# Euroopan unionin L 131/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 131 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta20. toukokuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 131

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta20. toukokuu 2017

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/864, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta (2018) | 1 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/864, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta (2018)

1

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen voimaantulosta | 10 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2017/865, annettu 11 päivänä toukokuuta 2017, naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien asioiden osalta | 11 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2017/866, annettu 11 päivänä toukokuuta 2017, naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta turvapaikanhaun ja palauttamiskiellon osalta | 13 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2017/867, annettu 7 päivänä helmikuuta 2017, omaisuuden osittaisessa siirrossa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan mukaisesti suojattavien järjestelyjen tyypeistä (
  1
  ) | 15 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/868, annettu 19 päivänä toukokuuta 2017, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 20 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2017/869, annettu 16 päivänä toukokuuta 2017, tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä | 22 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen voimaantulosta

10

*

Neuvoston päätös (EU) 2017/865, annettu 11 päivänä toukokuuta 2017, naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien asioiden osalta

11

*

Neuvoston päätös (EU) 2017/866, annettu 11 päivänä toukokuuta 2017, naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta turvapaikanhaun ja palauttamiskiellon osalta

13

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2017/867, annettu 7 päivänä helmikuuta 2017, omaisuuden osittaisessa siirrossa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan mukaisesti suojattavien järjestelyjen tyypeistä (
  1
  )

1

15

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/868, annettu 19 päivänä toukokuuta 2017, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

20

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2017/869, annettu 16 päivänä toukokuuta 2017, tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä

22

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission asetukseen (EU) 2017/693, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II, III ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse bitertanolin, klormekvatin ja tebufenpyradin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla ( EUVL L 101, 13.4.2017 ) | 23 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission asetukseen (EU) 2017/693, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II, III ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse bitertanolin, klormekvatin ja tebufenpyradin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla ( EUVL L 101, 13.4.2017 )

( EUVL L 101, 13.4.2017 )

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 20.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/864,

annettu 17 päivänä toukokuuta 2017,

kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta (2018)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan kulttuuriperintöön sisältyvät ihanteet, periaatteet ja arvot muodostavat Euroopan yhteisen muistin, yhteisymmärryksen, identiteetin, vuoropuhelun, yhteenkuuluvuuden ja luovuuden perustan. Kulttuuriperinnöllä on keskeinen rooli Euroopan unionissa ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osassa todetaan, että allekirjoittaneet hakivat ”innoituksensa Euroopan kulttuurisesta, uskonnollisesta ja humanistisesta perinteestä”. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan kulttuuriperintöön sisältyvät ihanteet, periaatteet ja arvot muodostavat Euroopan yhteisen muistin, yhteisymmärryksen, identiteetin, vuoropuhelun, yhteenkuuluvuuden ja luovuuden perustan. Kulttuuriperinnöllä on keskeinen rooli Euroopan unionissa ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osassa todetaan, että allekirjoittaneet hakivat ”innoituksensa Euroopan kulttuurisesta, uskonnollisesta ja humanistisesta perinteestä”.

| (2) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaan unioni kunnioittaa kulttuuriensa ja kieltensä rikkautta ja monimuotoisuutta sekä huolehtii Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaan unioni kunnioittaa kulttuuriensa ja kieltensä rikkautta ja monimuotoisuutta sekä huolehtii Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä.

| (3) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklalla unionin tehtäväksi on annettu myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä. Unioni pyrkii toiminnallaan rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimintaa muun muassa Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemuksen ja sitä koskevan tiedon levityksen parantamisessa sekä Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttämisessä ja suojaamisessa. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklalla unionin tehtäväksi on annettu myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä. Unioni pyrkii toiminnallaan rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimintaa muun muassa Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemuksen ja sitä koskevan tiedon levityksen parantamisessa sekä Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttämisessä ja suojaamisessa.

| (4) | Kuten komissio 22 päivänä heinäkuuta 2014 antamassaan tiedonannossa ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” korostaa, kulttuuriperintö on jaettu voimavara ja yhteinen etu, joka on säilytettävä tuleville sukupolville. Kulttuuriperinnöstä huolehtiminen on sen vuoksi kaikkien sidosryhmien yhteisellä vastuulla. |
| --- | --- |

(4)

Kuten komissio 22 päivänä heinäkuuta 2014 antamassaan tiedonannossa ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” korostaa, kulttuuriperintö on jaettu voimavara ja yhteinen etu, joka on säilytettävä tuleville sukupolville. Kulttuuriperinnöstä huolehtiminen on sen vuoksi kaikkien sidosryhmien yhteisellä vastuulla.

| (5) | Kulttuuriperinnön arvo on suuri koko eurooppalaiselle yhteiskunnalle niin kulttuurin ja ympäristön kannalta kuin myös yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti. Näin ollen sen kestävä hallinnointi on 2000-luvun strateginen valinta, kuten 21 päivänä toukokuuta 2014 annetuissa neuvoston päätelmissä (3) korostetaan. Kulttuuriperinnön vaikutusta arvonmuodostukseen, taitoihin ja työpaikkoihin sekä elämänlaatuun aliarvioidaan. |
| --- | --- |

(5)

Kulttuuriperinnön arvo on suuri koko eurooppalaiselle yhteiskunnalle niin kulttuurin ja ympäristön kannalta kuin myös yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti. Näin ollen sen kestävä hallinnointi on 2000-luvun strateginen valinta, kuten 21 päivänä toukokuuta 2014 annetuissa neuvoston päätelmissä (3) korostetaan. Kulttuuriperinnön vaikutusta arvonmuodostukseen, taitoihin ja työpaikkoihin sekä elämänlaatuun aliarvioidaan.

| (6) | Kulttuuriperintö on keskeisellä sijalla kulttuuria koskevassa Euroopan toimintasuunnitelmassa (4) ja se myötävaikuttaa sen tavoitteisiin, joita ovat kulttuurien monimuotoisuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistäminen, kulttuurin tukeminen luovuuden käynnistäjänä ja kulttuurin edistäminen unionin kansainvälisiin suhteisiin olennaisesti kuuluvana tekijänä. Se on myös yksi kulttuurialan eurooppalaisen yhteistyön neljästä painopisteestä kaudella 2015–2018, kuten neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 25 päivänä marraskuuta 2014 hyväksymässä nykyisessä kulttuurialan työsuunnitelmassa (5) todetaan. |
| --- | --- |

(6)

Kulttuuriperintö on keskeisellä sijalla kulttuuria koskevassa Euroopan toimintasuunnitelmassa (4) ja se myötävaikuttaa sen tavoitteisiin, joita ovat kulttuurien monimuotoisuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistäminen, kulttuurin tukeminen luovuuden käynnistäjänä ja kulttuurin edistäminen unionin kansainvälisiin suhteisiin olennaisesti kuuluvana tekijänä. Se on myös yksi kulttuurialan eurooppalaisen yhteistyön neljästä painopisteestä kaudella 2015–2018, kuten neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 25 päivänä marraskuuta 2014 hyväksymässä nykyisessä kulttuurialan työsuunnitelmassa (5) todetaan.

| (7) | Neuvosto totesi 21 päivänä toukokuuta 2014 antamissaan päätelmissä kulttuuriperinnön koostuvan menneisyydeltä perityistä resursseista kaikissa muodoissaan ja näkökohdissaan – aineellisissa, aineettomissa ja digitaalisissa (alun alkaen digitaaliset sekä digitoidut), mukaan lukien monumentit, paikat, maisemat, taidot, käytännöt, tieto ja inhimillisen luovuuden ilmaukset, sekä julkisten ja yksityisten elinten kuten museoiden, kirjastojen ja arkistojen säilyttämistä ja hallinnoimista kokoelmista. Kulttuuriperintöön sisältyy myös elokuvaperintö. |
| --- | --- |

(7)

Neuvosto totesi 21 päivänä toukokuuta 2014 antamissaan päätelmissä kulttuuriperinnön koostuvan menneisyydeltä perityistä resursseista kaikissa muodoissaan ja näkökohdissaan – aineellisissa, aineettomissa ja digitaalisissa (alun alkaen digitaaliset sekä digitoidut), mukaan lukien monumentit, paikat, maisemat, taidot, käytännöt, tieto ja inhimillisen luovuuden ilmaukset, sekä julkisten ja yksityisten elinten kuten museoiden, kirjastojen ja arkistojen säilyttämistä ja hallinnoimista kokoelmista. Kulttuuriperintöön sisältyy myös elokuvaperintö.

| (8) | Kulttuuriperintö on muotoutunut vuosisatojen kuluessa erilaisten Eurooppaa asuttaneiden sivilisaatioiden kulttuuri-ilmaisujen välisen vuorovaikutuksen kautta. Kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi auttaa vahvistamaan ja lisäämään ymmärrystä siitä, että on tärkeää suojella ja vaalia kulttuuri-ilmaisujen moninaisuutta. Yksi keino tällaisen ymmärryksen saavuttamiseksi olisivat koulutusohjelmat ja valistusohjelmat niiden velvoitteiden mukaisesti, jotka on sisällytetty kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä vuonna 2005 tehtyyn Unescon yleissopimukseen, jonka osapuolia unioni ja sen jäsenvaltiot ovat. |
| --- | --- |

(8)

Kulttuuriperintö on muotoutunut vuosisatojen kuluessa erilaisten Eurooppaa asuttaneiden sivilisaatioiden kulttuuri-ilmaisujen välisen vuorovaikutuksen kautta. Kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi auttaa vahvistamaan ja lisäämään ymmärrystä siitä, että on tärkeää suojella ja vaalia kulttuuri-ilmaisujen moninaisuutta. Yksi keino tällaisen ymmärryksen saavuttamiseksi olisivat koulutusohjelmat ja valistusohjelmat niiden velvoitteiden mukaisesti, jotka on sisällytetty kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä vuonna 2005 tehtyyn Unescon yleissopimukseen, jonka osapuolia unioni ja sen jäsenvaltiot ovat.

| (9) | Unioni ja useimmat jäsenvaltiot ovat osapuolina vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyssä Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa, jonka 30 artiklassa todetaan, että yleissopimuksen sopimuspuolet tunnustavat vammaisten henkilöiden oikeuden osallistua yhdenvertaisesti muiden kanssa kulttuurielämään ja toteuttavat kaikki asianmukaiset toimet varmistaakseen, että vammaiset henkilöt muun muassa pääsevät paikkoihin, joissa tarjotaan kulttuuriesityksiä tai -palveluja, kuten teattereihin, museoihin, elokuvateattereihin, kirjastoihin ja matkailupalveluihin, ja pääsevät mahdollisuuksien mukaan kansallisen kulttuurin kannalta merkittäviin monumentteihin ja kohteisiin. |
| --- | --- |

(9)

Unioni ja useimmat jäsenvaltiot ovat osapuolina vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyssä Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa, jonka 30 artiklassa todetaan, että yleissopimuksen sopimuspuolet tunnustavat vammaisten henkilöiden oikeuden osallistua yhdenvertaisesti muiden kanssa kulttuurielämään ja toteuttavat kaikki asianmukaiset toimet varmistaakseen, että vammaiset henkilöt muun muassa pääsevät paikkoihin, joissa tarjotaan kulttuuriesityksiä tai -palveluja, kuten teattereihin, museoihin, elokuvateattereihin, kirjastoihin ja matkailupalveluihin, ja pääsevät mahdollisuuksien mukaan kansallisen kulttuurin kannalta merkittäviin monumentteihin ja kohteisiin.

| (10) | Euroopan Esteetön kaupunki -palkinto on osoittanut, että on sekä mahdollista että hyvän käytännön mukaista tehdä kaupunkien kulttuuriperinnöstä sen luonnetta ja arvoa kunnioittaen nauttimisesta esteetöntä vammaisille, ikääntyneille ja liikuntarajoitteisille henkilöille sekä niille, joilla on jokin muunlainen tilapäinen rajoite. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan Esteetön kaupunki -palkinto on osoittanut, että on sekä mahdollista että hyvän käytännön mukaista tehdä kaupunkien kulttuuriperinnöstä sen luonnetta ja arvoa kunnioittaen nauttimisesta esteetöntä vammaisille, ikääntyneille ja liikuntarajoitteisille henkilöille sekä niille, joilla on jokin muunlainen tilapäinen rajoite.

| (11) | Kulttuuriperinnöllä on tärkeä rooli yhteisön yhteenkuuluvuuden kannalta aikana, jona kulttuurinen monimuotoisuus lisääntyy Euroopan yhteiskunnissa. Kohteilla, joille on myönnetty Euroopan kulttuuriperintötunnus, on vahva eurooppalainen ulottuvuus, sillä niiden valinta on perustunut niiden rooliin Euroopan historiassa. Yhdessä Euroopan kulttuuripääkaupunkien kanssa nämä kohteet vahvistavat tunnetta yhteiseen eurooppalaiseen tilaan kuulumisesta. Siksi olisi pyrittävä täydentävyyteen kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden kanssa. Uudet osallistavat ja kulttuurienväliset lähestymistavat kulttuuriperintöpolitiikkaan sekä koulutusaloitteet, joissa kaikkia kulttuuriperinnön muotoja arvostetaan yhtäläisesti, voivat lisätä luottamusta, vastavuoroista tunnustamista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kuten myös Euroopan neuvoston puitteissa tehtävä kansainvälinen yhteistyö osoittaa. |
| --- | --- |

