# Europeiska unionens L 333/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 333 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången19 december 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 333

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången19 december 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/2399 av den 26 oktober 2015 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Colombia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser | 1 |
| | | Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Colombia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser | 3 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/2400 av den 8 december 2015 om ingående på Europeiska unionens vägnar av ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar | 10 |
| | | Ändringsprotokoll till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande hi form av räntebetalningar | 12 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2401 av den 2 oktober 2015 om innehåll och funktionssätt för registret över europeiska politiska partier och stiftelser | 50 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2402 av den 12 oktober 2015 om översyn av harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av el och värme genom tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut 2011/877/EU | 54 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2403 av den 15 december 2015 om fastställande av gemensamma riktlinjer om standarder och metoder för deaktivering i syfte att se till att deaktiverade skjutvapen görs irreversibelt funktionsodugliga (
  1
  ) | 62 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2404 av den 16 december 2015 om avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd för 2015 på grund av överfiske av andra bestånd under tidigare år och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/1801 | 73 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2405 av den 18 december 2015 om öppnande och förvaltning av unionstullkvoter för jordbruksprodukter med ursprung i Ukraina | 89 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/2406 av den 18 december 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på internationell redovisningsstandard 1 (
  1
  ) | 97 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2407 av den 18 december 2015 om förlängning av undantaget från rådets förordning (EG) nr 1967/2006 vad gäller minsta avstånd från kusten och minsta djup för fartygsvad/not vid fiske efter klarbult (Aphia minuta) i vissa av Italiens territorialvatten | 104 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2408 av den 18 december 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 108 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2409 av den 18 december 2015 om fastställande av vilka kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 536/2007 för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater | 110 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2410 av den 18 december 2015 om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) 2015/2077 för ägg, äggprodukter och albuminer med ursprung i Ukraina | 112 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2411 av den 18 december 2015 om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 1384/2007 för fjäderfäkött som kommer från Israel | 114 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2412 av den 18 december 2015 om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 442/2009 för griskött | 116 |
| | | BESLUT |
| | * | Beslut (Gusp) 2015/2413 av Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 9 december 2015 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Aghanistan) (Eupol Afghanistan/2/2015) | 118 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2414 av den 17 december 2015 om offentliggörande med begränsningar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/142/EG av hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 521:2006 Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning

  [delgivet med nr C(2015) 9145]

   (
  1
  ) | 120 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2415 av den 17 december 2015 om godkännande i enlighet med artikel 19 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om ändrade regler för fördelning av trafik mellan flygplatserna Milano Malpensa och Milano Linate och Orio al Serio (Bergamo)
  [delgivet med nr C(2015) 9177] | 124 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2416 av den 17 december 2015 om erkännande av vissa områden i Förenta staterna som fria från Agrilus planipennis Fairmaire
  [delgivet med nr C(2015) 9185] | 128 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2417 av den 17 december 2015 om ändring av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/789 om åtgärder för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av Xylella fastidiosa (Wells et al.)
  [delgivet med nr C(2015) 9191] | 143 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2015/2418 av den 18 december 2015 om ändring av beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning (Olaf) | 148 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Rekommendation (EU) 2015/2419 av den 16 mars 2015 om genomförandet av associeringsagendan EU–Ukraina | 150 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2015/2399 av den 26 oktober 2015 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Colombia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser

1

Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Colombia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser

3

*

Rådets beslut (EU) 2015/2400 av den 8 december 2015 om ingående på Europeiska unionens vägnar av ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar

10

Ändringsprotokoll till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande hi form av räntebetalningar

12

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2401 av den 2 oktober 2015 om innehåll och funktionssätt för registret över europeiska politiska partier och stiftelser

50

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2402 av den 12 oktober 2015 om översyn av harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av el och värme genom tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut 2011/877/EU

54

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2403 av den 15 december 2015 om fastställande av gemensamma riktlinjer om standarder och metoder för deaktivering i syfte att se till att deaktiverade skjutvapen görs irreversibelt funktionsodugliga (
  1
  )

1

62

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2404 av den 16 december 2015 om avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd för 2015 på grund av överfiske av andra bestånd under tidigare år och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/1801

73

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2405 av den 18 december 2015 om öppnande och förvaltning av unionstullkvoter för jordbruksprodukter med ursprung i Ukraina

