| --- | --- |

3.

îi solicită ÎR/VP să urmărească cu atenție cercetările întreprinse de guvernul laoțian în legătură cu dispariția lui Sombath Somphone;

| 4. | cere autorităților laoțiene să reafirme public legalitatea și legitimitatea activității desfășurate în favoarea dezvoltării durabile și a dreptății sociale, pentru a contracara intimidarea provocată de dispariții cum este aceea a lui Sombath Somphone; |
| --- | --- |

4.

cere autorităților laoțiene să reafirme public legalitatea și legitimitatea activității desfășurate în favoarea dezvoltării durabile și a dreptății sociale, pentru a contracara intimidarea provocată de dispariții cum este aceea a lui Sombath Somphone;

| 5. | salută vizita efectuată de un grup de parlamentari ASEAN în Laos, în ianuarie 2013, pentru a obține informații cu privire la Sombath Somphone și solicită Comisiei ASEAN pentru Drepturile Omului să instituie o comisie de anchetă care să cerceteze împrejurările în care s-a petrecut dispariția forțată a lui Sombath Somphone; |
| --- | --- |

5.

salută vizita efectuată de un grup de parlamentari ASEAN în Laos, în ianuarie 2013, pentru a obține informații cu privire la Sombath Somphone și solicită Comisiei ASEAN pentru Drepturile Omului să instituie o comisie de anchetă care să cerceteze împrejurările în care s-a petrecut dispariția forțată a lui Sombath Somphone;

| 6. | solicită UE să includă Laosul în rândul priorităților sale pentru cea de 22-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

6.

solicită UE să includă Laosul în rândul priorităților sale pentru cea de 22-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului;

| 7. | subliniază că autoritățile laoțiene ar trebui să întreprindă toți pașii necesari pentru a pune capăt arestărilor arbitrare și detenției secrete; le solicită acestor autorități să criminalizeze dispariția forțată și să ratifice Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate; subliniază că disparițiile forțate constituie o încălcare clară a drepturilor fundamentale ale omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

7.

subliniază că autoritățile laoțiene ar trebui să întreprindă toți pașii necesari pentru a pune capăt arestărilor arbitrare și detenției secrete; le solicită acestor autorități să criminalizeze dispariția forțată și să ratifice Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate; subliniază că disparițiile forțate constituie o încălcare clară a drepturilor fundamentale ale omului și a libertăților fundamentale;

| 8. | îi cere guvernului laoțian să respecte dreptul la exprimare și asociere liberă și drepturile minorităților și să apere dreptul la libertatea religioasă sau de credință, punând capăt tuturor restricțiilor impuse exercitării acestui drept, în conformitate cu recomandările din Evaluarea periodică universală a ONU din 21 septembrie 2010; |
| --- | --- |

8.

îi cere guvernului laoțian să respecte dreptul la exprimare și asociere liberă și drepturile minorităților și să apere dreptul la libertatea religioasă sau de credință, punând capăt tuturor restricțiilor impuse exercitării acestui drept, în conformitate cu recomandările din Evaluarea periodică universală a ONU din 21 septembrie 2010;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretariatului ASEAN, Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și guvernului și parlamentului Laosului. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretariatului ASEAN, Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și guvernului și parlamentului Laosului.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/108 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/108

---

P7_TA(2013)0059

Detenţia unor activişti pentru drepturile omului în Zimbabwe

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la plasarea în detenție a unor activiști pentru drepturile omului în Zimbabwe (2013/2536(RSP))

(2016/C 024/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Zimbabwe, cea mai recentă din 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Zimbabwe, cea mai recentă din 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 23 iulie 2012 privind Zimbabwe și Decizia de punere în aplicare 2012/124/PESC a Consiliului referitoare la măsuri restrictive împotriva Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 23 iulie 2012 privind Zimbabwe și Decizia de punere în aplicare 2012/124/PESC a Consiliului referitoare la măsuri restrictive împotriva Zimbabwe,

| — | având în vedere declarația UE privind Zimbabwe din 15 februarie 2011 a Înaltului Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația UE privind Zimbabwe din 15 februarie 2011 a Înaltului Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton,

| — | având în vedere declarațiile Delegației UE în Republica Zimbabwe din 17 august 2012 și din 12 noiembrie 2012 privind recentele incidente de hărțuire a apărătorilor drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Delegației UE în Republica Zimbabwe din 17 august 2012 și din 12 noiembrie 2012 privind recentele incidente de hărțuire a apărătorilor drepturilor omului,

| — | având în vedere declarațiile Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 24 mai 2012 și din 29 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 24 mai 2012 și din 29 mai 2012,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului (OHCHR) din 18 ianuarie 2013 privind recentele atacuri la adresa apărătorilor drepturilor omului în preajma alegerilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului (OHCHR) din 18 ianuarie 2013 privind recentele atacuri la adresa apărătorilor drepturilor omului în preajma alegerilor,

| — | având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și drepturilor popoarelor din iunie 1981, pe care Zimbabwe a ratificat-o, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și drepturilor popoarelor din iunie 1981, pe care Zimbabwe a ratificat-o,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța din ianuarie 2007, pe care Zimbabwe a ratificat-o, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța din ianuarie 2007, pe care Zimbabwe a ratificat-o,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din decembrie 1948,

| — | având în vedere Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului, adoptată în 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului, adoptată în 1998,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât s-a înregistrat o creștere accentuată a intimidărilor, a arestărilor arbitrare, a hărțuirii judiciare și a disparițiilor în rândul activiștilor pentru drepturile omului și a oponenților politici ai formațiunii politice a lui Robert Mugabe, ZANU-PF, într-o perioadă ce este considerată acum ca premergătoare alegerilor, în care au fost atacați numeroși membri ai MDC, mai mulți deputați din rândurile MDC și membri importanți ai conducerii MDC, cum ar fi Ministrul Energiei, Elton Mangoma, Ministrul-asociat al Afacerilor Interne, Theresa Makone și președintele demis al parlamentului Zimbabwe, Lovemore Moyo; |
| --- | --- |

A.

întrucât s-a înregistrat o creștere accentuată a intimidărilor, a arestărilor arbitrare, a hărțuirii judiciare și a disparițiilor în rândul activiștilor pentru drepturile omului și a oponenților politici ai formațiunii politice a lui Robert Mugabe, ZANU-PF, într-o perioadă ce este considerată acum ca premergătoare alegerilor, în care au fost atacați numeroși membri ai MDC, mai mulți deputați din rândurile MDC și membri importanți ai conducerii MDC, cum ar fi Ministrul Energiei, Elton Mangoma, Ministrul-asociat al Afacerilor Interne, Theresa Makone și președintele demis al parlamentului Zimbabwe, Lovemore Moyo;

| B. | întrucât Okay Machisa, director executiv la nivel național al Zimbabwe Human Rights Association (ZimRights – Asociația pentru drepturile omului din Zimbabwe) și președinte al Crisis in Zimbabwe Coalition (Coaliția împotriva crizei din Zimbabwe), a fost arestat pe 14 ianuarie 2013; |
| --- | --- |

B.

întrucât Okay Machisa, director executiv la nivel național al Zimbabwe Human Rights Association (ZimRights – Asociația pentru drepturile omului din Zimbabwe) și președinte al Crisis in Zimbabwe Coalition (Coaliția împotriva crizei din Zimbabwe), a fost arestat pe 14 ianuarie 2013;

| C. | întrucât Okay Machisa a fost acuzat de „publicarea unor neadevăruri”, „falsificare” și „fraudă”, încălcând astfel secțiunile 31, 136 și 137 din Codul penal (codificare și reformă) și de tentativa presupusă de fraudare a Biroului general de evidență a persoanelor prin falsificarea și producerea de copii contrafăcute de certificate de înregistrare a alegătorilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât Okay Machisa a fost acuzat de „publicarea unor neadevăruri”, „falsificare” și „fraudă”, încălcând astfel secțiunile 31, 136 și 137 din Codul penal (codificare și reformă) și de tentativa presupusă de fraudare a Biroului general de evidență a persoanelor prin falsificarea și producerea de copii contrafăcute de certificate de înregistrare a alegătorilor;

| D. | întrucât Okay Machisa a fost deținut în secțiile de poliție din Harare și Rhodesville; întrucât Înalta Curte i-a acordat eliberarea pe cauțiune în condiții excesive; |
| --- | --- |

D.

întrucât Okay Machisa a fost deținut în secțiile de poliție din Harare și Rhodesville; întrucât Înalta Curte i-a acordat eliberarea pe cauțiune în condiții excesive;

| E. | întrucât și alți membri ai ZimRights – Leo Chamahwinya, responsabil cu programele de educare, și Dorcas Shereni, președinta sucursalei din Highfields – se confruntă cu detenția arbitrară și cu hărțuirea judiciară și au fost din nou supuși detenției până la 4 februarie 2013 ca urmare a unei decizii a Curții de magistratură din 21 ianuarie 2013; |
| --- | --- |

E.

întrucât și alți membri ai ZimRights – Leo Chamahwinya, responsabil cu programele de educare, și Dorcas Shereni, președinta sucursalei din Highfields – se confruntă cu detenția arbitrară și cu hărțuirea judiciară și au fost din nou supuși detenției până la 4 februarie 2013 ca urmare a unei decizii a Curții de magistratură din 21 ianuarie 2013;

| F. | întrucât arestarea și deținerea lui Machisa, a lui Chamahwinya și a lui Shereni au intervenit după un raid al poliției la sediul ZimRights pe 13 decembrie 2012; |
| --- | --- |

F.

întrucât arestarea și deținerea lui Machisa, a lui Chamahwinya și a lui Shereni au intervenit după un raid al poliției la sediul ZimRights pe 13 decembrie 2012;

| G. | întrucât arestările au avut loc la doar câteva săptămâni după ce ZimRights a denunțat creșterea brutalității exercitate de forțele de poliție în Zimbabwe, solicitând luarea de măsuri urgente de către autoritățile competente pentru încetarea încălcării drepturilor omului; |
| --- | --- |

G.

întrucât arestările au avut loc la doar câteva săptămâni după ce ZimRights a denunțat creșterea brutalității exercitate de forțele de poliție în Zimbabwe, solicitând luarea de măsuri urgente de către autoritățile competente pentru încetarea încălcării drepturilor omului;

| H. | întrucât alte motive de alarmare le reprezintă raidul din 5 noiembrie 2012 al forțelor de poliție la sediul Counselling Services Unit (CSU – Clinica pentru servicii de consiliere), o clinică medicală înregistrată ce oferă servicii medicale și de consiliere victimelor violenței organizate și ale torturii, precum și arestarea arbitrară a trei membri ai personalului; |
| --- | --- |

H.

întrucât alte motive de alarmare le reprezintă raidul din 5 noiembrie 2012 al forțelor de poliție la sediul Counselling Services Unit (CSU – Clinica pentru servicii de consiliere), o clinică medicală înregistrată ce oferă servicii medicale și de consiliere victimelor violenței organizate și ale torturii, precum și arestarea arbitrară a trei membri ai personalului;

| I. | întrucât libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare sunt elemente nelipsite ale unei democrații, mai ales în contextul încheierii procesului constituțional și al pregătirii unor alegeri democratice; |
| --- | --- |

I.

întrucât libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare sunt elemente nelipsite ale unei democrații, mai ales în contextul încheierii procesului constituțional și al pregătirii unor alegeri democratice;

| J. | întrucât printre ONG-urile din Zimbabwe ce au făcut obiectul unor raiduri ale forțelor de poliție în 2012 se numără Zimbabwe Human Rights Association (Zimrights – Asociația pentru drepturile omului din Zimbabwe), Counselling Services Unit (CSU – Clinica pentru servicii de consiliere), Zimbabwe Human Rights NGO Forum (Forumul ONG-urilor pentru drepturile omului din Zimbabwe), Election Resource Centre (ERC – Centrul de resurse electorale), și Gays and Lesbians Association of Zimbabwe (GALZ – Asociația homosexualilor și a lesbienelor din Zimbabwe); |
| --- | --- |

J.

întrucât printre ONG-urile din Zimbabwe ce au făcut obiectul unor raiduri ale forțelor de poliție în 2012 se numără Zimbabwe Human Rights Association (Zimrights – Asociația pentru drepturile omului din Zimbabwe), Counselling Services Unit (CSU – Clinica pentru servicii de consiliere), Zimbabwe Human Rights NGO Forum (Forumul ONG-urilor pentru drepturile omului din Zimbabwe), Election Resource Centre (ERC – Centrul de resurse electorale), și Gays and Lesbians Association of Zimbabwe (GALZ – Asociația homosexualilor și a lesbienelor din Zimbabwe);

| K. | întrucât în 2009 a fost format un guvern de coaliție în urma unui pact de împărțire a puterii executive, încheiat în septembrie între ZANU-PF și MDC, pentru a debloca criza politică și pentru a pune capăt încălcărilor drepturilor omului după alegerile legislative și prezidențiale din 2008; |
| --- | --- |

K.

întrucât în 2009 a fost format un guvern de coaliție în urma unui pact de împărțire a puterii executive, încheiat în septembrie între ZANU-PF și MDC, pentru a debloca criza politică și pentru a pune capăt încălcărilor drepturilor omului după alegerile legislative și prezidențiale din 2008;

| L. | întrucât guvernul de uniune națională (GNU – Government of National Unity) și-a asumat angajamentul în Acordul politic global (GPA – Global Political Agreement) de a elabora o nouă constituție, de a respecta drepturile omului și libertatea desfășurării de activități politice, precum și de a redresa economia; întrucât, în ciuda cererilor sale adresate UE pentru suspendarea măsurilor restrictive, guvernul nu și-a respectat obligațiile asumate în GPA, s-a zbătut să readucă stabilitatea și a eșuat în tranziția către un regim democratic prin alegeri credibile, din cauza opoziției deliberate manifestate de ZANU-PF; |
| --- | --- |

L.

întrucât guvernul de uniune națională (GNU – Government of National Unity) și-a asumat angajamentul în Acordul politic global (GPA – Global Political Agreement) de a elabora o nouă constituție, de a respecta drepturile omului și libertatea desfășurării de activități politice, precum și de a redresa economia; întrucât, în ciuda cererilor sale adresate UE pentru suspendarea măsurilor restrictive, guvernul nu și-a respectat obligațiile asumate în GPA, s-a zbătut să readucă stabilitatea și a eșuat în tranziția către un regim democratic prin alegeri credibile, din cauza opoziției deliberate manifestate de ZANU-PF;

| M. | întrucât instituirea unei Comisii pentru drepturile omului cu atribuții efective ar reprezenta un pas important în punerea în aplicare a Acordului politic global și a calendarului convenit pentru alegeri pașnice și credibile; |
| --- | --- |

M.

întrucât instituirea unei Comisii pentru drepturile omului cu atribuții efective ar reprezenta un pas important în punerea în aplicare a Acordului politic global și a calendarului convenit pentru alegeri pașnice și credibile;

| N. | întrucât articolele 11b, 96 și 97 din Acordul de la Cotonou prevăd respectarea strictă a dispozițiilor în materie de bună guvernanță, de transparență în exercitarea mandatelor politice și de drepturile omului; |
| --- | --- |

N.

întrucât articolele 11b, 96 și 97 din Acordul de la Cotonou prevăd respectarea strictă a dispozițiilor în materie de bună guvernanță, de transparență în exercitarea mandatelor politice și de drepturile omului;

| O. | întrucât redresarea economică a țării este încă firavă, iar unele dintre politicile de stat periclitează viitoarele relații economice dintre Uniunea Europeană și Zimbabwe, |
| --- | --- |

O.

întrucât redresarea economică a țării este încă firavă, iar unele dintre politicile de stat periclitează viitoarele relații economice dintre Uniunea Europeană și Zimbabwe,

| 1. | condamnă încălcările repetate ale drepturilor omului, precum și intimidările politice, hărțuirea și arestarea arbitrară a activiștilor pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

1.

condamnă încălcările repetate ale drepturilor omului, precum și intimidările politice, hărțuirea și arestarea arbitrară a activiștilor pentru drepturile omului;

| 2. | solicită autorităților din Zimbabwe să pună în libertate toți apărătorii drepturilor omului deținuți pentru exercitarea activităților lor, să pună capăt hărțuirii judiciare și să procedeze la investigarea abuzurilor comise împotriva acestora; |
| --- | --- |

2.

solicită autorităților din Zimbabwe să pună în libertate toți apărătorii drepturilor omului deținuți pentru exercitarea activităților lor, să pună capăt hărțuirii judiciare și să procedeze la investigarea abuzurilor comise împotriva acestora;

| 3. | solicită autorităților din Zimbabwe să-i elibereze pe Dorcas Shereni și pe Leo Chamahwinya imediat și necondiționat; |
| --- | --- |

3.

solicită autorităților din Zimbabwe să-i elibereze pe Dorcas Shereni și pe Leo Chamahwinya imediat și necondiționat;

| 4. | solicită autorităților din Zimbabwe să garanteze integritatea fizică și psihică în orice circumstanțe a activiștilor Okay Machisa, Leo Chamahwinya, Dorcas Shereni și Faith Mamutse; |
| --- | --- |

4.

solicită autorităților din Zimbabwe să garanteze integritatea fizică și psihică în orice circumstanțe a activiștilor Okay Machisa, Leo Chamahwinya, Dorcas Shereni și Faith Mamutse;

| 5. | solicită autorităților din Zimbabwe să respecte Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului adoptată de Adunarea Generală a ONU în 1998 și mai ales articolul 1, care prevede că „oricine are dreptul, individual sau în asociere cu alte persoane, de a promova protecția și înfăptuirea drepturilor omului și a libertăților fundamentale la nivel național și internațional”; |
| --- | --- |

5.

solicită autorităților din Zimbabwe să respecte Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului adoptată de Adunarea Generală a ONU în 1998 și mai ales articolul 1, care prevede că „oricine are dreptul, individual sau în asociere cu alte persoane, de a promova protecția și înfăptuirea drepturilor omului și a libertăților fundamentale la nivel național și internațional”;

| 6. | reamintește că, prin Acordul politic global, Zimbabwe și-a asumat angajamentul de a garanta că atât legislația sa, cât și procedurile și practicile în materie respectă principiile și legislația în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

6.

reamintește că, prin Acordul politic global, Zimbabwe și-a asumat angajamentul de a garanta că atât legislația sa, cât și procedurile și practicile în materie respectă principiile și legislația în domeniul drepturilor omului;

| 7. | invită guvernul de uniune națională să modifice legile cu caracter represiv, cum ar fi legea privind accesul la informație și protecția vieții private, legea privind ordinea publică și securitatea și Codul penal (codificare și reformare), înainte de organizarea de alegeri generale, deoarece aceste legi au fost folosite pentru a îngrădi în mod semnificativ drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

7.

invită guvernul de uniune națională să modifice legile cu caracter represiv, cum ar fi legea privind accesul la informație și protecția vieții private, legea privind ordinea publică și securitatea și Codul penal (codificare și reformare), înainte de organizarea de alegeri generale, deoarece aceste legi au fost folosite pentru a îngrădi în mod semnificativ drepturile fundamentale;

| 8. | își manifestă îngrijorarea cu privire la lipsa oricăror schimbări până în prezent în cadrul sistemului juridic din Zimbabwe, considerat în general ca extrem de partizan în favoarea ZANU-PF; |
| --- | --- |

8.

își manifestă îngrijorarea cu privire la lipsa oricăror schimbări până în prezent în cadrul sistemului juridic din Zimbabwe, considerat în general ca extrem de partizan în favoarea ZANU-PF;

| 9. | sprijină, așa cum s-a prevăzut în recent publicata modificare a legii electorale și în actualul context electoral, participarea activă a Comisiei pentru drepturile omului care ar trebui să abordeze în mod independent și transparent aspectele presante ce țin de drepturile omului și să procedeze la investigarea plângerilor în materie de drepturile omului, să furnizeze consiliere pentru adoptarea unei legislații ce protejează drepturile omului și să promoveze și să protejeze drepturile omului în general; |
| --- | --- |

9.

sprijină, așa cum s-a prevăzut în recent publicata modificare a legii electorale și în actualul context electoral, participarea activă a Comisiei pentru drepturile omului care ar trebui să abordeze în mod independent și transparent aspectele presante ce țin de drepturile omului și să procedeze la investigarea plângerilor în materie de drepturile omului, să furnizeze consiliere pentru adoptarea unei legislații ce protejează drepturile omului și să promoveze și să protejeze drepturile omului în general;

| 10. | salută instituirea Comisiei pentru drepturile omului din Zimbabwe, însă își declară preocuparea că acesteia nu i s-a asigurat capacitatea necesară pentru a acționa în mod independent și a-și îndeplini obiectivele cu privire la aspectele presante în materie de drepturile omului; |
| --- | --- |

10.

salută instituirea Comisiei pentru drepturile omului din Zimbabwe, însă își declară preocuparea că acesteia nu i s-a asigurat capacitatea necesară pentru a acționa în mod independent și a-și îndeplini obiectivele cu privire la aspectele presante în materie de drepturile omului;

| 11. | invită guvernul din Zimbabwe să ia măsurile necesare pentru restabilirea statului de drept, a democrației și a respectării drepturilor omului și, mai ales, pentru organizarea unui referendum constituțional pașnic și credibil și a unor campanii electorale care să respecte standardele internaționale recunoscute, pentru ca măsurile orientate să poată fi suspendate; |
| --- | --- |

11.

invită guvernul din Zimbabwe să ia măsurile necesare pentru restabilirea statului de drept, a democrației și a respectării drepturilor omului și, mai ales, pentru organizarea unui referendum constituțional pașnic și credibil și a unor campanii electorale care să respecte standardele internaționale recunoscute, pentru ca măsurile orientate să poată fi suspendate;

| 12. | îndeamnă în acest context la o participare mai activă din partea Comunității de Dezvoltare a Africii Australe (SADC); consideră că această organizație regională are un rol important ca garant al GPA, insistând, printre altele, asupra punerii în aplicare a acordului și mai ales a articolului 13 din acesta pentru a se garanta intervenția obiectivă și echidistantă a forțelor de poliție și de securitate; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă în acest context la o participare mai activă din partea Comunității de Dezvoltare a Africii Australe (SADC); consideră că această organizație regională are un rol important ca garant al GPA, insistând, printre altele, asupra punerii în aplicare a acordului și mai ales a articolului 13 din acesta pentru a se garanta intervenția obiectivă și echidistantă a forțelor de poliție și de securitate;

| 13. | invită SADC să evalueze situația drepturilor omului și a respectării Principiilor și orientărilor SADC în materie de alegeri democratice anterior organizării viitoarelor alegeri în Zimbabwe; |
| --- | --- |

13.

invită SADC să evalueze situația drepturilor omului și a respectării Principiilor și orientărilor SADC în materie de alegeri democratice anterior organizării viitoarelor alegeri în Zimbabwe;

| 14. | insistă asupra trimiterii de observatori internaționali, îndeosebi din cadrul SADC și al Parlamentului Pan-African, în timp util și număr suficient, care să rămână la fața locului înainte și după alegeri pentru a descuraja manifestările violente și intimidante și, în acest context, pentru a coopera cu Comisia pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

14.

insistă asupra trimiterii de observatori internaționali, îndeosebi din cadrul SADC și al Parlamentului Pan-African, în timp util și număr suficient, care să rămână la fața locului înainte și după alegeri pentru a descuraja manifestările violente și intimidante și, în acest context, pentru a coopera cu Comisia pentru drepturile omului;

| 15. | sprijină măsurile orientate luate de UE și actualmente în vigoare, ca reacție la situația politică și a drepturilor omului din Zimbabwe, deciziile anuale permițând UE să monitorizeze permanent figurile marcante din cadrul guvernului din Zimbabwe; îndeamnă guvernul de uniune națională să întreprindă acțiunile necesare care ar permite suspendarea respectivelor măsuri la momentul oportun; |
| --- | --- |

15.

sprijină măsurile orientate luate de UE și actualmente în vigoare, ca reacție la situația politică și a drepturilor omului din Zimbabwe, deciziile anuale permițând UE să monitorizeze permanent figurile marcante din cadrul guvernului din Zimbabwe; îndeamnă guvernul de uniune națională să întreprindă acțiunile necesare care ar permite suspendarea respectivelor măsuri la momentul oportun;

| 16. | solicită Delegației UE de la Harare să furnizeze în continuare asistență guvernului de uniune națională al Zimbabwe pentru îmbunătățirea situației drepturilor omului și pentru organizarea de alegeri pașnice și credibile, conforme cu standardele pe care UE se așteaptă ca oricare dintre partenerii săi comerciali să le respecte; |
| --- | --- |

16.

solicită Delegației UE de la Harare să furnizeze în continuare asistență guvernului de uniune națională al Zimbabwe pentru îmbunătățirea situației drepturilor omului și pentru organizarea de alegeri pașnice și credibile, conforme cu standardele pe care UE se așteaptă ca oricare dintre partenerii săi comerciali să le respecte;

| 17. | deplânge absența unei clauze ferme privind drepturile omului în APE interimar încheiat cu patru state din Africa Orientală și Australă, printre care și Zimbabwe; își reiterează solicitarea ca acordurile comerciale încheiate de UE să conțină clauze obligatorii și nenegociabile în materie de drepturile omului; îndeamnă Comisia Europeană să trateze acest aspect ca o prioritate în negocierile în desfășurare privind un APE complet cu cele patru state; |
| --- | --- |

17.

deplânge absența unei clauze ferme privind drepturile omului în APE interimar încheiat cu patru state din Africa Orientală și Australă, printre care și Zimbabwe; își reiterează solicitarea ca acordurile comerciale încheiate de UE să conțină clauze obligatorii și nenegociabile în materie de drepturile omului; îndeamnă Comisia Europeană să trateze acest aspect ca o prioritate în negocierile în desfășurare privind un APE complet cu cele patru state;

| 18. | subliniază faptul că, în aceste condiții, ar trebui menținută suspendarea cooperării pentru dezvoltare a UE (articolul 96 din Acordul de la Cotonou), dar că UE rămâne angajată în sprijinirea populației locale; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că, în aceste condiții, ar trebui menținută suspendarea cooperării pentru dezvoltare a UE (articolul 96 din Acordul de la Cotonou), dar că UE rămâne angajată în sprijinirea populației locale;

| 19. | solicită Băncii Mondiale și Republicii Zimbabwe să respecte hotărârile instanțelor internaționale; |
| --- | --- |

19.

solicită Băncii Mondiale și Republicii Zimbabwe să respecte hotărârile instanțelor internaționale;

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei Europene, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintele Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, SEAE, guvernului și parlamentului Republicii Zimbabwe, guvernelor statelor din Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe, Băncii Mondiale, Secretarului-General al Commonwealth-ului și Parlamentului Pan-African. |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei Europene, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintele Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, SEAE, guvernului și parlamentului Republicii Zimbabwe, guvernelor statelor din Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe, Băncii Mondiale, Secretarului-General al Commonwealth-ului și Parlamentului Pan-African.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0024.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/111

---

P7_TA(2013)0060

Atacurile recente asupra personalului medical din Pakistan

Rezoluţia Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la recentele atacuri asupra personalului medical auxiliar din Pakistan (2013/2537(RSP))

(2016/C 024/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind situația din Pakistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind situația din Pakistan,

| — | având în vedere declarația din 18 decembrie 2012 a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) și a Fondului Națiunilor Unite pentru Copii (Unicef), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 18 decembrie 2012 a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) și a Fondului Națiunilor Unite pentru Copii (Unicef),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Copiii ocupă un loc special în acțiunile externe ale Uniunii Europene” (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Copiii ocupă un loc special în acțiunile externe ale Uniunii Europene” (COM(2008)0055),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (1),

| — | având în vedere planul de angajament pe cinci ani dintre UE și Pakistan din martie 2012, care stabilește priorități cum ar fi buna guvernanță, cooperarea în domeniul emancipării femeilor și dialogul în materie de drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de angajament pe cinci ani dintre UE și Pakistan din martie 2012, care stabilește priorități cum ar fi buna guvernanță, cooperarea în domeniul emancipării femeilor și dialogul în materie de drepturile omului,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului referitoare la Pakistan din 25 iunie 2012, în care se reafirmă așteptările UE cu privire la promovarea și respectarea drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului referitoare la Pakistan din 25 iunie 2012, în care se reafirmă așteptările UE cu privire la promovarea și respectarea drepturilor omului,

| — | având în vedere programul național al Pakistanului de eradicare a poliomielitei, inițiat în 1994, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul național al Pakistanului de eradicare a poliomielitei, inițiat în 1994,

| — | având în vedere Inițiativa mondială de eradicare a poliomielitei a OMS (IMEP) și Planul strategic al OMS de eradicare definitivă a poliomielitei (2013-2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa mondială de eradicare a poliomielitei a OMS (IMEP) și Planul strategic al OMS de eradicare definitivă a poliomielitei (2013-2018),

| — | având în vedere Consensul european privind ajutoarele umanitare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind ajutoarele umanitare,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Pakistanul, conform OMS, este unul dintre ultimele trei țări în care poliomielita în continuare este endemică, cu 198 infecții în 2011; întrucât, conform OMS, eșecul stopării poliomielitei ar genera riscuri grave de sănătate pentru regiune și dincolo de aceasta, poliomielita fiind o boală foarte contagioasă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Pakistanul, conform OMS, este unul dintre ultimele trei țări în care poliomielita în continuare este endemică, cu 198 infecții în 2011; întrucât, conform OMS, eșecul stopării poliomielitei ar genera riscuri grave de sănătate pentru regiune și dincolo de aceasta, poliomielita fiind o boală foarte contagioasă;

| B. | întrucât, la 1 ianuarie 2013, șase infirmieri și un medic au fost împușcați în timp ce se îndreptau spre casă de la centrul comunitar unde erau fost angajați de către o organizație neguvernamentală, în regiunea de nord-vest Swabi, la aproximativ 75 kilometri (45 mile) nord-vest de capitala Islamabad; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 1 ianuarie 2013, șase infirmieri și un medic au fost împușcați în timp ce se îndreptau spre casă de la centrul comunitar unde erau fost angajați de către o organizație neguvernamentală, în regiunea de nord-vest Swabi, la aproximativ 75 kilometri (45 mile) nord-vest de capitala Islamabad;

| C. | întrucât, între 17 și 19 decembrie 2012, nouă lucrători în domeniul medical, dintre care șase erau femei, implicați în campania de eradicare a poliomielitei în Pakistan, au fost împușcați în Karachi și Peshawar; |
| --- | --- |

C.

întrucât, între 17 și 19 decembrie 2012, nouă lucrători în domeniul medical, dintre care șase erau femei, implicați în campania de eradicare a poliomielitei în Pakistan, au fost împușcați în Karachi și Peshawar;

| D. | întrucât, la 29 ianuarie 2013, un polițist care asigura securitatea unei echipe de vaccinare contra poliomielitei aflată sub protecție ONU a fost ucis lângă Swabi și întrucât, la 31 ianuarie 2013, doi lucrători care se ocupau cu vaccinarea contra poliomielitei au fost uciși de o explozie a unei mine terestre, deși nu este clar dacă atacul era intenționat împotriva lui; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 29 ianuarie 2013, un polițist care asigura securitatea unei echipe de vaccinare contra poliomielitei aflată sub protecție ONU a fost ucis lângă Swabi și întrucât, la 31 ianuarie 2013, doi lucrători care se ocupau cu vaccinarea contra poliomielitei au fost uciși de o explozie a unei mine terestre, deși nu este clar dacă atacul era intenționat împotriva lui;

| E. | întrucât, în alt atac din iulie 2012, un medic din Ghana și șoferul său, care ajutau la combaterea poliomielitei în Karachi, au fost răniți; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în alt atac din iulie 2012, un medic din Ghana și șoferul său, care ajutau la combaterea poliomielitei în Karachi, au fost răniți;

| F. | întrucât există suspiciuni că toate aceste atacuri au fost legate de campaniile de vaccinare a copiilor pakistanezi contra poliomielitei; |
| --- | --- |

F.

întrucât există suspiciuni că toate aceste atacuri au fost legate de campaniile de vaccinare a copiilor pakistanezi contra poliomielitei;

| G. | întrucât ultimele serii de omoruri au determinat OMS și Unicef să suspende campaniile de combatere a poliomielitei în această țară; întrucât guvernul Pakistanului și provinciile Sindh și Khyber au suspendat, de asemenea, temporar campania de vaccinare pe motive legate de siguranța personalului medical; |
| --- | --- |

G.

întrucât ultimele serii de omoruri au determinat OMS și Unicef să suspende campaniile de combatere a poliomielitei în această țară; întrucât guvernul Pakistanului și provinciile Sindh și Khyber au suspendat, de asemenea, temporar campania de vaccinare pe motive legate de siguranța personalului medical;

| H. | întrucât guvernul pakistanez a declarat poliomielita o urgență națională și desfășoară în prezent o campanie de vaccinare contra poliomielitei, în încercarea de a eradica această boală pe teritoriul țării; întrucât această campanie este susținută la nivel internațional de OMS, Unicef și alții, și este parte a Inițiativei mondiale pentru eradicarea poliomielitei; întrucât campania vizează 33 de milioane de copii, cu un personal medical de câteva sute de mii de membri implicat, dintre care mulți sunt femei și care efectuează vaccinuri în toată țara; |
| --- | --- |

H.

întrucât guvernul pakistanez a declarat poliomielita o urgență națională și desfășoară în prezent o campanie de vaccinare contra poliomielitei, în încercarea de a eradica această boală pe teritoriul țării; întrucât această campanie este susținută la nivel internațional de OMS, Unicef și alții, și este parte a Inițiativei mondiale pentru eradicarea poliomielitei; întrucât campania vizează 33 de milioane de copii, cu un personal medical de câteva sute de mii de membri implicat, dintre care mulți sunt femei și care efectuează vaccinuri în toată țara;

| I. | întrucât pentru cheltuielile din sectorul sănătății în Pakistan se alocă mai puțin de 0,3 % din bugetul anual, atât la nivel federal, cât și la nivel de provincie; |
| --- | --- |

I.

întrucât pentru cheltuielile din sectorul sănătății în Pakistan se alocă mai puțin de 0,3 % din bugetul anual, atât la nivel federal, cât și la nivel de provincie;

| J. | întrucât majoritatea atacurilor asupra personalului medical au avut loc în zonele de nord-vest, lângă bastioanele militanților, și se presupune că sunt legate de talibani; |
| --- | --- |

J.

întrucât majoritatea atacurilor asupra personalului medical au avut loc în zonele de nord-vest, lângă bastioanele militanților, și se presupune că sunt legate de talibani;

| K. | întrucât aceste atacuri privează copiii din Pakistan de dreptul la intervenții de bază care le pot salva viața și îi expune riscului unei maladii care provoacă dizabilități definitive; |
| --- | --- |

K.

întrucât aceste atacuri privează copiii din Pakistan de dreptul la intervenții de bază care le pot salva viața și îi expune riscului unei maladii care provoacă dizabilități definitive;

| L. | întrucât motivul recentelor atacuri pare a fi opoziția grupurilor extremiste islamice față de campaniile de vaccinare, acestea susținând că scopul vaccinului este să sterilizeze copiii musulmani; |
| --- | --- |

L.

întrucât motivul recentelor atacuri pare a fi opoziția grupurilor extremiste islamice față de campaniile de vaccinare, acestea susținând că scopul vaccinului este să sterilizeze copiii musulmani;

| M. | întrucât, pentru a-și justifica actele criminale, talibanii au invocat scuza că în trecut, servicii străine de informații s-au folosit de echipele de vaccinare pentru a obține informații; |
| --- | --- |

M.

întrucât, pentru a-și justifica actele criminale, talibanii au invocat scuza că în trecut, servicii străine de informații s-au folosit de echipele de vaccinare pentru a obține informații;

| N. | întrucât educatorii și personalul medical sunt din ce în ce mai frecvent ținta atacurilor grupurilor militante islamiste, cum ar fi Tehreek-e-Taliban (TTP) și Jundullah, care se opun eforturilor de eradicare a poliomielitei în Pakistan și care îi consideră pe aceștia instrumente ale promovării unei agende străine liberale; |
| --- | --- |

N.

întrucât educatorii și personalul medical sunt din ce în ce mai frecvent ținta atacurilor grupurilor militante islamiste, cum ar fi Tehreek-e-Taliban (TTP) și Jundullah, care se opun eforturilor de eradicare a poliomielitei în Pakistan și care îi consideră pe aceștia instrumente ale promovării unei agende străine liberale;

| O. | întrucât atacurile mortale ilustrează insecuritatea din ce în ce mai mare cu care se confruntă personalul umanitar din Pakistan; întrucât, potrivit raportului 2012 privind Aid Worker Security Database, Pakistanul se află printre cele cinci țări cele mai periculoase pentru personalul umanitar; |
| --- | --- |

O.

întrucât atacurile mortale ilustrează insecuritatea din ce în ce mai mare cu care se confruntă personalul umanitar din Pakistan; întrucât, potrivit raportului 2012 privind Aid Worker Security Database, Pakistanul se află printre cele cinci țări cele mai periculoase pentru personalul umanitar;

| P. | întrucât ONG-urile și personalul umanitar au un rol esențial în multe zone și provincii din Pakistan, în special în zonele tribale, în care guvernul nu a reușit să furnizeze servicii precum dispensare și școli; |
| --- | --- |

P.

întrucât ONG-urile și personalul umanitar au un rol esențial în multe zone și provincii din Pakistan, în special în zonele tribale, în care guvernul nu a reușit să furnizeze servicii precum dispensare și școli;

| Q. | întrucât majoritatea victimelor atacurilor asupra personalului medical erau femei, ceea ce corespunde practicii militanților talibani de a ataca femei care lucrează sau promovează drepturile femeilor, pentru a transmite mesajul că femeile nu pot să lucreze în afara locuinței; |
| --- | --- |

Q.

întrucât majoritatea victimelor atacurilor asupra personalului medical erau femei, ceea ce corespunde practicii militanților talibani de a ataca femei care lucrează sau promovează drepturile femeilor, pentru a transmite mesajul că femeile nu pot să lucreze în afara locuinței;

| 1. | condamnă cu fermitate uciderile și atacurile, ale căror victime s-au aflat în rândul personalului medical și forțelor de securitate destinate să îl protejeze, care au avut loc în ultimele luni; subliniază că prin aceste atacuri populațiile cele mai vulnerabile ale Pakistanului, în special copiii, sunt lipsite de intervenții medicale vitale de bază; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate uciderile și atacurile, ale căror victime s-au aflat în rândul personalului medical și forțelor de securitate destinate să îl protejeze, care au avut loc în ultimele luni; subliniază că prin aceste atacuri populațiile cele mai vulnerabile ale Pakistanului, în special copiii, sunt lipsite de intervenții medicale vitale de bază;

| 2. | transmite condoleanțe familiilor victimelor; |
| --- | --- |

2.

transmite condoleanțe familiilor victimelor;

| 3. | salută condamnarea generală a atacurilor de către guvernul pakistanez și societatea civilă din țară; |
| --- | --- |

3.

salută condamnarea generală a atacurilor de către guvernul pakistanez și societatea civilă din țară;

| 4. | solicită guvernului pakistanez să aducă în fața justiției persoanele responsabile de atacurile din ultimele luni; |
| --- | --- |

4.

solicită guvernului pakistanez să aducă în fața justiției persoanele responsabile de atacurile din ultimele luni;

| 5. | își exprimă admirația pentru curajul și hotărârea acestui personal, printre care se află numeroase femei, care, în ciuda faptului că se confruntă cu pericole mari, se dedică în mod generos eradicării poliomielitei și furnizării de alte servicii de sănătate copiilor din Pakistan; |
| --- | --- |

5.

își exprimă admirația pentru curajul și hotărârea acestui personal, printre care se află numeroase femei, care, în ciuda faptului că se confruntă cu pericole mari, se dedică în mod generos eradicării poliomielitei și furnizării de alte servicii de sănătate copiilor din Pakistan;

| 6. | subliniază că este necesar ca personalul medical să poată lucra într-un mediu sigur; rămâne profund îngrijorat de faptul că personalul medical internațional este din ce în ce mai mult asociat de militanți agenților de informare occidentali și forțelor militare; |
| --- | --- |

6.

subliniază că este necesar ca personalul medical să poată lucra într-un mediu sigur; rămâne profund îngrijorat de faptul că personalul medical internațional este din ce în ce mai mult asociat de militanți agenților de informare occidentali și forțelor militare;

| 7. | subliniază că întreruperea programului de vaccinare împotriva poliomielitei în Pakistan reprezintă o lovitură adusă eforturilor la nivel internațional pentru eradicarea definitivă a poliomielitei într-un viitor apropiat; |
| --- | --- |

7.

subliniază că întreruperea programului de vaccinare împotriva poliomielitei în Pakistan reprezintă o lovitură adusă eforturilor la nivel internațional pentru eradicarea definitivă a poliomielitei într-un viitor apropiat;

| 8. | salută Planul național de acțiune urgentă al guvernului pakistanez pentru eradicarea poliomielitei în 2012 și subliniază că este important ca acesta să fie continuat cu succes pentru a se evita o creștere a numărului de infecții; constată că, de la începerea ultimei campanii de imunizare, numărul de infecții a înregistrat cel mai scăzut nivel înregistrat; |
| --- | --- |

8.

salută Planul național de acțiune urgentă al guvernului pakistanez pentru eradicarea poliomielitei în 2012 și subliniază că este important ca acesta să fie continuat cu succes pentru a se evita o creștere a numărului de infecții; constată că, de la începerea ultimei campanii de imunizare, numărul de infecții a înregistrat cel mai scăzut nivel înregistrat;

| 9. | salută angajamentul exprimat de OMS și de alte organizații internaționale de a continua sprijinul acordat guvernului și poporului pakistanez în eforturile acestora de a elimina poliomielita și alte boli din țară; |
| --- | --- |

9.

salută angajamentul exprimat de OMS și de alte organizații internaționale de a continua sprijinul acordat guvernului și poporului pakistanez în eforturile acestora de a elimina poliomielita și alte boli din țară;

| 10. | invită Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă să coopereze cu Organizația Mondială a Sănătății pentru sprijinirea Programului Lady Health Workers, care are ca scop dezvoltarea accesului la servicii de sănătate preventive de bază, mai ales în zonele rurale; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă să coopereze cu Organizația Mondială a Sănătății pentru sprijinirea Programului Lady Health Workers, care are ca scop dezvoltarea accesului la servicii de sănătate preventive de bază, mai ales în zonele rurale;

| 11. | salută eforturile depuse deja de guvernul pakistanez de a asigura siguranța în cursul campaniilor și de a dezvolta noi strategii de protecție a personalului umanitar; totuși, invită guvernul pakistanez să îmbunătățească măsurile de securitate pentru organizațiile umanitare și lucrătorii acestora; |
| --- | --- |

11.

salută eforturile depuse deja de guvernul pakistanez de a asigura siguranța în cursul campaniilor și de a dezvolta noi strategii de protecție a personalului umanitar; totuși, invită guvernul pakistanez să îmbunătățească măsurile de securitate pentru organizațiile umanitare și lucrătorii acestora;

| 12. | invită guvernele din lumea întreagă să protejeze neutralitatea acțiunilor umanitare, deoarece, în caz contrar, zeci de mii de oameni ar putea rămâne vulnerabili în fața bolilor și ar pune în pericol persoanele care asigură servicii de sănătate legitime și esențiale; |
| --- | --- |

12.

invită guvernele din lumea întreagă să protejeze neutralitatea acțiunilor umanitare, deoarece, în caz contrar, zeci de mii de oameni ar putea rămâne vulnerabili în fața bolilor și ar pune în pericol persoanele care asigură servicii de sănătate legitime și esențiale;

| 13. | este profund îngrijorat din cauza situației femeilor din Pakistan, în special a femeilor și fetelor care sunt active în societate și care au primit recent amenințări din partea talibanilor și a altor grupuri extremiste; |
| --- | --- |

13.

este profund îngrijorat din cauza situației femeilor din Pakistan, în special a femeilor și fetelor care sunt active în societate și care au primit recent amenințări din partea talibanilor și a altor grupuri extremiste;

| 14. | încurajează guvernul pakistanez să desfășoare o campanie largă de informare, pentru a crea un sprijin mai mare și o participare mai activă în societatea pakistaneză și pentru a consolida gradul de încredere în ceea ce privește campaniile de vaccinare; invită, în acest context, guvernul pakistanez să inițieze un dialog cu comunitatea de lideri pentru a remedia cauzele profunde ale problemei; |
| --- | --- |

14.

încurajează guvernul pakistanez să desfășoare o campanie largă de informare, pentru a crea un sprijin mai mare și o participare mai activă în societatea pakistaneză și pentru a consolida gradul de încredere în ceea ce privește campaniile de vaccinare; invită, în acest context, guvernul pakistanez să inițieze un dialog cu comunitatea de lideri pentru a remedia cauzele profunde ale problemei;

| 15. | consideră că atât media cât și societatea civilă din Pakistan, în cooperare cu organizațiile internaționale și ONG-urile implicate în acțiunile umanitare, au obligația de a contribui la conștientizarea rolului important și independent pe care îl are personalul umanitar medical în acordarea de asistență populației; |
| --- | --- |

15.

consideră că atât media cât și societatea civilă din Pakistan, în cooperare cu organizațiile internaționale și ONG-urile implicate în acțiunile umanitare, au obligația de a contribui la conștientizarea rolului important și independent pe care îl are personalul umanitar medical în acordarea de asistență populației;

| 16. | reamintește că Uniunea Europeană este gata să ofere asistență în cadrul viitoarelor alegeri din Pakistan, care vor fi hotărâtoare pentru viitorul său politic și pentru stabilitatea din regiune; constată că Uniunea Europeană încă nu a primit o invitație oficială din partea autorităților pakistaneze în acest sens; |
| --- | --- |

16.

reamintește că Uniunea Europeană este gata să ofere asistență în cadrul viitoarelor alegeri din Pakistan, care vor fi hotărâtoare pentru viitorul său politic și pentru stabilitatea din regiune; constată că Uniunea Europeană încă nu a primit o invitație oficială din partea autorităților pakistaneze în acest sens;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, ONU Femei, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Unicef, Organizației Mondială a Sănătății, precum și guvernului și parlamentului Pakistanului. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, ONU Femei, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Unicef, Organizației Mondială a Sănătății, precum și guvernului și parlamentului Pakistanului.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0126.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți 5 februarie 2013

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/115 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/115

---

P7_TA(2013)0034

Măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 5 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee (COM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 024/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0767), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0767),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 42 și 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0003/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 42 și 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0003/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 martie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 martie 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 noiembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 noiembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0319/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0319/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 132, 3.5.2011, p. 82.

---

P7_TC1-COD(2010)0370

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1405/2006 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 229/2013.)

---

Anexă la rezoluţia legislativă

Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei

Date fiind specificitățile măsurilor adoptate în domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee în cadrul sistemului SAI, Parlamentul European, Consiliul și Comisia declară că acordul la care s-a ajuns referitor la aspecte privind alinierea pentru prezentul regulament nu va aduce atingere poziției niciuneia dintre cele trei instituții privind aspecte similare care pot fi abordate în perspectiva altor propuneri de legislație a UE.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/116

---

P7_TA(2013)0035

Măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (COM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 024/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0498), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0498),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 primul paragraf și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0284/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 primul paragraf și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0284/2010),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 februarie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 februarie 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 noiembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 noiembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizele Comisiei pentru comerț internațional și al Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare (A7-0321/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizele Comisiei pentru comerț internațional și al Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare (A7-0321/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 107, 6.4.2011, p. 33.

---

P7_TC1-COD(2010)0256

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 247/2006 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 228/2013.)

---

Anexă la rezoluția legislativă

Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei

Date fiind specificitățile măsurilor adoptate în domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice în cadrul sistemului POSEI, Parlamentul European, Consiliul și Comisia declară că acordul la care s-a ajuns referitor la aspecte privind alinierea pentru prezentul regulament nu va aduce atingere poziției niciuneia dintre cele trei instituții privind aspecte similare care pot fi abordate în perspectiva altor propuneri de legislație a UE.

---

Miercuri 6 februarie 2013

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/118

---

P7_TA(2013)0037

Acordul între UE și SUA în temeiul GATT 1994: modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului lor de aderare la Uniunea Europeană ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului de aderare a acestora la Uniunea Europeană (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 024/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12213/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12213/2012),

| — | având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului lor de aderare la Uniunea Europeană (12214/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului lor de aderare la Uniunea Europeană (12214/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0409/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0409/2012),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0430/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0430/2012),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Statelor Unite ale Americii.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/118

---

P7_TA(2013)0038

Orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE))

(Procedura de consultare)

(2016/C 024/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0709), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0709),

| — | având în vedere articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0410/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0410/2012),

| — | având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0010/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0010/2013),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/119 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/119

---

P7_TA(2013)0039

Transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 024/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0084), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0084),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0056/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0056/2012),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Consiliul Național al Austriei și de către Camera Deputaților din Luxemburg în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Consiliul Național al Austriei și de către Camera Deputaților din Luxemburg în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 iulie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 iulie 2012 (1),

| — | având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0015/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0015/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 299, 4.10.2012, p. 81.

---

P7_TC1-COD(2012)0035

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 89/105/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 privind transparența măsurilor care reglementează stabilirea prețurilor medicamentelor de uz uman și includerea acestora în domeniul de aplicare al sistemelor naționale de asigurări de sănătate (3) a fost adoptată în vederea eliminării denaturărilor la nivelul comerțului cu medicamente din interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 89/105/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 privind transparența măsurilor care reglementează stabilirea prețurilor medicamentelor de uz uman și includerea acestora în domeniul de aplicare al sistemelor naționale de asigurări de sănătate (3) a fost adoptată în vederea eliminării denaturărilor la nivelul comerțului cu medicamente din interiorul Uniunii.

| (2) | Pentru a ține seama de evoluția pieței farmaceutice și a politicilor naționale de limitare a cheltuielilor publice cu medicamentele, sunt necesare modificări substanțiale ale tuturor dispozițiilor principale ale Directivei 89/105/CEE. Prin urmare, din motive de claritate, ar trebui ca Directiva 89/105/CEE să fie abrogată și înlocuită cu prezenta directivă. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a ține seama de evoluția pieței farmaceutice și a politicilor naționale de limitare a cheltuielilor publice cu medicamentele, sunt necesare modificări substanțiale ale tuturor dispozițiilor principale ale Directivei 89/105/CEE. Prin urmare, din motive de claritate, ar trebui ca Directiva 89/105/CEE să fie abrogată și înlocuită cu prezenta directivă.

| (3) | Legislația Uniunii prevede un cadru armonizat de autorizare a medicamentelor de uz uman. În conformitate cu Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (4), medicamentele pot fi introduse pe piața Uniunii numai după ce au obținut o autorizație de introducere pe piață pe baza evaluării calității, siguranței și eficacității lor. |
| --- | --- |

(3)

Legislația Uniunii prevede un cadru armonizat de autorizare a medicamentelor de uz uman. În conformitate cu Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (4), medicamentele pot fi introduse pe piața Uniunii numai după ce au obținut o autorizație de introducere pe piață pe baza evaluării calității, siguranței și eficacității lor.

| (4) | Statele membre s-au confruntat cu o creștere constantă a cheltuielilor farmaceutice în ultimele decenii, ceea ce a condus la adoptarea unor politici tot mai complexe și mai inovatoare de gestionare a consumului de medicamente, în cadrul sistemelor publice ale asigurărilor de sănătate. În special, autoritățile din statele membre au pus în aplicare o serie amplă de măsuri prin care să limiteze prescrierea de medicamente, să reglementeze prețurile acestora sau să stabilească condițiile de finanțare publică a acestora. Aceste măsuri vizează, în principal, promovarea sănătății publice
  pentru toți cetățenii
  prin asigurarea disponibilității unor stocuri adecvate de
  medicamente eficace, în mod egal tuturor cetățenilor Uniunii,

  medicamente la costuri rezonabile, garantând în același timp stabilitatea financiară a sistemelor publice de asigurări de sănătate

  un acces egal la asistență medicală de înaltă calitate pentru toate persoanele
  .
  De asemenea, aceste măsuri ar trebui să promoveze cercetarea și dezvoltarea unor medicamente noi și să promoveze inovarea în domeniul medical. Medicamentele clasificate ca fiind esențiale pe lista OMS ar trebui să fie disponibile pentru pacienții din toate statele membre, indiferent de dimensiunea pieței. [AM 3] |
| --- | --- |

(4)

Statele membre s-au confruntat cu o creștere constantă a cheltuielilor farmaceutice în ultimele decenii, ceea ce a condus la adoptarea unor politici tot mai complexe și mai inovatoare de gestionare a consumului de medicamente, în cadrul sistemelor publice ale asigurărilor de sănătate. În special, autoritățile din statele membre au pus în aplicare o serie amplă de măsuri prin care să limiteze prescrierea de medicamente, să reglementeze prețurile acestora sau să stabilească condițiile de finanțare publică a acestora. Aceste măsuri vizează, în principal, promovarea sănătății publice
  pentru toți cetățenii
  prin asigurarea disponibilității unor stocuri adecvate de
  medicamente eficace, în mod egal tuturor cetățenilor Uniunii,

  medicamente la costuri rezonabile, garantând în același timp stabilitatea financiară a sistemelor publice de asigurări de sănătate

  un acces egal la asistență medicală de înaltă calitate pentru toate persoanele
  .
  De asemenea, aceste măsuri ar trebui să promoveze cercetarea și dezvoltarea unor medicamente noi și să promoveze inovarea în domeniul medical. Medicamentele clasificate ca fiind esențiale pe lista OMS ar trebui să fie disponibile pentru pacienții din toate statele membre, indiferent de dimensiunea pieței. [AM 3]

| (4a) | Asigurarea accesului pacienților la medicamente pe întreg teritoriul Uniunii și libera circulație efectivă a bunurilor impun o utilizare rezonabilă a prețurilor de referință externe de către statele membre, în special prin raportarea la statele membre care au niveluri comparabile de venituri. S-a demonstrat că utilizarea necondiționată a prețurilor de referință externe reduce disponibilitatea medicamentelor prin încurajarea deficitelor de medicamente în statele membre care au prețuri mai mici. [AM 4] |
| --- | --- |

(4a)

Asigurarea accesului pacienților la medicamente pe întreg teritoriul Uniunii și libera circulație efectivă a bunurilor impun o utilizare rezonabilă a prețurilor de referință externe de către statele membre, în special prin raportarea la statele membre care au niveluri comparabile de venituri. S-a demonstrat că utilizarea necondiționată a prețurilor de referință externe reduce disponibilitatea medicamentelor prin încurajarea deficitelor de medicamente în statele membre care au prețuri mai mici. [AM 4]

| (5) | Discrepanțele existente la nivelul măsurilor naționale pot să împiedice sau să denatureze comerțul cu medicamente în interiorul Uniunii și, prin urmare, să denatureze concurența, afectând astfel în mod direct funcționarea pieței interne a medicamentelor. |
| --- | --- |

(5)

Discrepanțele existente la nivelul măsurilor naționale pot să împiedice sau să denatureze comerțul cu medicamente în interiorul Uniunii și, prin urmare, să denatureze concurența, afectând astfel în mod direct funcționarea pieței interne a medicamentelor.

| (6) | Pentru a reduce efectele discrepanțelor pe piața internă, măsurile naționale ar trebui să respecte cerințele procedurale minime care permit părților în cauză să verifice faptul că măsurile respective nu constituie restricții cantitative ale importurilor sau ale exporturilor sau măsuri cu efect echivalent.
  Aceste cerințe procedurale minime ar trebui, de asemenea, să asigure autorităților competente siguranță juridică și transparență atunci când adoptă decizii legate de stabilirea prețurilor și compensarea medicamentelor de către sistemele publice de asigurări de sănătate, promovând în același timp producția de medicamente, accelerând intrarea pe piață a medicamentelor generice și încurajând cercetarea și dezvoltarea de noi medicamente.
  Cu toate acestea, cerințele respective nu ar trebui să afecteze politicile acelor state membre care se bazează în primul rând pe libera concurență în procesul de stabilire a prețului medicamentelor. De asemenea, ele nu ar trebui să afecteze politicile naționale privind stabilirea prețurilor și privind determinarea sistemelor de asigurări sociale, decât în măsura necesară realizării transparenței în sensul prezentei directive și a asigurării funcționării pieței interne. [AM 5] |
| --- | --- |

(6)

Pentru a reduce efectele discrepanțelor pe piața internă, măsurile naționale ar trebui să respecte cerințele procedurale minime care permit părților în cauză să verifice faptul că măsurile respective nu constituie restricții cantitative ale importurilor sau ale exporturilor sau măsuri cu efect echivalent.
  Aceste cerințe procedurale minime ar trebui, de asemenea, să asigure autorităților competente siguranță juridică și transparență atunci când adoptă decizii legate de stabilirea prețurilor și compensarea medicamentelor de către sistemele publice de asigurări de sănătate, promovând în același timp producția de medicamente, accelerând intrarea pe piață a medicamentelor generice și încurajând cercetarea și dezvoltarea de noi medicamente.
  Cu toate acestea, cerințele respective nu ar trebui să afecteze politicile acelor state membre care se bazează în primul rând pe libera concurență în procesul de stabilire a prețului medicamentelor. De asemenea, ele nu ar trebui să afecteze politicile naționale privind stabilirea prețurilor și privind determinarea sistemelor de asigurări sociale, decât în măsura necesară realizării transparenței în sensul prezentei directive și a asigurării funcționării pieței interne. [AM 5]

| (7) | Pentru a asigura eficacitatea pieței interne a medicamentelor, prezenta directivă ar trebui să se aplice tuturor medicamentelor de uz uman în sensul Directivei 2001/83/CE. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a asigura eficacitatea pieței interne a medicamentelor, prezenta directivă ar trebui să se aplice tuturor medicamentelor de uz uman în sensul Directivei 2001/83/CE.

| (8) | Datorită diversității măsurilor naționale care vizează consumul de medicamente, reglementarea prețurilor acestora sau stabilirea condițiilor pentru a fi finanțate din fonduri publice este necesar să se clarifice dispozițiile Directivei 89/105/CEE. În particular, prezenta directivă ar trebui să cuprindă toate tipurile de măsuri elaborate de statele membre care ar putea avea impact asupra pieței interne. De la adoptarea Directivei 89/105/CEE, procedurile de stabilire a prețurilor și de rambursare au evoluat și au devenit mai complexe. În timp ce unele state membre au interpretat domeniul de aplicare al Directivei 89/105/CEE în mod restrictiv, Curtea de Justiție a hotărât că respectivele proceduri de stabilire a prețurilor și de rambursare se încadrează în domeniul de aplicare al Directivei 89/105/CEE, ținând cont de obiectivele respectivei directive și de necesitatea de a-i asigura eficacitatea. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să reflecte evoluțiile politicilor naționale referitoare la stabilirea prețurilor și la rambursare. Ținând cont că în domeniul achizițiilor publice și al acordurilor contractuale voluntare există norme și proceduri specifice, măsurile naționale care implică achiziții publice și acorduri contractuale voluntare ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive. |
| --- | --- |

(8)

Datorită diversității măsurilor naționale care vizează consumul de medicamente, reglementarea prețurilor acestora sau stabilirea condițiilor pentru a fi finanțate din fonduri publice este necesar să se clarifice dispozițiile Directivei 89/105/CEE. În particular, prezenta directivă ar trebui să cuprindă toate tipurile de măsuri elaborate de statele membre care ar putea avea impact asupra pieței interne. De la adoptarea Directivei 89/105/CEE, procedurile de stabilire a prețurilor și de rambursare au evoluat și au devenit mai complexe. În timp ce unele state membre au interpretat domeniul de aplicare al Directivei 89/105/CEE în mod restrictiv, Curtea de Justiție a hotărât că respectivele proceduri de stabilire a prețurilor și de rambursare se încadrează în domeniul de aplicare al Directivei 89/105/CEE, ținând cont de obiectivele respectivei directive și de necesitatea de a-i asigura eficacitatea. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să reflecte evoluțiile politicilor naționale referitoare la stabilirea prețurilor și la rambursare. Ținând cont că în domeniul achizițiilor publice și al acordurilor contractuale voluntare există norme și proceduri specifice, măsurile naționale care implică achiziții publice și acorduri contractuale voluntare ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive.

| (8a) | Autoritățile competente și titularii autorizațiilor de introducere pe piață încheie din ce în ce mai frecvent acorduri contractuale care vizează acordarea accesului la tratamente inovatoare pentru pacienți, incluzând un medicament în domeniul sistemelor publice de asigurări de sănătate, monitorizând în același timp elementele convenite în prealabil și pentru o perioadă definită de timp, cu scopul de a remedia, în special, incertitudinea cu privire la dovezile legate de eficacitatea și/sau eficiența relativă sau utilizarea adecvată a unui medicament anume. Întârzierile la definirea termenilor și condițiilor acestor acorduri contractuale depășesc frecvent termenele stabilite și justifică excluderea acestor acorduri din domeniul prezentei directive. Aceste acorduri ar trebui să se limiteze la domeniile terapeutice în care încheierea lor ar favoriza efectiv sau ar permite accesul pacienților la medicamente inovatoare, aplicarea lor ar continua să fie opțională și nu ar afecta dreptul titularului autorizației de introducere pe piață de a prezenta o cerere în conformitate cu prezenta directivă. [AM 6] |
| --- | --- |

(8a)

Autoritățile competente și titularii autorizațiilor de introducere pe piață încheie din ce în ce mai frecvent acorduri contractuale care vizează acordarea accesului la tratamente inovatoare pentru pacienți, incluzând un medicament în domeniul sistemelor publice de asigurări de sănătate, monitorizând în același timp elementele convenite în prealabil și pentru o perioadă definită de timp, cu scopul de a remedia, în special, incertitudinea cu privire la dovezile legate de eficacitatea și/sau eficiența relativă sau utilizarea adecvată a unui medicament anume. Întârzierile la definirea termenilor și condițiilor acestor acorduri contractuale depășesc frecvent termenele stabilite și justifică excluderea acestor acorduri din domeniul prezentei directive. Aceste acorduri ar trebui să se limiteze la domeniile terapeutice în care încheierea lor ar favoriza efectiv sau ar permite accesul pacienților la medicamente inovatoare, aplicarea lor ar continua să fie opțională și nu ar afecta dreptul titularului autorizației de introducere pe piață de a prezenta o cerere în conformitate cu prezenta directivă. [AM 6]

| (9) | Orice măsuri de reglementare directă sau indirectă a prețurilor medicamentelor, precum și orice măsuri
  , inclusiv recomandările care pot fi solicitate,
  prin care se stabilește compensarea acestora în cadrul sistemelor publice de asigurări de sănătate, ar trebui să se întemeieze pe criterii
  transparente,
  obiective și verificabile, independente de originea medicamentului și ar trebui să ofere companiilor afectate căi de atac legale adecvate, inclusiv de natură judiciară

  în conformitate cu procedurile naționale
  . Aceste cerințe ar trebui să se aplice în mod egal măsurilor naționale, regionale sau locale de limitare sau de promovare a prescrierii unor medicamente specifice, întrucât aceste măsuri determină, de asemenea, compensarea efectivă a respectivelor medicamente în cadrul sistemelor publice de asigurări de sănătate. [AM 7] |
| --- | --- |

(9)

Orice măsuri de reglementare directă sau indirectă a prețurilor medicamentelor, precum și orice măsuri
  , inclusiv recomandările care pot fi solicitate,
  prin care se stabilește compensarea acestora în cadrul sistemelor publice de asigurări de sănătate, ar trebui să se întemeieze pe criterii
  transparente,
  obiective și verificabile, independente de originea medicamentului și ar trebui să ofere companiilor afectate căi de atac legale adecvate, inclusiv de natură judiciară

  în conformitate cu procedurile naționale
  . Aceste cerințe ar trebui să se aplice în mod egal măsurilor naționale, regionale sau locale de limitare sau de promovare a prescrierii unor medicamente specifice, întrucât aceste măsuri determină, de asemenea, compensarea efectivă a respectivelor medicamente în cadrul sistemelor publice de asigurări de sănătate. [AM 7]

| (9a) | Criteriile pe care trebuie să se bazeze deciziile care reglementează, direct sau indirect, prețurile medicamentelor, precum și orice măsură care determină măsura în care vor fi acoperite de sistemele publice de asigurări de sănătate ar trebui să includă evaluarea necesităților medicale nesatisfăcute, beneficiile clinice și sociale și inovarea, astfel cum prevede Avizul Comitetului Economic și Social European din 12 iulie 2012 referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate

   (5)

  . Aceste criterii ar trebui să includă, de asemenea, protecția celor mai vulnerabile grupuri ale populației. [AM 8] |
| --- | --- |

(9a)

Criteriile pe care trebuie să se bazeze deciziile care reglementează, direct sau indirect, prețurile medicamentelor, precum și orice măsură care determină măsura în care vor fi acoperite de sistemele publice de asigurări de sănătate ar trebui să includă evaluarea necesităților medicale nesatisfăcute, beneficiile clinice și sociale și inovarea, astfel cum prevede Avizul Comitetului Economic și Social European din 12 iulie 2012 referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate

   (5)

  . Aceste criterii ar trebui să includă, de asemenea, protecția celor mai vulnerabile grupuri ale populației. [AM 8]

| (10) | Cererile de aprobare a prețului unui medicament sau de compensare a acestuia în cadrul sistemului public de asigurări de sănătate nu ar trebui să întârzie introducerea pe piață a medicamentului respectiv mai mult decât este necesar. Prin urmare, se recomandă ca prezenta directivă să stabilească termene obligatorii de adoptare a deciziilor naționale. Pentru a fi eficiente, perioadele de timp stabilite ar trebui să înceapă cu primirea cererii și să se încheie cu intrarea în vigoare a deciziei corespunzătoare. Acestea ar trebui să includă toate
  recomandările și
  evaluările experților, inclusiv evaluările tehnologiilor medicale, după caz, precum și toate etapele administrative necesare pentru ca decizia să fie adoptată și să intre în vigoare. [AM 9] |
| --- | --- |

(10)

Cererile de aprobare a prețului unui medicament sau de compensare a acestuia în cadrul sistemului public de asigurări de sănătate nu ar trebui să întârzie introducerea pe piață a medicamentului respectiv mai mult decât este necesar. Prin urmare, se recomandă ca prezenta directivă să stabilească termene obligatorii de adoptare a deciziilor naționale. Pentru a fi eficiente, perioadele de timp stabilite ar trebui să înceapă cu primirea cererii și să se încheie cu intrarea în vigoare a deciziei corespunzătoare. Acestea ar trebui să includă toate
  recomandările și
  evaluările experților, inclusiv evaluările tehnologiilor medicale, după caz, precum și toate etapele administrative necesare pentru ca decizia să fie adoptată și să intre în vigoare. [AM 9]

| (10a) | Pentru a facilita respectarea acestor termene, ar fi util ca solicitanții să înceapă procedurile de aprobare a prețului sau de includere a unui medicament în sistemele publice de asigurări de sănătate înainte de acordarea în mod oficial a autorizației de introducere pe piață. În acest scop, statele membre pot permite solicitanților să prezinte o cerere de îndată ce Comitetul pentru medicamente de uz uman sau autoritatea națională competentă pentru procedura de autorizare a introducerii pe piață, în funcție de caz, a emis un aviz favorabil cu privire la acordarea autorizației de introducere pe piață a medicamentului respectiv. În aceste cazuri, termenele ar trebui să înceapă de la primirea oficială a autorizației de introducere pe piață. [AM 10] |
| --- | --- |

(10a)

Pentru a facilita respectarea acestor termene, ar fi util ca solicitanții să înceapă procedurile de aprobare a prețului sau de includere a unui medicament în sistemele publice de asigurări de sănătate înainte de acordarea în mod oficial a autorizației de introducere pe piață. În acest scop, statele membre pot permite solicitanților să prezinte o cerere de îndată ce Comitetul pentru medicamente de uz uman sau autoritatea națională competentă pentru procedura de autorizare a introducerii pe piață, în funcție de caz, a emis un aviz favorabil cu privire la acordarea autorizației de introducere pe piață a medicamentului respectiv. În aceste cazuri, termenele ar trebui să înceapă de la primirea oficială a autorizației de introducere pe piață. [AM 10]

| (10b) | Sprijinul Uniunii pentru cooperarea în domeniul evaluării tehnologiei medicale), în conformitate cu articolul 15 din Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere

   (6)

  , vizează optimizarea și coordonarea metodologiilor evaluării tehnologiei medicale care ar trebui, de asemenea, să reducă, în cele din urmă, întârzierile în procesele de stabilire a prețurilor și de rambursare a medicamentelor pentru care statele membre utilizează evaluarea tehnologiei medicale ca parte a procesului lor decizional. Evaluarea tehnologiei medicale include, în special, informații cu privire la eficiența relativă a tehnologiilor medicale, precum și la eficiența lor pe termen scurt și pe termen lung, dacă este cazul, luând, de asemenea, în considerare beneficiile mai largi pe plan economic și social sau raportul cost-eficiență pentru medicamentul evaluat, în conformitate cu metodologia autorităților competente. Evaluarea tehnologiei medicale este un proces multidisciplinar care sintetizează informațiile cu privire la aspectele medicale, sociale, economice și etice legate de utilizarea tehnologiei medicale într-un mod sistematic, transparent, obiectiv și riguros. Scopul acesteia este să influențeze formularea unor politici sigure și eficace în domeniul sănătății, care să fie concentrate asupra pacienților și care să vizeze obținerea celui mai bun raport cost-eficiență. [AM 11] |
| --- | --- |

(10b)

Sprijinul Uniunii pentru cooperarea în domeniul evaluării tehnologiei medicale), în conformitate cu articolul 15 din Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere

   (6)

  , vizează optimizarea și coordonarea metodologiilor evaluării tehnologiei medicale care ar trebui, de asemenea, să reducă, în cele din urmă, întârzierile în procesele de stabilire a prețurilor și de rambursare a medicamentelor pentru care statele membre utilizează evaluarea tehnologiei medicale ca parte a procesului lor decizional. Evaluarea tehnologiei medicale include, în special, informații cu privire la eficiența relativă a tehnologiilor medicale, precum și la eficiența lor pe termen scurt și pe termen lung, dacă este cazul, luând, de asemenea, în considerare beneficiile mai largi pe plan economic și social sau raportul cost-eficiență pentru medicamentul evaluat, în conformitate cu metodologia autorităților competente. Evaluarea tehnologiei medicale este un proces multidisciplinar care sintetizează informațiile cu privire la aspectele medicale, sociale, economice și etice legate de utilizarea tehnologiei medicale într-un mod sistematic, transparent, obiectiv și riguros. Scopul acesteia este să influențeze formularea unor politici sigure și eficace în domeniul sănătății, care să fie concentrate asupra pacienților și care să vizeze obținerea celui mai bun raport cost-eficiență. [AM 11]

| (11) | Termenele de includere a medicamentelor în sistemele publice de asigurări de sănătate, menționate în Directiva 89/105/CEE, sunt obligatorii, astfel cum reiese în mod clar din jurisprudența Curții de Justiție. Experiența a arătat că termenele respective nu sunt întotdeauna respectate și că există necesitatea de a asigura certitudinea juridică și de a îmbunătăți normele procedurale referitoare la includerea medicamentelor în cadrul sistemelor publice de asigurări de sănătate. Prin urmare, ar trebui pusă în aplicare o procedură de recurgere la căi de atac efectivă și rapidă. |
| --- | --- |

(11)

Termenele de includere a medicamentelor în sistemele publice de asigurări de sănătate, menționate în Directiva 89/105/CEE, sunt obligatorii, astfel cum reiese în mod clar din jurisprudența Curții de Justiție. Experiența a arătat că termenele respective nu sunt întotdeauna respectate și că există necesitatea de a asigura certitudinea juridică și de a îmbunătăți normele procedurale referitoare la includerea medicamentelor în cadrul sistemelor publice de asigurări de sănătate. Prin urmare, ar trebui pusă în aplicare o procedură de recurgere la căi de atac efectivă și rapidă.

| (12) | În comunicarea sa din 8 iulie 2009, intitulată „Rezumatul raportului privind investigația sectorului farmaceutic”, Comisia a demonstrat că procedurile de stabilire a prețurilor și de rambursare întârzie, adesea inutil, lansarea de medicamente generice
  sau biosimilare
  pe piețele Uniunii. Aprobarea prețului medicamentelor generice
  sau biosimilare
  , precum și compensare acestora, în cadrul sistemului public de asigurări de sănătate nu ar trebui să necesite nicio evaluare nouă sau detaliată dacă produsului de referință i-a fost deja stabilit prețul și a fost inclus în sistemul public de asigurări de sănătate. Prin urmare, este adecvat să se stabilească termene mai scurte pentru medicamentele generice
  sau biosimilare
  în cazurile respective. [AM 12] |
| --- | --- |

(12)

În comunicarea sa din 8 iulie 2009, intitulată „Rezumatul raportului privind investigația sectorului farmaceutic”, Comisia a demonstrat că procedurile de stabilire a prețurilor și de rambursare întârzie, adesea inutil, lansarea de medicamente generice
  sau biosimilare
  pe piețele Uniunii. Aprobarea prețului medicamentelor generice
  sau biosimilare
  , precum și compensare acestora, în cadrul sistemului public de asigurări de sănătate nu ar trebui să necesite nicio evaluare nouă sau detaliată dacă produsului de referință i-a fost deja stabilit prețul și a fost inclus în sistemul public de asigurări de sănătate. Prin urmare, este adecvat să se stabilească termene mai scurte pentru medicamentele generice
  sau biosimilare
  în cazurile respective. [AM 12]

| (13) | Căile de atac judiciare disponibile în statele membre au jucat un rol limitat în asigurarea respectării termenelor, din cauza procedurilor adesea îndelungate din jurisdicțiile naționale, care descurajează companiile afectate să inițieze acțiuni în justiție. Prin urmare, sunt necesare mecanisme eficiente
  de rezolvare rapidă a cazurilor de nerespectare mai întâi prin mediere administrativă și doar apoi prin proceduri judiciare, precum și
  de control și de asigurare a respectării termenelor aferente deciziilor privind stabilirea prețurilor și rambursarea.
  În acest scop, statele membre pot desemna un organism de administrare, care poate fi un organism deja existent. [AM 13] |
| --- | --- |

(13)

Căile de atac judiciare disponibile în statele membre au jucat un rol limitat în asigurarea respectării termenelor, din cauza procedurilor adesea îndelungate din jurisdicțiile naționale, care descurajează companiile afectate să inițieze acțiuni în justiție. Prin urmare, sunt necesare mecanisme eficiente
  de rezolvare rapidă a cazurilor de nerespectare mai întâi prin mediere administrativă și doar apoi prin proceduri judiciare, precum și
  de control și de asigurare a respectării termenelor aferente deciziilor privind stabilirea prețurilor și rambursarea.
  În acest scop, statele membre pot desemna un organism de administrare, care poate fi un organism deja existent. [AM 13]

| (14) | Calitatea, siguranța și eficacitatea medicamentelor, inclusiv bioechivalența medicamentelor generice cu medicamentul de referință
  sau biosimilaritatea medicamentelor biosimilare
  , sunt certificate în cadrul procedurilor de autorizare pentru introducerea pe piață. Prin urmare, în cadrul procedurilor

  deciziilor
  de stabilire a prețurilor și de rambursare, statele membre

  autoritățile competente responsabile pentru deciziile respective
  ar trebui să nu reevalueze elementele
  esențiale
  pe care se bazează autorizația de introducere pe piață, incluzând calitatea, siguranța, eficacitatea, sau bioechivalența
  sau biosimilaritatea
  medicamentului.
  În mod similar, în cazul medicamentelor orfane, autoritățile competente nu ar trebui să reevalueze criteriile pentru desemnarea medicamentelor orfane. Cu toate acestea, autoritățile competente ar trebui să aibă acces deplin la datele folosite de autoritățile responsabile pentru acordarea autorizației de introducere pe piață a unui medicament și ar trebui să aibă posibilitatea de a include sau de a genera date relevante suplimentare pentru a evalua un medicament în contextul includerii sale în domeniul sistemului public de asigurări de sănătate. [AM 14] |
| --- | --- |

(14)

Calitatea, siguranța și eficacitatea medicamentelor, inclusiv bioechivalența medicamentelor generice cu medicamentul de referință
  sau biosimilaritatea medicamentelor biosimilare
  , sunt certificate în cadrul procedurilor de autorizare pentru introducerea pe piață. Prin urmare, în cadrul procedurilor

  deciziilor
  de stabilire a prețurilor și de rambursare, statele membre

  autoritățile competente responsabile pentru deciziile respective
  ar trebui să nu reevalueze elementele
  esențiale
  pe care se bazează autorizația de introducere pe piață, incluzând calitatea, siguranța, eficacitatea, sau bioechivalența
  sau biosimilaritatea
  medicamentului.
  În mod similar, în cazul medicamentelor orfane, autoritățile competente nu ar trebui să reevalueze criteriile pentru desemnarea medicamentelor orfane. Cu toate acestea, autoritățile competente ar trebui să aibă acces deplin la datele folosite de autoritățile responsabile pentru acordarea autorizației de introducere pe piață a unui medicament și ar trebui să aibă posibilitatea de a include sau de a genera date relevante suplimentare pentru a evalua un medicament în contextul includerii sale în domeniul sistemului public de asigurări de sănătate. [AM 14]

| (14a) | Nereevaluarea elementelor pe care se bazează autorizația de introducere pe piață în cadrul procedurilor de stabilire a prețului și de rambursare nu ar trebui totuși să împiedice autoritățile competente să solicite, să acceseze și să utilizeze informațiile obținute în cursul procesului de autorizare a introducerii pe piață în scopul evaluării și al evaluării tehnologiei medicale . Schimbul de date între autoritățile competente responsabile pentru autorizația de introducere pe piață și cele responsabile pentru stabilirea prețului și rambursare ar trebui să fie posibil la nivel național, în cazul în care acesta există. Autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să includă sau să genereze informații suplimentare relevante în scopul evaluării și al evaluării tehnologiei medicale. [AM 15] |
| --- | --- |

(14a)

Nereevaluarea elementelor pe care se bazează autorizația de introducere pe piață în cadrul procedurilor de stabilire a prețului și de rambursare nu ar trebui totuși să împiedice autoritățile competente să solicite, să acceseze și să utilizeze informațiile obținute în cursul procesului de autorizare a introducerii pe piață în scopul evaluării și al evaluării tehnologiei medicale . Schimbul de date între autoritățile competente responsabile pentru autorizația de introducere pe piață și cele responsabile pentru stabilirea prețului și rambursare ar trebui să fie posibil la nivel național, în cazul în care acesta există. Autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să includă sau să genereze informații suplimentare relevante în scopul evaluării și al evaluării tehnologiei medicale. [AM 15]

| (15) | În conformitate cu Directiva 2001/83/CE, drepturile de proprietate intelectuală nu oferă un motiv valabil pentru a refuza, suspenda sau revoca autorizația de introducere pe piață. În mod similar, cererile, procedurile decizionale și deciziile de reglementare a prețurilor medicamentelor sau de compensare acestora în cadrul sistemelor publice de asigurări de sănătate ar trebui să fie considerate proceduri administrative care, prin ele însele, sunt independente de aplicarea măsurilor de asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală. Autoritățile naționale responsabile de respectivele proceduri, atunci când examinează o cerere cu privire la un medicament generic
  sau biosimilar bioechivalent
  , nu ar trebui să solicite informații privind statutul brevetului medicamentului de referință și nu

  , însă
  ar trebui să
  li se permită să
  analizeze veridicitatea unei presupuse încălcări a drepturilor de proprietate intelectuală dacă medicamentul generic
  sau biosimilar
  ar fi fabricat sau introdus pe piață ca urmare a deciziei lor. În consecință

  Această competență ar trebui să aparțină
  în
  continuare statelor membre. Fără a se aduce atingere responsabilității statelor membre de a analiza informațiile
  , aspectele legate de proprietatea intelectuală nu ar trebui nici să interfereze și nici să întârzie procedurile de stabilire a prețurilor sau

  și
  rambursarea
  medicamentelor generice
  din statele membre. [AM 16] |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu Directiva 2001/83/CE, drepturile de proprietate intelectuală nu oferă un motiv valabil pentru a refuza, suspenda sau revoca autorizația de introducere pe piață. În mod similar, cererile, procedurile decizionale și deciziile de reglementare a prețurilor medicamentelor sau de compensare acestora în cadrul sistemelor publice de asigurări de sănătate ar trebui să fie considerate proceduri administrative care, prin ele însele, sunt independente de aplicarea măsurilor de asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală. Autoritățile naționale responsabile de respectivele proceduri, atunci când examinează o cerere cu privire la un medicament generic
  sau biosimilar bioechivalent
  , nu ar trebui să solicite informații privind statutul brevetului medicamentului de referință și nu

  , însă
  ar trebui să
  li se permită să
  analizeze veridicitatea unei presupuse încălcări a drepturilor de proprietate intelectuală dacă medicamentul generic
  sau biosimilar
  ar fi fabricat sau introdus pe piață ca urmare a deciziei lor. În consecință

  Această competență ar trebui să aparțină
  în
  continuare statelor membre. Fără a se aduce atingere responsabilității statelor membre de a analiza informațiile
  , aspectele legate de proprietatea intelectuală nu ar trebui nici să interfereze și nici să întârzie procedurile de stabilire a prețurilor sau

  și
  rambursarea
  medicamentelor generice
  din statele membre. [AM 16]

| (15a) | Statele membre ar trebui să asigure disponibilitatea publică a documentelor și a informațiilor într-o publicație adecvată, în conformitate cu practicile naționale, care ar putea include un format electronic și online. Acestea ar trebui să se asigure, de asemenea, că informațiile prezentate sunt ușor de înțeles și sunt furnizate într-o cantitate rezonabilă. Comisia și statele membre ar trebui să examineze modul prin care să continue cooperarea în ceea ce privește funcționarea bazei de date cu informații privind prețurile EURIPID, care asigură valoare adăugată la nivelul întregii Uniuni în ceea ce privește transparența prețurilor. [AM 17] |
| --- | --- |

(15a)

Statele membre ar trebui să asigure disponibilitatea publică a documentelor și a informațiilor într-o publicație adecvată, în conformitate cu practicile naționale, care ar putea include un format electronic și online. Acestea ar trebui să se asigure, de asemenea, că informațiile prezentate sunt ușor de înțeles și sunt furnizate într-o cantitate rezonabilă. Comisia și statele membre ar trebui să examineze modul prin care să continue cooperarea în ceea ce privește funcționarea bazei de date cu informații privind prețurile EURIPID, care asigură valoare adăugată la nivelul întregii Uniuni în ceea ce privește transparența prețurilor. [AM 17]

| (15b) | Principiul transparenței, integritatea și independența procesului decizional în cadrul autorităților naționale competente ar trebui să fie asigurate prin publicarea numelor experților participanți din cadrul organismelor responsabile pentru deciziile de stabilire a prețului și de rambursare, împreună cu declarațiile acestora de interese și pașii procedurali care conduc la deciziile de stabilire a prețurilor și de rambursare. [AM 18] |
| --- | --- |

(15b)

Principiul transparenței, integritatea și independența procesului decizional în cadrul autorităților naționale competente ar trebui să fie asigurate prin publicarea numelor experților participanți din cadrul organismelor responsabile pentru deciziile de stabilire a prețului și de rambursare, împreună cu declarațiile acestora de interese și pașii procedurali care conduc la deciziile de stabilire a prețurilor și de rambursare. [AM 18]

| (16) | Statele membre au modificat în mod frecvent sistemele lor de asigurări de sănătate sau au adoptat măsuri noi, care intră sub incidența Directivei 89/105/CEE. Prin urmare, este necesar să se stabilească mecanisme

  un mecanism
  de informare destinate, pe de o parte,

  destinat
  asigurării consultării
  tuturor
  părților interesate și, pe de altă parte, facilitării dialogului preventiv cu Comisia în ceea ce privește aplicarea prezentei directivei

  , inclusiv a organizațiilor societății civile
  . [AM 19] |
| --- | --- |

(16)

Statele membre au modificat în mod frecvent sistemele lor de asigurări de sănătate sau au adoptat măsuri noi, care intră sub incidența Directivei 89/105/CEE. Prin urmare, este necesar să se stabilească mecanisme

  un mecanism
  de informare destinate, pe de o parte,

  destinat
  asigurării consultării
  tuturor
  părților interesate și, pe de altă parte, facilitării dialogului preventiv cu Comisia în ceea ce privește aplicarea prezentei directivei

  , inclusiv a organizațiilor societății civile
  . [AM 19]

| (17) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume punerea la dispoziție a unor norme de transparență minime pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, nu poate fi realizat în mod suficient de către statele membre întrucât noțiunea de transparență a măsurilor naționale se interpretează și se aplică în mod diferit în fiecare stat membru, putând fi astfel mai bine realizat, având în vedere dimensiunile acțiunii, la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea respectivului obiectiv. |
| --- | --- |

(17)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume punerea la dispoziție a unor norme de transparență minime pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, nu poate fi realizat în mod suficient de către statele membre întrucât noțiunea de transparență a măsurilor naționale se interpretează și se aplică în mod diferit în fiecare stat membru, putând fi astfel mai bine realizat, având în vedere dimensiunile acțiunii, la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea respectivului obiectiv.

| (18) | În conformitate cu declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei cu privire la documentele explicative (7), statele membre s-au angajat să anexeze, în cazuri justificate, la notificarea măsurilor lor de transpunere, unul sau mai multe documente care explică relația dintre componentele unei directive și părțile corespondente din instrumentele naționale de transpunere. Cu privire la prezenta directivă, organul legislativ consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată, |
| --- | --- |

(18)

În conformitate cu declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei cu privire la documentele explicative (7), statele membre s-au angajat să anexeze, în cazuri justificate, la notificarea măsurilor lor de transpunere, unul sau mai multe documente care explică relația dintre componentele unei directive și părțile corespondente din instrumentele naționale de transpunere. Cu privire la prezenta directivă, organul legislativ consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Capitolul I

Domeniul de aplicare și definiții

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Statele membre se asigură că orice măsură națională, regională sau locală, stabilită prin acte cu putere de lege sau acte administrative, menită să limiteze prețul medicamentelor de uz uman sau să stabilească gama de medicamente compensate în cadrul sistemelor publice de asigurări de sănătate, incluzând gradul și condițiile de compensare, este conformă cu cerințele prezentei directive.
  Statele membre se asigură că măsurile respective nu sunt dublate la nivel regional sau local în teritoriile pe care se aplică. [AM 20]

(2)   Prezenta directivă nu se aplică următoarelor:

| (a) | acordurilor contractuale voluntare încheiate
  în mod voluntar
  între autoritățile publice și titularul unei autorizații de introducere pe piață a unui medicament, care au ca obiect posibilitatea punerii efective

  includerea unui medicament în sfera unui sistem public de asigurare de sănătate, monitorizând în același timp elementele convenite în prealabil între părți cu privire la eficiența și/sau eficacitatea relativă sau utilizarea adecvată a medicamentului respectiv pentru a permite punerea efectivă
  la dispoziția pacientului a respectivului medicament în condiții specifice
  și în cursul unei perioade convenite de timp
  ; [AM 21] |
| --- | --- |

(a)

acordurilor contractuale voluntare încheiate
  în mod voluntar
  între autoritățile publice și titularul unei autorizații de introducere pe piață a unui medicament, care au ca obiect posibilitatea punerii efective

  includerea unui medicament în sfera unui sistem public de asigurare de sănătate, monitorizând în același timp elementele convenite în prealabil între părți cu privire la eficiența și/sau eficacitatea relativă sau utilizarea adecvată a medicamentului respectiv pentru a permite punerea efectivă
  la dispoziția pacientului a respectivului medicament în condiții specifice
  și în cursul unei perioade convenite de timp
  ; [AM 21]

| (b) | măsurile naționale destinate stabilirii prețurilor sau compensării medicamentelor în cadrul sistemelor publice de asigurări de sănătate care fac obiectul legislației naționale sau a legislației Uniunii privind achizițiile publice, în special Directiva 89/665/CEE a Consiliului (8), Directiva 92/13/CEE a Consiliului (9) și Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10). |
| --- | --- |

(b)

măsurile naționale destinate stabilirii prețurilor sau compensării medicamentelor în cadrul sistemelor publice de asigurări de sănătate care fac obiectul legislației naționale sau a legislației Uniunii privind achizițiile publice, în special Directiva 89/665/CEE a Consiliului (8), Directiva 92/13/CEE a Consiliului (9) și Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10).

Prezenta directivă se aplică măsurilor destinate a determina care medicamente pot fi incluse în acorduri contractuale sau proceduri de achiziții publice.
  În conformitate cu dreptul Uniunii și cu legislația națională cu privire la confidențialitatea afacerilor, informațiile de bază cu privire la medicamentele incluse în acordurile contractuale sau procedurile de achiziții publice, ca de exemplu numele medicamentului și numele titularului autorizației de introducere pe piață, sunt făcute publice după încheierea acordurilor sau a procedurilor. [AM 22]

(3)   Nicio dispoziție a prezentei directive nu permite introducerea pe piață a unui medicament care nu a primit autorizație de introducere pe piață, astfel cum este prevăzut la articolul 6 din Directiva 2001/83/CE.

(3a)
     
  Prezenta directivă nu poate repune în discuție o autorizație de introducere pe piață a unui medicament acordată în conformitate cu procedura menționată la articolul 6 din Directiva 2001/83/CE. [AM 23]

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „medicament” înseamnă un medicament astfel cum este definit la articolul 1 din Directiva 2001/83/CE; |
| --- | --- |

1.

„medicament” înseamnă un medicament astfel cum este definit la articolul 1 din Directiva 2001/83/CE;

| 2. | „medicament de referință” înseamnă un medicament de referință astfel cum este definit la articolul 10 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2001/83/CE; |
| --- | --- |

2.

„medicament de referință” înseamnă un medicament de referință astfel cum este definit la articolul 10 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2001/83/CE;

| 3. | „medicament generic” înseamnă un medicament generic astfel cum este definit la articolul 10 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2001/83/CE; |
| --- | --- |

3.

„medicament generic” înseamnă un medicament generic astfel cum este definit la articolul 10 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2001/83/CE;

| 3a. | „medicament biosimilar” înseamnă un medicament similar din punct de vedere biologic, aprobat în conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din Directiva 2001/83/CE; [AM 24] |
| --- | --- |

3a.

„medicament biosimilar” înseamnă un medicament similar din punct de vedere biologic, aprobat în conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din Directiva 2001/83/CE; [AM 24]

| 4. | „tehnologie medicală” reprezintă o tehnologie medicală astfel cum este definită la articolul 3 litera (l) din Directiva 2011/24/UE |
| --- | --- |

4.

„tehnologie medicală” reprezintă o tehnologie medicală astfel cum este definită la articolul 3 litera (l) din Directiva 2011/24/UE

| 5. | „evaluarea tehnologiei medicale” înseamnă o evaluare a eficacității relative sau a eficacității

  care acoperă cel puțin eficacitatea relativă sau efectivitatea
  pe termen scurt și lung a medicamentului în comparație cu alte tehnologii
  sau intervenții
  medicale utilizate pentru tratarea bolii corespunzătoare; [AM 25] |
| --- | --- |

5.

„evaluarea tehnologiei medicale” înseamnă o evaluare a eficacității relative sau a eficacității

  care acoperă cel puțin eficacitatea relativă sau efectivitatea
  pe termen scurt și lung a medicamentului în comparație cu alte tehnologii
  sau intervenții
  medicale utilizate pentru tratarea bolii corespunzătoare; [AM 25]

| 5a. | „acord contractual voluntar” înseamnă un acord încheiat între autoritățile publice și titularul unei autorizații de introducere pe piață a unui medicament care nu este obligatoriu sau prevăzut de lege și care nu este singura alternativă care urmează să fie inclusă în sistemul național pentru stabilirea prețurilor și rambursare; [AM 26] |
| --- | --- |

5a.

„acord contractual voluntar” înseamnă un acord încheiat între autoritățile publice și titularul unei autorizații de introducere pe piață a unui medicament care nu este obligatoriu sau prevăzut de lege și care nu este singura alternativă care urmează să fie inclusă în sistemul național pentru stabilirea prețurilor și rambursare; [AM 26]

| 5b. | „grupuri vulnerabile” înseamnă acele grupuri ale populației care sunt cel mai sensibile la măsurile care determină gradul de acoperire a medicamentelor de sistemele publice de asigurări de sănătate, precum copiii, pensionarii, șomerii, persoanele dependente de medicamente orfane şi bolnavii cronici. [AM 27] |
| --- | --- |

5b.