(11)

Kulttuuriperinnöllä on tärkeä rooli yhteisön yhteenkuuluvuuden kannalta aikana, jona kulttuurinen monimuotoisuus lisääntyy Euroopan yhteiskunnissa. Kohteilla, joille on myönnetty Euroopan kulttuuriperintötunnus, on vahva eurooppalainen ulottuvuus, sillä niiden valinta on perustunut niiden rooliin Euroopan historiassa. Yhdessä Euroopan kulttuuripääkaupunkien kanssa nämä kohteet vahvistavat tunnetta yhteiseen eurooppalaiseen tilaan kuulumisesta. Siksi olisi pyrittävä täydentävyyteen kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden kanssa. Uudet osallistavat ja kulttuurienväliset lähestymistavat kulttuuriperintöpolitiikkaan sekä koulutusaloitteet, joissa kaikkia kulttuuriperinnön muotoja arvostetaan yhtäläisesti, voivat lisätä luottamusta, vastavuoroista tunnustamista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kuten myös Euroopan neuvoston puitteissa tehtävä kansainvälinen yhteistyö osoittaa.

| (12) | Kulttuuriperinnön asema on niin ikään tunnustettu YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa, jäljempänä ’Agenda 2030 -toimintaohjelma’, jossa tunnustetaan maailmankansalaisuus, kulttuurien monimuotoisuus ja kulttuurien välinen vuoropuhelu yleisperiaatteiksi kestävän kehityksen kannalta. Agenda 2030 -toimintaohjelmassa tunnustetaan, että kaikki kulttuurit ja sivilisaatiot voivat myötävaikuttaa kestävään kehitykseen ja niiden merkitys sen mahdollistamisessa on ratkaiseva. Kulttuuri mainitaan nimenomaisesti useissa Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteissa, erityisesti tavoitteessa 11 (kaupungit–perintö) sekä tavoitteessa 4 (koulutus) ja matkailuun liittyen tavoitteissa 8 (kestävä kasvu) ja 12 (kulutustottumukset). |
| --- | --- |

(12)

Kulttuuriperinnön asema on niin ikään tunnustettu YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa, jäljempänä ’Agenda 2030 -toimintaohjelma’, jossa tunnustetaan maailmankansalaisuus, kulttuurien monimuotoisuus ja kulttuurien välinen vuoropuhelu yleisperiaatteiksi kestävän kehityksen kannalta. Agenda 2030 -toimintaohjelmassa tunnustetaan, että kaikki kulttuurit ja sivilisaatiot voivat myötävaikuttaa kestävään kehitykseen ja niiden merkitys sen mahdollistamisessa on ratkaiseva. Kulttuuri mainitaan nimenomaisesti useissa Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteissa, erityisesti tavoitteessa 11 (kaupungit–perintö) sekä tavoitteessa 4 (koulutus) ja matkailuun liittyen tavoitteissa 8 (kestävä kasvu) ja 12 (kulutustottumukset).

| (13) | Tarve asettaa ihmiset ja inhimilliset arvot kulttuuriperinnön laajennetun ja monialaisen käsitteen keskiöön tunnustetaan kansainvälisesti yhä laajemmin, mikä vahvistaa tarvetta edistää yhä laajemman yleisön mahdollisuuksia tutustua kulttuuriperintöön ottaen huomioon muun muassa, että tällä on myönteinen vaikutus elämänlaatuun. Tällainen laajempi saatavuus voidaan saavuttaa tavoittamalla eri yleisöjä ja parantamalla esteetöntä pääsyä paikkoihin ja rakennuksiin sekä tuotteiden ja palveluiden saatavuutta niin, että otetaan huomioon erityistarpeet ja väestörakenteen muutoksen vaikutukset. |
| --- | --- |

(13)

Tarve asettaa ihmiset ja inhimilliset arvot kulttuuriperinnön laajennetun ja monialaisen käsitteen keskiöön tunnustetaan kansainvälisesti yhä laajemmin, mikä vahvistaa tarvetta edistää yhä laajemman yleisön mahdollisuuksia tutustua kulttuuriperintöön ottaen huomioon muun muassa, että tällä on myönteinen vaikutus elämänlaatuun. Tällainen laajempi saatavuus voidaan saavuttaa tavoittamalla eri yleisöjä ja parantamalla esteetöntä pääsyä paikkoihin ja rakennuksiin sekä tuotteiden ja palveluiden saatavuutta niin, että otetaan huomioon erityistarpeet ja väestörakenteen muutoksen vaikutukset.

| (14) | Erilaiset kulttuuriperinnön ylläpitoa, restaurointia, säilyttämistä, uudelleenkäyttöä, saavutettavuutta ja edistämistä koskevat toimet sekä tähän liittyvät palvelut ovat ensisijaisesti kansallisella, alueellisella tai paikallisella vastuulla. Kulttuuriperinnöllä on kuitenkin selkeä eurooppalainen ulottuvuus, jota käsitellään kulttuuripolitiikan lisäksi muissa unionin politiikoissa kuten koulutuksessa, maataloudessa ja maaseudun kehittämisessä, aluekehityksessä, sosiaalisessa yhteenkuuluvuudessa, meriasioissa, ympäristössä, matkailussa, digitaalistrategiassa, tutkimuksessa ja innovoinnissa sekä viestinnässä. |
| --- | --- |

(14)

Erilaiset kulttuuriperinnön ylläpitoa, restaurointia, säilyttämistä, uudelleenkäyttöä, saavutettavuutta ja edistämistä koskevat toimet sekä tähän liittyvät palvelut ovat ensisijaisesti kansallisella, alueellisella tai paikallisella vastuulla. Kulttuuriperinnöllä on kuitenkin selkeä eurooppalainen ulottuvuus, jota käsitellään kulttuuripolitiikan lisäksi muissa unionin politiikoissa kuten koulutuksessa, maataloudessa ja maaseudun kehittämisessä, aluekehityksessä, sosiaalisessa yhteenkuuluvuudessa, meriasioissa, ympäristössä, matkailussa, digitaalistrategiassa, tutkimuksessa ja innovoinnissa sekä viestinnässä.

| (15) | Vuosi 2018 on Euroopan ja sen kulttuuriperinnön kannalta symbolisesti ja historiallisesti merkittävä, koska silloin vietetään useita merkittäviä tapahtumia, kuten ensimmäisen maailmansodan päättymisen ja usean jäsenvaltion itsenäistymisen satavuotisjuhlavuotta sekä kolmikymmenvuotisen sodan alkamisen nelisatavuotisjuhlavuotta. Kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi voi näin ollen tarjota mahdollisuuden ymmärtää paremmin nykyaikaa monipuolisemman ja yhteisen menneisyyskäsityksen kautta. |
| --- | --- |

(15)

Vuosi 2018 on Euroopan ja sen kulttuuriperinnön kannalta symbolisesti ja historiallisesti merkittävä, koska silloin vietetään useita merkittäviä tapahtumia, kuten ensimmäisen maailmansodan päättymisen ja usean jäsenvaltion itsenäistymisen satavuotisjuhlavuotta sekä kolmikymmenvuotisen sodan alkamisen nelisatavuotisjuhlavuotta. Kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi voi näin ollen tarjota mahdollisuuden ymmärtää paremmin nykyaikaa monipuolisemman ja yhteisen menneisyyskäsityksen kautta.

| (16) | Jotta eurooppalaiset yhteiskunnat ja taloudet voivat saada kulttuuriperinnön tarjoamista mahdollisuuksista täyden hyödyn, kulttuuriperinnön vaalimisessa, kehittämisessä ja hoidossa tarvitaan tehokasta osallistavaa (eli monitasoista ja monen sidosryhmän välistä) hallintoa ja tehostettua, eri alojen välistä yhteistyötä, kuten neuvosto on todennut 25 päivänä marraskuuta 2014 antamissaan päätelmissä (6). Tällainen hallinto ja yhteistyö edellyttävät kaikkien sidosryhmien, mukaan lukien viranomaisten, kulttuuriperintöalan, yksityisten toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, kuten valtiosta riippumattomien järjestöjen ja vapaaehtoissektorin järjestöjen, mukana oloa. |
| --- | --- |

(16)

Jotta eurooppalaiset yhteiskunnat ja taloudet voivat saada kulttuuriperinnön tarjoamista mahdollisuuksista täyden hyödyn, kulttuuriperinnön vaalimisessa, kehittämisessä ja hoidossa tarvitaan tehokasta osallistavaa (eli monitasoista ja monen sidosryhmän välistä) hallintoa ja tehostettua, eri alojen välistä yhteistyötä, kuten neuvosto on todennut 25 päivänä marraskuuta 2014 antamissaan päätelmissä (6). Tällainen hallinto ja yhteistyö edellyttävät kaikkien sidosryhmien, mukaan lukien viranomaisten, kulttuuriperintöalan, yksityisten toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, kuten valtiosta riippumattomien järjestöjen ja vapaaehtoissektorin järjestöjen, mukana oloa.

| (17) | Tämän lisäksi neuvosto kehotti 25 päivänä marraskuuta 2014 hyväksytyissä päätelmissään komissiota harkitsemaan ehdotuksen tekemistä kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta. |
| --- | --- |

(17)

Tämän lisäksi neuvosto kehotti 25 päivänä marraskuuta 2014 hyväksytyissä päätelmissään komissiota harkitsemaan ehdotuksen tekemistä kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta.

| (18) | Euroopan parlamentti suositti 8 päivänä syyskuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa nimeämään mieluiten vuoden 2018 kulttuuriperinnön eurooppalaiseksi teemavuodeksi. |
| --- | --- |

(18)

Euroopan parlamentti suositti 8 päivänä syyskuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa nimeämään mieluiten vuoden 2018 kulttuuriperinnön eurooppalaiseksi teemavuodeksi.

| (19) | Alueiden komitea piti 16 päivänä huhtikuuta 2015 antamassaan lausunnossa (7) tervetulleena neuvoston kehotusta kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden harkitsemiseksi ja painotti eurooppalaisen teemavuoden panosta yhteisten tavoitteiden toteuttamiseksi yleiseurooppalaisessa kontekstissa. |
| --- | --- |

(19)

Alueiden komitea piti 16 päivänä huhtikuuta 2015 antamassaan lausunnossa (7) tervetulleena neuvoston kehotusta kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden harkitsemiseksi ja painotti eurooppalaisen teemavuoden panosta yhteisten tavoitteiden toteuttamiseksi yleiseurooppalaisessa kontekstissa.

| (20) | Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden nimeäminen on tehokas keino lisätä yleistä tietoisuutta asiasta, levittää tietoa hyvistä käytännöistä, virittää periaatekeskustelua sekä edistää tutkimus- ja innovointitoimintaa ja tehostaa laadullisen näytön ja määrällisten tietojen keräämistä ja analysointia, mukaan lukien tilastot, kulttuuriperinnön sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista. Luomalla toimintaympäristö näiden tavoitteiden edistämiseksi samanaikaisesti sekä unionin tasolla että kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasoilla voidaan lisätä yhteisvaikutuksia ja tehostaa resurssien käyttöä. Komission olisi tämän vuoksi annettava Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille, alueiden komitealle sekä kulttuuriperintöalalla unionin tasolla työskenteleville elimille ja yhdistyksille oikea-aikaista tietoa ja tehtävä tiivistä yhteistyötä niiden kanssa. Kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta varten kehitettyjen toimintojen eurooppalaisen ulottuvuuden varmistamiseksi jäsenvaltioita kannustetaan myös tekemään keskenään yhteistyötä. |
| --- | --- |

(20)

Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden nimeäminen on tehokas keino lisätä yleistä tietoisuutta asiasta, levittää tietoa hyvistä käytännöistä, virittää periaatekeskustelua sekä edistää tutkimus- ja innovointitoimintaa ja tehostaa laadullisen näytön ja määrällisten tietojen keräämistä ja analysointia, mukaan lukien tilastot, kulttuuriperinnön sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista. Luomalla toimintaympäristö näiden tavoitteiden edistämiseksi samanaikaisesti sekä unionin tasolla että kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasoilla voidaan lisätä yhteisvaikutuksia ja tehostaa resurssien käyttöä. Komission olisi tämän vuoksi annettava Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille, alueiden komitealle sekä kulttuuriperintöalalla unionin tasolla työskenteleville elimille ja yhdistyksille oikea-aikaista tietoa ja tehtävä tiivistä yhteistyötä niiden kanssa. Kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta varten kehitettyjen toimintojen eurooppalaisen ulottuvuuden varmistamiseksi jäsenvaltioita kannustetaan myös tekemään keskenään yhteistyötä.