89

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/2406 av den 18 december 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på internationell redovisningsstandard 1 (
  1
  )

1

97

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2407 av den 18 december 2015 om förlängning av undantaget från rådets förordning (EG) nr 1967/2006 vad gäller minsta avstånd från kusten och minsta djup för fartygsvad/not vid fiske efter klarbult (Aphia minuta) i vissa av Italiens territorialvatten

Aphia minuta

104

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2408 av den 18 december 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

108

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2409 av den 18 december 2015 om fastställande av vilka kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 536/2007 för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater

110

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2410 av den 18 december 2015 om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) 2015/2077 för ägg, äggprodukter och albuminer med ursprung i Ukraina

112

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2411 av den 18 december 2015 om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 1384/2007 för fjäderfäkött som kommer från Israel

114

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2412 av den 18 december 2015 om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 442/2009 för griskött

116

BESLUT

*

Beslut (Gusp) 2015/2413 av Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 9 december 2015 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Aghanistan) (Eupol Afghanistan/2/2015)

118

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2414 av den 17 december 2015 om offentliggörande med begränsningar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/142/EG av hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 521:2006 Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning

  [delgivet med nr C(2015) 9145]

   (
  1
  )

Europeiska unionens officiella tidning

Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning

[delgivet med nr C(2015) 9145]

1

120

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2415 av den 17 december 2015 om godkännande i enlighet med artikel 19 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om ändrade regler för fördelning av trafik mellan flygplatserna Milano Malpensa och Milano Linate och Orio al Serio (Bergamo)
  [delgivet med nr C(2015) 9177]

[delgivet med nr C(2015) 9177]

124

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2416 av den 17 december 2015 om erkännande av vissa områden i Förenta staterna som fria från Agrilus planipennis Fairmaire
  [delgivet med nr C(2015) 9185]

Agrilus planipennis

[delgivet med nr C(2015) 9185]

128

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2417 av den 17 december 2015 om ändring av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/789 om åtgärder för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av Xylella fastidiosa (Wells et al.)
  [delgivet med nr C(2015) 9191]

Xylella fastidiosa

[delgivet med nr C(2015) 9191]

143

*

Kommissionens beslut (EU) 2015/2418 av den 18 december 2015 om ändring av beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning (Olaf)

148

REKOMMENDATIONER

*

Rekommendation (EU) 2015/2419 av den 16 mars 2015 om genomförandet av associeringsagendan EU–Ukraina

150

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/2399

av den 26 oktober 2015

om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Colombia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 a jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 509/2014 (1) överfördes hänvisningen till Republiken Colombia från bilaga I till bilaga II till rådets förordning (EG) nr 539/2001 (2). |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 509/2014 (1) överfördes hänvisningen till Republiken Colombia från bilaga I till bilaga II till rådets förordning (EG) nr 539/2001 (2).

| (2) | Hänvisningen till Republiken Colombia åtföljs av en fotnot som specificerar att undantaget från viseringskravet ska gälla från och med den dag då ett avtal från viseringskravet som ska ingås med Europeiska unionen träder i kraft. |
| --- | --- |

(2)

Hänvisningen till Republiken Colombia åtföljs av en fotnot som specificerar att undantaget från viseringskravet ska gälla från och med den dag då ett avtal från viseringskravet som ska ingås med Europeiska unionen träder i kraft.

| (3) | I enlighet med förordning (EU) nr 509/2014 bedömde kommissionen situationen i Republiken Colombia med avseende på kriterierna i den förordningen. Den 29 oktober 2014 antog kommissionen en rapport i vilken slutsatsen drogs att de senaste årens väsentliga förbättring av den ekonomiska, sociala och säkerhetsmässiga situationen i Colombia visar att det är motiverat att befria colombianska medborgare från kravet på visering vid inresa till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med förordning (EU) nr 509/2014 bedömde kommissionen situationen i Republiken Colombia med avseende på kriterierna i den förordningen. Den 29 oktober 2014 antog kommissionen en rapport i vilken slutsatsen drogs att de senaste årens väsentliga förbättring av den ekonomiska, sociala och säkerhetsmässiga situationen i Colombia visar att det är motiverat att befria colombianska medborgare från kravet på visering vid inresa till Europeiska unionen.