„grupuri vulnerabile” înseamnă acele grupuri ale populației care sunt cel mai sensibile la măsurile care determină gradul de acoperire a medicamentelor de sistemele publice de asigurări de sănătate, precum copiii, pensionarii, șomerii, persoanele dependente de medicamente orfane şi bolnavii cronici. [AM 27]

Capitolul II

Stabilirea prețurilor medicamentelor

Articolul 3

Aprobarea prețurilor

(1)   Alineatele (2) – (9) se aplică dacă comercializarea unui medicament este permisă numai după ce autoritățile competente ale statului membru în cauză au aprobat prețul produsului.

(2)   Statele membre se asigură că titularul unei autorizații de introducere pe piață poate, în orice moment, să depună o cerere de aprobare a prețului unui medicament
  după acordarea autorizației de introducere pe piață a medicamentului. Statele membre pot, de asemenea, să acorde solicitantului de autorizație de introducere pe piață posibilitatea de a prezenta o astfel de cerere de aprobare a prețului după ce Comitetul pentru medicamente de uz uman instituit prin Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European şi al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente

   (11)

  sau autoritatea națională competentă a emis un aviz favorabil privind acordarea autorizației de introducere pe piață a medicamentului respectiv
  . Autoritățile competente transmit solicitantului o confirmare de primire oficială
  în termen de 10 zile de la primirea cererii
  . [AM 28]

(3)   Statele membre se asigură că decizia privind prețul perceput pentru medicamentul în cauză este adoptată și comunicată solicitantului în termen de 60 de zile

  90 de zile
  de la primirea unei cereri depuse în conformitate cu cerințele stabilite în statul membru în cauză de către titularul unei autorizații de introducere pe piață. Cu toate acestea, cu privire la medicamentele pentru care statele membre utilizează evaluarea tehnologiei medicale ca parte a procesului lor de luare a deciziilor, termenul este de 90 de zile. În privința medicamentelor generice, termenul respectiv este de 15 zile

  30 de zile
  , cu condiția ca prețul medicamentului de referință să fi fost aprobat de către autoritățile competente.
  Dacă este cazul, statele membre folosesc evaluarea tehnologiei medicale în cadrul procedurii lor decizionale cu privire la stabilirea prețurilor pentru medicamente. [AM 29]

(4)   Statele membre stabilesc în detaliu informațiile și documentele care urmează a fi furnizate de către solicitant.

(5)   Dacă informațiile care susțin cererea nu sunt adecvate, autoritățile competente anunță imediat solicitantul cu privire la informațiile suplimentare detaliate care sunt necesare și iau decizia finală în termen de 60 de zile

  90 de zile
  de la primirea acestor informații suplimentare. Cu toate acestea, cu privire la medicamentele pentru care statele membre utilizează evaluarea tehnologiei medicale ca parte a procesului lor de luare a deciziilor, termenul este de 90 de zile. În privința medicamentelor generice, termenul respectiv este în toate cazurile 15 zile

  30 de zile
  , cu condiția ca prețul medicamentului de referință să fi fost aprobat de către autoritățile competente. Statele membre nu solicită informații suplimentare care nu sunt explicit prevăzute în legislația națională sau în ghidurile administrative.
  [AM 30]

(6)   În absența unei decizii în termenul stabilit la alineatele (3) și (5), solicitantul este îndreptățit să comercializeze produsul la prețul propus.

(7)   Dacă autoritățile competente decid să nu permită comercializarea medicamentului în cauză la prețul propus de solicitant, această decizie conține o expunere de motive bazată pe criterii obiective și verificabile, incluzând orice evaluare, opinie sau recomandare ale unor experți pe care este bazată. Solicitantul este informat despre toate căile de atac disponibile, incluzând cele de natură judiciară, precum și despre termenele de recurgere la acestea.

(8)   Statele membre publică într-o publicație adecvată și comunică Comisiei criteriile pe care autoritățile competente trebuie să le ia în considerare când aprobă prețurile medicamentelor.
  Aceste criterii și informații despre organismele decizionale la nivel național sau regional sunt făcute publice. [AM 31]

(9)   Dacă autoritățile competente decid să reducă din proprie inițiativă prețul unui anumit medicament, această decizie conține o expunere de motive bazată pe criterii obiective și verificabile, incluzând orice evaluare, opinie sau recomandare ale unor experți pe care este bazată. Decizia este comunicată titularului autorizației de introducere pe piață, care este informat despre toate căile de atac disponibile, incluzând cele de natură judiciară, precum și despre termenele de recurgere la acestea.
  Decizia și rezumatul expunerii de motive sunt făcute publice fără întârziere. [AM 32]

Articolul 4

Creșterea prețurilor

(1)   Fără a aduce atingere articolului 5, alineatele (2) – (6) se aplică în cazul în care o creștere a prețului unui medicament este permisă numai după obținerea în prealabil a aprobării din partea autorităților competente.

(2)   Statele membre se asigură că o cerere de creștere a prețului unui medicament poate fi transmisă oricând de către titularul autorizației de introducere pe piață
  în conformitate cu legislația națională
  . Autoritățile competente transmit solicitantului o confirmare de primire oficială
  în termen de 10 zile de la primirea cererii
  . [AM 33]

(3)   Statele membre se asigură că o decizie cu privire la o cerere depusă

  aprobarea sau respingerea unei cereri depuse
  de către titularul unei autorizații de introducere pe piață în conformitate cu cerințele stabilite în statul membru în cauză, privind creșterea prețului unui medicament este adoptată și comunicată solicitantului în termen de 60 de zile

  90 de zile
  de la primirea cererii. [AM 34]

În cazul unui număr excepțional de cereri, termenul menționat în primul paragraf poate fi prelungit doar o singură dată, cu 60 de zile. Solicitantul este notificat cu privire la o astfel de prelungire înainte de expirarea termenului menționat în primul paragraf.

(4)   Statele membre stabilesc în detaliu informațiile și documentele care urmează a fi furnizate de către solicitant.

Solicitantul furnizează autorităților competente informațiile adecvate, inclusiv detalii privind evenimentele care au intervenit de la ultima stabilire a prețului medicamentului și care, în opinia sa, justifică solicitarea creșterii prețului. Dacă informațiile care susțin cererea nu sunt adecvate, autoritățile competente anunță imediat solicitantul cu privire la informațiile suplimentare detaliate care sunt necesare și iau decizia finală în termen de 60 de zile

  90 de zile
  de la primirea acestor informații suplimentare. Statele membre nu solicită informații suplimentare care nu sunt explicit prevăzute în legislația națională sau în ghidurile administrative.
  [AM 35]

(5)   În absența unei decizii în termenul relevant menționat în alineatele (3) și (4), solicitantul este îndreptățit să aplice majorarea de preț solicitată.
  [AM 36]

(6)   Dacă autoritățile competente decid să nu permită, în totalitate sau parțial, creșterea solicitată a prețului, decizia conține o expunere de motive bazată pe criterii obiective și verificabile, iar solicitantul este informat despre toate căile de atac disponibile, incluzând cele de natură judiciară, precum și despre termenele de recurgere la acestea.

Articolul 5

Înghețarea și reducerea prețurilor

(1)   În cazul în care autoritățile competente ale unui stat membru impun înghețarea sau reducerea prețului tuturor medicamentelor sau al anumitor categorii de medicamente, statul membru respectiv publică o expunere de motive privind decizia sa, bazată pe criterii obiective și verificabile, incluzând, dacă este cazul, o justificare a categoriilor de produse care fac obiectul înghețării sau reducerii prețurilor.
  Statele membre realizează o revizuire anuală a acestor decizii ale autorităților lor competente. [AM 37]

(2)   Titularii autorizațiilor de introducere pe piață pot solicita o derogare de la înghețarea sau reducerea prețurilor dacă acest fapt se justifică din motive speciale. Cererea conține o expunere de motive adecvată. Statele membre se asigură că titularul unei autorizații de introducere pe piață poate, în orice moment, să depună o cerere de derogare. Autoritățile competente transmit solicitantului o confirmare de primire oficială
  în termen de 10 zile de la primirea cererii
  . [AM 38]

(3)   Statele membre se asigură că se adoptă și se comunică solicitantului o decizie motivată privind cererea menționată la alineatul (2) în termen de 60 de zile

  90 de zile
  de la primirea cererii. Dacă informațiile care susțin cererea nu sunt adecvate, autoritățile competente anunță imediat solicitantul cu privire la informațiile suplimentare detaliate care sunt necesare și iau decizia finală în termen de 60 de zile

  90 de zile
  de la primirea acestor informații suplimentare. Dacă derogarea se acordă, autoritățile competente publică imediat un anunț privind creșterea prețului permisă. [AM 39]

În cazul unui număr excepțional de cereri, termenul relevant menționat la primul paragraf poate fi prelungit doar o singură dată, cu încă 60 de zile. Solicitantul este notificat cu privire la o astfel de prelungire înainte de expirarea termenului menționat la primul paragraf.

Articolul 6

Controlul profiturilor

În cazul în care un stat membru adoptă un sistem de controale directe sau indirecte ale profitabilității celor responsabili pentru punerea pe piață a medicamentelor, statul membru în cauză publică într-o publicație adecvată și comunică Comisiei următoarele informații:

| (a) | metoda sau metodele utilizate în statul membru în cauză pentru a defini profitabilitatea: rentabilitatea în raport cu vânzările și/sau rentabilitatea în raport cu capitalul; |
| --- | --- |

(a)

metoda sau metodele utilizate în statul membru în cauză pentru a defini profitabilitatea: rentabilitatea în raport cu vânzările și/sau rentabilitatea în raport cu capitalul;

| (b) | intervalul profitului țintă autorizat în perioada respectivă pentru cei responsabili pentru punerea pe piață a medicamentelor în statul membru în cauză; |
| --- | --- |

(b)

intervalul profitului țintă autorizat în perioada respectivă pentru cei responsabili pentru punerea pe piață a medicamentelor în statul membru în cauză;

| (c) | criteriile conform cărora ratele de profit țintă sunt acordate celor responsabili pentru punerea pe piață a medicamentelor, împreună cu criteriile conform cărora li se permite să păstreze profiturile peste țintele stabilite în statul membru în cauză; |
| --- | --- |

(c)

criteriile conform cărora ratele de profit țintă sunt acordate celor responsabili pentru punerea pe piață a medicamentelor, împreună cu criteriile conform cărora li se permite să păstreze profiturile peste țintele stabilite în statul membru în cauză;

| (d) | profitul maxim în procente pe care orice responsabil pentru introducerea medicamentelor pe piață îl poate reține peste ținta care i-a fost stabilită în statul membru în cauză. |
| --- | --- |

(d)

profitul maxim în procente pe care orice responsabil pentru introducerea medicamentelor pe piață îl poate reține peste ținta care i-a fost stabilită în statul membru în cauză.

Informațiile la care se face referire în primul paragraf se actualizează o dată pe an sau în cazul în care se realizează schimbări semnificative.

În cazul în care, pe lângă utilizarea unui sistem de controale directe sau indirecte ale profiturilor, un stat membru folosește un sistem de controale ale prețurilor anumitor tipuri de medicamente care sunt excluse din domeniul de aplicare al sistemului de control al profitului, articolele 3, 4 și 5 se aplică, după caz, acestor controale ale prețului. Cu toate acestea, articolele respective nu se aplică în cazul în care funcționarea normală a unui sistem de controale directe sau indirecte ale profiturilor are ca rezultat, în mod excepțional, stabilirea unui preț pentru un anumit medicament.

Capitolul III

Compensarea medicamentelor în cadrul sistemelor publice de asigurări de sănătate

Articolul 7

Includerea medicamentelor în sistemele publice de asigurări de sănătate

(1)   Alineatele (2) – (8) se aplică în cazul în care un medicament este compensat în cadrul sistemului public de asigurări de sănătate numai după ce autoritățile competente au decis să includă medicamentul în cauză în sfera de cuprindere a sistemului respectiv.

(2)   Statele membre se asigură că titularul unei autorizații de introducere pe piață poate depune oricând o cerere de includere a unui medicament în sfera de cuprindere a sistemului public de asigurări de sănătate. În cazul în care sistemul public de asigurări de sănătate cuprinde mai multe scheme sau categorii de compensare, titularul autorizației de introducere pe piață este îndreptățit să solicite includerea medicamentului său în schema sau categoria pentru care optează.

  după acordarea autorizației de introducere pe piață a medicamentului
  .
  Statele membre pot, de asemenea, să acorde solicitantului de autorizație de introducere pe piață posibilitatea de a prezenta o astfel de cerere de includere după ce Comitetul pentru medicamente de uz uman instituit prin Regulamentul (CE) nr. 726/2004 sau autoritatea națională competentă a emis un aviz favorabil privind acordarea autorizației de introducere pe piață a medicamentului respectiv.
  Autoritățile competente transmit solicitantului o confirmare de primire oficială
  în termen de 10 zile de la primirea cererii
  . [AM 40]

(3)   Statele membre stabilesc în detaliu informațiile și documentele care urmează a fi furnizate de către solicitant.

(4)   Statele membre se asigură că o decizie cu privire la o cerere de includere a unui medicament în sfera de cuprindere a sistemului public de asigurări de sănătate, transmisă de către titularul autorizației de introducere pe piață în conformitate cu cerințele aplicabile în țările membre în cauză, este adoptată și comunicată solicitantului în termen de 60 de zile

  90 de zile
  de la primirea ei. Cu toate acestea, cu privire la medicamentele pentru care statele membre utilizează evaluarea tehnologiei medicale ca parte a procesului lor de luare a deciziilor, termenul este de 90 de zile. În cazul medicamentelor generice, termenul respectiv este de 15 zile

  30 zile
  , cu condiția ca medicamentul de referință să fi fost deja inclus în sistemul public de asigurări de sănătate.
  Dacă este cazul, statele membre folosesc evaluarea tehnologiei medicale în cadrul procedurii lor decizionale cu privire la includerea medicamentelor în domeniul de aplicare al sistemului public de asigurări de sănătate. [AM 41]

(5)   Dacă informațiile care susțin cererea nu sunt adecvate, autoritățile competente anunță imediat solicitantul cu privire la informațiile suplimentare detaliate care sunt necesare și iau decizia finală în termen de 60 de zile

  90 de zile
  de la primirea acestor informații suplimentare. Cu toate acestea, cu privire la medicamentele pentru care statele membre utilizează evaluarea tehnologiei medicale ca parte a procesului lor de luare a deciziilor, termenul este de 90 de zile. În cazul medicamentelor generice, termenul respectiv este de 15 zile

  30 zile
  , cu condiția ca medicamentul de referință să fi fost deja inclus în sistemul public de asigurări de sănătate. Statele membre nu solicită informații suplimentare care nu sunt explicit prevăzute în legislația națională sau în ghidurile administrative.
  [AM 42]

(6)   Indiferent de organizarea procedurilor lor interne, statele membre se asigură că perioada totală necesară pentru procedura de includere menționată la alineatul 5 al prezentului articol și pentru procedura de aprobare a prețului menționată la articolul 3 nu depășește 120 de zile

  180 de zile
  . Cu toate acestea, cu privire la medicamentele pentru care statele membre utilizează evaluarea tehnologiei medicale ca parte a procesului lor de luare a deciziilor, termenul nu depășește 180 de zile. În cazul medicamentelor generice, termenul respectiv nu depășește 30 de zile

  60 de zile
  , cu condiția ca medicamentul de referință să fi fost deja inclus în sistemul public de asigurări de sănătate. Respectivele termene pot fi prelungite în conformitate cu alineatul (5) din prezentul articol sau cu articolul 3 alineatul (5). [AM 43]

(7)   Orice decizie de a nu include un medicament în sfera de cuprindere a sistemului public de asigurări de sănătate conține o expunere de motive, bazată pe criterii obiective și verificabile. Orice decizie de includere a unui medicament în sfera de cuprindere a sistemului public de asigurări de sănătate conține o expunere de motive prin care se justifică decizia, incluzând amploarea și condițiile compensării medicamentului, pe baza unor criterii obiective și verificabile.

Deciziile la care se face referire în primul paragraf includ, de asemenea, orice evaluare, opinie sau recomandare ale unor experți pe care ele sunt bazate. Solicitantul este informat despre toate căile

  procedurile de mediere
  și de recurgere la căi de atac disponibile, incluzând cele de natură judiciară, precum și despre procedura de recurgere la căile de atac menționată la articolul 8, cu privire la termenele de recurgere la aceste căi de atac

  aplicabile acestor proceduri
  .

Criteriile pe care se bazează deciziile la care se face referire la primul paragraf includ evaluarea necesităților medicale nesatisfăcute, evaluarea beneficiilor clinice și a beneficiilor sociale, inovarea și protecția celor mai vulnerabile grupuri ale populației. [AM 44]

(8)   Statele membre publică într-o publicație adecvată și comunică Comisiei criteriile pe care autoritățile competente trebuie să le ia în considerare atunci când decid dacă să includă sau nu medicamente în sfera de cuprindere a sistemului public de asigurări de sănătate.
  Aceste criterii și informații despre organismele decizionale la nivel național sau regional sunt făcute publice. [AM 45]

Articolul 8

Proceduri de

  Procedurile de mediere și de
  recurgere la căi de atac în cazul în care nu se respectă termenele referitoare la includerea medicamentelor în sistemele de asigurări de sănătate

(1)   Statele membre se asigură că solicitantul are la dispoziție căi de atac

  proceduri
  eficace și rapide
  de mediere sau de recurgere la căi atac
  în caz de
  întârzieri nejustificate sau de
  nerespectare a termenelor menționate la articolul 7
  , în conformitate cu legislația lor națională
  .

(2)   În sensul procedurii

  procedurilor de mediere sau
  de recurgere la căile

  căi
  de atac, statele membre desemnează

  pot desemna
  un organism și îi încredințează următoarele

  administrativ căruia îi pot încredința
  competențe:

| (a) | adoptarea

  de adoptare
  , în cel mai scurt timp și prin intermediul unor proceduri provizorii, a unor măsuri provizorii care au drept scop corectarea presupusei încălcări sau prevenirea lezării în continuare a intereselor în cauză. |
| --- | --- |

(a)

adoptarea

  de adoptare
  , în cel mai scurt timp și prin intermediul unor proceduri provizorii, a unor măsuri provizorii care au drept scop corectarea presupusei încălcări sau prevenirea lezării în continuare a intereselor în cauză.

| (b) | acordarea de daune solicitantului în caz de nerespectare a termenelor menționate la articolul 7 în cazul în care se solicită daune, cu excepția cazului în care autoritatea competentă poate dovedi că întârzierea nu îi este imputabilă; |
| --- | --- |

(b)

acordarea de daune solicitantului în caz de nerespectare a termenelor menționate la articolul 7 în cazul în care se solicită daune, cu excepția cazului în care autoritatea competentă poate dovedi că întârzierea nu îi este imputabilă;

| (c) | impunerea unei plăți de penalizare, calculată pe zi de întârziere. |
| --- | --- |

(c)

impunerea unei plăți de penalizare, calculată pe zi de întârziere.

Referitor la dispoziția de la litera (c), plata de penalizare se calculează în funcție de gravitatea încălcării, de durata sa și de necesitatea ca penalizarea însăși să descurajeze alte încălcări.

Statele membre pot decide că organismul menționat la primul paragraf poate ține cont de consecințele probabile ale măsurilor potențiale luate în temeiul prezentului alineat pentru toate interesele pasibile de a fi prejudiciate, precum și de interesul public, și poate decide să nu ia astfel de măsuri, în cazul în care consecințele lor negative sunt mai mari decât beneficiile.

(3)   O decizie de a nu adopta măsuri provizorii nu aduce atingere niciunei alte cereri a solicitantului care solicită asemenea măsuri.

(4)   Statele membre se asigură că deciziile adoptate de organismele responsabile cu procedurile de recurgere la căile de atac pot fi aplicate efectiv.

(5)   Organismul menționat la alineatul (2) este independent de autoritățile competente responsabile de stabilirea prețurilor medicamentelor de uz uman sau de stabilirea gamei de medicamente compensate în cadrul sistemelor de asigurări de sănătate.

(6)   Organismul menționat la alineatul (2) își justifică deciziile. În plus, în cazul în care organismul respectiv nu este de natură judiciară, trebuie să existe dispoziții pentru a garanta proceduri prin care orice măsuri despre care se presupune că au fost ilegal adoptate de organismul independent sau orice presupusă deficiență în exercitarea competențelor care îi sunt conferite pot fi supuse controlului jurisdicțional sau revizuirii de către un alt organism care este o autoritate judiciară sau un tribunal în sensul articolul 267 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și care este independent atât în raport cu autoritatea competentă, cât și cu organismul menționat la alineatul 2.

Membrii organismului menționat la alineatul (2) sunt numiți și eliberați din funcție în aceleași condiții ca și membrii corpului judiciar în ceea ce privește autoritatea care răspunde de numirea lor, durata mandatului lor și revocarea lor. Cel puțin președintele respectivului organism are aceleași calificări juridice și profesionale ca și membrii corpului judiciar. Respectivul organism ia decizii în cadrul unei proceduri în care sunt audiate ambele părți, iar aceste decizii, prin mijloacele stabilite de fiecare stat membru, au caracter juridic obligatoriu.
  [AM 46]

Articolul 9

Excluderea medicamentelor din sistemele publice de asigurări de sănătate

(1)   Orice decizie de a exclude un medicament din sfera de cuprindere a sistemului public de asigurări de sănătate sau de a modifica gradul sau condițiile de compensare a medicamentului respectiv conține o expunere de motive, bazată pe criterii obiective și verificabile. Astfel de decizii includ
  evaluarea necesităților medicale nesatisfăcute, efectele clinice, costurile sociale și protecția celor mai vulnerabile grupuri ale populației, precum și
  orice evaluare, opinie sau recomandare ale unor experți pe care ele sunt bazate. Solicitantul este informat despre toate căile de atac disponibile, incluzând cele de natură judiciară, precum și despre termenele de recurgere la acestea. [AM 47]

(2)   Orice decizie de a exclude o categorie de medicamente din sfera de cuprindere a sistemului public de asigurări de sănătate sau de a modifica gradul sau condițiile de compensare a categoriei respective conține o expunere de motive, bazată pe criterii obiective și verificabile, care este publicată într-o publicație adecvată. [AM 48]

(2a)
     
  Orice decizie de a exclude un medicament sau o categorie de medicamente din domeniul sistemului public de asigurări de sănătate este făcută publică, împreună cu un rezumat al expunerii de motive. [AM 49]

Articolul 10

Clasificarea medicamentelor în vederea includerii acestora în sistemele publice de asigurări de sănătate

(1)   Alineatele (2), (3) și (4) se aplică în cazul în care medicamentele sunt grupate sau clasificate în funcție de criterii terapeutice sau de alt tip în vederea includerii lor în sfera de cuprindere a sistemului public de asigurări de sănătate.

(2)   Statele membre publică într-o publicație adecvată și comunică Comisiei criteriile obiective și verificabile în conformitate cu care medicamentele sunt clasificate în vederea includerii lor în sistemul public de asigurări de sănătate.

(3)   În ceea ce privește medicamentele care fac obiectul grupării sau al clasificării, statele membre publică într-o publicație adecvată și comunică Comisiei metodologiile folosite pentru a stabili gradul sau condițiile de includere a lor în sistemul public de asigurări de sănătate.

(4)   La cererea titularului unei autorizații de introducere pe piață, autoritățile competente specifică datele obiective pe baza cărora au stabilit regimurile de compensare a medicamentelor, prin aplicarea criteriilor și a metodologiilor menționate la alineatele (2) și (3). Într-un astfel de caz, autoritățile competente informează, de asemenea, titularul autorizației de introducere pe piață despre toate căile de atac disponibile, incluzând cele de natură judiciară, precum și despre termenele de recurgere la acestea.

Articolul 11

Măsuri de limitare sau de promovare a prescrierii unor medicamente specifice

(1)   Alineatele (2), (3) și (4) se aplică în cazul în care un stat membru adoptă măsuri menite să limiteze sau să promoveze prescrierea unor anumite medicamente
  sau a unei categorii de medicamente
  . [AM 50]

(2)   Măsurile menționate la alineatul (1) sunt bazate pe criterii obiective și verificabile.

(3)   Măsurile menționate la alineatul (1), inclusiv orice evaluare, opinie sau recomandare ale unor experți pe care sunt bazate sunt publicate într-o publicație adecvată
  și puse la dispoziția publicului
  . [AM 51]

(4)   La solicitarea titularului unei autorizații de introducere pe piață ale cărui interese sau a cărui poziție juridică sunt afectate măsurile menționate la alineatul (1), autoritățile competente specifică datele și criteriile obiective pe baza cărora au fost adoptate măsurile respective cu privire la medicamentul său. Într-un astfel de caz, autoritățile competente informează, de asemenea, titularul autorizației de introducere pe piață despre toate căile de atac disponibile, incluzând cele de natură judiciară, precum și despre termenele de recurgere la acestea.

Capitolul IV

Cerințe specifice

Articolul 12

Eficacitatea termenelor

(1)   Termenele prevăzute la articolele 3, 4, 5 și 7 se interpretează ca reprezentând perioada cuprinsă între momentul primirii cererii sau a informațiilor suplimentare, după caz, și momentul intrării efective în vigoare a deciziei corespunzătoare. Toate evaluările experților și etapele administrative necesare pentru luarea deciziei și aplicarea ei în practică sunt efectuate în termenele prevăzute.

(1a)
     
  Cu toate acestea, în cazul medicamentelor generice, nu sunt incluse în respectivul termen o anumită perioadă pentru depunerea cererii și o anumită perioadă pentru intrarea în vigoare efectivă a deciziei corespunzătoare, cu condiția ca niciuna dintre aceste perioade să nu depășească fiecare în parte o lună calendaristică și ca respectivele perioade să fie reglementate în mod explicit de legislația națională sau de orientări administrative. [AM 52]

(1b)
     
  Dacă este necesar un proces decizional care prevede negocieri între titularul autorizației de introducere pe piață și autoritatea competentă, termenele stabilite la articolele 3, 4, 5 și 7 sunt suspendate din momentul în care autoritatea competentă își comunică propunerile către titularul autorizației de introducere pe piață până la primirea de către autoritatea competentă a răspunsului din partea titularului autorizației de introducere pe piață cu privire la propunerile sale. [AM 53]

Articolul 13

Dovezi suplimentare privind calitatea, siguranța, eficacitatea sau bioechivalența

  Principiul nereevaluării elementelor esențiale privind autorizația de introducere pe piață

(1)
     În cadrul deciziilor de stabilire a prețurilor și de rambursare, statele membre

  autoritățile competente
  nu realizează o reevaluare a elementelor
  esențiale
  pe care este bazată autorizația de introducere pe piață, incluzând

  cum ar fi
  calitatea, siguranța, eficacitatea sau, bioechivalența sau
  biosimilaritatea
  medicamentului
  sau criteriile pentru desemnarea medicamentelor orfane
  .

(1a)
     
  Alineatul (1) nu aduce atingere dreptului autorităților competente de a solicita datele obținute în timpul procesului de autorizare a introducerii pe piață și de a avea acces la acestea în scopul evaluării și al examinării tehnologiei medicale, astfel încât ele să poată evalua eficacitatea relativă și caracterul eficace pe termen lung și scurt, dacă este cazul, al unui medicament în contextul includerii sale în domeniul de aplicare al sistemului de asigurări de sănătate.

(1b)
     
  Autoritățile competente sunt, de asemenea, în măsură să adauge sau să producă informații suplimentare relevante în vederea evaluării medicamentelor. [AM 54]

Articolul 14

Neinterferența drepturilor de proprietate intelectuală

(1)   Cererile, procedurile de luare a deciziilor și deciziile de reglementare a prețurilor medicamentelor în conformitate cu articolul 3 sau de includere a acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate în conformitate cu articolele 7 și 9 sunt considerate de statele membre ca fiind proceduri administrative care, în sine, sunt independente de aplicarea măsurilor de asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală.

(2)   Protecția drepturilor de proprietate intelectuală nu este un motiv întemeiat pentru a refuza, suspenda sau revoca deciziile privind prețul unui medicament sau includerea acestuia în sistemul public de asigurări de sănătate.

(3)   Alineatele (1) și (2) se aplică fără a aduce atingere legislației naționale și a Uniunii referitoare la protejarea proprietății intelectuale.

Capitolul V

Mecanisme de asigurare a transparenței

Articolul 15

Consultarea părților interesate

În cazul în care un stat membru intenționează să adopte sau să modifice orice măsură
  legislativă
  care intră sub incidența prezentei directive, el oferă părților interesate
  , inclusiv organizațiilor societății civile, ca de exemplu grupurilor de pacienți sau de consumatori,
  posibilitatea să formuleze observații cu privire la proiectul de măsură într-un termen rezonabil. Autoritățile competente publică normele aplicabile consultărilor. Rezultatele consultărilor sunt puse la dispoziția publicului, cu excepția informațiilor confidențiale, în conformitate cu legislația națională și a Uniunii privind confidențialitatea activităților comerciale. [AM 55]

Articolul 15a

Transparența organelor decizionale și a prețurilor

(1)
     
  Statele membre se asigură că autoritățile competente care controlează prețurile medicamentelor sau stabilesc compensarea medicamentelor de către sistemele publice de asigurări de sănătate fac publică o listă actualizată periodic a membrilor organismelor lor decizionale, precum și declarațiile acestora de interese.

(2)
     
  Alineatul (1) se aplică, de asemenea, organismului administrativ menționat la articolul 8 alineatul (2).

(3)
     
  Cel puțin o dată pe an, autoritățile competente publică într-o publicație adecvată și comunică Comisiei o listă completă a medicamentelor acoperite de sistemele lor de asigurări de sănătate, împreună cu prețurile care au fost stabilite în timpul perioadei de referință. [AM 56]

Articolul 16

Notificarea proiectelor de măsuri naționale

(1)   În cazul în care statele membre intenționează să adopte sau să modifice orice măsură care intră sub incidența prezentei directive, ele comunică imediat Comisiei proiectul de măsură preconizat, împreună cu raționamentul pe care se întemeiază măsura.

(2)   Dacă este cazul, statele membre comunică simultan textele dispozițiilor de bază ale legislației sau ale normelor care sunt vizate în principal și în mod direct, în cazul în care cunoașterea acestor texte este necesară pentru evaluarea implicațiilor măsurii propuse.

(3)   Statele membre comunică din nou proiectul de măsură menționat la alineatul (1) în cazul în care îi aduc modificări care afectează în mod semnificativ sfera de cuprindere sau conținutul sau dacă scurtează termenul prevăzut inițial pentru punerea în aplicare.

(4)   Comisia poate trimite observațiile sale statului membru care a comunicat proiectul de măsură, în termen de trei luni.

Statul membru în cauză ia în considerare, în măsura posibilului, observațiile Comisiei, în special dacă acestea indică faptul că proiectul de măsură ar putea fi incompatibil cu legislația Uniunii.

(5)   În cazul în care statul membru în cauză adoptă în mod definitiv proiectul de măsură, el comunică textul final Comisiei fără întârziere. În cazul în care Comisia a formulat observații în conformitate cu alineatul (4), comunicarea respectivă este însoțită de un raport privind acțiunile întreprinse ca răspuns la observațiile Comisiei.
  [AM 57]

Articolul 17

Raportul privind aplicarea termenelor

(1)   Până la data de ... (*), iar ulterior până la data de 31 ianuarie și 1 iulie a fiecărui an, statele membre comunică Comisiei și publică într-o publicație adecvată un raport detaliat în care se furnizează următoarele informații: [AM 58]

| (a) | numărul de cereri primite în conformitate cu articolele 3, 4 și 7 în cursul anului precedent; |
| --- | --- |

(a)

numărul de cereri primite în conformitate cu articolele 3, 4 și 7 în cursul anului precedent;

| (b) | timpul necesar pentru a lua o decizie pentru fiecare dintre cererile primite în conformitate cu articolele 3, 4 și 7; |
| --- | --- |

(b)

timpul necesar pentru a lua o decizie pentru fiecare dintre cererile primite în conformitate cu articolele 3, 4 și 7;

| (c) | o analiză a motivelor principale ale eventualelor întârzieri, împreună cu recomandări pentru determina ca procesele decizionale să respecte termenele prevăzute în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(c)

o analiză a motivelor principale ale eventualelor întârzieri, împreună cu recomandări pentru determina ca procesele decizionale să respecte termenele prevăzute în prezenta directivă.

În sensul literei (a) a primului paragraf, se face o distincție între medicamentele generice supuse unor termene mai scurte în conformitate cu articolele 3, 4 și 7 și alte medicamente.

În sensul literei (b) a primului paragraf, se raportează orice suspendare a procedurii de solicitare de informații suplimentare solicitantului, indicându-se clar durata suspendării și motivele detaliate ale acesteia.

(2)   Comisia publică un raport semestrial

  anual
  privind informațiile transmise de statele membre în conformitate cu alineatul (1). [AM 59]

Capitolul VI

Dispoziții finale

Articolul 18

Transpunerea

(1)   Statele membre adoptă și publică cel târziu până la ... (**) actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Ele comunică de îndată Comisiei textul respectivelor dispoziții.

Ele aplică dispozițiile respective de la ... (***).

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi este comunicat de statele membre textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 19

Raportul privind punerea în aplicare a prezentei directive

(1)   Statele membre transmit Comisiei un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive până la data de ... (****) și la fiecare trei ani după această dată.

(2)   Până la data de ... (*****), Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive. Raportul poate fi însoțit de propuneri legislative corespunzătoare.

Articolul 20

Abrogarea

Directiva 89/105/CEE se abrogă de la ... (******).

Efectele articolului 10 din Directiva 89/105/CEE se mențin.

Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă.

Articolul 21

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 22

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ....

Pentru Parlamentul European,

Președintele

Pentru Consiliu,

Președintele

---

(1)  JO C 299, 4.10.2012, p. 81.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 6 februarie 2013.

2

(3)  JO L 40, 11.2.1989, p. 8.

3

(4)  JO L 311, 28.11.2001, p. 67.

4

(5)  

  JO C 299, 4.10.2012, p. 81.

5

JO C 299, 4.10.2012, p. 81.

(6)  

  JO L 88, 4.4.2011, p. 45.

6

JO L 88, 4.4.2011, p. 45.

(7)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

7

(8)  Directiva 89/665/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1989 privind coordonarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind aplicarea procedurilor care vizează căile de atac față de atribuirea contractelor de achiziții publice de produse și a contractelor publice de lucrări (JO L 395, 30.12.1989, p. 33).

8

(9)  Directiva 92/13/CEE a Consiliului din 25 februarie 1992 privind coordonarea actelor cu putere de lege și actelor administrative referitoare la aplicarea normelor comunitare cu privire la procedurile de achiziții publice ale entităților care desfășoară activități în sectoarele apei, energiei, transporturilor și telecomunicațiilor (JO L 76, 23.3.1992, p. 14).

9

(10)  Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (JO L 134, 30.4.2004, p. 114).

10

(11)  

  JO L 136, 30.4.2004, p. 1.

11

JO L 136, 30.4.2004, p. 1.

(*)  Anul care urmează datei menționate la articolul 18 alineatul (1) primul paragraf.

*

(**)  Ultima zi a celei de-a douăsprezecea luni de la publicarea prezentei directive în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

**

(***)  Ziua următoare datei menționate la primul paragraf.

***

(****)  Doi ani de la data menționată la articolul 18 alineatul (1) al doilea paragraf.

****

(*****)  Trei ani de la data menționată la articolul 18 alineatul (1) al doilea paragraf.

*****

(******)  Data menționată la articolul 18 alineatul (1) al doilea paragraf.

******

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/134 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/134

---

P7_TA(2013)0040

Politica comună în domeniul pescuitului ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 024/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0425),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0198/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0198/2011),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (2),

| — | având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0008/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0008/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | reamintește Rezoluția sa din 8 iunie 2011 intitulată „Investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, sustenabilă și favorabilă incluziunii (3); reamintește că sunt necesare resurse suplimentare suficiente în viitorul CFM pentru a permite Uniunii să își realizeze prioritățile politice existente și noile sarcini prevăzute de Tratatul de la Lisabona, precum și să facă față evenimentelor neprevăzute; solicită Consiliului, în cazul în care nu este de acord cu această abordare, să identifice în mod clar la care dintre prioritățile sau proiectele sale politice ar putea renunța în totalitate, în ciuda valorii lor adăugate europene dovedite; |
| --- | --- |

2.

reamintește Rezoluția sa din 8 iunie 2011 intitulată „Investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, sustenabilă și favorabilă incluziunii (3); reamintește că sunt necesare resurse suplimentare suficiente în viitorul CFM pentru a permite Uniunii să își realizeze prioritățile politice existente și noile sarcini prevăzute de Tratatul de la Lisabona, precum și să facă față evenimentelor neprevăzute; solicită Consiliului, în cazul în care nu este de acord cu această abordare, să identifice în mod clar la care dintre prioritățile sau proiectele sale politice ar putea renunța în totalitate, în ciuda valorii lor adăugate europene dovedite;

| 3. | subliniază că impactul financiar estimat al propunerii are doar un caracter indicativ pentru autoritatea legislativă și nu poate fi fixat până când nu se ajunge la un acord privind propunerea de regulament de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

3.

subliniază că impactul financiar estimat al propunerii are doar un caracter indicativ pentru autoritatea legislativă și nu poate fi fixat până când nu se ajunge la un acord privind propunerea de regulament de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020;

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 183.

(2)  JO C 225, 27.7.2012, p. 20.

(3)  JO C 380 E, 11.12.2012, p. 89.

---

P7_TC1-COD(2011)0195

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 768/2005 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului (4) a stabilit un sistem comunitar pentru conservarea și exploatarea sustenabilă a resurselor piscicole în temeiul politicii comune în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului (4) a stabilit un sistem comunitar pentru conservarea și exploatarea sustenabilă a resurselor piscicole în temeiul politicii comune în domeniul pescuitului.

| (2) | Domeniul de aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului cuprinde conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor biologice marine
  și gestionarea activităților de pescuit care vizează acestea
  . În plus, include, în ceea ce privește măsurile de piață și măsurile financiare luate în sprijinul obiectivelor acesteia, resursele biologice de apă dulce și acvacultura

  activitățile de acvacultură
  , precum și prelucrarea și comercializarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură, în cazul în care astfel de activități au loc pe teritoriul statelor membre sau în apele Uniunii, fiind desfășurate inclusiv de către navele de pescuit care arborează pavilionul unor țări terțe și sunt înmatriculate în țări terțe, sau de către navele de pescuit ale Uniunii, sau de către resortisanți ai statelor membre, fără a aduce atingere responsabilității primare a statului de pavilion, ținând cont de dispozițiile articolului 117 din Convenția Organizaţiei Națiunilor Unite privind dreptul mării. [AM 2] |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului cuprinde conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor biologice marine
  și gestionarea activităților de pescuit care vizează acestea
  . În plus, include, în ceea ce privește măsurile de piață și măsurile financiare luate în sprijinul obiectivelor acesteia, resursele biologice de apă dulce și acvacultura

  activitățile de acvacultură
  , precum și prelucrarea și comercializarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură, în cazul în care astfel de activități au loc pe teritoriul statelor membre sau în apele Uniunii, fiind desfășurate inclusiv de către navele de pescuit care arborează pavilionul unor țări terțe și sunt înmatriculate în țări terțe, sau de către navele de pescuit ale Uniunii, sau de către resortisanți ai statelor membre, fără a aduce atingere responsabilității primare a statului de pavilion, ținând cont de dispozițiile articolului 117 din Convenția Organizaţiei Națiunilor Unite privind dreptul mării. [AM 2]

| (3) | Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să garanteze că activitățile de pescuit și de acvacultură contribuie la crearea unor condiții

  durabilitatea economică, socială și
  de mediu, economice și sociale sustenabile pe termen lung. În plus, ea trebuie să contribuie la creșterea productivității, la

  Ar trebui să includă norme care să asigure trasabilitatea, securitatea și calitatea produselor importate în Uniune,
  un standard de viață echitabil pentru sectorul pescuitului
  , securitatea alimentară
  și stabilitatea piețelor, precum și să asigure disponibilitatea resurselor și prețuri rezonabile de livrare către consumatori. [AM 3] |
| --- | --- |

(3)

Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să garanteze că activitățile de pescuit și de acvacultură contribuie la crearea unor condiții

  durabilitatea economică, socială și
  de mediu, economice și sociale sustenabile pe termen lung. În plus, ea trebuie să contribuie la creșterea productivității, la

  Ar trebui să includă norme care să asigure trasabilitatea, securitatea și calitatea produselor importate în Uniune,
  un standard de viață echitabil pentru sectorul pescuitului
  , securitatea alimentară
  și stabilitatea piețelor, precum și să asigure disponibilitatea resurselor și prețuri rezonabile de livrare către consumatori. [AM 3]

| (4) | Uniunea este parte contractantă la Convenția Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 (Unclos) (5) și a ratificat Acordul Organizaţiei Națiunilor Unite privind punerea în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 în ceea ce privește conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori din 4 august 1995 (Acordul Organizației Națiunilor Unite privind rezervele de pește) (6). Uniunea a acceptat, de asemenea, Acordul privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă din 24 noiembrie 1993 al Organizației pentru Alimentație și Agricultură a Națiunilor Unite (Acordul de conformitate al FAO) (7). Aceste instrumente internaționale prevăd, mai ales, obligații de conservare, inclusiv, printre altele, obligația de a lua măsuri de conservare și gestionare menite a menține sau a restabili resursele marine la niveluri care să permită obținerea productivității maxime durabile, atât în interiorul zonelor maritime aflate sub jurisdicție națională, cât și în marea liberă, și de a coopera cu alte state în acest scop, obligația de a aplica abordarea precaută pe scară largă în ceea ce privește conservarea, gestionarea și exploatarea stocurilor de pește, obligația de a asigura compatibilitatea măsurilor de conservare și gestionare în cazul în care resursele marine se află în zone marine care țin de jurisdicții diferite și obligația de a ține cont de alte utilizări legitime ale mării. Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să contribuie la îndeplinirea în mod adecvat a obligațiilor internaționale ale Uniunii în temeiul acestor instrumente internaționale. În cazul în care adoptă măsuri de conservare și gestionare pentru care au fost împuternicite în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, statele membre ar trebui, de asemenea, să acționeze într-un mod care este întru totul conform cu obligațiile internaționale privind conservarea și de cooperarea prevăzute de instrumentele internaționale menționate. |
| --- | --- |

(4)

Uniunea este parte contractantă la Convenția Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 (Unclos) (5) și a ratificat Acordul Organizaţiei Națiunilor Unite privind punerea în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 în ceea ce privește conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori din 4 august 1995 (Acordul Organizației Națiunilor Unite privind rezervele de pește) (6). Uniunea a acceptat, de asemenea, Acordul privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă din 24 noiembrie 1993 al Organizației pentru Alimentație și Agricultură a Națiunilor Unite (Acordul de conformitate al FAO) (7). Aceste instrumente internaționale prevăd, mai ales, obligații de conservare, inclusiv, printre altele, obligația de a lua măsuri de conservare și gestionare menite a menține sau a restabili resursele marine la niveluri care să permită obținerea productivității maxime durabile, atât în interiorul zonelor maritime aflate sub jurisdicție națională, cât și în marea liberă, și de a coopera cu alte state în acest scop, obligația de a aplica abordarea precaută pe scară largă în ceea ce privește conservarea, gestionarea și exploatarea stocurilor de pește, obligația de a asigura compatibilitatea măsurilor de conservare și gestionare în cazul în care resursele marine se află în zone marine care țin de jurisdicții diferite și obligația de a ține cont de alte utilizări legitime ale mării. Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să contribuie la îndeplinirea în mod adecvat a obligațiilor internaționale ale Uniunii în temeiul acestor instrumente internaționale. În cazul în care adoptă măsuri de conservare și gestionare pentru care au fost împuternicite în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, statele membre ar trebui, de asemenea, să acționeze într-un mod care este întru totul conform cu obligațiile internaționale privind conservarea și de cooperarea prevăzute de instrumentele internaționale menționate.

| (5) | În cadrul Summit-ului privind dezvoltarea durabilă de la Johannesburg din 2002, Uniunea Europeană și statele sale membre s-au angajat să acționeze împotriva reducerii continue a numeroase stocuri de pește. Prin urmare, Uniunea ar trebui să își îmbunătățească politica comună în domeniul pescuitului pentru a se asigura că, în mod prioritar, nivelurile de exploatare a

  până în 2015, ratele mortalității prin pescuit sunt stabilite la niveluri care să permită refacerea
  stocurilor de resurse biologice marine sunt restabilite și menținute la niveluri

  pește, până în 2020 cel târziu, peste nivelurile
  care pot să asigure, cel târziu din 2015, productivitatea maximă durabilă a populațiilor

  și care să permită menținerea tuturor
  stocurilor exploatate

  refăcute la aceste niveluri
  . În cazurile în care nu sunt disponibile informații științifice suficiente, ar putea fi necesară aplicarea unor valori aproximative pentru productivitatea maximă durabilă. [AM 5] |
| --- | --- |

(5)

În cadrul Summit-ului privind dezvoltarea durabilă de la Johannesburg din 2002, Uniunea Europeană și statele sale membre s-au angajat să acționeze împotriva reducerii continue a numeroase stocuri de pește. Prin urmare, Uniunea ar trebui să își îmbunătățească politica comună în domeniul pescuitului pentru a se asigura că, în mod prioritar, nivelurile de exploatare a

  până în 2015, ratele mortalității prin pescuit sunt stabilite la niveluri care să permită refacerea
  stocurilor de resurse biologice marine sunt restabilite și menținute la niveluri

  pește, până în 2020 cel târziu, peste nivelurile
  care pot să asigure, cel târziu din 2015, productivitatea maximă durabilă a populațiilor

  și care să permită menținerea tuturor
  stocurilor exploatate

  refăcute la aceste niveluri
  . În cazurile în care nu sunt disponibile informații științifice suficiente, ar putea fi necesară aplicarea unor valori aproximative pentru productivitatea maximă durabilă. [AM 5]

| (5a) | Conceptul de producție maximă durabilă (MSY), astfel cum este consacrat în Unclos, reprezintă un obiectiv de gestionare a pescuitului cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic pentru Uniune de la ratificarea acestui act în 1998. [AM 6] |
| --- | --- |

(5a)

Conceptul de producție maximă durabilă (MSY), astfel cum este consacrat în Unclos, reprezintă un obiectiv de gestionare a pescuitului cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic pentru Uniune de la ratificarea acestui act în 1998. [AM 6]

| (5b) | Singura modalitate de a se asigura că industria pescuitului devine viabilă din punct de vedere economic pe termen lung fără a depinde de ajutorul public este prin adoptarea unor rate ale mortalității prin pescuit mai mici decât cele necesare pentru menținerea stocurilor de pește peste niveluri care pot să asigure producția maximă durabilă. [AM 232] |
| --- | --- |

(5b)

Singura modalitate de a se asigura că industria pescuitului devine viabilă din punct de vedere economic pe termen lung fără a depinde de ajutorul public este prin adoptarea unor rate ale mortalității prin pescuit mai mici decât cele necesare pentru menținerea stocurilor de pește peste niveluri care pot să asigure producția maximă durabilă. [AM 232]

| (5c) | Planurile multianuale ar trebui să fie principalul instrument care să garanteze că, până în 2015, ratele mortalității prin pescuit sunt stabilite la niveluri care să permită refacerea stocurilor de pește, până în 2020 cel târziu, peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă și care permit menținerea tuturor stocurilor refăcute la aceste niveluri. Numai un angajament ferm și obligatoriu de respectare a acestor termene poate să garanteze că se iau măsuri imediate și că procesul de refacere nu se întârzie și mai mult. În momentul stabilirii posibilităților de pescuit pentru stocurile în cazul cărora nu s-a adoptat încă niciun plan multianual, este esenţial să se asigure respectarea deplină, de către Consiliu, a obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului. [AM 7] |
| --- | --- |

(5c)

Planurile multianuale ar trebui să fie principalul instrument care să garanteze că, până în 2015, ratele mortalității prin pescuit sunt stabilite la niveluri care să permită refacerea stocurilor de pește, până în 2020 cel târziu, peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă și care permit menținerea tuturor stocurilor refăcute la aceste niveluri. Numai un angajament ferm și obligatoriu de respectare a acestor termene poate să garanteze că se iau măsuri imediate și că procesul de refacere nu se întârzie și mai mult. În momentul stabilirii posibilităților de pescuit pentru stocurile în cazul cărora nu s-a adoptat încă niciun plan multianual, este esenţial să se asigure respectarea deplină, de către Consiliu, a obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului. [AM 7]

| (5d) | De asemenea, pentru a crea condiții mai stabile pentru sectorul piscicol, planurile multianuale ar trebui să poată conține dispoziții care să limiteze fluctuațiile anuale ale capturilor totale admisibile de stocuri refăcute . Limitele exacte ale acestor fluctuații ar trebui să figureze în planurile multianuale. [AM 8] |
| --- | --- |

(5d)

De asemenea, pentru a crea condiții mai stabile pentru sectorul piscicol, planurile multianuale ar trebui să poată conține dispoziții care să limiteze fluctuațiile anuale ale capturilor totale admisibile de stocuri refăcute . Limitele exacte ale acestor fluctuații ar trebui să figureze în planurile multianuale. [AM 8]

| (5e) | Deciziile de gestionare în materie de producție maximă durabilă în pescăriile mixte ar trebui să ia în calcul dificultatea de a pescui toate stocurile dintr-o pescărie mixtă și de a obține producția maximă durabilă în același timp, în cazurile în care avizele științifice arată că este foarte dificil să se evite așa-numitele specii „invazive” (choke species) prin creșterea selectivității uneltelor de pescuit utilizate. În astfel de situații, ar trebui să se solicite ICES și Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) să ofere recomandări cu privire la nivelurile adecvate ale mortalității prin pescuit. [AM 9] |
| --- | --- |

(5e)

Deciziile de gestionare în materie de producție maximă durabilă în pescăriile mixte ar trebui să ia în calcul dificultatea de a pescui toate stocurile dintr-o pescărie mixtă și de a obține producția maximă durabilă în același timp, în cazurile în care avizele științifice arată că este foarte dificil să se evite așa-numitele specii „invazive” (choke species) prin creșterea selectivității uneltelor de pescuit utilizate. În astfel de situații, ar trebui să se solicite ICES și Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) să ofere recomandări cu privire la nivelurile adecvate ale mortalității prin pescuit. [AM 9]

| (5f) | În cazul în care este nevoie ca posibilitățile de pescuit să fie reduse în mod drastic în cursul unei perioade de tranziție pentru a se obține producția maximă durabilă, Uniunea și statele membre se asigură că sunt luate măsuri sociale și financiare adecvate, pentru a se susţine supraviețuirea unui număr suficient de întreprinderi de-a lungul întregului lanț de producție, în vederea atingerii unui echilibru între capacitatea flotei și resursele disponibile atunci când se obține producția maximă durabilă. [AM 10] |
| --- | --- |

(5f)

În cazul în care este nevoie ca posibilitățile de pescuit să fie reduse în mod drastic în cursul unei perioade de tranziție pentru a se obține producția maximă durabilă, Uniunea și statele membre se asigură că sunt luate măsuri sociale și financiare adecvate, pentru a se susţine supraviețuirea unui număr suficient de întreprinderi de-a lungul întregului lanț de producție, în vederea atingerii unui echilibru între capacitatea flotei și resursele disponibile atunci când se obține producția maximă durabilă. [AM 10]

| (6) | Prin decizia luată de Conferința privind planul strategic pentru biodiversitate 2011 – 2020 a părților la Convenția privind diversitatea biologică (8) au fost stabilite ținte în ceea ce privește pescăriile; politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să asigure coerența cu țintele privind biodiversitatea adoptate de Consiliul European (9), și cu cele din Comunicarea Comisiei „Asigurarea noastră de viață, capitalului nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020” (10), în special pentru a obține productivitatea maximă durabilă până în 2015. |
| --- | --- |

(6)

Prin decizia luată de Conferința privind planul strategic pentru biodiversitate 2011 – 2020 a părților la Convenția privind diversitatea biologică (8) au fost stabilite ținte în ceea ce privește pescăriile; politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să asigure coerența cu țintele privind biodiversitatea adoptate de Consiliul European (9), și cu cele din Comunicarea Comisiei „Asigurarea noastră de viață, capitalului nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020” (10), în special pentru a obține productivitatea maximă durabilă până în 2015.

| (7) | Exploatarea durabilă a resurselor biologice marine ar trebui să se bazeze
  întotdeauna
  pe abordarea precaută, care urmează să derive din principiul precauției la care se face referire în articolul 191 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE)
  , ținând seama de datele științifice disponibile
  . [AM 12] |
| --- | --- |

(7)

Exploatarea durabilă a resurselor biologice marine ar trebui să se bazeze
  întotdeauna
  pe abordarea precaută, care urmează să derive din principiul precauției la care se face referire în articolul 191 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE)
  , ținând seama de datele științifice disponibile
  . [AM 12]

| (8) | Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să contribuie la protecția mediului marin
  , la gestionarea sustenabilă a tuturor speciilor exploatate în scop comercial
  și, în special, la atingerea unei stări ecologice bune până în 2020 cel târziu, conform dispozițiilor de la articolul 1 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (11). [AM 13] |
| --- | --- |

(8)

Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să contribuie la protecția mediului marin
  , la gestionarea sustenabilă a tuturor speciilor exploatate în scop comercial
  și, în special, la atingerea unei stări ecologice bune până în 2020 cel târziu, conform dispozițiilor de la articolul 1 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (11). [AM 13]

| (8a) | Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să contribuie, de asemenea, la aprovizionarea pieței Uniunii cu alimente foarte nutritive, reducând dependența pieței interne în domeniul alimentar, la crearea, în mod direct sau indirect, de locuri de muncă și la dezvoltarea economică în zonele de coastă. [AM 14] |
| --- | --- |

(8a)

Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să contribuie, de asemenea, la aprovizionarea pieței Uniunii cu alimente foarte nutritive, reducând dependența pieței interne în domeniul alimentar, la crearea, în mod direct sau indirect, de locuri de muncă și la dezvoltarea economică în zonele de coastă. [AM 14]

| (9) | În ceea ce privește gestionarea pescăriilor, trebuie pusă în aplicare o abordare ecosistemică, impacturile de mediu ale

  pentru a putea garanta că impactul
  activităților de pescuit trebuie limitate, iar

  umane asupra ecosistemului este menţinut la minimum și că
  capturile nedorite trebuie

  sunt prevenite,
  reduse la minimum și
  , dacă este posibil,
  eliminate
  , și că,
  treptat
  , se ajunge la situația ca toate capturile să fie debarcate
  . [AM 15] |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește gestionarea pescăriilor, trebuie pusă în aplicare o abordare ecosistemică, impacturile de mediu ale

  pentru a putea garanta că impactul
  activităților de pescuit trebuie limitate, iar

  umane asupra ecosistemului este menţinut la minimum și că
  capturile nedorite trebuie

  sunt prevenite,
  reduse la minimum și
  , dacă este posibil,
  eliminate
  , și că,
  treptat
  , se ajunge la situația ca toate capturile să fie debarcate
  . [AM 15]

| (10) | Este important ca gestionarea politicii comune în domeniul pescuitului să fie ghidată după principiile bunei guvernanțe. Aceste principii includ luarea deciziilor pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, implicarea amplă a părților interesate și o perspectivă pe termen lung. De asemenea, gestionarea cu succes a politicii comune în domeniul pescuitului depinde de definirea clară a responsabilităților la nivelul Uniunii, național, regional și local și de compatibilitatea reciprocă și coerența măsurilor luate cu celelalte politici ale Uniunii. |
| --- | --- |

(10)

Este important ca gestionarea politicii comune în domeniul pescuitului să fie ghidată după principiile bunei guvernanțe. Aceste principii includ luarea deciziilor pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, implicarea amplă a părților interesate și o perspectivă pe termen lung. De asemenea, gestionarea cu succes a politicii comune în domeniul pescuitului depinde de definirea clară a responsabilităților la nivelul Uniunii, național, regional și local și de compatibilitatea reciprocă și coerența măsurilor luate cu celelalte politici ale Uniunii.

| (11) | Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să țină cont întru totul, acolo unde este cazul, de sănătatea animalelor, de bunăstarea animalelor și de siguranța produselor alimentare și a hranei pentru animale. |
| --- | --- |

(11)

Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să țină cont întru totul, acolo unde este cazul, de sănătatea animalelor, de bunăstarea animalelor și de siguranța produselor alimentare și a hranei pentru animale.

| (12) | Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui pusă în aplicare atfel încât
  să fie coerentă în general cu alte politici ale Uniunii,
  şi, în special, să țină cont de interacțiunile cu iniţiativele Uniunii în alte domenii de politică maritimă, cum sunt cele gestionate prin politica maritimă integrată

   (12)
  ,

  și să fie coerentă cu alte politici ale Uniunii în general

  recunoscând-se faptul că toate aspectele legate de mările și oceanele Europei sunt legate între ele, inclusiv planificarea spațiului maritim. Ar trebui asigurate coerența și integrarea în gestionarea diferitelor politici sectoriale din Marea Baltică, Marea Nordului, Mările Celtice, Golful Biscaya și coasta iberică, bazinul Mării Mediterane și cel al Mării Negre. [AM 17] |
| --- | --- |

(12)

Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui pusă în aplicare atfel încât
  să fie coerentă în general cu alte politici ale Uniunii,
  şi, în special, să țină cont de interacțiunile cu iniţiativele Uniunii în alte domenii de politică maritimă, cum sunt cele gestionate prin politica maritimă integrată

   (12)
  ,

  și să fie coerentă cu alte politici ale Uniunii în general

  recunoscând-se faptul că toate aspectele legate de mările și oceanele Europei sunt legate între ele, inclusiv planificarea spațiului maritim. Ar trebui asigurate coerența și integrarea în gestionarea diferitelor politici sectoriale din Marea Baltică, Marea Nordului, Mările Celtice, Golful Biscaya și coasta iberică, bazinul Mării Mediterane și cel al Mării Negre. [AM 17]

| (13) | Navele de pescuit din Uniune ar trebui să aibă acces egal la apele și la resursele Uniunii care fac obiectul normelor PCP. |
| --- | --- |

(13)

Navele de pescuit din Uniune ar trebui să aibă acces egal la apele și la resursele Uniunii care fac obiectul normelor PCP.

| (14) | Normele în vigoare de restricționare a accesului la resurse în interiorul zonelor de 12 mile marine ale statelor membre au funcționat în mod satisfăcător, fiind benefice pentru conservare prin limitarea efortului de pescuit în cea mai sensibilă parte a apelor Uniunii. De asemenea, aceste norme au menținut activitățile de pescuit tradiționale de care depinde foarte mult dezvoltarea socială și economică a anumitor comunități costiere. Prin urmare, aceste norme ar trebui să se aplice în continuare
  și, dacă este posibil, ar trebui consolidate pentru a oferi acces preferențial pescarilor care practică pescuitul la scară mică, pescuitul artizanal sau pescuitul costier
  . [AM 18] |
| --- | --- |

(14)

Normele în vigoare de restricționare a accesului la resurse în interiorul zonelor de 12 mile marine ale statelor membre au funcționat în mod satisfăcător, fiind benefice pentru conservare prin limitarea efortului de pescuit în cea mai sensibilă parte a apelor Uniunii. De asemenea, aceste norme au menținut activitățile de pescuit tradiționale de care depinde foarte mult dezvoltarea socială și economică a anumitor comunități costiere. Prin urmare, aceste norme ar trebui să se aplice în continuare
  și, dacă este posibil, ar trebui consolidate pentru a oferi acces preferențial pescarilor care practică pescuitul la scară mică, pescuitul artizanal sau pescuitul costier
  . [AM 18]

| (14a) | Definiția pescuitului la scară mică trebuie extinsă pentru a ține seama de mai multe criterii, incluzând, pe lângă criteriul dimensiunii flotelor, printre altele, aspecte precum condițiile meteorologice predominante, impactul tehnicilor de pescuit asupra ecosistemului marin, timpul petrecut pe mare și caracteristicile unității economice care exploatează resursele. Teritoriile insulare mici, care sunt dependente de pescuit, ar trebui să fie recunoscute și sprijinite în mod deosebit, atât financiar, cât și prin alocarea unor resurse suplimentare, pentru a le permite acestor comunități să supraviețuiască și să prospere în viitor. [AM 19] |
| --- | --- |

(14a)

Definiția pescuitului la scară mică trebuie extinsă pentru a ține seama de mai multe criterii, incluzând, pe lângă criteriul dimensiunii flotelor, printre altele, aspecte precum condițiile meteorologice predominante, impactul tehnicilor de pescuit asupra ecosistemului marin, timpul petrecut pe mare și caracteristicile unității economice care exploatează resursele. Teritoriile insulare mici, care sunt dependente de pescuit, ar trebui să fie recunoscute și sprijinite în mod deosebit, atât financiar, cât și prin alocarea unor resurse suplimentare, pentru a le permite acestor comunități să supraviețuiască și să prospere în viitor. [AM 19]

| (15) | Resursele biologice marine din jurul insulelor Azore, Madeira și Canare ar trebui să beneficieze în continuare de o protecție specială, deoarece contribuie la menținerea economiei locale a acestor insule, având în vedere situația structurală, socială și economică a respectivelor insule. Limitarea anumitor activități de pescuit în apele respective la navele de pescuit înregistrate în porturile din Insulele Azore, Madeira și Canare ar trebui, în consecință, menținută. |
| --- | --- |

(15)

Resursele biologice marine din jurul insulelor Azore, Madeira și Canare ar trebui să beneficieze în continuare de o protecție specială, deoarece contribuie la menținerea economiei locale a acestor insule, având în vedere situația structurală, socială și economică a respectivelor insule. Limitarea anumitor activități de pescuit în apele respective la navele de pescuit înregistrate în porturile din Insulele Azore, Madeira și Canare ar trebui, în consecință, menținută.

| (16) | Obiectivul exploatării sustenabile a resurselor biologice marine este îndeplinit cu mai multă eficacitate printr-o abordare multianuală a gestionării pescăriilor, în cadrul căreia se instituie

  . În acest sens
  ,
  statele membre
  în
  strânsă cooperare cu autoritățile publice și cu consiliile consultative ar trebui să creeze condițiile pentru durabilitate, inclusiv la nivel local, instituind
  în mod prioritar planuri multianuale care să reflecte caracteristicile specifice ale diferitelor pescării.
  Acest lucru s-ar putea realiza prin acțiuni comune la nivel regional și, într-un mod mai constrângător, prin proceduri decizionale care să conducă la elaborarea de planuri multianuale. [AM 20] |
| --- | --- |

(16)

Obiectivul exploatării sustenabile a resurselor biologice marine este îndeplinit cu mai multă eficacitate printr-o abordare multianuală a gestionării pescăriilor, în cadrul căreia se instituie

  . În acest sens
  ,
  statele membre
  în
  strânsă cooperare cu autoritățile publice și cu consiliile consultative ar trebui să creeze condițiile pentru durabilitate, inclusiv la nivel local, instituind
  în mod prioritar planuri multianuale care să reflecte caracteristicile specifice ale diferitelor pescării.
  Acest lucru s-ar putea realiza prin acțiuni comune la nivel regional și, într-un mod mai constrângător, prin proceduri decizionale care să conducă la elaborarea de planuri multianuale. [AM 20]

| (17) | Ori de câte ori este posibil, planurile multianuale ar trebui să cuprindă mai multe stocuri, dacă stocurile respective sunt exploatate împreună. Planurile multianuale ar trebui să constituie baza pentru stabilirea posibilităților de pescuit și a țintelor cuantificabile în vederea exploatării durabile a stocurilor și a ecosistemelor marine în cauză, definind calendare clare și mecanisme de salvgardare pentru situații neprevăzute.
  Planurile multianuale ar trebui, de asemenea, să facă obiectul unor obiective de gestionare definite în mod clar pentru a contribui la exploatarea sustenabilă a stocurilor și a ecosistemelor marine în cauză. În cazul în care planurile de gestionare pot avea consecințe sociale sau de mediu asupra regiunilor vizate, aceste planuri ar trebui adoptate după consultarea operatorilor din industria pescuitului și a oamenilor de știință, precum și a partenerilor instituționali. [AM 21] |
| --- | --- |

(17)

Ori de câte ori este posibil, planurile multianuale ar trebui să cuprindă mai multe stocuri, dacă stocurile respective sunt exploatate împreună. Planurile multianuale ar trebui să constituie baza pentru stabilirea posibilităților de pescuit și a țintelor cuantificabile în vederea exploatării durabile a stocurilor și a ecosistemelor marine în cauză, definind calendare clare și mecanisme de salvgardare pentru situații neprevăzute.
  Planurile multianuale ar trebui, de asemenea, să facă obiectul unor obiective de gestionare definite în mod clar pentru a contribui la exploatarea sustenabilă a stocurilor și a ecosistemelor marine în cauză. În cazul în care planurile de gestionare pot avea consecințe sociale sau de mediu asupra regiunilor vizate, aceste planuri ar trebui adoptate după consultarea operatorilor din industria pescuitului și a oamenilor de știință, precum și a partenerilor instituționali. [AM 21]

| (18) | Sunt necesare măsuri pentru reducerea și eliminarea nivelurilor actuale ridicate de capturi nedorite și aruncate

  pentru eliminarea treptată a practicii aruncării
  înapoi în mare
  a capturilor
  .
  Din nefericire, actele legislative anterioare au obligat deseori pescarii să arunce înapoi în mare resurse valoroase.
  Într-adevăr, capturile nedorite și aruncarea lor

  capturilor
  înapoi în mare reprezintă o risipă considerabilă și afectează negativ exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine și ecosistemele marine, precum și viabilitatea financiară a pescăriilor. Ar trebui stabilită și pusă treptat în aplicare obligația de a debarca integral capturile din stocurile gestionate extrase în timpul activităților de pescuit în apele Uniunii sau de către navele de pescuit ale Uniunii.
  Ar trebui să se acorde prioritate dezvoltării, promovării și încurajării măsurilor și stimulentelor care vizează evitarea capturilor nedorite de la bun început. [AM 22] |
| --- | --- |

(18)

Sunt necesare măsuri pentru reducerea și eliminarea nivelurilor actuale ridicate de capturi nedorite și aruncate

  pentru eliminarea treptată a practicii aruncării
  înapoi în mare
  a capturilor
  .
  Din nefericire, actele legislative anterioare au obligat deseori pescarii să arunce înapoi în mare resurse valoroase.
  Într-adevăr, capturile nedorite și aruncarea lor

  capturilor
  înapoi în mare reprezintă o risipă considerabilă și afectează negativ exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine și ecosistemele marine, precum și viabilitatea financiară a pescăriilor. Ar trebui stabilită și pusă treptat în aplicare obligația de a debarca integral capturile din stocurile gestionate extrase în timpul activităților de pescuit în apele Uniunii sau de către navele de pescuit ale Uniunii.
  Ar trebui să se acorde prioritate dezvoltării, promovării și încurajării măsurilor și stimulentelor care vizează evitarea capturilor nedorite de la bun început. [AM 22]

| (18a) | Obligația de a debarca integral capturile ar trebui introdusă în funcție de fiecare pescărie în parte. Ar trebui să li se permită pescarilor să continue să arunce înapoi în mare speciile în cazul cărora, potrivit celor mai bune avize științifice disponibile, rata de supraviețuire este ridicată atunci când sunt aruncate înapoi în mare în condiții bine definite în cazul unei anumite activități de pescuit. [AM 23] |
| --- | --- |

(18a)

Obligația de a debarca integral capturile ar trebui introdusă în funcție de fiecare pescărie în parte. Ar trebui să li se permită pescarilor să continue să arunce înapoi în mare speciile în cazul cărora, potrivit celor mai bune avize științifice disponibile, rata de supraviețuire este ridicată atunci când sunt aruncate înapoi în mare în condiții bine definite în cazul unei anumite activități de pescuit. [AM 23]

| (18b) | Pentru ca obligația de a debarca integral capturile să fie fezabilă și pentru a atenua efectul structurii anuale variabile a capturilor, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea transferului interanual de cote până la un anumit procent. [AM 24] |
| --- | --- |

(18b)

Pentru ca obligația de a debarca integral capturile să fie fezabilă și pentru a atenua efectul structurii anuale variabile a capturilor, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea transferului interanual de cote până la un anumit procent. [AM 24]

| (19) | Debarcarea capturilor nedorite nu ar trebui să genereze avantaje economice complete pentru operator. În cazul debarcărilor de capturi de pește sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare, destinația acestor capturi ar trebui să fie limitată și să excludă vânzarea pentru consumul uman.
  Fiecare stat membru ar trebui să aibă posibilitatea de a decide dacă dorește distribuirea gratuită a peștelui debarcat în scopuri de binefacere sau caritabile. [AM 25] |
| --- | --- |

(19)

Debarcarea capturilor nedorite nu ar trebui să genereze avantaje economice complete pentru operator. În cazul debarcărilor de capturi de pește sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare, destinația acestor capturi ar trebui să fie limitată și să excludă vânzarea pentru consumul uman.
  Fiecare stat membru ar trebui să aibă posibilitatea de a decide dacă dorește distribuirea gratuită a peștelui debarcat în scopuri de binefacere sau caritabile. [AM 25]

| (20) | În scopul conservării stocurilor
  și al adaptabilității flotelor și activităților de pescuit
  , ar trebui aplicate obiective clare cu privire la anumite măsuri tehnice
  , iar nivelurile de guvernanță ar trebui adaptate la cerințele în materie de gestionare
  . [AM 26] |
| --- | --- |

(20)

În scopul conservării stocurilor
  și al adaptabilității flotelor și activităților de pescuit
  , ar trebui aplicate obiective clare cu privire la anumite măsuri tehnice
  , iar nivelurile de guvernanță ar trebui adaptate la cerințele în materie de gestionare
  . [AM 26]

| (21) | În ceea ce privește stocurile pentru care nu au fost stabilite planuri multianuale, ar trebui asigurate rate de exploatare prin care să se ajungă la producția maximă durabilă, prin stabilirea de limite pentru capturi și/sau pentru efortul de pescuit.
  Dacă sunt disponibile date insuficiente, pescuitul ar trebui gestionat utilizându-se standarde echivalente. [AM 27] |
| --- | --- |

(21)

În ceea ce privește stocurile pentru care nu au fost stabilite planuri multianuale, ar trebui asigurate rate de exploatare prin care să se ajungă la producția maximă durabilă, prin stabilirea de limite pentru capturi și/sau pentru efortul de pescuit.
  Dacă sunt disponibile date insuficiente, pescuitul ar trebui gestionat utilizându-se standarde echivalente. [AM 27]

| (21a) | Uniunea ar trebui să-și accelereze eforturile în vederea eficientizării cooperării și gestionării stocurilor la nivel internațional în mările care se învecinează atât cu statele membre, cât și cu țări terțe și să prevadă, după caz, crearea unei organizații regionale de gestionare a pescuitului în aceste zone. În special, Uniunea ar trebui să susțină crearea unei organizații regionale de gestionare a pescuitului pentru Marea Neagră. [AM 28] |
| --- | --- |

(21a)

Uniunea ar trebui să-și accelereze eforturile în vederea eficientizării cooperării și gestionării stocurilor la nivel internațional în mările care se învecinează atât cu statele membre, cât și cu țări terțe și să prevadă, după caz, crearea unei organizații regionale de gestionare a pescuitului în aceste zone. În special, Uniunea ar trebui să susțină crearea unei organizații regionale de gestionare a pescuitului pentru Marea Neagră. [AM 28]

| (22) | Având în vedere situația economică precară în care se găsește sectorul

  o parte a sectorului
  pescuitului și dependența de activitățile de pescuit a anumitor comunități costiere, este necesară asigurarea stabilității relative a activităților de pescuit, prin alocarea posibilităților de pescuit între statele membre, pe baza unei cote previzibile din stocuri pentru fiecare stat membru. [AM 29] |
| --- | --- |

(22)

Având în vedere situația economică precară în care se găsește sectorul

  o parte a sectorului
  pescuitului și dependența de activitățile de pescuit a anumitor comunități costiere, este necesară asigurarea stabilității relative a activităților de pescuit, prin alocarea posibilităților de pescuit între statele membre, pe baza unei cote previzibile din stocuri pentru fiecare stat membru. [AM 29]

| (23) | Având în vedere situația biologică temporară a stocurilor, această stabilitate relativă a activităților de pescuit ar trebui să protejeze nevoile specifice ale regiunilor în care comunitățile locale depind în mod special de pescuit și de activitățile conexe, în conformitate cu decizia luată de Consiliu prin Rezoluția sa din 3 noiembrie 1976 privind anumite aspecte externe ale creării unei zone de pescuit de 200 de mile în Comunitate (13), cu aplicare de la 1 ianuarie 1977, în special anexa VII la aceasta. Prin urmare, conceptul vizat, acela de stabilitate relativă, ar trebui să fie înțeles în acest sens. |
| --- | --- |

(23)

Având în vedere situația biologică temporară a stocurilor, această stabilitate relativă a activităților de pescuit ar trebui să protejeze nevoile specifice ale regiunilor în care comunitățile locale depind în mod special de pescuit și de activitățile conexe, în conformitate cu decizia luată de Consiliu prin Rezoluția sa din 3 noiembrie 1976 privind anumite aspecte externe ale creării unei zone de pescuit de 200 de mile în Comunitate (13), cu aplicare de la 1 ianuarie 1977, în special anexa VII la aceasta. Prin urmare, conceptul vizat, acela de stabilitate relativă, ar trebui să fie înțeles în acest sens.

| (24) | Statele membre ar trebui să fie în măsură să prezinte Comisiei cereri motivate, pentru ca aceasta să elaboreze măsuri în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului care să corespundă măsurilor identificate de statele membre ca necesare pentru a se conforma obligațiilor care le revin în ceea ce privește ariile de protecție specială prevăzute la articolului 4 din Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (14), în ceea ce privește ariile speciale de conservare prevăzute la articolul 6 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (15) și în ceea ce privește ariile marine protejate prevăzute la articolul 13 alineatul (4) din Directiva 2008/56/CE. |
| --- | --- |

(24)

Statele membre ar trebui să fie în măsură să prezinte Comisiei cereri motivate, pentru ca aceasta să elaboreze măsuri în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului care să corespundă măsurilor identificate de statele membre ca necesare pentru a se conforma obligațiilor care le revin în ceea ce privește ariile de protecție specială prevăzute la articolului 4 din Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (14), în ceea ce privește ariile speciale de conservare prevăzute la articolul 6 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (15) și în ceea ce privește ariile marine protejate prevăzute la articolul 13 alineatul (4) din Directiva 2008/56/CE.

| (25) | După consultarea consiliilor consultative și a statelor membre vizate,
  Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a adopta măsuri temporare în cazul unei amenințări grave la adresa conservării resurselor biologice marine sau la adresa ecosistemului marin, amenințare care rezultă din activitățile de pescuit și care necesită acțiune imediată.
  Termenele pentru stabilirea acestor măsuri ar trebui să fie clar definite, iar măsurile ar trebui să se aplice o perioadă de timp bine delimitată. [AM 30] |
| --- | --- |

(25)

După consultarea consiliilor consultative și a statelor membre vizate,
  Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a adopta măsuri temporare în cazul unei amenințări grave la adresa conservării resurselor biologice marine sau la adresa ecosistemului marin, amenințare care rezultă din activitățile de pescuit și care necesită acțiune imediată.
  Termenele pentru stabilirea acestor măsuri ar trebui să fie clar definite, iar măsurile ar trebui să se aplice o perioadă de timp bine delimitată. [AM 30]

| (26) | Ținând seama în mod corespunzător de avizele consiliilor consultative relevante și ale părților interesate,
  statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a adopta măsuri de conservare și măsuri tehnice pentru punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului, pentru a permite politicii să abordeze mai bine realitățile și caracteristicile specifice ale
  diferitelor bazine maritime și ale
  fiecărei pescării în parte și pentru a crește gradul de respectare a politicii. [AM 31] |
| --- | --- |

(26)

Ținând seama în mod corespunzător de avizele consiliilor consultative relevante și ale părților interesate,
  statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a adopta măsuri de conservare și măsuri tehnice pentru punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului, pentru a permite politicii să abordeze mai bine realitățile și caracteristicile specifice ale
  diferitelor bazine maritime și ale
  fiecărei pescării în parte și pentru a crește gradul de respectare a politicii. [AM 31]

| (26a) | Statele membre ar trebui să fie încurajate să coopereze la nivel regional. [AM 32] |
| --- | --- |

(26a)

Statele membre ar trebui să fie încurajate să coopereze la nivel regional. [AM 32]

| (27) | În ceea ce privește propria zonă de 12 mile marine, statelor membre ar trebui să li se permită să adopte măsuri de conservare și gestionare aplicabile tuturor navelor de pescuit ale Uniunii, cu condiția ca, în cazul în care măsurile respective se aplică navelor de pescuit din Uniune aparținând altor state membre, măsurile adoptate să fie nediscriminatorii, să fi avut loc o consultare prealabilă cu alte state membre interesate, iar Uniunea să nu fi adoptat măsuri care să vizeze în mod specific conservarea și gestionarea în respectiva zonă de 12 mile marine. |
| --- | --- |

(27)

În ceea ce privește propria zonă de 12 mile marine, statelor membre ar trebui să li se permită să adopte măsuri de conservare și gestionare aplicabile tuturor navelor de pescuit ale Uniunii, cu condiția ca, în cazul în care măsurile respective se aplică navelor de pescuit din Uniune aparținând altor state membre, măsurile adoptate să fie nediscriminatorii, să fi avut loc o consultare prealabilă cu alte state membre interesate, iar Uniunea să nu fi adoptat măsuri care să vizeze în mod specific conservarea și gestionarea în respectiva zonă de 12 mile marine.

| (28) | În ceea ce privește stocurile din apele Uniunii, statelor membre ar trebui să li se permită să adopte măsuri de conservare și gestionare aplicabile exclusiv navelor de pescuit care arborează pavilionul lor. |
| --- | --- |

(28)

În ceea ce privește stocurile din apele Uniunii, statelor membre ar trebui să li se permită să adopte măsuri de conservare și gestionare aplicabile exclusiv navelor de pescuit care arborează pavilionul lor.

| (28a) | Accesul la activitatea de pescuit ar trebui să se bazeze pe criterii sociale și de mediu transparente și obiective, în vederea promovării pescuitului responsabil; astfel, sunt încurajați operatorii care, prin activitatea lor de pescuit, cauzează cele mai puține daune mediului și aduc cele mai multe beneficii societății. [AM 234] |
| --- | --- |

(28a)

Accesul la activitatea de pescuit ar trebui să se bazeze pe criterii sociale și de mediu transparente și obiective, în vederea promovării pescuitului responsabil; astfel, sunt încurajați operatorii care, prin activitatea lor de pescuit, cauzează cele mai puține daune mediului și aduc cele mai multe beneficii societății. [AM 234]

| (29) | Cel târziu la 31 decembrie 2013, trebuie pus în aplicare un sistem de concesiuni de pescuit transferabile pentru majoritatea stocurilor gestionate în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, pentru toate navele cu o lungime de minimum 12 metri și pentru toate celelalte nave care pescuiesc cu unelte tractate. Statele membre pot exclude din sistemul concesiunilor de pescuit transferabile navele cu o lungime de până la 12 metri care nu utilizează unelte tractate. Acest sistem trebuie să contribuie la reduceri ale flotei determinate de sector și la îmbunătățirea performanței economice, transformând posibilitățile de pescuit anuale ale unui stat membru în concesiuni sigure din punct de vedere juridic, exclusive și transferabile. Deoarece resursele biologice marine sunt un bun comun, concesiunile de pescuit transferabile trebuie să stabilească doar drepturi de utilizare a unei părți a posibilităților de pescuit anuale care revin unui stat membru, drepturile putând fi retrase în conformitate cu normele stabilite.
  [AM 33] |
| --- | --- |

(29)

Cel târziu la 31 decembrie 2013, trebuie pus în aplicare un sistem de concesiuni de pescuit transferabile pentru majoritatea stocurilor gestionate în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, pentru toate navele cu o lungime de minimum 12 metri și pentru toate celelalte nave care pescuiesc cu unelte tractate. Statele membre pot exclude din sistemul concesiunilor de pescuit transferabile navele cu o lungime de până la 12 metri care nu utilizează unelte tractate. Acest sistem trebuie să contribuie la reduceri ale flotei determinate de sector și la îmbunătățirea performanței economice, transformând posibilitățile de pescuit anuale ale unui stat membru în concesiuni sigure din punct de vedere juridic, exclusive și transferabile. Deoarece resursele biologice marine sunt un bun comun, concesiunile de pescuit transferabile trebuie să stabilească doar drepturi de utilizare a unei părți a posibilităților de pescuit anuale care revin unui stat membru, drepturile putând fi retrase în conformitate cu normele stabilite.
  [AM 33]

| (29a) | Fiecărui stat membru ar trebui să i se permită să aleagă metoda de alocare a posibilităților de pescuit care îi sunt atribuite, în conformitate cu principiul subsidiarității, fără a se impune un sistem de alocare la nivelul Uniunii. Astfel, rămâne la alegerea statelor membre dacă să introducă sau nu un sistem de concesiuni de pescuit transferabile. [AM 37] |
| --- | --- |

(29a)

Fiecărui stat membru ar trebui să i se permită să aleagă metoda de alocare a posibilităților de pescuit care îi sunt atribuite, în conformitate cu principiul subsidiarității, fără a se impune un sistem de alocare la nivelul Uniunii. Astfel, rămâne la alegerea statelor membre dacă să introducă sau nu un sistem de concesiuni de pescuit transferabile. [AM 37]

| (30) | Concesiunile de pescuit trebuie să fie transferabile și să poată fi închiriate pentru ca gestionarea posibilităților de pescuit să fie descentralizată și încredințată sectorului pescuitului și pentru a se asigura faptul că pescarii care pleacă din sector nu vor trebui să se bazeze pe asistență financiară publică în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului.
  [AM 35] |
| --- | --- |

(30)

Concesiunile de pescuit trebuie să fie transferabile și să poată fi închiriate pentru ca gestionarea posibilităților de pescuit să fie descentralizată și încredințată sectorului pescuitului și pentru a se asigura faptul că pescarii care pleacă din sector nu vor trebui să se bazeze pe asistență financiară publică în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului.
  [AM 35]

| (31) | Caracteristicile specifice și vulnerabilitatea socioeconomică a unor flote artizanale justifică limitarea la navele mari a sistemului obligatoriu al concesiunilor de pescuit transferabile. Sistemul concesiunilor de pescuit transferabile trebuie să se aplice stocurilor pentru care sunt alocate posibilități de pescuit.
  [AM 36] |
| --- | --- |

(31)

Caracteristicile specifice și vulnerabilitatea socioeconomică a unor flote artizanale justifică limitarea la navele mari a sistemului obligatoriu al concesiunilor de pescuit transferabile. Sistemul concesiunilor de pescuit transferabile trebuie să se aplice stocurilor pentru care sunt alocate posibilități de pescuit.
  [AM 36]

| (31a) | Comisia ar trebui să realizeze evaluări ale flotelor pentru a obține rezultate credibile cu privire la situația exactă legată de capacitatea excedentară la nivelul Uniunii, făcând astfel posibilă propunerea unor instrumente adecvate și specifice pentru reducerea acesteia. [AM 34] |
| --- | --- |

(31a)

Comisia ar trebui să realizeze evaluări ale flotelor pentru a obține rezultate credibile cu privire la situația exactă legată de capacitatea excedentară la nivelul Uniunii, făcând astfel posibilă propunerea unor instrumente adecvate și specifice pentru reducerea acesteia. [AM 34]

| (31b) | Ar trebui înființat un sistem obligatoriu de evaluare a registrelor flotelor și de verificare a plafoanelor pentru capacitatea flotei cu scopul de a se asigura că fiecare stat membru respectă plafonul care i-a fost alocat și de a îmbunătăți sistemul de control al pescuitului în vederea adaptării capacității de pescuit la resursele disponibile. [AM 38] |
| --- | --- |

(31b)

Ar trebui înființat un sistem obligatoriu de evaluare a registrelor flotelor și de verificare a plafoanelor pentru capacitatea flotei cu scopul de a se asigura că fiecare stat membru respectă plafonul care i-a fost alocat și de a îmbunătăți sistemul de control al pescuitului în vederea adaptării capacității de pescuit la resursele disponibile. [AM 38]

| (32) | În ceea ce privește navele de pescuit din Uniune care nu funcționează în cadrul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile, pot fi luate

  În anumite cazuri, statele membre trebuie totuși să ia
  măsuri specifice pentru a

  a-şi
  adapta numărul navelor

  capacitatea
  de pescuit din Uniune la resursele disponibile. Prin aceste măsuri trebuie să se stabilească plafoane obligatorii pentru capacitatea maximă a flotei și să se instituie programe naționale de intrare/ieșire referitoare la finanțarea pentru dezafectare acordată în cadrul Fondului european pentru pescuit.

  Prin urmare, capacitatea ar trebui evaluată pentru fiecare stoc și bazin din Uniune. Această evaluare ar trebui să se bazeze pe orientări comune. Fiecare stat membru ar trebui să poată alege măsurile și instrumentele pe care dorește să le adopte pentru a reduce capacitatea de pescuit excesivă
  . [AM 39] |
| --- | --- |

(32)

În ceea ce privește navele de pescuit din Uniune care nu funcționează în cadrul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile, pot fi luate

  În anumite cazuri, statele membre trebuie totuși să ia
  măsuri specifice pentru a

  a-şi
  adapta numărul navelor

  capacitatea
  de pescuit din Uniune la resursele disponibile. Prin aceste măsuri trebuie să se stabilească plafoane obligatorii pentru capacitatea maximă a flotei și să se instituie programe naționale de intrare/ieșire referitoare la finanțarea pentru dezafectare acordată în cadrul Fondului european pentru pescuit.