| (21) | Kulttuuriperintö on myös yksi ulkosuhteiden useiden ohjelmien toiminta-ala ensisijaisesti – mutta ei yksinomaan – Lähi-idässä. Kulttuuriperinnön arvon edistäminen on myös vastatoimi kulttuuriaarteiden tahalliseen tuhoamiseen konfliktialueilla, kuten korostetaan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission 8 päivänä kesäkuuta 2016 antamassa yhteisessä tiedonannossa ”Towards an EU strategy for international cultural relations” (Tavoitteena EU:n kansainvälisten kulttuurisuhteiden strategia). On tärkeää varmistaa kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden ja kaikkien asianmukaisissa puitteissa kehitettyjen ulkosuhteiden aloitteiden keskinäinen täydentävyys. Asiaankuuluvien ulkosuhdevälineiden puitteissa kehitettävissä toimissa kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja edistämiseksi olisi muun muassa otettava huomioon yhteiset intressit, jotka liittyvät kolmansien maiden kanssa käytävään, kokemuksia ja arvoja koskevaan tietojenvaihtoon. Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden tulee edistää kyseessä olevien kulttuurien keskinäistä tuntemusta, kunnioittamista ja ymmärtämistä. |
| --- | --- |

(21)

Kulttuuriperintö on myös yksi ulkosuhteiden useiden ohjelmien toiminta-ala ensisijaisesti – mutta ei yksinomaan – Lähi-idässä. Kulttuuriperinnön arvon edistäminen on myös vastatoimi kulttuuriaarteiden tahalliseen tuhoamiseen konfliktialueilla, kuten korostetaan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission 8 päivänä kesäkuuta 2016 antamassa yhteisessä tiedonannossa ”Towards an EU strategy for international cultural relations” (Tavoitteena EU:n kansainvälisten kulttuurisuhteiden strategia). On tärkeää varmistaa kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden ja kaikkien asianmukaisissa puitteissa kehitettyjen ulkosuhteiden aloitteiden keskinäinen täydentävyys. Asiaankuuluvien ulkosuhdevälineiden puitteissa kehitettävissä toimissa kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja edistämiseksi olisi muun muassa otettava huomioon yhteiset intressit, jotka liittyvät kolmansien maiden kanssa käytävään, kokemuksia ja arvoja koskevaan tietojenvaihtoon. Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden tulee edistää kyseessä olevien kulttuurien keskinäistä tuntemusta, kunnioittamista ja ymmärtämistä.

| (22) | Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden olisi oltava tiiviisti mukana kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden toimissa. Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat maat ja muut kumppanimaat olisi myös tarpeen mukaan pyrittävä saamaan mukaan. Tällaiseen osallistumiseen voidaan pyrkiä asianmukaisen yhteistyön ja vuoropuhelun, erityisesti unionin ja kyseisten maiden kansalaisyhteiskuntien välisen vuoropuhelun, puitteissa. |
| --- | --- |

(22)

Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden olisi oltava tiiviisti mukana kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden toimissa. Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat maat ja muut kumppanimaat olisi myös tarpeen mukaan pyrittävä saamaan mukaan. Tällaiseen osallistumiseen voidaan pyrkiä asianmukaisen yhteistyön ja vuoropuhelun, erityisesti unionin ja kyseisten maiden kansalaisyhteiskuntien välisen vuoropuhelun, puitteissa.

| (23) | Euroopan kulttuuriperinnön vaaliminen, säilyttäminen ja kehittäminen kuuluu unionin nykyisten ohjelmien tavoitteisiin. Näin ollen kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi voidaan toteuttaa hyödyntämällä näitä ohjelmia niiden nykyisten säännösten mukaisesti ja asettamalla rahoituspainopisteet joko yhdeksi tai useammaksi vuodeksi. Ohjelmat ja toimet muun muassa kulttuurin, koulutuksen, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, aluekehityksen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, meriasioiden, ympäristön, matkailun, digitaalisten sisämarkkinoiden strategian, tutkimuksen ja innovoinnin sekä viestinnän aloilla edistävät suoraan ja välillisesti Euroopan kulttuuriperinnön suojelemista, kehittämistä, innovatiivista uudelleenkäyttöä ja edistämistä, ja voivat tukea kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta kunkin ohjelman tai toimen oikeudellisen kehyksen mukaisesti. Unionin tason yhteisrahoitusta täydentävää kansallista lisätukea, myös joustavia rahoitusmekanismeja, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia tai joukkorahoitusta, voidaan harkita kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

(23)

Euroopan kulttuuriperinnön vaaliminen, säilyttäminen ja kehittäminen kuuluu unionin nykyisten ohjelmien tavoitteisiin. Näin ollen kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi voidaan toteuttaa hyödyntämällä näitä ohjelmia niiden nykyisten säännösten mukaisesti ja asettamalla rahoituspainopisteet joko yhdeksi tai useammaksi vuodeksi. Ohjelmat ja toimet muun muassa kulttuurin, koulutuksen, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, aluekehityksen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, meriasioiden, ympäristön, matkailun, digitaalisten sisämarkkinoiden strategian, tutkimuksen ja innovoinnin sekä viestinnän aloilla edistävät suoraan ja välillisesti Euroopan kulttuuriperinnön suojelemista, kehittämistä, innovatiivista uudelleenkäyttöä ja edistämistä, ja voivat tukea kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta kunkin ohjelman tai toimen oikeudellisen kehyksen mukaisesti. Unionin tason yhteisrahoitusta täydentävää kansallista lisätukea, myös joustavia rahoitusmekanismeja, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia tai joukkorahoitusta, voidaan harkita kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden tukemiseksi.

| (24) | Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset. |
| --- | --- |

(24)

Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset.

| (25) | Tässä päätöksessä vahvistetaan koko kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (8) 17 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

Tässä päätöksessä vahvistetaan koko kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (8) 17 kohdan mukaisesti.

| (26) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, eli Euroopan kulttuuriperinnön jakamisen ja arvostuksen edistämistä, tietoisuuden lisäämistä yhteisestä historiasta ja yhteisistä arvoista sekä yhteiseen eurooppalaiseen tilaan kuulumisen tunteen vahvistamista, vaan ne voidaan valtioiden välisen tiedonvaihtotarpeen ja unionin laajuisten hyvien käytäntöjen levittämisen tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(26)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, eli Euroopan kulttuuriperinnön jakamisen ja arvostuksen edistämistä, tietoisuuden lisäämistä yhteisestä historiasta ja yhteisistä arvoista sekä yhteiseen eurooppalaiseen tilaan kuulumisen tunteen vahvistamista, vaan ne voidaan valtioiden välisen tiedonvaihtotarpeen ja unionin laajuisten hyvien käytäntöjen levittämisen tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

1.   Nimetään vuosi 2018 ”kulttuuriperinnön eurooppalaiseksi teemavuodeksi”, jäljempänä ’eurooppalainen teemavuosi’.

2.   Eurooppalaisen teemavuoden tarkoituksena on edistää Euroopan kulttuuriperinnön jakamista ja arvostusta jaettuna voimavarana, lisätä tietoisuutta yhteisestä historiasta ja yhteisistä arvoista sekä vahvistaa tunnetta yhteiseen eurooppalaiseen tilaan kuulumisesta.

2 artikla

Tavoitteet

1.   Eurooppalaisen teemavuoden yleisenä tavoitteena on edistää ja tukea unionin, jäsenvaltioiden sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten toimia yhteistyössä kulttuuriperintöalan ja laajemman kansalaisyhteiskunnan kanssa Euroopan kulttuuriperinnön suojelemiseksi, vaalimiseksi, uudelleenkäyttämiseksi, kehittämiseksi, hyödyntämiseksi ja edistämiseksi. Eurooppalaisella teemavuodella on erityisesti seuraavat tavoitteet:

| a) | edistää osaltaan Euroopan kulttuuriperinnön merkitystä keskeisenä osana kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Jäsenvaltioiden toimivaltaa kaikilta osin kunnioittaen eurooppalaisen teemavuoden on tuotava esiin parhaita keinoja Euroopan kulttuuriperinnön säilyttämisen ja vaalimisen varmistamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että laajempi ja moninaisempi yleisö voi nauttia siitä, yleisöpohjan laajentamista koskevat toimet ja kulttuuriperintökasvatus mukaan lukien, edistäen siten sosiaalista osallisuutta ja integraatiota. |
| --- | --- |

a)

edistää osaltaan Euroopan kulttuuriperinnön merkitystä keskeisenä osana kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Jäsenvaltioiden toimivaltaa kaikilta osin kunnioittaen eurooppalaisen teemavuoden on tuotava esiin parhaita keinoja Euroopan kulttuuriperinnön säilyttämisen ja vaalimisen varmistamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että laajempi ja moninaisempi yleisö voi nauttia siitä, yleisöpohjan laajentamista koskevat toimet ja kulttuuriperintökasvatus mukaan lukien, edistäen siten sosiaalista osallisuutta ja integraatiota.

| b) | vahvistaa suoran ja välillisen taloudellisen potentiaalinsa ansiosta Euroopan kulttuuriperinnön merkitystä yhteiskunnalle ja taloudelle, mihin sisältyy kulttuurialan ja luovien toimialojen, muun muassa pienten ja keskisuurten yritysten, tukeminen ja luovuutta ja innovointia koskevan innostuksen antaminen, kestävän kehityksen ja matkailun edistäminen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen sekä pysyvien työpaikkojen luominen. |
| --- | --- |

b)

vahvistaa suoran ja välillisen taloudellisen potentiaalinsa ansiosta Euroopan kulttuuriperinnön merkitystä yhteiskunnalle ja taloudelle, mihin sisältyy kulttuurialan ja luovien toimialojen, muun muassa pienten ja keskisuurten yritysten, tukeminen ja luovuutta ja innovointia koskevan innostuksen antaminen, kestävän kehityksen ja matkailun edistäminen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen sekä pysyvien työpaikkojen luominen.

| c) | edistää kulttuuriperintöä tärkeänä tekijänä unionin ja kolmansien maiden välisissä suhteissa hyödyntäen kumppanimaiden kiinnostusta ja tarpeita sekä eurooppalaista kulttuuriperintöön liittyvää asiantuntemusta. |
| --- | --- |

c)

edistää kulttuuriperintöä tärkeänä tekijänä unionin ja kolmansien maiden välisissä suhteissa hyödyntäen kumppanimaiden kiinnostusta ja tarpeita sekä eurooppalaista kulttuuriperintöön liittyvää asiantuntemusta.

2.   Eurooppalaisen teemavuoden erityistavoitteet ovat seuraavat:

| a) | edistetään kulttuuriperintötoimiin sovellettavia ihmiskeskeisiä, osallistavia, tulevaisuuteen suuntautuvia, yhtenäisempiä, kestäviä ja monialaisia toimintatapoja; |
| --- | --- |

a)

edistetään kulttuuriperintötoimiin sovellettavia ihmiskeskeisiä, osallistavia, tulevaisuuteen suuntautuvia, yhtenäisempiä, kestäviä ja monialaisia toimintatapoja;

| b) | edistetään osallistavan hallinnon ja kulttuuriperinnön hoidon innovatiivisia malleja, joissa ovat mukana kaikki sidosryhmät, kuten viranomaiset, kulttuuriperintöala, yksityiset toimijat ja kansalaisjärjestöt; |
| --- | --- |

b)

edistetään osallistavan hallinnon ja kulttuuriperinnön hoidon innovatiivisia malleja, joissa ovat mukana kaikki sidosryhmät, kuten viranomaiset, kulttuuriperintöala, yksityiset toimijat ja kansalaisjärjestöt;

| c) | edistetään keskustelua, tutkimustoimia sekä hyvien käytäntöjen vaihtoa kulttuuriperinnön säilyttämisen, vaalimisen, innovatiivisen uudelleenkäytön ja kehittämisen laadusta ja historiallisessa ympäristössä toteutettavista nykytoimista; |
| --- | --- |

c)

edistetään keskustelua, tutkimustoimia sekä hyvien käytäntöjen vaihtoa kulttuuriperinnön säilyttämisen, vaalimisen, innovatiivisen uudelleenkäytön ja kehittämisen laadusta ja historiallisessa ympäristössä toteutettavista nykytoimista;

| d) | edistetään ratkaisuja, joiden ansiosta kulttuuriperintö tuodaan kaikkien saataville ja ulottuville, myös digitaalisten välineiden kautta, poistamalla sosiaaliset, kulttuuriset ja fyysiset esteet sekä ottaen huomioon henkilöt, joilla on erityistarpeita; |
| --- | --- |

d)

edistetään ratkaisuja, joiden ansiosta kulttuuriperintö tuodaan kaikkien saataville ja ulottuville, myös digitaalisten välineiden kautta, poistamalla sosiaaliset, kulttuuriset ja fyysiset esteet sekä ottaen huomioon henkilöt, joilla on erityistarpeita;

| e) | korostetaan ja vahvistetaan kulttuuriperinnön myönteistä vaikutusta yhteiskuntaan ja talouteen tutkimuksen ja innovoinnin avulla muun muassa vahvistamalla tällaisen vaikutuksen aikaansaamiseksi tarvittavaa tietopohjaa unionin tasolla; |
| --- | --- |