| (4) | Den 19 maj 2015 antog rådet ett beslut om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar med Republiken Colombia om att ingå ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Colombia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(4)

Den 19 maj 2015 antog rådet ett beslut om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar med Republiken Colombia om att ingå ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Colombia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (nedan kallat avtalet).

| (5) | Förhandlingar om avtalet fördes den 20 maj 2015 och slutfördes genom att avtalet paraferades den 9 juni 2015. |
| --- | --- |

(5)

Förhandlingar om avtalet fördes den 20 maj 2015 och slutfördes genom att avtalet paraferades den 9 juni 2015.

| (6) | Avtalet bör undertecknas och de åtföljande förklaringarna bör godkännas på unionens vägnar. Avtalet bör tillämpas provisoriskt från och med dagen efter undertecknandet i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas. |
| --- | --- |

(6)

Avtalet bör undertecknas och de åtföljande förklaringarna bör godkännas på unionens vägnar. Avtalet bör tillämpas provisoriskt från och med dagen efter undertecknandet i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas.

| (7) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (3). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (3). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket.

| (8) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (4). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(8)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (4). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Colombia om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser (nedan kallat avtalet) bemyndigas härmed med förbehåll för att avtalet ingås.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

De förklaringar som åtföljer detta beslut godkänns härmed på unionens vägnar.

Artikel 3

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar.

Artikel 4

Avtalet ska tillämpas provisoriskt från och med dagen efter undertecknandet (5), i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 26 oktober 2015.

På rådets vägnar

C. DIESCHBOURG

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 509/2014 av den 15 maj 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (EUT L 149, 20.5.2014, s. 67).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 131, 1.6.2000, s. 43).

3

(4)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

4

(5)  Dagen för avtalets undertecknande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

5

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/3

---

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Republiken Colombia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser

EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad unionen eller EU, och

REPUBLIKEN COLOMBIA, nedan kallad Colombia,

nedan gemensamt kallade de avtalsslutande parterna,

SOM STRÄVAR efter att ytterligare utveckla de vänskapliga förbindelserna mellan de avtalsslutande parterna och önskar underlätta resande genom undantag från viseringskravet vid inresa och för kortare vistelser för sina medborgare,

SOM BEAKTAR Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 509/2014 av den 15 maj 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (1), i vilken det bland annat görs en överföring av 19 tredjeländer, inbegripet Colombia, till förteckningen över tredjeländer vars medborgare är undantagna från viseringskravet för kortare vistelser i medlemsstaterna,

SOM ERINRAR OM att det i artikel 1 i förordning (EU) nr 509/2014 föreskrivs att viseringsbefrielsen för dessa 19 länder ska tillämpas från och med det datum den dag då ett avtal om undantag från viseringsskyldighet som ska ingås med unionen träder i kraft,

SOM STRÄVAR efter att säkerställa principen om likabehandling av alla EU-medborgare,

SOM TAR HÄNSYN TILL att personer som reser för att utöva avlönad verksamhet under en kort vistelse inte omfattas av detta avtal, och att bestämmelserna om krav på visering eller undantag från viseringskravet och om tillträde till arbetsmarknaden i unionslagstiftningen, medlemsstaternas nationella lagstiftning och Colombias nationella lagstiftning därför fortfarande gäller för dessa personer,

SOM TAR HÄNSYN TILL protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa och protokollet om Schengenregelverket införlivat inom Europeiska unionens ramar, som är fogade till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och som bekräftar att bestämmelserna i detta avtal inte är tillämpliga på Förenade kungariket och Irland,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I avtalet föreskrivs viseringsfrihet för medborgare i unionen och för medborgare i Colombia vid resor på den andra avtalspartens territorium i högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod.

Artikel 2

Definitioner

I detta avtal gäller följande definitioner:

a)   
  medlemsstat
  : alla medlemsstater i unionen, med undantag av Förenade kungariket och Irland.

b)   
  medborgare i unionen
  : en medborgare i en medlemsstat enligt definitionen i led a.

c)   
  medborgare i Colombia
  : en person som är medborgare i Colombia.

d)   
  Schengenområdet
  : det område utan inre gränser som består av de medlemsstaters territorier som anges i led a och som tillämpar Schengenregelverket fullt ut.

e)   
  Schengenregelverket
  : alla åtgärder, i enlighet med protokoll nr 19 om Schengenregelverket införlivat inom Europeiska unionens ramar, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, för att säkerställa att det inte förekommer personkontroller vid inre gränser, tillsammans med en gemensam politik avseende kontroller vid yttre gränser och viseringar, samt direkt relaterade stödåtgärder för att bekämpa brottslighet.