  Prin urmare, capacitatea ar trebui evaluată pentru fiecare stoc și bazin din Uniune. Această evaluare ar trebui să se bazeze pe orientări comune. Fiecare stat membru ar trebui să poată alege măsurile și instrumentele pe care dorește să le adopte pentru a reduce capacitatea de pescuit excesivă
  . [AM 39]

| (33) | Statele membre ar trebui să înregistreze informațiile minime privind caracteristicile și activitățile navelor de pescuit din Uniune care arborează pavilionul lor. Respectivele informații înregistrate ar trebui puse la dispoziția Comisiei în scopul monitorizării dimensiunii flotelor statelor membre. |
| --- | --- |

(33)

Statele membre ar trebui să înregistreze informațiile minime privind caracteristicile și activitățile navelor de pescuit din Uniune care arborează pavilionul lor. Respectivele informații înregistrate ar trebui puse la dispoziția Comisiei în scopul monitorizării dimensiunii flotelor statelor membre.

| (34) | Gestionarea pescăriilor pe baza celor mai bune

  unor
  avize științifice disponibile

  cuprinzătoare și exacte
  necesită seturi de date armonizate, fiabile și exacte. Prin urmare, statele membre ar trebui să colecteze date privind flotele și activitățile lor de pescuit, în special date biologice privind capturile, inclusiv privind capturile aruncate înapoi în mare, informații bazate pe studii privind stocurile de pește și potențialul impact de mediu al activităților de pescuit asupra ecosistemului marin.
  Comisia ar trebui să creeze condițiile propice pentru armonizarea datelor cu scopul de a promova o interpretare ecosistemică a resurselor. [AM 40] |
| --- | --- |

(34)

Gestionarea pescăriilor pe baza celor mai bune

  unor
  avize științifice disponibile

  cuprinzătoare și exacte
  necesită seturi de date armonizate, fiabile și exacte. Prin urmare, statele membre ar trebui să colecteze date privind flotele și activitățile lor de pescuit, în special date biologice privind capturile, inclusiv privind capturile aruncate înapoi în mare, informații bazate pe studii privind stocurile de pește și potențialul impact de mediu al activităților de pescuit asupra ecosistemului marin.
  Comisia ar trebui să creeze condițiile propice pentru armonizarea datelor cu scopul de a promova o interpretare ecosistemică a resurselor. [AM 40]

| (35) | Colectarea datelor ar trebui să includă date care să faciliteze evaluarea economică a
  tuturor
  întreprinderilor active în sectorul pescuitului, în sectorul acvaculturii,
  indiferent de dimensiunea lor, date privind evoluția
  și în sectorul prelucrării produselor obținute din pescuit și acvacultură, precum și a evoluției a situației ocupării forței de muncă din aceste sectoare
  , precum și date privind impactul acestor evoluții asupra comunităților de pescuit
  . [AM 41] |
| --- | --- |

(35)

Colectarea datelor ar trebui să includă date care să faciliteze evaluarea economică a
  tuturor
  întreprinderilor active în sectorul pescuitului, în sectorul acvaculturii,
  indiferent de dimensiunea lor, date privind evoluția
  și în sectorul prelucrării produselor obținute din pescuit și acvacultură, precum și a evoluției a situației ocupării forței de muncă din aceste sectoare
  , precum și date privind impactul acestor evoluții asupra comunităților de pescuit
  . [AM 41]

| (36) | Pe baza unui program multianual al Uniunii, statele membre ar trebui să gestioneze și să pună datele colectate la dispoziția utilizatorilor finali ai datelor științifice
  și să le furnizeze părților interesate rezultatele relevante
  .
  Autoritățile regionale ar trebui să se implice mai activ în activitățile de colectare a datelor.
  De asemenea, statele membre ar trebui să coopereze între ele pentru a-și coordona activitățile de colectare a datelor. Atunci când este cazul, statele membre ar trebui să coopereze, de asemenea, cu țările terțe din același bazin maritim în ceea ce privește colectarea datelor
  , dacă este posibil în cadrul unui organism regional stabilit în acest scop, în conformitate cu dispozițiile dreptului internațional, îndeosebi cu cele ale Unclos
  . [AM 42] |
| --- | --- |

(36)

Pe baza unui program multianual al Uniunii, statele membre ar trebui să gestioneze și să pună datele colectate la dispoziția utilizatorilor finali ai datelor științifice
  și să le furnizeze părților interesate rezultatele relevante
  .
  Autoritățile regionale ar trebui să se implice mai activ în activitățile de colectare a datelor.
  De asemenea, statele membre ar trebui să coopereze între ele pentru a-și coordona activitățile de colectare a datelor. Atunci când este cazul, statele membre ar trebui să coopereze, de asemenea, cu țările terțe din același bazin maritim în ceea ce privește colectarea datelor
  , dacă este posibil în cadrul unui organism regional stabilit în acest scop, în conformitate cu dispozițiile dreptului internațional, îndeosebi cu cele ale Unclos
  . [AM 42]

| (37) | Cunoștințele științifice în domeniul pescuitului orientate spre politică ar trebui consolidate cu ajutorul programelor de cercetare și inovare
  independente
  și de colectare de date științifice în domeniul pescuitului adoptate la nivel național, în coordonare cu alte state membre, precum și cu ajutorul instrumentelor din cadrul de cercetare și inovare al Uniunii
  , dar și prin armonizarea și sistematizarea necesară a datelor care urmează să fie efectuată de către Comisie
  . [AM 43] |
| --- | --- |

(37)

Cunoștințele științifice în domeniul pescuitului orientate spre politică ar trebui consolidate cu ajutorul programelor de cercetare și inovare
  independente
  și de colectare de date științifice în domeniul pescuitului adoptate la nivel național, în coordonare cu alte state membre, precum și cu ajutorul instrumentelor din cadrul de cercetare și inovare al Uniunii
  , dar și prin armonizarea și sistematizarea necesară a datelor care urmează să fie efectuată de către Comisie
  . [AM 43]

| (38) | Uniunea ar trebui să promoveze la nivel internațional obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului. În acest scop, Uniunea ar trebui să depună toate eforturile pentru a îmbunătăți performanța organizațiilor regionale și internaționale în ceea ce privește conservarea și gestionarea
  sustenabilă a
  stocurilor de pește internaționale, prin promovarea unui proces decizional bazat pe date științifice, prin îmbunătățirea nivelului de respectare a normelor, printr-o transparență sporită și pe participarea

  prin garantarea participării efective a
  părților interesate, precum și prin combaterea activităților de pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). [AM 44] |
| --- | --- |

(38)

Uniunea ar trebui să promoveze la nivel internațional obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului. În acest scop, Uniunea ar trebui să depună toate eforturile pentru a îmbunătăți performanța organizațiilor regionale și internaționale în ceea ce privește conservarea și gestionarea
  sustenabilă a
  stocurilor de pește internaționale, prin promovarea unui proces decizional bazat pe date științifice, prin îmbunătățirea nivelului de respectare a normelor, printr-o transparență sporită și pe participarea

  prin garantarea participării efective a
  părților interesate, precum și prin combaterea activităților de pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). [AM 44]

| (39) | Acordurile pentru pescuit sustenabil încheiate cu țările terțe ar trebui să garanteze că activitățile de pescuit ale Uniunii în apele țărilor terțe sunt bazate pe cele mai bune avize științifice disponibile, asigurând exploatarea sustenabilă
  și conservarea
  resurselor biologice marine
  și respectând principiul privind excedentele menționat în UNCLOS
  . Acordurile respective, care prevăd drepturi de acces în schimbul unei contribuții financiare din partea Uniunii, ar trebui să contribuie la instituirea unui
  sistem de colectare a datelor științifice de înaltă calitate și a unui
  cadru de guvernanță de înaltă calitate care să garanteze mai ales măsuri eficiente de monitorizare, control și supraveghere. [AM 45] |
| --- | --- |

(39)

Acordurile pentru pescuit sustenabil încheiate cu țările terțe ar trebui să garanteze că activitățile de pescuit ale Uniunii în apele țărilor terțe sunt bazate pe cele mai bune avize științifice disponibile, asigurând exploatarea sustenabilă
  și conservarea
  resurselor biologice marine
  și respectând principiul privind excedentele menționat în UNCLOS
  . Acordurile respective, care prevăd drepturi de acces în schimbul unei contribuții financiare din partea Uniunii, ar trebui să contribuie la instituirea unui
  sistem de colectare a datelor științifice de înaltă calitate și a unui
  cadru de guvernanță de înaltă calitate care să garanteze mai ales măsuri eficiente de monitorizare, control și supraveghere. [AM 45]

| (40) | Introducerea unei clauze referitoare la drepturile omului în acordurile pentru pescuitul sustenabil ar trebui să fie pe deplin compatibilă cu obiectivele generale ale politicii de dezvoltare a Uniunii. |
| --- | --- |

(40)

Introducerea unei clauze referitoare la drepturile omului în acordurile pentru pescuitul sustenabil ar trebui să fie pe deplin compatibilă cu obiectivele generale ale politicii de dezvoltare a Uniunii.

| (41) | Respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului, prevăzute în Declarația Universală a Drepturilor Omului și în alte instrumente internaționale relevante în domeniul drepturilor omului, precum și principiul statului de drept ar trebui să constituie un element esențial al acordurilor pentru pescuit sustenabil și să facă obiectul unei clauze specifice referitoare la drepturile omului. |
| --- | --- |

(41)

Respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului, prevăzute în Declarația Universală a Drepturilor Omului și în alte instrumente internaționale relevante în domeniul drepturilor omului, precum și principiul statului de drept ar trebui să constituie un element esențial al acordurilor pentru pescuit sustenabil și să facă obiectul unei clauze specifice referitoare la drepturile omului.

| (41a) | Având în vedere problema gravă a pirateriei cu care se confruntă navele Uniunii care pescuiesc în țări terțe în temeiul unor acorduri bilaterale sau multilaterale și vulnerabilitatea accentuată a acestor nave în fața pirateriei, măsurile și operațiunile ar trebui consolidate pentru a proteja aceste nave. [AM 46] |
| --- | --- |

(41a)

Având în vedere problema gravă a pirateriei cu care se confruntă navele Uniunii care pescuiesc în țări terțe în temeiul unor acorduri bilaterale sau multilaterale și vulnerabilitatea accentuată a acestor nave în fața pirateriei, măsurile și operațiunile ar trebui consolidate pentru a proteja aceste nave. [AM 46]

| (42) | Acvacultura ar trebui să contribuie la conservarea potențialului de producție de alimente pe o bază sustenabilă în întreaga Uniune, astfel încât să se garanteze securitatea alimentară pe termen lung
  , securitatea alimentară inclusiv aprovizionarea cu alimente, creșterea economică și încadrarea în muncă
  a cetățenilor europeni și să se contribuie la satisfacerea cererii tot mai mari de alimente de origine acvatică la nivel mondial. [AM 47] |
| --- | --- |

(42)

Acvacultura ar trebui să contribuie la conservarea potențialului de producție de alimente pe o bază sustenabilă în întreaga Uniune, astfel încât să se garanteze securitatea alimentară pe termen lung
  , securitatea alimentară inclusiv aprovizionarea cu alimente, creșterea economică și încadrarea în muncă
  a cetățenilor europeni și să se contribuie la satisfacerea cererii tot mai mari de alimente de origine acvatică la nivel mondial. [AM 47]

| (43) | Strategia Comisiei pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii europene (16) adoptată în 2009, care a fost salutată și aprobată de Consiliu și primită favorabil de Parlamentul European, a menționat necesitatea creării și promovării unor condiții de concurență echitabile în domeniul acvaculturii, ca bază pentru dezvoltarea sa sustenabilă. |
| --- | --- |

(43)

Strategia Comisiei pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii europene (16) adoptată în 2009, care a fost salutată și aprobată de Consiliu și primită favorabil de Parlamentul European, a menționat necesitatea creării și promovării unor condiții de concurență echitabile în domeniul acvaculturii, ca bază pentru dezvoltarea sa sustenabilă.

| (44) | Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să contribuie la Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și să ajute la îndeplinirea obiectivelor stabilite în strategie (17). |
| --- | --- |

(44)

Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să contribuie la Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și să ajute la îndeplinirea obiectivelor stabilite în strategie (17).

| (45) | Activitățile de acvacultură din Uniune sunt influențate de condițiile diferite din diversele state membre, inclusiv în ceea ce privește autorizațiile pentru operatori; ar trebui elaborate orientări strategice la nivelul Uniunii privind planurile strategice naționale, pentru a îmbunătăți competitivitatea sectorului acvaculturii, susținând dezvoltarea și inovarea acestuia și încurajând activitatea economică și diversificarea, precum și îmbunătățind calitatea vieții în zonele costiere și rurale și, de asemenea, ar trebui dezvoltate mecanisme pentru schimbul de informații și bune practici între statele membre, printr-o metodă deschisă de coordonare a măsurilor naționale privind securitatea activității economice, accesul la apele și spațiul Uniunii și simplificarea administrativă a acordării licențelor. |
| --- | --- |

(45)

Activitățile de acvacultură din Uniune sunt influențate de condițiile diferite din diversele state membre, inclusiv în ceea ce privește autorizațiile pentru operatori; ar trebui elaborate orientări strategice la nivelul Uniunii privind planurile strategice naționale, pentru a îmbunătăți competitivitatea sectorului acvaculturii, susținând dezvoltarea și inovarea acestuia și încurajând activitatea economică și diversificarea, precum și îmbunătățind calitatea vieții în zonele costiere și rurale și, de asemenea, ar trebui dezvoltate mecanisme pentru schimbul de informații și bune practici între statele membre, printr-o metodă deschisă de coordonare a măsurilor naționale privind securitatea activității economice, accesul la apele și spațiul Uniunii și simplificarea administrativă a acordării licențelor.

| (46) | Având în vedere natura specifică a acvaculturii, este necesară instituirea unui consiliu consultativ pentru consultarea părților interesate cu privire la elementele politicilor Uniunii care ar putea afecta acvacultura. |
| --- | --- |

(46)

Având în vedere natura specifică a acvaculturii, este necesară instituirea unui consiliu consultativ pentru consultarea părților interesate cu privire la elementele politicilor Uniunii care ar putea afecta acvacultura.

| (46a) | Având în vedere caracteristicile specifice ale regiunilor ultraperiferice, în special depărtarea lor din punct de vedere geografic și importanța pescuitului pentru economiile lor, ar trebui înființat un consiliu consultativ pentru regiunile ultraperiferice împărţit în trei sub-comisii care să acopere Atlanticul de vest; Atlanticul de est şi Oceanul Indian . Unul dintre obiectivele Consiliului consultativ respectiv ar trebui să fie acela de a contribui la măsurile împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat la nivel mondial. [AM 48] |
| --- | --- |

(46a)

Având în vedere caracteristicile specifice ale regiunilor ultraperiferice, în special depărtarea lor din punct de vedere geografic și importanța pescuitului pentru economiile lor, ar trebui înființat un consiliu consultativ pentru regiunile ultraperiferice împărţit în trei sub-comisii care să acopere Atlanticul de vest; Atlanticul de est şi Oceanul Indian . Unul dintre obiectivele Consiliului consultativ respectiv ar trebui să fie acela de a contribui la măsurile împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat la nivel mondial. [AM 48]

| (47) | Trebuie consolidată competitivitatea sectorului de pescuit și acvacultură al Uniunii și este necesar un apel la simplificare, în sprijinul unei mai bune gestionări a activităților de producție și comercializare ale sectorului
  .În acest scop este necesar să se asigure reciprocitatea comerțului cu țările terțe, în vederea garantării unor condiții echitabile pe piața Uniunii, nu numai din punctul de vedere al sustenabilității pescuitului, ci și în ceea ce privește controalele sanitare
  ; organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile pentru toate produsele
  obținute
  din pescuit și din acvacultură comercializate
  , indiferent dacă aceste produse sunt originare din
  Uniune
  sau din țări terțe
  , ar trebui să le permită consumatorilor să aleagă în mai bună cunoștință de cauză
  pe baza trasabilității
  și să sprijine consumul responsabil și ar trebui, de asemenea, să îmbunătățească înțelegerea și cunoașterea din punct de vedere economic a piețelor Uniunii de-a lungul lanțului de aprovizionare.
  Partea din prezentul regulament care priveşte organizarea comună a piețelor ar trebui să reglementeze importurile de produse obținute din pescuit și din acvacultură în conformitate cu standardele sociale și de mediu recunoscute la nivel internațional. [AM 49] |
| --- | --- |

(47)

Trebuie consolidată competitivitatea sectorului de pescuit și acvacultură al Uniunii și este necesar un apel la simplificare, în sprijinul unei mai bune gestionări a activităților de producție și comercializare ale sectorului
  .În acest scop este necesar să se asigure reciprocitatea comerțului cu țările terțe, în vederea garantării unor condiții echitabile pe piața Uniunii, nu numai din punctul de vedere al sustenabilității pescuitului, ci și în ceea ce privește controalele sanitare
  ; organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile pentru toate produsele
  obținute
  din pescuit și din acvacultură comercializate
  , indiferent dacă aceste produse sunt originare din
  Uniune
  sau din țări terțe
  , ar trebui să le permită consumatorilor să aleagă în mai bună cunoștință de cauză
  pe baza trasabilității
  și să sprijine consumul responsabil și ar trebui, de asemenea, să îmbunătățească înțelegerea și cunoașterea din punct de vedere economic a piețelor Uniunii de-a lungul lanțului de aprovizionare.
  Partea din prezentul regulament care priveşte organizarea comună a piețelor ar trebui să reglementeze importurile de produse obținute din pescuit și din acvacultură în conformitate cu standardele sociale și de mediu recunoscute la nivel internațional. [AM 49]

| (48) | Organizarea comună a piețelor ar trebui pusă în aplicare în conformitate cu angajamentele internaționale ale Uniunii, în special în ceea ce privește dispozițiile Organizației Mondiale a Comerțului. Pentru succesul politicii comune în domeniul pescuitului este necesar un sistem eficace de control, inspecție și executare, care să includă lupta împotriva activităților de pescuit INN.
  În consecinţă, legislația existentă din acest domeniu ar trebui pusă în aplicare în mod efectiv și
  ar trebui instituit un sistem de control, inspecție și executare al Uniunii, astfel încât să se asigure respectarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului. [AM 50] |
| --- | --- |

(48)

Organizarea comună a piețelor ar trebui pusă în aplicare în conformitate cu angajamentele internaționale ale Uniunii, în special în ceea ce privește dispozițiile Organizației Mondiale a Comerțului. Pentru succesul politicii comune în domeniul pescuitului este necesar un sistem eficace de control, inspecție și executare, care să includă lupta împotriva activităților de pescuit INN.
  În consecinţă, legislația existentă din acest domeniu ar trebui pusă în aplicare în mod efectiv și
  ar trebui instituit un sistem de control, inspecție și executare al Uniunii, astfel încât să se asigure respectarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului. [AM 50]

| (49) | În cadrul acestui sistem de control, inspecție și executare al Uniunii ar trebui promovată utilizarea tehnologiilor moderne
  și eficace
  . Statele membre sau Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a desfășura proiecte pilot privind noile tehnologii de control și sisteme de gestionare a datelor. [AM 51] |
| --- | --- |

(49)

În cadrul acestui sistem de control, inspecție și executare al Uniunii ar trebui promovată utilizarea tehnologiilor moderne
  și eficace
  . Statele membre sau Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a desfășura proiecte pilot privind noile tehnologii de control și sisteme de gestionare a datelor. [AM 51]

| (50) | Pentru a asigura implicarea operatorilor interesați în sistemul de control, inspecție și executare al Uniunii, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita titularilor unei licențe de pescuit pentru nave de pescuit din Uniune cu o lungime totală de minimum 12 metri și care arborează pavilionul lor

  operatorilor lor
  să contribuie în mod proporțional la costurile
  operaționale
  ale sistemului respectiv. [AM 196] |
| --- | --- |

(50)

Pentru a asigura implicarea operatorilor interesați în sistemul de control, inspecție și executare al Uniunii, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita titularilor unei licențe de pescuit pentru nave de pescuit din Uniune cu o lungime totală de minimum 12 metri și care arborează pavilionul lor

  operatorilor lor
  să contribuie în mod proporțional la costurile
  operaționale
  ale sistemului respectiv. [AM 196]

| (51) | Obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului nu pot fi îndeplinite în mod satisfăcător de statele membre, având în vedere problemele întâmpinate în dezvoltarea industriei pescuitului și în gestionarea acesteia, precum și resursele financiare limitate ale statelor membre. Prin urmare, pentru a contribui la realizarea acestor obiective, ar trebui acordată asistență financiară multianuală din partea Uniunii, concentrată asupra priorităților politicii comune în domeniul pescuitului
  și adaptată la specificul industriei pescuitului din fiecare stat membru în parte
  . [AM 52] |
| --- | --- |

(51)

Obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului nu pot fi îndeplinite în mod satisfăcător de statele membre, având în vedere problemele întâmpinate în dezvoltarea industriei pescuitului și în gestionarea acesteia, precum și resursele financiare limitate ale statelor membre. Prin urmare, pentru a contribui la realizarea acestor obiective, ar trebui acordată asistență financiară multianuală din partea Uniunii, concentrată asupra priorităților politicii comune în domeniul pescuitului
  și adaptată la specificul industriei pescuitului din fiecare stat membru în parte
  . [AM 52]

| (51a) | Asistența financiară din partea Uniunii ar trebui să faciliteze dezvoltarea de bunuri și servicii publice în sectorul pescuitului, în special să sprijine măsurile de control și monitorizare, strângerea de informații, cercetarea și dezvoltarea de activități menite să asigure un ecosistem marin sănătos. [AM 245] |
| --- | --- |

(51a)

Asistența financiară din partea Uniunii ar trebui să faciliteze dezvoltarea de bunuri și servicii publice în sectorul pescuitului, în special să sprijine măsurile de control și monitorizare, strângerea de informații, cercetarea și dezvoltarea de activități menite să asigure un ecosistem marin sănătos. [AM 245]

| (52) | Asistența financiară a Uniunii ar trebui condiționată de respectarea de către statele membre și de către operatori
  , inclusiv de proprietarii de nave,
  a politicii comune în domeniul pescuitului. Astfel, această asistență financiară ar trebui întreruptă sau suspendată sau ar trebui să facă obiectul unor corecții în cazurile de încălcare de către statele membre a normelor politicii comune în domeniul pescuitului și în cazul unor încălcări grave ale normelor respective de către operatori. [AM 53] |
| --- | --- |

(52)

Asistența financiară a Uniunii ar trebui condiționată de respectarea de către statele membre și de către operatori
  , inclusiv de proprietarii de nave,
  a politicii comune în domeniul pescuitului. Astfel, această asistență financiară ar trebui întreruptă sau suspendată sau ar trebui să facă obiectul unor corecții în cazurile de încălcare de către statele membre a normelor politicii comune în domeniul pescuitului și în cazul unor încălcări grave ale normelor respective de către operatori. [AM 53]

| (53) | Dialogul cu părțile interesate s-a dovedit esențial pentru îndeplinirea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului. Având în vedere condițiile diferite existente în apele Uniunii și regionalizarea sporită a politicii comune în domeniul pescuitului, consiliile consultative ar trebui să permită politicii comune în domeniul pescuitului să beneficieze de cunoștințele și experiența tuturor părților interesate
  , în special în ceea ce privește elaborarea planurilor multianuale
  . [AM 54] |
| --- | --- |

(53)

Dialogul cu părțile interesate s-a dovedit esențial pentru îndeplinirea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului. Având în vedere condițiile diferite existente în apele Uniunii și regionalizarea sporită a politicii comune în domeniul pescuitului, consiliile consultative ar trebui să permită politicii comune în domeniul pescuitului să beneficieze de cunoștințele și experiența tuturor părților interesate
  , în special în ceea ce privește elaborarea planurilor multianuale
  . [AM 54]

| (54) | Este oportun ca Comisia să fie împuternicită prin acte delegate să instituie un

  Având în vedere caracteristicile specifice ale regiunilor ultraperiferice, ale acvaculturii și ale pescuitului în apele interioare, ale pieţelor precum și ale Mării Negre, se impune instituirea unui
  nou consiliu consultativ și să modifice domeniile de competență ale consiliilor existente, având în vedere mai ales caracteristicile specifice ale Mării Negre

  pentru fiecare în parte
  . [AM 55] |
| --- | --- |

(54)

Este oportun ca Comisia să fie împuternicită prin acte delegate să instituie un

  Având în vedere caracteristicile specifice ale regiunilor ultraperiferice, ale acvaculturii și ale pescuitului în apele interioare, ale pieţelor precum și ale Mării Negre, se impune instituirea unui
  nou consiliu consultativ și să modifice domeniile de competență ale consiliilor existente, având în vedere mai ales caracteristicile specifice ale Mării Negre

  pentru fiecare în parte
  . [AM 55]

| (55) | În scopul îndeplinirii obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului, Comisiei ar trebui să i se delege competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din TFUE, pentru a specifica măsuri legate de pescuit menite a atenua impactul activităților de pescuit în ariile speciale de conservare

  reduce
  ,
  atunci când este necesar din motive imperioase de urgență, o amenințare gravă la adresa conservării resurselor biologice marine sau la adresa ecosistemului marin,
  pentru a adapta obligația de a debarca integral capturile în scopul respectării obligațiilor internaționale ale Uniunii, pentru a stabili măsuri de conservare standard în cadrul planurilor multianuale sau măsuri tehnice, pentru a recalcula plafoanele pentru capacitatea flotei, pentru a defini informațiile privind caracteristicile și activitatea navelor de pescuit din Uniune, pentru a stabili norme pentru desfășurarea proiectelor pilot privind noile tehnologii de control și sisteme de gestionare a datelor, precum și pentru a modifica anexa III în ceea ce privește domeniile care sunt de competența consiliilor consultative și alcătuirea și funcționarea consiliilor consultative. [AM 56] |
| --- | --- |

(55)

În scopul îndeplinirii obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului, Comisiei ar trebui să i se delege competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din TFUE, pentru a specifica măsuri legate de pescuit menite a atenua impactul activităților de pescuit în ariile speciale de conservare

  reduce
  ,
  atunci când este necesar din motive imperioase de urgență, o amenințare gravă la adresa conservării resurselor biologice marine sau la adresa ecosistemului marin,
  pentru a adapta obligația de a debarca integral capturile în scopul respectării obligațiilor internaționale ale Uniunii, pentru a stabili măsuri de conservare standard în cadrul planurilor multianuale sau măsuri tehnice, pentru a recalcula plafoanele pentru capacitatea flotei, pentru a defini informațiile privind caracteristicile și activitatea navelor de pescuit din Uniune, pentru a stabili norme pentru desfășurarea proiectelor pilot privind noile tehnologii de control și sisteme de gestionare a datelor, precum și pentru a modifica anexa III în ceea ce privește domeniile care sunt de competența consiliilor consultative și alcătuirea și funcționarea consiliilor consultative. [AM 56]

| (56) | Este deosebit de important ca Comisia să desfășoare consultări adecvate în etapa pregătitoare a adoptării actelor delegate, inclusiv la nivel de experți. |
| --- | --- |

(56)

Este deosebit de important ca Comisia să desfășoare consultări adecvate în etapa pregătitoare a adoptării actelor delegate, inclusiv la nivel de experți.

| (57) | Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(57)

Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (58) | Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a cerințelor operaționale tehnice privind modalitățile de transmitere a informațiilor legate de registrele flotelor de pescuit și de datele cerute privind gestionarea pescăriilor, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (18). |
| --- | --- |

(58)

Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a cerințelor operaționale tehnice privind modalitățile de transmitere a informațiilor legate de registrele flotelor de pescuit și de datele cerute privind gestionarea pescăriilor, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (18).

| (59) | Pentru a se îndeplini obiectivul de bază al politicii comune în domeniul pescuitului, și anume pentru a oferi sectoarelor pescuitului și acvaculturii condiții de mediu, economice și sociale sustenabile pe termen lung, precum și pentru a contribui la disponibilitatea aprovizionării cu alimente, este necesar și oportun să se stabilească norme privind conservarea și exploatarea resurselor biologice marine
  , precum și norme pentru a se asigura sustenabilitatea economică și socială a sectorului pescuitului și al fructelor de mare din Uniune, după caz, oferindu-se o finanțare suficientă
  . [AM 57] |
| --- | --- |

(59)

Pentru a se îndeplini obiectivul de bază al politicii comune în domeniul pescuitului, și anume pentru a oferi sectoarelor pescuitului și acvaculturii condiții de mediu, economice și sociale sustenabile pe termen lung, precum și pentru a contribui la disponibilitatea aprovizionării cu alimente, este necesar și oportun să se stabilească norme privind conservarea și exploatarea resurselor biologice marine
  , precum și norme pentru a se asigura sustenabilitatea economică și socială a sectorului pescuitului și al fructelor de mare din Uniune, după caz, oferindu-se o finanțare suficientă
  . [AM 57]

| (60) | În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea obiectivului respectiv. |
| --- | --- |

(60)

În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea obiectivului respectiv.

| (61) | Decizia 2004/585/CE a Consiliului din 19 iulie 2004 de instituire a consiliilor consultative regionale în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (19) ar trebui abrogată de la data intrării în vigoare a normelor corespunzătoare în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(61)

Decizia 2004/585/CE a Consiliului din 19 iulie 2004 de instituire a consiliilor consultative regionale în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (19) ar trebui abrogată de la data intrării în vigoare a normelor corespunzătoare în temeiul prezentului regulament.

| (62) | Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului din 25 februarie 2008 privind instituirea unui cadru comunitar pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului

   (20)

  trebuie abrogat, dar trebuie să se aplice în continuare programelor naționale adoptate pentru colectarea și gestionarea datelor pentru anii 2011 – 2013.
  [AM 58] |
| --- | --- |

(62)

Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului din 25 februarie 2008 privind instituirea unui cadru comunitar pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului

   (20)

  trebuie abrogat, dar trebuie să se aplice în continuare programelor naționale adoptate pentru colectarea și gestionarea datelor pentru anii 2011 – 2013.
  [AM 58]

| (63) | Având în vedere numărul și importanța modificărilor care urmează a fi făcute, Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului ar trebuie abrogat în consecinţă, |
| --- | --- |

(63)

Având în vedere numărul și importanța modificărilor care urmează a fi făcute, Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului ar trebuie abrogat în consecinţă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

PARTEA I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Domeniul de aplicare

(1)   Politica comună în domeniul pescuitului cuprinde:

| (a) | conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor biologice marine
  , exploatarea durabilă și gestionarea pescuitului care vizează astfel de resurse
  ; și |
| --- | --- |

(a)

conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor biologice marine
  , exploatarea durabilă și gestionarea pescuitului care vizează astfel de resurse
  ; și

| (b) | resursele biologice de apă dulce, acvacultura și prelucrarea și comercializarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură, în cadrul măsurilor referitoare la piețe și al măsurilor financiare care sprijină politica comună în domeniul pescuitului
  , al măsurilor structurale și al gestionării capacității flotelor; |
| --- | --- |

(b)

resursele biologice de apă dulce, acvacultura și prelucrarea și comercializarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură, în cadrul măsurilor referitoare la piețe și al măsurilor financiare care sprijină politica comună în domeniul pescuitului
  , al măsurilor structurale și al gestionării capacității flotelor;

| (ba) | viabilitatea socială și economică a activităților de pescuit, dezvoltarea comunităților costiere și promovarea ocupării forței de muncă în comunitățile costiere și problemele specifice ale pescuitului la scară mică și artizanal și ale acvaculturii. [AM 59] |
| --- | --- |

(ba)

viabilitatea socială și economică a activităților de pescuit, dezvoltarea comunităților costiere și promovarea ocupării forței de muncă în comunitățile costiere și problemele specifice ale pescuitului la scară mică și artizanal și ale acvaculturii. [AM 59]

(2)   Politica comună în domeniul pescuitului cuprinde activitățile menționate la alineatul (1) în cazul în care acestea sunt desfășurate:

| (a) | pe teritoriul statelor membre; sau |
| --- | --- |

(a)

pe teritoriul statelor membre; sau

| (b) | în apele Uniunii, inclusiv de navele de pescuit care arborează pavilionul unor țări terțe și sunt înregistrate în țări terțe; sau |
| --- | --- |

(b)

în apele Uniunii, inclusiv de navele de pescuit care arborează pavilionul unor țări terțe și sunt înregistrate în țări terțe; sau

| (c) | de navele de pescuit ale Uniunii în afara apelor UE; sau |
| --- | --- |

(c)

de navele de pescuit ale Uniunii în afara apelor UE; sau

| (d) | de către resortisanți ai statelor membre, fără a aduce atingere responsabilității primare a statului de pavilion. |
| --- | --- |

(d)

de către resortisanți ai statelor membre, fără a aduce atingere responsabilității primare a statului de pavilion.

Articolul 2

Obiective generale

(1)   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să garanteze

  garantează
  că activitățile de pescuit și de acvacultură asigură condiții de mediu, economice și sociale sustenabile

  sunt sustenabile din punct de vedere ecologic
  pe termen lung și contribuie

  sunt gestionate într-un mod coerent cu obiectivele de a realiza beneficiile economice, sociale și de ocupare a forței de muncă, de a contribui
  la disponibilitatea aprovizionării cu alimente
  și a oportunităților de pescuit de agrement și de a permite industrii de prelucrare și activități desfășurate pe uscat care sunt legate direct de activitatea de pescuit, luând totodată în considerare atât interesele consumatorilor, cât și ale producătorilor
  .

(2)   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să aplice

  aplică
  abordarea precaută a gestionării pescăriilor și urmărește să garanteze

  garantează că
  , până în 2015, că exploatarea resurselor biologice marine vii duce la

  ratele mortalității prin pescuit vor fi stabilite la niveluri care să permită
  refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate

  stocurilor de pește, până în 2020 cel târziu,
  deasupra nivelurilor care permit obținerea producției maxime durabile
  și care să permită menținerea tuturor stocurilor refăcute la aceste niveluri
  .

(3)   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să pună

  pune
  în aplicare abordarea ecosistemică a gestionării pescăriilor
  și a acvaculturii
  , pentru a garanta că impacturile

  pescuitul și acvacultura contribuie la obiectivul reducerii la minimum a impactului
  activităților de pescuit

  umane
  asupra ecosistemului marin sunt limitate

  și nu contribuie la degradarea mediului marin și că sunt adaptate în mod eficient în funcție de fiecare zonă de pescuit și regiune în parte
  .

(3a)
     
  Politica comună în domeniul pescuitului promovează dezvoltarea sustenabilă și bunăstarea comunităților costiere, precum și locuri de muncă, condiții de muncă și siguranța operatorilor din domeniul pescuitului.

(4)   Politica comună de pescuit trebuie să integreze cerințele legislației

  în domeniul pescuitului este coerentă cu legislația
  Uniunii privind mediul
  , precum și cu alte politici ale Uniunii
  .

(4a)
     
  Politica comună în domeniul pescuitului asigură adaptarea capacității de pescuit a flotelor la niveluri de exploatare conforme cu dispozițiile de la alineatul (2).

(4b)
     
  Politica comună în domeniul pescuitului contribuie la colectarea de date științifice cuprinzătoare și credibile. [AM 60]

Articolul 3

Obiective specifice

Pentru îndeplinirea obiectivelor generale prevăzute la articolul 2, politica comună în domeniul pescuitului trebuie, în mod concret:

| (a) | să prevină, să reducă la minimum și, în măsura posibilului,
  să elimine capturile nedoritedin stocurile comerciale și să garanteze treptat debarcarea tuturor capturilor din astfel de stocuri; |
| --- | --- |

(a)

să prevină, să reducă la minimum și, în măsura posibilului,
  să elimine capturile nedoritedin stocurile comerciale și să garanteze treptat debarcarea tuturor capturilor din astfel de stocuri;

| (aa) | să garanteze că toate capturile din stocuri recoltate și din stocuri reglementate sunt debarcate, ținând seama de cele mai bune avize științifice și evitând crearea de noi piețe sau extinderea celor existente; |
| --- | --- |

(aa)

să garanteze că toate capturile din stocuri recoltate și din stocuri reglementate sunt debarcate, ținând seama de cele mai bune avize științifice și evitând crearea de noi piețe sau extinderea celor existente;

| (b) | să ofere condiții pentru activități de pescuit eficiente în cadrul unui

  și durabile din punct de vedere ecologic în Uniune, pentru a reface un
  sector al pescuitului viabil și competitiv din punct de vedere economic
  , asigurând condiții echitabile pe piața internă
  ; |
| --- | --- |

(b)

să ofere condiții pentru activități de pescuit eficiente în cadrul unui

  și durabile din punct de vedere ecologic în Uniune, pentru a reface un
  sector al pescuitului viabil și competitiv din punct de vedere economic
  , asigurând condiții echitabile pe piața internă
  ;

| (c) | să promoveze dezvoltarea activităților de acvacultură din Uniune, pentru a contribui

  și a sectoarelor conexe acestora, garantând durabilitatea ecologică a acestora și contribuția lor
  la securitatea alimentară și la ocuparea forței de muncă în zonele costiere și rurale; |
| --- | --- |

(c)

să promoveze dezvoltarea activităților de acvacultură din Uniune, pentru a contribui

  și a sectoarelor conexe acestora, garantând durabilitatea ecologică a acestora și contribuția lor
  la securitatea alimentară și la ocuparea forței de muncă în zonele costiere și rurale;

| (d) | să promoveze o distribuție echitabilă a resurselor marine, astfel încât
  să contribuie la un nivel de trai echitabil pentru cei ce depind de activitățile de pescuit; |
| --- | --- |

(d)

să promoveze o distribuție echitabilă a resurselor marine, astfel încât
  să contribuie la un nivel de trai echitabil pentru cei ce depind de activitățile de pescuit;

| (e) | să țină cont de interesele consumatorilor; |
| --- | --- |

(e)

să țină cont de interesele consumatorilor;

| (f) | să garanteze colectarea și gestionarea datelor în mod sistematic și armonizat

  , armonizat, regulat
  și
  fiabil, precum și gestionarea transparentă a datelor și să abordeze problemele generate de gestionarea cu date insuficiente a stocurilor; |
| --- | --- |

(f)

să garanteze colectarea și gestionarea datelor în mod sistematic și armonizat

  , armonizat, regulat
  și
  fiabil, precum și gestionarea transparentă a datelor și să abordeze problemele generate de gestionarea cu date insuficiente a stocurilor;

| (fa) | să promoveze activitățile de pescuit la scară mică în zonele de coastă; |
| --- | --- |

(fa)

să promoveze activitățile de pescuit la scară mică în zonele de coastă;

| (fb) | să contribuie la atingerea și la menținerea unei stări ecologice bune, conform dispozițiilor articolului 1 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE. [AM 61 şi 235] |
| --- | --- |

(fb)

să contribuie la atingerea și la menținerea unei stări ecologice bune, conform dispozițiilor articolului 1 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE. [AM 61 şi 235]

Articolul 4

Principiile bunei guvernanțe

Politica comună în domeniul pescuitului este ghidată de

  aplică
  următoarele principii de bună guvernanță:

| (a) | o clară definire a responsabilităților la nivelurile Uniunii,
  regional,
  național, regional și local,
  respectând mecanismele constituționale ale fiecărui stat membru
  ; |
| --- | --- |

(a)

o clară definire a responsabilităților la nivelurile Uniunii,
  regional,
  național, regional și local,
  respectând mecanismele constituționale ale fiecărui stat membru
  ;

| (aa) | necesitatea adoptării unei abordări descentralizate și regionalizate în ceea ce privește gestionarea pescuitului; |
| --- | --- |

(aa)

necesitatea adoptării unei abordări descentralizate și regionalizate în ceea ce privește gestionarea pescuitului;

| (b) | stabilirea măsurilor în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile; |
| --- | --- |

(b)

stabilirea măsurilor în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile;

| (c) | o perspectivă pe termen lung; |
| --- | --- |

(c)

o perspectivă pe termen lung;

| (ca) | reducerea costurilor administrative; |
| --- | --- |

(ca)

reducerea costurilor administrative;

| (d) | o amplă implicare
  corespunzătoare
  a părților interesate
  , în special a consiliilor consultative și a partenerilor sociali,
  în toate etapele, de la conceperea măsurilor și până la punerea lor în aplicare
  , asigurând astfel menținerea caracteristicilor specifice regionale prin intermediul unei abordări regionalizate
  ; |
| --- | --- |

(d)

o amplă implicare
  corespunzătoare
  a părților interesate
  , în special a consiliilor consultative și a partenerilor sociali,
  în toate etapele, de la conceperea măsurilor și până la punerea lor în aplicare
  , asigurând astfel menținerea caracteristicilor specifice regionale prin intermediul unei abordări regionalizate
  ;

| (e) | responsabilitatea primară a statului de pavilion; |
| --- | --- |

(e)

responsabilitatea primară a statului de pavilion;

| (f) | coerența cu politica maritimă integrată și cu alte politici ale Uniunii; |
| --- | --- |

(f)

coerența cu politica maritimă integrată și cu alte politici ale Uniunii;

| (fa) | necesitatea efectuării unor evaluări ale impactului asupra mediului și ale impactului strategic. |
| --- | --- |

(fa)

necesitatea efectuării unor evaluări ale impactului asupra mediului și ale impactului strategic.

| (fb) | egalitate între dimensiunea internă și cea externă a politicii comune în domeniul pescuitului, astfel încât standardele și mecanismele de punere în aplicare ce se aplică în Uniune să se aplice și pe plan extern, atunci când este cazul; |
| --- | --- |

(fb)

egalitate între dimensiunea internă și cea externă a politicii comune în domeniul pescuitului, astfel încât standardele și mecanismele de punere în aplicare ce se aplică în Uniune să se aplice și pe plan extern, atunci când este cazul;

| (fc) | transparență în ceea ce privește prelucrarea datelor și procesul decizional, în conformitate cu Convenția Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu („Convenția de la Aarhus”), aprobată în numele Uniunii prin Decizia 2005/370/CE

   (21)
  . [AM 62 şi 220] |
| --- | --- |

(fc)

transparență în ceea ce privește prelucrarea datelor și procesul decizional, în conformitate cu Convenția Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu („Convenția de la Aarhus”), aprobată în numele Uniunii prin Decizia 2005/370/CE

   (21)
  . [AM 62 şi 220]

Articolul 5

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „apele Uniunii” înseamnă apele
  și fundul mării
  aflate sub suveranitatea sau jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor

  celor
  adiacente teritoriilor enumerate în anexa II la tratat; [AM 63] |
| --- | --- |

1.

„apele Uniunii” înseamnă apele
  și fundul mării
  aflate sub suveranitatea sau jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor

  celor
  adiacente teritoriilor enumerate în anexa II la tratat; [AM 63]

| 2. | „resurse biologice marine” înseamnă specii acvatice marine vii disponibile și accesibile, inclusiv specii anadrome și catadrome, pe parcursul tuturor etapelor ciclului lor de viață; |
| --- | --- |

2.

„resurse biologice marine” înseamnă specii acvatice marine vii disponibile și accesibile, inclusiv specii anadrome și catadrome, pe parcursul tuturor etapelor ciclului lor de viață;

| 3. | „resurse biologice de apă dulce” înseamnă specii acvatice de apă dulce vii disponibile și accesibile; |
| --- | --- |

3.

„resurse biologice de apă dulce” înseamnă specii acvatice de apă dulce vii disponibile și accesibile;

| 4. | prin „navă de pescuit” înseamnă orice navă echipată pentru pescuitul comercial al resurselor biologice marine; |
| --- | --- |

4.

prin „navă de pescuit” înseamnă orice navă echipată pentru pescuitul comercial al resurselor biologice marine;

| 5. | „navă de pescuit a Uniunii” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înregistrată în Uniune; |
| --- | --- |

5.

„navă de pescuit a Uniunii” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înregistrată în Uniune;

| 5a. | „pescar” înseamnă orice persoană care practică pescuitul profesional, astfel cum este recunoscut de statul membru, la bordul unei nave de pescuit operaționale, sau care desfășoară activitatea de recoltare profesională a organismelor marine, astfel cum este recunoscută de către statul membru, fără navă; [AM 64] |
| --- | --- |

5a.

„pescar” înseamnă orice persoană care practică pescuitul profesional, astfel cum este recunoscut de statul membru, la bordul unei nave de pescuit operaționale, sau care desfășoară activitatea de recoltare profesională a organismelor marine, astfel cum este recunoscută de către statul membru, fără navă; [AM 64]

| 5b. | „introducerea în flota de pescuit” înseamnă înregistrarea unei nave de pescuit în registrul navelor de pescuit al unui stat membru; [AM 65] |
| --- | --- |

5b.

„introducerea în flota de pescuit” înseamnă înregistrarea unei nave de pescuit în registrul navelor de pescuit al unui stat membru; [AM 65]

| 6. | „producție maximă durabilă” înseamnă captura maximă

  cea mai mare producție echilibrată teoretică
  care poate fi extrasă
  în mod continuu (în medie)
  dintr-un stoc de pește pe o perioadă nedeterminată

  în condițiile de mediu existente (în medie), fără a afecta în mod semnificativ procesul de reproducție
  ; [AM 66] |
| --- | --- |

6.

„producție maximă durabilă” înseamnă captura maximă

  cea mai mare producție echilibrată teoretică
  care poate fi extrasă
  în mod continuu (în medie)
  dintr-un stoc de pește pe o perioadă nedeterminată

  în condițiile de mediu existente (în medie), fără a afecta în mod semnificativ procesul de reproducție
  ; [AM 66]

| 6a. | „specii recoltate” înseamnă speciile care fac obiectul presiunii exercitate de activitățile de pescuit/exploatare, inclusiv speciile care nu sunt debarcate, ci capturate accidental sau afectate de pescuit; [AM 67] |
| --- | --- |

6a.

„specii recoltate” înseamnă speciile care fac obiectul presiunii exercitate de activitățile de pescuit/exploatare, inclusiv speciile care nu sunt debarcate, ci capturate accidental sau afectate de pescuit; [AM 67]

| 7. | „abordare precaută a gestionării pescăriilor”
  , astfel cum este menționată la articolul 6 din Acordul ONU privind stocurile de pește,
  înseamnă o abordare conform căreia absența unor informații științifice adecvate nu ar trebui să justifice decizia de a amâna sau a nu lua măsuri de gestionare pentru conservarea speciilor vizate, a speciilor asociate sau dependente, precum și a speciilor care nu sunt vizate și a mediului acestora; [AM 68] |
| --- | --- |

7.

„abordare precaută a gestionării pescăriilor”
  , astfel cum este menționată la articolul 6 din Acordul ONU privind stocurile de pește,
  înseamnă o abordare conform căreia absența unor informații științifice adecvate nu ar trebui să justifice decizia de a amâna sau a nu lua măsuri de gestionare pentru conservarea speciilor vizate, a speciilor asociate sau dependente, precum și a speciilor care nu sunt vizate și a mediului acestora; [AM 68]

| 8. | „abordare ecosistemică a gestionării pescăriilor” se înțelege o abordare care garantează că beneficiile care rezultă din exploatarea resurselor acvatice vii sunt mari, în timp ce impacturile directe și indirecte ale operațiunilor de pescuit asupra ecosistemelor marine rămân scăzute și nu afectează negativ funcționarea, diversitatea și integritatea viitoare ale respectivelor ecosisteme

  , la luarea deciziilor, se iau în considerare efectele pescuitului, ale altor activități umane și ale factorilor de mediu asupra stocurilor vizate și asupra tuturor celorlalte specii care aparțin aceluiași ecosistem sau care sunt asociate sau dependente de stocurile vizate, garantându-se că presiunea colectivă a acestor activități este menținută la niveluri compatibile cu realizarea unei stări ecologice bune
  ; [AM 237] |
| --- | --- |

8.

„abordare ecosistemică a gestionării pescăriilor” se înțelege o abordare care garantează că beneficiile care rezultă din exploatarea resurselor acvatice vii sunt mari, în timp ce impacturile directe și indirecte ale operațiunilor de pescuit asupra ecosistemelor marine rămân scăzute și nu afectează negativ funcționarea, diversitatea și integritatea viitoare ale respectivelor ecosisteme

  , la luarea deciziilor, se iau în considerare efectele pescuitului, ale altor activități umane și ale factorilor de mediu asupra stocurilor vizate și asupra tuturor celorlalte specii care aparțin aceluiași ecosistem sau care sunt asociate sau dependente de stocurile vizate, garantându-se că presiunea colectivă a acestor activități este menținută la niveluri compatibile cu realizarea unei stări ecologice bune
  ; [AM 237]

| 9. | „rată de mortalitate prin pescuit” înseamnă capturile

  rata la care biomasa și indivizii aparținând unei specii sunt eliminați
  dintr-un stoc într-o anumită perioadă, exprimate ca proporție din stocul mediu disponibil în pescărie în acea perioadă

  prin activități de pescuit
  ; [AM 70] |
| --- | --- |

9.

„rată de mortalitate prin pescuit” înseamnă capturile

  rata la care biomasa și indivizii aparținând unei specii sunt eliminați
  dintr-un stoc într-o anumită perioadă, exprimate ca proporție din stocul mediu disponibil în pescărie în acea perioadă

  prin activități de pescuit
  ; [AM 70]

| 9a. | „FMSY” înseamnă rata de mortalitate prin pescuit care este compatibilă cu obținerea producției maxime durabile; [AM 71] |
| --- | --- |

9a.

„FMSY” înseamnă rata de mortalitate prin pescuit care este compatibilă cu obținerea producției maxime durabile; [AM 71]

| 10. | „stoc” înseamnă o resursă biologică marină cu caracteristici distinctive existentă într-o anumită zonă de gestionare; [AM 72] |
| --- | --- |

10.

„stoc” înseamnă o resursă biologică marină cu caracteristici distinctive existentă într-o anumită zonă de gestionare; [AM 72]

| 11. | „limită de captură” înseamnă o limită cantitativă pentru debarcările

  capturile
  dintr-un stoc de pește sau dintr-un grup de stocuri de pește într-o anumită perioadă; [AM 73] |
| --- | --- |

11.

„limită de captură” înseamnă o limită cantitativă pentru debarcările

  capturile
  dintr-un stoc de pește sau dintr-un grup de stocuri de pește într-o anumită perioadă; [AM 73]

| 11a. | „capturi nedorite” înseamnă capturile de specii sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare sau dimensiunea minimă de debarcare, sau capturile de specii interzise sau protejate, ori de specii necomercializabile sau indivizi din specii comercializabile care nu corespund cerințelor specificate în dispozițiile legislației Uniunii privind pescuitul care stabilește măsuri tehnice, de monitorizare și de conservare; [AM 74] |
| --- | --- |

11a.

„capturi nedorite” înseamnă capturile de specii sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare sau dimensiunea minimă de debarcare, sau capturile de specii interzise sau protejate, ori de specii necomercializabile sau indivizi din specii comercializabile care nu corespund cerințelor specificate în dispozițiile legislației Uniunii privind pescuitul care stabilește măsuri tehnice, de monitorizare și de conservare; [AM 74]

| 12. | „nivel de referință pentru conservare” înseamnă valorile parametrilor populației unui stoc de pește [precum biomasa
  (B), biomasa stocului de reproducere (SSB)
  sau rata de mortalitate prin pescuit
  (F)]
  utilizate în gestionarea pescăriilor,
  pentru a formula o definiție,
  de exemplu cu privire la un nivel acceptabil de risc biologic sau un nivel dorit de producție; [AM 75] |
| --- | --- |

12.

„nivel de referință pentru conservare” înseamnă valorile parametrilor populației unui stoc de pește [precum biomasa
  (B), biomasa stocului de reproducere (SSB)
  sau rata de mortalitate prin pescuit
  (F)]
  utilizate în gestionarea pescăriilor,
  pentru a formula o definiție,
  de exemplu cu privire la un nivel acceptabil de risc biologic sau un nivel dorit de producție; [AM 75]

| 12a. | „nivel-limită de referință” înseamnă valorile parametrilor populației unui stoc de pește (precum biomasa sau rata de mortalitate prin pescuit) utilizate în gestionarea pescuitului pentru a indica pragul peste care sau sub care gestionarea pescuitului este compatibilă cu un obiectiv de gestionare cum ar fi un nivel acceptabil de risc biologic sau un nivel dorit de producție; [AM 76] |
| --- | --- |

12a.

„nivel-limită de referință” înseamnă valorile parametrilor populației unui stoc de pește (precum biomasa sau rata de mortalitate prin pescuit) utilizate în gestionarea pescuitului pentru a indica pragul peste care sau sub care gestionarea pescuitului este compatibilă cu un obiectiv de gestionare cum ar fi un nivel acceptabil de risc biologic sau un nivel dorit de producție; [AM 76]

| 12b. | „stoc în limite sigure din punct de vedere biologic” înseamnă un stoc în cazul căruia există o probabilitate foarte ridicată ca biomasa stocului de reproducere la sfârșitul anului precedent să fie mai mare decât nivelul-limită de referință pentru biomasă (Blim), iar rata estimativă a mortalității prin pescuit pentru anul precedent este mai mică decât nivelul-limită de referință pentru rata mortalității prin pescuit (Flim); [AM 77] |
| --- | --- |

12b.

„stoc în limite sigure din punct de vedere biologic” înseamnă un stoc în cazul căruia există o probabilitate foarte ridicată ca biomasa stocului de reproducere la sfârșitul anului precedent să fie mai mare decât nivelul-limită de referință pentru biomasă (Blim), iar rata estimativă a mortalității prin pescuit pentru anul precedent este mai mică decât nivelul-limită de referință pentru rata mortalității prin pescuit (Flim); [AM 77]

| 13. | „măsură de salvgardare” înseamnă o măsură de precauție al cărei scop este protejarea sau prevenirea

  împotriva
  unui eveniment nedorit; [AM 78] |
| --- | --- |

13.

„măsură de salvgardare” înseamnă o măsură de precauție al cărei scop este protejarea sau prevenirea

  împotriva
  unui eveniment nedorit; [AM 78]

| 14. | „măsuri tehnice” înseamnă măsuri care reglementează compoziția capturilor în funcție de specii și dimensiuni și impacturile asupra componentelor ecosistemelor
  sau asupra funcționării acestora
  generate de activitățile de pescuit, prin condiționarea utilizării și structurii

  caracteristicilor
  uneltelor de pescuit și prin restricționarea accesului

  impunerea unor restricții de timp sau spațiu în ceea ce privește accesul
  la zonele de pescuit; [AM 79] |
| --- | --- |

14.

„măsuri tehnice” înseamnă măsuri care reglementează compoziția capturilor în funcție de specii și dimensiuni și impacturile asupra componentelor ecosistemelor
  sau asupra funcționării acestora
  generate de activitățile de pescuit, prin condiționarea utilizării și structurii

  caracteristicilor
  uneltelor de pescuit și prin restricționarea accesului

  impunerea unor restricții de timp sau spațiu în ceea ce privește accesul
  la zonele de pescuit; [AM 79]

| 14a. | „habitate piscicole esențiale” înseamnă habitatele marine fragile care trebuie protejate datorită rolului lor esențial în satisfacerea nevoilor ecologice și biologice ale speciilor de pește, inclusiv zonele de depunere a icrelor, de creștere și de hrănire; [AM 80] |
| --- | --- |

14a.

„habitate piscicole esențiale” înseamnă habitatele marine fragile care trebuie protejate datorită rolului lor esențial în satisfacerea nevoilor ecologice și biologice ale speciilor de pește, inclusiv zonele de depunere a icrelor, de creștere și de hrănire; [AM 80]

| 14b. | „zonă de pescuit protejată” înseamnă o zonă maritimă definită geografic în care toate sau anumite activități de pescuit sunt interzise sau restricționate temporar sau permanent, pentru a îmbunătăți exploatarea și conservarea resurselor acvatice vii sau protejarea ecosistemelor marine; [AM 81] |
| --- | --- |

14b.

„zonă de pescuit protejată” înseamnă o zonă maritimă definită geografic în care toate sau anumite activități de pescuit sunt interzise sau restricționate temporar sau permanent, pentru a îmbunătăți exploatarea și conservarea resurselor acvatice vii sau protejarea ecosistemelor marine; [AM 81]

| 15. | „posibilitate de pescuit” înseamnă un drept legal de a pescui
  pești dintr-un anumit stoc
  , cuantificat, exprimat în capturi și/sau

  maxime sau
  efort de pescuit, și condițiile legate din punct de vedere funcțional de acest drept care sunt necesare în vederea cuantificării sale la un anumit nivel

  maxim pentru o zonă de gestionare dată
  ; [AM 82] |
| --- | --- |

15.

„posibilitate de pescuit” înseamnă un drept legal de a pescui
  pești dintr-un anumit stoc
  , cuantificat, exprimat în capturi și/sau

  maxime sau
  efort de pescuit, și condițiile legate din punct de vedere funcțional de acest drept care sunt necesare în vederea cuantificării sale la un anumit nivel

  maxim pentru o zonă de gestionare dată
  ; [AM 82]

| 16. | „efort de pescuit” înseamnă produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave, este suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup; |
| --- | --- |

16.

„efort de pescuit” înseamnă produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave, este suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup;

| 17. | prin „concesiuni de pescuit transferabile” se înțelege drepturi revocabile de utilizare a unei anumite părți din posibilitățile de pescuit alocate unui stat membru sau stabilite în planurile de gestionare adoptate de un stat membru în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (22), pe care titularul le poate transfera altor deținători eligibili de astfel de concesiuni de pescuit transferabile;
  [AM 83] |
| --- | --- |

17.

prin „concesiuni de pescuit transferabile” se înțelege drepturi revocabile de utilizare a unei anumite părți din posibilitățile de pescuit alocate unui stat membru sau stabilite în planurile de gestionare adoptate de un stat membru în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (22), pe care titularul le poate transfera altor deținători eligibili de astfel de concesiuni de pescuit transferabile;
  [AM 83]

| 18. | prin „posibilități de pescuit individuale” se înțelege posibilitățile de pescuit anuale alocate titularilor de concesiuni de pescuit transferabile dintr-un stat membru pe baza proporției de posibilități de pescuit care aparține statului membru respectiv;
  [AM 84] |
| --- | --- |

18.

prin „posibilități de pescuit individuale” se înțelege posibilitățile de pescuit anuale alocate titularilor de concesiuni de pescuit transferabile dintr-un stat membru pe baza proporției de posibilități de pescuit care aparține statului membru respectiv;
  [AM 84]

| 19. | „capacitate de pescuit” înseamnă
  capacitatea unei nave de a captura pește, măsurată din perspectiva caracteristicilor navei, care includ
  tonajul unei nave exprimat în GT (tonaj brut) și puterea acestuia exprimată în kW (kilowați), astfel cum sunt definite în articolele 4 și 5 din Regulamentul (CEE) nr. 2930/86 al Consiliului din 22 septembrie 1986 de stabilire a caracteristicilor vaselor de pescuit (23)

  , precum și natura și dimensiunea uneltelor de pescuit și orice alt parametru care îi afectează capacitatea de a captura pește
  ; [AM 85] |
| --- | --- |

19.

„capacitate de pescuit” înseamnă
  capacitatea unei nave de a captura pește, măsurată din perspectiva caracteristicilor navei, care includ
  tonajul unei nave exprimat în GT (tonaj brut) și puterea acestuia exprimată în kW (kilowați), astfel cum sunt definite în articolele 4 și 5 din Regulamentul (CEE) nr. 2930/86 al Consiliului din 22 septembrie 1986 de stabilire a caracteristicilor vaselor de pescuit (23)

  , precum și natura și dimensiunea uneltelor de pescuit și orice alt parametru care îi afectează capacitatea de a captura pește
  ; [AM 85]

| 19a. | „capacitate de locuit” înseamnă zona de la bord destinată exclusiv utilizării ca spațiu de locuit sau de odihnă pentru echipaj; [AM 86] |
| --- | --- |

19a.

„capacitate de locuit” înseamnă zona de la bord destinată exclusiv utilizării ca spațiu de locuit sau de odihnă pentru echipaj; [AM 86]

| 20. | „acvacultură” înseamnă creșterea sau cultivarea de organisme acvatice utilizând tehnici destinate creșterii producției organismelor în cauză peste capacitatea naturală a mediului, într-un cadru în care organismele respective rămân proprietatea unei persoane fizice sau juridice pe întreaga perioadă a creșterii și cultivării, până la recoltare și incluzând această etapă
  [AM 87]; |
| --- | --- |

20.

„acvacultură” înseamnă creșterea sau cultivarea de organisme acvatice utilizând tehnici destinate creșterii producției organismelor în cauză peste capacitatea naturală a mediului, într-un cadru în care organismele respective rămân proprietatea unei persoane fizice sau juridice pe întreaga perioadă a creșterii și cultivării, până la recoltare și incluzând această etapă
  [AM 87];

| 21. | „licență de pescuit” înseamnă o licență astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (24); |
| --- | --- |

21.

„licență de pescuit” înseamnă o licență astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (24);

| 22. | „autorizație de pescuit” înseamnă o autorizație astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; |
| --- | --- |

22.

„autorizație de pescuit” înseamnă o autorizație astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;

| 23. | „pescuit” înseamnă colectarea sau capturarea unor organisme acvatice care trăiesc în mediul lor natural, sau utilizarea intenționată a oricărui mijloc care permite o astfel de colectare sau capturare; |
| --- | --- |

23.

„pescuit” înseamnă colectarea sau capturarea unor organisme acvatice care trăiesc în mediul lor natural, sau utilizarea intenționată a oricărui mijloc care permite o astfel de colectare sau capturare;

| 24. | „produse obținute din pescuit” înseamnă organismele acvatice care rezultă din orice activitate de pescuit; |
| --- | --- |

24.

„produse obținute din pescuit” înseamnă organismele acvatice care rezultă din orice activitate de pescuit;

| 25. | „operator” înseamnă persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor obținute din pescuit și acvacultură,
  sau orice altă organizație care reprezintă profesioniștii din domeniul pescuitului, recunoscută din punct de vedere juridic și responsabilă de gestionarea accesului la resursele piscicole, activitățile profesionale de pescuit și acvacultură
  ; [AM 88] |
| --- | --- |

25.

„operator” înseamnă persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor obținute din pescuit și acvacultură,
  sau orice altă organizație care reprezintă profesioniștii din domeniul pescuitului, recunoscută din punct de vedere juridic și responsabilă de gestionarea accesului la resursele piscicole, activitățile profesionale de pescuit și acvacultură
  ; [AM 88]

| 26. | „încălcare gravă” înseamnă o încălcare, astfel cum este definită la articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (25) sau la articolul 90 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; |
| --- | --- |

26.

„încălcare gravă” înseamnă o încălcare, astfel cum este definită la articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (25) sau la articolul 90 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;

| 27. | „utilizator final al datelor științifice” înseamnă un organism care are un interes de cercetare sau
  un organism
  de gestiune în

  interesat de
  analiza științifică a datelor din sectorul pescuitului; [AM 89] |
| --- | --- |

27.

„utilizator final al datelor științifice” înseamnă un organism care are un interes de cercetare sau
  un organism
  de gestiune în

  interesat de
  analiza științifică a datelor din sectorul pescuitului; [AM 89]

| 28. | „excedent de captură admisibilă” înseamnă acea parte a capturii admisibile pe care un stat costier nu are capacitatea de a o recolta

  pescui într-un anumit interval de timp, ceea ce înseamnă că rata globală de exploatare pentru stocurile individuale rămâne sub niveluri care permit refacerea acestora și menținerea populațiilor de specii recoltate peste niveluri care pot asigura producția maximă durabilă
  ; [AM 90] |
| --- | --- |

28.

„excedent de captură admisibilă” înseamnă acea parte a capturii admisibile pe care un stat costier nu are capacitatea de a o recolta

  pescui într-un anumit interval de timp, ceea ce înseamnă că rata globală de exploatare pentru stocurile individuale rămâne sub niveluri care permit refacerea acestora și menținerea populațiilor de specii recoltate peste niveluri care pot asigura producția maximă durabilă
  ; [AM 90]

| 29. | „produse de acvacultură” înseamnă organismele acvatice care rezultă din orice activitate de acvacultură, în orice stadiu al ciclului lor de viață; |
| --- | --- |

29.

„produse de acvacultură” înseamnă organismele acvatice care rezultă din orice activitate de acvacultură, în orice stadiu al ciclului lor de viață;

| 30. | „biomasa stocului de reproducere” înseamnă o estimare a masei de pește dintr-o anumită resursă care
  este suficient de matură pentru a
  se reproduce la un anumit moment, cuprinzând atât masculii, cât și femelele, și incluzând peștii vivipari; [AM 91] |
| --- | --- |

30.

„biomasa stocului de reproducere” înseamnă o estimare a masei de pește dintr-o anumită resursă care
  este suficient de matură pentru a
  se reproduce la un anumit moment, cuprinzând atât masculii, cât și femelele, și incluzând peștii vivipari; [AM 91]

| 31. | „pescării mixte” înseamnă pescăriile în cazul cărora în aria vizată de activitatea de pescuit

  într-o zonă dată
  sunt prezente mai multe specii, acestea riscând

  putând
  să fie prinse de uneltele de pescuit

  în cursul aceleiași capturi
  ; [AM 92] |
| --- | --- |

31.

„pescării mixte” înseamnă pescăriile în cazul cărora în aria vizată de activitatea de pescuit

  într-o zonă dată
  sunt prezente mai multe specii, acestea riscând

  putând
  să fie prinse de uneltele de pescuit

  în cursul aceleiași capturi
  ; [AM 92]

| 32. | „acorduri pentru pescuit sustenabil” înseamnă acorduri internaționale încheiate cu un alt stat în scopul obținerii accesului la resurse sau ape
  pentru a exploata în mod sustenabil o parte din surplusul de resurse biologice marine
  în schimbul unei compensații financiare din partea Uniunii
  care se folosește pentru a sprijini sectorul local al pescuitului, punându-se un accent deosebit pe colectarea, monitorizarea și controlarea datelor științifice sau pentru a obține accesul reciproc la resurse sau la ape prin efectuarea unui schimb de posibilități de pescuit între Uniune și țara terță; [AM 93] |
| --- | --- |

32.

„acorduri pentru pescuit sustenabil” înseamnă acorduri internaționale încheiate cu un alt stat în scopul obținerii accesului la resurse sau ape
  pentru a exploata în mod sustenabil o parte din surplusul de resurse biologice marine
  în schimbul unei compensații financiare din partea Uniunii
  care se folosește pentru a sprijini sectorul local al pescuitului, punându-se un accent deosebit pe colectarea, monitorizarea și controlarea datelor științifice sau pentru a obține accesul reciproc la resurse sau la ape prin efectuarea unui schimb de posibilități de pescuit între Uniune și țara terță; [AM 93]

| 32a. | „captură accidentală” înseamnă capturarea unui organism care nu este vizat, fie că e reținut, fie că e debarcat sau aruncat înapoi în apă; [AM 95] |
| --- | --- |

32a.

„captură accidentală” înseamnă capturarea unui organism care nu este vizat, fie că e reținut, fie că e debarcat sau aruncat înapoi în apă; [AM 95]

| 32b. | „captură” înseamnă orice resursă biologică marină capturată prin pescuit; [AM 96] |
| --- | --- |

32b.

„captură” înseamnă orice resursă biologică marină capturată prin pescuit; [AM 96]

| 32c. | „pescuit cu impact redus” înseamnă utilizarea unor tehnici de pescuit selective, care au un impact negativ minim asupra ecosistemelor marine și care produc un nivel scăzut de emisii din combustibili; [AM 97] |
| --- | --- |

32c.

„pescuit cu impact redus” înseamnă utilizarea unor tehnici de pescuit selective, care au un impact negativ minim asupra ecosistemelor marine și care produc un nivel scăzut de emisii din combustibili; [AM 97]

| 32d. | „pescuit selectiv” înseamnă pescuitul prin metode sau unelte de pescuit care vizează și capturează organisme în funcție de dimensiune și de specie în cadrul operațiunii de pescuit, permițând evitarea sau eliberarea speciilor care nu sunt vizate, fără a le vătăma; [AM 98] |
| --- | --- |

32d.

„pescuit selectiv” înseamnă pescuitul prin metode sau unelte de pescuit care vizează și capturează organisme în funcție de dimensiune și de specie în cadrul operațiunii de pescuit, permițând evitarea sau eliberarea speciilor care nu sunt vizate, fără a le vătăma; [AM 98]

PARTEA II

ACCESUL LA APE

Articolul 6

Norme generale privind accesul la ape

(1)   Navele de pescuit ale Uniunii au acces în mod egal la ape și resurse în toate apele Uniunii, altele decât cele prevăzute la alineatele (2) și (3), sub rezerva măsurilor adoptate în temeiul părții III.

(2)   În apele situate în zona de până la 12 mile marine de la liniile de bază aflate sub suveranitatea sau jurisdicția lor, statele membre sunt autorizate, de la 1 ianuarie 2013 până la 31 decembrie 2022, să restricționeze pescuitul la navele de pescuit care pescuiesc în mod tradițional în apele respective pornind din porturile de pe coasta adiacentă, fără a aduce atingere aranjamentelor aplicabile navelor de pescuit ale Uniunii care arborează pavilionul altor state membre în baza relațiilor de vecinătate existente între statele membre și aranjamentelor cuprinse în anexa I, prin care sunt stabilite, pentru fiecare stat membru, zonele geografice din interiorul zonelor costiere ale altor state membre în care se desfășoară activități de pescuit, precum și speciile vizate.
  Statele membre prevăd un acces exclusiv sau preferențial pentru pescarii care desfășoară activități de pescuit la scară mică, artizanale sau costiere, ținând seama de factori sociali și de mediu, inclusiv de beneficiile pe care le poate implica acordarea accesului exclusiv sau preferențial întreprinderilor locale sau microîntreprinderilor și pescarilor care utilizează practici de pescuit selective și cu impact redus.
  Statele membre informează Comisia cu privire la restricțiile instituite în temeiul prezentului alineat. [AM 251]

(3)   De la 1 ianuarie 2013 la 31 decembrie 2022, în apele de până la 100 de mile marine de la liniile de bază ale Insulelor Azore, Madeira și Canare, statele membre în cauză pot restricționa pescuitul la navele înregistrate în porturile insulelor respective. Aceste restricții nu se aplică navelor Uniunii care pescuiesc în apele respective în mod tradițional, cu condiția ca aceste nave să nu depășească efortul de pescuit exercitat în mod tradițional. Statele membre informează Comisia cu privire la restricțiile instituite în temeiul prezentului alineat.

(3a)
     
  Statutul zonei sensibile din punct de vedere biologic existente astfel cum este definită la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1954/2003 al Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind gestionarea efortului de pescuit referitor la anumite zone și resurse de pescuit comunitare

   (26)

  este menținut în forma sa curentă. [AM 99]

(4)   Dispozițiile care vor urma aranjamentelor menționate la alineatele (2) și (3) se adoptă până la 31 decembrie 2022.

PARTEA III

MĂSURI PENTRU CONSERVAREA
  ȘI EXPLOATAREA DURABILĂ A
  RESURSELOR BIOLOGICE MARINE [AM 100]

TITLUL I

TIPURI DE MĂSURI

Articolul - 7

Dispoziții generale privind măsurile de conservare

(1)
     
  În scopul de a realiza obiectivele generale ale politicii comune în domeniul pescuitului stabilite la articolul 2, Uniunea adoptă măsuri pentru conservarea și exploatarea durabilă a resurselor biologice marine, astfel cum sunt ele prevăzute la articolele 7 și 8. Acestea sunt adoptate, mai exact, sub forma unor planuri multianuale în conformitate cu articolele 9, 10 și 11.

(2)
     
  Aceste măsuri respectă obiectivele enunțate la articolele 2 și 3 și sunt adoptate ținând seama de cele mai bune avize științifice disponibile și de avizele primite din partea consiliilor consultative relevante.

(3)
     
  Statelor membre li se conferă competența de a adopta măsuri de conservare în conformitate cu articolele 17-24 și cu alte dispoziții relevante ale prezentului regulament. [AM 101]

Articolul 7

Tipuri de măsuri de conservare

Măsurile pentru conservarea
  și exploatarea durabilă a
  resurselor biologice marine pot include următoarele:

| (a) | adoptarea unor planuri multianuale în temeiul articolelor 9 – 11; |
| --- | --- |

(a)

adoptarea unor planuri multianuale în temeiul articolelor 9 – 11;

| (b) | stabilirea unor ținte pentru exploatarea sustenabilă a

  și conservarea durabile ale
  stocurilor
  , precum și pentru protecția mediului marin faţă de impactul activităților de pescuit
  ; |
| --- | --- |

(b)

stabilirea unor ținte pentru exploatarea sustenabilă a

  și conservarea durabile ale
  stocurilor
  , precum și pentru protecția mediului marin faţă de impactul activităților de pescuit
  ;

| (c) | adoptarea de măsuri în scopul adaptării numărului de nave de pescuit și/sau a tipurilor de nave de pescuit la posibilitățile de pescuit disponibile; |
| --- | --- |

(c)

adoptarea de măsuri în scopul adaptării numărului de nave de pescuit și/sau a tipurilor de nave de pescuit la posibilitățile de pescuit disponibile;

| (d) | stabilirea de stimulente, inclusiv a unora de natură economică, destinate promovării unui pescuit mai selectiv sau cu

  și a unor metode de pescuit care au un
  impact redus
  asupra ecosistemului marin și a resurselor halieutice, inclusiv un acces preferențial la posibilități de pescuit naționale, precum și stimulente de natură economică
  ; |
| --- | --- |

(d)

stabilirea de stimulente, inclusiv a unora de natură economică, destinate promovării unui pescuit mai selectiv sau cu

  și a unor metode de pescuit care au un
  impact redus
  asupra ecosistemului marin și a resurselor halieutice, inclusiv un acces preferențial la posibilități de pescuit naționale, precum și stimulente de natură economică
  ;

| (e) | adoptarea de măsuri privind
  stabilirea
  și alocarea
  posibilităților de pescuit
  , astfel cum sunt definite acestea la articolul 16
  ; |
| --- | --- |

(e)

adoptarea de măsuri privind
  stabilirea
  și alocarea
  posibilităților de pescuit
  , astfel cum sunt definite acestea la articolul 16
  ;

| (f) | adoptarea măsurilor tehnice menționate la articolul 14

  articolele 8 și 14
  ; |
| --- | --- |

(f)

adoptarea măsurilor tehnice menționate la articolul 14

  articolele 8 și 14
  ;

| (g) | adoptarea unor măsuri privind obligația de a debarca integral capturile

  pentru realizarea obiectivelor enunțate la articolul 15
  ; |
| --- | --- |

(g)

adoptarea unor măsuri privind obligația de a debarca integral capturile

  pentru realizarea obiectivelor enunțate la articolul 15
  ;

| (h) | desfășurarea de proiecte-pilot privind tipuri alternative de tehnici
  și echipamente
  de gestionare a pescuitului
  care cresc selectivitatea sau limitează impactul activităților de pescuit asupra mediului marin; |
| --- | --- |

(h)

desfășurarea de proiecte-pilot privind tipuri alternative de tehnici
  și echipamente
  de gestionare a pescuitului
  care cresc selectivitatea sau limitează impactul activităților de pescuit asupra mediului marin;

| (ha) | adoptarea de măsuri care să ajute statele membre să îndeplinească cerințele legislației de mediu; |
| --- | --- |

(ha)

adoptarea de măsuri care să ajute statele membre să îndeplinească cerințele legislației de mediu;

| (hb) | adoptarea altor măsuri care să contribuie la îndeplinirea obiectivelor de la articolele 2 și 3. [AM 102] |
| --- | --- |

(hb)

adoptarea altor măsuri care să contribuie la îndeplinirea obiectivelor de la articolele 2 și 3. [AM 102]

Articolul 7a

Instituirea zonelor de refacere a stocurilor de pește

(1)
     
  Pentru a asigura conservarea resurselor acvatice vii și a ecosistemelor marine, ca parte a abordării precaute, statele membre instituie o rețea coerentă de zone de refacere a stocurilor de pește în cadrul cărora este interzisă orice activitate de pescuit și care include, în special, zone importante pentru reproducerea peștilor.

(2)
     
  Statele membre identifică și desemnează zonele necesare pentru instituirea unei rețele coerente de zone de refacere a stocurilor de pește. [AM 103]

Articolul 8

Tipuri de măsuri tehnice

Măsurile tehnice pot include următoarele:

| (a) | dimensiunile ochiului de plasă

  definirea caracteristicilor uneltelor de pescuit
  și norme în ceea ce privește utilizarea uneltelor de pescuit

  acestora
  ; |
| --- | --- |

(a)

dimensiunile ochiului de plasă

  definirea caracteristicilor uneltelor de pescuit
  și norme în ceea ce privește utilizarea uneltelor de pescuit

  acestora
  ;

| (b) | specificații

  restricții privind construcția uneltelor de pescuit, inclusiv






  (i) | modificări sau dispozitive suplimentare pentru îmbunătățirea selectivității sau pentru reducerea
  la minimum a
  impactului
  negativ
  asupra zonei bentonice

  ecosistemului
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

specificații

  restricții privind construcția uneltelor de pescuit, inclusiv

(i)

modificări sau dispozitive suplimentare pentru îmbunătățirea selectivității sau pentru reducerea
  la minimum a
  impactului
  negativ
  asupra zonei bentonice

  ecosistemului
  ;

| (ii) | modificări sau dispozitive suplimentare pentru reducerea capturilor accidentale de specii aflate în pericol, amenințate și protejate
  , precum și a altor capturi nedorite
  ; |
| --- | --- |

(ii)

modificări sau dispozitive suplimentare pentru reducerea capturilor accidentale de specii aflate în pericol, amenințate și protejate
  , precum și a altor capturi nedorite
  ;

| (c) | interdicții
  sau restricții
  de utilizare a anumitor unelte de pescuit în anumite zone sau anotimpuri

  sau a altor echipamente tehnice
  ; |
| --- | --- |

(c)

interdicții
  sau restricții
  de utilizare a anumitor unelte de pescuit în anumite zone sau anotimpuri

  sau a altor echipamente tehnice
  ;

| (d) | interzicerea sau restricționarea activităților de pescuit în anumite zone și/sau

  sau
  perioade; |
| --- | --- |

(d)

interzicerea sau restricționarea activităților de pescuit în anumite zone și/sau

  sau
  perioade;

| (e) | cerințe aplicabile navelor de pescuit pentru ca acestea să își înceteze operațiunile într-o anumită zonă pentru o anumită perioadă minimă pentru a proteja o agregare temporară

  habitatele piscicole esențiale, agregările temporare ale
  a unei resurse marine vulnerabile
  , speciile amenințate și în curs de reproducere sau puietul
  ; |
| --- | --- |

(e)

cerințe aplicabile navelor de pescuit pentru ca acestea să își înceteze operațiunile într-o anumită zonă pentru o anumită perioadă minimă pentru a proteja o agregare temporară

  habitatele piscicole esențiale, agregările temporare ale
  a unei resurse marine vulnerabile
  , speciile amenințate și în curs de reproducere sau puietul
  ;

| (f) | măsuri specifice de reducere
  la minimum
  a impactului
  negativ al
  activităților de pescuit asupra ecosistemelor

  biodiversității
  marine și a speciilor care nu sunt vizate

  ecosistemelor marine, în special a celor identificate ca fiind vulnerabile din punct de vedere biogeografic, cum ar fi munții submarini din regiunile ultraperiferice, ale căror resurse ar trebui exploatate de flota locală care utilizează unelte de pescuit selective și ecologice, inclusiv măsuri de evitare, reducere și eliminare, pe cât posibil, a capturilor nedorite
  ; |
| --- | --- |

(f)

măsuri specifice de reducere
  la minimum
  a impactului
  negativ al
  activităților de pescuit asupra ecosistemelor

  biodiversității
  marine și a speciilor care nu sunt vizate

  ecosistemelor marine, în special a celor identificate ca fiind vulnerabile din punct de vedere biogeografic, cum ar fi munții submarini din regiunile ultraperiferice, ale căror resurse ar trebui exploatate de flota locală care utilizează unelte de pescuit selective și ecologice, inclusiv măsuri de evitare, reducere și eliminare, pe cât posibil, a capturilor nedorite
  ;

| (g) | alte măsuri tehnice care vizează protejarea biodiversității marine. [AM 104 şi 295] |
| --- | --- |

(g)

alte măsuri tehnice care vizează protejarea biodiversității marine. [AM 104 şi 295]

TITLUL II

MĂSURI ALE UNIUNII

Articolul 9

Planurile multianuale

(1)   În mod

  Parlamentul European și Consiliul hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, instituie cu caracter
  prioritar, trebuie elaborate

  și nu mai târziu de ...

   (*), planuri multianuale care să prevadă

  dau curs unor avize științifice din partea CSTEP și ICES și care includ
  măsuri de conservare pentru menținerea sau refacerea stocurilor de pește peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă
  , în conformitate cu articolul 2 alineatul (2)
  .
  Planurile multianuale permit, de asemenea, realizarea altor obiective stabilite la articolele 2 și 3.

(2)   Planurile multianuale prevăd:

| (a) | baza de stabilire a posibilităților de pescuit pentru stocurile de pește în cauză, pornind de la niveluri de referință pentru conservare predefinite
  și/sau niveluri-limită de referință predefinite care sunt compatibile cu obiectivele stabilite la articolul 2 și în conformitate cu avizele științifice
  ;
  şi |
| --- | --- |

(a)

baza de stabilire a posibilităților de pescuit pentru stocurile de pește în cauză, pornind de la niveluri de referință pentru conservare predefinite
  și/sau niveluri-limită de referință predefinite care sunt compatibile cu obiectivele stabilite la articolul 2 și în conformitate cu avizele științifice
  ;
  şi

| (b) | măsuri prin care să se prevină în mod eficace depășirea
  nivelurilor-limită de referință și care să vizeze atingerea
  nivelurilor de referință pentru conservare. |
| --- | --- |

(b)

măsuri prin care să se prevină în mod eficace depășirea
  nivelurilor-limită de referință și care să vizeze atingerea
  nivelurilor de referință pentru conservare.

(3)   Atunci când este posibil, planurile multianuale se referă fie la activitățile de pescuit în care se exploatează câte un singur stoc de pește, fie la activitățile de pescuit în care se exploatează un amestec de stocuri, ținând cont în mod corespunzător de interacțiunile dintre stocuri, și pescării
  și ecosistemul marin
  .

(4)   Planurile multianuale se bazează pe abordarea precaută a gestionării pescăriilor și țin cont de limitările datelor disponibile și ale metodelor de evaluare,
  inclusiv de evaluările stocurilor care prezintă date insuficiente,
  precum și de toate sursele cuantificate de incertitudine într-un mod valabil din punct de vedere științific. [AM 105]

Articolul 10

Obiectivele planurilor multianuale

(1)   Planurile multianuale trebuie să prevadă adaptări ale ratei

  prevăd adaptarea ratelor
  mortalității prin pescuit, astfel încât să se ajungă la o rată a

  , până în 2015, ratele
  mortalității prin pescuit
  să fie stabilite la niveluri
  care
  pot permite refacerea stocurilor de pește, până în 2020 cel târziu,

  refacă și să mențină toate stocurile peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă cel târziu în 2015

  , și care pot permite menținerea tuturor stocurilor refăcute la aceste niveluri
  .

(2)   În cazurile în care nu este posibilă determinarea unei rate a mortalității prin pescuit care să refacă și să mențină stocurile peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă

  astfel cum este stabilită la alineatul (1),
  planurile multianuale trebuie să prevadă

  aplică abordarea precaută a gestionării pescuitului și stabilesc standarde și
  măsuri de precauție

  echivalente
  care să asigure un nivel
  cel puțin
  comparabil de conservare a stocurilor respective.

(2a)
     
  Fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatele (1) și (2), măsurile care urmează să fie incluse în planurile multianuale și calendarul punerii lor în aplicare sunt proporționale cu obiectivele, țintele și cu termenele preconizate. Înainte de includerea măsurilor în planurile multianuale, se ține seama de posibilul impact economic și social al acestora și, în afara unor situații de urgență, ele vor fi puse în aplicare treptat.

(2b)
     
  Planurile multianuale pot conține dispoziții care să abordeze problemele specifice ale pescăriilor mixte în ceea ce privește menținerea și refacerea stocurilor peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă, în cazul în care avizele științifice arată că nu se poate realiza o creștere a selectivității pentru a evita fenomenul așa-numitelor specii „invazive” („choke species”). [AM 106 şi 107]

Articolul 11

Conținutul planurilor multianuale

(1)
     Un plan multianual trebuie să includă:

| (a) | domeniul de aplicare, mai exact
  zona geografică,
  stocurile, pescăria și ecosistemul marin

  pescăriile și ecosistemele marine
  cărora li se aplică planul multianual; |
| --- | --- |

(a)

domeniul de aplicare, mai exact
  zona geografică,
  stocurile, pescăria și ecosistemul marin

  pescăriile și ecosistemele marine
  cărora li se aplică planul multianual;

| (b) | obiective
  care sunt
  compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3
  și cu dispozițiile relevante de la articolele - 7a, 9 și 10
  ; |
| --- | --- |

(b)

obiective
  care sunt
  compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3
  și cu dispozițiile relevante de la articolele - 7a, 9 și 10
  ;

| (ba) | o evaluare a capacității flotei și, atunci când capacitatea de pescuit nu se află într-un echilibru real cu posibilitățile de pescuit disponibile, un plan de reducere a capacității, care să includă un calendar și măsurile specifice care trebuie luate de fiecare stat membru în cauză, pentru alinierea capacității de pescuit respective la posibilitățile de pescuit disponibile în baza unui calendar obligatoriu; fără a aduce atingere obligațiilor prevăzute la articolul 34, această evaluare ar trebui să includă și o analiză a dimensiunii socioeconomice a flotei care face obiectul anchetei; |
| --- | --- |

(ba)

o evaluare a capacității flotei și, atunci când capacitatea de pescuit nu se află într-un echilibru real cu posibilitățile de pescuit disponibile, un plan de reducere a capacității, care să includă un calendar și măsurile specifice care trebuie luate de fiecare stat membru în cauză, pentru alinierea capacității de pescuit respective la posibilitățile de pescuit disponibile în baza unui calendar obligatoriu; fără a aduce atingere obligațiilor prevăzute la articolul 34, această evaluare ar trebui să includă și o analiză a dimensiunii socioeconomice a flotei care face obiectul anchetei;

| (bb) | o evaluare a impactului socioeconomic al măsurilor luate în cadrul planului multianual; |
| --- | --- |

(bb)

o evaluare a impactului socioeconomic al măsurilor luate în cadrul planului multianual;

| (c) | obiective și ținte cuantificabile exprimate în termeni de:






  (i) | rata de mortalitate prin pescuit, și/sau |
| --- | --- | --- |

(c)

obiective și ținte cuantificabile exprimate în termeni de:

(i)

rata de mortalitate prin pescuit, și/sau

| (ii) | biomasa stocului de reproducere, și |
| --- | --- |

(ii)

biomasa stocului de reproducere, și

| (iia) | procente maxime ale capturilor nedorite și neautorizate, și |
| --- | --- |

(iia)

procente maxime ale capturilor nedorite și neautorizate, și

| (iib) | modificări anuale maxime în ceea ce privește posibilitățile de pescuit; |
| --- | --- |

(iib)

modificări anuale maxime în ceea ce privește posibilitățile de pescuit;

| (iii) | stabilitatea capturilor; |
| --- | --- |

(iii)

stabilitatea capturilor;

| (d) | calendare precise pentru atingerea
  tuturor
  țintelor cuantificabile; |
| --- | --- |

(d)

calendare precise pentru atingerea
  tuturor
  țintelor cuantificabile;

| (da) | dispoziții de reducere sistematică a posibilităților de pescuit, în cazul în care calitatea sau cantitatea datelor disponibile în sectorul pescuitului scade; |
| --- | --- |

(da)

dispoziții de reducere sistematică a posibilităților de pescuit, în cazul în care calitatea sau cantitatea datelor disponibile în sectorul pescuitului scade;

| (e) | măsuri tehnice
  și de conservare care trebuie întreprinse în vederea realizării țintelor stabilite la articolul 15 și măsuri destinate să evite și
  ,
  pe cât posibil, să elimine capturile

  , inclusiv măsuri privind eliminarea capturilor nedorite; |
| --- | --- |

(e)

măsuri tehnice
  și de conservare care trebuie întreprinse în vederea realizării țintelor stabilite la articolul 15 și măsuri destinate să evite și
  ,
  pe cât posibil, să elimine capturile

  , inclusiv măsuri privind eliminarea capturilor nedorite;

| (f) | indicatori cuantificabili pentru monitorizarea și evaluarea periodică a progreselor legate de atingerea țintelor planului multianual
  și a impactului său socioeconomic
  ; |
| --- | --- |

(f)

indicatori cuantificabili pentru monitorizarea și evaluarea periodică a progreselor legate de atingerea țintelor planului multianual
  și a impactului său socioeconomic
  ;

| (g) | măsuri și obiective specifice referitoare la partea de apă dulce a ciclului de viață al speciilor anadrome și catadrome
  , după caz
  ; |
| --- | --- |

(g)

măsuri și obiective specifice referitoare la partea de apă dulce a ciclului de viață al speciilor anadrome și catadrome
  , după caz
  ;

| (h) | reducerea la minimum a impacturilor

  măsuri de reducere a impactului
  pescuitului asupra ecosistemului; |
| --- | --- |

(h)

reducerea la minimum a impacturilor

  măsuri de reducere a impactului
  pescuitului asupra ecosistemului;

| (i) | măsuri de salvgardare și criterii de activare a respectivelor măsuri de salvgardare; |
| --- | --- |

(i)

măsuri de salvgardare și criterii de activare a respectivelor măsuri de salvgardare;

| (ia) | măsuri pentru a asigura respectarea dispozițiilor planului multianual; |
| --- | --- |

(ia)

măsuri pentru a asigura respectarea dispozițiilor planului multianual;

| (j) | orice alte măsuri adecvate
  și proporționale
  pentru îndeplinirea obiectivelor din planurile multianuale. |
| --- | --- |

(j)

orice alte măsuri adecvate
  și proporționale
  pentru îndeplinirea obiectivelor din planurile multianuale.

(1a)
     
  Planurile multianuale prevăd revizuirea lor periodică în vederea evaluării progreselor înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor. În special, aceste revizuiri periodice țin seama de noi elemente, cum ar fi modificări ale avizelor științifice pentru a permite adaptările intermediare necesare. [AM 108 şi 239]

Articolul 12

Respectarea obligațiilor care decurg din legislația de mediu a Uniunii
  în ceea ce privește zonele protejate

(1)   În

  Politica comună în domeniul pescuitului și toate măsurile ulterioare adoptate de statele membre privind
  ariile speciale de conservare în sensul articolului 6

  respectă pe deplin Directiva 92/43/CEE, Directiva 2009/147/CE și Directiva 2008/56/CE. În cazul în care un stat membru a desemnat ariile menționate la articolul 6
  din Directiva 92/43/CEE, al articolului 4

  , la articolul 4
  din Directiva 2009/147/CE și al articolului 13

  și la articolul 13
  alineatul (4) din Directiva 2008/56/CE,
  acesta, după consultarea Comisiei, a consiliilor consultative și a altor părți interesate relevante, reglementează
  activitățile de pescuit ale statelor membre trebuie să se desfășoare în așa fel încât să se atenueze impactul activităților de pescuit în respectivele arii speciale de conservare

  într-un mod care este pe deplin compatibil cu obiectivele directivelor menționate mai sus
  . [AM 109]

(1a)
     
  Toate acțiunile întreprinse de Uniune și de statele membre în temeiul PCP respectă pe deplin Convenția de la Aarhus, Rezoluțiile 61/105 64/72 și 66/68 ale Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite și Acordul de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982, cu privire la conservarea și gestionarea stocurilor suprapuse și a stocurilor de pești mari migratori. [AM 257]

(1b)
     
  Pentru pescuitul desfășurat în întregime în apele aflate sub suveranitatea și jurisdicția unui singur stat membru, statul membru în cauză este abilitat să adopte măsurile necesare pentru a-și respecta obligațiile care îi revin în temeiul legislației de mediu a Uniunii în ceea ce privește zonele protejate. Aceste măsuri sunt compatibile cu obiectivele stabilite la articolul 2 și nu sunt mai puțin stricte decât cele din legislația actuală a Uniunii. [AM 258]

(1c)
     
  Statele membre care au un interes direct în materie de pescuit în zonele afectate de măsurile menționate la alineatul (1) cooperează unele cu celelalte în conformitate cu articolul 21 alineatul (1a). Oricare din aceste state membre îi poate solicita Comisiei să adopte măsurile menționate la alineatul (1). [AM 111]

(1d)
     
  Pentru ca Comisia să acționeze cu privire la o cerere menționată la alineatul (1c), statul sau statele membre solicitante pun la dispoziția Comisiei toate informațiile relevante cu privire la măsurile solicitate, incluzând o motivare a cererii, precum și date științifice și detalii cu privire la implementarea măsurilor. La adoptarea măsurilor, Comisia ține seama de toate recomandările științifice relevante pe care le are la dispoziție. [AM 260]

(2)   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 pentru a specifica măsuri legate de pescuit care să atenueze impactul activităților de pescuit în ariile speciale de conservare.
  [AM 114]

(2a)
     
  Parlamentul European și Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, pe baza unei propuneri a Comisiei, adoptă măsuri pentru a reduce posibilele consecințe sociale și economice negative determinate de respectarea obligațiilor menționate la alineatul (1). [AM 262]

Articolul 13

Măsurile Comisiei în caz de amenințare gravă la adresa resurselor biologice marine

(1)   
  În cazul în care există dovezi,
  pe baza unor dovezi

  date științifice fiabile,
  privind o amenințare gravă la adresa conservării resurselor biologice marine sau la adresa ecosistemului marin care necesită o acțiune imediată, Comisia, la cererea motivată a unui stat membru sau din proprie inițiativă, poate decide aplicarea unor măsuri temporare

  este împuternicită să adopte acte delegate
  ,
  în conformitate cu articolul 55,
  pentru atenuarea riscului.

Actele delegate respective se adoptă numai atunci când este necesar din motive imperioase de urgență și se aplică procedura prevăzută la articolul 55a.

(2)   Statul membru trebuie să comunice cererea motivată menționată la alineatul (1) simultan Comisiei, celorlalte state membre și consiliilor consultative în cauză.
  [AM 115]

Articolul 13a

Măsuri de urgență ale statelor membre

(1)
     
  În cazul în care există dovezi ale unei amenințări grave și neprevăzute la adresa conservării resurselor acvatice vii sau la adresa ecosistemului marin, cauzate de activitățile de pescuit, în apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția unui stat membru, și dacă orice întârziere nejustificată ar produce pagube greu de remediat, respectivul stat membru poate adopta măsuri de urgență cu o durată maximă de trei luni.

(2)
     
  Statele membre care intenționează să adopte măsuri de urgență înștiințează Comisia, celelalte state membre și consiliile consultative relevante, înaintea adoptării măsurilor, prin trimiterea unui proiect de măsuri vizate, însoțit de o expunere de motive.

(3)
     
  Statele membre și consiliile consultative relevante pot trimite observațiile lor în scris Comisiei în termen de cinci zile lucrătoare de la data notificării. Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care confirmă, anulează sau modifică măsura în cauză. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 56 alineatul (2).

Din motive imperioase de urgență justificate corespunzător privind o amenințare gravă și neprevăzută la adresa conservării resurselor acvatice vii sau la adresa ecosistemului marin ca urmare a activităților de pescuit, Comisia adoptă acte de punere în aplicare imediat aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 56 alineatul (3). [AM 116]

Articolul 14

Cadre de măsuri tehnice

Trebuie instituite cadre de măsuri tehnice care să asigure protecția resurselor biologice marine și reducerea impactului activităților de pescuit asupra stocurilor de pește și asupra ecosistemelor marine. Cadrele de măsuri tehnice trebuie:

| (a) | să contribuie la menținerea sau refacerea stocurilor de pește peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă, prin îmbunătățirea selecției în funcție de dimensiuni și, după caz, prin selecția în funcție de specie; |
| --- | --- |

(a)

să contribuie la menținerea sau refacerea stocurilor de pește peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă, prin îmbunătățirea selecției în funcție de dimensiuni și, după caz, prin selecția în funcție de specie;

| (b) | să ducă la o reducere, în cadrul stocurilor de pește, a capturilor de exemplare care nu au atins dimensiunile minime; |
| --- | --- |

(b)

să ducă la o reducere, în cadrul stocurilor de pește, a capturilor de exemplare care nu au atins dimensiunile minime;

| (c) | să ducă la o reducere a capturilor de organisme marine nedorite; |
| --- | --- |

(c)

să ducă la o reducere a capturilor de organisme marine nedorite;

| (d) | să atenueze

  să reducă la minimum
  impactul uneltelor de pescuit asupra ecosistemului
  marin
  și asupra mediului, acordând o atenție specială protecției stocurilor și habitatelor
  fragile și
  sensibile din punct de vedere biologic
  , în special a celor identificate ca fiind vulnerabile din punct de vedere biogeografic, cum ar fi munții submarini din regiunile ultraperiferice, ale căror resurse ar trebui exploatate de flota locală care utilizează unelte de pescuit selective și ecologice
  . [AM 296] |
| --- | --- |

(d)

să atenueze

  să reducă la minimum
  impactul uneltelor de pescuit asupra ecosistemului
  marin
  și asupra mediului, acordând o atenție specială protecției stocurilor și habitatelor
  fragile și
  sensibile din punct de vedere biologic
  , în special a celor identificate ca fiind vulnerabile din punct de vedere biogeografic, cum ar fi munții submarini din regiunile ultraperiferice, ale căror resurse ar trebui exploatate de flota locală care utilizează unelte de pescuit selective și ecologice
  . [AM 296]

Articolul 14a

Evitarea și reducerea la minimum a capturilor nedorite

(1)
     
  Înaintea introducerii obligației de debarcare integrală a capturilor în pescăria respectivă, în conformitate cu articolul 15, statele membre, realizează, dacă este necesar, proiecte-pilot, pe baza celor mai bune avize științifice și ținând seama de avizele consiliilor consultative relevante, menite să exploreze pe deplin toate metodele practicabile de evitare, de minimizare și de eliminare a capturilor nedorite într-o pescărie. Aceste proiecte-pilot sunt derulate, după caz, de organizații de producători. Rezultatele acestor proiecte-pilot se reflectă în planul multianual al fiecărei pescării sub forma unor stimulente suplimentare pentru utilizarea celor mai selective unelte și metode de pescuit disponibile. De asemenea, statele membre elaborează un atlas al aruncărilor înapoi în mare, în care prezintă nivelul aruncărilor în fiecare pescărie menționată la articolul 15 alineatul (1). Atlasul respectiv se bazează pe date obiective și reprezentative.