e)

korostetaan ja vahvistetaan kulttuuriperinnön myönteistä vaikutusta yhteiskuntaan ja talouteen tutkimuksen ja innovoinnin avulla muun muassa vahvistamalla tällaisen vaikutuksen aikaansaamiseksi tarvittavaa tietopohjaa unionin tasolla;

| f) | edistetään kulttuuriperinnön ja ympäristöpolitiikan välisiä yhteisvaikutuksia sisällyttämällä kulttuuriperintökysymykset ympäristö-, arkkitehtuuri- ja suunnittelupolitiikkaan sekä edistämällä energiatehokkuutta; |
| --- | --- |

f)

edistetään kulttuuriperinnön ja ympäristöpolitiikan välisiä yhteisvaikutuksia sisällyttämällä kulttuuriperintökysymykset ympäristö-, arkkitehtuuri- ja suunnittelupolitiikkaan sekä edistämällä energiatehokkuutta;

| g) | kannustetaan alueellisia ja paikallisia kehittämisstrategioita kulttuuriperinnön tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseen, esimerkiksi edistämällä kestävää matkailua; |
| --- | --- |

g)

kannustetaan alueellisia ja paikallisia kehittämisstrategioita kulttuuriperinnön tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseen, esimerkiksi edistämällä kestävää matkailua;

| h) | tuetaan erityistaitojen kehittämistä ja parannetaan tietämyksenhallintaa ja tietämyksen siirtoa kulttuuriperintöalalla digitalisoitumisen vaikutukset huomioon ottaen; |
| --- | --- |

h)

tuetaan erityistaitojen kehittämistä ja parannetaan tietämyksenhallintaa ja tietämyksen siirtoa kulttuuriperintöalalla digitalisoitumisen vaikutukset huomioon ottaen;

| i) | edistetään kulttuuriperintöä nykypäivän kulttuuriteosten ja innovoinnin innoituksen lähteenä sekä korostetaan kulttuuriperintöalan ja muiden kulttuurialojen ja luovien toimialojen yhteisvaikutuksen ja niiden välisen vahvemman vuorovaikutuksen mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

i)

edistetään kulttuuriperintöä nykypäivän kulttuuriteosten ja innovoinnin innoituksen lähteenä sekä korostetaan kulttuuriperintöalan ja muiden kulttuurialojen ja luovien toimialojen yhteisvaikutuksen ja niiden välisen vahvemman vuorovaikutuksen mahdollisuuksia;

| j) | lisätään tietoisuutta Euroopan kulttuuriperinnön merkityksestä elinikäisen oppimisen ja koulutuksen avulla keskittyen erityisesti lapsiin, nuoriin ja ikääntyneisiin henkilöihin, paikallisyhteisöihin ja vaikeasti tavoitettaviin ryhmiin; |
| --- | --- |

j)

lisätään tietoisuutta Euroopan kulttuuriperinnön merkityksestä elinikäisen oppimisen ja koulutuksen avulla keskittyen erityisesti lapsiin, nuoriin ja ikääntyneisiin henkilöihin, paikallisyhteisöihin ja vaikeasti tavoitettaviin ryhmiin;

| k) | korostetaan yhteistyön mahdollisuuksia kulttuuriperintöalalla tiiviimpien suhteiden kehittämiseksi unionissa ja unionin ulkopuolisten maiden kanssa ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun, konfliktien jälkeisen sovittelun ja konfliktien ehkäisemisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

k)

korostetaan yhteistyön mahdollisuuksia kulttuuriperintöalalla tiiviimpien suhteiden kehittämiseksi unionissa ja unionin ulkopuolisten maiden kanssa ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun, konfliktien jälkeisen sovittelun ja konfliktien ehkäisemisen edistämiseksi;

| l) | edistetään kulttuuriperintöön liittyvää tutkimusta ja innovointia; helpotetaan sitä, että kaikki sidosryhmät, erityisesti viranomaiset ja yksityinen sektori, voivat hyödyntää tutkimustuloksia, ja helpotetaan tutkimustulosten levittämistä laajemmalle yleisölle; |
| --- | --- |

l)

edistetään kulttuuriperintöön liittyvää tutkimusta ja innovointia; helpotetaan sitä, että kaikki sidosryhmät, erityisesti viranomaiset ja yksityinen sektori, voivat hyödyntää tutkimustuloksia, ja helpotetaan tutkimustulosten levittämistä laajemmalle yleisölle;

| m) | edistetään yhteisvaikutuksia unionin ja jäsenvaltioiden välillä muun muassa vahvistamalla aloitteita, joilla ehkäistään kulttuuriomaisuuden laitonta kauppaa, sekä |
| --- | --- |

m)

edistetään yhteisvaikutuksia unionin ja jäsenvaltioiden välillä muun muassa vahvistamalla aloitteita, joilla ehkäistään kulttuuriomaisuuden laitonta kauppaa, sekä

| n) | tuodaan vuoden 2018 aikana esiin merkittäviä tapahtumia, joilla on symbolinen merkitys Euroopan historialle ja kulttuuriperinnölle. |
| --- | --- |

n)

tuodaan vuoden 2018 aikana esiin merkittäviä tapahtumia, joilla on symbolinen merkitys Euroopan historialle ja kulttuuriperinnölle.

3 artikla

Toimenpiteiden sisältö

1.   Edellä 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin on sisällyttävä seuraavaa eurooppalaisen teemavuoden tavoitteisiin liittyvää toimintaa unionin tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla:

| a) | aloitteet ja tapahtumat, joilla edistetään keskustelua ja lisätään tietoisuutta kulttuuriperinnön merkityksestä ja arvosta sekä edistetään kansalaisten ja sidosryhmien osallistumista; |
| --- | --- |

a)

aloitteet ja tapahtumat, joilla edistetään keskustelua ja lisätään tietoisuutta kulttuuriperinnön merkityksestä ja arvosta sekä edistetään kansalaisten ja sidosryhmien osallistumista;

| b) | tiedotus, näyttelyt, koulutus ja valistuskampanjat, joilla välitetään arvoja, kuten monimuotoisuus ja kulttuurienvälinen vuoropuhelu, käyttäen esimerkkinä Euroopan rikasta kulttuuriperintöä ja joilla edistetään kansalaisten osallistumista kulttuuriperinnön suojeluun ja hoitoon ja yleisemmin eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

b)

tiedotus, näyttelyt, koulutus ja valistuskampanjat, joilla välitetään arvoja, kuten monimuotoisuus ja kulttuurienvälinen vuoropuhelu, käyttäen esimerkkinä Euroopan rikasta kulttuuriperintöä ja joilla edistetään kansalaisten osallistumista kulttuuriperinnön suojeluun ja hoitoon ja yleisemmin eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseen;

| c) | kansallisten, alueellisten ja paikallisten hallintojen sekä muiden organisaatioiden välinen kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto ja tiedon levittäminen kulttuuriperinnöstä muun muassa Europeanan kautta; |
| --- | --- |

c)

kansallisten, alueellisten ja paikallisten hallintojen sekä muiden organisaatioiden välinen kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto ja tiedon levittäminen kulttuuriperinnöstä muun muassa Europeanan kautta;

| d) | tutkimusten tekeminen ja tutkimus- ja innovointitoimien toteuttaminen sekä niiden tulosten levittäminen unionissa tai kansallisella tasolla sekä |
| --- | --- |

d)

tutkimusten tekeminen ja tutkimus- ja innovointitoimien toteuttaminen sekä niiden tulosten levittäminen unionissa tai kansallisella tasolla sekä

| e) | eurooppalaiseen teemavuoteen liittyvien hankkeiden ja verkostojen edistäminen muun muassa tiedotusvälineiden ja sosiaalisten verkostojen avulla. |
| --- | --- |

e)

eurooppalaiseen teemavuoteen liittyvien hankkeiden ja verkostojen edistäminen muun muassa tiedotusvälineiden ja sosiaalisten verkostojen avulla.

2.   Unionin tasolla komissio ja kansallisella tasolla jäsenvaltiot voivat määrittää muita kuin 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä, edellyttäen että ne myötävaikuttavat 2 artiklassa vahvistettujen eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseen.

3.   Unionin tasolla unionin toimielimet ja elimet ja kansallisella tasolla jäsenvaltiot voivat viitata eurooppalaiseen teemavuoteen ja sen logoon edistäessään 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja toimia.

4 artikla

Koordinointi jäsenvaltioiden tasolla

Jäsenvaltiot vastaavat eurooppalaiseen teemavuoteen osallistumisen järjestämisestä kansallisella tasolla. Tätä varten jäsenvaltiot nimeävät kansallisia koordinaattoreita. Kansalliset koordinaattorit varmistavat asiaan liittyvien toimien koordinoinnin kansallisella tasolla.

5 artikla

Koordinointi unionin tasolla

1.   Komissio kutsuu säännöllisesti koolle kansallisten koordinaattoreiden kokouksia eurooppalaiseen teemavuoteen liittyvän toiminnan yhteensovittamiseksi. Kyseiset kokoukset tarjoavat lisäksi mahdollisuuksia vaihtaa tietoja eurooppalaisen teemavuoden täytäntöönpanosta kansallisella ja unionin tasolla; Euroopan parlamentin edustajat voivat osallistua mainittuihin kokouksiin tarkkailijoina.

2.   Eurooppalaisen teemavuoden koordinointiin unionin tasolla sovelletaan monialaista lähestymistapaa yhteisvaikutusten luomiseksi kulttuuriperinnön alalla hankkeita rahoittavien unionin eri ohjelmien ja aloitteiden välillä.

3.   Komissio kutsuu säännöllisesti koolle kulttuuriperintöalan sidosryhmien ja järjestöjen tai elinten edustajien kokouksia, mukaan luettuina olemassa olevien ylikansallisten kulttuuriverkostojen ja asiaankuuluvien valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä nuorisojärjestöjen edustajat, jotta ne auttaisivat sitä eurooppalaisen teemavuoden täytäntöönpanossa unionin tasolla.

6 artikla

Kansainvälinen yhteistyö

Komissio tekee eurooppalaiseen teemavuoteen liittyvää yhteistyötä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston ja Unescon, kanssa ja varmistaa samalla unionin osallistumisen näkyvyyden.

7 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia toimia täytäntöön pantaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja todentamisilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.

2.   Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän päätöksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia.

3.   Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (9) ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (10) vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti tehdä tutkimuksia, mukaan luettuina paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko päätöksen nojalla rahoitettuun avustussopimukseen tai -päätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

4.   Tämän päätöksen täytäntöönpanosta johtuviin yhteistyösopimuksiin kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, sopimuksiin, avustussopimuksiin ja avustuspäätöksiin on sisällytettävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.

8 artikla

Rahoitus

Eurooppalaisen teemavuoden täytäntöönpanotoimien tueksi tarkoitetun unionin tason yhteisrahoituksen on oltava jo olemassa oleviin ohjelmiin, kuten Luova Eurooppa -ohjelmaan, sovellettavien sääntöjen mukaista, ja se on toteutettava nykyisten mahdollisuuksien rajoissa asettaa painopisteitä joko yhdeksi tai useammaksi vuodeksi. Eurooppalaista teemavuotta voidaan tarvittaessa tukea myös muista ohjelmista ja politiikoista niiden oikeudellisten ja rahoitusta koskevien säännösten mukaisesti.

9 artikla

Talousarvio

Rahoituspuitteet tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi 1 päivän tammikuuta 2017 ja 31 päivän joulukuuta 2018 välisellä kaudella ovat kahdeksan miljoonaa euroa.

Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.

10 artikla

Seuranta ja arviointi

Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen aloitteiden täytäntöön panemisesta ja tuloksista sekä näitä aloitteita koskevan yleisarvion. Kertomus sisältää ajatuksia kulttuuriperinnön alalla toteutettavista muista yhteisistä toimista.

11 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Strasbourgissa 17 päivänä toukokuuta 2017.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ABELA

---

(1)  
  EUVL C 88, 21.3.2017, s. 7.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 27. huhtikuuta 2017 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 11. toukokuuta 2017.

2

(3)  Neuvoston päätelmät, annettu 21 päivänä toukokuuta 2014, kulttuuriperinnöstä Euroopan kestävän kehityksen strategisena voimavarana (EUVL C 183, 14.6.2014, s. 36).

3

(4)  Neuvoston päätöslauselma, annettu 16 päivänä marraskuuta 2007, Euroopan unionin kulttuuria koskevasta asialistasta (EUVL C 287, 29.11.2007, s. 1).

4

(5)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta (2015–2018) (EUVL C 463, 23.12.2014, s. 4).

5

(6)  Neuvoston päätelmät kulttuuriperinnön osallistavasta hallinnasta (EUVL C 463, 23.12.2014, s. 1).

6

(7)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (EUVL C 195, 12.6.2015, s. 22).