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   Medborgare i unionen som innehar ett giltigt vanligt pass, diplomatpass, tjänstepass eller officiellt pass utfärdat av en medlemsstat får resa in i och uppehålla sig på Colombias territorium utan visering under den vistelsetid som anges i artikel 4.1.

Medborgare i Colombia som innehar ett giltigt vanligt pass, diplomatpass, tjänstepass eller officiellt pass utfärdat av Colombia får resa in i och uppehålla sig på medlemsstaternas territorium utan visering under den vistelsetid som anges i artikel 4.2.

2.   Punkt 1 i denna artikel gäller inte personer som reser för att utöva avlönad verksamhet.

För denna kategori får varje medlemsstat själv besluta att ålägga medborgare i Colombia viseringskrav eller föreskriva undantag från viseringskravet i enlighet med artikel 4.3 i rådets förordning (EG) nr 539/2001 (2).

För denna kategori av personer får Colombia i enlighet med sin nationella lagstiftning besluta om viseringskrav eller undantag från detta för medborgare i varje medlemsstat för sig.

3.   Det undantag från viseringskravet som fastställs i detta avtal ska gälla utan att det påverkar tillämpningen av de avtalsslutande parternas lagar rörande villkor för inresa och kortare vistelser. Medlemsstaterna och Colombia förbehåller sig rätten att vägra inresa och kortare vistelser på sina territorier om ett eller flera av dessa villkor inte är uppfyllda.

4.   Undantaget från viseringskravet gäller oberoende av vilket transportmedel som används för att passera de avtalsslutande parternas gränser.

5.   Frågor som inte omfattas av detta avtal ska regleras genom unionslagstiftningen, medlemsstaternas nationella lagstiftning och Colombias nationella lagstiftning.

Artikel 4

Vistelsens längd

1.   Medborgare i unionen får vistas på Colombias territorium högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod.

2.   Medborgare i Colombia får vistas högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod i de medlemsstater som fullt ut tillämpar Schengenregelverket. Denna period ska beräknas oberoende av eventuell vistelse i en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut.

Medborgare i Colombia får vistas högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod i en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut, oberoende av den vistelsetid som beräknas för medlemsstater som fullt ut tillämpar Schengenregelverket.

3.   Detta avtal påverkar inte Colombias och medlemsstaternas möjlighet att förlänga vistelsetiden om 90 dagar i enlighet med deras respektive nationella lagstiftning och unionslagstiftning.

Artikel 5

Territoriell tillämpning

1.   När det gäller Republiken Frankrike ska detta avtal endast tillämpas på dess europeiska territorium.

2.   När det gäller Konungariket Nederländerna ska detta avtal endast tillämpas på dess europeiska territorium.

Artikel 6

Gemensam kommitté för förvaltningen av avtalet

1.   De avtalsslutande parterna ska inrätta en gemensam expertkommitté (nedan kallad kommittén) bestående av företrädare för unionen och företrädare för Colombia. Unionen ska företrädas av Europeiska kommissionen.

2.   Kommittén ska bland annat ha till uppgift att

| a) | övervaka genomförandet av detta avtal, |
| --- | --- |

a)

övervaka genomförandet av detta avtal,

| b) | föreslå ändringar av eller tillägg till detta avtal, samt |
| --- | --- |

b)

föreslå ändringar av eller tillägg till detta avtal, samt

| c) | lösa tvister med anledning av tolkningen eller tillämpningen av detta avtal. |
| --- | --- |

c)

lösa tvister med anledning av tolkningen eller tillämpningen av detta avtal.

| d) | utföra alla andra uppgifter som överenskommits mellan de avtalsslutande parterna. |
| --- | --- |

d)

utföra alla andra uppgifter som överenskommits mellan de avtalsslutande parterna.