(2)
     
  Uniunea oferă sprijin financiar pentru conceperea și implementarea proiectelor-pilot introduse în conformitate cu alineatul (1), precum și pentru utilizarea uneltelor de pescuit selective în scopul reducerii capturilor nedorite și neautorizate. La adoptarea măsurilor de sprijin financiar se acordă o atenție deosebită pescarilor cărora li se aplică obligația de a debarca integral capturile și care își desfășoară activitatea într-o zonă de pescuit mixtă. [AM 118]

Articolul 15

Obligația de a debarca integral

  și a înregistra toate
  capturile
  de specii recoltate și reglementate

(1)   Toate capturile din următoarele stocuri de
  specii e
  de pește care fac obiectul unor limite de captură și care sunt

  recoltate și reglementate
  capturate în timpul activităților

  cursul următoarelor activități
  de pescuit în apele Uniunii sau de navele de pescuit ale Uniunii aflate în afara apelor UE sunt aduse și păstrate la bordul navelor de pescuit, înregistrate și debarcate, cu excepția cazului în care se utilizează ca momeală vie în conformitate cu următorul calendar:

| (a) | începând cel târziu de la 1 ianuarie 2014:






  — | pescării pentru specii pelagice mici, de exemplu pescării pentru
  macrou, hering, stavrid negru, putasu, speciile de caproide, hamsie, argentină, sardinele, capelin

  sardine, șprot
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

începând cel târziu de la 1 ianuarie 2014:

—

pescării pentru specii pelagice mici, de exemplu pescării pentru
  macrou, hering, stavrid negru, putasu, speciile de caproide, hamsie, argentină, sardinele, capelin

  sardine, șprot
  ;

| — | pescării pentru specii pelagice mari, de exemplu pescării pentru
  ton roșu, pește-spadă, ton alb, ton obez, alte istioforide; |
| --- | --- |

—

pescării pentru specii pelagice mari, de exemplu pescării pentru
  ton roșu, pește-spadă, ton alb, ton obez, alte istioforide;

| — | pescării pentru scopuri industriale, de exemplu pescării pentru capelin, specii de anghilă și merluciu norvegian; |
| --- | --- |

—

pescării pentru scopuri industriale, de exemplu pescării pentru capelin, specii de anghilă și merluciu norvegian;

| — | somonul din Marea Baltică; |
| --- | --- |

—

somonul din Marea Baltică;

| (b) | începând cel târziu de la 1 ianuarie 2015: cod, merluciu, limbă-de-mare;

  1 ianuarie 2016:








  — | următoarele pescării din apele Uniunii din Atlanticul de Nord:




  Marea Nordului








  — | pescării pentru cod, eglefin, merlan şi cod saithe; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

începând cel târziu de la 1 ianuarie 2015: cod, merluciu, limbă-de-mare;

  1 ianuarie 2016:

—

următoarele pescării din apele Uniunii din Atlanticul de Nord:

Marea Nordului

—

pescării pentru cod, eglefin, merlan şi cod saithe;

| — | pescării pentru langustină; |
| --- | --- |

—

pescării pentru langustină;

| — | pescării pentru limbă-de-mare comună și cambulă de Baltica; |
| --- | --- |

—

pescării pentru limbă-de-mare comună și cambulă de Baltica;

| — | pescării pentru merluciu; |
| --- | --- |

—

pescării pentru merluciu;

| — | pescării pentru creveți nordici; |
| --- | --- |

—

pescării pentru creveți nordici;

| — | alte pescării care urmează să fie analizate în continuare; |
| --- | --- |

—

alte pescării care urmează să fie analizate în continuare;

| — | pescării din Marea Baltică, altele decât cele pentru somon; |
| --- | --- |

—

pescării din Marea Baltică, altele decât cele pentru somon;

Apele nord-vestice

| — | pescării pentru cod, eglefin, merlan şi cod saithe; |
| --- | --- |

—

pescării pentru cod, eglefin, merlan şi cod saithe;

| — | pescării pentru langustină; |
| --- | --- |

—

pescării pentru langustină;

| — | pescării pentru limbă-de-mare comună și cambulă de Baltica; |
| --- | --- |

—

pescării pentru limbă-de-mare comună și cambulă de Baltica;

| — | pescării pentru merluciu; |
| --- | --- |

—

pescării pentru merluciu;

| — | alte pescării care urmează să fie analizate în continuare; |
| --- | --- |

—

alte pescării care urmează să fie analizate în continuare;

Apele sud-vestice

| — | pescării pentru cod, eglefin, merlan şi cod saithe; |
| --- | --- |

—

pescării pentru cod, eglefin, merlan şi cod saithe;

| — | pescării pentru langustină; |
| --- | --- |

—

pescării pentru langustină;

| — | pescării pentru limbă-de-mare comună și cambulă de Baltica; |
| --- | --- |

—

pescării pentru limbă-de-mare comună și cambulă de Baltica;

| — | pescării pentru merluciu; |
| --- | --- |

—

pescării pentru merluciu;

| — | alte pescării care urmează să fie analizate în continuare; |
| --- | --- |

—

alte pescării care urmează să fie analizate în continuare;

| (c) | începând cel târziu de la 1 ianuarie 2016: eglefin, merlan, cardină albă, pește-pescar, cambulă de Baltica, mihalț-de-mare, cod saithe, polac, limbă-roșie, calcan, calcan-neted, mihalț-de-mare albastru, sabie neagră, grenadier de piatră, pion portocaliu, halibut negru, brosme, sebastă și stocurile demersale din Marea Mediterană

  1 ianuarie 2017, pescăriile nereglementate de alineatul (1) litera (a) din apele Uniunii și din apele din afara Uniunii
  . |
| --- | --- |

(c)

începând cel târziu de la 1 ianuarie 2016: eglefin, merlan, cardină albă, pește-pescar, cambulă de Baltica, mihalț-de-mare, cod saithe, polac, limbă-roșie, calcan, calcan-neted, mihalț-de-mare albastru, sabie neagră, grenadier de piatră, pion portocaliu, halibut negru, brosme, sebastă și stocurile demersale din Marea Mediterană

  1 ianuarie 2017, pescăriile nereglementate de alineatul (1) litera (a) din apele Uniunii și din apele din afara Uniunii
  .

(1a)
     
  Din momentul introducerii unei obligații de a debarca integral capturile în legătură cu o activitate de pescuit, toate capturile de specii care fac obiectul obligației respective sunt înregistrate și, după caz, scăzute din cota pescarilor, a organizației de producători sau a grupării de gestionare colectivă în cauză, cu excepția speciilor care pot fi aruncate înapoi în mare în temeiul alineatului (1b).

(1b)
     
  Următoarele specii fac obiectul unei derogări de la obligația de debarcare stabilită la alineatul (1):

| — | speciile capturate pentru a fi folosite ca momeală vie; |
| --- | --- |

—

speciile capturate pentru a fi folosite ca momeală vie;

| — | speciile pentru care datele științifice arată că au o rată crescută de supraviețuire după capturare, ținând seama de natura uneltelor de pescuit, de practicile de pescuit și de condițiile din zona de pescuit respectivă; |
| --- | --- |

—

speciile pentru care datele științifice arată că au o rată crescută de supraviețuire după capturare, ținând seama de natura uneltelor de pescuit, de practicile de pescuit și de condițiile din zona de pescuit respectivă;

(1c)
     
  În scopul simplificării și armonizării implementării obligației de a debarca integral capturile și pentru a evita denaturări necorespunzătoare ale zonelor de pescuit vizate, precum și pentru a diminua cantitatea de capturi nedorite, planurile multianuale menționate la articolul 9 sau al actelor juridice specifice ale Uniunii privind aplicarea obligației de debarcare, sau al altor acte juridice adoptate de Uniune stabilesc, după caz:

| (a) | o listă a speciilor nevizate cu un nivel scăzut de abundență naturală care pot fi scăzute din cota de specii vizate a zonei de pescuit respective atunci când:








  — | cota anuală națională pentru specia nevizată în cauză a fost utilizată integral; |
| --- | --- | --- |

(a)

o listă a speciilor nevizate cu un nivel scăzut de abundență naturală care pot fi scăzute din cota de specii vizate a zonei de pescuit respective atunci când:

—

cota anuală națională pentru specia nevizată în cauză a fost utilizată integral;

| — | capturile acumulate din specia nevizată nu depășesc un procent de 3 % din captura totală a speciei vizate; precum și |
| --- | --- |

—

capturile acumulate din specia nevizată nu depășesc un procent de 3 % din captura totală a speciei vizate; precum și

| — | stocul speciei nevizate se află în limite sigure din punct de vedere biologic; |
| --- | --- |

—

stocul speciei nevizate se află în limite sigure din punct de vedere biologic;

| (b) | norme în materie de stimulentele în vederea descurajării capturării de puiet, inclusiv creşterile în cote care trebuie deduse din cota unui pescar în cazul în care capturează puiet. |
| --- | --- |

(b)

norme în materie de stimulentele în vederea descurajării capturării de puiet, inclusiv creşterile în cote care trebuie deduse din cota unui pescar în cazul în care capturează puiet.

(2)   În cazul stocurilor de pește
  care fac obiectul obligației de debarcare integrală a capturilor
  prevăzute la alineatul (1), trebuie

  și
  ,
  sunt
  stabilite, pe baza celor mai bune şi
  exacte și actualizate
  avize științifice disponibile
  și
  ,
  dacă este necesar, pentru protecția puietului prin descurajarea pescarilor de a pescui deliberat puiet
  , dimensiunile minime de referință pentru conservare
  care reflectă vârsta și dimensiunea pentru prima reproducere
  . Vânzarea capturilor

  Capturile
  din aceste stocuri de pește sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare este permisă numai pentru prelucrarea în făină

  pentru alte utilizări decât consumul uman, cum ar fi făina
  de pește, sau în hrană

  uleiul de pește
  ,
  hrana
  pentru animale de companie
  sau momeli
  .
  De asemenea, statul membru în cauză poate permite donarea acestor stocuri în scopuri de binefacere sau caritabile.

(3)   Trebuie

  În cazul stocurilor care fac obiectul obligației de debarcare, statele membre pot recurge la o marjă de flexibilitate anuală de până la 5 % din debarcările permise ale acestora, fără a aduce atingere unor rate de flexibilitate mai ridicate prevăzute în legislația specifică. Pot fi
  stabilite, în conformitate cu articolul 27

  articolul 39
  din Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (27)
   (**), standardele de comercializare
  și normele de comercializare
  pentru capturile de pește care depășesc posibilitățile de pescuit stabilite.

(4)   Statele membre se asigură că navele de pescuit ale Uniunii care le arborează pavilionul sunt echipate pentru a asigura documentarea completă a tuturor activităților de pescuit și de prelucrare, în scopul monitorizării respectării obligației de a debarca integral capturile.
  Procedând astfel, statele membre respectă principiul eficienței și al proporționalității.

(5)   Alineatul (1) nu aduce atingere obligațiilor internaționale.

(6)   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 pentru a specifica

  care stabilește
  măsurile prevăzute la alineatul (1) în scopul respectării obligațiilor internaționale ale Uniunii. [AM 119]

Articolul 16

Posibilitățile de pescuit

(1)   
  Atunci când stabilește și alocă statelor membre posibilitățile de pescuit, Consiliul acționează în conformitate cu articolele 2, 9, 10 și 11, aplicând o perspectivă pe termen lung și urmând cele mai bune avize științifice disponibile.
  Posibilitățile de pescuit sunt alocate între statele membre trebuie să astfel încât să asigure pentru fiecare dintre ele stat membru o relativă stabilitate a activităților de pescuit pentru fiecare stoc sau pescărie. Interesele fiecărui stat membru trebuie să fie luate în considerare atunci când sunt alocate noi posibilități de pescuit.

Consiliul stabilește posibilitățile de pescuit în apele Uniunii disponibile țărilor terțe și distribuie aceste posibilități respectivelor țări terțe.

Alocarea posibilităților de pescuit unui stat membru sau unei țări terțe se subordonează respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului.

(1a)
     
  Atunci când ia anual decizii cu privire la alocarea cotelor, Consiliul ține pe deplin seama de regiunile în care comunitățile locale depind în mod deosebit de pescuit și de activitățile conexe, în conformitate cu decizia luată de Consiliul prin Rezoluția sa din 3 noiembrie 1976 privind anumite aspecte externe ale creării unei zone de pescuit de 200 de mile în Comunitate cu aplicare de la 1 ianuarie 1977, în special anexa VII.

(2)   În cadrul posibilităților de pescuit totale pot fi rezervate posibilități de pescuit pentru capturile accidentale.

(3)   Posibilitățile de pescuit respectă țintele cuantificabile, calendarele și marjele stabilite în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) și cu articolul 11 literele (b), (c) și (h).
  În cazul în care nu s-a adoptat un plan multianual aferent pentru un stoc de pește, Consiliul se asigură că, până în 2015, capturile totale admisibile vor fi stabilite la niveluri care să permită refacerea stocurilor de pește, până în 2020 cel târziu, peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă, și pot permite ca toate stocurile refăcute să fie menținute la aceste niveluri.

(3a)
     
  Atunci când Consiliul ia decizii privind stabilirea posibilităților de pescuit, sunt prezente delegații ale Parlamentului European și ale consiliilor consultative.

(3b)
     
  În cazul în care, pentru anumite stocuri, din cauza lipsei datelor, este imposibil să se determine rate de exploatare care să fie în concordanță cu producția maximă durabilă:

| (i) | pentru gestionarea pescuitului, se aplică principiul precauţiei; |
| --- | --- |

(i)

pentru gestionarea pescuitului, se aplică principiul precauţiei;

| (ii) | se adoptă standarde echivalente pe baza metodologiilor stabilite în partea B punctele 3.1 și 3.2 din anexa la Decizia nr. 2010/477/UE a Comisiei din 1 septembrie 2010 referitoare la criteriile și la standardele metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine

   (28)

  , iar mortalitatea prin pescuit se reduce și mai mult în conformitate cu principiul precauției sau, în cazurile în care există indicii că starea stocurilor este satisfăcătoare, în virtutea unor tendințe stabile; |
| --- | --- |

(ii)

se adoptă standarde echivalente pe baza metodologiilor stabilite în partea B punctele 3.1 și 3.2 din anexa la Decizia nr. 2010/477/UE a Comisiei din 1 septembrie 2010 referitoare la criteriile și la standardele metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine

   (28)

  , iar mortalitatea prin pescuit se reduce și mai mult în conformitate cu principiul precauției sau, în cazurile în care există indicii că starea stocurilor este satisfăcătoare, în virtutea unor tendințe stabile;

| (iii) | Comisia și statele membre evaluează obstacolele din calea activităților de cercetare și a dobândirii de cunoștințe și iau măsuri pentru a se asigura că vor fi disponibile fără întârziere date suplimentare privind stocurile și ecosistemele. |
| --- | --- |

(iii)

Comisia și statele membre evaluează obstacolele din calea activităților de cercetare și a dobândirii de cunoștințe și iau măsuri pentru a se asigura că vor fi disponibile fără întârziere date suplimentare privind stocurile și ecosistemele.

(3c)
     
  Fiecare stat membru decide, pentru navele aflate sub pavilionul său, cu privire la metoda de alocare a posibilităților de pescuit atribuite respectivului stat membru în conformitate cu dreptul UE. Statul membru informează Comisia cu privire la metoda de alocare respectivă.

(4)   După ce trimit Comisiei o notificare în acest sens, statele membre pot schimba între ele toate sau o parte dintre posibilitățile de pescuit care le-au fost alocate.

(4a)
     
  Atunci când, pe baza evaluării efectuate aplicând articolul 19 sau articolul 23, Comisia consideră că un stat membru nu a adoptat măsurile corespunzătoare în conformitate cu titlul III articolele 17-24 din prezentul regulament, în următorul an sau în următorii ani, se reduc posibilitățile de pescuit alocate de Uniune respectivului stat membru și se întrerup sau se suspendă plățile către respectivul stat membru sau se aplică o corecție financiară a asistenței financiare acordate de Uniune în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului în temeiul articolului 50. Aceste măsuri sunt proporționale cu natura, amploarea, durata și repetarea nerespectării.

(4b)
     
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport anual în care se stabileşte dacă posibilitățile de pescuit actuale se dovedesc a fi eficiente în ceea ce privește refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate la niveluri peste cele care permit atingerea obiectivului stabilit la articolul 2 alineatul (2). [AM 120, 264, 293, 301]

Articolul 16a

Criteriile utilizate de statele membre pentru alocarea posibilităților de pescuit

În momentul alocării posibilităților de pescuit disponibile în conformitate cu articolul 16, statele membre utilizează criterii sociale și de mediu transparente și obiective, cum ar fi impactul activităților de pescuit asupra mediului, antecedentele în materie de conformitate și contribuția la economia locală. Pot fi aplicate și alte criterii, cum ar fi istoricul nivelurilor de capturi. În cadrul posibilităților de pescuit care le sunt atribuite, statele membre oferă stimulente pentru navele de pescuit care utilizează echipamente de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact scăzut asupra mediului, precum un consum redus de energie sau o deteriorare limitată a habitatelor. [AM 227]

TITLUL III

REGIONALIZAREA

CAPITOLUL I

PLANURILE MULTIANUALE

Articolul 17

Măsurile de conservare adoptate în conformitate cu planurile multianuale

(1)   Într-un plan multianual elaborat în temeiul articolelor 9, 10 și 11, statele membre pot fi

  care au în comun o zonă de pescuit sunt
  autorizate
  , în urma procedurilor descrise la prezentul articol,
  să adopte măsuri conforme cu planul multianual respectiv care să specifice măsurile de conservare aplicabile navelor care le arborează pavilionul în legătură cu stocuri din apele Uniunii pentru care le-au fost alocate posibilități de pescuit.

(2)   Statele membre trebuie să se asigure că măsurile de conservare adoptate în temeiul alineatului (1):

| (a) | sunt compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3
  și cu principiile bunei guvernanțe prevăzute la articolul 4
  ; |
| --- | --- |

(a)

sunt compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3
  și cu principiile bunei guvernanțe prevăzute la articolul 4
  ;

| (b) | sunt compatibile cu domeniul de aplicare și obiectivele planului multianual; |
| --- | --- |

(b)

sunt compatibile cu domeniul de aplicare și obiectivele planului multianual;

| (c) | îndeplinesc în mod eficace
  și în termenul specificat
  obiectivele și țintele cuantificabile stabilite în planul multianual; și |
| --- | --- |

(c)

îndeplinesc în mod eficace
  și în termenul specificat
  obiectivele și țintele cuantificabile stabilite în planul multianual; și

| (d) | nu sunt mai puțin severe decât cele existente în legislația Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

nu sunt mai puțin severe decât cele existente în legislația Uniunii.

(2a)
     
  Statele membre cooperează pentru a asigura adoptarea unor măsuri compatibile care să ducă la îndeplinirea obiectivelor stabilite în planurile multianuale și coordonează punerea în aplicare a acestor măsuri. În acest scop, statele membre folosesc, atunci când acest lucru este practic și adecvat, structurile și mecanismele existente de cooperare instituțională regională, inclusiv pe cele existente în temeiul convențiilor maritime regionale care vizează zona sau activitatea de pescuit relevantă.

Eforturile de coordonare dintre statele membre care au în comun o zonă de pescuit pot fi finanțate prin Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), conform Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime

   (29)
   (***).

(2b)
     
  Statele membre consultă consiliile consultative relevante precum şi ICES și/sau CSTEP adresându-le un proiect cu privire la măsurile de adoptat, însoțite de o expunere de motive. În același timp, astfel de proiecte sunt notificate Comisiei și acelor alte state membre care folosesc în comun pescăria. Statele membre depun toate eforturile pentru a implica în aceste consultări, într-un stadiu timpuriu și într-un mod deschis și transparent, alte părți interesate relevante implicate în activitatea de pescuit în cauză, pentru a identifica punctele de vedere și propunerile tuturor părților relevante pe parcursul etapei de pregătire a măsurilor prevăzute.

Statele membre pun la dispoziția publicului rezumatele proiectelor de măsuri de conservare propuse în vederea punerii în aplicare.

(2c)
     
  Statele membre țin seama în mod corespunzător de avizele transmise de consiliile consultative relevante, de ICES și/sau de CSTEP și, în cazul în care măsurile finale adoptate se abat de la aceste avize, oferă explicații detaliate cu privire la motivele pentru care se abat.

(2d)
     
  În cazul în care statele membre doresc să modifice măsurile adoptate, se aplică, de asemenea, alineatele (2)-(2c).

(2e)
     
  Comisia adoptă orientări care să stabilească detaliile procedurii care trebuie urmată în vederea punerii în aplicare a alineatelor (2a), (2b) şi (2c), pentru a se asigura că măsurile adoptate sunt coerente și coordonate la nivel regional și sunt conforme cu planurile multianuale stabilite. Orientările respective pot totodată să identifice sau să instituie cadre administrative, cum ar fi grupuri de lucru regionale în domeniul pescuitului, în vederea organizării practice a cooperării dintre statele membre, în special cu scopul promovării și al facilitării adoptării măsurilor de către fiecare stat membru.

(2f)
     
  Statele membre care au în comun o zonă de pescuit pot conveni și colabora pentru aplicarea unor măsuri comune în contextul planurilor multianuale de gestionare adoptate înainte de 2014, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 25.

(2 g)
     
  Pentru activitățile de pescuit care au loc în totalitate în apele aflate sub suveranitatea și jurisdicția unui singur stat membru, statul membru respectiv înființează unul sau mai multe comitete de gestionare comună care să includă toate părțile interesate relevante și care să fie consultate cu privire la măsurile ce trebuie adoptate. În cazul în care statul membru intenționează să se abată în orice fel de la avizul pe care îl primește de la comitetul respectiv, acesta publică o evaluare în care evidențiază motivele abaterii de la aviz. [AM 121]

Articolul 18

Notificarea măsurilor de conservare ale statelor membre

Statele membre care adoptă măsuri de conservare în temeiul articolului 17 alineatul (1) trebuie să notifice măsurile respective

  fac publice aceste măsuri și le notifică
  Comisiei, celorlalte state membre interesate și consiliilor consultative relevante. [AM 122]

Articolul 19

Evaluarea

(1)
     Comisia poate în orice moment să evalueze compatibilitatea și eficacitatea măsurilor de conservare adoptate de statele membre în temeiul articolului 17 alineatul (1)

  și, în orice caz, evaluează și prezintă rapoarte cu privire la aceste chestiuni cel puțin o dată la trei ani sau astfel cum impune planul multianual relevant. Evaluarea se bazează pe cele mai bune avize științifice disponibile
  .

În conformitate cu Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (Inspire)

   (30)

  şi pentru a asista Comisia cu punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului, statele membre oferă Comisiei, pentru îndeplinirea atribuțiilor sale în legătură cu punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului, accesul și dreptul de utilizare privind materialele pregătite și datele utilizate pentru definirea și implementarea măsurilor naționale de conservare, adoptate în temeiul articolului 17.

În privința accesului la informațiile privind mediul se aplică Directiva 2003/4/CE

   (31)

  , Regulamentele (CE) nr. 1049/2001

   (32)

  și (CE) nr. 1367/2006

   (33)
  . [AM 123]

(1a)
     
  Comisia publică evaluările realizate în conformitate cu prezentul articol și pune la dispoziția publicului aceste informații prin publicarea lor pe site-urile adecvate sau oferind un link direct către ele. În privința accesului la informațiile privind mediul se aplică Regulamentle (CE) nr. 1049/2001 și (CE) nr. 1367/2006. [AM 124]

Articolul 20

Măsurile de conservare implicite adoptate în cadrul planurilor multianuale

(1)   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 pentru a specifica măsurile de conservare pentru pescăriile cuprinse într-un plan multianual, în cazul în care statele membre care sunt autorizate să ia măsuri în conformitate cu articolul 17 nu comunică aceste măsuri Comisiei
  în termenul stipulat în planul multianual sau, dacă acest lucru nu este posibil,
  în termen de trei

  şase
  luni de la data intrării în vigoare a planului multianual.

(2)   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 pentru a specifica măsuri de conservare pentru pescăriile cuprinse într-un plan multianual, dacă

  Atunci când Comisia consideră că:

| (a) | se consideră că măsurile statelor membre nu sunt compatibile cu obiectivele unui plan multianual, pe baza unei evaluări desfășurate în temeiul articolului 19 sau |
| --- | --- |

(a)

se consideră că măsurile statelor membre nu sunt compatibile cu obiectivele unui plan multianual, pe baza unei evaluări desfășurate în temeiul articolului 19 sau

| (b) | se consideră că măsurile statelor membre nu îndeplinesc în mod eficace obiectivele și țintele cuantificabile stabilite în planurile multianuale, pe baza unei evaluări desfășurate în temeiul articolului 19 sau |
| --- | --- |

(b)

se consideră că măsurile statelor membre nu îndeplinesc în mod eficace obiectivele și țintele cuantificabile stabilite în planurile multianuale, pe baza unei evaluări desfășurate în temeiul articolului 19 sau

| (c) | sunt declanșate măsurile de salvgardare stabilite în conformitate cu articolul 11 litera (i)., |
| --- | --- |

(c)

sunt declanșate măsurile de salvgardare stabilite în conformitate cu articolul 11 litera (i).,

aceasta notifică statului membru în cauză, precizând motivele sale.

(2a)
     
  În cazul în care Comisia emite un aviz în temeiul alineatului (2), statul membru în cauză are la dispoziție trei luni pentru a-și modifica măsurile pentru ca acestea să devină compatibile cu obiectivele planului multianual și să le îndeplinească.

(2b)
     
  În cazul în care un stat membru nu își modifică măsurile în conformitate cu alineatul (2a), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 55 specificând măsurile de conservare pentru pescăriile cuprinse în planul multianual.

(3)   Scopul măsurilor de conservare adoptate de Comisie este de a garanta îndeplinirea obiectivelor și țintelor stabilite în planurile multianuale. Aplicabilitatea măsurilor statului membru încetează din momentul adoptării de către Comisie a actului delegat.

(3a)
     
  Înainte de a adopta actele delegate menționate la prezentul articol, Comisia consultă consiliile consultative relevante și ICES și/sau CSTEP cu privire la proiectul de măsuri însoțit de o expunere de motive. [AM 125]

CAPITOLUL II

MĂSURI TEHNICE

Articolul 21

Măsuri tehnice

(1)
     Într-un cadru de măsuri tehnice instituit în temeiul articolului 14, statele membre pot fi

  sunt
  autorizate să adopte măsuri conforme cu respectivul cadru care să specifice măsurile tehnice aplicabile navelor care le arborează pavilionul, în ceea ce privește stocurile din apele proprii

  Uniunii
  pentru care le-au fost alocate posibilități de pescuit. Statele membre se asigură că aceste măsuri tehnice:

| (a) | sunt compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3; |
| --- | --- |

(a)

sunt compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3;

| (b) | sunt compatibile cu obiectivele prevăzute în măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14; |
| --- | --- |

(b)

sunt compatibile cu obiectivele prevăzute în măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14;

| (c) | îndeplinesc în mod eficace obiectivele prevăzute în măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14 și |
| --- | --- |

(c)

îndeplinesc în mod eficace obiectivele prevăzute în măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14 și

| (d) | nu intră în conflict și
  nu sunt mai puțin severe decât cele existente în legislația Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

nu intră în conflict și
  nu sunt mai puțin severe decât cele existente în legislația Uniunii.

(1a)
     
  Statele membre cooperează pentru a asigura adoptarea unor măsuri compatibile care să ducă la îndeplinirea obiectivelor stabilite în cadrele de măsuri tehnice și coordonează punerea în aplicare a acestor măsuri. În acest scop, statele membre folosesc, atunci când acest lucru este practic și adecvat, structurile și mecanismele existente de cooperare instituțională regională, inclusiv pe cele instituite în temeiul convențiilor maritime regionale care vizează zona sau activitatea de pescuit relevantă.

(1b)
     
  Statele membre consultă consiliile consultative relevante precum şi ICES și/sau CSTEP cu privire la proiectele de măsuri care urmează să fie adoptate, însoțite de o expunere de motive. În același timp, astfel de proiecte sunt notificate Comisiei și acelor alte state membre care folosesc în comun pescăria. Statele membre depun toate eforturile pentru a implica în aceste consultări, într-un stadiu timpuriu și într-un mod deschis și transparent, alte părți interesate relevante implicate în activitatea de pescuit în cauză, pentru a identifica punctele de vedere și propunerile tuturor părților relevante pe parcursul etapei de pregătire a măsurilor prevăzute.

(1c)
     
  Statele membre țin seama în mod corespunzător de avizele transmise de consiliile consultative relevante, de ICES și/sau de CSTEP și, în cazul în care măsurile finale adoptate se abat de la aceste avize, oferă explicații detaliate cu privire la motivele pentru care se abat.

(1d)
     
  În cazul în care statele membre doresc să modifice măsurile adoptate, se aplică, de asemenea, alineatele (1a), (1b) şi (1c).

(1e)
     
  Comisia adoptă orientări care să stabilească detaliile procedurii care trebuie urmată în vederea punerii în aplicare a alineatelor (1a), (1b) şi (1c), pentru a se asigura că măsurile adoptate sunt coerente, coordonate la nivel regional și conforme cu cadrul de măsuri tehnice stabilit. Orientările respective pot totodată să identifice sau să instituie cadre administrative, cum ar fi grupuri de lucru regionale în domeniul pescuitului, în vederea organizării practice a cooperării dintre statele membre, în special cu scopul promovării și al facilitării adoptării măsurilor de către fiecare stat membru. [AM 126]

Articolul 22

Notificarea măsurilor tehnice ale statelor membre

Statele membre care adoptă măsuri tehnice în temeiul articolului 21 trebuie să notifice măsurile respective

  fac publice aceste măsuri și le notifică
  Comisiei, altor state membre interesate și consiliilor consultative relevante. [AM 127]

Articolul 23

Evaluarea

(1)
     Comisia poate în orice moment să evalueze compatibilitatea și eficacitatea măsurilor tehnice adoptate de statele membre în temeiul articolului 21
  și, în orice caz, evaluează și prezintă rapoarte cu privire la acestea cel puțin o dată la trei ani sau astfel cum impune cadrul de măsuri tehnice aferent.

(1a)
     
  În conformitate cu Directiva 2007/2/CE şi pentru a asista Comisia pentru punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului, statele membre oferă Comisiei, pentru îndeplinirea atribuțiilor sale în legătură cu punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului, accesul și dreptul de utilizare privind materialele pregătite și datele utilizate pentru definirea și implementarea măsurilor tehnice în temeiul articolului 21.

În privința accesului la informațiile privind mediul se aplică Directiva 2003/4/CE, Regulamentele (CE) nr. 1049/2001 și (CE) nr. 1367/2006. [AM 128]

(1b)
     
  Comisia publică evaluările realizate în conformitate cu prezentul articol și pune la dispoziția publicului aceste informații prin publicarea lor pe site-urile adecvate sau oferind un link direct către ele. În privința accesului la informațiile privind mediul se aplică Regulamentele (CE) nr. 1049/2001 și (CE) nr. 1367/2006. [AM 129]

Articolul 24

Măsurile implicite adoptate în temeiul unui cadru de măsuri tehnice

(1)   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 pentru a specifica măsurile tehnice cuprinse într-un cadru de măsuri tehnice, în cazul în care statele membre care sunt autorizate să ia măsuri în conformitate cu articolul 21 nu comunică aceste măsuri Comisiei
  în termenul stipulat în cadrul măsurilor tehnice sau, dacă acest lucru nu este posibil,
  în termen de trei

  şase
  luni de la data intrării în vigoare a cadrului de măsuri tehnice.

(2)   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 pentru a specifica măsuri tehnice, în cazul în care, pe baza unei evaluări desfășurate în temeiul articolului 23, se

  Atunci când Comisia
  consideră că măsurile statelor membre:

| (a) | nu
  sunt incompatibile

  compatibile
  cu obiectivele stabilite într-un cadru de măsuri tehnice sau |
| --- | --- |

(a)

nu
  sunt incompatibile

  compatibile
  cu obiectivele stabilite într-un cadru de măsuri tehnice sau

| (b) | nu îndeplinesc în mod eficace obiectivele stabilite într-un astfel de cadru de măsuri tehnice, |
| --- | --- |

(b)

nu îndeplinesc în mod eficace obiectivele stabilite într-un astfel de cadru de măsuri tehnice,

aceasta notifică statului membru în cauză, precizând motivele sale.

(2a)
     
  În cazul în care Comisia emite un aviz în temeiul alineatului (2), statul membru în cauză are la dispoziție trei luni pentru a-și modifica măsurile pentru ca acestea să devină compatibile cu obiectivele cadrului de măsuri tehnice și să le îndeplinească.

(2b)
     
  În cazul în care un stat membru nu își modifică măsurile în conformitate cu alineatul (2a), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 55 pentru a specifica măsurile tehnice cuprinse în cadrul de măsuri tehnice.

(3)   Scopul măsurilor tehnice adoptate de Comisie este de a garanta îndeplinirea obiectivelor cadrului de măsuri tehnice. Aplicabilitatea măsurilor statului membru încetează din momentul adoptării de către Comisie a actului delegat.

(3a)
     
  Înainte de a adopta actele delegate menționate în prezentul articol, Comisia consultă consiliile consultative relevante, precum şi ICES și CSTEP cu privire la proiectul de măsuri ce urmează a fi adoptate însoțit de o expunere de motive. [AM 130]

TITLUL IV

MĂSURI NAȚIONALE

Articolul 25

Măsuri ale statelor membre aplicabile exclusiv navelor de pescuit care arborează pavilionul acestora

(1)
     Un stat membru poate adopta măsuri pentru conservarea stocurilor de pește în apele Uniunii, cu condiția ca respectivele măsuri:

| (a) | să se aplice numai

  tuturor
  navelor de pescuit care arborează pavilionul statului membru respectiv, sau, în cazul activităților de pescuit care nu sunt desfășurate de o navă de pescuit, persoanelor stabilite pe teritoriul său

  care desfășoară activități legate de stocurile din apele lor pentru care le-au fost alocate posibilități de pescuit
  ; [AM 131] |
| --- | --- |

(a)

să se aplice numai

  tuturor
  navelor de pescuit care arborează pavilionul statului membru respectiv, sau, în cazul activităților de pescuit care nu sunt desfășurate de o navă de pescuit, persoanelor stabilite pe teritoriul său

  care desfășoară activități legate de stocurile din apele lor pentru care le-au fost alocate posibilități de pescuit
  ; [AM 131]

| (b) | să fie compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3; și |
| --- | --- |

(b)

să fie compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3; și

| (c) | să nu fie mai puțin severe decât cele din legislația existentă a Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

să nu fie mai puțin severe decât cele din legislația existentă a Uniunii.

(1a)
     
  Statul membru comunică, în scopul controlului, celorlalte state membre în cauză dispozițiile adoptate pentru aplicarea alineatului (1). [AM 132]

(1b)
     
  Statele membre pun la dispoziția publicului informațiile privind măsurile adoptate în conformitate cu prezentul articol. [AM 133]

Articolul 26

Măsuri ale statelor membre aplicabile în interiorul zonei de 12 mile marine

(1)   Un stat membru poate adopta măsuri nediscriminatorii pentru conservarea și gestionarea stocurilor de pește și pentru reducerea la minimum a efectului pescuitului asupra conservării

  și pentru îndeplinirea țintelor privind alte resurse acvatice vii și menținerea sau îmbunătățirea stadiului de conservare a
  ecosistemelor marine în limita a 12 mile marine de la liniile sale de bază, cu condiția ca Uniunea să nu fi adoptat măsuri de conservare și gestionare anume pentru zona respectivă
  sau măsuri de abordare specifică a problemei identificate de statul membru în cauză
  . Măsurile statului membru trebuie să fie compatibile cu obiectivele stabilite la articolele 2 și 3 și nu trebuie să fie mai puțin severe decât cele din legislația existentă a Uniunii. [AM 134]

(2)   În cazul în care măsurile de conservare și gestionare care urmează a fi adoptate de un stat membru riscă să afecteze navele de pescuit ale altor state membre, măsurile respective trebuie să fie adoptate numai după consultarea

  notificarea
  Comisiei, a statelor membre în cauză și a consiliilor consultative relevante în privința proiectului care cuprinde

  cu privire la
  măsurile respective, însoțit

  însoțite
  de o expunere de motive
  care să demonstreze, de asemenea, că aceste măsuri nu sunt discriminatorii
  . [AM 135]

(2a)
     
  Statele membre pun la dispoziția publicului informațiile privind măsurile adoptate în conformitate cu prezentul articol. [AM 136]

PARTEA IV

ACCESUL LA RESURSE

Articolul 27

Instituirea unor sisteme de concesiuni de pescuit transferabile

(1)   Cel târziu la 31 decembrie 2013, fiecare stat membru trebuie să instituie un sistem de concesiuni de pescuit transferabile pentru

| (a) | toate navele de pescuit cu o lungime totală de minimum 12 metri; și |
| --- | --- |

(a)

toate navele de pescuit cu o lungime totală de minimum 12 metri; și

| (b) | toate navele de pescuit cu o lungime totală mai mică de 12 metri care pescuiesc cu unelte tractate. |
| --- | --- |

(b)

toate navele de pescuit cu o lungime totală mai mică de 12 metri care pescuiesc cu unelte tractate.

(2)   Statele membre pot extinde sistemul concesiunilor de pescuit transferabile la navele de pescuit care au o lungime totală mai mică de 12 metri și care utilizează alte tipuri de unelte decât uneltele tractate și trebuie să informeze Comisia cu privire la această decizie.

Articolul 28

Alocarea concesiunilor de pescuit transferabile

(1)   O concesiune de pescuit transferabilă instituie un drept de a utiliza posibilitățile de pescuit individuale alocate în conformitate cu articolul 29 alineatul (1).

(2)   Fiecare stat membru alocă concesiuni de pescuit transferabile pe baza unor criterii transparente pentru fiecare stoc sau grup de stocuri pentru care sunt alocate posibilități de pescuit în conformitate cu articolul 16, cu excepția posibilităților de pescuit obținute în temeiul acordurilor pentru pescuit sustenabil.

(3)   În cazul alocării de concesiuni de pescuit transferabile aferente pescăriilor mixte, statele membre trebuie să țină cont de compoziția probabilă a capturilor realizate de navele care participă la respectivele pescării.

(4)   Un stat membru poate aloca concesiuni de pescuit transferabile unui proprietar al unei nave de pescuit care arborează pavilionul acelui stat membru sau unor persoane juridice sau fizice doar în scopul utilizării pe o astfel de navă. Concesiunile de pescuit transferabile pot fi grupate în vederea gestionării colective de către persoane juridice sau fizice sau de către organizații de producători recunoscute. Pe baza unor criterii transparente și obiective, statele membre pot limita eligibilitatea pentru acordarea concesiunilor de pescuit transferabile.

(5)   Statele membre pot limita perioada de valabilitate a concesiunilor de pescuit transferabile la o perioadă de cel puțin 15 ani, în scopul realocării lor. În cazul în care nu limitează perioada de valabilitate a concesiunilor de pescuit transferabile, statele membre pot retrage concesiunile respective cu un preaviz de cel puțin 15 ani.

(6)   Statele membre pot retrage concesiunile de pescuit transferabile cu un preaviz mai scurt în cazul în care se constată o încălcare gravă comisă de titularul concesiunilor. Aceste retrageri trebuie efectuate astfel încât să fie aplicate pe deplin politica comună în domeniul pescuitului și principiul proporționalității și, ori de cât ori este necesar, cu efect imediat.

(7)   Fără a aduce atingere alineatelor (5) și (6), statele membre pot retrage concesiunile de pescuit transferabile care nu au fost utilizate pe o navă de pescuit timp de trei ani consecutivi.

Articolul 29

Alocarea posibilităților de pescuit individuale

(1)   Statele membre alocă posibilități de pescuit individuale titularilor de concesiuni de pescuit transferabile menționate la articolul 28, în funcție de posibilitățile de pescuit alocate statelor membre sau stabilite în planurile de gestionare adoptate de statele membre în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

(2)   Statele membre stabilesc posibilitățile de pescuit care, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, pot fi alocate navelor de pescuit care le arborează pavilionul, pentru specii pentru care Consiliul nu a stabilit posibilități de pescuit.

(3)   Navele de pescuit trebuie să se angajeze în activități de pescuit doar dacă dețin suficiente posibilități de pescuit individuale încât să acopere toate capturile pe care le-ar putea realiza.

(4)   Statele membre pot rezerva până la 5 % din posibilitățile de pescuit. Statele membre stabilesc criterii obiective și transparente pentru alocarea acestor posibilități de pescuit rezervate. Aceste posibilități de pescuit pot fi alocate numai titularilor eligibili de concesiuni de pescuit transferabile, conform dispozițiilor de la articolul 28 alineatul (4).

(5)   Atunci când alocă concesiuni de pescuit transferabile în conformitate cu articolul 28 și când alocă posibilități de pescuit în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol, statele membre pot oferi, în cadrul posibilităților de pescuit care le-au fost alocate, stimulente navelor de pescuit care utilizează unelte de pescuit selective care elimină capturile accidentale nedorite.

(6)   Statele membre pot prevedea plata unei redevențe pentru utilizarea posibilităților de pescuit individuale, drept contribuție la costurile legate de gestionarea pescăriilor.

Articolul 30

Registrul concesiunilor de pescuit transferabile și al posibilităților de pescuit individuale

Statele membre trebuie să creeze și să mențină un registru al concesiunilor de pescuit transferabile și al posibilităților de pescuit individuale.

Articolul 31

Transferul concesiunilor de pescuit transferabile

(1)   Concesiunile de pescuit transferabile pot fi transferate în întregime sau parțial în interiorul unui stat membru între titularii eligibili ai unor astfel de concesiuni.

(2)   Un stat membru poate autoriza transferul unor concesiuni de pescuit transferabile către și din alte state membre.

(3)   Statele membre pot reglementa transferul concesiunilor de pescuit transferabile, stabilind, pe baza unor criterii transparente și obiective, condiții de transfer.

Articolul 32

Închirierea posibilităților de pescuit individuale

(1)   Posibilitățile de pescuit individuale pot fi închiriate în totalitate sau parțial în interiorul unui stat membru.

(2)   Statul membru poate autoriza închirierea posibilităților de pescuit individuale către și din alte state membre.

Articolul 33

Alocarea posibilităților de pescuit care nu fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile

(1)   Fiecare stat membru trebuie să decidă modul în care pot fi alocate navelor care arborează pavilionul său posibilitățile de pescuit care i-au fost alocate în conformitate cu articolul 16 și care nu fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile. Statul membru informează Comisia cu privire la metoda de alocare.
  [AM 137]

PARTEA V

GESTIONAREA CAPACITĂȚII DE PESCUIT

Articolul 34

Adaptarea capacității de pescuit

(1)   
  În conformitate cu obiectivele generale prevăzute la articolul 2, s
  tatele membre
  , atunci când este necesar,

  trebuie să instituie măsuri de adaptare a capacității de pescuit a flotelor lor pentru

  naționale cu scopul de
  a obține un echilibru eficace

  stabil și durabil
  între respectiva capacitatea lor de pescuit și posibilitățile lor de pescuit.

(1a)
     
  Pentru a realiza obiectivul menționat la alineatul (1), statele membre realizează evaluări anuale ale capacității și transmit Comisiei rezultatele acestora până la data de 30 mai a fiecărui an. Evaluările capacității includ o analiză a capacității totale a flotei pe pescărie și segment al flotei la momentul evaluării și impactul său asupra stocurilor și a ecosistemului marin în general. Acestea conțin, de asemenea, o analiză a profitabilității pe termen lung a flotei. Pentru a asigura o abordare comună a acestor evaluări la nivelul tuturor statelor membre, evaluările sunt realizate în conformitate cu orientările Comisiei privind o analiză îmbunătățită a echilibrului dintre capacitatea flotei și posibilitățile de pescuit și, în plus, iau în calcul profitabilitatea flotei. Evaluările sunt puse la dispoziția publicului.

(1b)
     
  În cazul în care evaluarea evidențiază o discrepanță între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit, un stat membru adoptă în termen de un an de la respectiva evaluare un program detaliat, care include un calendar obligatoriu, privind orice ajustare necesară a capacității de pescuit a flotelor lor, în ceea ce privește numărul și caracteristicile navelor, necesar pentru a obține un echilibru stabil și durabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit. Programul respectiv se transmite Comisiei, Parlamentului European și celorlalte state membre.

(1c)
     
  În cazul în care această evaluare nu este furnizată sau dacă unui stat membru i se solicită să adopte un program de reducere a capacității și nu se conformează, ori dacă un stat membru nu pune în aplicare programul, asistența financiară a Uniunii acordată statului membru respectiv în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului se sistează.

În ultimă instanță, dacă oricare dintre aceste măsuri menţionate la primul paragraf se întârzie cu doi sau mai mulți ani, Comisia poate suspenda posibilitățile de pescuit ale segmentelor de flotă în cauză.

(2)   Nu este permisă nicio ieșire din flotă cu ajutor public acordat în cadrul Fondului European pentru Pescuit pentru perioada de programare 2007-2013, cu excepția cazului în care această ieșire este precedată de retragerea licenței de pescuit și a autorizațiilor de pescuit.

(3)   Capacitatea de pescuit care corespunde navelor de pescuit retrase cu ajutor public nu poate fi înlocuită.

(4)   Statele membre trebuie să se asigure că, de la data de 1 ianuarie 2013, capacitatea de pescuit a flotei lor nu depășește în niciun moment plafoanele pentru capacitatea de pescuit stabilite în conformitate cu articolul 35.

(4a)
     
  Pentru a avea dreptul la emiterea unei licenţe sau autorizaţii de pescuit, navele Uniunii trebuie să deţină un certificat al motorului valabil, emis în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. [AM 138 și 241]

Articolul 34a

Sistemul de intrare/ieșire

Statele membre își gestionează intrările în flotă și ieșirile din flotă în așa fel încât intrarea unei noi capacități în flotă fără ajutor public să fie compensată prin retragerea anterioară, fără ajutor public, a unei capacități de volum cel puțin egal
  . [AM 139]

Articolul 35

Gestionarea capacității de pescuit

(1)   Flota fiecărui stat membru trebuie să respecte
  în mod strict
  plafoanele pentru capacitatea de pescuit prevăzute în anexa II.

(2)   Statele membre pot solicita Comisiei să excludă navele de pescuit care fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile instituit în conformitate cu articolul 27 din plafoanele pentru capacitatea de pescuit stabilite în conformitate cu alineatul (1). În acest caz, plafoanele pentru capacitatea de pescuit trebuie recalculate pentru a lua în calcul navele de pescuit care nu fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile.

  Până la data de 31 decembrie ...

   (****)

  , Comisia înaintează o propunere Parlamentului European și Consiliului de modificare a anexei II la prezentul regulament și a Regulamentului (CEE) nr. 2930/86, pentru a defini capacitatea în raport cu orice parametru măsurabil al navei de natură să afecteze capacitatea navei de a captura pește.

Această nouă definiție ia în considerare criteriile socioeconomice, precum și eforturile în materie de control întreprinse de statele membre. În asemenea propunere, capacitatea flotei fiecărui stat membru este defalcată în funcție de segmentele flotei, fapt care implică o defalcare specifică în cazul navelor care operează în regiunile ultraperiferice și al navelor care operează în mod exclusiv în afara apelor teritoriale Uniunii.

(3)   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 cu privire la recalcularea plafoanelor pentru capacitatea de pescuit menționate la alineatele (1) și (2).
  [AM 140]

Articolul 36

Registrele flotelor de pescuit

(1)   Statele membre trebuie să înregistreze

  înregistrează
  informațiile privind
  proprietatea,
  caracteristicile
  navei și ale uneltelor
  și activitatea navelor de pescuit ale Uniunii aflate sub pavilionul lor care sunt necesare pentru gestionarea măsurilor stabilite în temeiul prezentului regulament
  și publică aceste informații, protejând în același timp datele cu caracter personal
  .

(2)   Statele membre trebuie să pună la dispoziția

  prezintă
  Comisiei informațiile menționate la alineatul (1).

(3)   Comisia instituie un registru al flotei de pescuit a Uniunii care să conțină informațiile pe care le primește în temeiul alineatului (2).

(4)   Informațiile conținute în registrul flotei de pescuit a Uniunii se pun la dispoziția tuturor statelor membre
  și a Parlamentului European
  . Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 privind definirea informațiilor menționate la alineatul (1).

(5)   Comisia
  adoptă actele de punere în aplicare care instituie
  cerințe operaționale tehnice pentru modalitățile de transmitere a informațiilor menționate la alineatele (2), (3) și (4). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 56
  alineatul (2)
  . [AM 141]

PARTEA VI

BAZA ȘTIINȚIFICĂ PENTRU GESTIONAREA PESCĂRIILOR

Articolul 37

Cerințe privind datele pentru gestionarea pescăriilor

(1)   
  Conservarea, gestionarea și exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine trebuie să se bazeze pe cele mai bune informații disponibile. În acest scop,
  statele membre trebuie să culeagă

  culeg
  datele biologice, tehnice, de mediu și socioeconomice necesare pentru gestionarea ecosistemică a pescăriilor, trebuie să gestioneze

  pescăriile ecosistemice, gestionează
  aceste date și să le pună

  pun
  la dispoziția utilizatorilor finali ai datelor științifice, inclusiv a organismelor desemnate de Comisie.
  Uniunea oferă o contribuție financiară adecvată, prin intermediul FEPAM, suficientă pentru obținerea acestor date.
  Datele respective vor permite,
  permit,
  în mod concret, evaluarea: [AM 142]

| (a) | stării
  actuale a
  resurselor biologice marine exploatate, [AM 143] |
| --- | --- |

(a)

stării
  actuale a
  resurselor biologice marine exploatate, [AM 143]

| (b) | nivelului de pescuit
  , făcându-se o distincție clară între pescuitul industrial și cel fără caracter industrial,
  și a impactului pe care îl au activitățile de pescuit asupra resurselor biologice marine și asupra ecosistemelor marine și [AM 224] |
| --- | --- |

(b)

nivelului de pescuit
  , făcându-se o distincție clară între pescuitul industrial și cel fără caracter industrial,
  și a impactului pe care îl au activitățile de pescuit asupra resurselor biologice marine și asupra ecosistemelor marine și [AM 224]

| (c) | performanțelor socioeconomice
  actuale
  ale sectoarelor pescuitului, acvaculturii și prelucrării în apele Uniunii și în afara acestora. [AM 144] |
| --- | --- |

(c)

performanțelor socioeconomice
  actuale
  ale sectoarelor pescuitului, acvaculturii și prelucrării în apele Uniunii și în afara acestora. [AM 144]

(2)   Statele membre:

| (a) | să se asigure

  asigură
  că datele colectate sunt exacte și fiabile
  și complete


  și că sunt culese la timp în mod armonizat în toate statele membre
  ; [AM 145] |
| --- | --- |

(a)

să se asigure

  asigură
  că datele colectate sunt exacte și fiabile
  și complete


  și că sunt culese la timp în mod armonizat în toate statele membre
  ; [AM 145]

| (aa) | se asigură că la colectarea datelor, datele și metodologiile științifice iau în considerare factori precum acidificarea și temperatura mării, asigurându-se astfel că pe tot parcursul anului se strâng date din diferite regiuni; [AM 146] |
| --- | --- |

(aa)

se asigură că la colectarea datelor, datele și metodologiile științifice iau în considerare factori precum acidificarea și temperatura mării, asigurându-se astfel că pe tot parcursul anului se strâng date din diferite regiuni; [AM 146]

| (b) | să evite

  instituie mecanisme de coordonare pentru a evita
  dublarea colectării datelor pentru diferite scopuri; [AM 147] |
| --- | --- |

(b)

să evite

  instituie mecanisme de coordonare pentru a evita
  dublarea colectării datelor pentru diferite scopuri; [AM 147]

| (c) | să asigure

  asigură
  stocarea în condiții de siguranță a datelor colectate
  , punându-le la dispoziția publicului, cu excepția unor cazuri excepționale, în care sunt necesare protecția și confidențialitatea corespunzătoare și cu condiţia că se declară motivele acestor restricții

  și, dacă este cazul, protejarea adecvată și confidențialitatea acestora; [AM 148] |
| --- | --- |

(c)

să asigure

  asigură
  stocarea în condiții de siguranță a datelor colectate
  , punându-le la dispoziția publicului, cu excepția unor cazuri excepționale, în care sunt necesare protecția și confidențialitatea corespunzătoare și cu condiţia că se declară motivele acestor restricții

  și, dacă este cazul, protejarea adecvată și confidențialitatea acestora; [AM 148]

| (d) | să se asigure

  asigură
  că Comisia sau organismele desemnate de aceasta au acces la
  toate
  bazele de date și sistemele naționale utilizate pentru prelucrarea datelor culese, în scopul verificării existenței și calității datelor; [AM 149] |
| --- | --- |

(d)

să se asigure

  asigură
  că Comisia sau organismele desemnate de aceasta au acces la
  toate
  bazele de date și sistemele naționale utilizate pentru prelucrarea datelor culese, în scopul verificării existenței și calității datelor; [AM 149]

| (da) | pun la dispoziția părților interesate datele relevante și metodologiile pertinente prin care sunt obținute, ținând în același timp seama de toate datele suplimentare care ar putea fi furnizate de părțile interesate respective. [AM 150] |
| --- | --- |

(da)

pun la dispoziția părților interesate datele relevante și metodologiile pertinente prin care sunt obținute, ținând în același timp seama de toate datele suplimentare care ar putea fi furnizate de părțile interesate respective. [AM 150]

(2a)
     
  Statele membre trimit anual Comisiei un raport de sinteză în care să fie enumerate activitățile de pescuit pentru care este necesară culegerea de date și care să indice, pentru fiecare categorie și caz, dacă a fost sau nu respectată cerința. Raportul de sinteză este pus la dispoziția publicului. [AM 151]

(3)   Statele membre trebuie să asigure coordonarea națională a colectării și gestionării datelor științifice pentru gestionarea pescăriilor, inclusiv date socioeconomice. În acest scop, statele membre desemnează un corespondent național și organizează anual o reuniune națională de coordonare.
  Parlamentul European și
  Comisia trebuie să fie informată

  sunt informate
  cu privire la activitățile de coordonare naționale și
  sunt invitate
  la reuniunile de coordonare. [AM 152]

(4)   Statele membre trebuie să își coordoneze

  , în strânsă cooperare cu Comisia, își coordonează
  activitățile de colectare a datelor cu cele ale altor state membre din aceeași regiune și să depună toate eforturile pentru a-și coordona acțiunile cu cele ale țărilor terțe care au suveranitate sau jurisdicție asupra apelor din aceeași regiune. [AM 153]

(5)   Începând din 2014, colectarea, gestionarea și utilizarea datelor trebuie să se desfășoare în cadrul unui program multianual. Un asemenea program multianual trebuie să includă ținte privind gradul de precizie al datelor care trebuie colectate și nivelurile de agregare pentru colectarea, gestionarea și utilizarea acestor date.

(6)   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 pentru a specifica țintele referitoare la precizia datelor care urmează să fie colectate și pentru a defini nivelurile de agregare pentru colectarea, gestionarea și utilizarea acestor date, pentru programul multianual menționat la alineatul (5)
  , precum și pentru a asigura coordonarea între statele membre în ceea ce privește culegerea datelor și prezentarea acestora
  . [AM 154]

(7)   Comisia stabilește cerințe operaționale tehnice pentru modalitățile de transmitere a datelor colectate. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 56.

(7a)
     
  Nepunerea în aplicare de către un stat membru a cerințelor de colectare a datelor duce la retragerea ajutorului public și, ulterior, la sancțiuni suplimentare din partea Comisiei. [AM 155]

Articolul 37a

Consultarea organismelor științifice

Comisia consultă organismele științifice competente la intervale regulate cu privire la chestiuni ce țin de conservarea și gestionarea resurselor piscicole, inclusiv cu privire la considerentele de natură biologică, economică, ecologică, socială și tehnică, ținând cont totodată de buna gestionare a fondurilor publice, în scopul de a evita duplicarea activității diferitelor organisme științifice. [AM 156]

Articolul 38

Programe de cercetare

(1)   Statele membre trebuie să adopte

  adoptă
  programe naționale de colectare de date științifice și de cercetare și inovare în domeniul pescuitului
  și acvaculturii
  . Ele își coordonează activitățile de colectare de date, cercetare și inovare în domeniul pescuitului cu alte state membre și cu cadrele

  , în contextul cadrelor
  de cercetare și inovare ale Uniunii,
  în strânsă cooperare cu Comisia şi implicând, după caz, consiliile consultative relevante
  .
  Uniunea asigură, prin intermediul instrumentelor disponibile în domeniul cercetării și al pescuitului, finanțarea corespunzătoare a acestor programe
  . [AM 157 și 285]

(2)   Statele membre trebuie să asigure

  asigură
  disponibilitatea competențelor și a resurselor umane pertinente necesare pentru a fi implicate în procesul consultativ științific,
  cu participarea părților interesate științifice relevante
  . [AM 158]

(2a)
     
  Statele membre transmit Comisiei rapoarte anuale referitoare la progresele realizate în ceea ce privește implementarea programelor naționale de colectare de date științifice și de cercetare și inovare în domeniul pescuitului. [AM 159]

(2b)
     
  Concluziile programelor de cercetare sunt puse la dispoziția întregii comunități științifice europene. [AM 160]

PARTEA VII

Politica externă

TITLUL I

organizațiile de pescuit internaționale

Articolul 39

Obiective

(1)   
  În vederea asigurării exploatării și gestionării sustenabile a resurselor biologice marine,
  Uniunea
  promovează aplicarea efectivă a instrumentelor și a reglementărilor internaționale din domeniul pescuitului,
  participă la
  şi susține
  activitățile organizațiilor internaționale din domeniul pescuitului, inclusiv ale organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP).
  Procedând astfel, Uniunea acționează
  în conformitate cu
  angajamentele și
  obligațiile internaționale și obiectivele de politică și în conformitate cu obiectivele stabilite la articolele 2 și, 3
  și 4 din prezentul regulament și cu alte politici ale sale
  .

(2)   Pozițiile Uniunii în cadrul organizațiilor internaționale care se ocupă de pescuit și al ORGP trebuie să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile, pentru a se garanta faptul că resurse pescărești sunt menținute sau restabilite deasupra nivelurilor care pot să asigure producția maximă durabilă.

  În special, Uniunea:

| (a) | sprijină activ, promovează și contribuie la dezvoltarea celor mai bune cunoștințe științifice disponibile; |
| --- | --- |

(a)

sprijină activ, promovează și contribuie la dezvoltarea celor mai bune cunoștințe științifice disponibile;

| (b) | promovează măsuri destinate să garanteze că resursele halieutice sunt menținute în conformitate cu obiectivele articolului 2, în special cu alineatul (2) și Articolul 4; |
| --- | --- |

(b)

promovează măsuri destinate să garanteze că resursele halieutice sunt menținute în conformitate cu obiectivele articolului 2, în special cu alineatul (2) și Articolul 4;

| (c) | promovează instituirea și consolidarea unor comisii de conformitate ale ORGP, evaluări independente periodice ale performanței și măsuri adecvate de remediere, inclusiv sancțiuni disuasive și eficiente care trebuie aplicate într-un mod transparent și nediscriminatoriu; |
| --- | --- |

(c)

promovează instituirea și consolidarea unor comisii de conformitate ale ORGP, evaluări independente periodice ale performanței și măsuri adecvate de remediere, inclusiv sancțiuni disuasive și eficiente care trebuie aplicate într-un mod transparent și nediscriminatoriu;

| (d) | îmbunătățește coerența în materie de politici a inițiativelor Uniunii, acordând o atenție deosebită activităților comerciale, de dezvoltare și de mediu; |
| --- | --- |

(d)

îmbunătățește coerența în materie de politici a inițiativelor Uniunii, acordând o atenție deosebită activităților comerciale, de dezvoltare și de mediu;

| (e) | promovează și sprijină, în toate mediile internaționale, măsurile necesare pentru eradicarea pescuitului INN, asigurându-se, în acest scop, că pe piața Uniunii nu intră produse pescărești provenite din pescuitul INN, contribuind astfel la activitățile de pescuit durabile care sunt viabile din punct de vedere economic și care promovează ocuparea forței de muncă în Uniune; |
| --- | --- |

(e)

promovează și sprijină, în toate mediile internaționale, măsurile necesare pentru eradicarea pescuitului INN, asigurându-se, în acest scop, că pe piața Uniunii nu intră produse pescărești provenite din pescuitul INN, contribuind astfel la activitățile de pescuit durabile care sunt viabile din punct de vedere economic și care promovează ocuparea forței de muncă în Uniune;

| (f) | încurajează eforturile internaționale comune de combatere a pirateriei pe mare și joacă un rol activ în acest sens, în vederea garantării siguranței oamenilor și a prevenirii perturbării activităților de pescuit maritim; |
| --- | --- |

(f)

încurajează eforturile internaționale comune de combatere a pirateriei pe mare și joacă un rol activ în acest sens, în vederea garantării siguranței oamenilor și a prevenirii perturbării activităților de pescuit maritim;

| (g) | promovează aplicarea efectivă a instrumentelor și a reglementărilor internaționale din domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

(g)

promovează aplicarea efectivă a instrumentelor și a reglementărilor internaționale din domeniul pescuitului;

| (h) | se asigură că activitățile de pescuit desfășurate în afara apelor Uniunii se bazează pe aceleași principii și standarde care se aplică în apele Uniunii, promovând aplicarea de către ORGP-uri a acelorași principii și standarde ca cele aplicate în apele Uniunii. |
| --- | --- |

(h)

se asigură că activitățile de pescuit desfășurate în afara apelor Uniunii se bazează pe aceleași principii și standarde care se aplică în apele Uniunii, promovând aplicarea de către ORGP-uri a acelorași principii și standarde ca cele aplicate în apele Uniunii.

(2a)
     
  Uniunea sprijină în mod activ dezvoltarea unor mecanisme echitabile și transparente de alocare a posibilităților de pescuit.

(3)   Uniunea contribuie în mod activ și sprijină dezvoltarea cunoștințelor științifice și a consultanței în cadrul ORGP și al organizațiilor internaționale.
  [AM 161]

(3a)
     
  Uniunea stimulează relațiile de cooperare dintre ORGP-uri, în vederea adaptării, armonizării și lărgirii cadrului de acțiune multilaterală și sprijină dezvoltarea cunoștințelor și a consultanței științifice în cadrul ORGP și al organizațiilor internaționale și respectă toate recomandările emise. [AM 162]

Articolul 40

Respectarea dispozițiilor internaționale

Uniunea
  , asistată de Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului,
  cooperează cu țările terțe și cu organizațiile internaționale din domeniul pescuitului, inclusiv cu ORGP, pentru a consolida respectarea măsurilor,
  în special a celor de combatere a pescuitului INN,
  adoptate de aceste organizații internaționale
  , pentru a asigura respectarea strictă a măsurilor adoptate
  .

Statele membre se asigură că operatorii lor se conformează măsurilor menționate la primul paragraf. [AM 163]

TITLUL II

ACORDURILE PENTRU PESCUIT SUSTENABIL

Articolul 41

Principiile și obiectivele acordurilor pentru pescuit sustenabil

(1)   Acordurile pentru pescuit sustenabil cu țările terțe trebuie să creeze un cadru de guvernanță juridică, economică și de mediu pentru activitățile de pescuit efectuate de navele de pescuit ale Uniunii în apele țărilor terțe
  , în conformitate cu măsuri relevante adoptate de către organizații internaționale, inclusiv de către ORGP
  .
  Astfel de cadre pot include:

| (a) | crearea și sprijinirea instituțiilor științifice și de cercetare necesare; |
| --- | --- |

(a)

crearea și sprijinirea instituțiilor științifice și de cercetare necesare;

| (b) | capacități de monitorizare, control și supraveghere, precum și |
| --- | --- |

(b)

capacități de monitorizare, control și supraveghere, precum și

| (c) | alte elemente privind consolidarea capacităților aferente elaborării unei politici sustenabile în domeniul pescuitului a respectivei țări terțe. |
| --- | --- |

(c)

alte elemente privind consolidarea capacităților aferente elaborării unei politici sustenabile în domeniul pescuitului a respectivei țări terțe.

De asemenea, ele cuprind dispoziţii pentru a asigura faptul că activitățile de pescuit se desfășoară în condiții de securitate juridică. [AM 164]

(1a)
     
  Pentru a se asigura că resursele biologice marine sunt exploatate în mod sustenabil, Uniunea se ghidează după principiul conform căruia acordurile pentru pescuit sustenabil cu țările terțe trebuie încheiate în beneficiul ambelor părți și trebuie să contribuie la continuitatea activităților flotelor Uniunii prin obținerea unei părți din excedentul țării terțe, proporțională cu interesele flotelor Uniunii. [AM 165]

(2)   Navele de pescuit ale Uniunii pot captura

  capturează
  numai excedentul de captură admisibilă stabilit de țara terță în conformitate cu articolul 62 alineatul (2) din
  UNCLOS
  s și identificat
  într-un mod clar și transparent
  pe baza celor mai bune avize științifice disponibile și a informațiilor relevante schimbate între Uniune și țara terță în cauză cu privire la efortul de pescuit total exercitat
  de toate flotele
  asupra stocurilor afectate, pentru a se asigura că resursele de pește rămân peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă. [AM 166]

(2a)
     
  Acordurile pentru pescuit sustenabil și acordurile de acces reciproc includ:

| (a) | o cerință privind respectarea principiului de limitare a accesului la resursele care sunt demonstrate științific ca fiind un surplus față de capacitatea capturii statului costier, în conformitate cu dispozițiile UNCLOS; |
| --- | --- |

(a)

o cerință privind respectarea principiului de limitare a accesului la resursele care sunt demonstrate științific ca fiind un surplus față de capacitatea capturii statului costier, în conformitate cu dispozițiile UNCLOS;

| (b) | o clauză care interzice acordarea unor condiții mai favorabile diferitelor flote care pescuiesc în apele respective decât cele acordate operatorilor economici din Uniune, inclusiv cele privind conservarea, dezvoltarea și gestionarea resurselor sau acordurile financiare, tarifele și alte taxe asociate emiterii autorizațiilor de pescuit; |
| --- | --- |

(b)

o clauză care interzice acordarea unor condiții mai favorabile diferitelor flote care pescuiesc în apele respective decât cele acordate operatorilor economici din Uniune, inclusiv cele privind conservarea, dezvoltarea și gestionarea resurselor sau acordurile financiare, tarifele și alte taxe asociate emiterii autorizațiilor de pescuit;

| (c) | o clauză de condiționalitate, care condiționează acordul de respectarea drepturilor omului în conformitate cu acordurile internaționale privind drepturile omului; precum și |
| --- | --- |

(c)

o clauză de condiționalitate, care condiționează acordul de respectarea drepturilor omului în conformitate cu acordurile internaționale privind drepturile omului; precum și

| (d) | o clauză de exclusivitate.

  [AM 167] |
| --- | --- |

(d)

o clauză de exclusivitate.

  [AM 167]

(2b)
     
  Acordurile pentru pescuit sustenabil și acordurile de acces reciproc garantează că navele de pescuit ale Uniunii pot desfășura activități în apele țării terțe cu care a fost încheiat un acord numai dacă dețin o autorizație de pescuit care a fost emisă în conformitate cu o procedură acceptată de ambele părți la acord. [AM 168]

(2c)
     
  Navele care poartă pavilionul Uniunii și care s-au retras temporar din registrul unui stat membru pentru a căuta posibilități de pescuit în alte părți nu au permisiunea de a beneficia, pentru o perioadă de 24 de luni, de posibilitățile de pescuit acordate în temeiul Acordului pentru pescuit sustenabil sau al protocoalelor în vigoare în momentul în care părăsesc registrul, în cazul în care se reînscriu ulterior într-un registru al Uniunii și același lucru se aplică schimbării temporare a pavilionului atunci când se desfășoară activități de pescuit în cadrul ORGP; [AM 169]

(2d)
     
  Acordurile pentru pescuit sustenabil prevăd acordarea de autorizații de pescuit de orice fel numai navelor de pescuit noi și celor care au arborat anterior pavilionul Uniunii cu cel puțin 24 de luni înainte de cererea de acordare a unei autorizații de pescuit și care doresc să captureze specii care fac obiectul Acordului pentru pescuit sustenabil. [AM 170]

(2e)
     
  În stabilirea posibilităților de pescuit în cadrul acordurilor care vizează stocurile de pești anadromi sau stocurile de pești mari migratori, se ține seama în mod corespunzător de evaluările științifice realizate la nivel regional și de măsurile de conservare și gestionare adoptate de ORGP. [AM 171]

(2f)
     
  La nivelul Uniunii se depun eforturi pentru monitorizarea activităților navelor de pescuit ale Uniunii care operează în apele din exteriorul Uniunii în afara cadrului oferit de acordurile pentru pescuit sustenabil. Aceste nave ar trebui să respecte aceleași principii directoare ca cele aplicate navelor care pescuiesc în Uniune. [AM 172]

(2 g)
     
  Navele de pescuit ale Uniunii care își desfășoară activitatea în afara apelor Uniunii sunt echipate cu camere CCTV sau cu un sistem echivalent pentru a se permite documentarea deplină a practicilor de pescuit și a capturilor. [AM 173]

(2h)
     
  Impactul fiecărui protocol face obiectul unor evaluări independente întreprinse înaintea primirii de către Comisiei a mandatului de negociere privind următoarele protocoale și care includ informații referitoare la capturi și la activitățile de pescuit. Evaluările sunt făcute publice. [AM 174]

(2i)
     
  Pentru a se asigura gestionarea sustenabilă a stocurilor comune cu țările vecine, este necesar ca acestea să facă obiectul prezentului regulament. [AM 175]

Articolul 42

Asistență financiară

Prin intermediul acordurilor pentru pescuit sustenabil, Uniunea oferă asistență financiară țărilor terțe pentru:

| (a) | a suporta o parte din costul accesului la resursele de pește din apele țărilor terțe; |
| --- | --- |

(a)

a suporta o parte din costul accesului la resursele de pește din apele țărilor terțe;

| (b) | a crea cadrul de guvernanță, inclusiv înființarea și menținerea instituțiilor științifice și de cercetare necesare, capacitatea de monitorizare, control și supraveghere,
  transparență, participare și mecanisme de stabilire a răspunderii
  , precum și alte elemente de consolidare a capacității pentru dezvoltarea unei politici de pescuit sustenabil în țara terță. Această asistență financiară trebuie să fie condiționată de obținerea unor rezultate
  socio-economice și de mediu
  specifice
  și să fie complementară și coerentă cu proiectele și programele de dezvoltare derulate în țara terță în cauză
  . [AM 176] |
| --- | --- |

(b)

a crea cadrul de guvernanță, inclusiv înființarea și menținerea instituțiilor științifice și de cercetare necesare, capacitatea de monitorizare, control și supraveghere,
  transparență, participare și mecanisme de stabilire a răspunderii
  , precum și alte elemente de consolidare a capacității pentru dezvoltarea unei politici de pescuit sustenabil în țara terță. Această asistență financiară trebuie să fie condiționată de obținerea unor rezultate
  socio-economice și de mediu
  specifice
  și să fie complementară și coerentă cu proiectele și programele de dezvoltare derulate în țara terță în cauză
  . [AM 176]

Articolul 42a

Activități de pescuit ale Uniunii în afara cadrului acordurilor pentru pescuit sustenabil

Statele membre obțin informații cu privire la orice înțelegere între resortisanții unui stat membru și o țară terță care permite navelor de pescuit aflate sub pavilionul respectivului stat membru să desfășoare activități de pescuit în apele aflate sub jurisdicția sau suveranitatea acelei țări terțe, precum și detaliile referitoare la navele respective și la activitățile lor relevante. Statele membre informează Comisia cu privire la aceste aspecte. [AM 230]

PARTEA VIII

ACVACULTURA

Articolul 43

Promovarea acvaculturii
  durabile [AM 177]

(1)   Până în 2013, Comisia trebuie să elaboreze orientări strategice ale Uniunii fără caracter obligatoriu privind prioritățile și țintele comune pentru dezvoltarea activităților
  durabile
  de acvacultură, cu scopul de a promova sustenabilitatea și de a contribui la securitatea alimentară şi a rezervelor, și la creșterea economică și ocuparea forței de muncă. Aceste orientări strategice
  disting între pe de o parte, acvacultură de dimensiuni mici şi medii, şi pe de altă parte, acvacultură pe scară industrială,
  şi țin cont de pozițiile de plecare și de condițiile diferite din Uniune,
  şi
  constituie baza pentru planurile strategice naționale multianuale și trebuie să vizeze: [AM 178]

| (a) | îmbunătățirea competitivității sectorului acvaculturii și promovarea dezvoltării și inovării acestuia;

  simplificarea legislației în acest sector și reducerea sarcinilor administrative la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

îmbunătățirea competitivității sectorului acvaculturii și promovarea dezvoltării și inovării acestuia;

  simplificarea legislației în acest sector și reducerea sarcinilor administrative la nivelul Uniunii;

| (b) | încurajarea activității economice;

  încurajarea utilizării speciilor necarnivore și reducerea utilizării produselor pescărești ca hrană pentru pești; |
| --- | --- |

(b)

încurajarea activității economice;

  încurajarea utilizării speciilor necarnivore și reducerea utilizării produselor pescărești ca hrană pentru pești;

| (c) | diversificarea și îmbunătățirea calității vieții în zonele costiere și rurale;

  integrarea activităților de acvacultură în alte politici, precum politicile privind zonele de coastă, strategiile maritime și orientările pentru amenajarea spațiului maritim, aplicarea Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei

   (34)

  (Directiva-cadru privind apa) și politica din domeniul mediului. |
| --- | --- |

(c)

diversificarea și îmbunătățirea calității vieții în zonele costiere și rurale;

  integrarea activităților de acvacultură în alte politici, precum politicile privind zonele de coastă, strategiile maritime și orientările pentru amenajarea spațiului maritim, aplicarea Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei

   (34)

  (Directiva-cadru privind apa) și politica din domeniul mediului.

| (d) | condiții de concurență echitabile pentru operatorii din sectorul acvaculturii în ceea ce privește accesul la ape și spațiu. |
| --- | --- |

(d)

condiții de concurență echitabile pentru operatorii din sectorul acvaculturii în ceea ce privește accesul la ape și spațiu.

(2)   Până în 2014, statele membre trebuie să elaboreze un plan strategic național multianual pentru dezvoltarea activităților de acvacultură pe teritoriul lor.

  Uniunea susține producția și consumul de produse obținute din acvacultura durabilă a Uniunii prin:

| (a) | stabilirea, până în 2014, a unor criterii de calitate, transparente și generale pentru acvacultură, pentru a evalua și a reduce la minimum impactul ecologic al acvaculturii și al activităților agricole; |
| --- | --- |

(a)

stabilirea, până în 2014, a unor criterii de calitate, transparente și generale pentru acvacultură, pentru a evalua și a reduce la minimum impactul ecologic al acvaculturii și al activităților agricole;

| (b) | asigurarea unor prețuri rezonabile de livrare către consumatori; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea unor prețuri rezonabile de livrare către consumatori;

| (c) | stabilirea de norme privind trasabilitatea, securitatea și calitatea produselor de acvacultură din Uniune sau importate, prin intermediul unui marcaj sau al unei etichetări corespunzătoare, conform prevederilor articolului 42 din Regulamentul (UE) nr. .../2013 [privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură]

   (*****)
  . [AM 179 și 242] |
| --- | --- |

(c)

stabilirea de norme privind trasabilitatea, securitatea și calitatea produselor de acvacultură din Uniune sau importate, prin intermediul unui marcaj sau al unei etichetări corespunzătoare, conform prevederilor articolului 42 din Regulamentul (UE) nr. .../2013 [privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură]

   (*****)
  . [AM 179 și 242]

(3)   Planul strategic național multianual trebuie să includă obiectivele statului membru și măsurile
  și calendarele
  necesare în vederea îndeplinirii acestora. [AM 180]

(4)   Planurile strategice naționale multianuale trebuie să urmărească în special următoarele:

| (a) | reducerea birocrației și
  simplificarea administrativă, în special privind licențele; |
| --- | --- |

(a)

reducerea birocrației și
  simplificarea administrativă, în special privind licențele;

| (b) | securitatea juridică pentru operatorii din sectorul acvaculturii în ceea ce privește accesul la ape și spațiu,
  în conformitate cu politica Uniunii privind managementul litoralului și amenajarea spațiului maritim
  ; |
| --- | --- |

(b)

securitatea juridică pentru operatorii din sectorul acvaculturii în ceea ce privește accesul la ape și spațiu,
  în conformitate cu politica Uniunii privind managementul litoralului și amenajarea spațiului maritim
  ;

| (c) | stabilirea unor indicatori
  de calitate și
  de sustenabilitate ecologică, economică și socială; |
| --- | --- |

(c)

stabilirea unor indicatori
  de calitate și
  de sustenabilitate ecologică, economică și socială;

| (ca) | măsuri prin care se asigură conformitatea deplină a activităților de acvacultură cu legislația în vigoare a Uniunii privind mediul; |
| --- | --- |

(ca)

măsuri prin care se asigură conformitatea deplină a activităților de acvacultură cu legislația în vigoare a Uniunii privind mediul;

| (d) | evaluarea altor efecte transfrontaliere posibile asupra
  resurselor biologice marine și a ecosistemelor marine ale
  statelor membre învecinate; |
| --- | --- |

(d)

evaluarea altor efecte transfrontaliere posibile asupra
  resurselor biologice marine și a ecosistemelor marine ale
  statelor membre învecinate;

| (da) | promovarea activităților de cercetare, dezvoltare și inovare (CDI) și a colaborării dintre sector și mediul științific; |
| --- | --- |

(da)

promovarea activităților de cercetare, dezvoltare și inovare (CDI) și a colaborării dintre sector și mediul științific;

| (db) | siguranța alimentară; |
| --- | --- |

(db)

siguranța alimentară;

| (dc) | sănătatea animală și bunăstarea animalelor; |
| --- | --- |

(dc)

sănătatea animală și bunăstarea animalelor;

| (dd) | sustenabilitatea ecologică.

  [AM 181] |
| --- | --- |

(dd)

sustenabilitatea ecologică.

  [AM 181]

(5)   Statele membre trebuie să facă schimb de informații și de bune practici, prin intermediul unei metode deschise de coordonare a măsurilor naționale prevăzute de planurile strategice multianuale.

Articolul 44

Consultarea consiliilor consultative

În conformitate cu articolul 53, se instituie un Consiliu consultativ pentru acvacultură.

PARTEA IX

ORGANIZAREA COMUNĂ A PIEȚELOR

Articolul 45

Obiective

(1)   Se instituie o organizare comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură, pentru:

| (a) | a contribui la îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolele 2 și 3; |
| --- | --- |

(a)

a contribui la îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolele 2 și 3;

| (b) | a permite sectorului pescuitului și acvaculturii să aplice politica comună în domeniul pescuitului la nivelul corespunzător; |
| --- | --- |

(b)

a permite sectorului pescuitului și acvaculturii să aplice politica comună în domeniul pescuitului la nivelul corespunzător;

| (c) | a consolida competitivitatea sectorului pescuitului și acvaculturii din Uniune, în special competitivitatea

  și a promova politicile sale privind calitatea, prin implementarea planurilor de producție și comercializare
  ,
  acordând o atenție deosebită
  producătorilor; [AM 183] |
| --- | --- |

(c)

a consolida competitivitatea sectorului pescuitului și acvaculturii din Uniune, în special competitivitatea

  și a promova politicile sale privind calitatea, prin implementarea planurilor de producție și comercializare
  ,
  acordând o atenție deosebită
  producătorilor; [AM 183]

| (d) | a îmbunătăți transparența
  și stabilitatea
  piețelor, în special în ceea ce privește cunoștințele economice și înțelegerea piețelor Uniunii pentru produsele din pescuit și acvacultură pe tot parcursul lanțului de aprovizionare,
  de a promova distribuția echitabilă a valorii adăugate de-a lungul lanțului de valoare a sectorului,
  precum și
  informarea și
  sensibilizarea consumatorilor
  prin intermediul afișării informațiilor și/sau al etichetării care să cuprindă informații ușor de înțeles
  ; [AM 184] |
| --- | --- |

(d)

a îmbunătăți transparența
  și stabilitatea
  piețelor, în special în ceea ce privește cunoștințele economice și înțelegerea piețelor Uniunii pentru produsele din pescuit și acvacultură pe tot parcursul lanțului de aprovizionare,
  de a promova distribuția echitabilă a valorii adăugate de-a lungul lanțului de valoare a sectorului,
  precum și
  informarea și
  sensibilizarea consumatorilor
  prin intermediul afișării informațiilor și/sau al etichetării care să cuprindă informații ușor de înțeles
  ; [AM 184]

| (e) | a contribui la asigurarea unor condiții de concurență echitabile
  , inclusiv a unor cerințe egale de sănătate, sociale și de mediu,
  pentru toate produsele comercializate în Uniune, prin promovarea exploatării sustenabile a resurselor de pește; [AM 185] |
| --- | --- |

(e)

a contribui la asigurarea unor condiții de concurență echitabile
  , inclusiv a unor cerințe egale de sănătate, sociale și de mediu,
  pentru toate produsele comercializate în Uniune, prin promovarea exploatării sustenabile a resurselor de pește; [AM 185]

| (ea) | a asigura accesul consumatorilor la o ofertă variată de produse pescărești și de acvacultură, a căror calitate și origine sunt certificate, și la suficiente informații pentru ca deciziile lor să contribuie la realizarea obiectivelor stabilite prin prezentul regulament; |
| --- | --- |

(ea)

a asigura accesul consumatorilor la o ofertă variată de produse pescărești și de acvacultură, a căror calitate și origine sunt certificate, și la suficiente informații pentru ca deciziile lor să contribuie la realizarea obiectivelor stabilite prin prezentul regulament;

| (eb) | a garanta că produsele importate din țări terțe provin din pescării și industrii care respectă aceleași cerințe ecologice, economice, sociale și de sănătate care sunt impuse flotelor și întreprinderilor din Uniune și că produsele sunt obținute prin pescuit legal, declarat și regulat guvernat de aceleași standarde care se aplică navelor Uniunii; |
| --- | --- |

(eb)

a garanta că produsele importate din țări terțe provin din pescării și industrii care respectă aceleași cerințe ecologice, economice, sociale și de sănătate care sunt impuse flotelor și întreprinderilor din Uniune și că produsele sunt obținute prin pescuit legal, declarat și regulat guvernat de aceleași standarde care se aplică navelor Uniunii;

| (ec) | a asigura trasabilitatea tuturor produselor obținute din pescuit și din acvacultură de-a lungul lanțului de aprovizionare, pentru a furniza informații verificabile și corecte privind originea produsului și a modului de realizare a acestuia și pentru a eticheta produsul în consecință, acordându-se o atenție deosebită etichetării ecologice.

  [AM 186 și 270] |
| --- | --- |

(ec)

a asigura trasabilitatea tuturor produselor obținute din pescuit și din acvacultură de-a lungul lanțului de aprovizionare, pentru a furniza informații verificabile și corecte privind originea produsului și a modului de realizare a acestuia și pentru a eticheta produsul în consecință, acordându-se o atenție deosebită etichetării ecologice.

  [AM 186 și 270]

(2)   Organizarea comună a piețelor se aplică produselor din pescuit și acvacultură comercializate în Uniune și enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) nr. .../2013 [privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor din pescuit și din acvacultură] (******).

(3)   Organizarea comună a piețelor cuprinde în special:

| (a) | organizarea sectorului, inclusiv măsuri de stabilizare a pieței; |
| --- | --- |

(a)

organizarea sectorului, inclusiv măsuri de stabilizare a pieței;

| (b) | standarde de comercializare comune
  , ținând seama de particularitățile comunităților locale
  ; [AM 187] |
| --- | --- |

(b)

standarde de comercializare comune
  , ținând seama de particularitățile comunităților locale
  ; [AM 187]

| (ba) | norme comune în vederea introducerii unui sistem de etichetare ecologică a produselor Uniunii obținute din pescuit și acvacultură; |
| --- | --- |

(ba)

norme comune în vederea introducerii unui sistem de etichetare ecologică a produselor Uniunii obținute din pescuit și acvacultură;

| (bb) | informarea consumatorilor; |
| --- | --- |

(bb)

informarea consumatorilor;

| (bc) | adoptarea unor măsuri comerciale împotriva țărilor terțe care nu folosesc practici de pescuit sustenabile. [AM 188] |
| --- | --- |

(bc)

adoptarea unor măsuri comerciale împotriva țărilor terțe care nu folosesc practici de pescuit sustenabile. [AM 188]

PARTEA X

CONTROL ȘI EXECUTARE

Articolul 46

Obiective

(1)   Respectarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului trebuie asigurată printr-un sistem eficace al Uniunii pentru controlul pescuitului, inclusiv prin combaterea pescuitului INN.

(2)   Sistemul Uniunii pentru controlul pescuitului se bazează, în special, pe:

| (a) | o abordare globală și integrată
  care ar trebui să aibă ca rezultat o serie de controale legate de dimensiunea flotelor din diferite state membre
  ; [AM 225] |
| --- | --- |

(a)

o abordare globală și integrată
  care ar trebui să aibă ca rezultat o serie de controale legate de dimensiunea flotelor din diferite state membre
  ; [AM 225]

| (b) | utilizarea mai eficientă a sistemelor aflate deja la bordul fiecărei nave de pescuit și, dacă este necesar
  , utilizarea tehnologiilor de control moderne

  efective
  referitoare la disponibilitatea și calitatea datelor privind pescuitul
  și acvacultura
  ; [AM 189] |
| --- | --- |

(b)

utilizarea mai eficientă a sistemelor aflate deja la bordul fiecărei nave de pescuit și, dacă este necesar
  , utilizarea tehnologiilor de control moderne

  efective
  referitoare la disponibilitatea și calitatea datelor privind pescuitul
  și acvacultura
  ; [AM 189]

| (ba) | armonizarea la nivelul Uniunii a normelor privind controalele și sancțiunile;

  [AM 190] |
| --- | --- |

(ba)

armonizarea la nivelul Uniunii a normelor privind controalele și sancțiunile;

  [AM 190]

| (bb) | complementaritatea controalelor efectuate pe mare și pe țărm;

  [AM 191] |
| --- | --- |

(bb)

complementaritatea controalelor efectuate pe mare și pe țărm;

  [AM 191]

| (c) | o strategie bazată pe riscuri, axată pe verificări încrucișate sistematice și automate ale tuturor datelor relevante disponibile; |
| --- | --- |

(c)

o strategie bazată pe riscuri, axată pe verificări încrucișate sistematice și automate ale tuturor datelor relevante disponibile;

| (d) | dezvoltarea unei culturi de
  coresponsabilitate,
  respectare a legii
  și cooperarea
  în rândul operatorilor
  , proprietarilor de nave și al pescarilor
  ; [AM 192] |
| --- | --- |

(d)

dezvoltarea unei culturi de
  coresponsabilitate,
  respectare a legii
  și cooperarea
  în rândul operatorilor
  , proprietarilor de nave și al pescarilor
  ; [AM 192]

| (da) | un sistem standardizat de respectare și de punere în aplicare a legii în fiecare stat membru;

  [AM 193] |
| --- | --- |

(da)

un sistem standardizat de respectare și de punere în aplicare a legii în fiecare stat membru;

  [AM 193]

| (e) | stabilirea unor sancțiuni eficace, proporționale și disuasive; |
| --- | --- |

(e)

stabilirea unor sancțiuni eficace, proporționale și disuasive;

| (ea) | condiții de concurență echitabile, inclusiv sancțiuni comerciale atunci când se constată un comportament iresponsabil din partea unor țări terțe.

  [AM 226] |
| --- | --- |

(ea)

condiții de concurență echitabile, inclusiv sancțiuni comerciale atunci când se constată un comportament iresponsabil din partea unor țări terțe.

  [AM 226]

(2a)
     
  Statele membre asigură stabilirea unor sancțiuni eficace, proporționale și disuasive, inclusiv înghețarea finanțării din FEPAM, ținând seama de raportul costuri/beneficii și de principiul proporționalității
  . [AM 195]

Articolul 46a

Comitetul pentru conformitate

(1)
     
  Se înființează un comitet pentru conformitate al Uniunii și acesta are în componență reprezentanți ai statelor membre, ai Comisiei și ai Agenției pentru Control.

(2)
     
  Comitetul pentru conformitate al Uniunii:

| (a) | efectuează verificări anuale ale conformității în fiecare stat membru, pentru a identifica situațiile de nerespectare a PCP; |
| --- | --- |

(a)

efectuează verificări anuale ale conformității în fiecare stat membru, pentru a identifica situațiile de nerespectare a PCP;

| (b) | verifică acțiunile întreprinse în privința cazurilor de încălcare a legislației depistate; şi |
| --- | --- |

(b)

verifică acțiunile întreprinse în privința cazurilor de încălcare a legislației depistate; şi

| (c) | transmite concluziile sale Parlamentului European și Consiliului.

  [AM 243] |
| --- | --- |

(c)

transmite concluziile sale Parlamentului European și Consiliului.

  [AM 243]

Articolul 47

Proiecte pilot privind noile tehnologii de control și sisteme de gestionare a datelor

(1)   Comisia și statele membre pot desfășura proiecte pilot privind noile tehnologii de control și sisteme pentru gestionarea datelor.

(2)   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 în ceea ce privește normele pentru desfășurarea proiectelor pilot privind noile tehnologii de control și sisteme de gestionare a datelor.

Articolul 48

Contribuția la costurile generate de control, inspecții și executare

Statele membre pot solicita titularilor unei licențe de pescuit pentru navele de pescuit cu o lungime totală de minimum 12 metri care arborează pavilionul lor

  operatorilor lor
  să contribuie în mod proporțional la costurile
  operaționale
  legate de punerea în aplicare a sistemului Uniunii de control al pescuitului
  și a sistemului de colectare a datelor
  . [AM 196]

PARTEA XI

INSTRUMENTE FINANCIARE

Articolul 49

Obiective

Poate fi acordată asistență financiară din partea Uniunii pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor
  de durabilitate ecologică, economică și socială pe termen lung
  prevăzute la articolele 2 și 3.
  Asistența financiară din partea Uniunii nu este acordată operațiunilor care pun în pericol sustenabilitatea și conservarea resurselor biologice marine, a biodiversității, a habitatelor și a ecosistemelor. [AM 197]

Articolul 50

Condiții de acordare a asistenței financiare pentru statele membre

(1)   Asistența financiară din partea Uniunii pentru statele membre este
  transparentă și este
  condiționată de respectarea de către acestea a normelor politicii comune în domeniul pescuitului
  și a directivelor privind mediul menționate la articolul 12, precum și a aplicării principiului precauției
  .

(2)   Nerespectarea de către statele membre a normelor politicii comune în domeniul pescuitului poate

  și a actelor juridice menționate la alineatul (1), precum și a aplicării principiului precauției
  duce
  imediat
  la întreruperea sau suspendarea plăților sau la aplicarea unei corecții financiare a asistenței financiare acordate de Uniune în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului. Aceste măsuri sunt proporționale cu natura, amploarea, durata și repetarea nerespectării.
  Se stabilește pentru toate statele membre o metodologie care include obiective, indicatori și evaluări omogene și transparente. [AM 302]

Articolul 51

Condiții de acordare a asistenței financiare pentru operatori

(1)   Asistența financiară din partea Uniunii pentru operatori este condiționată de respectarea de către aceștia a normelor politicii comune în domeniul pescuitului
  și a actelor juridice naționale care transpun directivele privind mediul menționate la articolul 12
  .
  Asistența financiară nu este acordată pentru operațiuni care pun în pericol durabilitatea și conservarea resurselor biologice marine, a biodiversității, a habitatelor sau a ecosistemelor
  .

(2)   Încălcările grave ale normelor politicii comune în domeniul pescuitului
  și a actelor juridice naționale menționate la alineatul (1)
  comise de operatori duc la interzicerea temporară sau permanentă a accesului la asistența financiară a Uniunii și/sau la aplicarea unor reduceri financiare. Aceste măsuri,
  luate de statul membru,
  sunt
  disuasive, eficiente și
  proporționale cu natura, amploarea, durata și repetarea încălcărilor grave.

(3)   Statele membre trebuie să se asigure că asistența financiară din partea Uniunii se acordă numai în cazul în care operatorului

  operatorul
  în cauză nu i-au fost impuse sancțiuni pentru încălcări grave

  nu a comis nicio încălcare gravă
  într-o perioadă de un an

  trei ani
  înainte de data cererii de asistență financiară din partea Uniunii. [AM 199]

PARTEA XII

CONSILIILE CONSULTATIVE

Articolul 52

Consiliile consultative

(1)   Sunt instituite consilii consultative pentru fiecare din domeniile

  dintre zonele geografice sau sferele
  de competență stabilite în anexa III, pentru a promova o reprezentare echilibrată a tuturor părților interesate
  , în conformitate cu articolul 54 alineatul (1),
  și pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolele 2 și 3.

(1a)
     
  În special, se instituie, în conformitate cu anexa III, următoarele noi consilii consultative:

| (a) | un consiliu consultativ pentru regiunile ultraperiferice, împărțit în trei secțiuni, pentru fiecare dintre următoarele bazine maritime: Atlanticul de Vest, Atlanticul de Est și Oceanul Indian; |
| --- | --- |

(a)

un consiliu consultativ pentru regiunile ultraperiferice, împărțit în trei secțiuni, pentru fiecare dintre următoarele bazine maritime: Atlanticul de Vest, Atlanticul de Est și Oceanul Indian;

| (b) | un consiliu consultativ pentru acvacultură și pescuitul în apele interioare; |
| --- | --- |

(b)

un consiliu consultativ pentru acvacultură și pescuitul în apele interioare;

| (c) | un consiliu consultativ pentru piețe; |
| --- | --- |

(c)

un consiliu consultativ pentru piețe;

| (d) | un consiliu consultativ pentru Marea Neagră. |
| --- | --- |

(d)

un consiliu consultativ pentru Marea Neagră.