7

(8)  
  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

9

(10)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

10

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON YHTEINEN LAUSUMA

Päätöksen 9 artiklan mukaisesti rahoituspuitteet kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden (2018) täytäntöönpanemiseksi ovat kahdeksan miljoonaa euroa. Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden valmistelun rahoittamiseksi miljoona euroa rahoitetaan olemassa olevista, vuoden 2017 talousarviovaroista. Vuoden 2018 talousarviossa varataan ja kirjataan budjettikohtaan seitsemän miljoonaa euroa. Tästä määrästä kolme miljoonaa euroa saadaan nykyisin Luova Eurooppa -ohjelmalle tarkoitetuista määrärahoista ja neljä miljoonaa euroa saadaan uudelleenpriorisoinnin avulla olemassa olevista varoista hyödyntämättä olemassa olevaa liikkumavaraa ja sekä rajoittamatta budjettivallan käyttäjän valtuuksia.

KOMISSION LAUSUMA

KOMISSION LAUSUMA

Komissio panee merkille lainsäädäntövallan käyttäjien sopimuksen siitä, että kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta (2018) koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 9 artiklassa otetaan käyttöön kahdeksan miljoonan euron rahoituspuitteet. Komissio muistuttaa, että budjettivallan käyttäjällä on oikeus hyväksyä vuotuisen talousarvion määrärahojen määrä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan mukaisesti.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 20.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/10

---

Ilmoitus Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen voimaantulosta

Euroopan unioni ja Cookinsaaret allekirjoittivat Brysselissä 3. toukokuuta 2016 kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja Avaruassa 14. lokakuuta 2016 sen täytäntöönpanopöytäkirjan.

Euroopan unioni ilmoitti 28. helmikuuta 2017, että se oli saattanut päätökseen sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt. Cookinsaaret antoi oman ilmoituksensa 10. toukokuuta 2017.

Sopimus tuli näin ollen voimaan 10. toukokuuta 2017 sopimuksen 17 artiklan mukaisesti.

---

| 20.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/11

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/865,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2017,

naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien asioiden osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan 2 kohdan ja 83 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni osallistui jäsenvaltioiden rinnalla tarkkailijana neuvotteluihin Euroopan neuvoston yleissopimuksesta naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta, jäljempänä ’yleissopimus’, jonka Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi 7 päivänä huhtikuuta 2011. Yleissopimus avattiin allekirjoittamista varten 11 päivänä toukokuuta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Unioni osallistui jäsenvaltioiden rinnalla tarkkailijana neuvotteluihin Euroopan neuvoston yleissopimuksesta naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta, jäljempänä ’yleissopimus’, jonka Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi 7 päivänä huhtikuuta 2011. Yleissopimus avattiin allekirjoittamista varten 11 päivänä toukokuuta 2011.

| (2) | Yleissopimuksen 75 artiklan mukaisesti yleissopimus on avoinna unionille allekirjoittamista varten. |
| --- | --- |

(2)

Yleissopimuksen 75 artiklan mukaisesti yleissopimus on avoinna unionille allekirjoittamista varten.

| (3) | Yleissopimuksella luodaan laaja-alaiset ja monitahoiset oikeudelliset puitteet naisten suojelemiseksi kaikenlaiselta väkivallalta. Sillä pyritään estämään ja poistamaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa ja perheväkivaltaa sekä saattamaan väkivallantekijät syytteeseen. Se kattaa monenlaisia toimenpiteitä tietojen kokoamisesta ja valistuksesta oikeudellisiin toimenpiteisiin, joilla naisiin kohdistuvan väkivallan eri muodot säädetään rangaistaviksi. Se sisältää toimenpiteitä uhrien suojelemiseksi ja tukipalvelujen tarjoamiseksi, ja siinä käsitellään sukupuoleen perustuvan väkivallan ulottuvuutta turvapaikka- ja muuttoliikeasioiden yhteydessä. Yleissopimuksella perustetaan erityinen valvontamekanismi sen varmistamiseksi, että osapuolet panevat yleissopimuksen määräykset tehokkaasti täytäntöön. |
| --- | --- |

(3)

Yleissopimuksella luodaan laaja-alaiset ja monitahoiset oikeudelliset puitteet naisten suojelemiseksi kaikenlaiselta väkivallalta. Sillä pyritään estämään ja poistamaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa ja perheväkivaltaa sekä saattamaan väkivallantekijät syytteeseen. Se kattaa monenlaisia toimenpiteitä tietojen kokoamisesta ja valistuksesta oikeudellisiin toimenpiteisiin, joilla naisiin kohdistuvan väkivallan eri muodot säädetään rangaistaviksi. Se sisältää toimenpiteitä uhrien suojelemiseksi ja tukipalvelujen tarjoamiseksi, ja siinä käsitellään sukupuoleen perustuvan väkivallan ulottuvuutta turvapaikka- ja muuttoliikeasioiden yhteydessä. Yleissopimuksella perustetaan erityinen valvontamekanismi sen varmistamiseksi, että osapuolet panevat yleissopimuksen määräykset tehokkaasti täytäntöön.

| (4) | Yleissopimuksen allekirjoittaminen unionin puolesta edistää naisten ja miesten tasa-arvon toteutumista kaikilla aloilla, mikä on keskeinen tavoite ja arvo unionin kaikessa toiminnassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan mukaisesti. Naisiin kohdistuva väkivalta loukkaa heidän ihmisoikeuksiaan, ja se on syrjinnän äärimmäinen muoto, joka perustuu sukupuolten epätasa-arvoon sekä edistää ja vahvistaa sitä. Sitoutumalla yleissopimuksen täytäntöönpanoon unioni vahvistaa sitoutuneisuutensa naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseen omalla alueellaan ja maailmanlaajuisesti sekä vahvistaa nykyistä poliittista toimintaansa ja olemassa olevaa oikeudellista kehystään rikosprosessioikeuden alalla, mikä on erityisen tärkeää naisille ja tytöille. |
| --- | --- |

(4)

Yleissopimuksen allekirjoittaminen unionin puolesta edistää naisten ja miesten tasa-arvon toteutumista kaikilla aloilla, mikä on keskeinen tavoite ja arvo unionin kaikessa toiminnassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan mukaisesti. Naisiin kohdistuva väkivalta loukkaa heidän ihmisoikeuksiaan, ja se on syrjinnän äärimmäinen muoto, joka perustuu sukupuolten epätasa-arvoon sekä edistää ja vahvistaa sitä. Sitoutumalla yleissopimuksen täytäntöönpanoon unioni vahvistaa sitoutuneisuutensa naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseen omalla alueellaan ja maailmanlaajuisesti sekä vahvistaa nykyistä poliittista toimintaansa ja olemassa olevaa oikeudellista kehystään rikosprosessioikeuden alalla, mikä on erityisen tärkeää naisille ja tytöille.

| (5) | Sekä unionilla että sen jäsenvaltioilla on toimivaltaa yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. |
| --- | --- |

(5)

Sekä unionilla että sen jäsenvaltioilla on toimivaltaa yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.

| (6) | Yleissopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta siltä osin kuin yleissopimus voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden soveltamisalaa. Tämä koskee erityisesti tiettyjä yleissopimuksen määräyksiä, jotka liittyvät rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön, sekä niitä yleissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat turvapaikanhakua ja palauttamiskieltoa. Jäsenvaltiot säilyttävät toimivaltansa siltä osin kuin yleissopimus ei vaikuta yhteisiin sääntöihin tai muuta niiden soveltamisalaa. |
| --- | --- |

(6)

Yleissopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta siltä osin kuin yleissopimus voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden soveltamisalaa. Tämä koskee erityisesti tiettyjä yleissopimuksen määräyksiä, jotka liittyvät rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön, sekä niitä yleissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat turvapaikanhakua ja palauttamiskieltoa. Jäsenvaltiot säilyttävät toimivaltansa siltä osin kuin yleissopimus ei vaikuta yhteisiin sääntöihin tai muuta niiden soveltamisalaa.

| (7) | Unionilla on myös yksinomainen toimivalta hyväksyä yleissopimuksessa määrätyt velvoitteet omien toimielintensä ja julkishallintonsa osalta. |
| --- | --- |

(7)

Unionilla on myös yksinomainen toimivalta hyväksyä yleissopimuksessa määrätyt velvoitteet omien toimielintensä ja julkishallintonsa osalta.

| (8) | Koska unionin toimivalta ja jäsenvaltioiden toimivalta liittyvät toisiinsa, unionin olisi liityttävä yleissopimuksen osapuoleksi yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa, jotta ne voivat yhdessä täyttää yleissopimuksesta johtuvat velvoitteet ja käyttää oikeuksiaan johdonmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(8)

Koska unionin toimivalta ja jäsenvaltioiden toimivalta liittyvät toisiinsa, unionin olisi liityttävä yleissopimuksen osapuoleksi yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa, jotta ne voivat yhdessä täyttää yleissopimuksesta johtuvat velvoitteet ja käyttää oikeuksiaan johdonmukaisella tavalla.

| (9) | Tämä päätös koskee rikosoikeuden alalla tehtävää oikeudellista yhteistyötä koskevia yleissopimuksen määräyksiä siltä osin kuin kyseiset määräykset voivat vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden soveltamisalaa. Se ei koske yleissopimuksen 60 eikä 61 artiklaa, joita käsitellään erillisessä allekirjoittamista koskevassa neuvoston päätöksessä, joka hyväksytään samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Tämä päätös koskee rikosoikeuden alalla tehtävää oikeudellista yhteistyötä koskevia yleissopimuksen määräyksiä siltä osin kuin kyseiset määräykset voivat vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden soveltamisalaa. Se ei koske yleissopimuksen 60 eikä 61 artiklaa, joita käsitellään erillisessä allekirjoittamista koskevassa neuvoston päätöksessä, joka hyväksytään samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa.

| (10) | Direktiivit 2011/36/EU (1) ja 2011/93/EU (2) sitovat Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa, joten ne osallistuvat tämän päätöksen hyväksymiseen. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivit 2011/36/EU (1) ja 2011/93/EU (2) sitovat Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa, joten ne osallistuvat tämän päätöksen hyväksymiseen.

| (11) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. |
| --- | --- |

(11)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

| (12) | Yleissopimus olisi allekirjoitettava, |
| --- | --- |

(12)

Yleissopimus olisi allekirjoitettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan lupa allekirjoittaa naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskeva Euroopan neuvoston yleissopimus Euroopan unionin puolesta rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien asioiden osalta sillä varauksella, että mainitun yleissopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen (3).

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa yleissopimus unionin puolesta.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

R. GALDES

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/36/EU, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2011, ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta (EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/93/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta (EUVL L 335, 17.12.2011, s. 1).

2

(3)  Yleissopimuksen teksti julkaistaan yhdessä sen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.

3

---

| 20.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/13

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/866,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2017,

naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta turvapaikanhaun ja palauttamiskiellon osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 78 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni osallistui jäsenvaltioiden rinnalla tarkkailijana neuvotteluihin Euroopan neuvoston yleissopimuksesta naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta, jäljempänä ’yleissopimus’, jonka Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi 7 päivänä huhtikuuta 2011. Yleissopimus avattiin allekirjoittamista varten 11 päivänä toukokuuta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Unioni osallistui jäsenvaltioiden rinnalla tarkkailijana neuvotteluihin Euroopan neuvoston yleissopimuksesta naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta, jäljempänä ’yleissopimus’, jonka Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi 7 päivänä huhtikuuta 2011. Yleissopimus avattiin allekirjoittamista varten 11 päivänä toukokuuta 2011.

| (2) | Yleissopimuksen 75 artiklan mukaisesti yleissopimus on avoinna unionille allekirjoittamista varten. |
| --- | --- |

(2)

Yleissopimuksen 75 artiklan mukaisesti yleissopimus on avoinna unionille allekirjoittamista varten.

| (3) | Yleissopimuksella luodaan laaja-alaiset ja monitahoiset oikeudelliset puitteet naisten suojelemiseksi kaikenlaiselta väkivallalta. Sillä pyritään estämään ja poistamaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa ja perheväkivaltaa sekä saattamaan väkivallantekijät syytteeseen. Se kattaa monenlaisia toimenpiteitä tietojen kokoamisesta ja valistuksesta oikeudellisiin toimenpiteisiin, joilla naisiin kohdistuvan väkivallan eri muodot säädetään rangaistaviksi. Se sisältää toimenpiteitä uhrien suojelemiseksi ja tukipalvelujen tarjoamiseksi, ja siinä käsitellään sukupuoleen perustuvan väkivallan ulottuvuutta turvapaikka- ja muuttoliikeasioiden yhteydessä. Yleissopimuksella perustetaan erityinen valvontamekanismi sen varmistamiseksi, että osapuolet panevat yleissopimuksen määräykset tehokkaasti täytäntöön. |
| --- | --- |

(3)