3.   Kommittén ska när så är nödvändigt sammanträda på begäran av en av de avtalsslutande parterna.

4.   Kommittén ska själv anta sin arbetsordning.

Artikel 7

Förhållandet mellan detta avtal och befintliga bilaterala avtal om undantag från viseringskravet mellan medlemsstaterna och Colombia

Detta avtal ska ha företräde framför bilaterala avtal eller överenskommelser som ingåtts mellan enskilda medlemsstater och Colombia, i den mån de behandlar frågor som ingår i tillämpningsområdet för detta avtal.

Artikel 8

Slutbestämmelser

1.   Detta avtal ska ratificeras eller godkännas av de avtalsslutande parterna i enlighet med deras respektive interna förfaranden och ska träda i kraft den första dagen i den andra månaden efter den dag då den senare av de två anmälningar genom vilka de avtalsslutande parterna till varandra anmält att dessa förfaranden är avslutade.

Detta avtal ska tillämpas från och med dagen efter undertecknandet.

2.   Detta avtal ingås på obestämd tid, såvida det inte sägs upp i enlighet med punkt 5.

3.   Detta avtal får ändras genom en skriftlig överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna. Ändringar ska träda i kraft efter det att de avtalsslutande parterna till varandra anmält att de interna förfaranden som är nödvändiga för detta är avslutade.

4.   Var och en av de avtalsslutande parterna får avbryta tillämpningen av hela eller delar av detta avtal, särskilt av skäl som rör den allmänna ordningen, skyddet av nationell säkerhet eller skyddet av folkhälsan, olaglig invandring eller om den andra avtalsslutande parten återinför kravet på visering. Beslutet om detta ska anmälas till den andra avtalsslutande parten senast två månader innan beslutet beräknas träda i kraft. En avtalsslutande part som har avbrutit tillämpningen av detta avtal ska omedelbart underrätta den andra avtalsslutande parten ifall skälen för att avbryta tillämpningen inte längre föreligger.

5.   Var och en av de avtalsslutande parterna får säga upp detta avtal genom skriftlig anmälan till den andra parten. Avtalet ska upphöra att gälla 90 dagar efter dagen för denna anmälan.

6.   Colombia får avbryta tillämpningen av eller säga upp detta avtal endast med avseende på alla medlemsstater.

7.   Unionen får avbryta tillämpningen av eller säga upp detta avtal endast på alla sina medlemsstaters vägnar.

Upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Съставено в Брюксел на втори декември две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el dos de diciembre de dos mil quince.

V Bruselu dne druhého prosince dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den anden december to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am zweiten Dezember zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta detsembrikuu teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δύο Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the second day of December in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le deux décembre deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu drugog prosinca dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì due dicembre duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada otrajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gruodžio antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kéteze-tizenötödik év december havának második napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tieni jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de tweede december tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia drugiego grudnia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em dois de dezembro de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la doi decembrie două mii cincisprezece.

V Bruseli druhého decembra dvetisíctridsať.

V Bruslju, dne drugega decembra leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä toisena päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den andra december år tjugohundrafemton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Република Колумбия

Por la República de Colombia

Za Kolumbijskou republiku

For Republikken Colombia

Für die Republik Kolumbien

Colombia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Κολομβίας

For the Republic of Colombia

Pour la République de la Colombie

Za Republiku Kolumbiju

Per la Repubblica di Colombia

Kolumbijas Republikas vārdā –

Kolumbijos Respublikos vardu

A Kolumbiai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Kolombja

Voor de Republiek Colombia

W imieniu Republiki Kolumbii

Pela República da Colômbia

Pentru Republica Columbia

Za Kolumbijskú republiku

Za Republiko Kolumbijo

Kolumbian tasavallan puolesta

För Republiken Colombia

Image

---

(1)  EUT L 149, 20.5.2014, s. 67.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1).

2

---

GEMENSAM FÖRKLARING ANGÅENDE ISLAND, NORGE, SCHWEIZ OCH LIECHTENSTEIN

De avtalsslutande parterna noterar de nära förbindelserna mellan Europeiska unionen och Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein, särskilt i kraft av avtalen av den 18 maj 1999 och den 26 oktober 2004 beträffande dessa länders associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket.