(2)   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 privind modificarea respectivei anexe pentru a schimba domeniile de competență, a crea noi domenii de competență pentru consiliile consultative sau a crea noi consilii consultative.

(3)   Fiecare consiliu consultativ își stabilește propriul regulament de procedură. [AM 200]

Articolul 53

Atribuțiile consiliilor consultative

(-1)
     
  Înaintea finalizării procedurilor sale interne de prezentare, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, a unei propuneri în temeiul articolului 43 alineatul (2) din TFUE, cum ar fi planurile multianuale sau cadrele de măsuri tehnice, și de adoptare a unor acte delegate în conformitate cu articolul 55, Comisia solicită avizul consiliilor consultative relevante. Această consultare nu aduce atingere consultării CSTEP sau altor organisme științifice relevante.

(1)   Consiliile consultative pot:

| (a) | prezenta Comisiei sau

  și
  statului membru în cauză recomandări și sugestii referitoare la gestionarea pescuitului

  pescăriilor și la aspectele socioeconomice și de conservare legate de pescuit
  și la acvacultură; |
| --- | --- |

(a)

prezenta Comisiei sau

  și
  statului membru în cauză recomandări și sugestii referitoare la gestionarea pescuitului

  pescăriilor și la aspectele socioeconomice și de conservare legate de pescuit
  și la acvacultură;

| (b) | informa Comisia și statele membre cu privire la problemele referitoare la gestionarea
  și aspectele socio-economice și de conservare ale
  pescuitului și,
  după caz
  ,
  ale acvaculturii
  în zona geografică
  sau sfera
  lor de competență
  și propune soluții de depășire a acestor probleme
  ; |
| --- | --- |

(b)

informa Comisia și statele membre cu privire la problemele referitoare la gestionarea
  și aspectele socio-economice și de conservare ale
  pescuitului și,
  după caz
  ,
  ale acvaculturii
  în zona geografică
  sau sfera
  lor de competență
  și propune soluții de depășire a acestor probleme
  ;

| (c) | contribui, în strânsă cooperare cu oamenii de știință, la colectarea, furnizarea și analizarea datelor necesare pentru elaborarea măsurilor de conservare; |
| --- | --- |

(c)

contribui, în strânsă cooperare cu oamenii de știință, la colectarea, furnizarea și analizarea datelor necesare pentru elaborarea măsurilor de conservare;

| (ca) | emite avize cu privire la proiectele de măsuri de conservare menționate la articolul 17 alineatul (2b) și cu privire la proiectele de măsuri tehnice menționate la articolul 21 alineatul (1b), urmând să le transmită apoi Comisiei și statelor membre vizate în mod direct de pescăria sau zona în cauză. |
| --- | --- |

(ca)

emite avize cu privire la proiectele de măsuri de conservare menționate la articolul 17 alineatul (2b) și cu privire la proiectele de măsuri tehnice menționate la articolul 21 alineatul (1b), urmând să le transmită apoi Comisiei și statelor membre vizate în mod direct de pescăria sau zona în cauză.

(2)   Comisia și, dacă este cazul, statul membru în cauză trebuie să răspundă într-un termen rezonabil la orice recomandare, sugestie sau informație primită în temeiul alineatului (1)

  țin seama în mod corespunzător de avizele, recomandările, sugestiile sau informările consiliilor consultative primite în temeiul alineatelor (-1) și (1) și răspunde acestor adrese în termen de maximum 30 de zile lucrătoare și, în orice caz, înainte ca măsurile să fi fost adoptate
  .
  În cazul în care măsurile finale adoptate se abat de la avizele, recomandările și sugestiile consiliilor consultative primite în temeiul alineatelor (-1) și (1), Comisia sau statul membru în cauză oferă explicații detaliate cu privire la motivele pentru care se abat
  . [AM 201]

Articolul 54

Compoziția, modul de funcționare și finanțarea consiliilor consultative

(1)   Consiliile consultative sunt alcătuite din:

| (a) | organizații reprezentând operatorii în domeniul pescuitului
  și, după caz, al acvaculturii; |
| --- | --- |

(a)

organizații reprezentând operatorii în domeniul pescuitului
  și, după caz, al acvaculturii;

| (b) | alte grupuri de interese afectate de politica comună în domeniul pescuitului,
  de exemplu organizații pentru protecția mediului și grupuri de consumatori. |
| --- | --- |

(b)

alte grupuri de interese afectate de politica comună în domeniul pescuitului,
  de exemplu organizații pentru protecția mediului și grupuri de consumatori.

În ceea ce privește litera (a), angajatorii, pescarii independenți și angajații, precum și diferitele meserii în domeniul pescuitului, sunt corect reprezentate.

Pot participă în calitate de observatori reprezentanți ai administrațiilor naționale și regionale care au un interes în materie de pescuit în zona în cauză și cercetători din institutele științifice și de cercetare în domeniul pescuitului din statele membre și din instituțiile științifice internaționale care consiliază Comisia.

(1a)
     
  Pot participa în calitate de observatori la reuniunile consiliilor consultative reprezentanți ai Comisiei și ai Parlamentului European. Pot fi invitați să participe în calitate de observatori la reuniunile unui consiliu consultativ, atunci când se discută chestiuni care îi afectează, reprezentanți ai sectorului de pescuit și ai altor grupuri de interese din țări terțe, inclusiv reprezentanți ai ORP care au un interes în materie de pescuit în zona sau pescăria aflată sub administrarea respectivului consiliu consultativ.

(2)   Fiecare consiliu consultativ este format dintr-o adunare generală și un comitet executiv și adoptă măsurile necesare pentru organizarea sa și pentru a se asigura transparența și respectarea tuturor opiniilor exprimate.

(3)   Consiliile consultative pot solicita asistență financiară din partea Uniunii, în calitate de organisme care urmăresc un obiectiv de interes european general.

(4)   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 privind alcătuirea și funcționarea consiliilor consultative.
  Actele delegate respective nu aduc atingere alineatelor (1) și (1a)
  . [AM 202]

PARTEA XIII

DISPOZIȚII PROCEDURALE

Articolul 55

Exercitarea delegării

(1)   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor stabilite de prezentul articol.

(2)   Delegarea competenței menționată la articolul 12 alineatul (2)

  13 alineatul (1)
  , articolul 15 alineatul (6), articolul 20 alineatele (1) și
  (2b),
  articolul 24 alineatele (1) și
  (2b),

  articolul 35 alineatul (3), articolul 36 alineatul (4), articolul 37 alineatul (6), articolul 47 alineatul (2), articolul 52 alineatul (2) și articolul 54 alineatul (4) se conferă pentru o perioadă de timp nedeterminată începând de la 1 ianuarie 2013.

(3)   Delegarea competenței menționată la articolul 12 alineatul (2)

  13 alineatul (1)
  , articolul 15 alineatul (6), articolul 20 alineatele (1) și
  (2b),
  articolul 24 alineatele (1) și
  (2b)
  , articolul 35 alineatul (3), articolul 36 alineatul (4), articolul 37 alineatul (6), articolul 47 alineatul (2), articolul 52 alineatul (2) și articolul 54 alineatul (4) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Aceasta produce efecte în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară, precizată în respectiva decizie. Decizia nu afectează validitatea actelor delegate aflate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 12 alineatul (3)

  13 alineatul (1)
  , al articolului 15 alineatul (4

  6
  ), al articolului 20 alineatele (1) și
  (2b),
  al articolului 24 alineatele (1) și
  (2b),

  al articolului 35 alineatul (3), al articolului 36 alineatul (4), al articolului 37 alineatul (7

  6
  ), al articolului 47 alineatul (2), al articolului 52 alineatul (2) sau al articolului 54 alineatul (4) intră în vigoare numai dacă nu a fost formulată nicio obiecțiune din partea Parlamentului European sau Consiliului în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea perioadei respective, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor obiecta. Această perioadă de obiecții se extinde cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 203]

Articolul 55a

Procedura de urgență

(1)
     
  Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră imediat în vigoare și se aplică, conform alineatului (2), pentru o perioadă de șase luni. În notificarea unui act delegat către Parlamentul European și Consiliu sunt menționate motivele aplicării procedurii de urgență.

(2)
     
  Parlamentul European sau Consiliul poate formula obiecții cu privire la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 55 alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă actul fără întârziere, în urma notificării deciziei Parlamentului European sau a Consiliului de a formula obiecții. [AM 204]

Articolul 56

Punere în aplicare

(1)
     În punerea în aplicare a normelor politicii comune în domeniul pescuitului, Comisia este asistată de un Comitet pentru pescuit și acvacultură. Acest comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)
     În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, în coroborare cu articolul 5 din acesta. [AM 205]

Partea XIV

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 57

Abrogări

(1)   Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 se abrogă.

Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament.

(2)   Decizia 2004/585/CE se abrogă cu efect de la data intrării în vigoare a normelor adoptate în temeiul articolului 51 alineatul (4) și al articolului 52 alineatul (4)

  articolului 54 alineatul (4)
  . [AM 206]

(3)   Articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1954/2003 se elimină.

(4)   Regulamentul (CE) nr. 199/2008 se abrogă.
  [AM 207]

(5)   Regulamentul (CE) nr. 639/2004 se abrogă.

Articolul 57a

Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 768/2005

Regulamentul (CE) nr. 768/2005 se modifică după cum urmează:

La articolul 16 se adaugă următorul alineat:

„(3)
     
  Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului este organismul operațional însărcinat cu schimbul de date în format electronic și are drept obiectiv îmbunătățirea capacității de supraveghere maritimă.”

[AM 273]

[AM 273]

Articolul 58

Articolul 58

Măsuri tranzitorii

Măsuri tranzitorii

Prin derogare de la dispozițiile articolului 57 alineatul (4), Regulamentul (CE) nr. 199/2008 se aplică în continuare programelor naționale adoptate pentru colectarea și gestionarea datelor pentru anii 2011 – 2013.
  [AM 208]

Prin derogare de la dispozițiile articolului 57 alineatul (4), Regulamentul (CE) nr. 199/2008 se aplică în continuare programelor naționale adoptate pentru colectarea și gestionarea datelor pentru anii 2011 – 2013.

[AM 208]

Articolul 58a

Articolul 58a

Revizuirea

Revizuirea

(1)
     
  O dată la cinci ani, Comisia revizuiește dispozițiile din articolele 1-5 și prezintă propuneri Parlamentului European și Consiliului, în conformitate cu procedura legislativă ordinară în temeiul articolului 43 alineatul (2) pentru a încorpora progresele și cele mai bune practici în gestionarea pescuitului.

(1)

O dată la cinci ani, Comisia revizuiește dispozițiile din articolele 1-5 și prezintă propuneri Parlamentului European și Consiliului, în conformitate cu procedura legislativă ordinară în temeiul articolului 43 alineatul (2) pentru a încorpora progresele și cele mai bune practici în gestionarea pescuitului.

(2)
     
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la funcționarea politicii comune în domeniul pescuitului înainte de sfârșitul anului 2022. [AM 209]

(2)

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la funcționarea politicii comune în domeniul pescuitului înainte de sfârșitul anului 2022.

Articolul 58b

Articolul 58b

Raportul anual

Raportul anual

Comisia publică un raport anual prin care informează publicul despre situația pescuitului în Uniune, oferind informații inclusiv despre nivelurile de biomasă ale stocurilor halieutice, sustenabilitatea ratelor de exploatare și disponibilitatea datelor științifice. [AM 210]

Comisia publică un raport anual prin care informează publicul despre situația pescuitului în Uniune, oferind informații inclusiv despre nivelurile de biomasă ale stocurilor halieutice, sustenabilitatea ratelor de exploatare și disponibilitatea datelor științifice.

Articolul 59

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2013.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la

Pentru Parlamentul European,

Președintele

Pentru Consiliu,

Președintele

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 183.

1

(2)  JO C 225, 27.7.2012, p. 20.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 6 februarie 2013.

3

(4)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

4

(5)  JO L 179, 23.6.1998, p. 1.

5

(6)  JO L 189, 3.7.1998, p. 14.

6

(7)  JO L 177, 16.7.1996, p. 24.

7

(8)  Decizia COP X/2

8

(9)  UE CO 7/10 din 26 martie 2010.

9

(10)  COM(2011)0244.

10

(11)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

11

(12)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană COM(2007)575 final.

12

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană COM(2007)575 final.

(13)  JO C 105, 7.5.1981, p. 1.

13

(14)  JO L 20, 26.1.2010, p. 7.

14

(15)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

15

(16)  COM(2009)0162.

16

(17)  COM(2010)2020.

17

(18)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

18

(19)  JO L 256, 3.8.2004, p. 17.

19

(20)  
  JO L 60, 5.3.2008, p. 1.

20

JO L 60, 5.3.2008, p. 1.

(21)  

  JO L 124, 17.5.2005, p. 1.

21

JO L 124, 17.5.2005, p. 1.

(22)  
  JO L 409, 30.12.2006, p. 11.

22

JO L 409, 30.12.2006, p. 11.

(23)  JO L 274, 25.9.1986, p. 1.

23

(24)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

24

(25)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

25

(26)  

  JO L 289, 7.11.2003, p. 1.

26

JO L 289, 7.11.2003, p. 1.

(*)  
  Patru ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

*

Patru ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(27)  JO L ...

27

(**)  Numărul, data și titlul regulamentului (2011/0194(COD)).

**

(28)  

  JO L 232, 2.9.2010, p. 14.

28

JO L 232, 2.9.2010, p. 14.

(29)  JO L ...

29

(***)  Numărul, data și titlul regulamentului (2011/0380(COD)).

***

(30)  

  JO L 108, 25.4.2007, p. 1.

30

JO L 108, 25.4.2007, p. 1.

(31)  
  Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu
  (

  JO L 41, 14.2.2003, p. 26).

31

Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu

JO L 41, 14.2.2003, p. 26).

(32)  
  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

32

Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

(33)  
  Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului
  (

  JO L 264, 25.9.2006, p. 13).

33

Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului

JO L 264, 25.9.2006, p. 13).

(****)  
  Anul următor intrării în vigoare a prezentului regulament.

****

Anul următor intrării în vigoare a prezentului regulament.

(34)  

  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

34

JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(*****)  Numărul regulamentului (2011/0194(COD)).

*****

(******)  Numărul regulamentului (2011/0194(COD)).

******

ANEXA I

ACCESUL LA APELE COSTIERE ÎN SENSUL ARTICOLULUI 6 ALINEATUL (2)

1.   APELE COSTIERE ALE REGATULUI UNIT

A.   ACCESUL PENTRU FRANȚA

| Aria geografică | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- |
| Coasta Regatului Unit (6 –12 mile marine) |
| 1. | Berwick-upon-Tweed east
  Coquet Island east |

Aria geografică

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta Regatului Unit (6 –12 mile marine)

1.

Berwick-upon-Tweed east

Coquet Island east

hering

nelimitat

| 2. | Flamborough Head east
  Spurn Head east |
| --- | --- |

2.

Flamborough Head east

Spurn Head east

hering

nelimitat

| 3. | Lowestoft east
  Lyme Regis south |
| --- | --- |

3.

Lowestoft east

Lyme Regis south

toate speciile

nelimitat

| 4. | Lyme Regis south
  Eddystone south |
| --- | --- |

4.

Lyme Regis south

Eddystone south

demersale

nelimitat

| 5. | Eddystone south
  Longships south-west |
| --- | --- |

5.

Eddystone south

Longships south-west

demersale

nelimitat

specii de scoici comestibile

nelimitat

homar

nelimitat

langustă

nelimitat

| 6. | Longships south-west
  Hartland Point north-west |
| --- | --- |

6.

Longships south-west

Hartland Point north-west

demersale

nelimitat

langustă

nelimitat

homar

nelimitat

| 7. | De la Hartland Point până la o linie trasată de la nordul Insulei Lundy |
| --- | --- |

7.

De la Hartland Point până la o linie trasată de la nordul Insulei Lundy

demersale

nelimitat

| 8. | De la o linie către vest de Insula Lundy până la Cardigan Harbour |
| --- | --- |

8.

De la o linie către vest de Insula Lundy până la Cardigan Harbour

toate speciile

nelimitat

| 9. | Point Lynas North
  Morecambe Light Vessel east |
| --- | --- |

9.

Point Lynas North

Morecambe Light Vessel east

toate speciile

nelimitat

| 10. | County Down |
| --- | --- |

10.

County Down

demersale

nelimitat

| 11. | New Island north-east
  Sanda Island south-west |
| --- | --- |

11.

New Island north-east

Sanda Island south-west

toate speciile

nelimitat

| 12. | Port Stewart north
  Barra Head west |
| --- | --- |

12.

Port Stewart north

Barra Head west

toate speciile

nelimitat

| 13. | Latitudine 57o40'N
  Butt of Lewis west |
| --- | --- |

13.

Latitudine 57o40'N

Butt of Lewis west

toate speciile

cu excepția crustaceelor și moluștelor

nelimitat

| 14. | St Kilda, Flannan Islands |
| --- | --- |

14.

St Kilda, Flannan Islands

toate speciile

nelimitat

| 15. | La vest de linia ce unește farul de pe Butt of Lewis de punctul 59o30′ N-5o45′ V |
| --- | --- |

15.

La vest de linia ce unește farul de pe Butt of Lewis de punctul 59o30′ N-5o45′ V

toate speciile

nelimitat

B.   ACCESUL PENTRU IRLANDA

| Aria geografică | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- |
| Coasta Regatului Unit (6 –12 mile marine) |
| 1. | Point Lynas north
  Mull of Galloway south |

Aria geografică

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta Regatului Unit (6 –12 mile marine)

1.

Point Lynas north

Mull of Galloway south

demersale

nelimitat

langustină

nelimitat

| 2. | Mull of Oa west
  Barra Head west |
| --- | --- |

2.

Mull of Oa west

Barra Head west

demersale

nelimitat

langustină

nelimitat

C.   ACCESUL PENTRU GERMANIA

| Aria geografică | Specia | Importanța sau caracteristici specifice |
| --- | --- | --- |
| Coasta Regatului Unit (6 –12 mile marine) |
| 1. | La est de Shetlands și Fair Isle, între liniile trasate spre sud-est de la Sumbrugh Head Lighthouse, către nord-est de la Skroo Lighthouse și spre sud-vest de la Skadan Lighthouse |

Aria geografică

Specia

Importanța sau caracteristici specifice

Coasta Regatului Unit (6 –12 mile marine)

1.

La est de Shetlands și Fair Isle, între liniile trasate spre sud-est de la Sumbrugh Head Lighthouse, către nord-est de la Skroo Lighthouse și spre sud-vest de la Skadan Lighthouse

hering

nelimitat

| 2. | Berwick-upon-Tweed east, Whitby High lighthouse east |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweed east, Whitby High lighthouse east

hering

nelimitat

| 3. | North Foreland lighthouse east, Dungeness new lighthouse south |
| --- | --- |

3.

North Foreland lighthouse east, Dungeness new lighthouse south

hering

nelimitat

| 4. | Zona din jurul St. Kilda |
| --- | --- |

4.

Zona din jurul St. Kilda

hering

nelimitat

macrou

nelimitat

| 5. | La vest de farul de pe Butt of Lewis, până la linia ce unește farul de pe Butt of Lewis și punctul 59o30' N- 5o45' V |
| --- | --- |

5.

La vest de farul de pe Butt of Lewis, până la linia ce unește farul de pe Butt of Lewis și punctul 59o30' N- 5o45' V

hering

nelimitat

| 6. | Zona din jurul North Rona și Sulisker (Sulasgeir) |
| --- | --- |

6.

Zona din jurul North Rona și Sulisker (Sulasgeir)

hering

nelimitat

D.   ACCESUL PENTRU ȚĂRILE DE JOS

| Aria geografică | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- |
| Coasta Regatului Unit (6 –12 mile marine) |
| 1. | La est de Shetlands și Fair Isle, între liniile spre sud-est de Sumburgh Head Lighthouse, către nord-est de Skroo Lighthouse și spre sud-vest de Skadan Lighthouse |

Aria geografică

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta Regatului Unit (6 –12 mile marine)

1.

La est de Shetlands și Fair Isle, între liniile spre sud-est de Sumburgh Head Lighthouse, către nord-est de Skroo Lighthouse și spre sud-vest de Skadan Lighthouse

hering

nelimitat

| 2. | Berwick upon Tweed east, Flamborough Head east |
| --- | --- |

2.

Berwick upon Tweed east, Flamborough Head east

hering

nelimitat

| 3. | North Foreland east, Dungeness new lighthouse south |
| --- | --- |

3.

North Foreland east, Dungeness new lighthouse south

hering

nelimitat

E.   ACCESUL PENTRU BELGIA

| Aria geografică | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- |
| Coasta Regatului Unit (6 –12 mile marine) |
| 1. | Berwick upon Tweed east
  Coquer Island east |

Aria geografică

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta Regatului Unit (6 –12 mile marine)

1.

Berwick upon Tweed east

Coquer Island east

hering

nelimitat

| 2. | Cromer north
  North Foreland east |
| --- | --- |

2.

Cromer north

North Foreland east

demersale

nelimitat

| 3. | North Foreland east
  Dungeness new lighthouse south |
| --- | --- |

3.

North Foreland east

Dungeness new lighthouse south

demersale

nelimitat

hering

nelimitat

| 4. | Dungeness new lighthouse south, Selsey Bill south |
| --- | --- |

4.

Dungeness new lighthouse south, Selsey Bill south

demersale

nelimitat

| 5. | Straight Point south-east, South Bishop north-west |
| --- | --- |

5.

Straight Point south-east, South Bishop north-west

demersale

nelimitat

2.   APELE COSTIERE ALE IRLANDEI

A.   ACCESUL PENTRU FRANȚA

| Aria geografică | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- |
| Coasta irlandeză (6–12 mile marine) |
| 1. | Erris Head north-west
  Sybil Point west |

Aria geografică

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta irlandeză (6–12 mile marine)

1.

Erris Head north-west

Sybil Point west

demersale

nelimitat

langustină

nelimitat

| 2. | Mizen Head south
  Stags south |
| --- | --- |

2.

Mizen Head south

Stags south

demersale

nelimitat

langustină

nelimitat

macrou

nelimitat

| 3. | Stags south
  Cork south |
| --- | --- |

3.

Stags south

Cork south

demersale

nelimitat

langustină

nelimitat

macrou

nelimitat

hering

nelimitat

| 4. | Cork south, Carnsore Point south |
| --- | --- |

4.

Cork south, Carnsore Point south

toate speciile

nelimitat

| 5. | Carnsore Point south, Haulbowline south-east |
| --- | --- |

5.

Carnsore Point south, Haulbowline south-east

toate speciile,

cu excepția crustaceelor și moluștelor

nelimitat

B.   ACCESUL PENTRU REGATUL UNIT

| Aria geografică | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- |
| Coasta irlandeză (6 –12 mile marine) |
| 1. | Mine Head south
  Hook Point |

Aria geografică

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta irlandeză (6 –12 mile marine)

1.

Mine Head south

Hook Point

demersale

nelimitat

hering

nelimitat

macrou

nelimitat

| 2. | Hook Point
  Carlingford Lough |
| --- | --- |

2.

Hook Point

Carlingford Lough

demersale

nelimitat

hering

nelimitat

macrou

nelimitat

langustină

nelimitat

specii de scoici comestibile

nelimitat

C.   ACCESUL PENTRU ȚĂRILE DE JOS

| Aria geografică | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- |
| Coasta irlandeză (6 –12 mile marine) |
| 1. | Stags south
  Carnsore Point south |

Aria geografică

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta irlandeză (6 –12 mile marine)

1.

Stags south

Carnsore Point south

hering

nelimitat

macrou

nelimitat

D.   ACCESUL PENTRU GERMANIA

| Aria geografică | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- |
| Coasta irlandeză (6–12 mile marine) |
| 1. | Old Head of Kinsale south
  Carnsore Point south |

Aria geografică

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta irlandeză (6–12 mile marine)

1.

Old Head of Kinsale south

Carnsore Point south

hering

nelimitat

| 2. | Cork south
  Carnsore Point south |
| --- | --- |

2.

Cork south

Carnsore Point south

macrou

nelimitat

E.   ACCESUL PENTRU BELGIA

| Aria geografică | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- |
| Coasta irlandeză (6–12 mile marine) |
| 1. | Cork south
  Carnsore Point south |

Aria geografică

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta irlandeză (6–12 mile marine)

1.

Cork south

Carnsore Point south

demersale

nelimitat

| 2. | Wicklow Head east
  Carlingford Lough south-east |
| --- | --- |

2.

Wicklow Head east

Carlingford Lough south-east

demersale

nelimitat

3.   APELE COSTIERE ALE BELGIEI

| Aria geografică | Statul membru | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- | --- |
| 3–12 mile marine | Țările de Jos | toate speciile | nelimitat |
| Franța | hering | nelimitat |

Aria geografică

Statul membru

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

3–12 mile marine

Țările de Jos

toate speciile

nelimitat

Franța

hering

nelimitat

4.   APELE COSTIERE ALE DANEMARCEI

| Aria geografică | Statul membru | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- | --- |
| Coasta Mării Nordului (frontiera Danemarca/Germania până la Hanstholm)
  (6–12 mile marine) | Germania | pești plați | nelimitat |
| crevete | nelimitat |
| Frontiera Danemarca/Germania până la Blåvands Huk | Țările de Jos | pești plați | nelimitat |
| pești rotunzi | nelimitat |
| Blåvands Huk până la Bovbjerg | Belgia | cod | Nelimitat, doar în lunile iunie și iulie |
| eglefin | Nelimitat, doar în lunile iunie și iulie |
| Germania | pești plați | nelimitat |
| Țările de Jos | cambulă de Baltica | nelimitat |
| limbă-de-mare | nelimitat |
| Thyborøn până la Hanstholm | Belgia | merlan | Nelimitat, doar în lunile iunie și iulie |
| cambulă de Baltica | Nelimitat, doar în lunile iunie și iulie |
| Germania | pești plați | nelimitat |
| șprot | nelimitat |
| cod | nelimitat |
| cod saithe | nelimitat |
| eglefin | nelimitat |
| macrou | nelimitat |
| hering | nelimitat |
| merlan | nelimitat |
| Țările de Jos | cod | nelimitat |
| cambulă de Baltica | nelimitat |
| limbă-de-mare | nelimitat |
| Skagerrak
  (de la Hanstholm până la Skagen)
  (4–12 mile marine) | Belgia | cambulă de Baltica | Nelimitat, doar în lunile iunie și iulie |
| Germania | pești plați | nelimitat |
| șprot | nelimitat |
| cod | nelimitat |
| cod saithe | nelimitat |
| eglefin | nelimitat |
| macrou | nelimitat |
| hering | nelimitat |
| merlan | nelimitat |
| Țările de Jos | cod | nelimitat |
| cambulă de Baltica | nelimitat |
| limbă-de-mare | nelimitat |
| Kattegat
  (3-12 mile marine) | Germania | cod | nelimitat |
| pești plați | nelimitat |
| langustină | nelimitat |
| hering | nelimitat |
| La nord de Zeeland până la paralela latitudinii ce traversează farul Forsnæs | Germania | șprot | nelimitat |
| Marea Baltică
  (inclusiv Belts, Sound, Bornholm) 3-12 mile marine | Germania | pești plați | nelimitat |
| cod | nelimitat |
| hering | nelimitat |
| șprot | nelimitat |
| anghilă | nelimitat |
| somon | nelimitat |
| merlan | nelimitat |
| macrou | nelimitat |
| Skagerrak
  (4-12 mile marine) | Suedia | toate speciile | nelimitat |
| Kattegat
  (3 (*)-12 mile marine) | Suedia | toate speciile | nelimitat |
| Marea Baltică
  (3-12 mile marine) | Suedia | toate speciile | nelimitat |

Aria geografică

Statul membru

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta Mării Nordului (frontiera Danemarca/Germania până la Hanstholm)

(6–12 mile marine)

Germania

pești plați

nelimitat

crevete

nelimitat

Frontiera Danemarca/Germania până la Blåvands Huk

Țările de Jos

pești plați

nelimitat

pești rotunzi

nelimitat

Blåvands Huk până la Bovbjerg

Belgia

cod

Nelimitat, doar în lunile iunie și iulie

eglefin

Nelimitat, doar în lunile iunie și iulie

Germania

pești plați

nelimitat

Țările de Jos

cambulă de Baltica

nelimitat

limbă-de-mare

nelimitat

Thyborøn până la Hanstholm

Belgia

merlan

Nelimitat, doar în lunile iunie și iulie

cambulă de Baltica

Nelimitat, doar în lunile iunie și iulie

Germania

pești plați

nelimitat

șprot

nelimitat

cod

nelimitat

cod saithe

nelimitat

eglefin

nelimitat

macrou

nelimitat

hering

nelimitat

merlan

nelimitat

Țările de Jos

cod

nelimitat

cambulă de Baltica

nelimitat

limbă-de-mare

nelimitat

Skagerrak

(de la Hanstholm până la Skagen)

(4–12 mile marine)

Belgia

cambulă de Baltica

Nelimitat, doar în lunile iunie și iulie

Germania

pești plați

nelimitat

șprot

nelimitat

cod

nelimitat

cod saithe

nelimitat

eglefin

nelimitat

macrou

nelimitat

hering

nelimitat

merlan

nelimitat

Țările de Jos

cod

nelimitat

cambulă de Baltica

nelimitat

limbă-de-mare

nelimitat

Kattegat

(3-12 mile marine)

Germania

cod

nelimitat

pești plați

nelimitat

langustină

nelimitat

hering

nelimitat

La nord de Zeeland până la paralela latitudinii ce traversează farul Forsnæs

Germania

șprot

nelimitat

Marea Baltică

(inclusiv Belts, Sound, Bornholm) 3-12 mile marine

Germania

pești plați

nelimitat

cod

nelimitat

hering

nelimitat

șprot

nelimitat

anghilă

nelimitat

somon

nelimitat

merlan

nelimitat

macrou

nelimitat

Skagerrak

(4-12 mile marine)

Suedia

toate speciile

nelimitat

Kattegat

(3 (*)-12 mile marine)

Suedia

toate speciile

nelimitat

Marea Baltică

(3-12 mile marine)

Suedia

toate speciile

nelimitat

5.   APELE COSTIERE ALE GERMANIEI

| Aria geografică | Statul membru | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- | --- |
| Coasta Mării Nordului
  (3–12 mile marine)
  toate coastele | Danemarca | demersale | nelimitat |
| șprot | nelimitat |
| specii de anghilă | nelimitat |
| Țările de Jos | demersale | nelimitat |
| crevete | nelimitat |
| Frontiera Danemarca/Germania până la vârful de nord al Amrum la 54o43′N | Danemarca | crevete | nelimitat |
| Zona din jurul Helgoland | Regatul Unit | cod | nelimitat |
| cambulă de Baltica | nelimitat |
| Coasta baltică
  (3-12 mile marine) | Danemarca | cod | nelimitat |
| cambulă de Baltica | nelimitat |
| hering | nelimitat |
| șprot | nelimitat |
| anghilă | nelimitat |
| merlan | nelimitat |
| macrou | nelimitat |

Aria geografică

Statul membru

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta Mării Nordului

(3–12 mile marine)

toate coastele

Danemarca

demersale

nelimitat

șprot

nelimitat

specii de anghilă

nelimitat

Țările de Jos

demersale

nelimitat

crevete

nelimitat

Frontiera Danemarca/Germania până la vârful de nord al Amrum la 54o43′N

Danemarca

crevete

nelimitat

Zona din jurul Helgoland

Regatul Unit

cod

nelimitat

cambulă de Baltica

nelimitat

Coasta baltică

(3-12 mile marine)

Danemarca

cod

nelimitat

cambulă de Baltica

nelimitat

hering

nelimitat

șprot

nelimitat

anghilă

nelimitat

merlan

nelimitat

macrou

nelimitat

6.   APELE COSTIERE ALE FRANȚEI ȘI ALE DEPARTAMENTELOR DE PESTE MĂRI

| Aria geografică | Statul membru | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- | --- |
| Coasta de nord-est a Atlanticului (6–12 mile marine) |
| Frontiera Belgia/Franța, până la estul Departamentului Manche (Estuarul Vire-Grandecamp les Bains 49o23′30′′N-1o02′VNNE) | Belgia | demersale | nelimitat |
| specii de scoici comestibile | nelimitat |
| Țările de Jos | toate speciile | nelimitat |
| Dunkerque (2o 20′ E) până la Cap d'Antifer (0o 10′ E) | Germania | hering | nelimitat doar în lunile octombrie-decembrie |
| Frontiera Belgia/Franța până la Cap d'Alprech vest (50o 42′ 30′′ N-1o 33′ 30′′ E) | Regatul Unit | hering | nelimitat |
| Coasta Atlanticului (6–12 mile marine) |
| Frontiera Spania/Franța până la 46o 08′ N | Spania | hamsii | pescuit dirijat, nelimitat doar între 1 martie și 30 iunie |
| pescuit de momeală vie doar între 1 iulie și 31 octombrie |
| sardine | nelimitat doar între 1 ianuarie și 28 februarie și între 1 iulie și 31 decembrie |
| În plus, activitățile legate de speciile menționate mai sus trebuie desfășurate în conformitate cu și în cadrul limitelor activităților desfășurate în anul 1984 |
| Coasta mediteraneană (6–12 mile marine) |
| Frontiera spaniolă Cap Leucate | Spania | toate speciile | nelimitat |

Aria geografică

Statul membru

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta de nord-est a Atlanticului (6–12 mile marine)

Frontiera Belgia/Franța, până la estul Departamentului Manche (Estuarul Vire-Grandecamp les Bains 49o23′30′′N-1o02′VNNE)

Belgia

demersale

nelimitat

specii de scoici comestibile

nelimitat

Țările de Jos

toate speciile

nelimitat

Dunkerque (2o 20′ E) până la Cap d'Antifer (0o 10′ E)

Germania

hering

nelimitat doar în lunile octombrie-decembrie

Frontiera Belgia/Franța până la Cap d'Alprech vest (50o 42′ 30′′ N-1o 33′ 30′′ E)

Regatul Unit

hering

nelimitat

Coasta Atlanticului (6–12 mile marine)

Frontiera Spania/Franța până la 46o 08′ N

Spania

hamsii

pescuit dirijat, nelimitat doar între 1 martie și 30 iunie

pescuit de momeală vie doar între 1 iulie și 31 octombrie

sardine

nelimitat doar între 1 ianuarie și 28 februarie și între 1 iulie și 31 decembrie

În plus, activitățile legate de speciile menționate mai sus trebuie desfășurate în conformitate cu și în cadrul limitelor activităților desfășurate în anul 1984

Coasta mediteraneană (6–12 mile marine)

Frontiera spaniolă Cap Leucate

Spania

toate speciile

nelimitat

7.   APELE COSTIERE ALE SPANIEI

| Aria geografică | Statul membru | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- | --- |
| Coasta Atlanticului (6–12 mile marine) |
| Frontiera Franța/Spania până la farul de pe Capul Mayor (3o 47′ V) | Franța | pelagice | nelimitat, în conformitate cu și în cadrul limitelor activităților desfășurate în anul 1984 |
| Coasta mediteraneană (6–12 mile marine) |
| Frontiera franceză/Capul Creus | Franța | toate speciile | nelimitat |

Aria geografică

Statul membru

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Coasta Atlanticului (6–12 mile marine)

Frontiera Franța/Spania până la farul de pe Capul Mayor (3o 47′ V)

Franța

pelagice

nelimitat, în conformitate cu și în cadrul limitelor activităților desfășurate în anul 1984

Coasta mediteraneană (6–12 mile marine)

Frontiera franceză/Capul Creus

Franța

toate speciile

nelimitat

8.   APELE COSTIERE ALE ȚĂRILOR DE JOS

| Aria geografică | Statul membru | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- | --- |
| (3–12 mile marine) întreaga coastă | Belgia | toate speciile | nelimitat |
| Danemarca | demersale | nelimitat |
| șprot | nelimitat |
| specii de anghilă | nelimitat |
| stavrid negru | nelimitat |
| Germania | cod | nelimitat |
| crevete | nelimitat |
| (6–12 mile marine) întreaga coastă | Franța | toate speciile | nelimitat |
| Punctul de sud Texel, spre vest până la frontiera Olanda/Germania | Regatul Unit | demersale | nelimitat |

Aria geografică

Statul membru

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

(3–12 mile marine) întreaga coastă

Belgia

toate speciile

nelimitat

Danemarca

demersale

nelimitat

șprot

nelimitat

specii de anghilă

nelimitat

stavrid negru

nelimitat

Germania

cod

nelimitat

crevete

nelimitat

(6–12 mile marine) întreaga coastă

Franța

toate speciile

nelimitat

Punctul de sud Texel, spre vest până la frontiera Olanda/Germania

Regatul Unit

demersale

nelimitat

9.   APELE COSTIERE ALE FINLANDEI

| Aria geografică | Statul membru | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- | --- |
| Marea Baltică (4-12 mile marine) (**) | Suedia | toate speciile | nelimitat |

Aria geografică

Statul membru

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Marea Baltică (4-12 mile marine) (**)

Suedia

toate speciile

nelimitat

10.   APELE COSTIERE ALE SUEDIEI

| Aria geografică | Statul membru | Specia | Importanța sau caracteristicile specifice |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4-12 mile marine) | Danemarca | toate speciile | nelimitat |
| Kattegat (3 (***)-12 mile marine) | Danemarca | toate speciile | nelimitat |
| Marea Baltică (4-12 mile marine) | Danemarca | toate speciile | nelimitat |
| Finlanda | toate speciile | nelimitat |

Aria geografică

Statul membru

Specia

Importanța sau caracteristicile specifice

Skagerrak (4-12 mile marine)

Danemarca

toate speciile

nelimitat

Kattegat (3 (***)-12 mile marine)

Danemarca

toate speciile

nelimitat

Marea Baltică (4-12 mile marine)

Danemarca

toate speciile

nelimitat

Finlanda

toate speciile

nelimitat

---

(*)  Măsurate de la linia țărmului.

(**)  3-12 mile marine în jurul Insulelor Bogskär.

(***)  Măsurate de la linia țărmului.

ANEXA II

PLAFOANELE PENTRU CAPACITATEA DE PESCUIT

Plafoanele pentru capacitate (pe baza situației la 31 decembrie 2010)

| Statul membru | GT | kW |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 18 911 | 51 585 |
| Bulgaria | 8 448 | 67 607 |
| Danemarca | 88 528 | 313 341 |
| Germania | 71 114 | 167 089 |
| Estonia | 22 057 | 53 770 |
| Irlanda | 77 254 | 210 083 |
| Grecia | 91 245 | 514 198 |
| Spania (inclusiv regiunile ultraperiferice) | 446 309 | 1 021 154 |
| Franța (inclusiv regiunile ultraperiferice) | 219 215 | 1 194 360 |
| Italia | 192 963 | 1 158 837 |
| Cipru | 11 193 | 48 508 |
| Letonia | 49 067 | 65 196 |
| Lituania | 73 489 | 73 516 |
| Malta | 15 055 | 96 912 |
| Țările de Jos | 166 384 | 350 736 |
| Polonia | 38 376 | 92 745 |
| Portugalia (inclusiv regiunile ultraperiferice) | 115 305 | 388 054 |
| România | 1 885 | 6 716 |
| Slovenia | 1 057 | 10 974 |
| Finlanda | 18 187 | 182 385 |
| Suedia | 42 612 | 210 744 |
| Regatul Unit | 235 570 | 924 739 |
| Regiunile ultraperiferice ale UE | GT | kW |
| Spania |
| Insulele Canare: L< 12 m. Ape UE | 2 649 | 21 219 |
| Insulele Canare: L > 12 m. Ape UE | 3 059 | 10 364 |
| Insulele Canare: L > 12 m. Ape internaționale și ale țărilor terțe | 28 823 | 45 593 |
| Franța |
| Insula Réunion: Specii demersale și pelagice. L < 12 m | 1 050 | 19 320 |
| Insula Réunion: Specii pelagice. L > 12 m | 10 002 | 31 465 |
| Guyana Franceză: Specii demersale și pelagice. Lungime < 12 m | 903 | 11 644 |
| Guyana Franceză: Nave pentru pescuit crevete | 7 560 | 19 726 |
| Guyana Franceză: Specii pelagice. Nave de pescuit în larg. | 3 500 | 5 000 |
| Martinica: Specii demersale și pelagice. L < 12 m | 5 409 | 142 116 |
| Martinica: Specii pelagice. L > 12 m | 1 046 | 3 294 |
| Guadelupa: Specii demersale și pelagice. L < 12 m | 6 188 | 162 590 |
| Guadelupa: Specii pelagice. L > 12 m | 500 | 1 750 |
| Portugalia |
| Madeira: Specii demersale. L < 12 m | 617 | 4 134 |
| Madeira: Specii demersale și pelagice. L > 12 m | 4 114 | 12 734 |
| Madeira: Specii pelagice. Seine. L > 12 m | 181 | 777 |
| Azore: Specii demersale. L < 12 m | 2 626 | 29 895 |
| Azore: Specii demersale și pelagice. L > 12 m | 12 979 | 25 721 |
| L reprezintă lungimea totală |

Statul membru

GT

kW

Belgia

18 911

51 585

Bulgaria

8 448

67 607

Danemarca

88 528

313 341

Germania

71 114

167 089

Estonia

22 057

53 770

Irlanda

77 254

210 083

Grecia

91 245

514 198

Spania (inclusiv regiunile ultraperiferice)

446 309

1 021 154

Franța (inclusiv regiunile ultraperiferice)

219 215

1 194 360

Italia

192 963

1 158 837

Cipru

11 193

48 508

Letonia

49 067

65 196

Lituania

73 489

73 516

Malta

15 055

96 912

Țările de Jos

166 384

350 736

Polonia

38 376

92 745

Portugalia (inclusiv regiunile ultraperiferice)

115 305

388 054

România

1 885

6 716

Slovenia

1 057

10 974

Finlanda

18 187

182 385

Suedia

42 612

210 744

Regatul Unit

235 570

924 739

Regiunile ultraperiferice ale UE

GT

kW

Spania

Insulele Canare: L< 12 m. Ape UE

2 649

21 219

Insulele Canare: L > 12 m. Ape UE

3 059

10 364

Insulele Canare: L > 12 m. Ape internaționale și ale țărilor terțe

28 823

45 593

Franța

Insula Réunion: Specii demersale și pelagice. L < 12 m

1 050

19 320

Insula Réunion: Specii pelagice. L > 12 m

10 002

31 465

Guyana Franceză: Specii demersale și pelagice. Lungime < 12 m

903

11 644

Guyana Franceză: Nave pentru pescuit crevete

7 560

19 726

Guyana Franceză: Specii pelagice. Nave de pescuit în larg.

3 500

5 000

Martinica: Specii demersale și pelagice. L < 12 m

5 409

142 116

Martinica: Specii pelagice. L > 12 m

1 046

3 294

Guadelupa: Specii demersale și pelagice. L < 12 m

6 188

162 590

Guadelupa: Specii pelagice. L > 12 m

500

1 750

Portugalia

Madeira: Specii demersale. L < 12 m

617

4 134

Madeira: Specii demersale și pelagice. L > 12 m

4 114

12 734

Madeira: Specii pelagice. Seine. L > 12 m

181

777

Azore: Specii demersale. L < 12 m

2 626

29 895

Azore: Specii demersale și pelagice. L > 12 m

12 979

25 721

L reprezintă lungimea totală

ANEXA III

CONSILIILE CONSULTATIVE

| Denumirea consiliului consultativ | Zona de competență |
| --- | --- |
| Marea Baltică | Zonele ICES (1) IIIb, IIIc și IIId |
| Marea Mediterană | Apele maritime ale Mării Mediterane la est de meridianul 5o36’ longitudine vest |
| Marea Nordului | Zonele ICES IV și IIIa |
| Apele nord-vestice | Zonele ICES V (excluzând Va și numai apele Uniunii din zona Vb), VI și VII |
| Apele sud-vestice | Zonele ICES VIII, IX și X (apele din jurul insulelor Azore), și zonele CECAF (2) 34.1.1, 34.1.2 și 34.2.0 (apele din jurul insulelor Madeira și Canare) |
| Stocuri pelagice (putasu, macrou, stavrid negru, hering) | Toate zonele de competență (cu excepția Mării Baltice, a Mării Mediterane și a acvaculturii) |
| Flotă pentru pescuitul în larg/de lungă distanță | Toate apele care nu aparțin Uniunii |
| Acvacultura
  și pescuitul în apele interioare | Acvacultura, astfel cum este definită la articolul 5
  , și toate apele interioare ale statelor membre ale Uniunii |
| Regiunile ultraperiferice, divizate în trei bazine maritime: Atlanticul de Vest, Atlanticul de Est, Oceanul Indian | Toate zonele ICES care includ ape din jurul regiunilor ultraperiferice, în special apele maritime care aparțin de Guadelupa, Guyana Franceză, Martinica, Insulele Canare, Insulele Azore, Madeira și Réunion |
| Consiliul consultativ al Mării Negre | Subzona geografică CGPM astfel cum este definită în Rezoluția CGPM/33/2009/2 |
| Consiliul consultativ pentru piețe | Toate zonele de piață |

Denumirea consiliului consultativ

Zona de competență

Marea Baltică

Zonele ICES (1) IIIb, IIIc și IIId

Marea Mediterană

Apele maritime ale Mării Mediterane la est de meridianul 5o36’ longitudine vest

Marea Nordului

Zonele ICES IV și IIIa

Apele nord-vestice

Zonele ICES V (excluzând Va și numai apele Uniunii din zona Vb), VI și VII

Apele sud-vestice

Zonele ICES VIII, IX și X (apele din jurul insulelor Azore), și zonele CECAF (2) 34.1.1, 34.1.2 și 34.2.0 (apele din jurul insulelor Madeira și Canare)

Stocuri pelagice (putasu, macrou, stavrid negru, hering)

Toate zonele de competență (cu excepția Mării Baltice, a Mării Mediterane și a acvaculturii)

Flotă pentru pescuitul în larg/de lungă distanță

Toate apele care nu aparțin Uniunii

Acvacultura
  și pescuitul în apele interioare

Acvacultura, astfel cum este definită la articolul 5
  , și toate apele interioare ale statelor membre ale Uniunii

Regiunile ultraperiferice, divizate în trei bazine maritime: Atlanticul de Vest, Atlanticul de Est, Oceanul Indian

Toate zonele ICES care includ ape din jurul regiunilor ultraperiferice, în special apele maritime care aparțin de Guadelupa, Guyana Franceză, Martinica, Insulele Canare, Insulele Azore, Madeira și Réunion

Consiliul consultativ al Mării Negre

Subzona geografică CGPM astfel cum este definită în Rezoluția CGPM/33/2009/2

Consiliul consultativ pentru piețe

Toate zonele de piață

[AM 211]

---

(1)  Zonele ICES (Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime) sunt cele definite în Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European şi al Consiliului (JO L 87, 31.3.2009, p. 70).

(2)  zonele CECAF (zona central-estică a Atlanticului sau zona principală de pescuit FAO 34) sunt cele definite în Regulamentul (CE) nr. 216/2009 al Parlamentului European şi al Consiliului (JO L 87, 31.3.2009, p. 1).

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/195 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/195

---

P7_TA(2013)0041

Nivelul sonor al autovehiculelor ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind nivelul sonor al autovehiculelor (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 024/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0856), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0856),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0487/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0487/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, precum și cel al Comisiei pentru transport și turism (A7-0435/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, precum și cel al Comisiei pentru transport și turism (A7-0435/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p. 76.

---

P7_TC1-COD(2011)0409

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind nivelul sonor al autovehiculelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Piața internă cuprinde o zonă fără frontiere interne, în cadrul căreia trebuie să se asigure libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalului. În acest scop, un sistem cuprinzător de omologare de tip pentru autovehicule este în vigoare la nivelul Uniunii
  , având în vedere că vehiculele rutiere sunt cea mai mare sursă de zgomot din sectorul transporturilor
  . Cerințele tehnice pentru omologarea de tip a vehiculelor și a sistemelor de evacuare ale acestora în ceea ce privește nivelurile emisiilor sonore admisibile ar trebui armonizate pentru a se evita adoptarea unor cerințe care diferă de la un stat membru la altul și pentru a garanta buna funcționare a pieței interne, oferind, în același timp, un nivel ridicat de protecție a mediului și a siguranței publice
  și o calitate mai bună a vieții și a sănătății
  .
  Comisia ar trebui să efectueze, de asemenea, o evaluare a impactului cu privire la condițiile de etichetare aplicabile nivelurilor de poluare fonică și a aerului. Respectiva evaluare a impactului ar trebui să țină cont de diferitele tipuri de vehicule acoperite de prezentul regulament (inclusiv vehiculele electrice), precum și de efectul pe care o astfel de etichetare ar putea să îl aibă asupra industriei de automobile. O astfel de etichetare ar putea fi considerată un instrument util pentru sensibilizarea consumatorilor și protejarea drepturilor acestora în ceea ce privește transparența înainte de achiziționarea unui vehicul. [AM 1] |
| --- | --- |

(1)

Piața internă cuprinde o zonă fără frontiere interne, în cadrul căreia trebuie să se asigure libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalului. În acest scop, un sistem cuprinzător de omologare de tip pentru autovehicule este în vigoare la nivelul Uniunii
  , având în vedere că vehiculele rutiere sunt cea mai mare sursă de zgomot din sectorul transporturilor
  . Cerințele tehnice pentru omologarea de tip a vehiculelor și a sistemelor de evacuare ale acestora în ceea ce privește nivelurile emisiilor sonore admisibile ar trebui armonizate pentru a se evita adoptarea unor cerințe care diferă de la un stat membru la altul și pentru a garanta buna funcționare a pieței interne, oferind, în același timp, un nivel ridicat de protecție a mediului și a siguranței publice
  și o calitate mai bună a vieții și a sănătății
  .
  Comisia ar trebui să efectueze, de asemenea, o evaluare a impactului cu privire la condițiile de etichetare aplicabile nivelurilor de poluare fonică și a aerului. Respectiva evaluare a impactului ar trebui să țină cont de diferitele tipuri de vehicule acoperite de prezentul regulament (inclusiv vehiculele electrice), precum și de efectul pe care o astfel de etichetare ar putea să îl aibă asupra industriei de automobile. O astfel de etichetare ar putea fi considerată un instrument util pentru sensibilizarea consumatorilor și protejarea drepturilor acestora în ceea ce privește transparența înainte de achiziționarea unui vehicul. [AM 1]

| (1a) | Cerințele pentru omologarea UE de tip se aplică deja în ceea ce privește legislația Uniunii relevantă privind emisiile de CO2, inclusiv Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor

   (3)

  , Regulamentul (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 generate de vehiculele ușoare

   (4)

  , Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor

   (5)

  și Regulamentul (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2011 de stabilire a unor standarde de performanță pentru vehiculele utilitare ușoare noi, ca parte a abordării integrate a Uniunii de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele ușoare

   (6)

  . Cerințele tehnice care se aplică legislației Uniunii privind valorile-limită ale emisiilor de CO2 și ale emisiilor poluante ar trebui să respecte cerințele care se aplică legislației privind reducerea emisiilor sonore. Prin urmare, cerințele pentru omologarea UE de tip ar trebui stabilite în așa fel încât să fie îndeplinite aceste obiective duble. [AM 2] |
| --- | --- |

(1a)

Cerințele pentru omologarea UE de tip se aplică deja în ceea ce privește legislația Uniunii relevantă privind emisiile de CO2, inclusiv Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor

   (3)

  , Regulamentul (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 generate de vehiculele ușoare

   (4)

  , Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor

   (5)

  și Regulamentul (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2011 de stabilire a unor standarde de performanță pentru vehiculele utilitare ușoare noi, ca parte a abordării integrate a Uniunii de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele ușoare

   (6)

  . Cerințele tehnice care se aplică legislației Uniunii privind valorile-limită ale emisiilor de CO2 și ale emisiilor poluante ar trebui să respecte cerințele care se aplică legislației privind reducerea emisiilor sonore. Prin urmare, cerințele pentru omologarea UE de tip ar trebui stabilite în așa fel încât să fie îndeplinite aceste obiective duble. [AM 2]

| (1b) | Zgomotul traficului rutier afectează sănătatea în numeroase feluri. Stresul prelungit cauzat de zgomot poate epuiza rezervele fizice, poate perturba capacitatea de reglare a funcțiilor organelor și, prin urmare, limitează eficacitatea acestora. Zgomotul traficului rutier este un posibil factor de risc pentru apariția de afecțiuni și incidente medicale, cum ar fi hipertensiunea arterială și atacurile de cord. Efectele ar trebui cercetate în continuare în același spirit, astfel cum se prevede în Directiva 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 iunie 2002 privind evaluarea și gestionarea zgomotului ambiental

   (7)
  . [AM 3] |
| --- | --- |

(1b)

Zgomotul traficului rutier afectează sănătatea în numeroase feluri. Stresul prelungit cauzat de zgomot poate epuiza rezervele fizice, poate perturba capacitatea de reglare a funcțiilor organelor și, prin urmare, limitează eficacitatea acestora. Zgomotul traficului rutier este un posibil factor de risc pentru apariția de afecțiuni și incidente medicale, cum ar fi hipertensiunea arterială și atacurile de cord. Efectele ar trebui cercetate în continuare în același spirit, astfel cum se prevede în Directiva 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 iunie 2002 privind evaluarea și gestionarea zgomotului ambiental

   (7)
  . [AM 3]

| (2) | Directiva 70/157/CEE a Consiliului din 6 februarie 1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la nivelul de zgomot admis și la sistemul de evacuare al autovehiculelor (8) a armonizat cerințele tehnice diferite ale statelor membre referitoare la nivelul admis al emisiilor sonore ale autovehiculelor și ale sistemelor de evacuare ale acestora în scopul instituirii și funcționării pieței interne. În scopul bunei funcționări a pieței interne și pentru a asigura o aplicare uniformă și coerentă în întreaga Uniune, este oportună înlocuirea directivei printr-un regulament. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 70/157/CEE a Consiliului din 6 februarie 1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la nivelul de zgomot admis și la sistemul de evacuare al autovehiculelor (8) a armonizat cerințele tehnice diferite ale statelor membre referitoare la nivelul admis al emisiilor sonore ale autovehiculelor și ale sistemelor de evacuare ale acestora în scopul instituirii și funcționării pieței interne. În scopul bunei funcționări a pieței interne și pentru a asigura o aplicare uniformă și coerentă în întreaga Uniune, este oportună înlocuirea directivei printr-un regulament.

| (3) | Acest regulament reprezintă un regulament distinct în contextul procedurii de omologare de tip în conformitate cu Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (directiva-cadru) (9). |
| --- | --- |

(3)

Acest regulament reprezintă un regulament distinct în contextul procedurii de omologare de tip în conformitate cu Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (directiva-cadru) (9).

| (4) | Directiva 70/157/CEE se referă la Regulamentul nr. 51 (10) al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) referitoare la emisiile de zgomot, la care Uniunea este parte contractantă, care specifică metoda de încercare pentru emisiile de zgomot. |
| --- | --- |

(4)

Directiva 70/157/CEE se referă la Regulamentul nr. 51 (10) al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) referitoare la emisiile de zgomot, la care Uniunea este parte contractantă, care specifică metoda de încercare pentru emisiile de zgomot.

| (5) | De la data adoptării sale, Directiva 70/157/CEE a fost modificată substanțial de mai multe ori. Cea mai recentă reducere a limitelor de zgomot pentru autovehicule, care a fost introdusă în 1995, nu a avut efectul scontat. Unele studii au arătat că metoda de încercare folosită în temeiul directivei nu mai reflectă comportamentul real la volan în trafic urban. În special, astfel cum se precizează în Cartea verde privind viitoarea strategie în materie de zgomot din 1996 (11), contribuția zgomotului de rulare a pneurilor la totalul emisiei de zgomot a fost subestimată în metoda de încercare. |
| --- | --- |

(5)

De la data adoptării sale, Directiva 70/157/CEE a fost modificată substanțial de mai multe ori. Cea mai recentă reducere a limitelor de zgomot pentru autovehicule, care a fost introdusă în 1995, nu a avut efectul scontat. Unele studii au arătat că metoda de încercare folosită în temeiul directivei nu mai reflectă comportamentul real la volan în trafic urban. În special, astfel cum se precizează în Cartea verde privind viitoarea strategie în materie de zgomot din 1996 (11), contribuția zgomotului de rulare a pneurilor la totalul emisiei de zgomot a fost subestimată în metoda de încercare.

| (6) | Prezentul regulament ar trebui, prin urmare, să introducă o metodă diferită în raport cu cea obligatorie din Directiva 70/157/CEE. Această metodă ar trebui să se bazeze pe metoda publicată de către grupul de lucru al CEE-ONU asupra zgomotului (Working Party on Noise – GRB) în anul 2007 care a încorporat versiunea din 2007 a standardului ISO 362 (12). Comisiei i-au fost prezentate rezultatele monitorizării, atât prin metodele de încercare vechi, cât și prin cele noi.
  În plus, pentru a înlătura deficiențele inerente metodei de încercare anterioare, Comisia ar trebui, în termen de 24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, să transmită Parlamentului European și Consiliului o evaluare a impactului cu privire la contribuția efectivă a echipamentelor de rulare a pneurilor la reducerea nivelului sonor al vehiculelor, concentrându-se asupra impactului suprafeței rutiere și asupra necesităților de cercetare în acest domeniu, în vederea adoptării unei metode de încercare la nivel european care ține seama, de asemenea, de comportamentul suprafeței rutiere. [AM 4] |
| --- | --- |

(6)

Prezentul regulament ar trebui, prin urmare, să introducă o metodă diferită în raport cu cea obligatorie din Directiva 70/157/CEE. Această metodă ar trebui să se bazeze pe metoda publicată de către grupul de lucru al CEE-ONU asupra zgomotului (Working Party on Noise – GRB) în anul 2007 care a încorporat versiunea din 2007 a standardului ISO 362 (12). Comisiei i-au fost prezentate rezultatele monitorizării, atât prin metodele de încercare vechi, cât și prin cele noi.
  În plus, pentru a înlătura deficiențele inerente metodei de încercare anterioare, Comisia ar trebui, în termen de 24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, să transmită Parlamentului European și Consiliului o evaluare a impactului cu privire la contribuția efectivă a echipamentelor de rulare a pneurilor la reducerea nivelului sonor al vehiculelor, concentrându-se asupra impactului suprafeței rutiere și asupra necesităților de cercetare în acest domeniu, în vederea adoptării unei metode de încercare la nivel european care ține seama, de asemenea, de comportamentul suprafeței rutiere. [AM 4]

| (7) | Reprezentativitatea noii metode de încercare pentru emisiile de zgomot în condiții normale de trafic este considerată satisfăcătoare, dar este mai puțin reprezentativă pentru emisiile de zgomot în condițiile cele mai defavorabile. Prin urmare, este necesar să se introducă în prezentul regulament dispoziții suplimentare referitoare la emisiile sonore. Aceste dispoziții stabilesc cerințe preventive menite să acopere condițiile de conducere a vehiculului în traficul real în afara ciclului de conducere de la omologarea de tip. Aceste condiții de conducere sunt importante pentru mediu și este necesar să se asigure că emisia sonoră a unui vehicul în condițiile de circulație urbană nu diferă în mod semnificativ față de cea scontată ca urmare a rezultatelor încercării de omologare de tip pentru acest vehicul specific. |
| --- | --- |

(7)

Reprezentativitatea noii metode de încercare pentru emisiile de zgomot în condiții normale de trafic este considerată satisfăcătoare, dar este mai puțin reprezentativă pentru emisiile de zgomot în condițiile cele mai defavorabile. Prin urmare, este necesar să se introducă în prezentul regulament dispoziții suplimentare referitoare la emisiile sonore. Aceste dispoziții stabilesc cerințe preventive menite să acopere condițiile de conducere a vehiculului în traficul real în afara ciclului de conducere de la omologarea de tip. Aceste condiții de conducere sunt importante pentru mediu și este necesar să se asigure că emisia sonoră a unui vehicul în condițiile de circulație urbană nu diferă în mod semnificativ față de cea scontată ca urmare a rezultatelor încercării de omologare de tip pentru acest vehicul specific.

| (8) | Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să reducă și mai mult limitele de zgomot. Acesta ar trebui să țină cont de Regulamentul (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate (13), care a introdus cerințe noi mai stricte pentru pneurile autovehiculelor
  și care a subliniat nevoia unei abordări coerente și cuprinzătoare pentru a soluționa problema zgomotului rutier, inclusiv luarea în considerare a contribuției semnificative a suprafețelor rutiere la zgomotul rutier
  .
  Această abordare orizontală va reduce în mod mai eficient zgomotul global al traficului rutier în comparație cu o abordare sectorială și verticală. Reducerea zgomotului traficului rutier ar trebui înțeleasă, de asemenea, ca un obiectiv în materie de sănătate publică, având în vedere
  studiile care evidențiază nocivitatea și efectele asupra sănătății provocate de zgomotul traficului rutier (14)
   (15), precum și costurile și beneficiile asociate ar trebui luate de asemenea în considerare
   (16).
  Prezentul regulament ar trebui să țină cont și de Regulamentul (CE) nr
  .
  1222/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali

   (17)

  . Comisia ar trebui să garanteze etichetarea pneurilor în ceea ce privește performanța sonoră. În plus, ar trebui să se țină cont de comparabilitatea mijloacelor de transport din punctul de vedere al zgomotului ambiental. [AM 5] |
| --- | --- |

(8)

Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să reducă și mai mult limitele de zgomot. Acesta ar trebui să țină cont de Regulamentul (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate (13), care a introdus cerințe noi mai stricte pentru pneurile autovehiculelor
  și care a subliniat nevoia unei abordări coerente și cuprinzătoare pentru a soluționa problema zgomotului rutier, inclusiv luarea în considerare a contribuției semnificative a suprafețelor rutiere la zgomotul rutier
  .
  Această abordare orizontală va reduce în mod mai eficient zgomotul global al traficului rutier în comparație cu o abordare sectorială și verticală. Reducerea zgomotului traficului rutier ar trebui înțeleasă, de asemenea, ca un obiectiv în materie de sănătate publică, având în vedere
  studiile care evidențiază nocivitatea și efectele asupra sănătății provocate de zgomotul traficului rutier (14)
   (15), precum și costurile și beneficiile asociate ar trebui luate de asemenea în considerare
   (16).
  Prezentul regulament ar trebui să țină cont și de Regulamentul (CE) nr
  .
  1222/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali

   (17)

  . Comisia ar trebui să garanteze etichetarea pneurilor în ceea ce privește performanța sonoră. În plus, ar trebui să se țină cont de comparabilitatea mijloacelor de transport din punctul de vedere al zgomotului ambiental. [AM 5]

| (8a) | Comisia ar trebui să publice linii directoare pentru drumuri „silențioase”, adresate autorităților rutiere cu scopul de a le oferi un instrument util pentru a respecta cerințele privind o infrastructură rutieră mai sustenabilă. [AM 6] |
| --- | --- |

(8a)

Comisia ar trebui să publice linii directoare pentru drumuri „silențioase”, adresate autorităților rutiere cu scopul de a le oferi un instrument util pentru a respecta cerințele privind o infrastructură rutieră mai sustenabilă. [AM 6]

| (8b) | Cel de-al șaselea Program de acțiune pentru mediu a prevăzut cadrul de elaborare a politicii de mediu în Uniune pentru perioada 2002-2012. Programul a solicitat măsuri în domeniul poluării fonice pentru a „reduce în mod substanțial numărul de persoane afectate în mod regulat de nivelurile medii pe termen lung ale zgomotului, în special provocate de trafic”. [AM 7] |
| --- | --- |

(8b)

Cel de-al șaselea Program de acțiune pentru mediu a prevăzut cadrul de elaborare a politicii de mediu în Uniune pentru perioada 2002-2012. Programul a solicitat măsuri în domeniul poluării fonice pentru a „reduce în mod substanțial numărul de persoane afectate în mod regulat de nivelurile medii pe termen lung ale zgomotului, în special provocate de trafic”. [AM 7]

| (8c) | Măsurile tehnice de reducere a nivelului sonor al vehiculelor trebuie să respecte o serie de cerințe concurente, cum ar fi cele privind reducerea zgomotului și a emisiilor poluante și obținerea unei mai mari siguranțe în circulație, menținând vehiculul respectiv cât se poate de ieftin și de eficient. În încercarea sa de a respecta toate aceste cerințe și de a menține un echilibru între acestea, industria autovehiculelor se confruntă mult prea des cu limita fezabilității tehnice actuale. Datorită introducerii de materiale și de metode noi și inovatoare, industria autovehiculelor a reușit în repetate rânduri să extindă aceste limite. Este necesară crearea prin legislație a unui cadru clar pentru inovare într-un interval de timp realist. Prezentul regulament creează exact un astfel de cadru și oferă, astfel, un stimulent imediat pentru inovare, ținând seama de nevoile societății, fără a limita în niciun fel capacitatea economică de acțiune atât de necesară pentru acest sector. [AM 8] |
| --- | --- |

(8c)

Măsurile tehnice de reducere a nivelului sonor al vehiculelor trebuie să respecte o serie de cerințe concurente, cum ar fi cele privind reducerea zgomotului și a emisiilor poluante și obținerea unei mai mari siguranțe în circulație, menținând vehiculul respectiv cât se poate de ieftin și de eficient. În încercarea sa de a respecta toate aceste cerințe și de a menține un echilibru între acestea, industria autovehiculelor se confruntă mult prea des cu limita fezabilității tehnice actuale. Datorită introducerii de materiale și de metode noi și inovatoare, industria autovehiculelor a reușit în repetate rânduri să extindă aceste limite. Este necesară crearea prin legislație a unui cadru clar pentru inovare într-un interval de timp realist. Prezentul regulament creează exact un astfel de cadru și oferă, astfel, un stimulent imediat pentru inovare, ținând seama de nevoile societății, fără a limita în niciun fel capacitatea economică de acțiune atât de necesară pentru acest sector. [AM 8]

| (8d) | Poluarea sonoră este, în primul rând, o problemă locală, care necesită însă o soluție la nivel european. Un prim pas pentru orice politică durabilă privind emisiile sonore trebuie să-l reprezinte crearea de măsuri pentru reducerea nivelului sonor la sursă. Sursa de zgomot, care este reprezentată de autovehicul și care este vizată de prezentul regulament, este, prin definiție, mobilă, prin urmare nu ar fi suficientă luarea de măsuri exclusiv la nivel național. [AM 9] |
| --- | --- |

(8d)

Poluarea sonoră este, în primul rând, o problemă locală, care necesită însă o soluție la nivel european. Un prim pas pentru orice politică durabilă privind emisiile sonore trebuie să-l reprezinte crearea de măsuri pentru reducerea nivelului sonor la sursă. Sursa de zgomot, care este reprezentată de autovehicul și care este vizată de prezentul regulament, este, prin definiție, mobilă, prin urmare nu ar fi suficientă luarea de măsuri exclusiv la nivel național. [AM 9]

| (8e) | Se pot lua măsuri semnificative pentru dezvoltarea și îmbunătățirea infrastructurii în vederea optimizării capacității de reducere a zgomotului vehiculelor, de exemplu prin utilizarea la scară largă a barierelor fonice. [AM 10] |
| --- | --- |

(8e)

Se pot lua măsuri semnificative pentru dezvoltarea și îmbunătățirea infrastructurii în vederea optimizării capacității de reducere a zgomotului vehiculelor, de exemplu prin utilizarea la scară largă a barierelor fonice. [AM 10]

| (9) | Valorile limită globale trebuie reduse pentru toate sursele de zgomot de la autovehicule, inclusiv pentru admisia aerului în grupul propulsor și sistemul de evacuare, luând în considerare contribuția pneurilor la reducerea zgomotului abordată în Regulamentul (CE) nr. 661/2009. |
| --- | --- |

(9)

Valorile limită globale trebuie reduse pentru toate sursele de zgomot de la autovehicule, inclusiv pentru admisia aerului în grupul propulsor și sistemul de evacuare, luând în considerare contribuția pneurilor la reducerea zgomotului abordată în Regulamentul (CE) nr. 661/2009.

| (9a) | Punerea la dispoziția consumatorilor, a managerilor de parcuri auto și a autorităților publice a informațiilor referitoare la emisiile sonore poate influența deciziile de cumpărare și accelera tranziția către un parc auto mai silențios. Pentru a pune informațiile necesare la dispoziția consumatorilor, producătorul ar trebui să furnizeze informații referitoare la nivelurile de zgomot ale vehiculelor în conformitate cu metode de încercare armonizate, la punctul de vânzare și în materialele promoționale de natură tehnică. O etichetă, comparabilă cu etichetele utilizate pentru a furniza informații referitoare la emisiile de CO2, la consumul de carburant și la zgomotul provocat de pneuri, ar trebui să informeze consumatorii cu privire la emisiile sonore ale vehiculului respectiv. [AM 11] |
| --- | --- |

(9a)

Punerea la dispoziția consumatorilor, a managerilor de parcuri auto și a autorităților publice a informațiilor referitoare la emisiile sonore poate influența deciziile de cumpărare și accelera tranziția către un parc auto mai silențios. Pentru a pune informațiile necesare la dispoziția consumatorilor, producătorul ar trebui să furnizeze informații referitoare la nivelurile de zgomot ale vehiculelor în conformitate cu metode de încercare armonizate, la punctul de vânzare și în materialele promoționale de natură tehnică. O etichetă, comparabilă cu etichetele utilizate pentru a furniza informații referitoare la emisiile de CO2, la consumul de carburant și la zgomotul provocat de pneuri, ar trebui să informeze consumatorii cu privire la emisiile sonore ale vehiculului respectiv. [AM 11]

| (9b) | Informațiile referitoare la zgomot, inclusiv datele referitoare la încercări, ar trebui să fie disponibile și afișate în mod clar la punctele de vânzare și în materialele promoționale pentru vehicule. [AM 18] |
| --- | --- |

(9b)

Informațiile referitoare la zgomot, inclusiv datele referitoare la încercări, ar trebui să fie disponibile și afișate în mod clar la punctele de vânzare și în materialele promoționale pentru vehicule. [AM 18]

| (9c) | Pentru a reduce zgomotul traficului rutier, autoritățile publice pot institui măsuri și stimulente pentru a accelera achiziționarea și utilizarea de vehicule mai silențioase. [AM 12] |
| --- | --- |

(9c)

Pentru a reduce zgomotul traficului rutier, autoritățile publice pot institui măsuri și stimulente pentru a accelera achiziționarea și utilizarea de vehicule mai silențioase. [AM 12]

| (9d) | Nivelul sonor al vehiculelor depinde în parte de mediul în care circulă vehiculele și, în special, de calitatea infrastructurilor rutiere și de gestionarea inteligentă a traficului rutier. Prin urmare, ar trebui avută în vedere o abordare integrată, în special în zonele urbane cele mai zgomotoase și în cazul în care sunt necesare măsuri urgente. [AM 13] |
| --- | --- |

(9d)

Nivelul sonor al vehiculelor depinde în parte de mediul în care circulă vehiculele și, în special, de calitatea infrastructurilor rutiere și de gestionarea inteligentă a traficului rutier. Prin urmare, ar trebui avută în vedere o abordare integrată, în special în zonele urbane cele mai zgomotoase și în cazul în care sunt necesare măsuri urgente. [AM 13]

| (9e) | În cazul automobilelor care se deplasează cu o viteză medie mai mică de 45 km/h sunt încă predominante zgomotele produse de motor și de sistemul de evacuare al motorului, pe când, în cazul depășirii acestei viteze, predomină zgomotul de rulare și cel al vântului. Aceste zgomote se produc indiferent de tipul și puterea motorului. Ca urmare a dezvoltării designului autovehiculelor, începând din 1970, zgomotele produse de motoare s-au redus în mod semnificativ, dar, în medie, puterea și greutatea motoarelor au crescut. Motoarele mai grele și caracteristicile de siguranță mai elaborate au determinat o creștere a greutății totale a vehiculelor, făcând necesară extinderea suprafeței de contact a pneurilor în vederea creșterii stabilității vehiculelor. Fiecare extindere a acestei suprafețe de contact duce la o creștere a zgomotului de rulare. [AM 14] |
| --- | --- |

(9e)

În cazul automobilelor care se deplasează cu o viteză medie mai mică de 45 km/h sunt încă predominante zgomotele produse de motor și de sistemul de evacuare al motorului, pe când, în cazul depășirii acestei viteze, predomină zgomotul de rulare și cel al vântului. Aceste zgomote se produc indiferent de tipul și puterea motorului. Ca urmare a dezvoltării designului autovehiculelor, începând din 1970, zgomotele produse de motoare s-au redus în mod semnificativ, dar, în medie, puterea și greutatea motoarelor au crescut. Motoarele mai grele și caracteristicile de siguranță mai elaborate au determinat o creștere a greutății totale a vehiculelor, făcând necesară extinderea suprafeței de contact a pneurilor în vederea creșterii stabilității vehiculelor. Fiecare extindere a acestei suprafețe de contact duce la o creștere a zgomotului de rulare. [AM 14]

| (9f) | Zgomotul este o problemă cu fațete multiple, existând surse și factori multipli care afectează sunetul perceput de oameni și impactul asupra acestora. Legislația pentru reducerea zgomotului traficului rutier trebuie să reflecte aceste aspecte ținând seama de zgomotul pneurilor, al vehiculului și al motorului, de suprafața drumului, de comportamentul la volan și de gestionarea traficului și trebuie abordată în cadrul legislației precum Regulamentul (CE) nr. 1222/2009 și Directiva 2002/49/CE. [AM 15] |
| --- | --- |

(9f)

Zgomotul este o problemă cu fațete multiple, existând surse și factori multipli care afectează sunetul perceput de oameni și impactul asupra acestora. Legislația pentru reducerea zgomotului traficului rutier trebuie să reflecte aceste aspecte ținând seama de zgomotul pneurilor, al vehiculului și al motorului, de suprafața drumului, de comportamentul la volan și de gestionarea traficului și trebuie abordată în cadrul legislației precum Regulamentul (CE) nr. 1222/2009 și Directiva 2002/49/CE. [AM 15]

| (10) | Beneficiile pentru mediu preconizate ale vehiculelor electrice hibride sau pur electrice de transport rutier au condus la o reducere considerabilă a zgomotului emis de aceste de vehicule. Acest fapt a avut drept rezultat la eliminarea unei surse importante de semnale sonore utilizate de pietonii nevăzători și cu capacitate de vedere redusă și de bicicliști, printre alți utilizatori ai drumurilor, pentru a se informa în legătură cu apropierea, prezența sau îndepărtarea acestor vehicule. În acest scop, sectorul industrial dezvoltă sisteme acustice pentru a compensa această lipsă de semnale sonore a vehiculelor electrice și electrice hibride. Performanțele sistemelor sonore montate pe vehicule de semnalizare a apropierii unui vehicul ar trebui armonizate. Cu toate acestea, montarea unor astfel de sisteme ar trebui să rămână o opțiune, la latitudinea producătorilor de vehicule. |
| --- | --- |

(10)

Beneficiile pentru mediu preconizate ale vehiculelor electrice hibride sau pur electrice de transport rutier au condus la o reducere considerabilă a zgomotului emis de aceste de vehicule. Acest fapt a avut drept rezultat la eliminarea unei surse importante de semnale sonore utilizate de pietonii nevăzători și cu capacitate de vedere redusă și de bicicliști, printre alți utilizatori ai drumurilor, pentru a se informa în legătură cu apropierea, prezența sau îndepărtarea acestor vehicule. În acest scop, sectorul industrial dezvoltă sisteme acustice pentru a compensa această lipsă de semnale sonore a vehiculelor electrice și electrice hibride. Performanțele sistemelor sonore montate pe vehicule de semnalizare a apropierii unui vehicul ar trebui armonizate. Cu toate acestea, montarea unor astfel de sisteme ar trebui să rămână o opțiune, la latitudinea producătorilor de vehicule.

| (10a) | Comisia ar trebui să examineze potențialul unor sisteme de siguranță activă instalate la bordul unor vehicule mai silențioase, precum vehiculele electrice și hibride, cu scopul de a sprijini mai bine atingerea obiectivului de îmbunătățire a siguranței utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor din zonele urbane, cum ar fi pietonii nevăzători și cu deficiențe de vedere și auz, bicicliștii și copiii. [AM 16] |
| --- | --- |

(10a)

Comisia ar trebui să examineze potențialul unor sisteme de siguranță activă instalate la bordul unor vehicule mai silențioase, precum vehiculele electrice și hibride, cu scopul de a sprijini mai bine atingerea obiectivului de îmbunătățire a siguranței utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor din zonele urbane, cum ar fi pietonii nevăzători și cu deficiențe de vedere și auz, bicicliștii și copiii. [AM 16]

| (10b) | Nivelul sonor al vehiculelor are un impact direct asupra calității vieții cetățenilor Uniunii, în special în zonele urbane în care transportul public electric sau subteran, ciclismul și mersul pe jos sunt puțin dezvoltate sau inexistente. Obiectivul fixat de Parlamentul European în Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor

   (18)

  , și anume dublarea numărului de utilizatori ai transporturilor publice, ar trebui luat, de asemenea, în considerare. Comisia și statele membre ar trebui să promoveze, ținând seama de principiul subsidiarității, transporturile publice, mersul pe jos și cu bicicleta pentru a reduce poluarea sonoră din zonele urbane. [AM 17] |
| --- | --- |

(10b)

Nivelul sonor al vehiculelor are un impact direct asupra calității vieții cetățenilor Uniunii, în special în zonele urbane în care transportul public electric sau subteran, ciclismul și mersul pe jos sunt puțin dezvoltate sau inexistente. Obiectivul fixat de Parlamentul European în Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor

   (18)

  , și anume dublarea numărului de utilizatori ai transporturilor publice, ar trebui luat, de asemenea, în considerare. Comisia și statele membre ar trebui să promoveze, ținând seama de principiul subsidiarității, transporturile publice, mersul pe jos și cu bicicleta pentru a reduce poluarea sonoră din zonele urbane. [AM 17]

| (10c) | Nivelul sonor al unui vehicul depinde în parte de utilizarea acestuia și de buna sa întreținere după cumpărare. În acest scop, este necesară sensibilizarea cetățenilor Uniunii cu privire la importanța unui mod de conducere fluid și care să respecte limitele de viteză existente în fiecare stat membru. [AM 19] |
| --- | --- |

(10c)

Nivelul sonor al unui vehicul depinde în parte de utilizarea acestuia și de buna sa întreținere după cumpărare. În acest scop, este necesară sensibilizarea cetățenilor Uniunii cu privire la importanța unui mod de conducere fluid și care să respecte limitele de viteză existente în fiecare stat membru. [AM 19]

| (11) | Pentru a simplifica legislația de omologare de tip a Uniunii, în conformitate cu recomandările din 2007 ale raportului CARS 21 (19), este oportun ca prezentul regulament să se bazeze pe Regulamentul CEE-ONU nr. 51 referitor la emisiile de zgomot în ceea ce privește metoda de încercare și pe Regulamentul nr. 59 referitor la amortizoarele de zgomot (20) în ceea ce privește sistemele de evacuare cu amortizare de zgomot de înlocuire. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a simplifica legislația de omologare de tip a Uniunii, în conformitate cu recomandările din 2007 ale raportului CARS 21 (19), este oportun ca prezentul regulament să se bazeze pe Regulamentul CEE-ONU nr. 51 referitor la emisiile de zgomot în ceea ce privește metoda de încercare și pe Regulamentul nr. 59 referitor la amortizoarele de zgomot (20) în ceea ce privește sistemele de evacuare cu amortizare de zgomot de înlocuire.

| (12) | Pentru a permite Comisiei să înlocuiască

  adapteze
  cerințele tehnice din prezentul regulament cu o trimitere directă la regulamentele CEE-ONU nr. 51 și nr. 59, o dată ce valorile limită referitoare la noua metodă de încercare sunt stabilite în regulamentele menționate anterior, sau pentru a adapta aceste cerințe la evoluția tehnică și științifică, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei pentru modificarea dispozițiilor din anexele

  anexelor
  la prezentul regulament cu privire la metodele de încercare și nivelurile sonore

  procedurile pentru omologarea de tip din UE în ceea ce privește nivelul sonor al tipurilor de vehicule și al sistemelor de evacuare, metodele și instrumentele pentru măsurarea zgomotului produs de autovehicule, sistemele de amortizare de zgomot, zgomotul provocat de aerul comprimat, verificarea conformității producției, specificații privind spațiile de încercare, metodele de măsurare pentru dispoziții suplimentare privind emisiile sonore și măsurile de asigurare a audibilității vehiculelor hibride și electrice
  . Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate
  , inclusiv la nivel de experți
  . În momentul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia trebuie să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor pertinente către Parlamentul European și Consiliu. [AM 20] |
| --- | --- |

(12)

Pentru a permite Comisiei să înlocuiască

  adapteze
  cerințele tehnice din prezentul regulament cu o trimitere directă la regulamentele CEE-ONU nr. 51 și nr. 59, o dată ce valorile limită referitoare la noua metodă de încercare sunt stabilite în regulamentele menționate anterior, sau pentru a adapta aceste cerințe la evoluția tehnică și științifică, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei pentru modificarea dispozițiilor din anexele

  anexelor
  la prezentul regulament cu privire la metodele de încercare și nivelurile sonore

  procedurile pentru omologarea de tip din UE în ceea ce privește nivelul sonor al tipurilor de vehicule și al sistemelor de evacuare, metodele și instrumentele pentru măsurarea zgomotului produs de autovehicule, sistemele de amortizare de zgomot, zgomotul provocat de aerul comprimat, verificarea conformității producției, specificații privind spațiile de încercare, metodele de măsurare pentru dispoziții suplimentare privind emisiile sonore și măsurile de asigurare a audibilității vehiculelor hibride și electrice
  . Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate
  , inclusiv la nivel de experți
  . În momentul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia trebuie să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor pertinente către Parlamentul European și Consiliu. [AM 20]

| (12a) | Prin abordarea sursei zgomotului, ceea ce reprezintă obiectivul prezentului regulament, sunt mai puține șanse de a reduce zgomotul decât prin măsurile de schimbare a structurii suprafețelor rutiere, cele cu care interacționează pneurile autovehiculelor. Din punct de vedere tehnic, reducerea zgomotelor ar fi mult mai simplă în ultimul caz. Datorită tipurilor de asfalt deja existente, precum „asfaltul silențios”, asfalturile cu proprietăți de reducere sau de optimizare a zgomotului, integrate într-o abordare holistică în care se combină o serie de metode de construcție simple, se poate obține deja o reducere a nivelurilor de zgomot cu 10 dB la nivel local. Această abordare eficace a surselor de zgomot strict locale nu este cuprinsă în prezentul regulament deoarece punerea sa în aplicare ar afecta puternic bugetele naționale, în special pe cele ale autorităților publice. Acest lucru ar fi dificil de justificat în perioade de criză fiscală și, de asemenea, ar afecta politica regională și structurală. [AM 21] |
| --- | --- |

(12a)

Prin abordarea sursei zgomotului, ceea ce reprezintă obiectivul prezentului regulament, sunt mai puține șanse de a reduce zgomotul decât prin măsurile de schimbare a structurii suprafețelor rutiere, cele cu care interacționează pneurile autovehiculelor. Din punct de vedere tehnic, reducerea zgomotelor ar fi mult mai simplă în ultimul caz. Datorită tipurilor de asfalt deja existente, precum „asfaltul silențios”, asfalturile cu proprietăți de reducere sau de optimizare a zgomotului, integrate într-o abordare holistică în care se combină o serie de metode de construcție simple, se poate obține deja o reducere a nivelurilor de zgomot cu 10 dB la nivel local. Această abordare eficace a surselor de zgomot strict locale nu este cuprinsă în prezentul regulament deoarece punerea sa în aplicare ar afecta puternic bugetele naționale, în special pe cele ale autorităților publice. Acest lucru ar fi dificil de justificat în perioade de criză fiscală și, de asemenea, ar afecta politica regională și structurală. [AM 21]

| (13) | Ca o consecință a aplicării unui nou cadru de reglementare prin prezentul regulament, Directiva 70/157/CEE ar trebui abrogată, |
| --- | --- |

(13)

Ca o consecință a aplicării unui nou cadru de reglementare prin prezentul regulament, Directiva 70/157/CEE ar trebui abrogată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește cerințele tehnice și administrative pentru omologarea UE de tip a vehiculelor noi menționate la articolul 2 cu privire la nivelul sonor și sistemele de evacuare ale acestora, precum și pentru vânzarea și punerea în exploatare a pieselor și a echipamentelor destinate vehiculelor respective.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

Prezentul regulament se aplică vehiculelor din categoriile M1, M2, M3, N1, N2 și N3, astfel cum sunt definite în anexa II la Directiva 2007/46/CE, precum și sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate proiectate și fabricate pentru aceste vehicule.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „Omologarea unui vehicul” înseamnă omologarea unui tip de vehicul cu privire la zgomot; |
| --- | --- |

1.

„Omologarea unui vehicul” înseamnă omologarea unui tip de vehicul cu privire la zgomot;

| 2. | „tip de vehicul” înseamnă:








  (a) | pentru vehiculele încercate în conformitate cu punctul 4.1.2.1 din anexa II,
  un set de vehicule astfel cum sunt definite în partea B din anexa II la Directiva 2007/46/CE; |
| --- | --- | --- |

2.

„tip de vehicul” înseamnă:

(a)

pentru vehiculele încercate în conformitate cu punctul 4.1.2.1 din anexa II,
  un set de vehicule astfel cum sunt definite în partea B din anexa II la Directiva 2007/46/CE;

| (b) | pentru vehiculele încercate în conformitate cu punctul 4.1.2.2 din anexa II, un set de vehicule care nu diferă în mod esențial în privințe precum:










  (i) | forma sau materialele caroseriei (în special compartimentul motorului și izolația fonică a acestuia); |
| --- | --- | --- |

(b)

pentru vehiculele încercate în conformitate cu punctul 4.1.2.2 din anexa II, un set de vehicule care nu diferă în mod esențial în privințe precum:

(i)

forma sau materialele caroseriei (în special compartimentul motorului și izolația fonică a acestuia);

| (ii) | tipul de motor (de exemplu aprindere prin scânteie sau prin compresie, în doi timpi sau în patru timpi, cu piston alternativ sau rotativ), numărul și capacitatea cilindrilor, tipul sistemului de injecție, dispunerea supapelor, turația nominală a motorului (S) sau tipul de motor electric. Vehiculele care au același tip de motor dar raporturi diferite de transmisie în ansamblu pot fi considerate ca fiind vehicule de același tip. |
| --- | --- |

(ii)

tipul de motor (de exemplu aprindere prin scânteie sau prin compresie, în doi timpi sau în patru timpi, cu piston alternativ sau rotativ), numărul și capacitatea cilindrilor, tipul sistemului de injecție, dispunerea supapelor, turația nominală a motorului (S) sau tipul de motor electric. Vehiculele care au același tip de motor dar raporturi diferite de transmisie în ansamblu pot fi considerate ca fiind vehicule de același tip.

| 3. | „masa maximă” înseamnă masa maximă admisibilă din punct de vedere tehnic declarată de către producătorul vehiculului.
  Prin derogare de la punctul (3), masa maximă poate fi mai mare decât masa maximă autorizată de către organismul administrativ din statele membre. |
| --- | --- |

3.

„masa maximă” înseamnă masa maximă admisibilă din punct de vedere tehnic declarată de către producătorul vehiculului.

Prin derogare de la punctul (3), masa maximă poate fi mai mare decât masa maximă autorizată de către organismul administrativ din statele membre.

| 4. | „puterea nominală a motorului” înseamnă puterea motorului exprimată în kW (CEE-ONU) și măsurată prin metoda CEE-ONU conform Regulamentului nr. 85 (21); |
| --- | --- |

4.

„puterea nominală a motorului” înseamnă puterea motorului exprimată în kW (CEE-ONU) și măsurată prin metoda CEE-ONU conform Regulamentului nr. 85 (21);

| 5. | „echipament standard” înseamnă configurația de bază a vehiculului, inclusiv toate dispozitivele instalate, care nu impune specificații suplimentare privind configurația sau nivelul echipamentelor, dar dotat cu toate elementele necesare conform actelor de reglementare specificate în anexa IV sau în anexa XI la Directiva 2007/46/CE; |
| --- | --- |

5.

„echipament standard” înseamnă configurația de bază a vehiculului, inclusiv toate dispozitivele instalate, care nu impune specificații suplimentare privind configurația sau nivelul echipamentelor, dar dotat cu toate elementele necesare conform actelor de reglementare specificate în anexa IV sau în anexa XI la Directiva 2007/46/CE;

| 6. | „masa conducătorului auto” înseamnă o masă stabilită la 75 kg plasată în punctul de referință al scaunului conducătorului auto; |
| --- | --- |

6.

„masa conducătorului auto” înseamnă o masă stabilită la 75 kg plasată în punctul de referință al scaunului conducătorului auto;

| 7. | „masa unui vehicul în stare de funcționare” (mro) înseamnă masa vehiculului, inclusiv masa conducătorului auto, a carburantului și a lichidelor, dotat cu echipamentele standard în conformitate cu specificațiile producătorului.
  Dacă sunt prevăzute, masa caroseriei, a cabinei, a cuplajului și a roții (roților) de rezervă, precum și cea a uneltelor trebuie incluse.
  Rezervorul (rezervoarele) de combustibil trebuie umplute la cel puțin 90 % din capacitatea/capacitățile acestuia (acestora); |
| --- | --- |

7.

„masa unui vehicul în stare de funcționare” (mro) înseamnă masa vehiculului, inclusiv masa conducătorului auto, a carburantului și a lichidelor, dotat cu echipamentele standard în conformitate cu specificațiile producătorului.

Dacă sunt prevăzute, masa caroseriei, a cabinei, a cuplajului și a roții (roților) de rezervă, precum și cea a uneltelor trebuie incluse.

Rezervorul (rezervoarele) de combustibil trebuie umplute la cel puțin 90 % din capacitatea/capacitățile acestuia (acestora);

| 8. | „turația nominală a motorului” (S) înseamnă turația motorului declarată în min-1 (rpm) la care motorul dezvoltă puterea nominală maximă, în conformitate cu Regulamentul CEE-ONU nr. 85 sau, în cazul în care puterea nominală maximă este atinsă la mai multe turații ale motorului, cea mai mare dintre aceste turații; |
| --- | --- |

8.

„turația nominală a motorului” (S) înseamnă turația motorului declarată în min-1 (rpm) la care motorul dezvoltă puterea nominală maximă, în conformitate cu Regulamentul CEE-ONU nr. 85 sau, în cazul în care puterea nominală maximă este atinsă la mai multe turații ale motorului, cea mai mare dintre aceste turații;

| 9. | „raportul putere/masă” (PMR) însemnă o valoare numerică calculată în conformitate cu formula de la punctul 4.1.2.1.1. din anexa II; |
| --- | --- |

9.

„raportul putere/masă” (PMR) însemnă o valoare numerică calculată în conformitate cu formula de la punctul 4.1.2.1.1. din anexa II;

| 10. | „punct de referință” înseamnă unul din următoarele puncte:






  (a) | în cazul vehiculelor din categoriile M1, N1:






  (i) | pentru vehiculele cu motorul în față, extremitatea din față a vehiculului; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

„punct de referință” înseamnă unul din următoarele puncte:

(a)

în cazul vehiculelor din categoriile M1, N1:

(i)

pentru vehiculele cu motorul în față, extremitatea din față a vehiculului;

| (ii) | pentru vehiculele cu motorul la mijloc, centrul vehiculului; |
| --- | --- |

(ii)

pentru vehiculele cu motorul la mijloc, centrul vehiculului;

| (iii) | pentru vehiculele cu motorul în spate, extremitatea din spate a vehiculului; |
| --- | --- |

(iii)

pentru vehiculele cu motorul în spate, extremitatea din spate a vehiculului;

| (b) | în cazul vehiculelor din categoriile M2, M3, N2, N3, extremitatea motorului cea mai apropiată de partea frontală a vehiculului; |
| --- | --- |

(b)

în cazul vehiculelor din categoriile M2, M3, N2, N3, extremitatea motorului cea mai apropiată de partea frontală a vehiculului;

| 11. | „accelerația vizată” înseamnă accelerația în traficul urban, obținută cu supapa de reglare a debitului de combustibil în poziție intermediară, rezultată din calcule statistice; |
| --- | --- |

11.

„accelerația vizată” înseamnă accelerația în traficul urban, obținută cu supapa de reglare a debitului de combustibil în poziție intermediară, rezultată din calcule statistice;

| 12. | „accelerația de referință” înseamnă accelerația necesară în timpul încercării în accelerare pe poligonul de încercare; |
| --- | --- |

12.