Yleissopimuksella luodaan laaja-alaiset ja monitahoiset oikeudelliset puitteet naisten suojelemiseksi kaikenlaiselta väkivallalta. Sillä pyritään estämään ja poistamaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa ja perheväkivaltaa sekä saattamaan väkivallantekijät syytteeseen. Se kattaa monenlaisia toimenpiteitä tietojen kokoamisesta ja valistuksesta oikeudellisiin toimenpiteisiin, joilla naisiin kohdistuvan väkivallan eri muodot säädetään rangaistaviksi. Se sisältää toimenpiteitä uhrien suojelemiseksi ja tukipalvelujen tarjoamiseksi, ja siinä käsitellään sukupuoleen perustuvan väkivallan ulottuvuutta turvapaikka- ja muuttoliikeasioiden yhteydessä. Yleissopimuksella perustetaan erityinen valvontamekanismi sen varmistamiseksi, että osapuolet panevat yleissopimuksen määräykset tehokkaasti täytäntöön.

| (4) | Yleissopimuksen allekirjoittaminen unionin puolesta edistää naisten ja miesten tasa-arvon toteutumista kaikilla aloilla, mikä on keskeinen tavoite ja arvo unionin kaikessa toiminnassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan mukaisesti. Naisiin kohdistuva väkivalta loukkaa heidän ihmisoikeuksiaan, ja se on syrjinnän äärimmäinen muoto, joka perustuu sukupuolten epätasa-arvoon sekä edistää ja vahvistaa sitä. Sitoutumalla yleissopimuksen täytäntöönpanoon unioni vahvistaa sitoutuneisuutensa naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseen omalla alueellaan ja maailmanlaajuisesti sekä vahvistaa nykyistä poliittista toimintaansa ja olemassa olevaa oikeudellista kehystään rikosprosessioikeuden alalla, mikä on erityisen tärkeää naisille ja tytöille. |
| --- | --- |

(4)

Yleissopimuksen allekirjoittaminen unionin puolesta edistää naisten ja miesten tasa-arvon toteutumista kaikilla aloilla, mikä on keskeinen tavoite ja arvo unionin kaikessa toiminnassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan mukaisesti. Naisiin kohdistuva väkivalta loukkaa heidän ihmisoikeuksiaan, ja se on syrjinnän äärimmäinen muoto, joka perustuu sukupuolten epätasa-arvoon sekä edistää ja vahvistaa sitä. Sitoutumalla yleissopimuksen täytäntöönpanoon unioni vahvistaa sitoutuneisuutensa naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseen omalla alueellaan ja maailmanlaajuisesti sekä vahvistaa nykyistä poliittista toimintaansa ja olemassa olevaa oikeudellista kehystään rikosprosessioikeuden alalla, mikä on erityisen tärkeää naisille ja tytöille.

| (5) | Sekä unionilla että sen jäsenvaltioilla on toimivaltaa yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. |
| --- | --- |

(5)

Sekä unionilla että sen jäsenvaltioilla on toimivaltaa yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.

| (6) | Yleissopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta siltä osin kuin yleissopimus voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden soveltamisalaa. Tämä koskee erityisesti tiettyjä yleissopimuksen määräyksiä, jotka liittyvät rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön, sekä niitä yleissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat turvapaikanhakua ja palauttamiskieltoa. Jäsenvaltiot säilyttävät toimivaltansa siltä osin kuin yleissopimus ei vaikuta yhteisiin sääntöihin tai muuta niiden soveltamisalaa. |
| --- | --- |

(6)

Yleissopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta siltä osin kuin yleissopimus voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden soveltamisalaa. Tämä koskee erityisesti tiettyjä yleissopimuksen määräyksiä, jotka liittyvät rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön, sekä niitä yleissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat turvapaikanhakua ja palauttamiskieltoa. Jäsenvaltiot säilyttävät toimivaltansa siltä osin kuin yleissopimus ei vaikuta yhteisiin sääntöihin tai muuta niiden soveltamisalaa.

| (7) | Unionilla on myös yksinomainen toimivalta hyväksyä yleissopimuksessa määrätyt velvoitteet omien toimielintensä ja julkishallintonsa osalta. |
| --- | --- |

(7)

Unionilla on myös yksinomainen toimivalta hyväksyä yleissopimuksessa määrätyt velvoitteet omien toimielintensä ja julkishallintonsa osalta.

| (8) | Koska unionin toimivalta ja jäsenvaltioiden toimivalta liittyvät toisiinsa, unionin olisi liityttävä yleissopimuksen osapuoleksi yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa, jotta ne voivat yhdessä täyttää yleissopimuksesta johtuvat velvoitteet ja käyttää oikeuksiaan johdonmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(8)

Koska unionin toimivalta ja jäsenvaltioiden toimivalta liittyvät toisiinsa, unionin olisi liityttävä yleissopimuksen osapuoleksi yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa, jotta ne voivat yhdessä täyttää yleissopimuksesta johtuvat velvoitteet ja käyttää oikeuksiaan johdonmukaisella tavalla.

| (9) | Tämä päätös koskee ainoastaan yleissopimuksen 60 ja 61 artiklaa. Se ei koske rikosoikeuden alalla tehtävää oikeudellista yhteistyötä koskevia yleissopimuksen määräyksiä, joita käsitellään erillisessä allekirjoittamista koskevassa neuvoston päätöksessä, joka hyväksytään samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Tämä päätös koskee ainoastaan yleissopimuksen 60 ja 61 artiklaa. Se ei koske rikosoikeuden alalla tehtävää oikeudellista yhteistyötä koskevia yleissopimuksen määräyksiä, joita käsitellään erillisessä allekirjoittamista koskevassa neuvoston päätöksessä, joka hyväksytään samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa.

| (10) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

| (11) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. |
| --- | --- |

(11)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

| (12) | Yleissopimus olisi allekirjoitettava, |
| --- | --- |

(12)

Yleissopimus olisi allekirjoitettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan lupa allekirjoittaa naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskeva Euroopan neuvoston yleissopimus Euroopan unionin puolesta turvapaikanhaun ja palauttamiskiellon osalta sillä varauksella, että mainitun yleissopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen (1).

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa yleissopimus unionin puolesta.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

R. GALDES

---

(1)  Yleissopimuksen teksti julkaistaan yhdessä sen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.

1

---

ASETUKSET

| 20.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/15

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/867,

annettu 7 päivänä helmikuuta 2017,

omaisuuden osittaisessa siirrossa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan mukaisesti suojattavien järjestelyjen tyypeistä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU (1) ja erityisesti sen 76 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 2014/59/EU säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava tiettyjen järjestelytyyppien suoja kriisinratkaisun kohteena olevan laitoksen varojen, oikeuksien tai velkojen osittaisessa siirrossa. Samaa suojaa edellytetään, kun kriisinratkaisuviranomainen pakottaa muuttamaan ehtoja sopimuksessa, jonka osapuolena kriisinratkaisun kohteena oleva laitos on. Tavoitteena on estää kyseisillä järjestelyillä toisiinsa liittyvien varojen, oikeuksien ja velkojen pilkkominen osittaisen siirron tai sopimusmuutoksen jälkeen. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 2014/59/EU säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava tiettyjen järjestelytyyppien suoja kriisinratkaisun kohteena olevan laitoksen varojen, oikeuksien tai velkojen osittaisessa siirrossa. Samaa suojaa edellytetään, kun kriisinratkaisuviranomainen pakottaa muuttamaan ehtoja sopimuksessa, jonka osapuolena kriisinratkaisun kohteena oleva laitos on. Tavoitteena on estää kyseisillä järjestelyillä toisiinsa liittyvien varojen, oikeuksien ja velkojen pilkkominen osittaisen siirron tai sopimusmuutoksen jälkeen.

| (2) | Suojan asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen määrittää täsmällisesti, mitkä erityyppiset järjestelyt kuuluvat kunkin direktiivissä 2014/59/EU säädetyn tyypin soveltamisalaan. Määrittäminen voidaan suorittaa parhaiten antamalla yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät, joilla täydennetään direktiivin 2014/59/EU mukaisia sääntöjä ja määritelmiä. Tämä on parempi menetelmä verrattuna siihen, että laadittaisiin luettelo tietyistä eri jäsenvaltioiden lainsäädäntöön mahdollisesti sisältyvistä järjestelyistä, sillä luettelon kokoaminen olisi vaikeaa ja sitä jouduttaisiin päivittämään jatkuvasti. Tässä asetuksessa on toisin sanoen määrä selventää ja tarvittaessa rajoittaa direktiivissä 2014/59/EU säädettyjen erimuotoisten suojatoimien soveltamisalaa kunkin järjestelytyypin osalta. |
| --- | --- |

(2)

Suojan asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen määrittää täsmällisesti, mitkä erityyppiset järjestelyt kuuluvat kunkin direktiivissä 2014/59/EU säädetyn tyypin soveltamisalaan. Määrittäminen voidaan suorittaa parhaiten antamalla yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät, joilla täydennetään direktiivin 2014/59/EU mukaisia sääntöjä ja määritelmiä. Tämä on parempi menetelmä verrattuna siihen, että laadittaisiin luettelo tietyistä eri jäsenvaltioiden lainsäädäntöön mahdollisesti sisältyvistä järjestelyistä, sillä luettelon kokoaminen olisi vaikeaa ja sitä jouduttaisiin päivittämään jatkuvasti. Tässä asetuksessa on toisin sanoen määrä selventää ja tarvittaessa rajoittaa direktiivissä 2014/59/EU säädettyjen erimuotoisten suojatoimien soveltamisalaa kunkin järjestelytyypin osalta.

| (3) | Direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdassa säädetyt erityyppiset järjestelyt vaihtelevat yksityiskohtaisuudeltaan: osa järjestelytyypeistä eritellään tarkasti, kun taas osa määritetään väljemmin. Lisäksi jotkin järjestelytyypit viittaavat yhteen sopimussuhde- tai velkatyyppiin tai rajattuun joukkoon sopimussuhteita ja velkoja, kun taas jotkin muut kattavat suuremman ja rajoittamattoman joukon sopimusperusteisia velkoja, liiketoimia ja sopimussuhteita. Viimeksi mainitut järjestelytyypit voisivat mahdollisesti käsittää kaikki laitoksen ja sen yhden tai useamman vastapuolen väliset oikeudelliset ja sopimussuhteet. Jos näille järjestelytyypeille olisi määrä antaa täysi suoja, kriisinratkaisuviranomaisten olisi vaikeaa, jollei jopa mahdotonta, toteuttaa osittaisia siirtoja. Siksi on tarkoituksenmukaista välttää liiallista suojaa, joka voisi mahdollisesti ulottua kattamaan kaikki laitoksen ja sen vastapuolten väliset varat, oikeudet ja velat. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdassa säädetyt erityyppiset järjestelyt vaihtelevat yksityiskohtaisuudeltaan: osa järjestelytyypeistä eritellään tarkasti, kun taas osa määritetään väljemmin. Lisäksi jotkin järjestelytyypit viittaavat yhteen sopimussuhde- tai velkatyyppiin tai rajattuun joukkoon sopimussuhteita ja velkoja, kun taas jotkin muut kattavat suuremman ja rajoittamattoman joukon sopimusperusteisia velkoja, liiketoimia ja sopimussuhteita. Viimeksi mainitut järjestelytyypit voisivat mahdollisesti käsittää kaikki laitoksen ja sen yhden tai useamman vastapuolen väliset oikeudelliset ja sopimussuhteet. Jos näille järjestelytyypeille olisi määrä antaa täysi suoja, kriisinratkaisuviranomaisten olisi vaikeaa, jollei jopa mahdotonta, toteuttaa osittaisia siirtoja. Siksi on tarkoituksenmukaista välttää liiallista suojaa, joka voisi mahdollisesti ulottua kattamaan kaikki laitoksen ja sen vastapuolten väliset varat, oikeudet ja velat.

| (4) | Jotkin suojattujen järjestelyjen tyypit määritellään direktiivissä 2014/59/EU yleisluonteisesti. Jotta sisällöstä olisi parempi varmuus lähinnä vakuusjärjestelyjen, kuittaus- ja nettoutusjärjestelyjen sekä strukturoitujen rahoitusjärjestelyjen tapauksessa, kyseiset järjestelytyypit olisi rajattava. Tämän delegoidun asetuksen ei pitäisi estää kriisinratkaisuviranomaisia täsmentämästä osittaisten siirtojen yhteydessä kyseisiä suojattavia yksittäisten osittaisten siirtojen kuittaus- ja nettoutusjärjestelytyyppejä, jos sovellettavissa vakavaraisuussäännöissä kyseiset järjestelyt tunnustetaan riskienvähentämiskeinoiksi ja jos kyseisen tunnustuksen edellytyksenä on suoja, erityisesti erottelun kieltäminen. Kriisinratkaisuviranomaisten olisi voitava päättää kyseisestä laajennetusta suojasta yksittäisissä kriisinratkaisutapauksissa. |
| --- | --- |

(4)