Under dessa omständigheter är det önskvärt att myndigheterna i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein, å ena sidan, och myndigheterna i Colombia, å andra sidan, utan dröjsmål ingår bilaterala avtal om undantag från viseringskravet för kortare vistelser på liknande villkor som i detta avtal.

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM TOLKNINGEN AV KATEGORIN PERSONER SOM RESER FÖR ATT UTÖVA AVLÖNAD VERKSAMHET ENLIGT ARTIKEL 3.2 I DETTA AVTAL

De avtalsslutande parterna vill säkerställa en enhetlig tolkning och har därför enats om att med kategorin personer som utövar avlönad verksamhet avses i detta avtal personer som reser in till den andra avtalsslutande partens territorium för att där utöva avlönad yrkesverksamhet eller annan avlönad verksamhet som anställd eller tjänsteleverantör.

Denna kategori bör inte omfatta

| — | affärsresenärer, dvs. personer som reser i affärsärenden (utan att vara anställda i ett land som hör till den andra avtalsslutande parten), |
| --- | --- |

—

affärsresenärer, dvs. personer som reser i affärsärenden (utan att vara anställda i ett land som hör till den andra avtalsslutande parten),

| — | idrottare eller artister som utövar en verksamhet tillfälligt, |
| --- | --- |

—

idrottare eller artister som utövar en verksamhet tillfälligt,

| — | journalister utsända av media i bosättningslandet, |
| --- | --- |

—

journalister utsända av media i bosättningslandet,

| — | företagsinterna praktikanter. |
| --- | --- |

—

företagsinterna praktikanter.

Genomförandet av denna förklaring ska övervakas av den gemensamma kommittén – inom dess ansvarsområde enligt artikel 6 i detta avtal – som får föreslå ändringar om den anser det nödvändigt med hänsyn till de avtalsslutande parternas erfarenheter.

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM TOLKNINGEN AV DEN PERIOD OM 90 DAGAR UNDER EN 180-DAGARSPERIOD ENLIGT ARTIKEL 4 I DETTA AVTAL

De avtalsslutande parterna har enats om att med en period om högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod i enlighet med artikel 4 i detta avtal, avses antingen en fortlöpande vistelse eller flera på varandra följande vistelser som sammanlagt inte varar längre än 90 dagar under loppet av en 180-dagarsperiod.

Begreppet en innebär att man tillämpar en rörlig 180-dagars referensperiod, som går ut på att man går bakåt i tiden och räknar varje dag av vistelsen under den senaste 180-dagarsperioden, för att kontrollera om kravet på 90 dagar under en 180-dagarsperiod fortsatt uppfylls. Det betyder bland annat att en bortavaro under en oavbruten period av 90 dagar ger rätt till en ny vistelse på upp till 90 dagar.

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM INFORMATION TILL MEDBORGARNA OM AVTALET OM UNDANTAG FRÅN VISERINGSKRAVET

De avtalsslutande parterna erkänner vikten av öppenhet för medborgarna i Europeiska unionen och i Colombia, och har därför enats om att ge fullständig information om innehållet i avtalet om undantag från viseringskravet och om följderna av detta avtal, samt om därmed sammanhängande frågor, t.ex. inresevillkoren.

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM INFÖRANDE AV BIOMETRISKA PASS I REPUBLIKEN COLOMBIA

Den avtalsslutande parten Republiken Colombia förklarar att landet tilldelat ett kontrakt avseende framställning av biometriska pass, och förbinder sig att börja utfärda biometriska pass för landets medborgare senast den 31 augusti 2015. Dessa pass ska helt uppfylla Icaos krav enligt Icao Doc 9303.

De avtalsslutande parterna är eniga om att underlåtenhet att börja införa biometriska pass senast den 31 december 2015 utgör tillräckliga skäl för att avbryta tillämpningen av detta avtal i enlighet med förfarandet i artikel 8.4.

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM SAMARBETE OM IRREGULJÄR MIGRATION

De avtalsslutande parterna erinrar om sina åtaganden avseende återtagande av egna irreguljära migranter i enlighet med artikel 49.3 i avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å den ena sidan och Andinska gemenskapen och dess medlemsländer å den andra, som undertecknades den 15 december 2003.