„accelerația de referință” înseamnă accelerația necesară în timpul încercării în accelerare pe poligonul de încercare;

| 13. | „factorul de ponderare k a raportului de transmisie” înseamnă o valoare numerică adimensională utilizată pentru a combina rezultatele încercărilor obținute cu două rapoarte de transmisie pentru încercarea în accelerare și încercarea la viteză constantă; |
| --- | --- |

13.

„factorul de ponderare k a raportului de transmisie” înseamnă o valoare numerică adimensională utilizată pentru a combina rezultatele încercărilor obținute cu două rapoarte de transmisie pentru încercarea în accelerare și încercarea la viteză constantă;

| 14. | „factorul de putere parțială” kP înseamnă o valoare numerică adimensională utilizată pentru combinarea ponderată a rezultatelor încercării în accelerare și a rezultatelor încercării la viteză constantă a vehiculelor; |
| --- | --- |

14.

„factorul de putere parțială” kP înseamnă o valoare numerică adimensională utilizată pentru combinarea ponderată a rezultatelor încercării în accelerare și a rezultatelor încercării la viteză constantă a vehiculelor;

| 15. | „preaccelerație” înseamnă aplicarea dispozitivului de comandă a accelerației înainte de linia AA' în scopul obținerii unei accelerații stabile între liniile AA' și BB', după cum se indică în figura 1 din apendicele 1 la anexa II; |
| --- | --- |

15.

„preaccelerație” înseamnă aplicarea dispozitivului de comandă a accelerației înainte de linia AA' în scopul obținerii unei accelerații stabile între liniile AA' și BB', după cum se indică în figura 1 din apendicele 1 la anexa II;

| 16. | „raport de transmisie blocat” reprezintă un sistem de control al transmisiei care garantează că treapta de viteză nu se poate modifica în timpul unei încercări; |
| --- | --- |

16.

„raport de transmisie blocat” reprezintă un sistem de control al transmisiei care garantează că treapta de viteză nu se poate modifica în timpul unei încercări;

| 17. | „familie constructivă a amortizorului de zgomot sau a componentelor amortizorului de zgomot” înseamnă un grup de amortizoare de zgomot sau de componente ale acestuia în care toate caracteristicile de mai jos sunt aceleași:






  (a) | prezența fluxului net de gaze de evacuare prin materiale fibroase absorbante atunci când acestea intră în contact cu aceste materiale; |
| --- | --- | --- |

17.

„familie constructivă a amortizorului de zgomot sau a componentelor amortizorului de zgomot” înseamnă un grup de amortizoare de zgomot sau de componente ale acestuia în care toate caracteristicile de mai jos sunt aceleași:

(a)

prezența fluxului net de gaze de evacuare prin materiale fibroase absorbante atunci când acestea intră în contact cu aceste materiale;

| (b) | tipul materialelor fibroase; |
| --- | --- |

(b)

tipul materialelor fibroase;

| (c) | specificațiile materialului liant, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(c)

specificațiile materialului liant, dacă este cazul;

| (d) | dimensiunile medii ale fibrelor; |
| --- | --- |

(d)

dimensiunile medii ale fibrelor;

| (e) | densitatea minimă a materialului ambalat în vrac în kg/m3; |
| --- | --- |

(e)

densitatea minimă a materialului ambalat în vrac în kg/m3;

| (f) | suprafața maximă de contact între fluxul de gaz și materialul absorbant; |
| --- | --- |

(f)

suprafața maximă de contact între fluxul de gaz și materialul absorbant;

| 18. | „amortizor de zgomot” înseamnă un set complet de componente necesare pentru limitarea zgomotului produs de motorul autovehiculului și de sistemul de evacuare al acestuia; |
| --- | --- |

18.

„amortizor de zgomot” înseamnă un set complet de componente necesare pentru limitarea zgomotului produs de motorul autovehiculului și de sistemul de evacuare al acestuia;

| 19. | „amortizor de zgomot de diferite tipuri” înseamnă amortizoare de zgomot care diferă în mod semnificativ în ceea ce privește cel puțin una dintre următoarele caracteristici:






  (a) | denumirile comerciale sau mărcile comerciale ale componentelor acestora; |
| --- | --- | --- |

19.

„amortizor de zgomot de diferite tipuri” înseamnă amortizoare de zgomot care diferă în mod semnificativ în ceea ce privește cel puțin una dintre următoarele caracteristici:

(a)

denumirile comerciale sau mărcile comerciale ale componentelor acestora;

| (b) | caracteristicile materialelor care intră în componentele acestora, cu excepția materialelor de acoperire a acestor componente; |
| --- | --- |

(b)

caracteristicile materialelor care intră în componentele acestora, cu excepția materialelor de acoperire a acestor componente;

| (c) | forma sau dimensiunile componentelor acestora; |
| --- | --- |

(c)

forma sau dimensiunile componentelor acestora;

| (d) | principiile de funcționare ale cel puțin uneia dintre componentele acestora; |
| --- | --- |

(d)

principiile de funcționare ale cel puțin uneia dintre componentele acestora;

| (e) | montajul componentelor acestora; |
| --- | --- |

(e)

montajul componentelor acestora;

| (f) | numărul sistemelor de amortizare de zgomot și evacuare sau al componentelor acestora; |
| --- | --- |

(f)

numărul sistemelor de amortizare de zgomot și evacuare sau al componentelor acestora;

| 20. | „amortizor de zgomot de înlocuire sau componentele amortizorului respectiv” înseamnă orice componentă a sistemului de amortizare de zgomot definit la punctul (17), destinată utilizării pe un vehicul, alta decât tipul de componentă instalat pe acest vehicul la momentul prezentării acestuia pentru omologarea de tip în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

20.

„amortizor de zgomot de înlocuire sau componentele amortizorului respectiv” înseamnă orice componentă a sistemului de amortizare de zgomot definit la punctul (17), destinată utilizării pe un vehicul, alta decât tipul de componentă instalat pe acest vehicul la momentul prezentării acestuia pentru omologarea de tip în conformitate cu prezentul regulament;

| 21. | „sistem de avertizare acustică a vehiculului” (AVAS) este un sistem destinat vehiculelor de transport rutier electrice și electrice hibride care furnizează pietonilor și utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor informații privind funcționarea vehiculului; |
| --- | --- |

21.

„sistem de avertizare acustică a vehiculului” (AVAS) este un sistem destinat vehiculelor de transport rutier electrice și electrice hibride care furnizează pietonilor și utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor informații privind funcționarea vehiculului;

| 21a. | „punct de vânzare” înseamnă un spațiu unde sunt stocate și se oferă consumatorilor vehicule spre vânzare; [AM 23] |
| --- | --- |

21a.

„punct de vânzare” înseamnă un spațiu unde sunt stocate și se oferă consumatorilor vehicule spre vânzare; [AM 23]

| 21b. | „materiale promoționale de natură tehnică” înseamnă manuale tehnice, broșuri, pliante și cataloage, în format tipărit, electronic sau online, precum și site-uri internet, utilizate în scopul de a promova vehicule în rândul publicului larg. [AM 24] |
| --- | --- |

21b.

„materiale promoționale de natură tehnică” înseamnă manuale tehnice, broșuri, pliante și cataloage, în format tipărit, electronic sau online, precum și site-uri internet, utilizate în scopul de a promova vehicule în rândul publicului larg. [AM 24]

Articolul 4

Obligații generale ale statelor membre

(1)   Statele membre nu pot, din motive legate de nivelul admisibil al emisiilor sonore sau de sistemul de evacuare, să refuze acordarea omologării UE sau naționale unui tip de autovehicul sau unui tip sistem de evacuare ori componentelor unui astfel de sistem considerat unitate tehnică separată dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | vehiculul îndeplinește cerințele din anexa I; |
| --- | --- |

(a)

vehiculul îndeplinește cerințele din anexa I;

| (b) | sistemul de evacuare sau orice componentă a acestuia, considerat ca unitate tehnică separată în sensul articolului 3 punctul (25) din Directiva 2007/46/CE, îndeplinește specificațiile prevăzute la anexa X la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

sistemul de evacuare sau orice componentă a acestuia, considerat ca unitate tehnică separată în sensul articolului 3 punctul (25) din Directiva 2007/46/CE, îndeplinește specificațiile prevăzute la anexa X la prezentul regulament.

(2)   Statele membre nu pot să refuze sau să interzică vânzarea, înmatricularea, punerea în circulație sau utilizarea oricărui autovehicul pentru care nivelul emisiilor sonore și sistemul de evacuare sunt conforme specificațiilor prevăzute în anexa I, din motive legate de nivelul admisibil al emisiilor sonore și de sistemul de evacuare.

(3)   Statele membre nu pot să interzică introducerea pe piață a unui sistem de evacuare sau a oricăror componente ale unui astfel de sistem, considerate unități tehnice separate în sensul articolului 3 punctul 25 din Directiva 2007/46/CE, din motive legate de nivelul admisibil al emisiilor sonore și de sistemul de evacuare dacă acesta corespunde unui tip pentru care s-a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament.

(3a)
     
  Atunci când efectuează verificări tehnice la vehicule, statele membre măsoară nivelul zgomotului pe baza datelor din omologarea UE de tip pentru fiecare tip de vehicul. [AM 25]

Articolul 4a

Monitorizare

Statele membre, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor

   (22)

  , garantează o monitorizare eficientă a piețelor lor. Acestea efectuează verificări corespunzătoare ale caracteristicilor produselor la o scară adecvată, în conformitate cu principiile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) din respectivul Regulament. [AM 26]

Articolul 5

Obligații generale ale producătorilor

(1)   Producătorii trebuie să se asigure că vehiculul, motorul acestuia și sistemul de reducere a zgomotului acestuia sunt proiectate, construite și asamblate astfel încât să permită vehiculului, în stare normală de funcționare, respectarea prevederilor prezentului regulament, în pofida vibrațiilor la care vehiculul este în mod inevitabil supus.

(2)   Producătorii trebuie să se asigure că sistemul de reducere a zgomotului este proiectat, construit și asamblat astfel încât să fie în mod rezonabil rezistent la fenomenele de coroziune la care acesta este expus, având în vedere condițiile de utilizare a vehiculului
  și diferențele în condițiile climatice regionale
  . [AM 27]

(3)   Producătorul răspunde în fața autorității de omologare pentru toate aspectele procesului de omologare și pentru asigurarea conformității producției, indiferent dacă este sau nu implicat direct în toate etapele fabricării unui vehicul, a unui sistem, a unei componente sau a unei unități tehnice separate.

Articolul 6

Valori-limită

Condițiile de încercare stabilite în anexa II țin seama de condițiile tipice de conducere pe drum și de cerințele de încercare a altor componente esențiale ale vehiculului, care fac deja obiectul Regulamentului (CE) nr. 661/2009.
  Nivelul de zgomot măsurat în conformitate cu dispozițiile din anexa II
  și rotunjite la cel mai apropiat număr întreg
  nu trebuie să depășească limitele specificate în anexa III. [AM 28]

Articolul 7

Clauza de revizuire

În termen de trei ani de la

  După
  data precizată în anexa III, coloana a treia, etapa 1, la prezentul regulament, Comisia întocmește un studiu detaliat pentru a stabili dacă limitele

  finalizează revizuirea limitelor
  de zgomot s-au dovedit adecvate

  din anexa III
  .
  Revizuirea respectivă include o evaluare a impactului care cuprinde o evaluare generală a impactului asupra industriei de automobile și, în special asupra industriilor dependente ale acesteia, ținând cont de influența altor regulamente – precum cele din domeniul reducerilor emisiilor de CO2 și al securității – asupra nivelului emisiei sonore al autovehiculelor.
  Pe baza concluziilor studiului

  acestei revizuiri și pe baza evaluării impactului a acesteia
  , Comisia poate, după caz, să prezinte propuneri

  , dacă este cazul, formulează o propunere
  de modificare a prezentului regulament
  astfel încât să fie cât se poate de neutru din punctul de vedere al concurenței
  .
  Valorile-limită precizate în anexa III, coloana a patra, etapa 2 intră în vigoare la șase ani după confirmarea evaluării impactului și finalizarea procesului de revizuire al Comisiei. [AM 29]

Propunerile de modificare a prezentului regulament prezentate în conformitate cu primul paragraf țin cont de noile standarde stabilite de Organizația Internațională de Standardizare, în special de standardul ISO 10844:2011. [AM 30]

Articolul 8

Dispoziții suplimentare în materie de emisii de zgomot (AESP)

(1)   Alineatele (2) – (6) și al doilea paragraf din prezentul alineat nu se aplică vehiculelor din categoriile M1 și N1 echipate cu motor cu ardere internă.

Vehiculele îndeplinesc în mod automat cerințele din anexa X dacă producătorul de vehicule furnizează autorității de omologare de tip documente tehnice care demonstrează că diferența între turația maximă și minimă a vehiculelor la BB'1, pentru orice condiții de încercare din interiorul domeniului ASEP definit la punctul 3.3. din anexa VIII, în ceea ce privește condițiile prevăzute în anexa II, nu depășește 0,15 x S.

Vehiculele din categoria N1 sunt scutite de la ASEP dacă este îndeplinită una dintre condițiile următoare:

| (a) | capacitatea motorului ≤ 660 cm3 și raportul/putere masă (PMR) calculat pe baza masei maxime autorizate a vehiculului ≤ 35; |
| --- | --- |

(a)

capacitatea motorului ≤ 660 cm3 și raportul/putere masă (PMR) calculat pe baza masei maxime autorizate a vehiculului ≤ 35;

| (b) | încărcătura utilă ≥ 850 kg și raportul putere/masă (PMR) calculat pe baza masei maxime autorizate a vehiculului ≤ 40.

  [AM 31] |
| --- | --- |

(b)

încărcătura utilă ≥ 850 kg și raportul putere/masă (PMR) calculat pe baza masei maxime autorizate a vehiculului ≤ 40.

  [AM 31]

Se consideră că vehiculele îndeplinesc cerințele din anexa X; dacă producătorul vehiculului furnizează autorității de omologare de tip documente tehnice care demonstrează că diferența între turația maximă și minimă a vehiculelor la BB’ (23), pentru orice condiții de încercare din interiorul domeniului de control ASEP definit la punctul 3.3. din anexa VIII, în ceea ce privește condițiile prevăzute în anexa II, nu depășește 0,15 x S.

Vehiculele din categoria N1 sunt scutite de la ASEP dacă este îndeplinită una dintre condițiile următoare:

| (a) | capacitatea motorului nu depășește 660 cm3, iar raportul putere-masă (PMR) calculat utilizând masa maximă autorizată a unui vehicul, nu depășește 35; |
| --- | --- |

(a)

capacitatea motorului nu depășește 660 cm3, iar raportul putere-masă (PMR) calculat utilizând masa maximă autorizată a unui vehicul, nu depășește 35;

| (b) | sarcina utilă este de cel puțin 850 kg, iar raportul putere-masă (PMR) calculat utilizând masa maximă autorizată a unui vehicul, nu depășește 40.

  [AM 32] |
| --- | --- |

(b)

sarcina utilă este de cel puțin 850 kg, iar raportul putere-masă (PMR) calculat utilizând masa maximă autorizată a unui vehicul, nu depășește 40.

  [AM 32]

(2)   Emisia de zgomot a vehiculului în condiții tipice de conducere pe drum (on-road), care sunt diferite de cele în care a fost efectuată încercarea de omologare de tip prevăzută în anexa II, nu trebuie să difere în mod nerezonabil de rezultatul încercării. [AM 33]

(3)   Producătorul vehiculului nu modifică, adaptează sau introduce în mod intenționat niciun fel de dispozitive sau proceduri mecanice, electrice termice, sau de altă natură exclusiv în scopul îndeplinirii cerințelor privind emisiile de zgomot prevăzute în prezentul regulament dacă aceste dispozitive sau proceduri nu sunt operaționale în timpul funcționării tipice pe drum când condițiile AESP sunt aplicabile.
  Aceste măsuri sunt denumite în mod normal „trișare a ciclului”. [AM 34]

(4)   Vehiculul trebuie să îndeplinească cerințele din anexa VIII la prezentul regulament.

(5)   În cererea de omologare de tip, producătorul trebuie să prezinte o declarație, întocmită

  sprijinită de produsul rezultatelor corespunzătoare ale încercărilor
  în conformitate cu modelul care figurează în apendicele 1 la anexa VIII, în care menționează că tipul de vehicul care urmează a fi omologat respectă cerințele de la articolul 8 alineatul (1) și de la articolul 8 alineatul (2)

  articolul 8
  . [AM 35]

Articolul 8a

Informarea consumatorilor

Producătorii și distribuitorii de vehicule se asigură că nivelul sonor în decibeli (dB(A)) în conformitate cu metodele de încercare de omologare de tip armonizate al fiecărui vehicul este afișat într-un loc vizibil la punctul de vânzare și în materialele promoționale de natură tehnică.

În urma unei evaluări a impactului cuprinzătoare, Comisia, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, transmite Parlamentului European și Consiliului o propunere cu privire la informațiile destinate consumatorilor. O astfel de propunere poate fi integrată în Directiva 1999/94/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind disponibilitatea informațiilor cu privire la consumul de carburant și emisiile de CO2 destinate consumatorilor la comercializarea autoturismelor noi

   (24)
  . [AM 36]

Articolul 8b

Clasificarea și calitatea suprafeței rutiere

În conformitate cu termenele de revizuire prevăzute în Directiva 2002/49/CE, Comisia evaluează posibilitatea introducerii unui sistem de clasificare rutieră ce caracterizează sunetul tipic de rulare a pneurilor pe fiecare stradă din Uniune și, dacă este cazul, prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere în conformitate cu procedura legislativă ordinară.

Comisia ia în considerare introducerea în propunerea sa a unei cerințe prin care statele membre sunt obligate să furnizeze informații cu privire la calitatea suprafeței rutiere în cadrul hărților de zgomot strategice prevăzute în Directiva 2002/49/CE. [AM 37]

Articolul 9

Sistem de avertizare acustică pentru vehicule (AVAS)

În cazul în care Producătorii
  instalează

  decid să instaleze un sistem AVAS pe vehicule.
  Sunetul generat de sistemul AVAS este un sunet continuu, care oferă informații pietonilor și utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor cu privire la un vehicul aflat în funcțiune. Sunetul semnalează în mod clar comportamentul vehiculului și poate fi similar cu sunetul emis de un vehicul din aceeași categorie dotat cu un motor cu ardere internă și care funcționează în aceleași condiții și
  trebuie îndeplinite cerințele din
  anexa IX
  .

În termen de un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia evaluează necesitatea revizuirii prezentului regulament, luând în considerare, printre altele, dacă sistemele de siguranță activă servesc mai bine obiectivului de îmbunătățire a siguranței utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor din zonele urbane, în comparație cu sistemele de avertizare acustică a vehiculului sau pe lângă acestea; de asemenea, dacă este cazul, și în conformitate cu procedura legislativă ordinară, prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere care prevede un nivel sonor maxim pentru sistemele AVAS instalate în vehicule. [AM 66]

Articolul 10

Modificarea anexelor

(1)   
  Pentru a adapta cerințele tehnice din prezentul regulament la evoluția tehnică și științifică,
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate
  în conformitate cu articolul 11
  de modificare a anexelor I – XI

  I, II și IV – XII
  . [AM 39]

(2)   În cazul în care valorile limită referitoare la metoda de încercare sunt stabilite prin Regulamentul CEE-ONU nr. 51, Comisia trebuie să aibă în vedere înlocuirea

  analizează posibilitatea înlocuirii
  cerințelor tehnice stabilite în anexa III cu o trimitere directă la cerințele corespunzătoare din regulamentele CEE-ONU nr. 51 și nr. 59
  , cu condiția ca acestea să nu ducă la o relaxare a standardelor de mediu și de sănătate ale Uniunii și ținând seama în mod corespunzător de avizele Parlamentului European și ale Consiliului; dacă este cazul, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a anexei III în conformitate cu procedura legislativă ordinară
  . [AM 40]

Articolul 11

Exercitarea delegării

(1)   Competența adoptării de
  a adopta
  acte delegate este conferită Comisiei în temeiul condițiilor

  condițiile
  prevăzute în

  la
  prezentul articol. [AM 41]

(2)   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 10 alineatul (1) se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată începând cu

  cinci ani de la
  data adoptării

  intrării în vigoare a
  prezentului regulament.
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 42]

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 10 alineatul (1) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în respectiva decizie. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării sale în Jurnalul Oficial

  al Uniunii Europene
  sau la o dată ulterioară specificată în aceasta. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. [AM 43]

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 10 alineatul (1) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu o lună

  două luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 44]

Articolul 12

Obiecții față de actele delegate

(1)   Parlamentul European și Consiliul pot prezenta obiecții față de actele delegate în termen de două luni de la data notificării. La inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului, această perioadă se prelungește cu o lună.

(2)   În cazul în care, la expirarea acestui termen, nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au prezentat obiecții cu privire la actul delegat sau dacă, înaintea acestei date, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia Europeană că au decis să nu prezinte obiecții, actul delegat intră în vigoare la data prevăzută în dispozițiile acestuia.

(3)   Dacă Parlamentul European sau Consiliul obiectează cu privire la actul delegat adoptat, acesta nu intră în vigoare. Instituția care formulează obiecții își expune motivele care au stat la baza acestora.
  [AM 45]

Articolul 13

Procedura de urgență

(1)   Actele delegate adoptate în temeiul articolului 10 alineatul (1) intră imediat în vigoare și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecțiune în conformitate cu alineatul (2). În notificarea actului delegat transmisă Parlamentului European și Consiliului se prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.

(2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 11 alineatul (5). În acest caz, Comisia abrogă actul, imediat ce Parlamentul European sau Consiliul i-a notificat decizia sa de opoziție.
  [AM 46]

Articolul 14

Dispoziții tranzitorii

(1)   Prezentul regulament nu invalidează nici o omologare UE de tip acordată vehiculelor, sistemelor, componentelor sau unităților tehnice separate înainte de data precizată la articolul 16.

(2)   Autoritățile de omologare continuă să acorde extinderea omologărilor pentru aceste vehicule, sisteme, componente sau unități tehnice separate în condițiile specificate în Directiva 70/157/CEE.

(3)   Până la ... (*), vehiculele cu propulsie hibridă de serie, care au un motor cu ardere internă suplimentar fără cuplaj mecanic la sistemul de propulsie, sunt excluse de la dispozițiile articolului 8 din prezentul regulament.

Articolul 15

Abrogare

(1)   Directiva 70/157/CEE se abrogă.

(2)   Trimiterile la directiva abrogată se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa XII.

Articolul 16

Intrarea în vigoare

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Se aplică de la ... (**).

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p. 76.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 6 februarie 2013.

2

(3)  

  JO L 171, 29.6.2007, p. 1.

3

JO L 171, 29.6.2007, p. 1.

(4)  

  JO L 140, 5.6.2009, p. 1.

4

JO L 140, 5.6.2009, p. 1.

(5)  

  JO L 188, 18.7.2009, p. 1.

5

JO L 188, 18.7.2009, p. 1.

(6)  

  JO L 145, 31.5.2011, p. 1.

6

JO L 145, 31.5.2011, p. 1.

(7)  

  JO L 189, 18.7.2002, p. 12.

7

JO L 189, 18.7.2002, p. 12.

(8)  JO L 42, 23.2.1970, p. 16.

8

(9)  JO L 263, 9.10.2007, p. 1.

9

(10)  JO L 137, 30.5.2007, p. 68.

10

(11)  COM(1996)0540 final.

11

(12)  ISO 362-1, Măsurarea zgomotului emis de vehicule rutiere în accelerare – Metoda de încercare – Partea 1: Categoriile M și N, ISO, Geneva, Elveția, 2007.

12

(13)  JO L 200, 31.7.2009, p. 1.

13

(14)  Knol, A.B., Staatsen, B.A.M., Trends in the environmental burden of disease in the Netherlands 1980 – 2020, RIVM report 500029001, Bilthoven, The Netherlands, 2005; http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/500029001.html

14

(15)  WHO-JRC study on the burden of disease from environmental noise, quantification of healthy life years lost in Europe; http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/environment-and-health/noise/publications/2011/burden-of-disease-from-environmental-noise.-quantification-of-healthy-life-years-lost-in-europe

15

(16)  Valuation of Noise – Position Paper of the Working Group on Health and Socio-Economic Aspects, European Commission, Environment Directorate-General, Brussels, 4 December 2003. www.ec.europa.eu/environment/noise/pdf/valuatio_final_12_2003.pdf

16

(17)  

  JO L 342, 22.12.2009, p. 46.

17

JO L 342, 22.12.2009, p. 46.

(18)  
  Texte adoptate, P7_TA(2011)0584.

18

Texte adoptate, P7_TA(2011)0584.

(19)  CARS 21: Un sistem competitiv de reglementare privind autovehiculele pentru secolul XXI, 2006: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/files/pagesbackground/competitiveness/cars21finalreport_en.pdf

19

(20)  JO L 326, 24.11.2006, p. 43.

20

(21)  JO L 326, 24.11.2006, p. 55.

21

(22)  

  JO L 218, 13.8.2008, p. 30.

22

JO L 218, 13.8.2008, p. 30.

(23)  După cum se specifică în figura 1 din apendicele 1 la anexa II la prezentul regulament.

23

(24)  

  JO L 12, 18.1.2000, p. 16.

24

JO L 12, 18.1.2000, p. 16.

(*)  Cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

*

(**)  Doi ani de la data adoptării prezentului regulament.

**

ANEXA I

Omologarea UE de tip a unui tip de vehicul cu privire la nivelul emisiei sonore

| 1. | CERERE PENTRU OMOLOGAREA UE DE TIP A UNUI TIP DE VEHICUL |
| --- | --- |
| 1.1. | Cererea pentru omologarea UE de tip prevăzută la articolul 7 alineatele (1) și (2) din Directiva 2007/46/CE a unui tip de vehicul din punct de vedere al nivelului emisiei sonore se depune de către producătorul vehiculului. |
| 1.2. | În apendicele 1 este prezentat un model de fișă de informații. |
| 1.3. | Producătorul trebuie să pună la dispoziția serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor un vehicul care este reprezentativ pentru tipul de vehicul pentru care se dorește obținerea omologării de tip. |
| 1.4. | La cererea serviciului tehnic, trebuie puse la dispoziția acestuia, de asemenea, un exemplar al sistemului de evacuare și un motor cu cel puțin aceeași capacitate cilindrică și aceeași putere ca cele ale motorului cu care este echipat vehiculul pentru care se dorește obținerea omologării de tip. |
| 2. | MARCAJE |
| 2.1. | Componentele sistemului de evacuare și ale sistemului de admisie, cu excepția armăturilor de fixare și a conductelor, vor avea marcate: |
| 2.1.1. | denumirea comercială sau marca producătorului sistemelor și a componentelor acestora; |
| 2.1.2. | descrierea comercială a producătorului. |
| 2.2. | Aceste marcaje trebuie să fie clar lizibile și de neșters, chiar și atunci când sistemul este montat pe vehicul. |
| 3. | ACORDAREA OMOLOGĂRII UE DE TIP UNUI TIP DE VEHICUL |
| 3.1. | Dacă cerințele relevante sunt îndeplinite, se acordă omologarea UE de tip în temeiul articolului 9 alineatul (3) și, dacă e cazul, al articolului 10 alineatul (4) din Directiva 2007/46/CE. |
| 3.2. | În apendicele 2 este prezentat un model de certificat de omologare UE de tip. |
| 3.3. | Fiecărui tip de vehicul omologat i se atribuie un număr de omologare de tip în conformitate cu anexa VII la Directiva 2007/46/CE. Același stat membru nu poate atribui același număr unui alt tip de vehicul. |
| 4. | MODIFICĂRI ALE OMOLOGĂRILOR DE TIP |
| | În cazul unor modificări ale tipului omologat în conformitate cu prezentul regulament, se aplică dispozițiile articolelor 13- 16 și 17 alineatul (4) din Directiva 2007/46/CE. |
| 5. | CONFORMITATEA PRODUCȚIEI |
| 5.1. | Se iau măsuri de asigurare a conformității producției în conformitate cu cerințele stabilite la articolul 12 din Directiva 2007/46/CE. |
| 5.2. | Dispoziții speciale: |
| 5.2.1. | Încercările prevăzute în anexa VI din prezentul regulament corespund celor menționate la punctul 2.3.5 din anexa X la Directiva 2007/46/CE |
| 5.2.2. | În mod normal, inspecțiile menționate la punctul 3 din anexa X la Directiva 2007/46/CE se efectuează o dată la doi ani. |
| 5.2.2.a | Valorile-limită stabilite în tabelul din anexa III se aplică cu o marjă de toleranță rezonabilă în timpul măsurării. [AM 47] |

1.

CERERE PENTRU OMOLOGAREA UE DE TIP A UNUI TIP DE VEHICUL

1.1.

Cererea pentru omologarea UE de tip prevăzută la articolul 7 alineatele (1) și (2) din Directiva 2007/46/CE a unui tip de vehicul din punct de vedere al nivelului emisiei sonore se depune de către producătorul vehiculului.

1.2.

În apendicele 1 este prezentat un model de fișă de informații.

1.3.

Producătorul trebuie să pună la dispoziția serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor un vehicul care este reprezentativ pentru tipul de vehicul pentru care se dorește obținerea omologării de tip.

1.4.

La cererea serviciului tehnic, trebuie puse la dispoziția acestuia, de asemenea, un exemplar al sistemului de evacuare și un motor cu cel puțin aceeași capacitate cilindrică și aceeași putere ca cele ale motorului cu care este echipat vehiculul pentru care se dorește obținerea omologării de tip.

2.

MARCAJE

2.1.

Componentele sistemului de evacuare și ale sistemului de admisie, cu excepția armăturilor de fixare și a conductelor, vor avea marcate:

2.1.1.

denumirea comercială sau marca producătorului sistemelor și a componentelor acestora;

2.1.2.

descrierea comercială a producătorului.

2.2.

Aceste marcaje trebuie să fie clar lizibile și de neșters, chiar și atunci când sistemul este montat pe vehicul.

3.

ACORDAREA OMOLOGĂRII UE DE TIP UNUI TIP DE VEHICUL

3.1.

Dacă cerințele relevante sunt îndeplinite, se acordă omologarea UE de tip în temeiul articolului 9 alineatul (3) și, dacă e cazul, al articolului 10 alineatul (4) din Directiva 2007/46/CE.

3.2.

În apendicele 2 este prezentat un model de certificat de omologare UE de tip.

3.3.

Fiecărui tip de vehicul omologat i se atribuie un număr de omologare de tip în conformitate cu anexa VII la Directiva 2007/46/CE. Același stat membru nu poate atribui același număr unui alt tip de vehicul.

4.

MODIFICĂRI ALE OMOLOGĂRILOR DE TIP

În cazul unor modificări ale tipului omologat în conformitate cu prezentul regulament, se aplică dispozițiile articolelor 13- 16 și 17 alineatul (4) din Directiva 2007/46/CE.

5.

CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

5.1.

Se iau măsuri de asigurare a conformității producției în conformitate cu cerințele stabilite la articolul 12 din Directiva 2007/46/CE.

5.2.

Dispoziții speciale:

5.2.1.

Încercările prevăzute în anexa VI din prezentul regulament corespund celor menționate la punctul 2.3.5 din anexa X la Directiva 2007/46/CE

5.2.2.

În mod normal, inspecțiile menționate la punctul 3 din anexa X la Directiva 2007/46/CE se efectuează o dată la doi ani.

5.2.2.a

Valorile-limită stabilite în tabelul din anexa III se aplică cu o marjă de toleranță rezonabilă în timpul măsurării. [AM 47]

Apendicele 1

Fișă de informații nr. [...] în temeiul anexei I la Directiva 2007/46/CE
   (1)
  a Consiliului cu privire la omologarea UE de tip a unui vehicul în ceea ce privește emisia sonoră admisibilă și sistemul de evacuare

Următoarele informații trebuie puse la dispoziție, după caz, în trei exemplare, însoțite de un cuprins. Toate desenele trebuie furnizate la scară adecvată și suficient de detaliat, în format A4 sau sub formă de pliant de format A4. Fotografiile, dacă există, trebuie să prezinte suficiente detalii.

Dacă sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate sunt dotate cu comandă electronică, trebuie transmise informații privind performanțele acesteia.

0.   Generalități

| 0.1. | Marca (denumirea comercială a producătorului): |
| --- | --- |

0.1.

Marca (denumirea comercială a producătorului):

| 0.2. | Tipul și descrierea (descrierile) comercială (comerciale) generală (generale): |
| --- | --- |

0.2.

Tipul și descrierea (descrierile) comercială (comerciale) generală (generale):

| 0.3. | Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt prezente pe vehicul (b): |
| --- | --- |

0.3.

Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt prezente pe vehicul (b):

| 0.3.1. | Amplasarea acestui marcaj. |
| --- | --- |

0.3.1.

Amplasarea acestui marcaj.

| 0.4. | Categoria vehiculului (c): |
| --- | --- |

0.4.

Categoria vehiculului (c):

| 0.5. | Denumirea și adresa producătorului: |
| --- | --- |

0.5.

Denumirea și adresa producătorului:

| 0.8. | Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: |
| --- | --- |

0.8.

Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare:

1.   Caracteristici constructive generale ale vehiculului

| 1.1. | Fotografii și/sau desene ale unui vehicul reprezentativ: |
| --- | --- |

1.1.

Fotografii și/sau desene ale unui vehicul reprezentativ:

| 1.3.3. | Axe motoare (număr, poziție, interconectare): |
| --- | --- |

1.3.3.

Axe motoare (număr, poziție, interconectare):

| 1.6. | Poziția și așezarea motorului: |
| --- | --- |

1.6.

Poziția și așezarea motorului:

2.   Mase și dimensiuni (e) (în kg și mm) (dacă este cazul, cu trimiteri la desene)

| 2.4. | Categoria dimensiunilor vehiculului (de gabarit) |
| --- | --- |

2.4.

Categoria dimensiunilor vehiculului (de gabarit)

| 2.4.1. | Pentru șasiu fără caroserie |
| --- | --- |

2.4.1.

Pentru șasiu fără caroserie

| 2.4.1.1. | Lungime (j): |
| --- | --- |

2.4.1.1.

Lungime (j):

| 2.4.1.2. | Lățime (k): |
| --- | --- |

2.4.1.2.

Lățime (k):

| 2.4.2. | Pentru șasiu cu caroserie |
| --- | --- |

2.4.2.

Pentru șasiu cu caroserie

| 2.4.2.1. | Lungime (j): |
| --- | --- |

2.4.2.1.

Lungime (j):

| 2.4.2.2. | Lățime (k): |
| --- | --- |

2.4.2.2.

Lățime (k):

| 2.6. | Masa vehiculului carosat în stare de funcționare sau masa șasiului cu cabină, dacă producătorul nu asamblează caroseria (cu echipament standard, inclusiv lichid de răcire, lubrifianți, combustibil, scule, roată de rezervă și conducător auto) (o) (maxim și minim): |
| --- | --- |

2.6.

Masa vehiculului carosat în stare de funcționare sau masa șasiului cu cabină, dacă producătorul nu asamblează caroseria (cu echipament standard, inclusiv lichid de răcire, lubrifianți, combustibil, scule, roată de rezervă și conducător auto) (o) (maxim și minim):

3.   Motor (q)

| 3.1. | Producător: |
| --- | --- |

3.1.

Producător:

| 3.1.1. | Codul de motor al producătorului: (așa cum este marcat pe motor sau alte mijloace de identificare) |
| --- | --- |

3.1.1.

Codul de motor al producătorului: (așa cum este marcat pe motor sau alte mijloace de identificare)

| 3.2. | Motor cu ardere internă |
| --- | --- |

3.2.

Motor cu ardere internă

| 3.2.1.1. | Principiul de funcționare: aprindere prin scânteie/aprindere prin compresie, în patru timpi/în doi timpi (2) |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Principiul de funcționare: aprindere prin scânteie/aprindere prin compresie, în patru timpi/în doi timpi (2)

| 3.2.1.2. | Numărul și dispunerea cilindrilor: |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Numărul și dispunerea cilindrilor:

| 3.2.1.2.3. | Secvența de aprindere: |
| --- | --- |

3.2.1.2.3.

Secvența de aprindere:

| 3.2.1.3. | Cilindreea motorului (s): cm3 |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Cilindreea motorului (s): cm3

| 3.2.1.8. | Puterea nominală maximă (t)... kW la ... min–1 (valoare declarată de producător) |
| --- | --- |

3.2.1.8.

Puterea nominală maximă (t)... kW la ... min–1 (valoare declarată de producător)

| 3.2.4. | Alimentarea cu combustibil |
| --- | --- |

3.2.4.

Alimentarea cu combustibil

| 3.2.4.1. | Prin carburator (carburatoare): da/nu (3) |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Prin carburator (carburatoare): da/nu (3)

| 3.2.4.1.2. | Tip/tipuri: |
| --- | --- |

3.2.4.1.2.

Tip/tipuri:

| 3.2.4.1.3. | Numărul instalat: |
| --- | --- |

3.2.4.1.3.

Numărul instalat:

| 3.2.4.2. | Prin injecție cu combustibil (numai în cazul aprinderii prin compresie): da/nu (4) |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Prin injecție cu combustibil (numai în cazul aprinderii prin compresie): da/nu (4)

| 3.2.4.2.2. | Principiul de funcționare: injecție directă/anticameră/cameră de turbulență (5) |
| --- | --- |

3.2.4.2.2.

Principiul de funcționare: injecție directă/anticameră/cameră de turbulență (5)

| 3.2.4.2.4. | Regulator |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.

Regulator

| 3.2.4.2.4.1. | Tip: |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.1.

Tip:

| 3.2.4.2.4.2.1. | Punct de întrerupere a alimentării în sarcină:... min–1 |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.2.1.

Punct de întrerupere a alimentării în sarcină:... min–1

| 3.2.4.3. | Prin injecție cu combustibil (numai în cazul aprinderii prin scânteie): da/nu (6) |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Prin injecție cu combustibil (numai în cazul aprinderii prin scânteie): da/nu (6)

| 3.2.4.3.1. | Principiul de funcționare: injecție (simplă/multipunct (7)) în galeria de admisie/injecție directă/altul (a se specifica) (8) |
| --- | --- |

3.2.4.3.1.

Principiul de funcționare: injecție (simplă/multipunct (7)) în galeria de admisie/injecție directă/altul (a se specifica) (8)

| 3.2.8. | Sistem de admisie |
| --- | --- |

3.2.8.

Sistem de admisie

| 3.2.8.4.2. | Filtru de aer, desene sau |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.

Filtru de aer, desene sau

| 3.2.8.4.2.1. | Marcă (mărci): |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.1.

Marcă (mărci):

| 3.2.8.4.2.2. | Tip/tipuri: |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.2.

Tip/tipuri:

| 3.2.8.4.3. | Amortizor de zgomot la admisie, desene; sau |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.

Amortizor de zgomot la admisie, desene; sau

| 3.2.8.4.3.1. | Marcă (mărci): |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.1.

Marcă (mărci):

| 3.2.8.4.3.2. | Tip/tipuri: |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.2.

Tip/tipuri:

| 3.2.9. | Sistem de evacuare |
| --- | --- |

3.2.9.

Sistem de evacuare

| 3.2.9.2. | Descrierea și/sau desenele sistemului de evacuare: |
| --- | --- |

3.2.9.2.

Descrierea și/sau desenele sistemului de evacuare:

| 3.2.9.4. | Conductă (conducte) de evacuare cu amortizor (amortizoare) de zgomot:
  Pentru amortizorul de zgomot anterior, central, posterior: configurație, tip, marcă, în cazul în care sunt relevante pentru zgomotul exterior: sisteme de reducere a zgomotului în compartimentul motor și pe motor: |
| --- | --- |

3.2.9.4.

Conductă (conducte) de evacuare cu amortizor (amortizoare) de zgomot:

Pentru amortizorul de zgomot anterior, central, posterior: configurație, tip, marcă, în cazul în care sunt relevante pentru zgomotul exterior: sisteme de reducere a zgomotului în compartimentul motor și pe motor:

| 3.2.9.5. | Amplasarea segmentului de ieșire al sistemului de evacuare: |
| --- | --- |

3.2.9.5.

Amplasarea segmentului de ieșire al sistemului de evacuare:

| 3.2.9.6. | Conductă de evacuare cu amortizor de zgomot care conține materiale fibroase: |
| --- | --- |

3.2.9.6.

Conductă de evacuare cu amortizor de zgomot care conține materiale fibroase:

| 3.2.12.2.1. | Convertizor catalitic: da/nu (9) |
| --- | --- |

3.2.12.2.1.

Convertizor catalitic: da/nu (9)

| 3.2.12.2.1.1. | Numărul de convertizoare catalitice și de elemente: |
| --- | --- |

3.2.12.2.1.1.

Numărul de convertizoare catalitice și de elemente:

| 3.3. | Motorul electric |
| --- | --- |

3.3.

Motorul electric

| 3.3.1. | Tip (bobinaj, excitație): |
| --- | --- |

3.3.1.

Tip (bobinaj, excitație):

| 3.3.1.1. | Putere orară maximă: ...kW |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Putere orară maximă: ...kW

| 3.3.1.2. | Tensiunea de funcționare: ... V |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Tensiunea de funcționare: ... V

| 3.4. | Alte tipuri de motoare sau combinații ale acestora (particularități privind componentele unor asemenea motoare): |
| --- | --- |

3.4.

Alte tipuri de motoare sau combinații ale acestora (particularități privind componentele unor asemenea motoare):

4.   Transmisia (v)

| 4.2. | Tipul (mecanică, hidraulică, electrică etc.): |
| --- | --- |

4.2.

Tipul (mecanică, hidraulică, electrică etc.):

| 4.6. | Rapoartele de transmisie








  Treapta de viteză | Rapoartele cutiei de viteze
  (rapoarte între turația motorului și turația arborelui de ieșire) | Raportul (rapoartele) finale ale axelor
  (raportul între turația arborelui de ieșire din cutia de viteze și turația roților motoare) | Rapoarte de demultiplicare totale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maxim pentru TVC (10)

  1
  2
  3
  ...
  Minimum pentru TVC (10)

  Marșarier | | | |

4.6.

Rapoartele de transmisie

Treapta de viteză

Rapoartele cutiei de viteze

(rapoarte între turația motorului și turația arborelui de ieșire)

Raportul (rapoartele) finale ale axelor

(raportul între turația arborelui de ieșire din cutia de viteze și turația roților motoare)

Rapoarte de demultiplicare totale

Maxim pentru TVC (10)

1

2

3

...

Minimum pentru TVC (10)

Marșarier

| 4.7. | Viteza maximă a vehiculului (și treapta care permite obținerea acestei viteze) (în km/h) (w): |
| --- | --- |

4.7.

Viteza maximă a vehiculului (și treapta care permite obținerea acestei viteze) (în km/h) (w):

6.   Suspensia

| 6.6. | Pneuri și roți |
| --- | --- |

6.6.

Pneuri și roți

| 6.6.2. | Limitele superioară și inferioară ale razelor de rulare |
| --- | --- |

6.6.2.

Limitele superioară și inferioară ale razelor de rulare

| 6.6.2.1. | Axul 1: |
| --- | --- |

6.6.2.1.

Axul 1:

| 6.6.2.2. | Axul 2: |
| --- | --- |

6.6.2.2.

Axul 2:

| 6.6.2.3. | Axul 3: |
| --- | --- |

6.6.2.3.

Axul 3:

| 6.6.2.4. | Axul 4: |
| --- | --- |

6.6.2.4.

Axul 4:

etc.

9.   Caroseria (nu se aplică pentru autovehiculele din categoria M1)

| 9.1. | Tipul de caroserie: |
| --- | --- |

9.1.

Tipul de caroserie:

| 9.2. | Materiale utilizate și metode de construcție |
| --- | --- |

9.2.

Materiale utilizate și metode de construcție

12.   Diverse

| 12.5. | Detalii ale oricăror piese care nu aparțin motorului destinate să reducă zgomotul (dacă nu au fost menționate la alte puncte): |
| --- | --- |

12.5.

Detalii ale oricăror piese care nu aparțin motorului destinate să reducă zgomotul (dacă nu au fost menționate la alte puncte):

Informații suplimentare în cazul vehiculelor de teren:

| 1.3. | Numărul de axe și roți: |
| --- | --- |

1.3.

Numărul de axe și roți:

| 2.4.1. | Pentru șasiu fără caroserie |
| --- | --- |

2.4.1.

Pentru șasiu fără caroserie

| 2.4.1.4.1. | Unghi de atac (na): ... grade |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.

Unghi de atac (na): ... grade

| 2.4.1.5.1. | Unghi de degajare (nb): ... grade |
| --- | --- |

2.4.1.5.1.

Unghi de degajare (nb): ... grade

| 2.4.1.6. | Garda la sol (astfel cum este definită la punctul 4.5 din secțiunea A a anexei II la Directiva 2007/46/CE) |
| --- | --- |

2.4.1.6.

Garda la sol (astfel cum este definită la punctul 4.5 din secțiunea A a anexei II la Directiva 2007/46/CE)

| 2.4.1.6.1. | Între axe: |
| --- | --- |

2.4.1.6.1.

Între axe:

| 2.4.1.6.2. | Sub axul (axele) față: |
| --- | --- |

2.4.1.6.2.

Sub axul (axele) față:

| 2.4.1.6.3. | Sub axa (axele) spate: |
| --- | --- |

2.4.1.6.3.

Sub axa (axele) spate:

| 2.4.1.7. | Unghiul de rampă (nc): ... grade |
| --- | --- |

2.4.1.7.

Unghiul de rampă (nc): ... grade

| 2.4.2. | Pentru șasiu cu caroserie |
| --- | --- |

2.4.2.

Pentru șasiu cu caroserie

| 2.4.2.4.1. | Unghi de atac (na): ... grade |
| --- | --- |

2.4.2.4.1.

Unghi de atac (na): ... grade

| 2.4.2.5.1. | Unghi de degajare (nb): ... grade |
| --- | --- |

2.4.2.5.1.

Unghi de degajare (nb): ... grade

| 2.4.2.6. | Garda la sol (astfel cum este definită la punctul 4.5 din secțiunea A a anexei II la Directiva 2007/46/CE) |
| --- | --- |

2.4.2.6.

Garda la sol (astfel cum este definită la punctul 4.5 din secțiunea A a anexei II la Directiva 2007/46/CE)

| 2.4.2.6.1. | Între axe: |
| --- | --- |

2.4.2.6.1.

Între axe:

| 2.4.2.6.2. | Sub axul (axele) față: |
| --- | --- |

2.4.2.6.2.

Sub axul (axele) față:

| 2.4.2.6.3. | Sub axa (axele) spate: |
| --- | --- |

2.4.2.6.3.

Sub axa (axele) spate:

| 2.4.2.7. | Unghiul de rampă (nc): ... grade |
| --- | --- |

2.4.2.7.

Unghiul de rampă (nc): ... grade

| 2.15. | Capacitatea de pornire în rampă (vehicul simplu): ... % |
| --- | --- |

2.15.

Capacitatea de pornire în rampă (vehicul simplu): ... %

| 4.9. | Mecanism de blocare a diferențialului: da/nu/opțional (1) |
| --- | --- |

4.9.

Mecanism de blocare a diferențialului: da/nu/opțional (1)

Data, Fișier

---

(1)  Subdiviziunile și notele de subsol utilizate în acest document de informare corespund celor care figurează în anexa 1 la Directiva 2007/46/CE. Punctele care nu sunt relevante în sensul prezentei directive sunt omise.

(2)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(3)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(4)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(5)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(6)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(7)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(8)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(9)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(10)  Transmisie cu variație continuă a raportului de transmisie.

(1)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

Apendicele 2

Model de certificat de omologare ue de tip

[Format maxim: A4 (210 x 297 mm)]

Ștampila administrației

Comunicare privind

| — | omologarea de tip (1) |
| --- | --- |

—

omologarea de tip (1)

| — | extinderea omologării de tip (2) |
| --- | --- |

—

extinderea omologării de tip (2)

| — | refuzul omologării de tip (3) |
| --- | --- |

—

refuzul omologării de tip (3)

| — | retragerea omologării de tip (4) |
| --- | --- |

—

retragerea omologării de tip (4)

pentru un tip de vehicul/componentă/unitate tehnică separată (5) în conformitate cu Directiva [.../.../UE], astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva [.../.../UE].

Numărul omologării de tip:

Motivul extinderii:

SECȚIUNEA I

| 0.1. | Marca (denumirea comercială a producătorului): |
| --- | --- |

0.1.

Marca (denumirea comercială a producătorului):

| 0.2. | Tipul și descrierea (descrierile) comercială (comerciale) generală (generale): |
| --- | --- |

0.2.

Tipul și descrierea (descrierile) comercială (comerciale) generală (generale):

| 0.3. | Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul/componentă/unitate tehnică separată (6)
   (7) |
| --- | --- |

0.3.

Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul/componentă/unitate tehnică separată (6)
   (7)

| 0.3.1. | Amplasarea acestui marcaj. |
| --- | --- |

0.3.1.

Amplasarea acestui marcaj.

| 0.4. | Categoria vehiculului (8): |
| --- | --- |

0.4.

Categoria vehiculului (8):

| 0.5. | Denumirea și adresa producătorului: |
| --- | --- |

0.5.

Denumirea și adresa producătorului:

| 0.7. | În cazul componentelor și al unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare UE de tip: |
| --- | --- |

0.7.

În cazul componentelor și al unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare UE de tip:

| 0.8. | Adresa (adresele) fabricii(lor) de asamblare |
| --- | --- |

0.8.

Adresa (adresele) fabricii(lor) de asamblare

SECȚIUNEA II

| 1. | Informații suplimentare (dacă este cazul): A se vedea Apendicele 3 |
| --- | --- |

1.

Informații suplimentare (dacă este cazul): A se vedea Apendicele 3

| 2. | Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor: |
| --- | --- |

2.

Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor:

| 3. | Data raportului de încercare: |
| --- | --- |

3.

Data raportului de încercare:

| 4. | Numărul raportului de încercare: |
| --- | --- |

4.

Numărul raportului de încercare:

| 5. | Eventuale observații: a se vedea Apendicele 3 |
| --- | --- |

5.

Eventuale observații: a se vedea Apendicele 3

| 6. | Locul: |
| --- | --- |

6.

Locul:

| 7. | Data: |
| --- | --- |

7.

Data:

| 8. | Semnătura: |
| --- | --- |

8.

Semnătura:

| 9. | Se anexează cuprinsul dosarului cu informații depus la autoritatea competentă, care pot fi obținute la cerere. |
| --- | --- |

9.

Se anexează cuprinsul dosarului cu informații depus la autoritatea competentă, care pot fi obținute la cerere.

---

(1)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(2)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(3)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(4)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(5)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(6)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz.

(7)  Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin informații care nu sunt relevante pentru descrierea tipului (tipurilor) de vehicul, componentă sau unitate tehnică incluse în certificatul de omologare de tip, acestea trebuie specificate în documentație prin simbolul: ‘?’ (de exemplu ABC??123??).

(8)  După cum este prevăzut în anexa IIA la Directiva 2007/46/CE.

Apendicele 3

Date privind încercarea vehiculului
   (1)

| 1. | Denumirea comercială sau marca vehiculului |
| --- | --- |
| 2. | Tipul de vehicul |
| 2.1. | Masă maximă inclusiv semiremorca (unde este cazul) |
| 3. | Numele și adresa producătorului |
| 4. | Dacă este cazul, denumirea și adresa reprezentatului producătorului |
| 5. | Motor: |
| 5.1. | Producător: |
| 5.2. | Tip: |
| 5.3. | Model: |
| 5.4. | Putere nominală maximă (CEE): ... kW la ... min-1 (rpm). |
| 5.5. | Tip de motor: de exemplu aprindere prin scânteie, aprindere prin compresie etc (2). |
| 5.6. | Cicluri: doi timpi sau patru timpi (după caz) |
| 5.7. | Cilindree (după caz) |
| 6. | Transmisie: cutie de viteze manuală/cutie de viteze automată (3) |
| 6.1. | Numărul de trepte de viteză |
| 7. | Echipamente: |
| 7.1. | Conductă de evacuare cu amortizor de zgomot: |
| 7.1.1. | Producătorul sau reprezentantul autorizat (dacă este cazul) |
| 7.1.2. | Model: |
| 7.1.3. | Tip: ... conform desenului nr. ... |
| 7.2. | Amortizor de zgomot la admisie: |
| 7.2.1. | Producătorul sau reprezentantul autorizat (dacă este cazul) |
| 7.2.2. | Model: |
| 7.2.3. | Tip: ... conform desenului nr. ... |
| 7.3. | Elemente de capsulare |
| 7.3.1. | Elemente de încapsulare a zgomotului conform indicațiilor producătorului vehiculului |
| 7.3.2. | Producătorul sau reprezentantul autorizat (dacă este cazul) |
| 7.4. | Pneuri |
| 7.4.1. | Dimensiune (dimensiuni) pneuri (per ax): |
| 8. | Măsurători: |
| 8.1. | Lungimea vehiculului (lveh): ... mm |
| 8.2. | Punctul în care începe apăsarea pedalei de accelerație: ... m înainte de linia AA’ |
| 8.2.1. | Turația motorului în treapta de viteză i la:
  AA’/PP’ (2) ... min-1 (rpm) |
| | BB’ ... min-1 (rpm) |
| 8.2.2. | Turația motorului în treapta (i+1) la:
  AA’/PP’ (2) ... min-1 (rpm) |
| | BB' ... min-1 (rpm) |
| 8.3. | Numărul omologării de tip a pneului (pneurilor): |
| | dacă nu este disponibil, trebuie furnizate următoarele informații: |
| 8.3.1. | Producătorul pneului |
| 8.3.2. | Descrierea (descrierile) comercială(e) a (ale) tipului de pneu (per ax), (de exemplu denumire comercială, index de viteză, index de sarcină): ... |
| 8.3.3. | Dimensiune pneu (per ax): ... |
| 8.3.4. | Număr de omologare de tip (dacă există): ... |
| 8.4. | Nivelul de zgomot al vehiculului în mișcare: |
| | Rezultat încercare (Lurban): ... dB(A) |
| | Rezultat încercare (Lwot): ... dB(A) |
| | Rezultat încercare (Lcruise): ... dB(A) |
| | factor kP: ... |
| 8.5. | Nivelul de zgomot al vehiculului în staționare: |
| | Poziția și orientarea microfonului (conform Figurii 2 din Apendicele 1 la Anexa II) |
| | Rezultatul încercării în staționare: ... dB(A) |
| 8.6. | Nivelul de zgomot al aerului comprimat: |
| | Rezultatul încercării pentru |
| | — | frâna de serviciu: ... dB(A) |

1.

Denumirea comercială sau marca vehiculului

2.

Tipul de vehicul

2.1.

Masă maximă inclusiv semiremorca (unde este cazul)

3.

Numele și adresa producătorului

4.

Dacă este cazul, denumirea și adresa reprezentatului producătorului

5.

Motor:

5.1.

Producător:

5.2.

Tip:

5.3.

Model:

5.4.

Putere nominală maximă (CEE): ... kW la ... min-1 (rpm).

5.5.

Tip de motor: de exemplu aprindere prin scânteie, aprindere prin compresie etc (2).

5.6.

Cicluri: doi timpi sau patru timpi (după caz)

5.7.

Cilindree (după caz)

6.

Transmisie: cutie de viteze manuală/cutie de viteze automată (3)

6.1.

Numărul de trepte de viteză

7.

Echipamente:

7.1.

Conductă de evacuare cu amortizor de zgomot:

7.1.1.

Producătorul sau reprezentantul autorizat (dacă este cazul)

7.1.2.

Model:

7.1.3.

Tip: ... conform desenului nr. ...

7.2.

Amortizor de zgomot la admisie:

7.2.1.

Producătorul sau reprezentantul autorizat (dacă este cazul)

7.2.2.

Model:

7.2.3.

Tip: ... conform desenului nr. ...

7.3.

Elemente de capsulare

7.3.1.

Elemente de încapsulare a zgomotului conform indicațiilor producătorului vehiculului

7.3.2.

Producătorul sau reprezentantul autorizat (dacă este cazul)

7.4.

Pneuri

7.4.1.

Dimensiune (dimensiuni) pneuri (per ax):

8.

Măsurători:

8.1.

Lungimea vehiculului (lveh): ... mm

8.2.

Punctul în care începe apăsarea pedalei de accelerație: ... m înainte de linia AA’

8.2.1.

Turația motorului în treapta de viteză i la:

AA’/PP’ (2) ... min-1 (rpm)

BB’ ... min-1 (rpm)

8.2.2.

Turația motorului în treapta (i+1) la:

AA’/PP’ (2) ... min-1 (rpm)

BB' ... min-1 (rpm)

8.3.

Numărul omologării de tip a pneului (pneurilor):

dacă nu este disponibil, trebuie furnizate următoarele informații:

8.3.1.

Producătorul pneului

8.3.2.

Descrierea (descrierile) comercială(e) a (ale) tipului de pneu (per ax), (de exemplu denumire comercială, index de viteză, index de sarcină): ...

8.3.3.

Dimensiune pneu (per ax): ...

8.3.4.

Număr de omologare de tip (dacă există): ...

8.4.

Nivelul de zgomot al vehiculului în mișcare:

Rezultat încercare (Lurban): ... dB(A)

Rezultat încercare (Lwot): ... dB(A)

Rezultat încercare (Lcruise): ... dB(A)

factor kP: ...

8.5.

Nivelul de zgomot al vehiculului în staționare:

Poziția și orientarea microfonului (conform Figurii 2 din Apendicele 1 la Anexa II)

Rezultatul încercării în staționare: ... dB(A)

8.6.

Nivelul de zgomot al aerului comprimat:

Rezultatul încercării pentru

—

frâna de serviciu: ... dB(A)

| — | frâna de parcare: ... dB(A) |
| --- | --- |

—

frâna de parcare: ... dB(A)

| — | în timpul acționării regulatorului de presiune: ... dB(A) |
| --- | --- |

—

în timpul acționării regulatorului de presiune: ... dB(A)

9.

Vehiculul prezentat pentru omologare la data de:

10.

Serviciul tehnic responsabil pentru încercările de omologare de tip:

11.

Data raportului de încercare emis de serviciul respectiv:

12.

Numărul raportului de încercare emis de serviciul respectiv:

13.

Poziția mărcii de omologare pe vehicul

14.

Locul

15.

Data

16.

Semnătura

17.

La prezentul document sunt anexate următoarele documente purtând numărul de omologare de mai sus:

...

...

desene și/sau fotografii, diagrame și scheme ale motorului și ale sistemului de reducere a zgomotului;

o listă a componentelor, identificate corespunzător, constituind sistemul de reducere a zgomotului;

18.

Motivul pentru extinderea omologării:

19.

Observații

---

(1)  Informațiile prezentate în apendicele 1 nu trebuie repetate.

(2)  Dacă este utilizat un motor neconvențional, acest lucru trebuie precizat.

(3)  A se tăia mențiunea necorespunzătoare.

ANEXA II

Metode și instrumente pentru măsurarea zgomotului produs de autovehicule

| 1. | METODE DE MĂSURARE |
| --- | --- |
| 1.1. | Zgomotul produs de tipul de vehicul supus omologării se măsoară prin cele două metode descrise în prezenta anexă cu vehiculul în mișcare și cu vehiculul în staționare (1). În cazul unui vehicul al cărui motor cu ardere internă nu funcționează când vehiculul este în staționare, nivelul de zgomot emis se măsoară numai în mișcare.
  Vehiculele cu o masă maximă admisibilă care depășește 2 800  kg, trebuie supuse unei încercări suplimentare pentru măsurarea zgomotului produs de aerul comprimat cu vehiculul în staționare conform specificațiilor din anexa V, dacă echipamentul de frânare corespunzător face parte din vehicul. |
| 1.2. | Cele două valori măsurate în conformitate cu încercările prevăzute la punctul 1.1 se introduc în raportul de încercare și într-un formular conform modelului din apendicele 3 la anexa I. |
| 2. | INSTRUMENTE DE MĂSURĂ |
| 2.1. | Măsurători acustice |
| | Aparatura utilizată pentru măsurarea nivelului de zgomot trebuie să fie un sonometru de precizie sau un sistem de măsurare echivalent, care îndeplinește cerințele pentru clasa 1 de instrumente (inclusiv ecranul de protecție împotriva vântului recomandat de producător, dacă este cazul). Aceste cerințe sunt descrise în publicația „IEC 61672-1: 2002: Sonometre de precizie”, ediția a doua, a Comisiei internaționale pentru Electrotehnică (IEC). |
| | Măsurătorile se efectuează utilizând răspunsul „rapid” al instrumentului de măsurare acustică și curba „A” de ponderare descrisă de asemenea în „IEC 61672-1:2002”. În cazul în care se utilizează un sistem care include monitorizarea periodică a nivelului de presiune sonoră după curba A de ponderare, citirile trebuie făcute la intervale de timp de maximum 30 ms (milisecunde). |
| | Instrumentele trebuie întreținute și etalonate conform instrucțiunilor producătorului. |
| 2.2. | Verificarea conformității cu cerințele |
| | Conformitatea instrumentarului pentru măsurări acustice se verifică prin existența unui certificat de conformitate valabil. Aceste certificate sunt considerate valabile dacă certificarea de conformitate cu standardele a fost efectuată în ultimele 12 luni pentru dispozitivul de etalonare sonoră, și în ultimele 24 luni pentru sistemul de măsură. Toate încercările de conformitate trebuie efectuate de un laborator autorizat pentru efectuarea etalonărilor corespunzătoare standardelor specifice în vigoare. |
| 2.3. | Etalonarea întregului sistem de măsurare acustică pentru seria de măsurători |
| | La începutul și la sfârșitul fiecărei serii de măsurători se verifică întregul sistem de măsurare acustică prin intermediul unui dispozitiv acustic de etalonare care îndeplinește cerințele cu privire la dispozitivele de etalonare acustice din clasa de precizie 1 conform publicației IEC 60942: 2003. Fără nicio altă ajustare, diferența dintre citiri trebuie să fie mai mică sau egală cu 0,5  dB. În cazul în care se depășește această valoare, rezultatele măsurătorilor obținute la ultima verificare anterioară satisfăcătoare nu se consideră valabile. |
| 2.4. | Instrumente pentru măsurarea vitezei |
| | Turația motorului se măsoară cu instrumente având o precizie ± 2 % sau mai bună la regimul de turații ale motorului prescris pentru măsurătorile efectuate.
  Viteza pe drum a vehiculului se măsoară cu instrumente având precizia de cel puțin ±0,5  km/h, în cazul în care se utilizează dispozitive de măsurare continuă.
  Dacă în cadrul încercării se utilizează măsurători de viteză punctuale, instrumentul de măsură utilizat trebuie sa corespundă limitelor de precizie de cel puțin ±0,2  km/h. |
| 2.5. | Instrumente de măsură meteorologice |
| | Instrumentele de măsură meteorologice utilizate pentru monitorizarea condițiilor ambiante în timpul încercării trebuie să includă dispozitivele de mai jos având cel puțin precizia specificată:






  — | dispozitiv de măsurare a temperaturii, ±1 oC; |

1.

METODE DE MĂSURARE

1.1.

Zgomotul produs de tipul de vehicul supus omologării se măsoară prin cele două metode descrise în prezenta anexă cu vehiculul în mișcare și cu vehiculul în staționare (1). În cazul unui vehicul al cărui motor cu ardere internă nu funcționează când vehiculul este în staționare, nivelul de zgomot emis se măsoară numai în mișcare.

Vehiculele cu o masă maximă admisibilă care depășește 2 800  kg, trebuie supuse unei încercări suplimentare pentru măsurarea zgomotului produs de aerul comprimat cu vehiculul în staționare conform specificațiilor din anexa V, dacă echipamentul de frânare corespunzător face parte din vehicul.

1.2.

Cele două valori măsurate în conformitate cu încercările prevăzute la punctul 1.1 se introduc în raportul de încercare și într-un formular conform modelului din apendicele 3 la anexa I.

2.

INSTRUMENTE DE MĂSURĂ

2.1.

Măsurători acustice

Aparatura utilizată pentru măsurarea nivelului de zgomot trebuie să fie un sonometru de precizie sau un sistem de măsurare echivalent, care îndeplinește cerințele pentru clasa 1 de instrumente (inclusiv ecranul de protecție împotriva vântului recomandat de producător, dacă este cazul). Aceste cerințe sunt descrise în publicația „IEC 61672-1: 2002: Sonometre de precizie”, ediția a doua, a Comisiei internaționale pentru Electrotehnică (IEC).

Măsurătorile se efectuează utilizând răspunsul „rapid” al instrumentului de măsurare acustică și curba „A” de ponderare descrisă de asemenea în „IEC 61672-1:2002”. În cazul în care se utilizează un sistem care include monitorizarea periodică a nivelului de presiune sonoră după curba A de ponderare, citirile trebuie făcute la intervale de timp de maximum 30 ms (milisecunde).

Instrumentele trebuie întreținute și etalonate conform instrucțiunilor producătorului.

2.2.

Verificarea conformității cu cerințele

Conformitatea instrumentarului pentru măsurări acustice se verifică prin existența unui certificat de conformitate valabil. Aceste certificate sunt considerate valabile dacă certificarea de conformitate cu standardele a fost efectuată în ultimele 12 luni pentru dispozitivul de etalonare sonoră, și în ultimele 24 luni pentru sistemul de măsură. Toate încercările de conformitate trebuie efectuate de un laborator autorizat pentru efectuarea etalonărilor corespunzătoare standardelor specifice în vigoare.

2.3.

Etalonarea întregului sistem de măsurare acustică pentru seria de măsurători

La începutul și la sfârșitul fiecărei serii de măsurători se verifică întregul sistem de măsurare acustică prin intermediul unui dispozitiv acustic de etalonare care îndeplinește cerințele cu privire la dispozitivele de etalonare acustice din clasa de precizie 1 conform publicației IEC 60942: 2003. Fără nicio altă ajustare, diferența dintre citiri trebuie să fie mai mică sau egală cu 0,5  dB. În cazul în care se depășește această valoare, rezultatele măsurătorilor obținute la ultima verificare anterioară satisfăcătoare nu se consideră valabile.

2.4.

Instrumente pentru măsurarea vitezei

Turația motorului se măsoară cu instrumente având o precizie ± 2 % sau mai bună la regimul de turații ale motorului prescris pentru măsurătorile efectuate.

Viteza pe drum a vehiculului se măsoară cu instrumente având precizia de cel puțin ±0,5  km/h, în cazul în care se utilizează dispozitive de măsurare continuă.

Dacă în cadrul încercării se utilizează măsurători de viteză punctuale, instrumentul de măsură utilizat trebuie sa corespundă limitelor de precizie de cel puțin ±0,2  km/h.

2.5.

Instrumente de măsură meteorologice

Instrumentele de măsură meteorologice utilizate pentru monitorizarea condițiilor ambiante în timpul încercării trebuie să includă dispozitivele de mai jos având cel puțin precizia specificată:

—

dispozitiv de măsurare a temperaturii, ±1 oC;

| — | dispozitiv de măsurare a vitezei vântului, ±1,0  m/s; |
| --- | --- |

—

dispozitiv de măsurare a vitezei vântului, ±1,0  m/s;

| — | dispozitiv de măsurare a presiunii barometrice, ± 5 hPa; |
| --- | --- |

—

dispozitiv de măsurare a presiunii barometrice, ± 5 hPa;

| — | dispozitiv de măsurare a umidității relative, ± 5 %. |
| --- | --- |

—

dispozitiv de măsurare a umidității relative, ± 5 %.

3.

CONDIȚII DE MĂSURARE

3.1.

Poligonul de încercare (2) și condițiile de mediu

Poligonul de încercare trebuie să fie practic fără denivelări. Suprafața pistei de încercare trebuie să fie uscată. Poligonul de încercare trebuie configurat astfel încât atunci când o mică sursă omnidirecțională de zgomot este plasată pe suprafața sa în punctul central (intersecția liniei microfonului PP' (3) cu linia mediană a benzii de circulație a vehiculului CC' (4)), abaterile de la distribuția acustică semisferică uniformă să nu depășească ± 1 dB.

Această condiție se consideră că este satisfăcută dacă sunt îndeplinite următoarele cerințe:

| (a) | Pe o rază de 50 m față de centrul pistei spațiul este lipsit de obiecte mari susceptibile să reflecte sunetul precum garduri, stânci, poduri sau clădiri; |
| --- | --- |

(a)

Pe o rază de 50 m față de centrul pistei spațiul este lipsit de obiecte mari susceptibile să reflecte sunetul precum garduri, stânci, poduri sau clădiri;

| (b) | Poligonul de încercare și suprafața poligonului sunt uscate și lipsite de materiale absorbante precum zăpada afânată sau molozul necompactat. |
| --- | --- |

(b)

Poligonul de încercare și suprafața poligonului sunt uscate și lipsite de materiale absorbante precum zăpada afânată sau molozul necompactat.

| (c) | În apropierea microfonului nu există niciun obstacol susceptibil să influențeze câmpul acustic și nicio persoană nu este plasată între microfon și sursa de zgomot. Observatorul aparatului de măsură este plasat astfel încât sa nu influențeze valorile indicate de aparat. |
| --- | --- |

(c)

În apropierea microfonului nu există niciun obstacol susceptibil să influențeze câmpul acustic și nicio persoană nu este plasată între microfon și sursa de zgomot. Observatorul aparatului de măsură este plasat astfel încât sa nu influențeze valorile indicate de aparat.

Măsurătorile nu se fac în condiții de vreme nefavorabile. Trebuie să se asigure că rezultatele nu sunt afectate de rafale de vânt.

Instrumentele de măsură meteorologice trebuie poziționate în imediata apropiere a zonei de încercare, la o înălțime de 1,2  m ±0,02  m. Măsurătorile se efectuează când temperatura aerului ambient se află în intervalul + 5 oC – + 40 oC.

Nu se efectuează încercări dacă la măsurarea zgomotului, viteza vântului, inclusiv rafalele, la înălțimea microfonului depășește 5 m/s.

În perioada de măsurare a zgomotului se înregistrează valorile reprezentative pentru temperatură, viteză și direcția vântului, umiditatea relativă și presiunea barometrică.

La lectură se ignoră orice valori maxime ale zgomotului care par să nu aibă legătură cu caracteristicile nivelului general de zgomot al vehiculului.

Zgomotul de fond se măsoară într-un interval de 10 secunde imediat înainte și imediat după o serie de încercări ale vehiculului. Măsurătorile se efectuează cu aceleași microfoane plasate în aceleași poziții ca în timpul încercării. Se înregistrează nivelul maxim al presiunii zgomotului ponderat după curba A.

Zgomotul de fond (inclusiv orice zgomot provocat de vânt) trebuie să se situeze cu cel puțin 10 dB sub nivelul de presiune a zgomotului ponderat A produs de vehicul în timpul încercării. Dacă diferența dintre zgomotul ambiant și zgomotul măsurat se situează între 10 și 15 dB(A), pentru a calcula rezultatele încercării din lecturile sonometrului se scad corecțiile corespunzătoare conform tabelului următor:

Diferența dintre zgomotul ambiant si zgomotul măsurat dB(A)

| Diferența dintre zgomotul ambiant si zgomotul măsurat dB(A) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Corecție dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

10

11

12

13

14

15

Corecție dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

| 3.2. | Vehicul |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Vehiculul pentru încercare se alege astfel încât toate

  este reprezentativ pentru
  vehiculele de același tip

  care urmează să fie
  comercializate pe piață să îndeplinească cerințele din prezentul regulament

  , conform specificațiilor producătorului
  . Măsurătorile se efectuează fără nicio remorcă, cu excepția vehiculelor care nu sunt separabile. Măsurătorile se efectuează pe vehicule la masa de încercare mt specificată în tabelul următor: [AM 48] |

3.2.

Vehicul

3.2.1.

Vehiculul pentru încercare se alege astfel încât toate

  este reprezentativ pentru
  vehiculele de același tip

  care urmează să fie
  comercializate pe piață să îndeplinească cerințele din prezentul regulament

  , conform specificațiilor producătorului
  . Măsurătorile se efectuează fără nicio remorcă, cu excepția vehiculelor care nu sunt separabile. Măsurătorile se efectuează pe vehicule la masa de încercare mt specificată în tabelul următor: [AM 48]

| Categoria vehiculului | Masa de încercare a vehiculului (mt) |
| --- | --- |
| M1 | mt = mro |
| N1 | mt = mro |
| N2, N3 | mt = 50 kg pe kW de putere nominală a motorului
  Sarcina suplimentară pentru a atinge masa de încercare a vehiculului se plasează deasupra axului (axelor) motor (motoare) din spate. Sarcina suplimentară este limitată la 75 % din masa maxim admisibilă pentru axul din spate. Masa de încercare trebuie realizată cu o toleranță de ± 5 %.
  Dacă centrul de greutate al sarcinii suplimentare nu poate fi aliniat cu centrul axului din spate, masa de încercare a vehiculului nu trebuie să depășească suma dintre sarcina pe axul din față și cea de pe axul din spate în stare neîncărcată și, respectiv, sarcina suplimentară.
  Masa de încercare pentru vehiculele cu mai mult de două axe trebuie să fie aceeași cu masa pentru un vehicul cu două axe. |
| M2, M3 | mt = mro – masa unui membru al echipajului (dacă este cazul) |

Categoria vehiculului

Masa de încercare a vehiculului (mt)

M1

mt = mro

N1

mt = mro

N2, N3

mt = 50 kg pe kW de putere nominală a motorului

Sarcina suplimentară pentru a atinge masa de încercare a vehiculului se plasează deasupra axului (axelor) motor (motoare) din spate. Sarcina suplimentară este limitată la 75 % din masa maxim admisibilă pentru axul din spate. Masa de încercare trebuie realizată cu o toleranță de ± 5 %.

Dacă centrul de greutate al sarcinii suplimentare nu poate fi aliniat cu centrul axului din spate, masa de încercare a vehiculului nu trebuie să depășească suma dintre sarcina pe axul din față și cea de pe axul din spate în stare neîncărcată și, respectiv, sarcina suplimentară.

Masa de încercare pentru vehiculele cu mai mult de două axe trebuie să fie aceeași cu masa pentru un vehicul cu două axe.

M2, M3

mt = mro – masa unui membru al echipajului (dacă este cazul)

| 3.2.2. | Emisiile sonore generate de rularea pneurilor sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 661/2009 privind siguranța generală a autovehiculelor. Pneurile utilizate la încercare sunt reprezentative pentru vehicul, se aleg de producătorul vehiculului și sunt înregistrate în apendicele 3 la anexa I la prezentul regulament. Acestea corespund uneia dintre dimensiunile de pneuri desemnate de producător pentru vehicul. Pneul este sau urmează să fie comercializat pe piață în același timp cu vehiculul (5). Pneurile trebuie umflate la presiunea recomandată de producătorul vehiculului pentru masa de încercare a acestuia. Pneurile trebuie să aibă cel puțin adâncimea corespunzătoare prevederilor legale. |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Înainte de începerea măsurătorilor se aduce motorul în condițiile normale de operare. |
| 3.2.4. | Dacă vehiculul este echipat cu mai mult de două roți motoare, trebuie încercat pentru regimul de tracțiune destinat utilizării în condiții normale pe drum. |
| 3.2.5. | Dacă vehiculul este echipat cu unul sau mai multe ventilatoare cu comandă automată, nu se intervine în acest sistem pe parcursul măsurătorilor. |
| 3.2.6. | Dacă vehiculul este echipat cu un sistem de evacuare care conține materiale fibroase, sistemul de evacuare trebuie pregătit înaintea încercării în conformitate cu anexa 5. |
| | |
| 4. | METODE DE ÎNCERCARE |
| 4.1. | Măsurarea zgomotului vehiculelor în mișcare |
| 4.1.1. | Condiții generale de încercare |
| | Pe poligonul de încercare se marchează două linii, AA' și BB', paralele cu linia PP' și situate la 10 m în fața, respectiv la 10 m în spatele liniei PP'. |
| | Se efectuează cel puțin patru măsurători pe fiecare latură a vehiculului și pentru fiecare treaptă de viteză. Se pot face măsurători preliminare în vederea ajustării, dar acestea nu vor fi luate în considerare. |
| | Microfonul trebuie amplasat la o distanță de 7,5  m ±0,05  m de linia de referință CC' a pistei și la 1,2  m ±0,02  m deasupra solului. |
| | Axa de referință pentru condiții de câmp deschis (a se vedea IEC 61672-1:2002) trebuie să fie orizontală și perpendiculară pe traiectoria CC' a vehiculului. |
| 4.1.2. | Condiții specifice de încercare a vehiculelor |
| 4.1.2.1. | Vehicule din categoriile M1, M2 ≤ 3 500  kg, N1 |
| | Direcția liniei mediane a vehiculului trebuie să urmărească linia CC' cât mai aproape posibil pe parcursul întregii încercări, din momentul apropierii de linia AA' până ce spatele vehiculului trece de linia BB'. Dacă vehiculul este echipat cu o transmisie cu mai mult de două roți motoare, acesta se supune încercării în regimul de tracțiune destinat utilizării normale pe drum. |
| | Dacă vehiculul este dotat cu transmisie manuală auxiliară sau cu punte cu rapoarte multiple, se utilizează raportul folosit la circulația normală în oraș. În nicio situație nu se utilizează treptele de viteză pentru mișcări lente, parcare sau frânare. |
| | Masa de încercare a vehiculului este cea prevăzută în tabelul de la punctul 3.2.1. |
| | Viteza de încercare vtest este de 50 km/h ± 1 km/h. Această viteză trebuie să fie atinsă atunci când punctul de referință ajunge la linia PP'. |
| 4.1.2.1.1. | Raportul putere – masă (RPM) |
| | RPM se definește după cum urmează: |
| | RPM = (Pn/mt) x 1 000 în [kW/1 000 kg] |
| | Raportul putere – masă (RPM) se utilizează în calculul accelerației. |
| 4.1.2.1.2. | Calculul accelerației |
| | Calculele pentru accelerație se aplică numai pentru categoriile M1, N1 și M2 ≤ 3 500  kg. |
| | Toate accelerațiile se calculează utilizând viteze diferite ale vehiculului pe poligonul de încercare (6). Formulele prezentate se utilizează la calculul mărimilor awot i, awot i+1 și awot test. La AA' sau la PP' viteza se definește ca viteza vehiculului în momentul în care punctul de referință traversează linia AA' (vAA') sau PP' (vPP'). Viteza la BB’ se definește ca viteza în momentul în care spatele vehiculului trece de linia BB' (vBB'). Metoda utilizată pentru determinarea accelerației trebuie specificată în raportul de încercare. |
| | Ținând cont de definiția punctului de referință al vehiculului, pentru lungimea vehiculului (lveh) din formula de mai jos sunt luate în considerare valori diferite. Dacă punctul de referință este în fața vehiculului, atunci l = lveh, dacă este situat la mijloc: l = 1⁄2 lveh, iar dacă este situat în spate: l = 0. |
| 4.1.2.1.2.1. | Procedura de calcul pentru vehicule cu transmisii manuale, transmisii automate, transmisii adaptive și transmisii cu rapoarte de transmisie variabile (TCV – transmisie continuu variabilă (7)) încercate cu raportul de transmisie blocat este următoarea: |
| | awot test = ((vBB'/3,6)2 – (vAA'/3,6)2)/(2*(20+l)) |
| | awot test utilizată la selecția treptei de viteză este media celor patru awot test, i obținute în timpul fiecărui parcurs de măsurare valabil. |
| | Se poate utiliza preaccelerația. Punctul în care se apasă pedala de accelerație înaintea liniei AA' trebuie raportat în datele referitoare la încercarea vehiculului (a se vedea apendicele 3 din anexa 1). |
| 4.1.2.1.2.2. | Procedura de calcul pentru vehiculele cu transmisie automată, transmisie adaptivă și transmisie continuu variabilă (TCV) supuse încercării cu raportul de transmisie neblocat. este următoarea: |
| | awot test utilizată la selecția treptei de viteză este media celor patru awot test, i obținute în timpul fiecărui parcurs de măsurare valabil. |
| | Dacă dispozitivele sau măsurile descrise la punctul 4.1.2.1.4.2. pot fi utilizate pentru a controla funcționarea transmisiei în vederea îndeplinirii cerințelor de încercare, se calculează awot test utilizând ecuația: |
| | awot test = ((vBB'/3,6)2 – (vAA'/3,6)2)/(2*(20+l)) |
| | Se poate utiliza preaccelerația. |
| | Dacă nu se utilizează niciunul dintre dispozitivele sau măsurătorile descrise la articolul 4.1.2.1.4.2., awot test se calculează utilizând ecuația: |
| | awot_testPP-BB = ((vBB'/3,6)2 – (vPP'/3,6)2)/(2*(10+l)) |
| | Nu se utilizează preaccelerația. |
| | Pedala de accelerație se apasă în momentul în care punctul de referință al vehiculului ajunge la linia AA'. |
| 4.1.2.1.2.3. | Accelerația vizată |
| | Accelerația vizată a urban definește accelerația tipică în traficul urban și derivă din investigații statistice. Este funcție de raportul putere – masă RPM al vehiculului. |
| | Accelerația vizată a urban se definește astfel: |
| | a urban = 0,63 * log10 (PMR) - 0,09 |
| 4.1.2.1.2.4. | Accelerația de referință |
| | Accelerația de referință awot ref definește accelerația necesară în timpul încercării în accelerare pe poligonul de încercare. Este funcție de raportul putere – masă al vehiculului. Această funcție este diferită pentru categorii specifice de vehicule. |
| | Accelerația awot ref este definită astfel: |
| | a wot ref = 1,59 * log10 (PMR) -1,41 pentru RPM ≥ 25 |
| | a wot ref = a urban = 0,63 * log10 (PMR) - 0,09 pentru RPM < 25 |
| 4.1.2.1.3. | Factorul parțial de putere kP |
| | Factorul parțial de putere kP (a se vedea punctul 4.1.3.1.) se utilizează pentru combinația ponderată a rezultatelor încercării în accelerare și a încercării la viteză constantă pentru vehicule din categoria M1 și N1. |
| | Dacă încercarea nu se efectuează într-o singură treaptă de viteză, se utilizează awot ref în loc de a awot test (a se vedea punctul 3.1.3.1.). |
| 4.1.2.1.4. | Selectarea raportului de transmisie |
| | Selectarea rapoartelor de transmisie pentru încercare depinde de potențialul specific de accelerare al acestora awot la debit maxim de combustibil, conform accelerației de referință awot ref necesare pentru încercarea de accelerație la debit de combustibil maxim. |
| | Unele vehicule pot avea programe de software sau moduri de operare diferite pentru transmisie. Dacă vehiculul dispune de moduri diferite care conduc la accelerații valabile, producătorul vehiculului trebuie să dovedească, spre satisfacția serviciului tehnic, că vehiculul este încercat într-un mod care permite atingerea unei accelerații cât mai apropiată posibil de a wot ref. |
| 4.1.2.1.4.1. | Vehicule echipate cu transmisie manuală, automată, adaptivă sau continuu variabilă (TCV) încercate cu raportul de transmisie blocat |
| | Sunt posibile următoarele condiții de selectare a raportului de transmisie: |
| | (a) | Dacă un anumit raport de transmisie permite atingerea accelerației de referință awot ref cu toleranța de ± 5 %, însă fără a depăși 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , încercarea se efectuează cu acest raport de transmisie. |

3.2.2.

Emisiile sonore generate de rularea pneurilor sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 661/2009 privind siguranța generală a autovehiculelor. Pneurile utilizate la încercare sunt reprezentative pentru vehicul, se aleg de producătorul vehiculului și sunt înregistrate în apendicele 3 la anexa I la prezentul regulament. Acestea corespund uneia dintre dimensiunile de pneuri desemnate de producător pentru vehicul. Pneul este sau urmează să fie comercializat pe piață în același timp cu vehiculul (5). Pneurile trebuie umflate la presiunea recomandată de producătorul vehiculului pentru masa de încercare a acestuia. Pneurile trebuie să aibă cel puțin adâncimea corespunzătoare prevederilor legale.

3.2.3.

Înainte de începerea măsurătorilor se aduce motorul în condițiile normale de operare.

3.2.4.

Dacă vehiculul este echipat cu mai mult de două roți motoare, trebuie încercat pentru regimul de tracțiune destinat utilizării în condiții normale pe drum.

3.2.5.

Dacă vehiculul este echipat cu unul sau mai multe ventilatoare cu comandă automată, nu se intervine în acest sistem pe parcursul măsurătorilor.

3.2.6.

Dacă vehiculul este echipat cu un sistem de evacuare care conține materiale fibroase, sistemul de evacuare trebuie pregătit înaintea încercării în conformitate cu anexa 5.

4.

METODE DE ÎNCERCARE

4.1.

Măsurarea zgomotului vehiculelor în mișcare

4.1.1.

Condiții generale de încercare

Pe poligonul de încercare se marchează două linii, AA' și BB', paralele cu linia PP' și situate la 10 m în fața, respectiv la 10 m în spatele liniei PP'.

Se efectuează cel puțin patru măsurători pe fiecare latură a vehiculului și pentru fiecare treaptă de viteză. Se pot face măsurători preliminare în vederea ajustării, dar acestea nu vor fi luate în considerare.

Microfonul trebuie amplasat la o distanță de 7,5  m ±0,05  m de linia de referință CC' a pistei și la 1,2  m ±0,02  m deasupra solului.

Axa de referință pentru condiții de câmp deschis (a se vedea IEC 61672-1:2002) trebuie să fie orizontală și perpendiculară pe traiectoria CC' a vehiculului.

4.1.2.

Condiții specifice de încercare a vehiculelor

4.1.2.1.

Vehicule din categoriile M1, M2 ≤ 3 500  kg, N1

Direcția liniei mediane a vehiculului trebuie să urmărească linia CC' cât mai aproape posibil pe parcursul întregii încercări, din momentul apropierii de linia AA' până ce spatele vehiculului trece de linia BB'. Dacă vehiculul este echipat cu o transmisie cu mai mult de două roți motoare, acesta se supune încercării în regimul de tracțiune destinat utilizării normale pe drum.

Dacă vehiculul este dotat cu transmisie manuală auxiliară sau cu punte cu rapoarte multiple, se utilizează raportul folosit la circulația normală în oraș. În nicio situație nu se utilizează treptele de viteză pentru mișcări lente, parcare sau frânare.

Masa de încercare a vehiculului este cea prevăzută în tabelul de la punctul 3.2.1.

Viteza de încercare vtest este de 50 km/h ± 1 km/h. Această viteză trebuie să fie atinsă atunci când punctul de referință ajunge la linia PP'.

4.1.2.1.1.

Raportul putere – masă (RPM)

RPM se definește după cum urmează:

RPM = (Pn/mt) x 1 000 în [kW/1 000 kg]

Raportul putere – masă (RPM) se utilizează în calculul accelerației.

4.1.2.1.2.

Calculul accelerației

Calculele pentru accelerație se aplică numai pentru categoriile M1, N1 și M2 ≤ 3 500  kg.

Toate accelerațiile se calculează utilizând viteze diferite ale vehiculului pe poligonul de încercare (6). Formulele prezentate se utilizează la calculul mărimilor awot i, awot i+1 și awot test. La AA' sau la PP' viteza se definește ca viteza vehiculului în momentul în care punctul de referință traversează linia AA' (vAA') sau PP' (vPP'). Viteza la BB’ se definește ca viteza în momentul în care spatele vehiculului trece de linia BB' (vBB'). Metoda utilizată pentru determinarea accelerației trebuie specificată în raportul de încercare.

Ținând cont de definiția punctului de referință al vehiculului, pentru lungimea vehiculului (lveh) din formula de mai jos sunt luate în considerare valori diferite. Dacă punctul de referință este în fața vehiculului, atunci l = lveh, dacă este situat la mijloc: l = 1⁄2 lveh, iar dacă este situat în spate: l = 0.

4.1.2.1.2.1.

Procedura de calcul pentru vehicule cu transmisii manuale, transmisii automate, transmisii adaptive și transmisii cu rapoarte de transmisie variabile (TCV – transmisie continuu variabilă (7)) încercate cu raportul de transmisie blocat este următoarea:

awot test = ((vBB'/3,6)2 – (vAA'/3,6)2)/(2*(20+l))

awot test utilizată la selecția treptei de viteză este media celor patru awot test, i obținute în timpul fiecărui parcurs de măsurare valabil.

Se poate utiliza preaccelerația. Punctul în care se apasă pedala de accelerație înaintea liniei AA' trebuie raportat în datele referitoare la încercarea vehiculului (a se vedea apendicele 3 din anexa 1).

4.1.2.1.2.2.

Procedura de calcul pentru vehiculele cu transmisie automată, transmisie adaptivă și transmisie continuu variabilă (TCV) supuse încercării cu raportul de transmisie neblocat. este următoarea:

awot test utilizată la selecția treptei de viteză este media celor patru awot test, i obținute în timpul fiecărui parcurs de măsurare valabil.

Dacă dispozitivele sau măsurile descrise la punctul 4.1.2.1.4.2. pot fi utilizate pentru a controla funcționarea transmisiei în vederea îndeplinirii cerințelor de încercare, se calculează awot test utilizând ecuația:

awot test = ((vBB'/3,6)2 – (vAA'/3,6)2)/(2*(20+l))

Se poate utiliza preaccelerația.

Dacă nu se utilizează niciunul dintre dispozitivele sau măsurătorile descrise la articolul 4.1.2.1.4.2., awot test se calculează utilizând ecuația:

awot_testPP-BB = ((vBB'/3,6)2 – (vPP'/3,6)2)/(2*(10+l))

Nu se utilizează preaccelerația.

Pedala de accelerație se apasă în momentul în care punctul de referință al vehiculului ajunge la linia AA'.

4.1.2.1.2.3.

Accelerația vizată

Accelerația vizată a urban definește accelerația tipică în traficul urban și derivă din investigații statistice. Este funcție de raportul putere – masă RPM al vehiculului.

Accelerația vizată a urban se definește astfel:

a urban = 0,63 * log10 (PMR) - 0,09

4.1.2.1.2.4.

Accelerația de referință

Accelerația de referință awot ref definește accelerația necesară în timpul încercării în accelerare pe poligonul de încercare. Este funcție de raportul putere – masă al vehiculului. Această funcție este diferită pentru categorii specifice de vehicule.

Accelerația awot ref este definită astfel:

a wot ref = 1,59 * log10 (PMR) -1,41 pentru RPM ≥ 25

a wot ref = a urban = 0,63 * log10 (PMR) - 0,09 pentru RPM < 25

4.1.2.1.3.

Factorul parțial de putere kP

Factorul parțial de putere kP (a se vedea punctul 4.1.3.1.) se utilizează pentru combinația ponderată a rezultatelor încercării în accelerare și a încercării la viteză constantă pentru vehicule din categoria M1 și N1.

Dacă încercarea nu se efectuează într-o singură treaptă de viteză, se utilizează awot ref în loc de a awot test (a se vedea punctul 3.1.3.1.).

4.1.2.1.4.

Selectarea raportului de transmisie

Selectarea rapoartelor de transmisie pentru încercare depinde de potențialul specific de accelerare al acestora awot la debit maxim de combustibil, conform accelerației de referință awot ref necesare pentru încercarea de accelerație la debit de combustibil maxim.

Unele vehicule pot avea programe de software sau moduri de operare diferite pentru transmisie. Dacă vehiculul dispune de moduri diferite care conduc la accelerații valabile, producătorul vehiculului trebuie să dovedească, spre satisfacția serviciului tehnic, că vehiculul este încercat într-un mod care permite atingerea unei accelerații cât mai apropiată posibil de a wot ref.

4.1.2.1.4.1.