Jotkin suojattujen järjestelyjen tyypit määritellään direktiivissä 2014/59/EU yleisluonteisesti. Jotta sisällöstä olisi parempi varmuus lähinnä vakuusjärjestelyjen, kuittaus- ja nettoutusjärjestelyjen sekä strukturoitujen rahoitusjärjestelyjen tapauksessa, kyseiset järjestelytyypit olisi rajattava. Tämän delegoidun asetuksen ei pitäisi estää kriisinratkaisuviranomaisia täsmentämästä osittaisten siirtojen yhteydessä kyseisiä suojattavia yksittäisten osittaisten siirtojen kuittaus- ja nettoutusjärjestelytyyppejä, jos sovellettavissa vakavaraisuussäännöissä kyseiset järjestelyt tunnustetaan riskienvähentämiskeinoiksi ja jos kyseisen tunnustuksen edellytyksenä on suoja, erityisesti erottelun kieltäminen. Kriisinratkaisuviranomaisten olisi voitava päättää kyseisestä laajennetusta suojasta yksittäisissä kriisinratkaisutapauksissa.

| (5) | Laitoksen vastapuolet voivat tehdä kaiken kattavaa kuittausta koskevan sopimuksen (”catch all” ja ”sweep up”), joka kattaa kaikki oikeudet ja velat osapuolten välillä. Tämäntyyppisen järjestelyn seurauksena kaikki osapuolten väliset velat olisivat suojattuja niin, ettei niitä voi erotella toisistaan. Tämä tekisi osittaisen siirron mahdottomaksi asianomaiseen vastapuoleen nähden ja heikentäisi kaiken kaikkiaan kyseisen välineen toteutettavuutta, sillä kriisinratkaisuviranomaisilla ei saattaisi olla edes mahdollisuutta erottaa, mitkä velat kuuluvat tai eivät kuulu kyseisten järjestelyjen piiriin. Näin ollen olisi vielä selvennettävä, että kaiken kattavaa nettoutusta ja kuittausta koskevia sopimuksia, jotka kattavat kaikki varat, oikeudet ja velat osapuolten välillä, ei pitäisi katsoa suojatuiksi järjestelyiksi. |
| --- | --- |

(5)

Laitoksen vastapuolet voivat tehdä kaiken kattavaa kuittausta koskevan sopimuksen (”catch all” ja ”sweep up”), joka kattaa kaikki oikeudet ja velat osapuolten välillä. Tämäntyyppisen järjestelyn seurauksena kaikki osapuolten väliset velat olisivat suojattuja niin, ettei niitä voi erotella toisistaan. Tämä tekisi osittaisen siirron mahdottomaksi asianomaiseen vastapuoleen nähden ja heikentäisi kaiken kaikkiaan kyseisen välineen toteutettavuutta, sillä kriisinratkaisuviranomaisilla ei saattaisi olla edes mahdollisuutta erottaa, mitkä velat kuuluvat tai eivät kuulu kyseisten järjestelyjen piiriin. Näin ollen olisi vielä selvennettävä, että kaiken kattavaa nettoutusta ja kuittausta koskevia sopimuksia, jotka kattavat kaikki varat, oikeudet ja velat osapuolten välillä, ei pitäisi katsoa suojatuiksi järjestelyiksi.

| (6) | Direktiivin 2014/59/EU 80 artikla tarkoittaa, että direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan mukaisten suojattujen järjestelyjen määritelmien soveltamisalan mahdollinen kaventaminen ei saa vaikuttaa kauppa- ja selvitysjärjestelmien toimintaan, jos kyseiset järjestelmät kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/26/EY (2) 2 artiklan a alakohdan soveltamisalaan. Kriisinratkaisuviranomaisten olisi siksi oltava velvolliset suojaamaan kaikki direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut järjestelytyypit, jotka liittyvät vastapuolen toimintaan keskusvastapuolena. Tähän sisältyy muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (3) 42 artiklan mukaisen maksukyvyttömyysrahaston kattama toiminta. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 2014/59/EU 80 artikla tarkoittaa, että direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan mukaisten suojattujen järjestelyjen määritelmien soveltamisalan mahdollinen kaventaminen ei saa vaikuttaa kauppa- ja selvitysjärjestelmien toimintaan, jos kyseiset järjestelmät kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/26/EY (2) 2 artiklan a alakohdan soveltamisalaan. Kriisinratkaisuviranomaisten olisi siksi oltava velvolliset suojaamaan kaikki direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut järjestelytyypit, jotka liittyvät vastapuolen toimintaan keskusvastapuolena. Tähän sisältyy muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (3) 42 artiklan mukaisen maksukyvyttömyysrahaston kattama toiminta.

| (7) | Sama koskee varoja, oikeuksia ja velkoja, jotka liittyvät maksujärjestelmiin tai arvopapereiden selvitysjärjestelmiin. Direktiivin 98/26/EY soveltamisalaan kuuluvat nettoutusjärjestelyt ovat suojattuja maksukyvyttömyystilanteessa, joten johdonmukaisuuden vuoksi niiden olisi oltava suojattuja myös direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan mukaisesti. On kuitenkin aiheellista laajentaa viimeksi mainitun direktiivin 76 artiklan 2 kohdan mukaista suojan soveltamisalaa niin, että se kattaa kaikki järjestelyt suhteessa maksujärjestelmiin tai arvopapereiden selvitysjärjestelmiin ja tapauksen mukaan niiden asiaan liittyvään toimintaan. |
| --- | --- |

(7)

Sama koskee varoja, oikeuksia ja velkoja, jotka liittyvät maksujärjestelmiin tai arvopapereiden selvitysjärjestelmiin. Direktiivin 98/26/EY soveltamisalaan kuuluvat nettoutusjärjestelyt ovat suojattuja maksukyvyttömyystilanteessa, joten johdonmukaisuuden vuoksi niiden olisi oltava suojattuja myös direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan mukaisesti. On kuitenkin aiheellista laajentaa viimeksi mainitun direktiivin 76 artiklan 2 kohdan mukaista suojan soveltamisalaa niin, että se kattaa kaikki järjestelyt suhteessa maksujärjestelmiin tai arvopapereiden selvitysjärjestelmiin ja tapauksen mukaan niiden asiaan liittyvään toimintaan.

| (8) | Suojatoimien piiriin direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan mukaisesti kuuluvien järjestelyjen sisältöä on tarpeen täsmentää tietyissä tapauksissa, mutta tämän täsmennystarpeen ei pitäisi estää kriisinratkaisuviranomaisia suojaamasta kaikkia sellaisia järjestelytyyppejä, jotka voidaan sisällyttää johonkin mainitun artiklan mukaiseen järjestelytyyppiin ja jotka ovat maksukyvyttömyysmenettelyssä suojattuja kyseisten järjestelyjen piiriin kuuluvien varojen, oikeuksien ja velkojen erottelulta kansallisen maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/24/EY kansalliset täytäntöönpanosäädökset (4). Tällainen tilanne on kyseessä, jos velkoja voisi edelleen käyttää järjestelystä johtuvia oikeuksia, ellei koko liiketointa mitätöidä kansallisen maksukyvyttömyyslainsäädännön nojalla. Tämä koskee erityisesti vakuusjärjestelyjä ja kuittaus- ja nettoutusjärjestelyjä, jotka ovat suojattuja kansallisen maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti, |
| --- | --- |

(8)

Suojatoimien piiriin direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan mukaisesti kuuluvien järjestelyjen sisältöä on tarpeen täsmentää tietyissä tapauksissa, mutta tämän täsmennystarpeen ei pitäisi estää kriisinratkaisuviranomaisia suojaamasta kaikkia sellaisia järjestelytyyppejä, jotka voidaan sisällyttää johonkin mainitun artiklan mukaiseen järjestelytyyppiin ja jotka ovat maksukyvyttömyysmenettelyssä suojattuja kyseisten järjestelyjen piiriin kuuluvien varojen, oikeuksien ja velkojen erottelulta kansallisen maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/24/EY kansalliset täytäntöönpanosäädökset (4). Tällainen tilanne on kyseessä, jos velkoja voisi edelleen käyttää järjestelystä johtuvia oikeuksia, ellei koko liiketointa mitätöidä kansallisen maksukyvyttömyyslainsäädännön nojalla. Tämä koskee erityisesti vakuusjärjestelyjä ja kuittaus- ja nettoutusjärjestelyjä, jotka ovat suojattuja kansallisen maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivin 2014/59/EU määritelmiä. Lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1) | ’Arvopaperistamisella’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (5) 4 artiklan 1 kohdan 61 alakohdassa määriteltyä arvopaperistamista. |
| --- | --- |

1)

’Arvopaperistamisella’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (5) 4 artiklan 1 kohdan 61 alakohdassa määriteltyä arvopaperistamista.

5

| 2) | ’Nettoutussopimuksilla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 295 artiklassa määriteltyjä nettoutussopimuksia. |
| --- | --- |

2)

’Nettoutussopimuksilla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 295 artiklassa määriteltyjä nettoutussopimuksia.

2 artikla

Vakuusjärjestelyjä koskevat edellytykset, mukaan lukien arvopapereilla toteutettavat rahoitustoimet

Direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisiin vakuusjärjestelyihin sisältyvät seuraavat:

| 1) | järjestelyt, joissa määrätään takauksista, henkilötakauksista ja takuusitoumuksista; |
| --- | --- |

1)

järjestelyt, joissa määrätään takauksista, henkilötakauksista ja takuusitoumuksista;

| 2) | kiinnitykset ja muut reaalivakuudet; |
| --- | --- |

2)

kiinnitykset ja muut reaalivakuudet;

| 3) | arvopapereiden lainaksiantamista koskevat liiketoimet, joissa ei siirretä vakuuden täyttä omistusoikeutta ja joiden yhteydessä toinen osapuoli (lainaksiantaja) antaa arvopaperit lainaksi toiselle osapuolelle (lainaksiottaja) maksua tai korkoa vastaan ja lainaksiottaja asettaa lainaksiantajalle vakuuden laina-ajaksi. |
| --- | --- |

3)

arvopapereiden lainaksiantamista koskevat liiketoimet, joissa ei siirretä vakuuden täyttä omistusoikeutta ja joiden yhteydessä toinen osapuoli (lainaksiantaja) antaa arvopaperit lainaksi toiselle osapuolelle (lainaksiottaja) maksua tai korkoa vastaan ja lainaksiottaja asettaa lainaksiantajalle vakuuden laina-ajaksi.

Vakuusjärjestelyt katsotaan direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisiksi vakuusjärjestelyiksi vain, jos oikeudet tai varat, joihin vakuusoikeus liittyy tai liitettäisiin täytäntöönpanon yhteydessä, ovat riittävästi yksilöityjä tai yksilöitävissä järjestelyn ehtojen sekä sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

3 artikla

Kuittausjärjestelyjä koskevat edellytykset

1.   Laitoksen ja yhden vastapuolen välillä tehdyt kuittausjärjestelyt katsotaan direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuiksi kuittausjärjestelyiksi, kun ne liittyvät rahoitussopimuksista tai johdannaisista johtuviin oikeuksiin ja velkoihin.

2.   Laitoksen ja yhden tai useamman vastapuolen välillä tehdyt kuittausjärjestelyt katsotaan direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuiksi kuittausjärjestelyiksi missä tahansa seuraavista tilanteista:

| a) | järjestelyt liittyvät vastapuolen toimintaan keskusvastapuolena, erityisesti kun kyseessä on asetuksen (EU) N:o 648/2012 42 artiklassa tarkoitetun maksukyvyttömyysrahaston kattama toiminta; |
| --- | --- |

a)

järjestelyt liittyvät vastapuolen toimintaan keskusvastapuolena, erityisesti kun kyseessä on asetuksen (EU) N:o 648/2012 42 artiklassa tarkoitetun maksukyvyttömyysrahaston kattama toiminta;

| b) | järjestelyt kytkeytyvät oikeuksiin ja velvoitteisiin direktiivin 98/26/EY 2 artiklan a alakohdassa määriteltyjä järjestelmiä tai muita maksujärjestelmiä tai arvopapereiden selvitysjärjestelmiä kohtaan ja liittyvät niiden toimintaan maksujärjestelminä tai arvopapereiden selvitysjärjestelminä. |
| --- | --- |

b)

järjestelyt kytkeytyvät oikeuksiin ja velvoitteisiin direktiivin 98/26/EY 2 artiklan a alakohdassa määriteltyjä järjestelmiä tai muita maksujärjestelmiä tai arvopapereiden selvitysjärjestelmiä kohtaan ja liittyvät niiden toimintaan maksujärjestelminä tai arvopapereiden selvitysjärjestelminä.

3.   Kriisinratkaisuviranomaiset voivat yksittäisissä tapauksissa päättää, että laitoksen ja yhden tai useamman vastapuolen välillä tehdyt kuittausjärjestelyt, siltä osin kuin ne kytkeytyvät muuntyyppisiin kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin oikeuksiin ja velkoihin, voidaan katsoa direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisiksi kuittausjärjestelyiksi, jos sovellettavissa vakavaraisuussäännöissä järjestelyt tunnustetaan riskienvähentämiskeinoiksi ja jos kyseisen tunnustuksen edellytyksenä on suoja, erityisesti erottelun kieltäminen.