Vehicule echipate cu transmisie manuală, automată, adaptivă sau continuu variabilă (TCV) încercate cu raportul de transmisie blocat

Sunt posibile următoarele condiții de selectare a raportului de transmisie:

(a)

Dacă un anumit raport de transmisie permite atingerea accelerației de referință awot ref cu toleranța de ± 5 %, însă fără a depăși 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , încercarea se efectuează cu acest raport de transmisie.

| (b) | Dacă niciunul dintre rapoartele de transmisie nu permite atingerea accelerației prescrise, se alege un raport de transmisie i, care conduce la o accelerație mai mare, și un raport de transmisie i+1, care conduce la o accelerație mai mică decât accelerația de referință. Dacă valoarea accelerației în raportul de transmisie i nu depășește 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , pentru încercare se utilizează ambele rapoarte de transmisie. Factorul de ponderare în raport cu accelerația de referință awot ref se calculează astfel:
  k = (a wot ref – a wot (i+1))/(a wot (i) – a wot (i+1)) |
| --- | --- |

(b)

Dacă niciunul dintre rapoartele de transmisie nu permite atingerea accelerației prescrise, se alege un raport de transmisie i, care conduce la o accelerație mai mare, și un raport de transmisie i+1, care conduce la o accelerație mai mică decât accelerația de referință. Dacă valoarea accelerației în raportul de transmisie i nu depășește 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , pentru încercare se utilizează ambele rapoarte de transmisie. Factorul de ponderare în raport cu accelerația de referință awot ref se calculează astfel:

k = (a wot ref – a wot (i+1))/(a wot (i) – a wot (i+1))

| (c) | Dacă valoarea accelerației în raportul de transmisie i depășește 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , se utilizează primul raport de transmisie care conduce la o accelerație mai mică de 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , cu condiția ca treapta de viteză i+1 să nu conducă la o accelerație mai mică decât aurban. În acest caz se utilizează două trepte, i și i+1, inclusiv treapta i cu accelerația mai mare de 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  . În alte situații, nu se utilizează nicio altă treaptă de viteză. Pentru calculul factorului parțial de putere kP, în locul awot ref se utilizează accelerația awot test obținută în timpul încercării. [AM 50] |
| --- | --- |

(c)

Dacă valoarea accelerației în raportul de transmisie i depășește 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , se utilizează primul raport de transmisie care conduce la o accelerație mai mică de 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , cu condiția ca treapta de viteză i+1 să nu conducă la o accelerație mai mică decât aurban. În acest caz se utilizează două trepte, i și i+1, inclusiv treapta i cu accelerația mai mare de 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  . În alte situații, nu se utilizează nicio altă treaptă de viteză. Pentru calculul factorului parțial de putere kP, în locul awot ref se utilizează accelerația awot test obținută în timpul încercării. [AM 50]

| (d) | Dacă vehiculul are o transmisie cu doar o singură selecție pentru raportul de transmisie, încercarea de accelerație se efectuează cu selecția respectivă a treptei de viteză. Accelerația obținută este apoi utilizată în calculul factorului parțial de putere kP în loc de awot ref. |
| --- | --- |

(d)

Dacă vehiculul are o transmisie cu doar o singură selecție pentru raportul de transmisie, încercarea de accelerație se efectuează cu selecția respectivă a treptei de viteză. Accelerația obținută este apoi utilizată în calculul factorului parțial de putere kP în loc de awot ref.

| (e) | Dacă pentru un raport de transmisie se depășește turația nominală a motorului mai înainte ca vehiculul să treacă de BB', se utilizează treapta de viteză imediat superioară. |
| --- | --- |

(e)

Dacă pentru un raport de transmisie se depășește turația nominală a motorului mai înainte ca vehiculul să treacă de BB', se utilizează treapta de viteză imediat superioară.

4.1.2.1.4.2.

Vehicule cu transmisie automată, transmisie adaptivă sau transmisie continuu variabilă (TCV) se supun încercării cu rapoarte de transmisie neblocate:

Se utilizează poziția selectorului de treaptă de viteză corespunzătoare funcționării complet automate.

Valoarea accelerației awot test se calculează conform definiției de la punctul 4.1.2.1.2.2.

Încercarea poate include apoi o modificare a treptei de viteză într-o treaptă inferioară și accelerație mai mare. Nu este permisă modificarea treptei de viteză într-o treaptă superioară, nici o accelerație mai mică. Se recomandă evitarea schimbării într-o treaptă de viteză care nu se utilizează în traficul urban.

Din aceste motive, este permis să se instaleze și utilizeze dispozitive electronice sau mecanice, inclusiv poziții alternative ale selectorului de treaptă de viteză, pentru a preveni trecerea la un raport de transmisie care nu este utilizat în mod obișnuit la încercarea în trafic urban.

Accelerația obținută awot test trebuie să fie mai mare sau egală cu aurban.

Dacă este posibil, producătorul va lua măsuri pentru a evita o valoare a accelerației awot test mai mare de 2,0  m/s2.

La calculul factorului parțial de putere kp (a se vedea punctul 4.1.2.1.3.) se utilizează apoi accelerația obținută a wot test în loc de awot ref.

4.1.2.1.5.

Încercarea de accelerație

Producătorul definește poziția punctului de referință în fața linei AA' unde are loc apăsarea maximă a pedalei de accelerație. Pedala de accelerație trebuie să fie complet apăsată (cât mai rapid posibil) atunci când punctul de referință al vehiculului ajunge la punctul definit. Pedala de accelerație trebuie menținută apăsat până ce spatele vehiculului ajunge la linia BB'. Pedala de accelerație se eliberează apoi cât mai rapid posibil. Punctul de apăsare maximă a pedalei de accelerație se înscrie în datele privind încercarea vehiculului, în conformitate cu apendicele 3 la anexa II. Serviciul tehnic trebuie să beneficieze de posibilitatea efectuării de încercări prealabile.

În cazul vehiculelor articulate, care constau în două unități inseparabile considerate ca un singur vehicul, semiremorca nu se ia în considerare la stabilirea momentului traversării liniei BB’.

4.1.2.1.6.

Încercarea la viteză constantă

Încercarea la viteză constantă se efectuează cu aceeași (aceleași) treaptă (trepte) de viteză specificată(e) pentru încercarea de accelerație și la o viteză constantă de 50 km/h cu toleranța de ± 1 km/h între AA' și BB'. Pe parcursul încercării la viteză constantă, pedala de accelerație se poziționează în așa fel încât viteza între AA' și BB' să fie constantă, conform specificației. Dacă treapta de viteză este blocată pentru încercarea de accelerație, aceeași treaptă de viteză trebuie blocată pentru încercarea la viteză constantă.

Încercarea la viteză constantă nu se solicită pentru vehicule cu RPM < 25.

4.1.2.2.

Vehicule din categoriile M2 > 3 500  kg, M3, N2, N3

Direcția liniei mediane a vehiculului trebuie să urmărească linia CC' cât mai aproape posibil pe parcursul întregii încercări, din momentul apropierii de linia AA' până ce spatele vehiculului trece de linia BB'. Încercarea se efectuează fără remorcă sau semiremorcă. Dacă o remorcă nu este ușor separabilă de vehiculul de tracțiune, remorca nu se ia în considerare la trecerea liniei BB'. Dacă vehiculul încorporează echipamente precum un amestecător de beton, un compresor etc., aceste echipamente nu trebuie să funcționeze în timpul încercării. Masa de încercare a vehiculului trebuie să fie conformă cu datele din tabelul de la punctul 3.2.1.

Condiții vizate pentru categoria M2 > 3 500  kg, N2

Atunci când punctul de referință trece de linia BB', turația motorului nBB' trebuie să fie între 70 % și 74 % din turația S la care motorul dezvoltă puterea sa nominală maximă, iar viteza vehiculului trebuie să fie de 35 km/h ± 5 km/h. Între liniile AA' și BB', trebuie asigurată o stare de accelerare stabilă.

Condiții vizate pentru categoriile M3, N3:

Atunci când punctul de referință trece de linia BB', turația motorului nBB' trebuie să fie între 85 % și 89 % din turația S la care motorul dezvoltă puterea sa nominală maximă, iar viteza vehiculului trebuie să fie de 35 km/h ± 5 km/h. Între liniile AA' și BB', trebuie asigurată o stare de accelerare stabilă.

4.1.2.2.1.

Selectarea raportului de transmisie

4.1.2.2.1.1.

Vehicule cu transmisii manuale

Se asigură o stare de accelerare stabilă. Alegerea treptei de viteză depinde de condițiile vizate. Dacă diferența de viteză depășește toleranța prescrisă, încercarea se efectuează în două trepte de viteză, una care conduce la o viteză superioară vitezei vizate și una care conduce la o viteză inferioară vitezei vizate.

În cazul în care condițiile vizate sunt îndeplinite în mai multe trepte de viteză, se alege treapta care conduce la viteza cea mai apropiată de 35 km/h. Dacă nicio treaptă nu îndeplinește condițiile vizate pentru vtest, se încearcă două trepte, una care conduce la o viteză mai mare decât vtest și una care conduce la o viteză mai mică decât vtest. Turația vizată a motorului trebuie atinsă în toate situațiile.

Se asigură o stare de accelerare stabilă. În cazul în care într-o anumită treaptă de viteză nu se poate asigura o accelerație stabilă, treapta de viteză respectivă nu este luată în considerare.

4.1.2.2.1.2.

Vehicule cu transmisii automate, transmisii adaptive și transmisii continuu variabile (TCV)

Se utilizează poziția selectorului de treaptă de viteză corespunzătoare funcționării complet automate. Încercarea poate include apoi o modificare a treptei de viteză într-o treaptă inferioară și accelerație mai mare. Nu este permisă modificarea treptei de viteză la o categorie superioară și o accelerație mai redusă. Este de evitat schimbarea într-o treaptă de viteză care nu se utilizează la încercarea în trafic urban specificată. Din aceste motive, este permis să se instaleze și utilizeze dispozitive electronice sau mecanice, pentru a preveni trecerea la un raport de transmisie inferior care nu este utilizat în mod obișnuit la încercarea în trafic urban specificată.

Dacă vehiculul este echipat cu o transmisie care oferă o singură selecție a treptei de viteză (poziția D), care limitează turația motorului în timpul încercării, vehiculul se încearcă utilizând o singură viteză vizată. În cazul în care vehiculul este echipat cu o combinație motor-transmisie care nu îndeplinește cerințele de la punctul 4.1.2.2.1.1., vehiculul se încearcă utilizând numai viteza sa vizată. Viteza vizată a vehiculului pentru încercare este de 35 km/h ± 5km/h. Schimbarea într-o treaptă superioară de viteză și o accelerație mai mică este permisă după ce punctul de referință al vehiculului trece de linia PP'. Trebuie efectuate două încercări: una având viteza finală vtest = vBB' + 5 km/h și una având viteza finală vtest = vBB' – 5 km/h. Se reține nivelul de zgomot corespunzător celei mai ridicate turații a motorului obținută în timpul încercării între AA' și BB'.

4.1.2.2.2.

Încercarea de accelerare

Când punctul de referință al vehiculului ajunge la linia AA', se apasă la maximum pedala de accelerație (fără a efectua trecerea automată într-o treaptă de viteză inferioară celei utilizate în mod normal în circulația urbană) și se menține complet apăsată până ce spatele vehiculului trece de linia BB', iar punctul de referință se află la cel puțin 5 m în spatele liniei BB', după care pedala de accelerație se eliberează.

În cazul vehiculelor articulate, care constau în două unități inseparabile considerate ca un singur vehicul, semiremorca nu se ia în considerare la stabilirea momentului traversării liniei BB’.

4.1.3.

Interpretarea rezultatelor

Se înregistrează nivelul maxim de presiune sonoră ponderat după curba A măsurat la fiecare trecere a vehiculului între cele două linii AA' și BB'. Dacă se constată un maxim de zgomot care se situează în mod evident în afara caracteristicii generale a nivelului de presiune sonoră, măsurătoarea nu se ia în considerare. Se efectuează cel puțin patru măsurători pentru fiecare condiție de încercare, pe fiecare latură a vehiculului și pentru fiecare raport de transmisie. Măsurătorile pe partea dreaptă și pe partea stângă se pot face simultan sau succesiv. La calculul rezultatului final pentru o anumită latură a vehiculului se utilizează rezultatele primelor patru măsurători consecutive care, după eliminarea rezultatelor nevalidate (a se vedea punctul 3.1.), se încadrează în limita de 2 dB(A). Media rezultatelor se face separat pentru fiecare latură. Rezultatul intermediar este valoarea mai mare dintre două medii rotunjite matematic la prima zecimală exactă.

Măsurătorile de viteză la AA', BB' și PP' se înregistrează și se utilizează în calcule rotunjite la prima zecimală după virgulă.

Accelerația calculată awot test se înregistrează cu a doua zecimală după virgulă.

4.1.3.1.

Vehicule din categoriile M1, N1 și M2 ≤ 3 500  kg

Valorile calculate pentru încercarea de accelerație și încercarea la viteză constantă sunt date de:

Lwot rep = Lwot (i+1) + k * (Lwot(i)- Lwot (i+1))

Lcrs rep = Lcrs(i+1) + k * (Lcrs (i) – Lcrs (i+1))

Unde k = (awot ref – awot (i+1))/(awot (i) – awot (i+1))

În cazul încercării într-o singură treaptă de viteză, rezultatele sunt valorile măsurate la fiecare încercare.

Rezultatul final se calculează combinând Lwot rep și Lcrs rep. Ecuația este:

Lurban = Lwot rep – kP * (Lwot rep– Lcrs rep)

Factorul de ponderare kP reprezintă factorul parțial de putere pentru circulația în oraș. În cazuri diferite de încercarea într-o singură treaptă de viteză, kP se calculează cu:

kP = 1 – (aurban/awot ref)

Dacă pentru încercare s-a specificat numai o singură treaptă de viteză, kP este dat de formula:

kP = 1 – (aurban/awot test)

În situațiile în care awot test este mai mic decât aurban:

kP = 0

4.1.3.2.

Vehicule din categoriile M2 > 3 500  kg, M3, N2, N3

Când se încearcă o singură treaptă de viteză, rezultatul final este egal cu rezultatul intermediar. În cazul în care se încearcă două trepte de viteză, se calculează media aritmetică a rezultatelor intermediare.

4.2.

Măsurarea zgomotului emis de vehicule în staționare

4.2.1.

Nivelul de zgomot în vecinătatea vehiculelor

Rezultatele măsurătorilor se introduc în raportul de încercare menționat în apendicele 3 la Anexa I.

4.2.2.

Măsurători acustice

Pentru măsurători se utilizează un sonometru de precizie sau un sistem de măsurare echivalent, după cum se specifică la punctul 1.1.

4.2.3.

Poligonul de încercare– condiții ambiante conform specificațiilor din figura 1 din apendicele 2 la anexa II

4.2.3.1.

În apropierea microfonului nu există niciun obstacol susceptibil să influențeze câmpul acustic și nicio persoană nu este plasată între microfon și sursa de zgomot. Observatorul aparatului de măsură este plasat astfel încât sa nu influențeze valorile indicate de aparat.

4.2.4.

Sunete perturbatoare și interferența vântului

Valorile indicate de instrumente de măsură produse de zgomotul ambiant și de vânt trebuie să fie cu cel puțin 10 dB(A) sub nivelul de zgomot care trebuie măsurat. Se poate plasa la microfon un ecran protector împotriva vântului, cu condiția să se țină cont de efectul acestuia asupra sensibilității microfonului (a se vedea punctul 1.1.).

4.2.5.

Metoda de măsurare

4.2.5.1.

Natura și numărul măsurătorilor

În tipul perioadei de funcționare specificată la punctul 4.2.5.3.2.1 se măsoară nivelul sonor maxim exprimat în decibeli ponderat după curba A (dB(A)).

În fiecare punct de măsurare se efectuează cel puțin trei măsurători.

4.2.5.2.

Amplasarea și pregătirea vehiculului

Vehiculul trebuie amplasat în partea centrală a poligonului de încercare, cu selectorul treptei de viteză în poziție neutră și ambreiajul angajat. Dacă prin construcție vehiculul nu permite acest lucru, vehiculul se încearcă în conformitate cu prescripțiile producătorului pentru încercarea motorului în staționare. Înaintea fiecărei serii de măsurători motorul trebuie adus la condițiile de funcționare normală, conform specificațiilor producătorului.

Dacă vehiculul este echipat cu unul sau mai multe ventilatoare cu comandă automată, nu se intervine în acest sistem pe parcursul măsurării nivelului sonor.

Capota motorului sau acoperișul compartimentului motor – dacă există – trebuie să fie închise.

4.2.5.3.

Măsurarea zgomotului în apropierea sistemului de evacuare, confom figurii 1 din apendicele 2 la anexa II.

4.2.5.3.1.

Pozițiile microfonului

4.2.5.3.1.1.

Microfonul trebuie amplasat la o distanță de 0,5  m ±0,01  m față de punctul de referință al conductei de evacuare definit în figura 1 și la un unghi de 45o(± 5o) față de axa de curgere la capătul conductei. Microfonul trebuie amplasat la înălțimea punctului de referință, dar nu la mai puțin de 0,2  m față de suprafața solului. Axa de referință a microfonului trebuie să se afle într-un plan paralel cu suprafața solului și trebuie îndreptată spre punctul de referință de la ieșirea evacuării. Dacă sunt posibile două poziții ale microfonului, se utilizează amplasamentul cel mai îndepărtat lateral față de linia mediană longitudinală a vehiculului. Dacă axa de curgere a conductei de evacuare este la 90o față de linia mediană longitudinală a vehiculului, microfonul se amplasează în punctul cel mai depărtat de motor.

4.2.5.3.1.2.

Pentru vehiculele al căror sistem de evacuare are de orificii de evacuare dispuse la distanțe de peste 0,3  m unul față de celălalt, se efectuează măsurători pentru fiecare orificiu de evacuare. Se înregistrează nivelul cel mai ridicat.

4.2.5.3.1.3.

În cazul unui sistem de evacuare cu două sau mai multe orificii plasate la mai puțin de 0,3  m depărtare și care sunt conectate la același amortizor de zgomot, se efectuează numai o singură măsurătoare, poziția microfonului fiind determinată de orificiul de evacuare cel mai apropiat de marginea extremă a vehiculului sau, dacă un asemenea orificiu nu există, de orificiul situat cel mai sus în raport cu solul.

4.2.5.3.1.4.

Pentru vehiculele cu sistem de evacuare vertical (de exemplu, vehicule comerciale) microfonul trebuie amplasat la înălțimea orificiului de evacuare. Axa sa trebuie să fie verticală și orientată în sus. Microfonul trebuie amplasat la o distanță de 0,5  m ±0,01  m față de punctul de referință al conductei de evacuare, dar niciodată la mai puțin de 0,2  m de cea mai apropiată margine a vehiculului de sistemul de evacuare.

4.2.5.3.1.5.

Pentru orificiile sistemului de evacuare amplasate sub caroseria vehiculului, microfonul trebuie amplasat la minimum 0,2  m de partea cea mai apropiată a vehiculului, în punctul cel mai apropiat, dar situat la nu mai puțin de 0,5  m de punctul de referință al conductei de evacuare, la o înălțime de 0,2  m deasupra solului, dar nu în axa fluxului de evacuare. În unele cazuri, cerințele privind unghiurile de la punctul 4.2.5.3.1.2. pot să nu fie îndeplinite.

4.2.5.3.2.

Condițiile de funcționare a motorului

4.2.5.3.2.1.

Turația vizată a motorului

Turația vizată a motorului se definește ca:

| — | 75 % din turația S a motorului pentru vehicule cu turația nominală a motorului ≤ 5 000 min-1 |
| --- | --- |

—

75 % din turația S a motorului pentru vehicule cu turația nominală a motorului ≤ 5 000 min-1

| — | 3 750  min-1 pentru vehicule cu turația nominală a motorului mai mare de 5 000 min-1 și mai mică de 7 500 min-1 |
| --- | --- |

—

3 750  min-1 pentru vehicule cu turația nominală a motorului mai mare de 5 000 min-1 și mai mică de 7 500 min-1

| — | 50 % din turația S a motorului pentru vehicule cu turația nominală a motorului ≥ 7 500 min-1. |
| --- | --- |

—

50 % din turația S a motorului pentru vehicule cu turația nominală a motorului ≥ 7 500 min-1.

Dacă vehiculul nu poate atinge turația motorului specificată mai sus, turația vizată va fi cu 5 % sub turația maximă posibilă a motorului pentru încercarea în staționare respectivă.

4.2.5.3.2.2.

Procedura de încercare

Se mărește progresiv turația motorului de la ralanti la turația vizată – fără a depăși domeniul de toleranță de ± 3 % din turația vizată a motorului – și se menține constantă. Apoi se eliberează rapid pedala de accelerație, turația motorului revenind la ralanti. Se măsoară nivelul de zgomot într-o perioadă de funcționare compusă dintr-un interval de o secundă în care turația motorului este menținută constantă și din întreaga durată de decelerare. Se reține ca rezultat al încercării lectura nivelului maxim de zgomot rotunjită matematic la prima cifră după virgulă.

4.2.5.3.2.3.

Validarea încercării

Măsurătoarea se consideră valabilă dacă turația de încercare a motorului nu diferă de turația vizată a motorului cu mai mult de ± 3 % timp de cel puțin 1 secundă.

4.2.6.

Rezultate

Se efectuează cel puțin trei măsurători pentru fiecare poziție de încercare. Se înregistrează nivelul maxim al presiunii sonore ponderat după curba A indicat în timpul fiecăreia dintre cele trei măsurători. La calculul rezultatului final pentru o poziție de măsurare dată se utilizează rezultatele primelor trei măsurători consecutive valide care, după eliminarea rezultatelor nevalidate (ținând cont de specificațiile pentru terenul de încercare de la punctul 3.1.), se încadrează în limita de 2 dB(A). Rezultatul final este nivelul sonor maxim al tuturor măsurătorilor în toate punctele de măsură.

---

(1)  Se efectuează o încercare pe un vehicul în staționare pentru a furniza o valoare de referință pentru administrațiile care utilizează această metodă pentru verificarea vehiculelor în circulație

(2)  În conformitate cu Anexa VII la prezentul Regulament.

(3)  După cum se specifică în figura 1 din apendicele 1 la anexa II la prezentul regulament.

(4)  După cum se specifică în figura 1 din apendicele 1 la anexa II la prezentul regulament.

(5)  Întrucât contribuția pneurilor la emisia sonoră totală este semnificativă, trebuie să se țină seama de dispozițiile de reglementare existente cu privire la emisiile sonore pneu/drum. La cererea producătorului, pneurile de tracțiune, pneurile de zăpadă și pneurile cu destinație specială nu se utilizează la măsurătorile pentru omologarea de tip și conformitatea producției, în conformitate cu Regulamentul CEE-ONU

  ultimele modificări aduse Regulamentului CEE-ONU
  nr. 117 (JO L 231, 29.8.2008, p. 19). [AM 49]

(6)  A se vedea figura 1 din anexa VII

(7)  Transmisie continuu variabilă.

Apendicele 1

Image

| | T = vedere de sus
  S = vedere laterală
  A = conductă măsurată
  B = conductă curbată în jos
  C = conductă dreaptă
  D = conductă verticală
  1 = punct de referință
  2 = suprafața drumului |
| --- | --- |

Image

T = vedere de sus

S = vedere laterală

A = conductă măsurată

B = conductă curbată în jos

C = conductă dreaptă

D = conductă verticală

1 = punct de referință

2 = suprafața drumului

Figure 2: point de référence

| | |
| --- | --- |
| Figura 3a | Figura 3b |

Image

Image

Figura 3a

Figura 3b

| | |
| --- | --- |
| Figura 3c | Figura 3d |

Image

Image

Figura 3c

Figura 3d

| Figurile 3 a – d: | Exemple de amplasare a microfonului în funcție de poziția conductei de evacuare |
| --- | --- |

Figurile 3 a – d:

Exemple de amplasare a microfonului în funcție de poziția conductei de evacuare

ANEXA III

Valori limită

Nivelul de zgomot măsurat în conformitate cu dispozițiile din anexa II
  și rotunjit în jos la cel mai apropiat număr întreg atunci când partea fracționară este mai mică de 0,5 și rotunjită în sus la cel mai apropiat număr întreg atunci când partea fracționară este mai mare sau egală cu 0,5
  nu trebuie să depășească următoarele limite:

| Categoria vehiculului | Descrierea categoriei vehiculului | Valori limită






  exprimate in dB(A)






  [decibeli (A)] |
| --- | --- | --- |
| Valori limită pentru omologarea de tip a tipurilor de vehicule noi | Valori limită pentru omologarea de tip a tipurilor de vehicule noi | Valori limită pentru înmatricularea, vânzarea și punerea în exploatare a vehiculelor |
| Etapa 1 valabilă după






  [2 ani de la publicare] | Etapa 2 valabilă după






  [5 ani de la publicare] | Etapa 3 valabilă după






  [7 ani de la publicare] |
| În general | Vehicule de teren



   (*) | În general | Vehicule de teren



   (*) | În general | Vehicule de teren



   (*) |
| M | Vehicule utilizate pentru transportul de pasageri | | | | | | |
| M1 | nr.




  de locuri pe scaun

  <

  9 | 70 | 71



   (**) | 68 | 69



   (**) | 68 | 69



   (**) |
| M1 | nr.




  de locuri pe scaun

  <

  9;






  raport putere masa > 150 kW/ton | 71 | 71 | 69 | 69 | 69 | 69 |
| M2 | nr.




  de locuri pe scaun > 9; masa

  <

  2 tone | 72 | 72 | 70 | 70 | 70 | 70 |
| M2 | nr.




  de locuri pe scaun > 9; 2 tone < masa

  <

  3,5 tone | 73 | 74 | 71 | 72 | 71 | 72 |
| M2 | nr.




  de locuri pe scaun > 9; 3,5 tone < masa

  <

  5 tone;






  puterea nominală a motorului < 150 kW | 74 | 75 | 72 | 73 | 72 | 73 |
| M2 | nr.




  de locuri pe scaun > 9; 3,5 tone < masa

  <

  5 tone;






  puterea nominală a motorului

  >

  150 kW | 76 | 78 | 74 | 76 | 74 | 76 |
| M3 | nr.




  de locuri pe scaun > 9; masa > 5 tone;






  puterea nominală a motorului < 150 kW | 75 | 76 | 73 | 74 | 73 | 74 |
| M3 | nr.




  de locuri pe scaun > 9; masa > 5 tone;






  puterea nominală a motorului

  >

  150 kW | 77 | 79 | 75 | 77 | 75 | 77 |
| N | Vehicule utilizate pentru transportul de bunuri | | | | | | |
| N1 | masa

  <

  2 tone | 71 | 71 | 69 | 69 | 69 | 69 |
| N1 | 2 tone < masa

  <

  3,5 tone | 72 | 73 | 70 | 71 | 70 | 71 |
| N2 | 3,5 tone < masa

  <

  12 tone;






  puterea nominală a motorului < 75 kW | 74 | 75 | 72 | 73 | 72 | 73 |
| N2 | 3,5 tone < masa

  <

  12 tone;






  75 < puterea nominală a motorului < 150 kW | 75 | 76 | 73 | 74 | 73 | 74 |
| N2 | 3,5 tone < masa

  <

  12 tone;






  puterea nominală a motorului

  >

  150 kW | 77 | 79 | 75 | 77 | 75 | 77 |
| N3 | masa > 12 tone;






  75

  <

  puterea nominală a motorului < 150 kW | 77 | 78 | 75 | 76 | 75 | 76 |
| N3 | masa > 12 tone;






  puterea nominală a motorului

  >

  150 kW | 80 | 82 | 78 | 80 | 78 | 80 |

Categoria vehiculului

Descrierea categoriei vehiculului

Valori limită

exprimate in dB(A)

[decibeli (A)]

Valori limită pentru omologarea de tip a tipurilor de vehicule noi

Valori limită pentru omologarea de tip a tipurilor de vehicule noi

Valori limită pentru înmatricularea, vânzarea și punerea în exploatare a vehiculelor

Etapa 1 valabilă după

[2 ani de la publicare]

Etapa 2 valabilă după

[5 ani de la publicare]

Etapa 3 valabilă după

[7 ani de la publicare]

În general

Vehicule de teren



   (*)

În general

Vehicule de teren



   (*)

În general

Vehicule de teren



   (*)

M

Vehicule utilizate pentru transportul de pasageri

M1

nr.




  de locuri pe scaun

  <

  9

70

71



   (**)

68

69



   (**)

68

69



   (**)

M1

nr.




  de locuri pe scaun

  <

  9;

raport putere masa > 150 kW/ton

71

71

69

69

69

69

M2

nr.




  de locuri pe scaun > 9; masa

  <

  2 tone

72

72

70

70

70

70

M2

nr.




  de locuri pe scaun > 9; 2 tone < masa

  <

  3,5 tone

73

74

71

72

71

72

M2

nr.




  de locuri pe scaun > 9; 3,5 tone < masa

  <

  5 tone;

puterea nominală a motorului < 150 kW

74

75

72

73

72

73

M2

nr.




  de locuri pe scaun > 9; 3,5 tone < masa

  <

  5 tone;

puterea nominală a motorului

  >

  150 kW

76

78

74

76

74

76

M3

nr.




  de locuri pe scaun > 9; masa > 5 tone;

puterea nominală a motorului < 150 kW

75

76

73

74

73

74

M3

nr.




  de locuri pe scaun > 9; masa > 5 tone;

puterea nominală a motorului

  >

  150 kW

77

79

75

77

75

77

N

Vehicule utilizate pentru transportul de bunuri

N1

masa

  <

  2 tone

71

71

69

69

69

69

N1

2 tone < masa

  <

  3,5 tone

72

73

70

71

70

71

N2

3,5 tone < masa

  <

  12 tone;

puterea nominală a motorului < 75 kW

74

75

72

73

72

73

N2

3,5 tone < masa

  <

  12 tone;

75 < puterea nominală a motorului < 150 kW

75

76

73

74

73

74

N2

3,5 tone < masa

  <

  12 tone;

puterea nominală a motorului

  >

  150 kW

77

79

75

77

75

77

N3

masa > 12 tone;

75

  <

  puterea nominală a motorului < 150 kW

77

78

75

76

75

76

N3

masa > 12 tone;

puterea nominală a motorului

  >

  150 kW

80

82

78

80

78

80

| Categoria vehiculului | Descrierea categoriei vehiculului | Valori-limită pentru omologarea de tip a tipurilor de vehicule noi, exprimate în dB(A)




  [decibeli (A)]

   (*) | Valori-limită pentru omologarea de tip atât a tipurilor de vehicule noi, cât și pentru înmatricularea, vânzarea și punerea în exploatare a vehiculelor noi, exprimate în dB(A)




  [decibeli (A)]

   (*) |
| --- | --- | --- | --- |
| Etapa 1 valabilă după




  [6 ani de la publicare] | Etapa 2 valabilă după




  [8 ani de la publicare] |
| M | Vehicule utilizate pentru transportul de pasageri |
| M1 | nr.


  de locuri pe scaun ≤ 9; ≤ 125 kW/tonă | 68 | 68 |
| nr.


  de locuri pe scaun ≤ 9; 125 kW/tonă < raport putere masă ≤ 150 kW/tonă | 70 | 70 |
| nr.


  de locuri ≤ 9, raport putere masă > 150kW/tonă | 73 | 73 |
| M1 | nr.


  de locuri pe scaun ≤4 , inclusiv scaunul șoferului, raport putere masă > 200 kW/tonă Punctul R al locului conducătorului auto < 450 mm față de sol | 74 | 74 |
| M2 | nr.


  de locuri pe scaun > 9; masa ≤ 2,5 tone | 69 | 69 |
| nr.


  de locuri pe scaun > 9; 2,5 tone < masa < 3,5 tone | 72 | 72 |
| nr.


  de locuri pe scaun > 9; 3,5 tone < masa < 5 tone; | 75 | 75 |
| M3 | nr.


  de locuri pe scaun > 9; masa > 5 tone; puterea nominală a motorului ≤ 180kW | 74 | 74 |
| nr.


  de locuri pe scaun > 9; masa > 5 tone; 180 kW < puterea nominală a motorului ≤ 250kW | 77 | 77 |
| nr.


  de locuri pe scaun > 9; masa > 5 tone; puterea nominală a motorului > 250kW | 78 | 78 |
| N | Vehicule utilizate pentru transportul de bunuri |
| N1 | masa < 2,5 tone | 69 | 69 |
| 2,5 tone < masa < 3,5 tone | 71 | 71 |
| N2 | 3,5 tone < masa < 12 tone;




  puterea nominală a motorului < 150 kW | 75 | 75 |
| 3,5 tone < masa ≤ 12 tone; puterea nominală a motorului > 150 kW | 76 | 76 |
| N3 | masa > 12 tone; puterea nominală a motorului ≤ 180kW | 77 | 77 |
| masa > 12 tone; 180< puterea nominală a motorului ≤ 250kW | 79 | 79 |
| masa > 12 tone; puterea nominală a motorului > 250 kW | 81 | 81 |

Categoria vehiculului

Descrierea categoriei vehiculului

Valori-limită pentru omologarea de tip a tipurilor de vehicule noi, exprimate în dB(A)

[decibeli (A)]

   (*)

Valori-limită pentru omologarea de tip atât a tipurilor de vehicule noi, cât și pentru înmatricularea, vânzarea și punerea în exploatare a vehiculelor noi, exprimate în dB(A)

[decibeli (A)]

   (*)

Etapa 1 valabilă după

[6 ani de la publicare]

Etapa 2 valabilă după

[8 ani de la publicare]

M

Vehicule utilizate pentru transportul de pasageri

M1

nr.


  de locuri pe scaun ≤ 9; ≤ 125 kW/tonă

68

68

nr.


  de locuri pe scaun ≤ 9; 125 kW/tonă < raport putere masă ≤ 150 kW/tonă

70

70

nr.


  de locuri ≤ 9, raport putere masă > 150kW/tonă

73

73

M1

nr.


  de locuri pe scaun ≤4 , inclusiv scaunul șoferului, raport putere masă > 200 kW/tonă Punctul R al locului conducătorului auto < 450 mm față de sol

74

74

M2

nr.


  de locuri pe scaun > 9; masa ≤ 2,5 tone

69

69

nr.


  de locuri pe scaun > 9; 2,5 tone < masa < 3,5 tone

72

72

nr.


  de locuri pe scaun > 9; 3,5 tone < masa < 5 tone;

75

75

M3

nr.


  de locuri pe scaun > 9; masa > 5 tone; puterea nominală a motorului ≤ 180kW

74

74

nr.


  de locuri pe scaun > 9; masa > 5 tone; 180 kW < puterea nominală a motorului ≤ 250kW

77

77

nr.


  de locuri pe scaun > 9; masa > 5 tone; puterea nominală a motorului > 250kW

78

78

N

Vehicule utilizate pentru transportul de bunuri

N1

masa < 2,5 tone

69

69

2,5 tone < masa < 3,5 tone

71

71

N2

3,5 tone < masa < 12 tone;

puterea nominală a motorului < 150 kW

75

75

3,5 tone < masa ≤ 12 tone; puterea nominală a motorului > 150 kW

76

76

N3

masa > 12 tone; puterea nominală a motorului ≤ 180kW

77

77

masa > 12 tone; 180< puterea nominală a motorului ≤ 250kW

79

79

masa > 12 tone; puterea nominală a motorului > 250 kW

81

81

---

(*)  Valorile limită mai mari nu sunt valabile decât dacă vehiculul îndeplinește condițiile din

  cresc cu 1 dB pentru vehiculele care respectă
  definiția corespunzătoare a vehiculelor de teren specificată la punctul 4 din

  în anexa II
  secțiunea A a anexei II

  punctul 4
  la Directiva UE 2007/46/CE.

(**)  Pentru vehiculele din categoria M1, valorile limită mai mari pentru vehiculele de teren sunt valabile numai dacă masa maximă autorizată este > 2 tone.
  [AM 61]

ANEXA IV

Amortizoare de zgomot care conțin materiale fibroase insonorizante

| 1. | Generalități
  Materialele fibroase insonorizante pot fi utilizate în sistemele de amortizare de zgomot sau în componentele acestora dacă una dintre condițiile de mai jos este îndeplinită:






  (a) | gazul de evacuare nu intră în contact cu materialele fibroase; |
| --- | --- | --- |

1.

Generalități

Materialele fibroase insonorizante pot fi utilizate în sistemele de amortizare de zgomot sau în componentele acestora dacă una dintre condițiile de mai jos este îndeplinită:

(a)

gazul de evacuare nu intră în contact cu materialele fibroase;

| (b) | sistemul de amortizare a zgomotului sau componentele acestuia aparțin unei familii de amortizoare de zgomot sau de componente pentru care s-a demonstrat, în cursul unei proceduri de omologare de tip în conformitate cu cerințele prezentului regulament pentru un alt tip de vehicul, că nu sunt supuse deteriorării. |
| --- | --- |

(b)

sistemul de amortizare a zgomotului sau componentele acestuia aparțin unei familii de amortizoare de zgomot sau de componente pentru care s-a demonstrat, în cursul unei proceduri de omologare de tip în conformitate cu cerințele prezentului regulament pentru un alt tip de vehicul, că nu sunt supuse deteriorării.

În cazul în care niciuna dintre aceste condiții nu este îndeplinită, întregul sistem de amortizare a zgomotului sau componentele acestuia trebuie supus unui condiționării convenționale utilizând una dintre cele trei instalații și proceduri descrise mai jos.

1.1.

Funcționare continuă pe drum pe parcursul a 10 000  km.

1.1.1.

50 ± 20 % din această operație trebuie să aibă loc în circulația urbană, restul operației fiind efectuat pe distanțe lungi și la viteză mare; funcționarea continuă pe drum poate fi înlocuită cu un program de încercări în poligonul de încercare.

1.1.2.

Cele două regimuri de viteză trebuie alternate cel puțin de două ori.

1.1.3.

Programul complet de încercare trebuie să includă un număr minim de 10 pauze cu o durată de cel puțin trei ore pentru a reproduce efectele de răcire și de condensare care pot avea loc.

1.2.

Condiționare pe standul de încercare

1.2.1.

Prin utilizarea pieselor standard și respectarea instrucțiunilor producătorului, sistemul de evacuare sau componentele acestuia trebuie montate pe vehiculul menționat la punctul 1.3. din anexa I sau pe motorul la care se face referire la punctul 1.4. din anexa I. În cazul vehiculului menționat la punctul 1.3 din anexa I, vehiculul trebuie instalat pe standul de încercare cu rulouri. În cazul motorului la care se face referire la punctul 1.4 din anexa I, motorul trebuie cuplat la standul de măsurare a cuplului.

1.2.2.

Încercarea trebuie efectuată în șase perioade a câte șase ore cu o pauză de cel puțin 12 ore între fiecare perioadă pentru a reproduce efectele de răcire și orice condensare care pot avea loc.

1.2.3.

În timpul fiecărei perioade de șase ore, motorul funcționează în următoarele condiții succesive:

| (c) | Cinci minute la ralanti; |
| --- | --- |

(c)

Cinci minute la ralanti;

| (d) | O secvență de o oră la 1⁄4 din sarcină cu 3⁄4 din turația nominală maximă (S); |
| --- | --- |

(d)

O secvență de o oră la 1⁄4 din sarcină cu 3⁄4 din turația nominală maximă (S);

| (e) | O secvență de o oră la 1/2 din sarcină cu 3⁄4 din turația nominală maximă (S); |
| --- | --- |

(e)

O secvență de o oră la 1/2 din sarcină cu 3⁄4 din turația nominală maximă (S);

| (f) | O secvență de 10 minute la sarcină integrală cu 3⁄4 din turația nominală maximă (S); |
| --- | --- |

(f)

O secvență de 10 minute la sarcină integrală cu 3⁄4 din turația nominală maximă (S);

| (g) | O secvență de 15 minute la 1/2 din sarcină cu turația nominală maximă (S); |
| --- | --- |

(g)

O secvență de 15 minute la 1/2 din sarcină cu turația nominală maximă (S);

| (h) | O secvență de 30 de minute la 1/4 din sarcină cu turația nominală maximă (S). |
| --- | --- |

(h)

O secvență de 30 de minute la 1/4 din sarcină cu turația nominală maximă (S).

Durata totală a celor șase secvențe: trei ore.

Fiecare perioadă cuprinde două serii de secvențe succesive a acestor condiții în ordinea indicată de la (a) la (f).

1.2.4.

În timpul încercării, sistemul de amortizare a zgomotului sau componentele acestuia nu trebuie răcite cu curent de aer forțat prin simularea fluxului normal de aer din jurul vehiculului. Cu toate acestea, la cererea producătorului, amortizorul de zgomot poate fi răcit pentru a nu se depăși temperatura înregistrată a gazelor la intrarea în amortizor când vehiculul rulează cu viteza maximă.

1.3.

Condiționare prin impulsuri de presiune

1.3.1.

Sistemul de amortizare a zgomotului sau componentele acestuia trebuie montate pe vehiculul menționat la punctul 1.3. din anexa I sau pe motorul la care se face referire la punctul 1.4. din anexa I. În primul caz, vehiculul trebuie instalat pe standul de încercare cu rulouri.

În al doilea caz, motorul trebuie montat pe standul de măsurare a cuplului. Aparatura de încercare, a cărei schemă detaliată este prezentată în figura 1 din apendicele la prezenta anexă trebuie instalată la ieșirea din sistemul de amortizare a zgomotului. Este acceptată orice altă aparatură care furnizează rezultate echivalente.

1.3.2.

Aparatura de încercare trebuie reglată astfel încât fluxul gazelor de evacuare să fie întrerupt alternativ și restabilit de supapa cu acțiune rapidă pentru 2 500 de cicluri.

1.3.3.

Supapa trebuie să se deschidă atunci când contrapresiunea gazelor de evacuare, măsurată la cel puțin 100 mm în aval de flanșa de intrare, ajunge la o valoare cuprinsă între 0,35 și 0,40 kPa. Supapa se închide când această presiune nu diferă cu mai mult de 10 % din valoarea sa stabilizată cu supapa deschisă.

1.3.4.

Releul de temporizare se reglează pe durata evacuării gazelor rezultată din dispozițiile de la punctul 1.3.3.

1.3.5

Turația motorului este de 75 % din turația (S) la care motorul dezvoltă puterea maximă.

1.3.6.

Puterea indicată de standul de încercare cu rulouri, respectiv de standul de măsurare a cuplului, trebuie să fie 50 % din puterea dezvoltată la 75 % din turația motorului (S) cu pedala de accelerație apăsată la maxim sau cu supapa de reglare a debitului de combustibil deschisă la maxim.

1.3.7.

În timpul încercării, toate orificiile de purjare sunt închise.

1.3.8.

Încercarea completă trebuie finalizată în 48 de ore.

Dacă este necesar, după fiecare oră, se admite o perioadă de răcire.

Apendicele 1

Image

| 1. | Flanșă de intrare sau manșon pentru conectarea la ieșirea sistemului de evacuare supus încercării. |
| --- | --- |
| 2. | Supapă de reglare cu acționare manuală. |
| 3. | Rezervor de compensare cu o capacitate maximă de 40 l și un timp de umplere de cel puțin o secundă. |
| 4. | Comutator de presiune cu domeniul de funcționare între 0,05 și 2,5 bar. |
| 5. | Releu de temporizare. |
| 6. | Numărător de pulsații. |
| 7. | Supapă cu acțiune rapidă, de tipul unei supape de frânare pe evacuare cu diametrul de 60 mm, acționată de un cilindru pneumatic care dezvoltă o forță de 120 N la 4 bar. Timpul de răspuns, la deschidere și la închidere, nu trebuie să depășească 0,5  s. |
| 8. | Evacuarea gazelor. |
| 9. | Conductă flexibilă. |
| 10. | Manometru. |

1.

Flanșă de intrare sau manșon pentru conectarea la ieșirea sistemului de evacuare supus încercării.

2.

Supapă de reglare cu acționare manuală.

3.

Rezervor de compensare cu o capacitate maximă de 40 l și un timp de umplere de cel puțin o secundă.

4.

Comutator de presiune cu domeniul de funcționare între 0,05 și 2,5 bar.

5.

Releu de temporizare.

6.

Numărător de pulsații.

7.

Supapă cu acțiune rapidă, de tipul unei supape de frânare pe evacuare cu diametrul de 60 mm, acționată de un cilindru pneumatic care dezvoltă o forță de 120 N la 4 bar. Timpul de răspuns, la deschidere și la închidere, nu trebuie să depășească 0,5  s.

8.

Evacuarea gazelor.

9.

Conductă flexibilă.

10.

Manometru.

ANEXA V

Zgomotul provocat de aerul comprimat

| 1. | Metoda de măsurare |
| --- | --- |
| | Măsurătoarea se efectuează la pozițiile 2 și 6 ale microfonului, în conformitate cu figura 1, cu vehiculul în staționare. În timpul descărcării regulatorului de presiune și în timpul descărcării consecutive utilizării frânelor de serviciu și de staționare, se înregistrează cel mai ridicat nivel de zgomot ponderat după curba A. |
| | Zgomotul provocat de descărcarea regulatorului de presiune se măsoară cu motorul la turația de ralanti. Zgomotul de descărcare provocat de acționarea frânelor se înregistrează în timpul acționării frânelor de serviciu și de staționare; înainte de fiecare măsurătoare, unitatea de aer comprimat trebuie adusă la cel mai înalt nivel de presiune de funcționare admisibil, iar apoi se oprește motorul. |
| 2. | Evaluarea rezultatelor |
| | Pentru fiecare poziție a microfonului, se efectuează două măsurători. Pentru a compensa erorile echipamentului de măsurare, citirile se reduc cu 1 dB(A), valoarea redusă fiind considerată drept rezultat al măsurătorii. Rezultatele sunt considerate valide dacă pentru o poziție dată a microfonului diferența între măsurători nu depășește 2 dB(A). Cea mai mare valoare măsurată este reținută ca rezultat. Dacă această valoare depășește limita de zgomot cu 1 dB(A), trebuie efectuate alte două măsurători la poziția respectivă a microfonului. În acest caz, trei dintre cele patru rezultate ale măsurătorilor obținute la această poziție trebuie să respecte limita de zgomot. |
| 3. | Valoare limită |
| | Nivelul sonor nu trebuie să depășească limita de 72 dB(A). |

1.

Metoda de măsurare

Măsurătoarea se efectuează la pozițiile 2 și 6 ale microfonului, în conformitate cu figura 1, cu vehiculul în staționare. În timpul descărcării regulatorului de presiune și în timpul descărcării consecutive utilizării frânelor de serviciu și de staționare, se înregistrează cel mai ridicat nivel de zgomot ponderat după curba A.

Zgomotul provocat de descărcarea regulatorului de presiune se măsoară cu motorul la turația de ralanti. Zgomotul de descărcare provocat de acționarea frânelor se înregistrează în timpul acționării frânelor de serviciu și de staționare; înainte de fiecare măsurătoare, unitatea de aer comprimat trebuie adusă la cel mai înalt nivel de presiune de funcționare admisibil, iar apoi se oprește motorul.

2.

Evaluarea rezultatelor

Pentru fiecare poziție a microfonului, se efectuează două măsurători. Pentru a compensa erorile echipamentului de măsurare, citirile se reduc cu 1 dB(A), valoarea redusă fiind considerată drept rezultat al măsurătorii. Rezultatele sunt considerate valide dacă pentru o poziție dată a microfonului diferența între măsurători nu depășește 2 dB(A). Cea mai mare valoare măsurată este reținută ca rezultat. Dacă această valoare depășește limita de zgomot cu 1 dB(A), trebuie efectuate alte două măsurători la poziția respectivă a microfonului. În acest caz, trei dintre cele patru rezultate ale măsurătorilor obținute la această poziție trebuie să respecte limita de zgomot.

3.

Valoare limită

Nivelul sonor nu trebuie să depășească limita de 72 dB(A).

Apendicele 1

Figura 1 Pozițiile microfonului pentru măsurarea zgomotului provocat de aerul comprimat

Image

Măsurătoarea se face cu vehiculul în staționare, în conformitate cu figura 1, folosind două poziții ale microfonului la o distanță de 7 m de marginea vehiculului și la 1,2 m distanță față de sol.

ANEXA VI

Verificări ale conformității producției pentru vehicule

| 1. | Generalități |
| --- | --- |
| | Aceste cerințe corespund încercărilor care trebuie efectuate pentru verificarea conformității producției (COP), în conformitate cu punctul 5 din anexa I. |
| 2. | Procedura de verificare |
| | Poligonul de încercare și instrumentele de măsură sunt cele descrise în anexa II. |
| 2.1. | Vehiculul (vehiculele) încercat(e) trebuie supus(e) încercării de măsurare a zgomotului vehiculului în mișcare specificată la punctul 4.1 din Anexa II. |
| 2.2. | Sunetul provocat de aerul comprimat |
| | Vehiculele cu o masă care depășește 2 800  kg, echipate cu sisteme de aer comprimat, trebuie supuse unei încercări suplimentare pentru măsurarea zgomotului provocat de aerul comprimat specificată la punctul 1 din Anexa V. |
| 2.3. | Dispoziții suplimentare în materie de emisii sonore |
| | Producătorul vehiculului trebuie să evalueze conformitatea cu dispozițiile ASEP printr-o evaluare corespunzătoare sau poate efectua încercarea descrisă în anexa VIII. |
| 3. | Eșantionarea și evaluarea rezultatelor |
| | Se alege un vehicul și se supune încercărilor descrise la punctul 2. Dacă rezultatele încercării satisfac cerințele COP din anexa X la Directiva 2007/46/CE, se consideră că vehiculul satisface dispozițiile COP.
  Cerințele COP aplicabile sunt valorile-limită specificate în anexa III cu o marjă suplimentară de 1 dB(A). [AM 52] |
| | Dacă unul dintre rezultatele încercării nu satisface cerințele COP din anexa X la Directiva 2007/46/CE, se încearcă două vehicule suplimentare de același tip în conformitate cu punctul 2 din prezenta anexă. |
| | Dacă rezultatele încercării pentru al doilea și al treilea vehicul satisfac cerințele COP din anexa X la Directiva 2007/46/CE, se consideră că vehiculul satisface dispozițiile COP. |
| | Dacă unul dintre rezultatele încercării celui de-al doilea și al treilea vehicul nu satisface cerințele COP din anexa X la Directiva 2007/46/CE, se consideră că tipul de vehicul nu satisface cerințele prezentului regulament, producătorul trebuind să întreprindă măsurile necesare pentru restabilirea conformității. |

1.

Generalități

Aceste cerințe corespund încercărilor care trebuie efectuate pentru verificarea conformității producției (COP), în conformitate cu punctul 5 din anexa I.

2.

Procedura de verificare

Poligonul de încercare și instrumentele de măsură sunt cele descrise în anexa II.

2.1.

Vehiculul (vehiculele) încercat(e) trebuie supus(e) încercării de măsurare a zgomotului vehiculului în mișcare specificată la punctul 4.1 din Anexa II.

2.2.

Sunetul provocat de aerul comprimat

Vehiculele cu o masă care depășește 2 800  kg, echipate cu sisteme de aer comprimat, trebuie supuse unei încercări suplimentare pentru măsurarea zgomotului provocat de aerul comprimat specificată la punctul 1 din Anexa V.

2.3.

Dispoziții suplimentare în materie de emisii sonore

Producătorul vehiculului trebuie să evalueze conformitatea cu dispozițiile ASEP printr-o evaluare corespunzătoare sau poate efectua încercarea descrisă în anexa VIII.

3.

Eșantionarea și evaluarea rezultatelor

Se alege un vehicul și se supune încercărilor descrise la punctul 2. Dacă rezultatele încercării satisfac cerințele COP din anexa X la Directiva 2007/46/CE, se consideră că vehiculul satisface dispozițiile COP.
  Cerințele COP aplicabile sunt valorile-limită specificate în anexa III cu o marjă suplimentară de 1 dB(A). [AM 52]

Dacă unul dintre rezultatele încercării nu satisface cerințele COP din anexa X la Directiva 2007/46/CE, se încearcă două vehicule suplimentare de același tip în conformitate cu punctul 2 din prezenta anexă.

Dacă rezultatele încercării pentru al doilea și al treilea vehicul satisfac cerințele COP din anexa X la Directiva 2007/46/CE, se consideră că vehiculul satisface dispozițiile COP.

Dacă unul dintre rezultatele încercării celui de-al doilea și al treilea vehicul nu satisface cerințele COP din anexa X la Directiva 2007/46/CE, se consideră că tipul de vehicul nu satisface cerințele prezentului regulament, producătorul trebuind să întreprindă măsurile necesare pentru restabilirea conformității.

ANEXA VII

Specificații privind poligonul de încercare

| 1. | Introducere |
| --- | --- |
| | Prezenta anexă descrie specificațiile privind caracteristicile fizice și configurația pistei de încercare. Aceste specificații bazate pe un standard special (1) descriu caracteristicile fizice necesare, precum și metodele de încercare ale acestor caracteristici. |
| 2. | Caracteristicile necesare ale suprafeței |
| | O suprafață se consideră conformă cu prezentul standard dacă textura și coeficientul de porozitate sau coeficientul de absorbție acustică au fost măsurate și s-a constatat că îndeplinesc toate cerințele de la punctele 2.1 – 2.4 de mai jos și dacă sunt îndeplinite cerințele de proiectare specificate la punctul 3.2. |
| 2.1. | Coeficientul de porozitate reziduală |
| | Coeficientul de porozitate reziduală VC al amestecului pentru pavajul pistei de încercare nu trebuie să depășească 8 %. Pentru procedura de măsurare, a se vedea punctul 4.1. |
| 2.2. | Coeficientul de absorbție a sunetului |
| | În cazul în care suprafața nu îndeplinește cerința privind coeficientul de porozitate reziduală, suprafața este admisibilă numai în cazul în care coeficientul de absorbție acustică al acesteia α îndeplinește condiția α ≤ 0,10 . Pentru procedura de măsurare, a se vedea punctul 4.2. Cerințele de la punctul 2.1. și cele de la acest punct se consideră de asemenea satisfăcute dacă a fost măsurat numai coeficientul de absorbție acustică și acesta este α ≤ 0,10 . |
| | Trebuie remarcat că cea mai relevantă caracteristică este absorbția acustică, deși coeficientul de porozitate reziduală este mai frecvent utilizat de către constructorii de drumuri. Cu toate acestea, absorbția sunetului trebuie măsurată doar dacă suprafața nu corespunde cerințelor privind coeficientul de porozitate reziduală. Acest lucru este justificat din cauza incertitudinilor destul de mari atât cu privire la măsurare, cât și la relevanță, pe care le prezintă coeficientul de porozitate reziduală, unele suprafețe putând fi respinse în mod greșit dacă se pune accentul numai pe măsurarea porozității. |
| 2.3. | Adâncimea texturii |
| | Adâncimea texturii (TD) măsurată pe baza metodei volumetrice (a se vedea punctul 4.3 de mai jos) trebuie să satisfacă condiția:
  TD > 0,4  mm |
| 2.4. | Omogenitatea suprafeței |
| | Trebuie să se depună toate eforturile posibile pentru a asigura o cât mai mare omogenitate a suprafeței în interiorul zonei de încercare. Aceasta se referă la textură și la coeficientul de porozitate, însă trebuie remarcat și faptul că dacă procesul de rulare este mai eficace în anumite locuri în raport cu altele, poate fi diferită textura și că, de asemenea, absența uniformității poate duce la denivelări. |
| 2.5. | Perioada de încercare |
| | Pentru a verifica dacă suprafața este în continuare conformă cu cerințele privind textura și coeficientul de porozitate sau absorbția acustică prevăzute în acest standard, se vor efectua încercări periodice ale suprafeței la următoarele intervale: |
| | (a) | Pentru coeficientul de porozitate și de absorbție acustică |

1.

Introducere

Prezenta anexă descrie specificațiile privind caracteristicile fizice și configurația pistei de încercare. Aceste specificații bazate pe un standard special (1) descriu caracteristicile fizice necesare, precum și metodele de încercare ale acestor caracteristici.

2.

Caracteristicile necesare ale suprafeței

O suprafață se consideră conformă cu prezentul standard dacă textura și coeficientul de porozitate sau coeficientul de absorbție acustică au fost măsurate și s-a constatat că îndeplinesc toate cerințele de la punctele 2.1 – 2.4 de mai jos și dacă sunt îndeplinite cerințele de proiectare specificate la punctul 3.2.

2.1.

Coeficientul de porozitate reziduală

Coeficientul de porozitate reziduală VC al amestecului pentru pavajul pistei de încercare nu trebuie să depășească 8 %. Pentru procedura de măsurare, a se vedea punctul 4.1.

2.2.

Coeficientul de absorbție a sunetului

În cazul în care suprafața nu îndeplinește cerința privind coeficientul de porozitate reziduală, suprafața este admisibilă numai în cazul în care coeficientul de absorbție acustică al acesteia α îndeplinește condiția α ≤ 0,10 . Pentru procedura de măsurare, a se vedea punctul 4.2. Cerințele de la punctul 2.1. și cele de la acest punct se consideră de asemenea satisfăcute dacă a fost măsurat numai coeficientul de absorbție acustică și acesta este α ≤ 0,10 .

Trebuie remarcat că cea mai relevantă caracteristică este absorbția acustică, deși coeficientul de porozitate reziduală este mai frecvent utilizat de către constructorii de drumuri. Cu toate acestea, absorbția sunetului trebuie măsurată doar dacă suprafața nu corespunde cerințelor privind coeficientul de porozitate reziduală. Acest lucru este justificat din cauza incertitudinilor destul de mari atât cu privire la măsurare, cât și la relevanță, pe care le prezintă coeficientul de porozitate reziduală, unele suprafețe putând fi respinse în mod greșit dacă se pune accentul numai pe măsurarea porozității.

2.3.

Adâncimea texturii

Adâncimea texturii (TD) măsurată pe baza metodei volumetrice (a se vedea punctul 4.3 de mai jos) trebuie să satisfacă condiția:

TD > 0,4  mm

2.4.

Omogenitatea suprafeței

Trebuie să se depună toate eforturile posibile pentru a asigura o cât mai mare omogenitate a suprafeței în interiorul zonei de încercare. Aceasta se referă la textură și la coeficientul de porozitate, însă trebuie remarcat și faptul că dacă procesul de rulare este mai eficace în anumite locuri în raport cu altele, poate fi diferită textura și că, de asemenea, absența uniformității poate duce la denivelări.

2.5.

Perioada de încercare

Pentru a verifica dacă suprafața este în continuare conformă cu cerințele privind textura și coeficientul de porozitate sau absorbția acustică prevăzute în acest standard, se vor efectua încercări periodice ale suprafeței la următoarele intervale:

(a)

Pentru coeficientul de porozitate și de absorbție acustică

atunci când suprafața este nouă;

dacă suprafața îndeplinește cerințele atunci când este nouă, nu este necesară niciun fel de încercare periodică. Dacă suprafața nu îndeplinește cerințele când este nouă, aceasta le poate îndeplini ulterior deoarece suprafețele au tendința de se colmata și compacta în timp.

| (b) | Pentru adâncimea texturii (TD): |
| --- | --- |

(b)

Pentru adâncimea texturii (TD):

atunci când suprafața este nouă;

când începe încercarea zgomotului (NB: nu mai devreme de patru săptămâni după construcție);

apoi o dată la douăsprezece luni.

3.

Proiectarea pistei de încercare

3.1.

Suprafața

Ca o cerință minimă, la proiectarea configurației pistei de încercare este important să se ia măsuri ca suprafața traversată de vehiculele care se deplasează pe tronsonul de încercare să fie acoperită cu stratul acoperitor specificat pentru încercare și prevăzută cu margini adecvate pentru o conducere practică și în siguranță. Aceasta necesită ca lățimea pistei să fie de cel puțin 3 m, iar lungimea acesteia să depășească liniile AA și BB cu cel puțin 10 m la fiecare extremitate. Figura 1 ilustrează planul unui poligon de încercare adecvat și indică suprafața minimă pe care trebuie depus și compactat cu utilaje mecanice stratul acoperitor pentru poligonul de încercare specificat. În conformitate cu punctul 4.1.1. din anexa II, măsurătorile trebuie efectuate pe fiecare parte a vehiculului. Acest lucru poate fi efectuat fie prin măsurarea cu două poziții ale microfonului (una pe fiecare parte a pistei) și conducere într-o singură direcție sau prin măsurarea cu microfonul doar pe o parte a pistei și conducând vehiculul în ambele direcții. Dacă este utilizată cea de a doua metodă, nu există cerințe privind suprafața pe partea pistei unde nu există microfon.

Image

3.2.

Proiectarea și pregătirea suprafeței

3.2.1.

Cerințe de proiectare de bază

Suprafața de încercare trebuie să îndeplinească patru cerințe de proiectare: cele patru cerințe se enumeră în ordine alfabetică.

3.2.1.1.

Suprafața trebuie să fie din beton asfaltic compactat.

3.2.1.2.

Dimensiunea maximă a criblurii este de 8 mm (toleranțe: între 6,3  mm și 10 mm).

3.2.1.3.

Grosimea stratului supus uzurii este ≥ 30 mm.

3.2.1.4.

Liantul este bitum nemodificat de calitatea cu penetrare directă.

3.2.2.

Indicații de proiectare

Ca orientare pentru constructorul suprafeței, în figura 2 este prezentată o curbă granulometrică a agregatului care conduce la caracteristicile dorite. În plus, în tabelul 1 sunt prezentate unele indicații necesare pentru a obține textura și durabilitatea dorite. Curba granulometrică este reprezentarea grafică a formulei:

P (% trecere) = 100. (d/dmax)1/2

unde:

d = dimensiunea ochiurilor pătrate ale sitei în mm

dmax = 8 mm pentru curba medie

dmax = 10 mm pentru curba inferioară de toleranță

dmax = 6,3  mm pentru curba superioară de toleranță

Image

În plus față de cerințele specificate la punctele 1 – 3.2.2., trebuie îndeplinite următoarele cerințe
  din ISO 10844:2011 sau ar trebui făcută o referire la ISO 10844:1994 pentru o perioadă de tranziție de 5 ani
  : [AM 54]

| (a) | Fracția de nisip (0,063  mm < dimensiunea ochiului pătrat al sitei < 2 mm) poate să cuprindă cel mult 55 % nisip natural și cel puțin 45 % nisip cu granulație fină; |
| --- | --- |
| (b) | Baza și subbaza trebuie să asigure o bună stabilitate și planeitate, în conformitate cu cele mai bune practici de construcție a drumurilor; |
| (c) | Criblura trebuie concasată (100 % fețe concasate) și este constituită dintr-un material cu o mare rezistență la concasare; |
| (d) | Criblura utilizată în amestec trebuie spălată; |
| (e) | Nu trebuie adăugată altă criblură pe suprafață; |
| (f) | Duritatea liantului exprimată ca valoare PEN trebuie să fie 40-60, 60-80 sau chiar 80-100, în funcție de condițiile climatice ale țării. Se utilizează un liant cât mai dur posibil, cu condiția ca acesta să corespundă practicii uzuale. |
| (g) | Temperatura amestecului înainte de rulare trebuie aleasă astfel încât să se poată obține, prin rulări ulterioare, coeficientul de porozitate dorit. Pentru a crește probabilitatea îndeplinirii specificațiilor de la punctele 2.1 – 2.4, trebuie să se studieze compactitatea nu numai prin alegerea unei temperaturi adecvate a amestecului, ci și printr-un număr corespunzător de treceri și prin selectarea vehiculului de compactare. |

(a)

Fracția de nisip (0,063  mm < dimensiunea ochiului pătrat al sitei < 2 mm) poate să cuprindă cel mult 55 % nisip natural și cel puțin 45 % nisip cu granulație fină;

(b)

Baza și subbaza trebuie să asigure o bună stabilitate și planeitate, în conformitate cu cele mai bune practici de construcție a drumurilor;

(c)

Criblura trebuie concasată (100 % fețe concasate) și este constituită dintr-un material cu o mare rezistență la concasare;

(d)

Criblura utilizată în amestec trebuie spălată;

(e)

Nu trebuie adăugată altă criblură pe suprafață;

(f)

Duritatea liantului exprimată ca valoare PEN trebuie să fie 40-60, 60-80 sau chiar 80-100, în funcție de condițiile climatice ale țării. Se utilizează un liant cât mai dur posibil, cu condiția ca acesta să corespundă practicii uzuale.

(g)

Temperatura amestecului înainte de rulare trebuie aleasă astfel încât să se poată obține, prin rulări ulterioare, coeficientul de porozitate dorit. Pentru a crește probabilitatea îndeplinirii specificațiilor de la punctele 2.1 – 2.4, trebuie să se studieze compactitatea nu numai prin alegerea unei temperaturi adecvate a amestecului, ci și printr-un număr corespunzător de treceri și prin selectarea vehiculului de compactare.

Tabel 1: Indicații de proiectare

| | Valori vizate | Toleranțe |
| --- | --- | --- |
| Pe masă totală de amestec | Pe masă de agregat |
| Masa pietrișului, sită cu ochiuri pătrate (SM) > 2 mm | 47,6  % | 50,5  % | ± 5 |
| Masa nisipului 0,063 < SM < 2 mm | 38,0  % | 40,2  % | ± 5 |
| Masa umpluturii SM < 0,063  mm | 8,8  % | 9,3  % | ± 2 |
| Masa liantului (bitum) | 5,8  % | Nu se aplică | ±0,5 |
| Dimensiunea maximă a criblurii | 8 mm | 6,3 – 10 |
| Duritatea liantului | [a se vedea punctul 3.2.2 litera (f)] | |
| Coeficientul de șlefuire (PSV) | > 50 | |
| Compactitate, în raport cu compactitatea Marshall | 98 % | |

Valori vizate

Toleranțe

Pe masă totală de amestec

Pe masă de agregat

Masa pietrișului, sită cu ochiuri pătrate (SM) > 2 mm

47,6  %

50,5  %

± 5

Masa nisipului 0,063 < SM < 2 mm

38,0  %

40,2  %

± 5

Masa umpluturii SM < 0,063  mm

8,8  %

9,3  %

± 2

Masa liantului (bitum)

5,8  %

Nu se aplică

±0,5

Dimensiunea maximă a criblurii

8 mm

6,3 – 10

Duritatea liantului

[a se vedea punctul 3.2.2 litera (f)]

Coeficientul de șlefuire (PSV)

> 50

Compactitate, în raport cu compactitatea Marshall

98 %

4.

Metoda de încercare

4.1.

Măsurarea coeficientului de porozitate reziduală

În vederea acestei măsurări, trebuie prelevate carote din pistă din cel puțin patru poziții diferite, distribuite uniform pe suprafața de încercare între liniile AA și BB (a se vedea figura 1). Pentru a evita neomogenitatea și denivelările din urmele de roți, carotele nu trebuie extrase chiar din aceste urme, ci din apropierea acestora. Trebuie prelevate (cel puțin) două carote din apropierea urmelor de roți și (cel puțin) o carotă aproximativ la jumătatea distanței dintre urmele de roți și fiecare punct în care este amplasat un microfon.

În cazul în care se suspectează că nu este îndeplinită condiția de omogenitate (a se vedea punctul 2.4), se vor preleva carote din mai multe puncte din interiorul zonei de încercare.

Coeficientul de porozitate reziduală trebuie determinat pentru fiecare carotă, apoi se calculează valoarea medie pentru toate carotele și se compara această valoare cu cerința specificată la punctul 2.1. În plus, nici o carotă nu trebuie să aibă o valoare a coeficientului de porozitate mai mare de 10 %. Constructorul suprafeței de încercare trebuie să aibă în vedere problema care poate să apară atunci când zona de încercare este încălzită de conducte sau de cabluri electrice și trebuie prelevate carote din zona respectivă. Aceste instalații trebuie proiectate cu atenție în ceea ce privește locurile din care se vor preleva carote prin forare. Este recomandabil să fie lăsate câteva zone cu dimensiunea de aproximativ 200 x 300 mm unde să nu fie inserat(ă) niciun fir/nicio conductă sau unde acestea din urmă să fie amplasate la adâncime suficientă pentru a nu fi afectate de carotele scoase din stratul de suprafață.

4.2.

Coeficientul de absorbție a sunetului

Coeficientul de absorbție a sunetului (incidență normală) trebuie măsurat cu metoda tubului de impedanță, folosind procedura specificată în ISO 10534-1: „Acustică – Determinarea coeficientului de absorbție a sunetului și a impedanței prin metoda tubului.” (2)

În ceea ce privește epruvetele de încercare, trebuie respectate aceleași cerințe ca în cazul determinării coeficientului de porozitate reziduală (a se vedea punctul 4.1). Absorbția sunetului trebuie măsurată în intervalul cuprins între 400 Hz și 800 Hz și în intervalul cuprins între 800 Hz și 1 600 Hz (cel puțin la frecvențele centrale ale benzilor de trei octave), iar valorile maxime trebuie identificate pentru ambele serii de frecvențe. Pentru a obține rezultatul final, se calculează apoi, pentru toate carotele de încercare, media acestor valori.

4.3.

Măsurarea macrotexturii volumetrice

În sensul acestui standard, măsurătorile pentru adâncimea texturii trebuie efectuate în cel puțin zece puncte repartizate uniform de-a lungul căii de rulare a pistei de încercare, iar valoarea medie trebuie comparată cu adâncimea minimă specificată a texturii. Pentru descrierea procedurii, a se vedea ISO 10844:1994

  ISO 10844:2011
  . [AM 55]

5.

Stabilitatea în timp și întreținerea

5.1.

Influența îmbătrânirii

Ca și în cazul altor suprafețe, se așteaptă ca nivelul de zgomot al pneului/drumului măsurat în poligonul de încercare să crească ușor în primele 6-12 luni după construirea pistei.

Suprafața nu va atinge caracteristicile cerute mai devreme de patru săptămâni de la construcție. Influența îmbătrânirii asupra zgomotului produs de camioane este în general mai mică decât în cazul automobilelor.

Stabilitatea în timp se obține în principal prin lustruirea și compactarea provocate de vehiculele care circulă pe pistă. Se verifică în conformitate cu perioada de încercare specificată la punctul 2.5.

5.2.

Întreținerea suprafeței

Resturile sau praful care ar putea reduce semnificativ adâncimea efectivă a texturii trebuie îndepărtate de pe suprafață. În țările cu climă hibernală, se folosește uneori sare pentru dezghețare. Sarea poate altera temporar sau chiar permanent pista și poate conduce la creșterea nivelului de zgomot, din aceste motive nefiind recomandată.

5.3.

Reasfaltarea suprafeței de încercare

În cazul în care este necesară reasfaltarea pistei de încercare, nu este necesar, în mod obișnuit, să se asfalteze mai mult decât banda de încercare (cu lățimea de 3 m, din figura 1) pe care se deplasează vehiculele, cu condiția ca zona de încercare care depășește banda să îndeplinească cerințele privind coeficientul de porozitate reziduală sau absorbția acustică, la măsurarea acestora.

6.

Documentația pentru suprafața de încercare și încercările efectuate asupra acesteia

6.1.

Documentația pentru suprafața de încercare

În documentul care descrie suprafața de încercare se consemnează următoarele date:

6.1.1.

Amplasarea pistei de încercare.

6.1.2.

Tipul de liant, duritatea liantului, tipul de agregat, densitatea teoretică maximă a betonului (DR), grosimea stratului de uzură și curba granulometrică rezultată din carotele prelevate de pe poligonul de încercare.

6.1.3.

Metoda de compactare (de ex. tipul de rulou, masa ruloului, numărul de treceri).

6.1.4.

Temperatura amestecului, temperatura aerului și viteza vântului în timpul turnării suprafeței.

6.1.5.

Data la care a fost turnată suprafața și numele antreprenorului.

6.1.6.

Toate rezultatele încercărilor sau cel puțin cele mai recente, inclusiv:

6.1.6.1.

Coeficientul de porozitate reziduală pentru fiecare carotă.

6.1.6.2.

Zonele din suprafața de încercare de unde au fost prelevate carotele pentru măsurătorile de porozitate.

6.1.6.3.

Coeficientul de absorbție a sunetului pentru fiecare carotă (dacă este măsurat). A se specifica rezultatele atât pentru fiecare carotă, cât și pentru fiecare domeniu de frecvență, precum și media totală.

6.1.6.4.

Zonele din suprafața de încercare de unde au fost prelevate carotele pentru măsurătorile de absorbție.

6.1.6.5.

Adâncimea texturii, inclusiv numărul de încercări și deviația standard.

6.1.6.6.

Instituția responsabilă pentru încercări în conformitate cu punctele 6.1.6.1. și 6.1.6.2. și tipul de echipamente utilizate.

6.1.6.7.

Data încercării (încercărilor) și data prelevării carotelor din pistă.

6.2.

Documentația pentru încercările de zgomot ale vehiculelor efectuate pe suprafață

În documentul care descrie încercarea (încercările) de zgomot a(le) vehiculelor, se precizează dacă au fost sau nu îndeplinite toate cerințele din prezentul standard. Se face trimitere la un document întocmit în conformitate cu punctul 6.1., în care sunt descrise rezultatele care dovedesc acest lucru.

---

(1)  ISO10844:1994

  Pentru primii cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, producătorii pot folosi piste de încercare certificate în conformitate fie cu ISO 10844:1994, fie cu ISO 10844:2011. După această dată producătorii folosesc piste de încercare în conformitate numai cu ISO 10844:2011
  . [AM 53]

(2)  Urmează să fie publicat.

ANEXA VIII

Metoda de măsurare pentru evaluarea conformității cu dispozițiile suplimentare referitoare la emisiile sonore

| 1. | Generalități |
| --- | --- |
| | Prezenta anexă descrie metoda de măsurare pentru evaluarea conformității vehiculului cu dispozițiile suplimentare privind emisiile sonore (AESP) prevăzute la articolul 8. |
| | La depunerea cererii de omologare de tip, nu este obligatorie efectuarea unor încercări propriu-zise. Producătorul semnează declarația de conformitate specificată în apendicele 1 la prezenta anexă. Autoritatea de omologare poate solicita informații suplimentare privind declarația de conformitate și efectua încercările prezentate mai jos. |
| | Pentru evaluarea rezultatelor în sensul anexei VIII, este necesară efectuarea unei încercări în conformitate cu anexa II. Încercarea specificată în anexa II se efectuează pe aceeași pistă de încercare și în condiții similare cu cele prescrise pentru încercările prevăzute în prezenta anexă. |
| 2. | Metoda de măsurare |
| 2.1. | Instrumente de măsură și condiții pentru efectuarea măsurătorilor |
| | Dacă nu se specifică altfel, instrumentele de măsură, condițiile pentru efectuarea măsurătorilor și starea vehiculului sunt echivalente cu cele specificate la punctele 2 și 3 din anexa II. |
| | Dacă vehiculul dispune de moduri de funcționare diferite care afectează emisia de zgomot, toate modurile de funcționare trebuie să fie în conformitate cu cerințele specificate în prezenta anexă. Dacă producătorul a efectuat încercări pentru a demonstra autorității de omologare conformitatea cu aceste cerințe, modurile de funcționare utilizate la efectuarea acestor încercări se consemnează în raportul de încercare. |
| 2.2. | Metoda de încercare |
| | Dacă nu se specifică altfel, se utilizează condițiile și procedurile prevăzute la punctele 4.1 – 4.1.2.1.2.2. din anexa II. În sensul prezentei anexe, se măsoară și se evaluează curse de încercare individuale. |
| 2.3. | Domeniul de control |
| | Condițiile de funcționare sunt următoarele: |
| | Viteza vehiculului VAA_ASEP: vAA ≥ 20 km/h |
| | Accelerația vehiculului aWOT_ASEP: aWOT ≤ 5,0  m/s2


  4,0  m/s2
  [AM 56] |
| | Turația motorului nBB_ASEP nBB ≤ 2,0 * pmr-0,222 * s sau |
| | nBB ≤ 0,9 * s, fiind reținută cea mai mică valoare
  Viteza vehiculului VAA_ASEP:
  Dacă nBB_ASEP este atinsă într-o singură treaptă de viteză vBB ≤ 70 km/h
  în toate celelalte cazuri: vBB ≤ 80 km/h
  rapoarte de transmisie k ≤ raportul de transmisie i stabilit în anexa 3 |
| | Dacă vehiculul, aflat în configurația cu cel mai mic raport de transmisie admisibil, nu atinge turația maximă a motorului la o viteză mai mică de 70 km/h, limita de viteză a vehiculului este de 80 km/h. |
| 2.4. | Rapoarte de transmisie |
| | Cerințele ASEP se aplică pentru fiecare raport k de transmisie care conduce la rezultate ale încercării în domeniul de control astfel cum se definește la punctul 2.3. din prezenta anexă. |
| | În cazul vehiculelor echipate cu transmisie automată, transmisie adaptivă sau TCV (1) încercate cu rapoarte de transmisie neblocate, încercarea poate să includă o schimbare a treptei de viteză într-o viteză inferioară și accelerație mai mare. Nu este permisă modificarea treptei de viteză într-o treaptă superioară și accelerație mai mică. Trebuie evitată o schimbare a treptei de viteză care conduce la o stare care nu este conformă cu condițiile la limită. Într-o astfel de situație, este permis să se instaleze și utilizeze dispozitive electronice sau mecanice, inclusiv poziții alternative ale schimbătorului treptei de viteză. |
| | Pentru ca testul ASEP să fie reprezentativ și repetabil (pentru autoritatea de omologare de tip), vehiculele sunt testate folosind calibrarea de producție a cutiei de viteze. [AM 57] |
| 2.5. | Condiții vizate |
| | Emisia de zgomot trebuie măsurată pentru fiecare raport de transmisie valabil în patru puncte de încercare, după cum se specifică mai jos. |
| | Pentru definiția primului punct de încercare P1 se utilizează o viteză inițială a vehiculului vAA de 20 km/h. Dacă nu poate fi obținută o accelerație stabilă, viteza se mărește în incremente de 5 km/h până la obținerea unei accelerații stabile. |
| | Al patrulea punct de încercare P4 este definit prin viteza maximă a vehiculului la linia BB' obținută cu raportul de transmisie din cadrul condițiilor limită, în conformitate cu punctul 2.3. |
| | Celelalte două puncte de încercare sunt definite prin următoarele formule: |
| | Punct de încercare Pj: vBB_j = vBB_1 + ((j – 1)/3) * (vBB_4 – vBB_1) pentru j = 2 și 3
  unde: |
| | vBB_1 = viteza vehiculului la linia BB' a punctului de încercare P1

  vBB_4 = viteza vehiculului la linia BB' a punctului de încercare P4

  Toleranța pentru vBB_j: ±3 km/h
  Pentru toate punctele de încercare, condițiile limită prevăzute la punctul 2.3 trebuie îndeplinite. |
| 2.6. | Încercarea vehiculului |
| | Direcția liniei mediane a vehiculului trebuie să urmărească linia CC' cât mai aproape posibil pe parcursul întregii încercări, începând cu momentul apropierii de linia AA' până ce spatele vehiculului trece de linia BB'. |
| | La linia AA', pedala de accelerație trebuie să fie apăsată complet. Pentru a obține o accelerație mai stabilă sau pentru a evita o schimbare într-o treaptă inferioară de viteză între linia AA'și BB', înainte de linia AA' poate fi utilizată o preaccelerare. Pedala de accelerație trebuie menținută apăsată până ce spatele vehiculului ajunge la linia BB'. |
| | Pentru fiecare cursă separată de încercare, se determină și se consemnează următorii parametri: |
| | Nivelul maxim de presiune sonoră ponderat după curba A pe ambele părți ale vehiculului, înregistrat la fiecare trecere a vehiculului între cele două linii AA 'și BB', trebuie rotunjit matematic la prima zecimală după virgulă (Lwot, kj). Dacă se înregistrează un maxim sonor situat în mod evident în afara caracteristicii generale a nivelului de presiune sonoră, măsurătoarea nu se ia în considerare. Măsurătorile pe partea dreaptă și pe partea stângă se pot face simultan sau separat. |
| | Citirile vitezei vehiculului la AA 'și BB' se înregistrează cu prima cifră semnificativă după virgulă. (vAA, kj; vBB, kj) |
| | Dacă este cazul, se înregistrează turațiile motorului la liniile AA' și BB' ca valori întregi (nAA, kj; nBB, kj). |
| | Accelerația calculată se determină în conformitate cu formula de la punctul 4.1.2.1.2. din anexa II și se înregistrează cu două zecimale după virgulă (awot, test, kj). |
| 3. | Analiza rezultatelor |
| 3.1. | Determinarea punctului fix (anchor point) pentru fiecare raport de transmisie |
| | Pentru măsurători în treptele de viteză i și inferioare, punctul fix constă din nivelul maxim de zgomot Lwoti, din turația înregistrată a motorului nwoti și din viteza vehiculului vwoti la linia BB' cu raportul de transmisie i al încercării de accelerație din anexa II. |
| | Lanchor, i = Lwoti, Annex II

  nanchor, i = nBB, woti, Annex II

  vanchor, i = vBB, woti, Annex II |
| | Pentru măsurători în treapta de viteză i+1, punctul fix constă din nivelul maxim de zgomot Lwoti+1, din turația înregistrată a motorului nwoti+1 și din viteza vehiculului vwoti+1 la linia BB' cu raportul de transmisie i al încercării de accelerație din anexa II. |
| | Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

  nanchor, i+1 = nBB, woti+1,Annex II

  vanchor, i+1 = vBB, woti+1,Annex II |
| 3.2. | Dreapta de regresie pentru fiecare raport de transmisie |
| | Măsurările nivelului sonor se evaluează în funcție de turația motorului în conformitate cu punctul 3.2.1. |
| 3.2.1. | Calculul pantei dreptei de regresie pentru fiecare raport de transmisie |
| | Dreapta regresiei liniare se calculează folosind punctul fix și patru măsurători suplimentare corelate. |
| | (în dB/1000 min-1) |
| | și

  ; |
| | unde n = turația motorului măsurată la linia BB’ |
| 3.2.2. | Panta dreptei de regresie pentru fiecare raport de transmisie |
| | Panta Slopek unui anumit raport de transmisie pentru calculele ulterioare este rezultatul calculului de la punctul 3.2.1 rotunjit la prima zecimală, dar nu mai mare de 5 dB/1 000 min-1. |
| 3.3. | Calculul creșterii nivelului liniar de zgomot preconizat pentru fiecare măsurare |
| | Nivelul sonor LASEP, kj pentru punctul de măsurare j și raportul k se calculează folosind turațiile determinate pentru fiecare punct de măsurare, utilizând panta specificată la punctul 3.2, în punctul fix specific pentru fiecare raport de transmisie. |
| | Pentru nBB_k, j ≤ nanchor, k: |
| | LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek – Y) * (nBB_k, j – nanchor, k)/1 000
  Pentru nBB_k, j > nanchor, k:
  LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek + Y) * (nBB_k, j – nanchor, k)/1 000
  Unde Y = 1 |
| 3.4. | Curse de încercare |
| | La cererea autorității de omologare de tip, trebuie efectuate două curse suplimentare în condiții limită conforme cu punctul 2.3. din prezenta anexă. |
| 4. | Interpretarea rezultatelor |
| | Trebuie evaluată fiecare măsurare individuală a nivelului de zgomot. |
| | Nivelul de zgomot din fiecare punct de măsură specificat nu trebuie să depășească limitele indicate în continuare:
  Lkj ≤ LASEP_k.j + x
  Unde:
  x = 3 dB(A) pentru un vehicul cu transmisie automată neblocată sau TCV neblocată
  x = 2 dB(A) + valoarea limită – Lurban din anexa II pentru toate celelalte vehicule |
| | Dacă nivelul sonor măsurat într-un punct depășește limita, se efectuează două măsurători suplimentare în același punct pentru a verifica gradul de incertitudine al măsurării. Vehicul îndeplinește în continuare cerințele ASEP, în cazul în care media a trei măsurători valabile în acest punct specific corespunde specificației. |
| 5. | Evaluarea sunetului de referință |
| | Sunetul de referință este evaluat într-un singur punct la un raport de transmisie dat, simulând un proces de accelerare cu viteza de intrare la vaa egală cu 50 km/h și presupunând o viteză de ieșire la vbb egală cu 61 km/h. Conformitatea sunetului în acest punct poate fi evaluată fie prin calcul, utilizând rezultatele de la punctul 3.2.2. și specificația de mai jos, fie prin măsurare directă, utilizând raportul de transmisie specificat mai jos. |
| 5.1. | Determinarea raportului de transmisie k se face după cum urmează: |
| | k = 3 pentru orice transmisie manuală și pentru o transmisie automată cu maxim 5 rapoarte de transmisie;
  k = 4 pentru o transmisie automată cu 6 sau mai multe rapoarte de transmisie |
| | În situațiile în care nu sunt disponibile rapoarte de transmisie individuale (discrete), de exemplu în cazul transmisiilor automate neblocabile sau în cazul TCV neblocabile, raportul de transmisie pentru calcule suplimentare se determină din rezultatul încercării de accelerare din anexa II, utilizând turația motorului și viteza vehiculului la linia BB’. |
| 5.2. | Determinarea turației de referință a motorului nref_k |
| | Turația de referință a motorului nref_k, se calculează folosind raportul de transmise al treptei de viteză k la viteza de referință vref = 61 km/h. |
| 5.3. | Calculul nivelului Lref |
| | Lref = Lanchor_k + Slopek * (nref_k – nanchor_k)/1000
  Lref trebuie să fie mai mic sau egal cu 76 dB (A). |
| | Pentru vehiculele echipate cu cutii de viteze manuale cu mai mult de patru trepte de viteză echipate cu un motor care dezvoltă o putere maximă mai mare de 140 kW (CEE-ONU) și având raportul putere maximă/masă maximă mai mare de 75 kW/t, Lref trebuie să fie mai mic sau egal cu 79 dB(A). |
| | Pentru vehicule echipate cu cutii de viteze automate cu mai mult de patru trepte de viteză pentru mersul înainte echipate cu un motor care dezvoltă o putere maximă mai mare de 140 kW (CEE-ONU) și având raportul putere maximă/masă maximă mai mare de 75 kW/t, Lref trebuie să fie mai mic sau egal cu 78 dB(A). |
| 6. | Evaluarea valorilor ASEP folosind principiul L_urban |
| 6.1. | Generalități |
| | Această procedură de evaluare, selectată de producătorul vehiculului, este o alternativă la procedura descrisă la punctul 3 din prezenta anexă și este aplicabilă tuturor tehnologiilor pentru vehicule. Este responsabilitatea producătorului vehiculului să determine maniera corectă de încercare. Dacă nu se prevede altfel, toate încercările și calculele sunt conforme specificațiilor din anexa 3 la prezentul regulament. |
| 6.2. | Calculul pentru LUrban_ASEP |
| | Din orice valoare Lwot_ASEP măsurată în conformitate cu prezenta anexă, Lurban_ASEP se calculează după cum urmează: |
| | (a) | Se calculează awot_test_ASEP utilizând accelerația calculată la punctul 4.1.2.1.2.1. sau la punctul 4.1.2.1.2.2. din anexa II la prezentul regulament, după caz; |

1.

Generalități

Prezenta anexă descrie metoda de măsurare pentru evaluarea conformității vehiculului cu dispozițiile suplimentare privind emisiile sonore (AESP) prevăzute la articolul 8.

La depunerea cererii de omologare de tip, nu este obligatorie efectuarea unor încercări propriu-zise. Producătorul semnează declarația de conformitate specificată în apendicele 1 la prezenta anexă. Autoritatea de omologare poate solicita informații suplimentare privind declarația de conformitate și efectua încercările prezentate mai jos.

Pentru evaluarea rezultatelor în sensul anexei VIII, este necesară efectuarea unei încercări în conformitate cu anexa II. Încercarea specificată în anexa II se efectuează pe aceeași pistă de încercare și în condiții similare cu cele prescrise pentru încercările prevăzute în prezenta anexă.

2.

Metoda de măsurare

2.1.

Instrumente de măsură și condiții pentru efectuarea măsurătorilor

Dacă nu se specifică altfel, instrumentele de măsură, condițiile pentru efectuarea măsurătorilor și starea vehiculului sunt echivalente cu cele specificate la punctele 2 și 3 din anexa II.

Dacă vehiculul dispune de moduri de funcționare diferite care afectează emisia de zgomot, toate modurile de funcționare trebuie să fie în conformitate cu cerințele specificate în prezenta anexă. Dacă producătorul a efectuat încercări pentru a demonstra autorității de omologare conformitatea cu aceste cerințe, modurile de funcționare utilizate la efectuarea acestor încercări se consemnează în raportul de încercare.

2.2.

Metoda de încercare

Dacă nu se specifică altfel, se utilizează condițiile și procedurile prevăzute la punctele 4.1 – 4.1.2.1.2.2. din anexa II. În sensul prezentei anexe, se măsoară și se evaluează curse de încercare individuale.

2.3.

Domeniul de control

Condițiile de funcționare sunt următoarele:

Viteza vehiculului VAA_ASEP: vAA ≥ 20 km/h

Accelerația vehiculului aWOT_ASEP: aWOT ≤ 5,0  m/s2


  4,0  m/s2
  [AM 56]

Turația motorului nBB_ASEP nBB ≤ 2,0 * pmr-0,222 * s sau

nBB ≤ 0,9 * s, fiind reținută cea mai mică valoare

Viteza vehiculului VAA_ASEP:

Dacă nBB_ASEP este atinsă într-o singură treaptă de viteză vBB ≤ 70 km/h

în toate celelalte cazuri: vBB ≤ 80 km/h

rapoarte de transmisie k ≤ raportul de transmisie i stabilit în anexa 3

Dacă vehiculul, aflat în configurația cu cel mai mic raport de transmisie admisibil, nu atinge turația maximă a motorului la o viteză mai mică de 70 km/h, limita de viteză a vehiculului este de 80 km/h.

2.4.

Rapoarte de transmisie

Cerințele ASEP se aplică pentru fiecare raport k de transmisie care conduce la rezultate ale încercării în domeniul de control astfel cum se definește la punctul 2.3. din prezenta anexă.

În cazul vehiculelor echipate cu transmisie automată, transmisie adaptivă sau TCV (1) încercate cu rapoarte de transmisie neblocate, încercarea poate să includă o schimbare a treptei de viteză într-o viteză inferioară și accelerație mai mare. Nu este permisă modificarea treptei de viteză într-o treaptă superioară și accelerație mai mică. Trebuie evitată o schimbare a treptei de viteză care conduce la o stare care nu este conformă cu condițiile la limită. Într-o astfel de situație, este permis să se instaleze și utilizeze dispozitive electronice sau mecanice, inclusiv poziții alternative ale schimbătorului treptei de viteză.

Pentru ca testul ASEP să fie reprezentativ și repetabil (pentru autoritatea de omologare de tip), vehiculele sunt testate folosind calibrarea de producție a cutiei de viteze. [AM 57]

2.5.

Condiții vizate

Emisia de zgomot trebuie măsurată pentru fiecare raport de transmisie valabil în patru puncte de încercare, după cum se specifică mai jos.

Pentru definiția primului punct de încercare P1 se utilizează o viteză inițială a vehiculului vAA de 20 km/h. Dacă nu poate fi obținută o accelerație stabilă, viteza se mărește în incremente de 5 km/h până la obținerea unei accelerații stabile.

Al patrulea punct de încercare P4 este definit prin viteza maximă a vehiculului la linia BB' obținută cu raportul de transmisie din cadrul condițiilor limită, în conformitate cu punctul 2.3.

Celelalte două puncte de încercare sunt definite prin următoarele formule:

Punct de încercare Pj: vBB_j = vBB_1 + ((j – 1)/3) * (vBB_4 – vBB_1) pentru j = 2 și 3

unde:

vBB_1 = viteza vehiculului la linia BB' a punctului de încercare P1

vBB_4 = viteza vehiculului la linia BB' a punctului de încercare P4

Toleranța pentru vBB_j: ±3 km/h

Pentru toate punctele de încercare, condițiile limită prevăzute la punctul 2.3 trebuie îndeplinite.

2.6.

Încercarea vehiculului

Direcția liniei mediane a vehiculului trebuie să urmărească linia CC' cât mai aproape posibil pe parcursul întregii încercări, începând cu momentul apropierii de linia AA' până ce spatele vehiculului trece de linia BB'.

La linia AA', pedala de accelerație trebuie să fie apăsată complet. Pentru a obține o accelerație mai stabilă sau pentru a evita o schimbare într-o treaptă inferioară de viteză între linia AA'și BB', înainte de linia AA' poate fi utilizată o preaccelerare. Pedala de accelerație trebuie menținută apăsată până ce spatele vehiculului ajunge la linia BB'.

Pentru fiecare cursă separată de încercare, se determină și se consemnează următorii parametri:

Nivelul maxim de presiune sonoră ponderat după curba A pe ambele părți ale vehiculului, înregistrat la fiecare trecere a vehiculului între cele două linii AA 'și BB', trebuie rotunjit matematic la prima zecimală după virgulă (Lwot, kj). Dacă se înregistrează un maxim sonor situat în mod evident în afara caracteristicii generale a nivelului de presiune sonoră, măsurătoarea nu se ia în considerare. Măsurătorile pe partea dreaptă și pe partea stângă se pot face simultan sau separat.

Citirile vitezei vehiculului la AA 'și BB' se înregistrează cu prima cifră semnificativă după virgulă. (vAA, kj; vBB, kj)

Dacă este cazul, se înregistrează turațiile motorului la liniile AA' și BB' ca valori întregi (nAA, kj; nBB, kj).

Accelerația calculată se determină în conformitate cu formula de la punctul 4.1.2.1.2. din anexa II și se înregistrează cu două zecimale după virgulă (awot, test, kj).

3.

Analiza rezultatelor

3.1.

Determinarea punctului fix (anchor point) pentru fiecare raport de transmisie

Pentru măsurători în treptele de viteză i și inferioare, punctul fix constă din nivelul maxim de zgomot Lwoti, din turația înregistrată a motorului nwoti și din viteza vehiculului vwoti la linia BB' cu raportul de transmisie i al încercării de accelerație din anexa II.