4 artikla

Nettoutusjärjestelyjä koskevat edellytykset

1.   Laitoksen ja yhden vastapuolen välillä tehdyt nettoutussopimukset katsotaan direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisiksi nettoutusjärjestelyiksi, kun ne liittyvät rahoitussopimuksista tai johdannaisista johtuviin oikeuksiin ja velkoihin.

2.   Laitoksen ja yhden tai useamman vastapuolen välillä tehdyt nettoutusjärjestelyt katsotaan direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisiksi nettoutusjärjestelyiksi missä tahansa seuraavista tilanteista:

| a) | järjestelyt liittyvät vastapuolen toimintaan keskusvastapuolena, erityisesti kun kyseessä on asetuksen (EU) N:o 648/2012 42 artiklassa tarkoitetun maksukyvyttömyysrahaston kattama toiminta; |
| --- | --- |

a)

järjestelyt liittyvät vastapuolen toimintaan keskusvastapuolena, erityisesti kun kyseessä on asetuksen (EU) N:o 648/2012 42 artiklassa tarkoitetun maksukyvyttömyysrahaston kattama toiminta;

| b) | järjestelyt kytkeytyvät oikeuksiin ja velvoitteisiin direktiivin 98/26/EY 2 artiklan a alakohdassa määriteltyjä järjestelmiä tai muita maksujärjestelmiä tai arvopapereiden selvitysjärjestelmiä kohtaan ja liittyvät niiden toimintaan maksujärjestelminä tai arvopapereiden selvitysjärjestelminä. |
| --- | --- |

b)

järjestelyt kytkeytyvät oikeuksiin ja velvoitteisiin direktiivin 98/26/EY 2 artiklan a alakohdassa määriteltyjä järjestelmiä tai muita maksujärjestelmiä tai arvopapereiden selvitysjärjestelmiä kohtaan ja liittyvät niiden toimintaan maksujärjestelminä tai arvopapereiden selvitysjärjestelminä.

3.   Kriisinratkaisuviranomaiset voivat yksittäisissä tapauksissa päättää, että laitoksen ja yhden tai useamman vastapuolen välillä tehdyt nettoutusjärjestelyt voidaan katsoa direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaiseksi nettoutusjärjestelyksi, jos sovellettavissa vakavaraisuussäännöissä järjestelyt tunnustetaan riskienvähentämiskeinoiksi ja jos kyseisen tunnustuksen edellytyksenä on suoja, erityisesti erottelun kieltäminen.

5 artikla

Vakuusjärjestelyihin, kuittaus- ja nettoutusjärjestelyihin ja strukturoituihin rahoitusjärjestelyihin sovellettavat yleiset edellytykset

1.   Edellä olevat 2, 3 ja 4 artikla eivät vaikuta seuraaviin kriisinratkaisuviranomaisten valtuuksiin:

| a) | valtuudet suojata kaikkia sellaisia järjestelytyyppejä, jotka voidaan sisällyttää johonkin direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan a, c, d ja f alakohdassa mainituista tyypeistä ja jotka ovat tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä suojattuja kyseisten järjestelyjen piiriin kuuluvien varojen, oikeuksien ja velkojen tilapäiseltä tai ajallisesti rajaamattomalta erottelulta, keskeyttämiseltä tai peruuttamiselta kansallisen maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti, mukaan lukien direktiivin 2001/24/EY kansalliset täytäntöönpanosäädökset; |
| --- | --- |

a)

valtuudet suojata kaikkia sellaisia järjestelytyyppejä, jotka voidaan sisällyttää johonkin direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan a, c, d ja f alakohdassa mainituista tyypeistä ja jotka ovat tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä suojattuja kyseisten järjestelyjen piiriin kuuluvien varojen, oikeuksien ja velkojen tilapäiseltä tai ajallisesti rajaamattomalta erottelulta, keskeyttämiseltä tai peruuttamiselta kansallisen maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti, mukaan lukien direktiivin 2001/24/EY kansalliset täytäntöönpanosäädökset;

| b) | valtuudet suojata kaikkia sellaisia järjestelytyyppejä, jotka eivät kuulu direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan ja jotka ovat tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä suojattuja kyseisten järjestelyjen piiriin kuuluvien varojen, oikeuksien ja velkojen tilapäiseltä tai ajallisesti rajaamattomalta erottelulta, keskeyttämiseltä tai peruuttamiselta kansallisen maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti, mukaan lukien direktiivin 2001/24/EY kansalliset täytäntöönpanosäädökset. |
| --- | --- |

b)

valtuudet suojata kaikkia sellaisia järjestelytyyppejä, jotka eivät kuulu direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan ja jotka ovat tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä suojattuja kyseisten järjestelyjen piiriin kuuluvien varojen, oikeuksien ja velkojen tilapäiseltä tai ajallisesti rajaamattomalta erottelulta, keskeyttämiseltä tai peruuttamiselta kansallisen maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti, mukaan lukien direktiivin 2001/24/EY kansalliset täytäntöönpanosäädökset.

2.   Kriisinratkaisuviranomaiset voivat yksittäisissä tapauksissa rajata direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 1 kohdan mukaisen suojan ulkopuolelle sellaisiin sopimuksiin liittyvät vakuusjärjestelyt tai kuittaus- ja nettoutusjärjestelyt, joiden missä tahansa määräyksessä annetaan osapuolelle, joka ei ole syyllistynyt laiminlyöntiin, mahdollisuus suorittaa vain osa maksuista tai olla maksamatta laiminlyövän osapuolen pesälle, vaikka laiminlyövä osapuoli olisi nettovelkoja.

6 artikla

Strukturoituihin rahoitusjärjestelyihin liittyvät edellytykset, mukaan lukien arvopaperistamiset ja suojaustarkoituksessa käytetyt rahoitusinstrumentit

1.   Direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaisiin strukturoituihin rahoitusjärjestelyihin sisältyvät seuraavat:

| a) | arvopaperistamiset, joissa arvopaperistettavat vastuut on jaettu etuoikeusasemaltaan erilaisiin luokkiin ja siirretty täyden omistusoikeuden siirron avulla alullepanijan taseesta kriisinratkaisun kohteena olevaan laitokseen tai yhteisöön (todellisen myynnin kriteerin täyttävä arvopaperistaminen); |
| --- | --- |

a)

arvopaperistamiset, joissa arvopaperistettavat vastuut on jaettu etuoikeusasemaltaan erilaisiin luokkiin ja siirretty täyden omistusoikeuden siirron avulla alullepanijan taseesta kriisinratkaisun kohteena olevaan laitokseen tai yhteisöön (todellisen myynnin kriteerin täyttävä arvopaperistaminen);

| b) | sopimusinstrumentteihin perustuvat arvopaperistamiset, joissa arvopaperistettavat omaisuuserät pysyvät kriisinratkaisun kohteena olevan laitoksen tai yhteisön taseessa (synteettinen arvopaperistaminen). |
| --- | --- |

b)

sopimusinstrumentteihin perustuvat arvopaperistamiset, joissa arvopaperistettavat omaisuuserät pysyvät kriisinratkaisun kohteena olevan laitoksen tai yhteisön taseessa (synteettinen arvopaperistaminen).

Todellisen myynnin kriteerin täyttävissä arvopaperistamisissa kaikki alullepanijan tehtävät, mukaan lukien lainojen hallinnointi, riskisuojan antaminen missä tahansa muodossa tai likviditeetin tarjoaminen, katsotaan velaksi, joka on osa strukturoituja rahoitusjärjestelyjä.

Synteettisissä arvopaperistamisissa vakuusoikeus katsotaan strukturoituun rahoitusjärjestelyyn kuuluvaksi oikeudeksi vain siinä tapauksessa, että se liittyy erityisiin ja riittävästi yksilöityihin omaisuuseriin tai se voidaan yksilöidä järjestelyn ehtojen ja sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

2.   Sopimukset, jotka muodostavat arvopaperistamisrakenteen, joka kattaa alullepanijoiden, liikkeeseenlaskijoiden, omaisuudenhoitajien, hallinnoijien, käteisvarojen hoitajien sekä swap- ja luottosuojasopimusten vastapuolten väliset suhteet, katsotaan strukturoitujen rahoitusjärjestelyjen osaksi, jos kyseiset keskinäiset suhteet liittyvät suoraan arvopaperistettaviin omaisuuseriin ja kyseisten omaisuuserien tuotosta strukturoitujen instrumenttien haltijoille suoritettaviin maksuihin. Näihin keskinäisiin suhteisiin kuuluvat arvopaperistettaviin omaisuuseriin liittyvät velat ja oikeudet, liikkeeseen laskettujen instrumenttien mukaiset velat sekä vakuusjärjestelyt, mukaan lukien johdannaistransaktiot, joita kyseisiin velkoihin liittyvän maksuvirran ylläpitäminen edellyttää.

3.   Edellä oleva 2 kohta ei saa rajoittaa kriisinratkaisuviranomaisen valtuuksia päättää tapauskohtaisesti ja ottaen huomioon direktiivin 2014/59/EU 76 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaisen strukturoidun rahoitusjärjestelyn erityisrakenne, että 2 kohdassa tarkoitettujen osapuolten muut sopimukset, kuten lainanhoitoa koskevat sopimukset, jotka eivät suoraan liity arvopaperistettaviin omaisuuseriin ja suoritettaviin maksuihin, muodostavat tällaisen strukturoidun rahoitusjärjestelyn osan.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä helmikuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/26/EY, annettu 19 päivänä toukokuuta 1998, selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä (EYVL L 166, 11.6.1998, s. 45).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 648/2012, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/24/EY, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2001, luottolaitosten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta (EYVL L 125, 5.5.2001, s. 15).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

---

| 20.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/20

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/868,

annettu 19 päivänä toukokuuta 2017,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 119,1 |
| TN | 158,2 |
| TR | 94,0 |
| ZZ | 123,8 |
| 0709 93 10 | TR | 131,2 |
| ZZ | 131,2 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 58,9 |
| MA | 58,6 |
| TR | 41,8 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | AR | 123,2 |
| TR | 65,0 |
| ZA | 207,1 |
| ZZ | 131,8 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| BR | 115,9 |
| CL | 126,4 |
| CN | 145,5 |
| NZ | 158,4 |
| US | 107,1 |
| ZA | 100,2 |
| ZZ | 121,1 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

119,1

TN

158,2

TR

94,0

ZZ

123,8

0709 93 10

TR

131,2

ZZ

131,2

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

58,9

MA

58,6

TR

41,8

ZA

88,5

ZZ

62,0

0805 50 10

AR

123,2

TR

65,0

ZA

207,1

ZZ

131,8

0808 10 80

AR

94,0

BR

115,9

CL

126,4

CN

145,5

NZ

158,4

US

107,1

ZA

100,2

ZZ

121,1

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 20.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/22

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU, Euratom) 2017/869,

annettu 16 päivänä toukokuuta 2017,

tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 286 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,

ottaa huomioon Unkarin ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Szabolcs FAZAKASin toimikausi päättyi 6 päivänä toukokuuta 2016. |
| --- | --- |

(1)

Szabolcs FAZAKASin toimikausi päättyi 6 päivänä toukokuuta 2016.

| (2) | Tämän vuoksi on tarpeen suorittaa uusi nimitys, |
| --- | --- |

(2)

Tämän vuoksi on tarpeen suorittaa uusi nimitys,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään Ildikó GÁLL-PELCZ tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi 1 päivänä syyskuuta 2017 alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2023 päättyväksi kaudeksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. GRECH

---

(1)  Lausunto annettu 27 päivänä huhtikuuta 2017 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

---

Oikaisuja

| 20.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/23

---

Oikaisu komission asetukseen (EU) 2017/693, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II, III ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse bitertanolin, klormekvatin ja tebufenpyradin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 101, 13. huhtikuuta 2017
  )

Sivulla 12, liitteessä olevassa kohdassa 1b, taulukossa, jossa korvataan asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteen II klormekvattia koskeva sarake, koodinumerot 1030000–1030990:

on:

| ”1030000 | Linnunmunat | 0,01 (*)” |
| --- | --- | --- |
| 1030010 | Kanat | |
| 1030020 | Ankat | |
| 1030030 | Hanhet | |
| 1030040 | Viiriäiset | |
| 1030990 | Muut | |

”1030000

Linnunmunat

0,01 (*)”

1030010

Kanat

1030020

Ankat

1030030

Hanhet

1030040

Viiriäiset

1030990

Muut

pitää olla:

| ”1030000 | Linnunmunat | 0,1” |
| --- | --- | --- |
| 1030010 | Kanat | |
| 1030020 | Ankat | |
| 1030030 | Hanhet | |
| 1030040 | Viiriäiset | |
| 1030990 | Muut | |

”1030000

Linnunmunat

0,1”

1030010

Kanat

1030020

Ankat

1030030

Hanhet

1030040

Viiriäiset

1030990

Muut

---