Lanchor, i = Lwoti, Annex II

nanchor, i = nBB, woti, Annex II

vanchor, i = vBB, woti, Annex II

Pentru măsurători în treapta de viteză i+1, punctul fix constă din nivelul maxim de zgomot Lwoti+1, din turația înregistrată a motorului nwoti+1 și din viteza vehiculului vwoti+1 la linia BB' cu raportul de transmisie i al încercării de accelerație din anexa II.

Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

nanchor, i+1 = nBB, woti+1,Annex II

vanchor, i+1 = vBB, woti+1,Annex II

3.2.

Dreapta de regresie pentru fiecare raport de transmisie

Măsurările nivelului sonor se evaluează în funcție de turația motorului în conformitate cu punctul 3.2.1.

3.2.1.

Calculul pantei dreptei de regresie pentru fiecare raport de transmisie

Dreapta regresiei liniare se calculează folosind punctul fix și patru măsurători suplimentare corelate.

Image

(în dB/1000 min-1)

Image

Image

unde n = turația motorului măsurată la linia BB’

3.2.2.

Panta dreptei de regresie pentru fiecare raport de transmisie

Panta Slopek unui anumit raport de transmisie pentru calculele ulterioare este rezultatul calculului de la punctul 3.2.1 rotunjit la prima zecimală, dar nu mai mare de 5 dB/1 000 min-1.

3.3.

Calculul creșterii nivelului liniar de zgomot preconizat pentru fiecare măsurare

Nivelul sonor LASEP, kj pentru punctul de măsurare j și raportul k se calculează folosind turațiile determinate pentru fiecare punct de măsurare, utilizând panta specificată la punctul 3.2, în punctul fix specific pentru fiecare raport de transmisie.

Pentru nBB_k, j ≤ nanchor, k:

LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek – Y) * (nBB_k, j – nanchor, k)/1 000

Pentru nBB_k, j > nanchor, k:

LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek + Y) * (nBB_k, j – nanchor, k)/1 000

Unde Y = 1

3.4.

Curse de încercare

La cererea autorității de omologare de tip, trebuie efectuate două curse suplimentare în condiții limită conforme cu punctul 2.3. din prezenta anexă.

4.

Interpretarea rezultatelor

Trebuie evaluată fiecare măsurare individuală a nivelului de zgomot.

Nivelul de zgomot din fiecare punct de măsură specificat nu trebuie să depășească limitele indicate în continuare:

Lkj ≤ LASEP_k.j + x

Unde:

x = 3 dB(A) pentru un vehicul cu transmisie automată neblocată sau TCV neblocată

x = 2 dB(A) + valoarea limită – Lurban din anexa II pentru toate celelalte vehicule

Dacă nivelul sonor măsurat într-un punct depășește limita, se efectuează două măsurători suplimentare în același punct pentru a verifica gradul de incertitudine al măsurării. Vehicul îndeplinește în continuare cerințele ASEP, în cazul în care media a trei măsurători valabile în acest punct specific corespunde specificației.

5.

Evaluarea sunetului de referință

Sunetul de referință este evaluat într-un singur punct la un raport de transmisie dat, simulând un proces de accelerare cu viteza de intrare la vaa egală cu 50 km/h și presupunând o viteză de ieșire la vbb egală cu 61 km/h. Conformitatea sunetului în acest punct poate fi evaluată fie prin calcul, utilizând rezultatele de la punctul 3.2.2. și specificația de mai jos, fie prin măsurare directă, utilizând raportul de transmisie specificat mai jos.

5.1.

Determinarea raportului de transmisie k se face după cum urmează:

k = 3 pentru orice transmisie manuală și pentru o transmisie automată cu maxim 5 rapoarte de transmisie;

k = 4 pentru o transmisie automată cu 6 sau mai multe rapoarte de transmisie

În situațiile în care nu sunt disponibile rapoarte de transmisie individuale (discrete), de exemplu în cazul transmisiilor automate neblocabile sau în cazul TCV neblocabile, raportul de transmisie pentru calcule suplimentare se determină din rezultatul încercării de accelerare din anexa II, utilizând turația motorului și viteza vehiculului la linia BB’.

5.2.

Determinarea turației de referință a motorului nref_k

Turația de referință a motorului nref_k, se calculează folosind raportul de transmise al treptei de viteză k la viteza de referință vref = 61 km/h.

5.3.

Calculul nivelului Lref

Lref = Lanchor_k + Slopek * (nref_k – nanchor_k)/1000

Lref trebuie să fie mai mic sau egal cu 76 dB (A).

Pentru vehiculele echipate cu cutii de viteze manuale cu mai mult de patru trepte de viteză echipate cu un motor care dezvoltă o putere maximă mai mare de 140 kW (CEE-ONU) și având raportul putere maximă/masă maximă mai mare de 75 kW/t, Lref trebuie să fie mai mic sau egal cu 79 dB(A).

Pentru vehicule echipate cu cutii de viteze automate cu mai mult de patru trepte de viteză pentru mersul înainte echipate cu un motor care dezvoltă o putere maximă mai mare de 140 kW (CEE-ONU) și având raportul putere maximă/masă maximă mai mare de 75 kW/t, Lref trebuie să fie mai mic sau egal cu 78 dB(A).

6.

Evaluarea valorilor ASEP folosind principiul L_urban

6.1.

Generalități

Această procedură de evaluare, selectată de producătorul vehiculului, este o alternativă la procedura descrisă la punctul 3 din prezenta anexă și este aplicabilă tuturor tehnologiilor pentru vehicule. Este responsabilitatea producătorului vehiculului să determine maniera corectă de încercare. Dacă nu se prevede altfel, toate încercările și calculele sunt conforme specificațiilor din anexa 3 la prezentul regulament.

6.2.

Calculul pentru LUrban_ASEP

Din orice valoare Lwot_ASEP măsurată în conformitate cu prezenta anexă, Lurban_ASEP se calculează după cum urmează:

(a)

Se calculează awot_test_ASEP utilizând accelerația calculată la punctul 4.1.2.1.2.1. sau la punctul 4.1.2.1.2.2. din anexa II la prezentul regulament, după caz;

| (b) | Se determină viteza vehiculului (VBB_ASEP) la BB în timpul încercării Lwot_ASEP; |
| --- | --- |

(b)

Se determină viteza vehiculului (VBB_ASEP) la BB în timpul încercării Lwot_ASEP;

| (c) | Se calculează kp ASEP după cum urmează:
  kP ASEP = 1 – (aurban/awot test ASEP)
  Rezultatelor încercărilor pentru care awot test ASEP este mai mic decât a_urban nu sunt luate în considerare. |
| --- | --- |

(c)

Se calculează kp ASEP după cum urmează:

kP ASEP = 1 – (aurban/awot test ASEP)

Rezultatelor încercărilor pentru care awot test ASEP este mai mic decât a_urban nu sunt luate în considerare.

| (d) | Se calculează LUrban măsurat ASEP după cum urmează:
  LUrban măsurat ASEP =
  L wot ASEP – kPASEP * (Lwot ASEP – Lcrs)
  Pentru calcule suplimentare, se utilizează Lurban din anexa II la prezentul regulament, fără rotunjiri, incluzând cifra de după virgulă (xx.x). |
| --- | --- |

(d)

Se calculează LUrban măsurat ASEP după cum urmează:

LUrban măsurat ASEP =

L wot ASEP – kPASEP * (Lwot ASEP – Lcrs)

Pentru calcule suplimentare, se utilizează Lurban din anexa II la prezentul regulament, fără rotunjiri, incluzând cifra de după virgulă (xx.x).

| (e) | Se calculează LUrban normalizat după cum urmează:
  LUrban normalizat = LUrban măsurat ASEP – LUrban |
| --- | --- |

(e)

Se calculează LUrban normalizat după cum urmează:

LUrban normalizat = LUrban măsurat ASEP – LUrban

| (f) | Se calculează LUrban ASEP după cum urmează:
  LUrban ASEP =
  LUrban normalizat – [0,15 * (VBB ASEP – 50)] |
| --- | --- |

(f)

Se calculează LUrban ASEP după cum urmează:

LUrban ASEP =

LUrban normalizat – [0,15 * (VBB ASEP – 50)]

| (g) | Conformitatea cu limitele:
  LUrban ASEP trebuie să fie mai mic sau egal cu 3,0 dB. |
| --- | --- |

(g)

Conformitatea cu limitele:

LUrban ASEP trebuie să fie mai mic sau egal cu 3,0 dB.

---

(1)  Transmisie continuu variabilă.

Apendicele 1

Declarație de conformitate cu dispozițiile suplimentare cu privire la emisia sonoră

[Format maxim: A4 (210 x 297 mm)]

(Denumirea producătorului) atestă că vehiculele de acest tip (tip de vehicul cu privire la emisia sa sonoră conform Regulamentului UE nr.) sunt în conformitate cu cerințele de la articolul 8 din Regulamentul nr.

(Denumirea producătorului) face prezenta declarație cu bună-credință, după ce a procedat la o evaluare corespunzătoare a măsurătorilor emisiilor sonore ale vehiculelor.

Data:

Numele reprezentantului autorizat:

Semnătura reprezentantului autorizat:

Anexa IX

Măsurile de asigurare a audibilității vehiculelor hibride și electrice

Prezenta anexă reglementează sistemul de avertizare acustică al vehiculului (AVAS) pentru vehicule de transport rutier electrice hibride sau pur electrice (VEH și VE).

| A | Sistem de avertizare acustică pentru vehicule |
| --- | --- |
| 1. | Definiție |
| | Sistemul de avertizare acustică pentru vehicule (AVAS) este un dispozitiv

  sistem destinat vehiculelor de transport rutier electrice hibride și electrice
  care produce sunete cu rolul de a informa pietonii și a alți utilizatori

  furnizează pietonilor și utilizatorilor
  vulnerabili ai drumurilor
  informații privind funcționarea vehiculului
  . [AM 58] |
| 2. | Performanțele sistemului |
| | Dacă un sistem AVAS este instalat pe un vehicul, acesta trebuie să îndeplinească cerințele specificate mai jos. |
| 3. | Condiții de funcționare |
| (a) | Metoda de generare a sunetului |
| | Pentru categoria de vehicul în cauză, sistemul AVAS generează în mod automat un sunet în domeniul de viteză minim al vehiculului de la pornire până la aproximativ 20 km/h și, dacă este cazul, la mersul înapoi. În cazul în care vehiculul este echipat cu un motor cu ardere internă care funcționează în domeniul de viteză minim al vehiculului definit anterior, sistemul AVAS poate să nu producă niciun sunet.
  Pentru vehiculele echipate cu un dispozitiv de avertizare acustică pentru mersul înapoi, nu este necesar ca sistemul AVAS să genereze un sunet la mersul înapoi. |
| (b) | Întrerupător de funcționare |
| | Sistemul AVAS poate fi dotat cu un întrerupător pentru a-i opri în mod temporar funcționarea („întrerupător de funcționare”).
  Cu toate acestea, dacă se utilizează un întrerupător de funcționare, vehiculul trebuie echipat și cu un dispozitiv care să indice conducătorului auto aflat la volan starea de pauză în funcționare a dispozitivului de avertizare a apropierii vehiculului.
  Sistemul AVAS trebuie să poată funcționa din nou după ce a fost oprit de întrerupătorul de funcționare.
  Dacă este montat pe vehicul, întrerupătorul de funcționare trebuie amplasat într-o poziție care să îi permită conducătorului auto să-l găsească și să-l manevreze cu ușurință. |
| (c) | Atenuarea |
| | Nivelul sonor al sistemului AVAS poate fi atenuat în anumite perioade de funcționare ale vehiculului. |
| 4. | Tipul și volumul sunetului |
| (a) | Sunetul generat de sistemul AVAS trebuie să fie un sunet continuu care oferă informații pietonilor și utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor cu privire la un vehicul aflat în stare de funcționare.
  Sunetul ar trebui semnaleze în mod clar comportamentul vehiculului și ar trebui să fie similar sunetului unui vehicul din aceeași categorie dotat cu un motor cu ardere internă
  .

  Cu toate acestea, tipurile următoare de sunete și similare nu sunt acceptate:








  (i) | sunetele de sirenă, de claxon, de sonerie, de clopot și sunetele vehiculelor de urgență |

A

Sistem de avertizare acustică pentru vehicule

1.

Definiție

Sistemul de avertizare acustică pentru vehicule (AVAS) este un dispozitiv

  sistem destinat vehiculelor de transport rutier electrice hibride și electrice
  care produce sunete cu rolul de a informa pietonii și a alți utilizatori

  furnizează pietonilor și utilizatorilor
  vulnerabili ai drumurilor
  informații privind funcționarea vehiculului
  . [AM 58]

2.

Performanțele sistemului

Dacă un sistem AVAS este instalat pe un vehicul, acesta trebuie să îndeplinească cerințele specificate mai jos.

3.

Condiții de funcționare

(a)

Metoda de generare a sunetului

Pentru categoria de vehicul în cauză, sistemul AVAS generează în mod automat un sunet în domeniul de viteză minim al vehiculului de la pornire până la aproximativ 20 km/h și, dacă este cazul, la mersul înapoi. În cazul în care vehiculul este echipat cu un motor cu ardere internă care funcționează în domeniul de viteză minim al vehiculului definit anterior, sistemul AVAS poate să nu producă niciun sunet.

Pentru vehiculele echipate cu un dispozitiv de avertizare acustică pentru mersul înapoi, nu este necesar ca sistemul AVAS să genereze un sunet la mersul înapoi.

(b)

Întrerupător de funcționare

Sistemul AVAS poate fi dotat cu un întrerupător pentru a-i opri în mod temporar funcționarea („întrerupător de funcționare”).

Cu toate acestea, dacă se utilizează un întrerupător de funcționare, vehiculul trebuie echipat și cu un dispozitiv care să indice conducătorului auto aflat la volan starea de pauză în funcționare a dispozitivului de avertizare a apropierii vehiculului.

Sistemul AVAS trebuie să poată funcționa din nou după ce a fost oprit de întrerupătorul de funcționare.

Dacă este montat pe vehicul, întrerupătorul de funcționare trebuie amplasat într-o poziție care să îi permită conducătorului auto să-l găsească și să-l manevreze cu ușurință.

(c)

Atenuarea

Nivelul sonor al sistemului AVAS poate fi atenuat în anumite perioade de funcționare ale vehiculului.

4.

Tipul și volumul sunetului

(a)

Sunetul generat de sistemul AVAS trebuie să fie un sunet continuu care oferă informații pietonilor și utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor cu privire la un vehicul aflat în stare de funcționare.
  Sunetul ar trebui semnaleze în mod clar comportamentul vehiculului și ar trebui să fie similar sunetului unui vehicul din aceeași categorie dotat cu un motor cu ardere internă
  .

Cu toate acestea, tipurile următoare de sunete și similare nu sunt acceptate:

(i)

sunetele de sirenă, de claxon, de sonerie, de clopot și sunetele vehiculelor de urgență

| (ii) | sunetele de alarmă, de exemplu, de alarmă de incendiu, de furt sau de fum |
| --- | --- |

(ii)

sunetele de alarmă, de exemplu, de alarmă de incendiu, de furt sau de fum

| (iii) | sunete intermitente |
| --- | --- |

(iii)

sunete intermitente

Următoarele tipuri de sunete și similare trebuie evitate:

| (iv) | sunete melodioase, sunete de animale și de insecte |
| --- | --- |

(iv)

sunete melodioase, sunete de animale și de insecte

| (v) | sunete care ar perturba identificarea vehiculului și/sau a funcționării acestuia (de exemplu accelerare, decelerare etc.)
  [AM 59] |
| --- | --- |

(v)

sunete care ar perturba identificarea vehiculului și/sau a funcționării acestuia (de exemplu accelerare, decelerare etc.)
  [AM 59]

(b)

Sunetul generat de sistemul AVAS trebuie să semnaleze în mod clar comportamentul vehiculului
  și direcția de mers
  , de exemplu, prin variația automată a nivelului sonor sau a caracteristicilor sincronizate cu viteza vehiculului.

(c)

Nivelul sonor generat de sistemul AVAS nu ar trebui

  poate
  să depășească nivelul sonor aproximativ al unui vehicul similar din aceeași categorie echipat cu motor cu ardere internă și care funcționează în aceleași condiții.

Considerații referitoare la mediu

Dezvoltarea sistemului AVAS trebuie să țină cont de impactul global al zgomotului asupra populației. [AM 60]

ANEXA X

Omologarea UE de tip cu privire la nivelul emisiilor sonore ale sistemelor de evacuare ca unități tehnice separate (sisteme de evacuare de înlocuire)

| 1. | CERERE PENTRU OMOLOGAREA UE DE TIP |
| --- | --- |
| 1.1. | Cererea pentru omologarea UE de tip referitoare la un sistem de evacuare sau o componentă a acestuia ca unitate tehnică separată este depusă, în temeiul articolului 7 alineatele (1) și (2) din Directiva 2007/46/CE, de către producătorul vehiculului sau de către producătorul unității tehnice separate în cauză. |
| 1.2. | În apendicele 1 este prezentat un model de fișă de informații. |
| 1.3. | La cererea serviciului tehnic implicat, solicitantul trebuie să prezinte: |
| 1.3.1 | două exemplare ale sistemului pentru care a fost depusă cererea de omologare CE de tip, |
| 1.3.2. | un sistem de evacuare de tipul celui care era inițial asamblat pe vehicul la momentul obținerii omologării CE de tip; |
| 1.3.3. | un vehicul reprezentativ pentru tipul pentru care este montat sistemul, care îndeplinește cerințele de la punctul 2.1 din anexa VI la prezentul regulament. |
| 1.3.4. | un motor separat care corespunde tipului de vehicul descris. |
| 2. | MARCAJE |
| 2.4.1. | Sistemul de evacuare de înlocuire sau componentele acestuia, cu excepția elementelor de fixare și a conductelor, trebuie să poarte: |
| 2.4.1.1. | marca sau denumirea comercială a producătorului sistemului de înlocuire și a componentelor acestuia, |
| 2.4.1.2. | descrierea comercială dată de producător, |
| 2.4.2. | Aceste marcaje trebuie să fie clar lizibile și de neșters, chiar și în cazul în care sistemul este montat pe vehicul. |
| 3. | ACORDAREA OMOLOGĂRII UE DE TIP |
| 3.1. | Dacă sunt îndeplinite cerințele relevante, se acordă omologarea UE de tip în temeiul articolului 9 alineatul (3) și, dacă este cazul, al articolului 10 alineatul (4) din Directiva 2007/46/CE. |
| 3.2. | În apendicele 2 este prezentat un model de certificat de omologare UE de tip. |
| 3.3. | Fiecărui tip de sistem de evacuare de înlocuire sau componentă a acestuia omologat ca unitate tehnică separată i se atribuie un număr de omologare de tip în conformitate cu anexa VII la Directiva 2007/46/CE; secțiunea 3 a numărului omologării de tip indică numărul directivei de modificare care era în vigoare la momentul în care a fost obținută omologarea de tip a vehiculului. Același stat membru nu poate să atribuie același număr altui tip de sistem de evacuare de înlocuire sau unei componente a acestuia. |
| 4. | MARCA DE OMOLOGARE UE DE TIP |
| 4.1. | Fiecare sistem de evacuare de înlocuire sau componentă a acestuia, exclusiv armătura de fixare și conductele, care corespund unui tip omologat în temeiul prezentei directive, trebuie să aibă aplicată o marcă de omologare UE de tip. |
| 4.2. | Această marcă de omologare UE de tip este alcătuită dintr-un dreptunghi în interiorul căruia este plasată litera mică „e”, urmată de numărul corespunzător statului membru care a atribuit omologarea:
  „1” pentru Germania
  „2” pentru Franța
  „3” pentru Italia
  „4” pentru Țările de Jos
  „5” pentru Suedia
  „6” pentru Belgia
  „7” pentru Ungaria
  „8” pentru Republica Cehă
  „9” pentru Spania
  „11” pentru Regatul Unit
  „12” pentru Austria
  „13” pentru Luxemburg
  „17” pentru Finlanda
  „18” pentru Danemarca
  „19” pentru România
  „20” pentru Polonia
  „21” pentru Portugalia
  „23” pentru Grecia
  „24” pentru Irlanda
  „26” pentru Slovenia
  „27” pentru Slovacia
  „29” pentru Estonia
  „32” pentru Letonia
  „34” pentru Bulgaria
  „36” pentru Lituania
  „49” pentru Cipru
  „50” pentru Malta
  În vecinătatea dreptunghiului, trebuie aplicat „numărul de omologare de bază” cuprins în secțiunea 4 a numărului de omologare menționat în anexa VII la Directiva 2007/46/CE, precedat de cele două cifre care indică numărul de ordine atribuit celei mai recente modificări tehnice majore aduse prezentului regulament care era în vigoare la data la care s-a acordat omologarea de tip a vehiculului. |
| 4.3. | Acest marcaj trebuie să fie lizibil și de neșters, chiar și în momentul în care sistemul de evacuare de înlocuire este montat pe vehicul. |
| 4.4. | Un exemplu de marcă de omologare CE de tip este prezentat în apendicele 3. |
| 5. | SPECIFICAȚII |
| 5.1. | Specificații generale |
| 5.1.1. | Sistemul de evacuare de înlocuire sau componentele acestuia se proiectează, se construiește și se montează astfel încât să asigure conformitatea vehiculului cu dispozițiile prezentului regulament in condiții normale de utilizare, indiferent de vibrațiile la care ar putea fi supus. |
| 5.1.2. | Amortizorul de zgomot sau componentele acestuia se proiectează, se construiește și se montează astfel încât să aibă o rezistență rezonabilă la fenomenul de coroziune la care este expus în condițiile de utilizare a vehiculului. |
| 5.1.3. | Cerințe suplimentare privind manevrabilitatea și sistemele de evacuare sau multimodale reglabile manual |
| 5.1.3.1. | Toate sistemele de evacuare sau de amortizare de zgomot trebuie construite astfel încât să nu permită îndepărtarea cu ușurință a deflectoarelor difuzoarelor de ieșire și a altor componente care funcționează în principal ca elemente componente ale camerei de insonorizare/expansiune. În cazul în care integrarea unei astfel de componente este inevitabilă, metoda sa de fixare trebuie să fie de așa natură încât să nu permită îndepărtarea facilă (de exemplu, prin utilizarea asamblărilor filetate convenționale) și trebuie, de asemenea, fixată în așa fel astfel încât îndepărtarea sa să conducă la defectarea permanentă/irecuperabilă a ansamblului constructiv. |
| 5.1.3.2. | Sistemele de evacuare sau de amortizare de zgomot cu moduri de funcționare multiple reglabile manual trebuie să respecte toate cerințele în toate modurile de funcționare. Nivelurile de zgomot declarate sunt cele care apar în modul cu nivelul de zgomot cel mai ridicat. |
| 5.2. | Specificații privind nivelurile de zgomot |
| 5.2.1. | Condiții de măsurare |
| 5.2.1.1. | Încercarea de zgomot a amortizorului de zgomot și încercarea de zgomot a amortizorului de zgomot de înlocuire se efectuează cu aceleași pneuri „normale” [conform definiției din secțiunea 2.8. a Regulamentului CEE-ONU nr. 117 (JO L 231, 29.8.2008 p. 19)]. Nu sunt permise încercări cu pneuri pentru „utilizări speciale” sau „pentru zăpadă”, astfel cum sunt definite în secțiunile 2.9. și 2.10. ale Regulamentului CEE-ONU nr. 117. Astfel de pneuri ar putea spori nivelul de zgomot al vehiculului sau ar putea avea un efect de mascare la compararea eficacității reducerii zgomotului. Pneurile utilizate pot fi uzate, însă trebuie să satisfacă cerințele legale pentru utilizarea în trafic. |
| 5.2.2. | Eficiența reducerii zgomotului a amortizorului de zgomot de înlocuire sau a componentelor acestuia se verifică prin metodele descrise la articolele 7 și 8 și la punctul 1 din anexa II. În special, pentru aplicarea acestui punct, trebuie să se facă trimitere la versiunea prezentului regulament care era în vigoare la data omologării de tip a vehiculului nou. |
| | (a) | Măsurătoarea cu vehiculul în mișcare
  În momentul în care amortizorul de zgomot de înlocuire sau componentele acestuia se montează pe vehiculul descris la punctul 1.3.3., nivelurile de zgomot obținute trebuie să îndeplinească una dintre următoarele condiții:






  (i) | Valoarea măsurată (rotunjită la cel mai apropiat număr întreg) nu trebuie să depășească cu mai mult de 1 dB(A) valoarea de la omologarea de tip obținută prin aplicarea prezentului regulament tipului de vehicul în cauză. |

1.

CERERE PENTRU OMOLOGAREA UE DE TIP

1.1.

Cererea pentru omologarea UE de tip referitoare la un sistem de evacuare sau o componentă a acestuia ca unitate tehnică separată este depusă, în temeiul articolului 7 alineatele (1) și (2) din Directiva 2007/46/CE, de către producătorul vehiculului sau de către producătorul unității tehnice separate în cauză.

1.2.

În apendicele 1 este prezentat un model de fișă de informații.

1.3.

La cererea serviciului tehnic implicat, solicitantul trebuie să prezinte:

1.3.1

două exemplare ale sistemului pentru care a fost depusă cererea de omologare CE de tip,

1.3.2.

un sistem de evacuare de tipul celui care era inițial asamblat pe vehicul la momentul obținerii omologării CE de tip;

1.3.3.

un vehicul reprezentativ pentru tipul pentru care este montat sistemul, care îndeplinește cerințele de la punctul 2.1 din anexa VI la prezentul regulament.

1.3.4.

un motor separat care corespunde tipului de vehicul descris.

2.

MARCAJE

2.4.1.

Sistemul de evacuare de înlocuire sau componentele acestuia, cu excepția elementelor de fixare și a conductelor, trebuie să poarte:

2.4.1.1.

marca sau denumirea comercială a producătorului sistemului de înlocuire și a componentelor acestuia,

2.4.1.2.

descrierea comercială dată de producător,

2.4.2.

Aceste marcaje trebuie să fie clar lizibile și de neșters, chiar și în cazul în care sistemul este montat pe vehicul.

3.

ACORDAREA OMOLOGĂRII UE DE TIP

3.1.

Dacă sunt îndeplinite cerințele relevante, se acordă omologarea UE de tip în temeiul articolului 9 alineatul (3) și, dacă este cazul, al articolului 10 alineatul (4) din Directiva 2007/46/CE.

3.2.

În apendicele 2 este prezentat un model de certificat de omologare UE de tip.

3.3.

Fiecărui tip de sistem de evacuare de înlocuire sau componentă a acestuia omologat ca unitate tehnică separată i se atribuie un număr de omologare de tip în conformitate cu anexa VII la Directiva 2007/46/CE; secțiunea 3 a numărului omologării de tip indică numărul directivei de modificare care era în vigoare la momentul în care a fost obținută omologarea de tip a vehiculului. Același stat membru nu poate să atribuie același număr altui tip de sistem de evacuare de înlocuire sau unei componente a acestuia.

4.

MARCA DE OMOLOGARE UE DE TIP

4.1.

Fiecare sistem de evacuare de înlocuire sau componentă a acestuia, exclusiv armătura de fixare și conductele, care corespund unui tip omologat în temeiul prezentei directive, trebuie să aibă aplicată o marcă de omologare UE de tip.

4.2.

Această marcă de omologare UE de tip este alcătuită dintr-un dreptunghi în interiorul căruia este plasată litera mică „e”, urmată de numărul corespunzător statului membru care a atribuit omologarea:

„1” pentru Germania

„2” pentru Franța

„3” pentru Italia

„4” pentru Țările de Jos

„5” pentru Suedia

„6” pentru Belgia

„7” pentru Ungaria

„8” pentru Republica Cehă

„9” pentru Spania

„11” pentru Regatul Unit

„12” pentru Austria

„13” pentru Luxemburg

„17” pentru Finlanda

„18” pentru Danemarca

„19” pentru România

„20” pentru Polonia

„21” pentru Portugalia

„23” pentru Grecia

„24” pentru Irlanda

„26” pentru Slovenia

„27” pentru Slovacia

„29” pentru Estonia

„32” pentru Letonia

„34” pentru Bulgaria

„36” pentru Lituania

„49” pentru Cipru

„50” pentru Malta

În vecinătatea dreptunghiului, trebuie aplicat „numărul de omologare de bază” cuprins în secțiunea 4 a numărului de omologare menționat în anexa VII la Directiva 2007/46/CE, precedat de cele două cifre care indică numărul de ordine atribuit celei mai recente modificări tehnice majore aduse prezentului regulament care era în vigoare la data la care s-a acordat omologarea de tip a vehiculului.

4.3.

Acest marcaj trebuie să fie lizibil și de neșters, chiar și în momentul în care sistemul de evacuare de înlocuire este montat pe vehicul.

4.4.

Un exemplu de marcă de omologare CE de tip este prezentat în apendicele 3.

5.

SPECIFICAȚII

5.1.

Specificații generale

5.1.1.

Sistemul de evacuare de înlocuire sau componentele acestuia se proiectează, se construiește și se montează astfel încât să asigure conformitatea vehiculului cu dispozițiile prezentului regulament in condiții normale de utilizare, indiferent de vibrațiile la care ar putea fi supus.

5.1.2.

Amortizorul de zgomot sau componentele acestuia se proiectează, se construiește și se montează astfel încât să aibă o rezistență rezonabilă la fenomenul de coroziune la care este expus în condițiile de utilizare a vehiculului.

5.1.3.

Cerințe suplimentare privind manevrabilitatea și sistemele de evacuare sau multimodale reglabile manual

5.1.3.1.

Toate sistemele de evacuare sau de amortizare de zgomot trebuie construite astfel încât să nu permită îndepărtarea cu ușurință a deflectoarelor difuzoarelor de ieșire și a altor componente care funcționează în principal ca elemente componente ale camerei de insonorizare/expansiune. În cazul în care integrarea unei astfel de componente este inevitabilă, metoda sa de fixare trebuie să fie de așa natură încât să nu permită îndepărtarea facilă (de exemplu, prin utilizarea asamblărilor filetate convenționale) și trebuie, de asemenea, fixată în așa fel astfel încât îndepărtarea sa să conducă la defectarea permanentă/irecuperabilă a ansamblului constructiv.

5.1.3.2.

Sistemele de evacuare sau de amortizare de zgomot cu moduri de funcționare multiple reglabile manual trebuie să respecte toate cerințele în toate modurile de funcționare. Nivelurile de zgomot declarate sunt cele care apar în modul cu nivelul de zgomot cel mai ridicat.

5.2.

Specificații privind nivelurile de zgomot

5.2.1.

Condiții de măsurare

5.2.1.1.

Încercarea de zgomot a amortizorului de zgomot și încercarea de zgomot a amortizorului de zgomot de înlocuire se efectuează cu aceleași pneuri „normale” [conform definiției din secțiunea 2.8. a Regulamentului CEE-ONU nr. 117 (JO L 231, 29.8.2008 p. 19)]. Nu sunt permise încercări cu pneuri pentru „utilizări speciale” sau „pentru zăpadă”, astfel cum sunt definite în secțiunile 2.9. și 2.10. ale Regulamentului CEE-ONU nr. 117. Astfel de pneuri ar putea spori nivelul de zgomot al vehiculului sau ar putea avea un efect de mascare la compararea eficacității reducerii zgomotului. Pneurile utilizate pot fi uzate, însă trebuie să satisfacă cerințele legale pentru utilizarea în trafic.

5.2.2.

Eficiența reducerii zgomotului a amortizorului de zgomot de înlocuire sau a componentelor acestuia se verifică prin metodele descrise la articolele 7 și 8 și la punctul 1 din anexa II. În special, pentru aplicarea acestui punct, trebuie să se facă trimitere la versiunea prezentului regulament care era în vigoare la data omologării de tip a vehiculului nou.

(a)

Măsurătoarea cu vehiculul în mișcare

În momentul în care amortizorul de zgomot de înlocuire sau componentele acestuia se montează pe vehiculul descris la punctul 1.3.3., nivelurile de zgomot obținute trebuie să îndeplinească una dintre următoarele condiții:

(i)

Valoarea măsurată (rotunjită la cel mai apropiat număr întreg) nu trebuie să depășească cu mai mult de 1 dB(A) valoarea de la omologarea de tip obținută prin aplicarea prezentului regulament tipului de vehicul în cauză.

| (ii) | Valoarea măsurată (înainte de orice rotunjire la cel mai apropiat număr întreg) nu trebuie să depășească cu mai mult de 1 dB(A) valoarea zgomotului, măsurată (înainte de orice rotunjire la cel mai apropiat număr întreg) pe vehiculul menționat la punctul 1.3.3., în cazul în care acesta este echipat cu un amortizor de zgomot care corespunde tipului cu care este echipat vehiculul prezentat pentru omologarea de tip în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(ii)

Valoarea măsurată (înainte de orice rotunjire la cel mai apropiat număr întreg) nu trebuie să depășească cu mai mult de 1 dB(A) valoarea zgomotului, măsurată (înainte de orice rotunjire la cel mai apropiat număr întreg) pe vehiculul menționat la punctul 1.3.3., în cazul în care acesta este echipat cu un amortizor de zgomot care corespunde tipului cu care este echipat vehiculul prezentat pentru omologarea de tip în conformitate cu prezentul regulament.

Dacă, pentru aplicarea punctului 4.1.2.1.4.2. și/sau punctului 4.1.2.2.1.2. din anexa II la prezentul regulament, este aleasă compararea directă a sistemului de înlocuire cu sistemul original, este permisă o schimbare a treptei de viteză pentru a obține accelerații superioare, utilizarea de dispozitive electronice sau mecanice pentru a împiedica această schimbare în treaptă de viteză inferioară nefiind obligatorie. Dacă în aceste condiții, nivelul de zgomot al vehiculului de încercare devine mai mare decât valorile corespunzătoare conformității producției (COP), serviciul tehnic se va pronunța asupra reprezentativității vehiculului de încercare.

| (b) | Măsurătoarea cu vehiculul în staționare
  În momentul în care amortizorul de zgomot de înlocuire sau componentele acestuia se montează pe vehiculul descris la punctul 1.3.3., nivelurile de zgomot obținute trebuie să îndeplinească una dintre următoarele condiții:






  (i) | Valoarea măsurată (rotunjită la cel mai apropiat număr întreg) nu trebuie să depășească cu mai mult de 2 dB(A) valoarea de la omologarea de tip obținută prin aplicarea prezentului regulament tipului de vehicul în cauză. |
| --- | --- | --- |

(b)

Măsurătoarea cu vehiculul în staționare

În momentul în care amortizorul de zgomot de înlocuire sau componentele acestuia se montează pe vehiculul descris la punctul 1.3.3., nivelurile de zgomot obținute trebuie să îndeplinească una dintre următoarele condiții:

(i)

Valoarea măsurată (rotunjită la cel mai apropiat număr întreg) nu trebuie să depășească cu mai mult de 2 dB(A) valoarea de la omologarea de tip obținută prin aplicarea prezentului regulament tipului de vehicul în cauză.

| (ii) | Valoarea măsurată (înainte de orice rotunjire la cel mai apropiat număr întreg) nu trebuie să depășească cu mai mult de 2 dB(A) valoarea zgomotului măsurată (înainte de orice rotunjire la cel mai apropiat număr întreg) pe vehiculul menționat la punctul 1.3.3., în cazul în care acesta este echipat cu un amortizor de zgomot care corespunde tipului cu care este echipat vehiculul prezentat pentru omologarea de tip în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(ii)

Valoarea măsurată (înainte de orice rotunjire la cel mai apropiat număr întreg) nu trebuie să depășească cu mai mult de 2 dB(A) valoarea zgomotului măsurată (înainte de orice rotunjire la cel mai apropiat număr întreg) pe vehiculul menționat la punctul 1.3.3., în cazul în care acesta este echipat cu un amortizor de zgomot care corespunde tipului cu care este echipat vehiculul prezentat pentru omologarea de tip în conformitate cu prezentul regulament.

5.2.3.

Pe lângă cerințele din anexa II, orice sistem de amortizare de zgomot de înlocuire sau orice componentă a acestuia trebuie să îndeplinească cerințele aplicabile din anexa VIII la prezentul regulament. Pentru vehiculele omologate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament și, în special, a cerințelor din anexa VIII (ASEP) specificațiile de la punctele 5.2.3.1 5.2.3.3. din anexa X nu se aplică.

5.2.3.1.

În cazul în care sistemul de amortizare de zgomot de înlocuire sau o componentă a acestuia este cu geometrie variabilă, în cererea de omologare de tip, producătorul declară (în conformitate cu apendicele 1 din anexa VIII) că sistemul de amortizare de zgomot supus omologării satisface cerințele de la punctul 5.2.3. din anexa X. Autoritatea de omologare de tip poate să solicite efectuarea oricăror încercări pertinente pentru a evalua conformitatea tipului de sistem de amortizare de zgomot cu cerințele suplimentare privind emisiile sonore.

5.2.3.2.

Dacă sistemul de amortizare de zgomot de înlocuire sau o componentă a acestuia nu este un sistem cu geometrie variabilă, este suficient ca în cererea de omologare de tip producătorul să declare (în conformitate cu apendicele 1 din anexa VIII) că sistemul de amortizare de zgomot supus omologării îndeplinește cerințele de la punctul 5.2.3 din prezenta anexă.

5.2.3.3.

Declarația de conformitate se formulează astfel: „(Denumirea producătorului) atestă că amortizorul de zgomot de acest tip respectă cerințele de la punctul 5.2.3. din anexa VIII din Regulamentul (UE) nr. ... (prezentul regulament). (Denumirea producătorului) face prezenta declarație cu bună-credință, după ce a procedat la evaluarea tehnică adecvată a rezultatelor emisiilor sonore pe tot domeniul corespunzător condițiilor de funcționare.

5.3.

Măsurarea performanțelor vehiculului

5.3.1.

Sistemul de amortizare de zgomot de înlocuire sau componentele acestuia trebuie să fie astfel încât să garanteze că performanța vehiculului este comparabilă cu cea realizată cu sistemul original de amortizare de zgomot sau cu componentele acestuia.

5.3.2.

Amortizorul de zgomot de înlocuire sau, în funcție de alegerea producătorului, componentele acestuia sunt comparate cu un amortizor de zgomot original sau cu componentele acestuia, care sunt de asemenea în stare nouă, montate în mod succesiv pe vehiculul menționat la punctul 1.3.3.

5.3.3.

Verificarea se realizează prin măsurarea contrapresiunii în conformitate cu punctul 5.3.4.

Valoarea măsurată cu sistemul de amortizare de zgomot de înlocuire nu trebuie să depășească valoarea măsurată cu sistemul original cu mai mult de 25 % valoarea măsurată cu sistemul original, în condițiile menționate mai jos.

5.3.4.

Metoda de încercare

5.3.4.1.

Metoda de încercare pe motor

Măsurătorile se efectuează pe motorul menționat la punctul 1.3.4. cuplat la standul de măsurare a cuplului. Supapa de reglare a debitului de combustibil fiind complet deschisă, standul se reglează astfel încât să se obțină turația motorului (S) corespunzătoare puterii nominale maxime a motorului.

Pentru măsurarea contrapresiunii, distanța la care se amplasează priza de presiune față de colectorul de evacuare este indicată în anexa 5 la prezentul regulament.

5.3.4.2.

Metoda de încercare pe vehicul

Măsurătorile se efectuează pe vehiculul specificat la punctul 1.3.3. Încercarea se efectuează pe drum sau pe un stand de încercare cu rulouri.

Supapa de reglare a debitului de combustibil fiind complet deschisă, sarcina motorului se mărește până la obținerea turației corespunzătoare puterii nominale maxime a motorului (turația S).

Pentru măsurarea contrapresiunii, distanța la care se amplasează priza de presiune față de colectorul de evacuare este indicată în anexa 5 la prezentul regulament.

5.4.

Specificații suplimentare privind sistemele de amortizare de zgomot de înlocuire sau componentele ale acestora care conțin materiale fibroase insonorizante

5.4.1.

Generalități

Materialele fibroase insonorizante nu pot fi utilizate în sistemele de amortizare de zgomot sau în componentele acestora decât dacă una din condițiile de mai jos este îndeplinită:

| (a) | Gazul de evacuare nu intră în contact cu materialele fibroase; |
| --- | --- |

(a)

Gazul de evacuare nu intră în contact cu materialele fibroase;

| (b) | Sistemul de amortizare a zgomotului sau componentele acestuia aparțin unei familii de amortizoare de zgomot sau de componente pentru care s-a demonstrat, în cursul unei proceduri de omologare de tip în conformitate cu cerințele prezentului regulament, că nu sunt supuse deteriorării. |
| --- | --- |

(b)

Sistemul de amortizare a zgomotului sau componentele acestuia aparțin unei familii de amortizoare de zgomot sau de componente pentru care s-a demonstrat, în cursul unei proceduri de omologare de tip în conformitate cu cerințele prezentului regulament, că nu sunt supuse deteriorării.

În cazul în care niciuna dintre aceste condiții nu este îndeplinită, întregul sistem de amortizare a zgomotului sau componenta acestuia trebuie supusă condiționării convenționale utilizând una dintre cele trei instalații și proceduri descrise mai jos.

5.4.1.1.

Funcționare continuă pe drum pe o distanță de 10 000  km

5.4.1.1.1.

50 ± 20 % din această operație trebuie să aibă loc în circulația urbană, restul operației fiind efectuată pe distanțe lungi și la viteză mare; funcționarea continuă pe drum poate fi înlocuită cu un program de încercări pe poligonul de încercare.

Cele două regimuri de viteză trebuie alternate cel puțin de două ori.

Programul complet de încercare trebuie să includă un număr minim de 10 pauze cu o durată de cel puțin trei ore pentru a reproduce efectele de răcire și de condensare care pot avea loc.

5.4.1.2.

Condiționare pe standul de încercare

5.4.1.2.1.

Utilizând componente standard și respectând instrucțiunile producătorului, sistemul de amortizare a zgomotului sau componentele acestuia trebuie montate pe vehiculul specificat la articolul 1.3.3. sau pe motorul specificat la punctul 1.3.4.. În primul caz, vehiculul trebuie instalat pe un stand de încercare cu rulouri. În al doilea caz, motorul trebuie cuplat la un stand pentru măsurarea puterii.

5.4.1.2.2.

Încercarea trebuie realizată în șase perioade a câte șase ore cu o pauză de cel puțin 12 ore între fiecare perioadă pentru a reproduce efectele de răcire și de condensare care pot avea loc.

5.4.1.2.3.

În timpul fiecărei perioade de șase ore, motorul trebuie să funcționeze conform următoarelor condiții succesive:

| (a) | Cinci minute la ralanti; |
| --- | --- |

(a)

Cinci minute la ralanti;

| (b) | Secvență de o oră la 1⁄4 din sarcină cu 3⁄4 din turația nominală maximă (S); |
| --- | --- |

(b)

Secvență de o oră la 1⁄4 din sarcină cu 3⁄4 din turația nominală maximă (S);

| (c) | Secvență de o oră la 1⁄2 din sarcină cu 3⁄4 cu din turația nominală maximă (S); |
| --- | --- |

(c)

Secvență de o oră la 1⁄2 din sarcină cu 3⁄4 cu din turația nominală maximă (S);

| (d) | 10 minute la sarcină integrală cu 3⁄4 din turația nominală maximă (S); |
| --- | --- |

(d)

10 minute la sarcină integrală cu 3⁄4 din turația nominală maximă (S);

| (e) | Secvență de 15 minute la 1⁄2 din sarcină cu turația nominală maximă (S); |
| --- | --- |

(e)

Secvență de 15 minute la 1⁄2 din sarcină cu turația nominală maximă (S);

| (f) | Secvență de 30 de minute la 1⁄4 din sarcină cu turația nominală maximă (S). |
| --- | --- |

(f)

Secvență de 30 de minute la 1⁄4 din sarcină cu turația nominală maximă (S).

Fiecare perioadă cuprinde două serii de secvențe succesive ale acestor condiții în ordinea indicată de la (a) la (f).

5.4.1.2.4.

În timpul încercării, sistemul de amortizare a zgomotului sau componentele acestuia nu trebuie răcite cu curent de aer forțat prin simularea fluxului normal de aer din jurul vehiculului.

Cu toate acestea, la cererea producătorului, amortizorul de zgomot poate fi răcit pentru a nu se depăși temperatura înregistrată a gazelor la intrarea în amortizor, când vehiculul rulează cu viteza maximă.

5.4.1.3.

Condiționare prin impuls de presiune

5.4.1.3.1.

Sistemul de amortizare a zgomotului sau componentele acestuia trebuie montate pe vehiculul specificat la punctul 1.3.3 sau pe motorul specificat la punctul 1.3.4. În primul caz, vehiculul trebuie montat pe un stand de încercare cu rulouri, iar în cel de-al doilea caz, motorul trebuie montat pe un stand de măsurare a cuplului.

5.4.1.3.2.

Aparatura de încercare, a cărei schemă detaliată este prezentată în figura 1 din apendicele la anexa 4 trebuie instalată la ieșirea din sistemul de amortizare a zgomotului. Se admite orice altă aparatură care oferă rezultate echivalente.

5.4.1.3.3.

Aparatura de încercare trebuie reglată astfel încât fluxul de gaze de evacuare să fie întrerupt și restabilit alternativ prin supapa cu acțiune rapidă pe parcursul a 2 500 de cicluri.

5.4.1.3.4.

Supapa trebuie să se deschidă atunci când contrapresiunea gazelor de evacuare, măsurată la cel puțin 100 mm în aval de flanșa de intrare, ajunge la o valoare cuprinsă între 35 și 40 kPa. Supapa trebuie să se închidă atunci când această presiune nu diferă cu mai mult de 10 % din valoarea sa stabilizată măsurată cu supapa deschisă.

5.4.1.3.5.

Releul de temporizare se reglează pe durata evacuării gazelor rezultată din dispozițiile de la punctul 5.4.1.3.4.

5.4.1.3.6.

Turația motorului este egală 75 % din turația (S) la care motorul dezvoltă puterea maximă.

5.4.1.3.7.

Puterea indicată de standul de măsurare a cuplului trebuie să fie egală cu 50 % din puterea dezvoltată la 75 % din turația motorului corespunzătoare accelerației maxime (S).

5.4.1.3.8.

În timpul încercării, toate orificiile de purjare sunt închise.

5.4.1.3.9.

Încercarea completă trebuie finalizată în 48 de ore. Dacă este necesar, se va respecta o perioadă de răcire după fiecare oră.

5.4.1.3.10.

După condiționare, se verifică nivelul sonor în conformitate cu punctul 5.2.

6.

Extinderea omologării

Producătorul amortizorului de zgomot sau reprezentantul autorizat al acestuia poate solicita departamentului administrativ care a acordat omologarea amortizorului de zgomot pentru unul sau mai multe tipuri de vehicule extinderea omologării la alte tipuri de vehicule.

Procedura este descrisă la punctul 1. Extinderea omologării (sau refuzul extinderii) este comunicată statelor membre în conformitate cu procedura specificată în Directiva 2007/46/CE.

7.

Modificarea tipului de amortizor de zgomot

În cazul unor modificări ale tipului omologat în conformitate cu prezentul regulament, se aplică dispozițiile articolelor 13- 16 și 17 alineatul (4) din Directiva 2007/46/CE.

8.

Conformitatea producției

8.1.

Măsurile de asigurare a conformității producției se iau în conformitate cu cerințele stabilite la articolul 12 din Directiva 2007/46/CE.

8.2.

Dispoziții speciale:

8.2.1.

Încercările prevăzute la punctul 2.3.5 din anexa X la Directiva 2007/46/CE sunt cele prevăzute în secțiunea II a anexei VI la prezentul regulament.

8.2.2.

În mod normal, inspecțiile menționate la punctul 3 din anexa X la Directiva 2007/46/CE sunt efectuate o dată la doi ani.

Apendicele 1

Fișă de informații nr. ... cu privire la omologarea UE de tip ca unitate tehnică separată a sistemelor de evacuare ale autovehiculelor (regulament ...)

Informațiile de mai jos trebuie prezentate, dacă este cazul, în triplu exemplar și trebuie să includă un cuprins. Toate desenele trebuie prezentate la o scară corespunzătoare și suficient de detaliat în format A4 sau într-un dosar în format A4. Fotografiile, dacă există, trebuie să prezinte detalii suficiente.

Dacă sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate au comandă electronică, trebuie prezentate informații privind modul de funcționare al acesteia.

| 0. | Generalități |
| --- | --- |
| 0.1. | Marca (denumirea comercială a producătorului): |
| 0.2. | Tipul și descrierea (descrierile) comercială (comerciale) generală (generale): |
| 0.5. | Numele și adresa producătorului |
| 0.7. | În cazul componentelor și al unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare CE de tip: |
| 0.8. | Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: |
| 1. | Descrierea vehiculului căruia îi este destinat dispozitivul (dacă dispozitivul este destinat montaării pe mai multe tipuri de vehicule, informațiile solicitate la acest punct se prezintă pentru fiecare dintre tipurile în cauză) |
| 1.1. | Marca (denumirea comercială a producătorului): |
| 1.2. | Tipul și descrierea (descrierile) comercială (comerciale) generală (generale): |
| 1.3. | Modalități de identificare a tipului, în cazul în care este marcat pe vehicul: |
| 1.4. | Categoria vehiculului: |
| 1.5. | Numărul omologării CE de tip cu privire la nivelul de zgomot: |
| 1.6. | Toate informațiile menționate la punctele 1.1-1.4 din certificatul de omologare de tip a vehiculului (anexa I apendicele 2 la prezenta directivă): |
| 1. | Informații suplimentare |
| 1.1. | Componența unității tehnice individuale: |
| 1.2. | Marca sau denumirea comercială a tipului (tipurilor) de autovehicul pe care se montează amortizorul de zgomot (1) |
| 1.3. | Tipul (tipurile) de vehicul(e) și numărul (numerele) de omologare de tip al(e) acestuia (acestora): |
| 1.4. | Motor |
| 1.4.1. | Tip (aprindere prin scânteie, diesel): |
| 1.4.2. | Cicluri: în doi timpi, în patru timpi: |
| 1.4.3. | Cilindreea totală: |
| 1.4.4. | Putere nominală maximă ... kW la ... min-1 |
| 1.5. | Numărul de trepte de viteză: |
| 1.6. | Rapoartele de demultiplicare utilizate: |
| 1.7. | Raport (rapoarte) transmisie-axă: |
| 1.8. | Valori ale nivelului de zgomot:
  vehicul în mișcare: ... dB(A), viteză stabilizată înaintea accelerării
  la ... km/h;
  Vehicul în staționare dB(A), la ... min–1 |
| 1.9. | Valoarea contrapresiunii: |
| 1.10. | Orice restricții cu privire la cerințele de utilizare și montare: |
| 2. | Observații: |
| 3. | Descrierea dispozitivului |
| 3.1. | O descriere a sistemului de evacuare de înlocuire, indicând poziția relativă a fiecăreia dintre componentele acestuia, împreună cu instrucțiunile de montare: |
| 3.2. | Desene detaliate ale fiecărei componente, astfel încât acestea să poată fi localizate și identificate cu ușurință, precum și informații privind materialele utilizate. Aceste desene trebuie să indice locul destinat aplicării obligatorii a mărcii de omologare CE de tip: |

0.

Generalități

0.1.

Marca (denumirea comercială a producătorului):

0.2.

Tipul și descrierea (descrierile) comercială (comerciale) generală (generale):

0.5.

Numele și adresa producătorului

0.7.

În cazul componentelor și al unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare CE de tip:

0.8.

Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare:

1.

Descrierea vehiculului căruia îi este destinat dispozitivul (dacă dispozitivul este destinat montaării pe mai multe tipuri de vehicule, informațiile solicitate la acest punct se prezintă pentru fiecare dintre tipurile în cauză)

1.1.

Marca (denumirea comercială a producătorului):

1.2.

Tipul și descrierea (descrierile) comercială (comerciale) generală (generale):

1.3.

Modalități de identificare a tipului, în cazul în care este marcat pe vehicul:

1.4.

Categoria vehiculului:

1.5.

Numărul omologării CE de tip cu privire la nivelul de zgomot:

1.6.

Toate informațiile menționate la punctele 1.1-1.4 din certificatul de omologare de tip a vehiculului (anexa I apendicele 2 la prezenta directivă):

1.

Informații suplimentare

1.1.

Componența unității tehnice individuale:

1.2.

Marca sau denumirea comercială a tipului (tipurilor) de autovehicul pe care se montează amortizorul de zgomot (1)

1.3.

Tipul (tipurile) de vehicul(e) și numărul (numerele) de omologare de tip al(e) acestuia (acestora):

1.4.

Motor

1.4.1.

Tip (aprindere prin scânteie, diesel):

1.4.2.

Cicluri: în doi timpi, în patru timpi:

1.4.3.

Cilindreea totală:

1.4.4.

Putere nominală maximă ... kW la ... min-1

1.5.

Numărul de trepte de viteză:

1.6.

Rapoartele de demultiplicare utilizate:

1.7.

Raport (rapoarte) transmisie-axă:

1.8.

Valori ale nivelului de zgomot:

vehicul în mișcare: ... dB(A), viteză stabilizată înaintea accelerării

la ... km/h;

Vehicul în staționare dB(A), la ... min–1

1.9.

Valoarea contrapresiunii:

1.10.

Orice restricții cu privire la cerințele de utilizare și montare:

2.

Observații:

3.

Descrierea dispozitivului

3.1.

O descriere a sistemului de evacuare de înlocuire, indicând poziția relativă a fiecăreia dintre componentele acestuia, împreună cu instrucțiunile de montare:

3.2.

Desene detaliate ale fiecărei componente, astfel încât acestea să poată fi localizate și identificate cu ușurință, precum și informații privind materialele utilizate. Aceste desene trebuie să indice locul destinat aplicării obligatorii a mărcii de omologare CE de tip:

Data, fișier

Apendicele 2

MODEL

DE CERTIFICAT DE OMOLOGARE UE DE TIP

[Format maxim: A4 (210 x 297 mm),]

Ștampila administrației

| Comunicare privind
  omologarea de tip (1)

  extinderea omologării (1)

  refuzul omologării de tip (1)

  retragerea omologării de tip (1)

  pentru un tip de vehicul/componentă/unitate tehnică separată (1) în temeiul Regulamentului nr. .
  Numărul omologării de tip:
  Motivul extinderii: |
| --- |
| SECȚIUNEA I |
| 0.1. | Marca (denumirea comercială a producătorului): |
| 0.2. | Tipul și descrierea (descrierile) comercială (comerciale) generală (generale): |
| 0.3. | Mijloace de identificare a tipului, în cazul în care este marcat pe vehicul/componentă/unitate tehnică separată (1)
   (2): |
| 0.3.1. | Amplasarea marcajului: |
| 0.4. | Categoria vehiculului (3): |
| 0.5. | Denumirea și adresa producătorului: |
| 0.7. | În cazul componentelor și al unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare CE de tip: |
| 0.8. | Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: |
| SECȚIUNEA II |
| 1. | Informații suplimentare (dacă este cazul): a se vedea addendumul |
| 2. | Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor: |
| 3. | Data raportului de încercare: |
| 4. | Numărul raportului de încercare: |
| 5. | Eventuale observații: a se vedea addendumul |
| 6. | Locul: |
| 7. | Data: |
| 8. | Semnătura: |
| 9. | Se anexează cuprinsul dosarului de omologare depus la autoritatea competentă, care poate fi obținut la cerere. |

Comunicare privind

omologarea de tip (1)

extinderea omologării (1)

refuzul omologării de tip (1)

retragerea omologării de tip (1)

pentru un tip de vehicul/componentă/unitate tehnică separată (1) în temeiul Regulamentului nr. .

Numărul omologării de tip:

Motivul extinderii:

SECȚIUNEA I

0.1.

Marca (denumirea comercială a producătorului):

0.2.

Tipul și descrierea (descrierile) comercială (comerciale) generală (generale):

0.3.

Mijloace de identificare a tipului, în cazul în care este marcat pe vehicul/componentă/unitate tehnică separată (1)
   (2):

0.3.1.

Amplasarea marcajului:

0.4.

Categoria vehiculului (3):

0.5.

Denumirea și adresa producătorului:

0.7.

În cazul componentelor și al unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare CE de tip:

0.8.

Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare:

SECȚIUNEA II

1.

Informații suplimentare (dacă este cazul): a se vedea addendumul

2.

Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor:

3.

Data raportului de încercare:

4.

Numărul raportului de încercare:

5.

Eventuale observații: a se vedea addendumul

6.

Locul:

7.

Data:

8.

Semnătura:

9.

Se anexează cuprinsul dosarului de omologare depus la autoritatea competentă, care poate fi obținut la cerere.

---

(1)  Se elimină mențiunea necorespunzătoare, după caz

(2)  Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin informații care nu sunt relevante pentru descrierea tipului (tipurilor) de vehicul, componentă sau unitate tehnică incluse în certificatul de omologare de tip, acestea trebuie specificate în documentație prin simbolul: ‘?’ (de ex. ABC??123??).

(3)  În conformitate cu definițiile de la punctul A al anexei IIA la Directiva 2007/46/CE.

Apendicele 3

Model de marcă de omologare UE de tip

Image

Sistemul de evacuare sau componentele acestuia care poartă marca de omologare UE de tip de mai sus este un dispozitiv care a fost omologat în Spania (e 9) în conformitate cu Regulamentul nr... cu numărul de omologare de bază 0148.

Cifrele folosite sunt doar orientative.

Apendicele 4

Aparatura de încercare

Image

| 1. | Flanșă sau manșon racord – conectare la partea din spate a sistemului complet de amortizare de zgomot supus încercării. |
| --- | --- |
| 2. | Supapă de reglare (cu acționare manuală). |
| 3. | Rezervor de compensare între 35 și 40 l. |
| 4. | Comutator de presiune cu domeniul între 5 kPa și 250 kPa – pentru a deschide articolul 7. |
| 5. | Releu de temporizare – pentru a închide articolul 7. |
| 6. | Numărător de impulsuri. |
| 7. | Supapă cu acțiune rapidă – de exemplu, supapa unui sistem de evacuare cu diametru de 60 mm, acționată de un cilindru pneumatic cu un care generează o forță de 120 N la 400 kPa. Timpul de răspuns la deschidere și închidere nu trebuie să depășească 0,5 secunde. |
| 8. | Evacuarea gazelor. |
| 9. | Conductă flexibilă. |
| 10. | Manometru. |

1.

Flanșă sau manșon racord – conectare la partea din spate a sistemului complet de amortizare de zgomot supus încercării.

2.

Supapă de reglare (cu acționare manuală).

3.

Rezervor de compensare între 35 și 40 l.

4.

Comutator de presiune cu domeniul între 5 kPa și 250 kPa – pentru a deschide articolul 7.

5.

Releu de temporizare – pentru a închide articolul 7.

6.

Numărător de impulsuri.

7.

Supapă cu acțiune rapidă – de exemplu, supapa unui sistem de evacuare cu diametru de 60 mm, acționată de un cilindru pneumatic cu un care generează o forță de 120 N la 400 kPa. Timpul de răspuns la deschidere și închidere nu trebuie să depășească 0,5 secunde.

8.

Evacuarea gazelor.

9.

Conductă flexibilă.

10.

Manometru.

Apendicele 5

Puncte de măsurare – contrapresiunea

Exemple de puncte de măsurare posibile pentru încercările de pierdere de presiune. Punctul exact de măsurare se menționează în raportul de încercare. Acesta trebuie să se afle într-o zonă în care fluxul de gaze este uniform.

1.   FIGURA 1

Conductă simplă

Image

2.   FIGURA 2

Conductă parțial dublă 1

Image

| 1 | Dacă nu este posibil, a se utiliza soluția din figura 3. |
| --- | --- |

1

Dacă nu este posibil, a se utiliza soluția din figura 3.

3.   FIGURA 3

Conductă dublă

Image

| 2 | Două puncte de măsurare, o singură citire. |
| --- | --- |

2

Două puncte de măsurare, o singură citire.

ANEXA XI

Verificări privind conformitatea producției pentru sistemul de evacuare ca unitate tehnică separată

| 1. | Generalități |
| --- | --- |
| | Aceste cerințe corespund încercărilor care trebuie efectuate pentru verificarea conformității producției, în conformitate cu punctul I din anexa I la prezentul regulament. |
| 2. | Încercări și proceduri |
| | Metodele de încercare, instrumentele de măsură și interpretarea rezultatelor sunt cele descrise la punctul 5 din anexa X. Sistemul de evacuare sau componenta încercată este supusă încercărilor descrise la punctele 5.2, 5.3 și 5.4 din anexa X. |
| 3. | Eșantionarea și evaluarea rezultatelor |
| 3.1. | Un amortizor de zgomot sau o componentă se alege și se supune încercărilor prevăzute la punctul 2. În cazul în care rezultatele încercării îndeplinesc cerințele de conformitate a producției de la punctul 8.1. din anexa X, se consideră că tipul de amortizor de zgomot sau de componentă este în conformitate cu COP. |
| 3.2. | În cazul în care unul dintre rezultatele încercărilor nu îndeplinește cerințele de conformitate a producției de la punctul 8.1. din anexa X, se supun încercării încă două amortizoare de zgomot sau componente de același tip în conformitate cu punctul 2. |
| 3.3. | Dacă rezultatele încercărilor pentru cel de-al doilea și cel de-al treilea amortizor de zgomot sau componentă îndeplinesc cerințele de conformitate a producției de la punctul 8.1 din anexa X, se consideră că tipul de amortizor de zgomot sau tipul de componentă respectă cerințele de conformitate a producției. |
| 3.4. | Dacă unul dintre rezultatele încercării pentru cel de-al doilea și al treilea amortizor de zgomot sau componentă nu satisface cerințele de conformitate a producției de la punctul 8.1 din anexa X, se consideră că tipul de amortizor de zgomot sau de componentă nu satisface cerințele prezentului regulament, producătorul trebuind să întreprindă măsurile necesare pentru restabilirea conformității. |

1.

Generalități

Aceste cerințe corespund încercărilor care trebuie efectuate pentru verificarea conformității producției, în conformitate cu punctul I din anexa I la prezentul regulament.

2.

Încercări și proceduri

Metodele de încercare, instrumentele de măsură și interpretarea rezultatelor sunt cele descrise la punctul 5 din anexa X. Sistemul de evacuare sau componenta încercată este supusă încercărilor descrise la punctele 5.2, 5.3 și 5.4 din anexa X.

3.

Eșantionarea și evaluarea rezultatelor

3.1.

Un amortizor de zgomot sau o componentă se alege și se supune încercărilor prevăzute la punctul 2. În cazul în care rezultatele încercării îndeplinesc cerințele de conformitate a producției de la punctul 8.1. din anexa X, se consideră că tipul de amortizor de zgomot sau de componentă este în conformitate cu COP.

3.2.

În cazul în care unul dintre rezultatele încercărilor nu îndeplinește cerințele de conformitate a producției de la punctul 8.1. din anexa X, se supun încercării încă două amortizoare de zgomot sau componente de același tip în conformitate cu punctul 2.

3.3.

Dacă rezultatele încercărilor pentru cel de-al doilea și cel de-al treilea amortizor de zgomot sau componentă îndeplinesc cerințele de conformitate a producției de la punctul 8.1 din anexa X, se consideră că tipul de amortizor de zgomot sau tipul de componentă respectă cerințele de conformitate a producției.

3.4.

Dacă unul dintre rezultatele încercării pentru cel de-al doilea și al treilea amortizor de zgomot sau componentă nu satisface cerințele de conformitate a producției de la punctul 8.1 din anexa X, se consideră că tipul de amortizor de zgomot sau de componentă nu satisface cerințele prezentului regulament, producătorul trebuind să întreprindă măsurile necesare pentru restabilirea conformității.

ANEXA XII

Tabel de corespondență

(menționat la articolul 15.2)

| Directiva 70/157/CEE | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| — | Articolul 1 |
| — | Articolul 2 |
| — | Articolul 3 |
| Articolul 2 | Articolul 4 alineatul (1) |
| Articolul 2a | Articolul 4 alineatele (2) și (3) |
| — | Articolul 5 |
| — | Articolul 6 |
| — | Articolul 7 |
| — | Articolul 8 |
| — | Articolul 9 |
| — | Articolele 10, 11, 12 și 13 |
| — | Articolul 14 |
| — | Articolul 15 |
| | Articolul 16 |
| Anexa I punctul 1 | Anexa I punctul 1 |
| Anexa I punctul 3 | Anexa I punctul 2 |
| Anexa I punctul 4 | Anexa I punctul 3 |
| Anexa I punctul 5 | Anexa I punctul 4 |
| Anexa I punctul 6 | Anexa I punctul 5 |
| Anexa I apendicele 1 | Anexa I apendicele 1 |
| Anexa I apendicele 2 (fără addendum) | Anexa I apendicele 2 |
| — | Anexa I apendicele 3 |
| — | Anexa II |
| Anexa I punctul 2 | Anexa III |
| — | Anexa IV |
| — | Anexa V |
| — | Anexa VI |
| — | Anexa VII |
| — | Anexa VIII |
| | Anexa IX |
| Anexa II punctele 1, 2, 3 și 4 | Anexa X punctele 1, 2, 3 și 4 |
| — | Anexa X punctele 5 și 6 |
| Anexa II punctele 5 și 6 | Anexa X punctele 7 și 8 |
| Anexa II Apendicele 1 | Anexa X apendicele 1 (+ informații suplimentare) |
| Anexa II apendicele 2 (fără addendum) | Anexa X apendicele 2 |
| Anexa II Apendicele 3 | Anexa X apendicele 3 |
| — | Anexa X apendicele 4 și 5 |
| | Anexa XI |
| — | Anexa XII |
| Anexa III punctul 1 | — |
| Anexa III punctul 2 | — |

Directiva 70/157/CEE

Prezentul regulament

—

Articolul 1

—

Articolul 2

—

Articolul 3

Articolul 2

Articolul 4 alineatul (1)

Articolul 2a

Articolul 4 alineatele (2) și (3)

—

Articolul 5

—

Articolul 6

—

Articolul 7

—

Articolul 8

—

Articolul 9

—

Articolele 10, 11, 12 și 13

—

Articolul 14

—

Articolul 15

Articolul 16

Anexa I punctul 1

Anexa I punctul 1

Anexa I punctul 3

Anexa I punctul 2

Anexa I punctul 4

Anexa I punctul 3

Anexa I punctul 5

Anexa I punctul 4

Anexa I punctul 6

Anexa I punctul 5

Anexa I apendicele 1

Anexa I apendicele 1

Anexa I apendicele 2 (fără addendum)

Anexa I apendicele 2

—

Anexa I apendicele 3

—

Anexa II

Anexa I punctul 2

Anexa III

—

Anexa IV

—

Anexa V

—

Anexa VI

—

Anexa VII

—

Anexa VIII

Anexa IX

Anexa II punctele 1, 2, 3 și 4

Anexa X punctele 1, 2, 3 și 4

—

Anexa X punctele 5 și 6

Anexa II punctele 5 și 6

Anexa X punctele 7 și 8

Anexa II Apendicele 1

Anexa X apendicele 1 (+ informații suplimentare)

Anexa II apendicele 2 (fără addendum)

Anexa X apendicele 2

Anexa II Apendicele 3

Anexa X apendicele 3

—

Anexa X apendicele 4 și 5

Anexa XI

—

Anexa XII

Anexa III punctul 1

—

Anexa III punctul 2

—

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/265 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/265

---

P7_TA(2013)0042

Fondul european pentru refugiați, Fondul european de returnare și Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 573/2007/CE, a Deciziei nr. 575/2007/CE și a Deciziei 2007/435/CE a Consiliului în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului european pentru refugiați, a Fondului european de returnare și a Fondului european de integrare a resortisanților țărilor terțe în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestionarea financiară pentru anumite state membre care se confruntă sau care riscă să se confrunte cu dificultăți grave legate de stabilitatea lor financiară (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 024/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0526), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0526),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 78 alineatul (2) și articolul 79 alineatele (2) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0302/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 78 alineatul (2) și articolul 79 alineatele (2) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0302/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 decembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 decembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0004/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0004/2013),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură preluând propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură preluând propunerea Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2012)0252

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziilor nr. 573/2007/CE și nr. 575/2007/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei 2007/435/CE a Consiliului în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului european pentru refugiați, a Fondului european de returnare și a Fondului european de integrare a resortisanților țărilor terțe în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestionarea financiară pentru anumite state membre care se confruntă sau care riscă să se confrunte cu dificultăți grave legate de stabilitatea lor financiară

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 258/2013/UE.)

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/266 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/266

---

P7_TA(2013)0043

Fondul pentru frontierele externe ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 574/2007/CE în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului pentru frontierele externe în cazul statelor membre care se confruntă sau riscă să se confrunte cu dificultăți importante legate de stabilitatea lor financiară (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 024/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0527), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0527),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0301/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0301/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 decembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 decembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0433/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0433/2012),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură preluând propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură preluând propunerea Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2012)0253

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 574/2007/CE în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului pentru frontierele externe în cazul statelor membre care se confruntă sau riscă să se confrunte cu dificultăți grave legate de stabilitatea lor financiară

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 259/2013/UE.)

---

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/267 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/267

---

P7_TA(2013)0044

Conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 024/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0298), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0298),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0156/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2012 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 7 noiembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 7 noiembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0342/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0342/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2);

| 2. | aprobă declarația Parlamentului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația Parlamentului anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 351, 15.11.2012, p. 83.

(2)  Prezenta poziţie înlocuieşte amendamentele adoptate la 22 noiembrie 2012 (Texte adoptate, P7_TA(2012)0448).

---

P7_TC1-COD(2012)0158

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 februarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 al Consiliului de specificare a condițiilor în care heringul poate fi descărcat la țărm în scopuri industriale, altele decât consumul uman direct

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 227/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUŢIA LEGISLATIVĂ

Declarația Parlamentului European privind actele de punere în aplicare

Parlamentul European declară că dispozițiile prezentului regulament referitoare la actele delegate reprezintă rezultatul unui compromis delicat. Pentru obținerea unui acord în primă lectură înainte de expirarea Regulamentului (CE) nr. 850/98, până la sfârșitul anului 2012, Parlamentul European a acceptat posibilitatea utilizării actelor de punere în aplicare în anumite cazuri specifice din Regulamentul (CE) nr. 850/98. Parlamentul European subliniază totuși că aceste dispoziții nu pot fi considerate sau utilizate ca un precedent în orice regulament adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară, în special propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine.

---

Joi 7 februarie 2013

| 22.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 24/269 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 24/269

---

P7_TA(2013)0051

Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată și un mecanism de reacție rapidă împotriva fraudelor în materie de TVA *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 februarie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește un mecanism de reacție rapidă împotriva fraudelor în materie de TVA (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2016/C 024/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0428), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0428),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0260/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0260/2012),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0014/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0014/2013),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Intensificarea luptei împotriva fraudei și a evaziunii fiscale constituie un element esențial pentru reinstaurarea și menținerea stabilității și a solidității finanțelor publice în întreaga Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

Intensificarea luptei împotriva fraudei și a evaziunii fiscale constituie un element esențial pentru reinstaurarea și menținerea stabilității și a solidității finanțelor publice în întreaga Uniune.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Frauda fiscală în domeniul taxei pe valoarea adăugată (TVA) duce la pierderi
  bugetare
  considerabile și afectează condițiile de concurență și, prin urmare, funcționarea pieței interne. Recent, au apărut forme specifice de fraudă fiscală bruscă și masivă, în special prin utilizarea mijloacelor electronice, care facilitează comerțul ilegal rapid pe scară largă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Frauda fiscală în domeniul taxei pe valoarea adăugată (TVA) duce la pierderi
  bugetare
  considerabile și afectează condițiile de concurență și, prin urmare, funcționarea pieței interne. Recent, au apărut forme specifice de fraudă fiscală bruscă și masivă, în special prin utilizarea mijloacelor electronice, care facilitează comerțul ilegal rapid pe scară largă.

| (1) | Frauda fiscală în domeniul taxei pe valoarea adăugată (TVA) duce la pierderi considerabile
  în ceea ce privește finanțele publice
  și afectează în mod negativ condițiile de concurență și, prin urmare, funcționarea
  corectă și eficientă a
  pieței interne.
  Aceste pierderi ar trebui reduse, în special în perioade de austeritate fiscală.
  Recent, au apărut forme specifice de fraudă fiscală bruscă și masivă, în special prin utilizarea mijloacelor electronice, care facilitează comerțul ilegal rapid pe scară largă
  și care depășesc, adesea, frontierele unui anumit stat membru
  . |
| --- | --- |

(1)

Frauda fiscală în domeniul taxei pe valoarea adăugată (TVA) duce la pierderi considerabile
  în ceea ce privește finanțele publice
  și afectează în mod negativ condițiile de concurență și, prin urmare, funcționarea
  corectă și eficientă a
  pieței interne.
  Aceste pierderi ar trebui reduse, în special în perioade de austeritate fiscală.
  Recent, au apărut forme specifice de fraudă fiscală bruscă și masivă, în special prin utilizarea mijloacelor electronice, care facilitează comerțul ilegal rapid pe scară largă
  și care depășesc, adesea, frontierele unui anumit stat membru
  .

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată autorizează statele membre să solicite o derogare de la dispozițiile sale pentru a preveni anumite forme de fraudă fiscală sau evaziune fiscală. Pentru autorizarea unei astfel de derogări, este nevoie de o propunere a Comisiei și de adoptarea sa de către Consiliu. Experiența recentă a demonstrat că procedura de acordare a derogărilor nu este întotdeauna suficient de flexibilă pentru a garanta un răspuns prompt și adecvat la cererile înaintate de statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată autorizează statele membre să solicite o derogare de la dispozițiile sale pentru a preveni anumite forme de fraudă fiscală sau evaziune fiscală. Pentru autorizarea unei astfel de derogări, este nevoie de o propunere a Comisiei și de adoptarea sa de către Consiliu. Experiența recentă a demonstrat că procedura de acordare a derogărilor nu este întotdeauna suficient de flexibilă pentru a garanta un răspuns prompt și adecvat la cererile înaintate de statele membre.

| (2) | Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată autorizează statele membre să solicite o derogare de la dispozițiile sale pentru a preveni anumite forme de fraudă fiscală sau evaziune fiscală. Pentru autorizarea unei astfel de derogări, este nevoie de o propunere a Comisiei și de adoptarea sa de către Consiliu. Experiența recentă a demonstrat că procedura de acordare a derogărilor nu este întotdeauna suficient de
  rapidă sau de
  flexibilă pentru a garanta un răspuns prompt și adecvat la cererile înaintate de statele membre. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată autorizează statele membre să solicite o derogare de la dispozițiile sale pentru a preveni anumite forme de fraudă fiscală sau evaziune fiscală. Pentru autorizarea unei astfel de derogări, este nevoie de o propunere a Comisiei și de adoptarea sa de către Consiliu. Experiența recentă a demonstrat că procedura de acordare a derogărilor nu este întotdeauna suficient de
  rapidă sau de
  flexibilă pentru a garanta un răspuns prompt și adecvat la cererile înaintate de statele membre.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Desemnarea destinatarului drept persoana răspunzătoare de plata TVA (taxare inversă) este o măsură eficientă pentru stoparea imediată a celor mai cunoscute tipuri de evaziune fiscală în anumite sectoare. Cu toate acestea,
  deoarece situația
  poate evolua în timp, poate deveni necesară autorizarea altor măsuri. În acest scop,
  Consiliul trebuie să stabilească
  , atunci când este cazul,
  la propunerea Comisiei,
  orice altă măsură care intră în sfera de aplicare a mecanismului de reacție rapidă.
  Este necesar
  să se stabilească tipul de măsuri care ar putea fi autorizate, pentru a reduce la minimum timpul necesar pentru autorizarea derogărilor de către Comisie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Desemnarea destinatarului drept persoana răspunzătoare de plata TVA (taxare inversă) este o măsură eficientă pentru stoparea imediată a celor mai cunoscute tipuri de evaziune fiscală în anumite sectoare. Cu toate acestea,
  deoarece situația
  poate evolua în timp, poate deveni necesară autorizarea altor măsuri. În acest scop,
  Consiliul trebuie să stabilească
  , atunci când este cazul,
  la propunerea Comisiei,
  orice altă măsură care intră în sfera de aplicare a mecanismului de reacție rapidă.
  Este necesar
  să se stabilească tipul de măsuri care ar putea fi autorizate, pentru a reduce la minimum timpul necesar pentru autorizarea derogărilor de către Comisie.

| (7) | Desemnarea destinatarului drept persoana răspunzătoare de plata TVA (
  „mecanismul de
  taxare inversă”) este o măsură eficientă pentru stoparea imediată a celor mai cunoscute tipuri de evaziune fiscală în anumite sectoare
  („fraudele de tip carusel”)
  . Cu toate acestea,
  având în vedere deficiențele actuale ale sistemului TVA-ului și în funcție de cum
  poate evolua în timp
  situația
  , poate deveni necesară autorizarea altor măsuri. În acest scop,
  Comisia ar trebui să propună
  , atunci când este cazul, orice altă măsură care intră în sfera de aplicare a mecanismului de reacție rapidă.
  Măsura respectivă ar trebui aprobată în unanimitate de Consiliu după consultarea Parlamentului European. Ar trebui
  să se stabilească
  în mod amănunțit și transparent
  tipul de măsuri care ar putea fi autorizate, pentru a reduce la minimum timpul necesar pentru autorizarea derogărilor de către Comisie. |
| --- | --- |

(7)

Desemnarea destinatarului drept persoana răspunzătoare de plata TVA (
  „mecanismul de
  taxare inversă”) este o măsură eficientă pentru stoparea imediată a celor mai cunoscute tipuri de evaziune fiscală în anumite sectoare
  („fraudele de tip carusel”)
  . Cu toate acestea,
  având în vedere deficiențele actuale ale sistemului TVA-ului și în funcție de cum
  poate evolua în timp
  situația
  , poate deveni necesară autorizarea altor măsuri. În acest scop,
  Comisia ar trebui să propună
  , atunci când este cazul, orice altă măsură care intră în sfera de aplicare a mecanismului de reacție rapidă.
  Măsura respectivă ar trebui aprobată în unanimitate de Consiliu după consultarea Parlamentului European. Ar trebui
  să se stabilească
  în mod amănunțit și transparent
  tipul de măsuri care ar putea fi autorizate, pentru a reduce la minimum timpul necesar pentru autorizarea derogărilor de către Comisie.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Pentru a dezvolta și a îmbunătăți în mod constant mecanismul de reacție rapidă, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului rapoarte periodice privind aplicarea acestuia, în care să analizeze, printre altele, posibilitatea de adăugare a altor măsuri în sfera de aplicare a mecanismului și noi modalități de consolidare a cooperării dintre statele membre în cadrul general al mecanismului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Pentru a dezvolta și a îmbunătăți în mod constant mecanismul de reacție rapidă, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului rapoarte periodice privind aplicarea acestuia, în care să analizeze, printre altele, posibilitatea de adăugare a altor măsuri în sfera de aplicare a mecanismului și noi modalități de consolidare a cooperării dintre statele membre în cadrul general al mecanismului.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 9 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | Pentru ca mecanismul de reacție rapidă să funcționeze într-un mod satisfăcător, Comisia ar trebui să fie întotdeauna în măsură să acționeze rapid și corect în ceea ce privește astfel de chestiuni. Prin urmare, nivelul resurselor umane și al altor tipuri de resurse ale mecanismului de reacție rapidă ar trebui să fie unul adecvat și ar trebui să se instituie și să se mențină o procedură decizională internă mai rapidă pentru acest mecanism. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9b)

Pentru ca mecanismul de reacție rapidă să funcționeze într-un mod satisfăcător, Comisia ar trebui să fie întotdeauna în măsură să acționeze rapid și corect în ceea ce privește astfel de chestiuni. Prin urmare, nivelul resurselor umane și al altor tipuri de resurse ale mecanismului de reacție rapidă ar trebui să fie unul adecvat și ar trebui să se instituie și să se mențină o procedură decizională internă mai rapidă pentru acest mecanism.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 9 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9c) | Deoarece aplicarea unei măsuri speciale într-un stat membru ar putea avea consecințe asupra sistemelor TVA-ului din alte state membre, Comisia ar trebui, în scopul de a menține transparența, să informeze toate statele membre cu privire la ansamblul cererilor formulate și la ansamblul deciziilor luate în acest context. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9c)

Deoarece aplicarea unei măsuri speciale într-un stat membru ar putea avea consecințe asupra sistemelor TVA-ului din alte state membre, Comisia ar trebui, în scopul de a menține transparența, să informeze toate statele membre cu privire la ansamblul cererilor formulate și la ansamblul deciziilor luate în acest context.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 9 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9d) | În cadrul activității sale de consolidare și de optimizare a mecanismului de reacție rapidă, Comisia ar trebui să se consulte la scară largă cu întreprinderile din sectoarele predispuse la fraudă, precum și cu alte părți interesate relevante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9d)

În cadrul activității sale de consolidare și de optimizare a mecanismului de reacție rapidă, Comisia ar trebui să se consulte la scară largă cu întreprinderile din sectoarele predispuse la fraudă, precum și cu alte părți interesate relevante.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Deoarece obiectivul acțiunii avute în vedere, și anume combaterea fenomenelor de fraudă bruscă și masivă în domeniul TVA, care adesea au o dimensiune internațională, nu poate fi realizat într-o măsură suficientă de statele membre, acestea nefiind în măsură să combată individual circuitele de fraudă legate de noi forme de comerț care implică mai multe țări în același timp, și, prin urmare, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, pentru a garanta un răspuns mai rapid și, ca atare, mai adecvat și mai eficace la aceste fenomene, Uniunea
  poate adopta
  măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la același articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Deoarece obiectivul acțiunii avute în vedere, și anume combaterea fenomenelor de fraudă bruscă și masivă în domeniul TVA, care adesea au o dimensiune internațională, nu poate fi realizat într-o măsură suficientă de statele membre, acestea nefiind în măsură să combată individual circuitele de fraudă legate de noi forme de comerț care implică mai multe țări în același timp, și, prin urmare, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, pentru a garanta un răspuns mai rapid și, ca atare, mai adecvat și mai eficace la aceste fenomene, Uniunea
  poate adopta
  măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la același articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

| (10) | Deoarece obiectivul acțiunii avute în vedere, și anume combaterea fenomenelor de fraudă bruscă și masivă în domeniul TVA, care adesea au o dimensiune internațională, nu poate fi realizat într-o măsură suficientă de statele membre, acestea nefiind în măsură să combată individual circuitele de fraudă legate de noi forme de comerț care implică mai multe țări în același timp, și, prin urmare, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, pentru a garanta un răspuns mai rapid și, ca atare, mai adecvat și mai eficace la aceste fenomene, Uniunea
  ar trebui să adopte
  măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la același articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(10)

Deoarece obiectivul acțiunii avute în vedere, și anume combaterea fenomenelor de fraudă bruscă și masivă în domeniul TVA, care adesea au o dimensiune internațională, nu poate fi realizat într-o măsură suficientă de statele membre, acestea nefiind în măsură să combată individual circuitele de fraudă legate de noi forme de comerț care implică mai multe țări în același timp, și, prin urmare, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, pentru a garanta un răspuns mai rapid și, ca atare, mai adecvat și mai eficace la aceste fenomene, Uniunea
  ar trebui să adopte
  măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la același articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Articolul 1

Directiva 2006/112/CE

Secțiunea 1a – articolul 395a – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | desemnarea destinatarului drept persoana obligată la plata TVA pentru anumite livrări de bunuri și prestări de servicii, prin derogare de la articolul 193, în urma unei cereri în acest sens în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

desemnarea destinatarului drept persoana obligată la plata TVA pentru anumite livrări de bunuri și prestări de servicii, prin derogare de la articolul 193, în urma unei cereri în acest sens în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol;

| (a) | desemnarea destinatarului drept persoana obligată la plata TVA pentru anumite livrări de bunuri și prestări de servicii, prin derogare de la articolul 193
  („mecanismul de taxare inversă”)
  , în urma unei cereri în acest sens în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

desemnarea destinatarului drept persoana obligată la plata TVA pentru anumite livrări de bunuri și prestări de servicii, prin derogare de la articolul 193
  („mecanismul de taxare inversă”)
  , în urma unei cereri în acest sens în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol;

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Articolul 1

Directiva 2006/112/CE

Secțiunea 1a – articolul 395a – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | orice altă măsură
  stabilită
  de Consiliu
  hotărând în unanimitate în urma unei propuneri din partea Comisiei
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

orice altă măsură
  stabilită
  de Consiliu
  hotărând în unanimitate în urma unei propuneri din partea Comisiei
  .

| (b) | orice altă măsură
  propusă de Comisie și aprobată în unanimitate
  de Consiliu
  după consultarea Parlamentului European
  . |
| --- | --- |

(b)

orice altă măsură
  propusă de Comisie și aprobată în unanimitate
  de Consiliu
  după consultarea Parlamentului European
  .

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Articolul 1

Directiva 2006/112/CE

Secțiunea 1a – articolul 395a – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În sensul
  literei (a)
  ,
  măsura
  specială face obiectul unor măsuri corespunzătoare de control de către statele membre cu privire la persoanele impozabile care furnizează bunurile sau serviciile cărora li se aplică măsura respectivă. | În sensul
  literelor (a) și (b)
  ,
  orice măsură
  specială
  utilizată
  face obiectul unor măsuri corespunzătoare de control de către statele membre cu privire la persoanele impozabile care furnizează bunurile sau serviciile cărora li se aplică măsura respectivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În sensul
  literei (a)
  ,
  măsura
  specială face obiectul unor măsuri corespunzătoare de control de către statele membre cu privire la persoanele impozabile care furnizează bunurile sau serviciile cărora li se aplică măsura respectivă.

În sensul
  literelor (a) și (b)
  ,
  orice măsură
  specială
  utilizată
  face obiectul unor măsuri corespunzătoare de control de către statele membre cu privire la persoanele impozabile care furnizează bunurile sau serviciile cărora li se aplică măsura respectivă.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Articolul 1

Directiva 2006/112/CE

Secțiunea 1a – articolul 395a – alineatul 1 – paragraful 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Procedura prevăzută la prezentul alineat se finalizează în termen de trei luni. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Procedura prevăzută la prezentul alineat se finalizează în termen de trei luni.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Articolul 1

Directiva 2006/112/CE

Secțiunea 1a – articolul 395a – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Un stat membru care dorește să introducă o măsură prevăzută la alineatul (1) trimite o cerere Comisiei. Statul membru trebuie să

  -i

  furnizeze

  acesteia
  informații care să indice sectorul în cauză, tipul și caracteristicile fraudei, caracterul său brusc și masiv și consecințele în ceea ce privește pierderile financiare considerabile și ireparabile. În cazul în care Comisia consideră că nu dispune de toate informațiile necesare, aceasta contactează statul membru în cauză în termen de
  o lună
  de la primirea cererii și precizează informațiile suplimentare care sunt necesare. | (2)   Un stat membru care dorește să introducă o măsură prevăzută la alineatul (1) trimite o cerere Comisiei. Statul membru furnizează

  Comisiei, comisiilor competente ale Parlamentului European și Curții de Conturi
  informații care să indice sectorul în cauză, tipul și caracteristicile fraudei, caracterul său brusc și masiv și consecințele în ceea ce privește pierderile financiare considerabile și ireparabile. În cazul în care Comisia consideră că nu dispune de toate informațiile necesare, aceasta contactează statul membru în cauză în termen de
  două săptămâni
  de la primirea cererii și precizează informațiile suplimentare care sunt necesare.
  Comisia consultă și reprezentanții sectorului de activitate în cauză, dacă este cazul și dacă este posibil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Un stat membru care dorește să introducă o măsură prevăzută la alineatul (1) trimite o cerere Comisiei. Statul membru trebuie să

  -i

  furnizeze

  acesteia
  informații care să indice sectorul în cauză, tipul și caracteristicile fraudei, caracterul său brusc și masiv și consecințele în ceea ce privește pierderile financiare considerabile și ireparabile. În cazul în care Comisia consideră că nu dispune de toate informațiile necesare, aceasta contactează statul membru în cauză în termen de
  o lună
  de la primirea cererii și precizează informațiile suplimentare care sunt necesare.

(2)   Un stat membru care dorește să introducă o măsură prevăzută la alineatul (1) trimite o cerere Comisiei. Statul membru furnizează

  Comisiei, comisiilor competente ale Parlamentului European și Curții de Conturi
  informații care să indice sectorul în cauză, tipul și caracteristicile fraudei, caracterul său brusc și masiv și consecințele în ceea ce privește pierderile financiare considerabile și ireparabile. În cazul în care Comisia consideră că nu dispune de toate informațiile necesare, aceasta contactează statul membru în cauză în termen de
  două săptămâni
  de la primirea cererii și precizează informațiile suplimentare care sunt necesare.
  Comisia consultă și reprezentanții sectorului de activitate în cauză, dacă este cazul și dacă este posibil.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Articolul 1

Directiva 2006/112/CE

Secțiunea 1a – articolul 395a – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| După obținerea tuturor informațiile pe care le consideră necesare pentru evaluarea cererii, Comisia
  , în termen de o lună, autorizează
  măsura specială sau, dacă se opune măsurii solicitate, informează statul membru în cauză în acest sens. | După obținerea tuturor informațiile pe care le consideră necesare pentru evaluarea cererii, Comisia: |
| | (a) | notifică statul membru solicitant în consecință; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

După obținerea tuturor informațiile pe care le consideră necesare pentru evaluarea cererii, Comisia
  , în termen de o lună, autorizează
  măsura specială sau, dacă se opune măsurii solicitate, informează statul membru în cauză în acest sens.

După obținerea tuturor informațiile pe care le consideră necesare pentru evaluarea cererii, Comisia:

(a)

notifică statul membru solicitant în consecință;

| (b) | transmite cererea, în limba sa originală, celorlalte state membre; |
| --- | --- |

(b)

transmite cererea, în limba sa originală, celorlalte state membre;

| (c) | autorizează, în termen de o lună,
  măsura specială sau, dacă se opune măsurii solicitate, informează statul membru în cauză
  , celelalte state membre, comisiile competente ale Parlamentului European și Curtea de Conturi și le transmite o justificare detaliată
  în acest sens. |
| --- | --- |

(c)

autorizează, în termen de o lună,
  măsura specială sau, dacă se opune măsurii solicitate, informează statul membru în cauză
  , celelalte state membre, comisiile competente ale Parlamentului European și Curtea de Conturi și le transmite o justificare detaliată
  în acest sens.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Articolul 1

Directiva 2006/112/CE

Secțiunea 1a – articolul 395 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 395c |
| | La fiecare trei ani, și prima dată până la 1 iulie 2014, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea mecanismului de reacție rapidă instituit în temeiul prezentei secțiuni. Raportul analizează, printre altele, adăugarea unor măsuri speciale suplimentare în sfera de aplicare a mecanismului și noi modalități de consolidare a cooperării între statele membre în cadrul general al mecanismului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 395c

La fiecare trei ani, și prima dată până la 1 iulie 2014, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea mecanismului de reacție rapidă instituit în temeiul prezentei secțiuni. Raportul analizează, printre altele, adăugarea unor măsuri speciale suplimentare în sfera de aplicare a mecanismului și noi modalități de consolidare a cooperării între statele membre în cadrul general al mecanismului.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Articolul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 1a |
| | Până la 1 ianuarie 2014, Comisia prezintă un raport privind modul în care ar putea fi accelerată procedura obișnuită de derogare prevăzută la articolul 395 din Directiva 2006/112/CE. Scopul raportului este de a identifica modificările care pot fi aduse structurilor și practicilor obișnuite existente pentru a se asigura faptul că procedura este întotdeauna finalizată de către Comisie în termen de cinci luni de la primirea unei cereri din partea unui stat membru. Dacă este cazul, raportul este însoțit de propuneri legislative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 1a

Până la 1 ianuarie 2014, Comisia prezintă un raport privind modul în care ar putea fi accelerată procedura obișnuită de derogare prevăzută la articolul 395 din Directiva 2006/112/CE. Scopul raportului este de a identifica modificările care pot fi aduse structurilor și practicilor obișnuite existente pentru a se asigura faptul că procedura este întotdeauna finalizată de către Comisie în termen de cinci luni de la primirea unei cereri din partea unui stat membru. Dacă este cazul, raportul este însoțit de propuneri legislative.

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. | (2)   Statele membre comunică
  Parlamentului European și
  Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

(2)   Statele membre comunică
  Parlamentului European și
  Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. | Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.


  Aceasta se consolidează cu Directiva 2006/112/CE până la ...

   (*). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.


  Aceasta se consolidează cu Directiva 2006/112/CE până la ...

   (*).

---

(*)  
  Trei luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

---