De avtalsslutande parterna kommer att noggrant övervaka detta åtagande. Parterna enas om att, på begäran av någon av de avtalsslutande parterna, ingå avtal som reglerar båda parters särskilda åligganden avseende återtagande av irreguljära migranter, i synnerhet om den irreguljära migrationen ökar eller om problem uppkommer i samband med återtagande av irreguljära migranter efter ikraftträdandet av detta avtal.

De avtalsslutande parterna är eniga om att ett sådant återtagandeavtal skulle vara viktigt för att stärka de ömsesidiga åtaganden som gjorts i detta avtal och att underlåtenhet att ingå ett sådant återtagandeavtal på begäran av någon av de avtalsslutande parterna utgör tillräckliga skäl för att avbryta tillämpningen av detta avtal i enlighet med förfarandet i artikel 8.4.

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/10

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/2400

av den 8 december 2015

om ingående på Europeiska unionens vägnar av ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 115 jämförd med artikel 218.6 b och artikel 218.8 andra stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut (EU) 2015/860 (1) undertecknades ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar den 27 maj 2015, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut (EU) 2015/860 (1) undertecknades ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar den 27 maj 2015, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

| (2) | Texten till ändringsprotokollet, som är resultatet av förhandlingarna, återspeglar i vederbörlig ordning det förhandlingsdirektiv som utfärdats av rådet eftersom den anpassar avtalet till den senaste utvecklingen på internationell nivå i fråga om automatiskt utbyte av upplysningar, nämligen den globala standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton i skattefrågor som utvecklats av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). Unionen, dess medlemsstater och Schweiziska edsförbundet har aktivt deltagit i OECD:s arbete. Texten till avtalet, i dess lydelse enligt ändringsprotokollet, är den rättsliga grunden för att genomföra den globala standarden i relationerna mellan unionen och Schweiziska edsförbundet. |
| --- | --- |

(2)

Texten till ändringsprotokollet, som är resultatet av förhandlingarna, återspeglar i vederbörlig ordning det förhandlingsdirektiv som utfärdats av rådet eftersom den anpassar avtalet till den senaste utvecklingen på internationell nivå i fråga om automatiskt utbyte av upplysningar, nämligen den globala standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton i skattefrågor som utvecklats av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). Unionen, dess medlemsstater och Schweiziska edsförbundet har aktivt deltagit i OECD:s arbete. Texten till avtalet, i dess lydelse enligt ändringsprotokollet, är den rättsliga grunden för att genomföra den globala standarden i relationerna mellan unionen och Schweiziska edsförbundet.

| (3) | Ändringsprotokollet bör godkännas på unionens vägnar. |
| --- | --- |

(3)

Ändringsprotokollet bör godkännas på unionens vägnar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar godkänns härmed på unionens vägnar.

Texten till ändringsprotokollet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

1.   Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i artikel 2.1 i ändringsprotokollet (2).

2.   Kommissionen ska informera Schweiziska edsförbundet och medlemsstaterna om de anmälningar som skett i enlighet med artikel 1.1 d i avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton för att förbättra den internationella skattedisciplinen till följd av ändringsprotokollet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2015.

På rådets vägnar

P. GRAMEGNA

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/860 av den 26 maj 2015 om undertecknandet på Europeiska unionens vägnar av ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (EUT L 136, 3.6.2015, s. 5).

1

(2)  Dagen för ändringsprotokollets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

2

Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/12

---

ÄNDRINGSPROTOKOLL

till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande hi form av räntebetalningar

EUROPEISKA UNIONEN

och

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET, nedan kallat Schweiz

nedan kallade avtalsslutande part eller gemensamt avtalsslutande parter,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Ändringarna i avtalet införs i syfte att genomföra OECD:s standard för automatiskt informationsutbyte om finansiella konton, nedan kallad global standard, inom ramen för ett samarbete som tar hänsyn till båda avtalsslutande parters legitima intressen.

De avtalsslutande parterna har sedan länge nära förbindelser i fråga om ömsesidigt bistånd i skattefrågor, i synnerhet när det gäller att tillämpa bestämmelser som är likvärdiga med dem i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (1), och i parternas gemensamma strävan att förbättra efterlevnaden av skattelagstiftningen på ett internationellt plan genom att bygga vidare på dessa förbindelser.

De avtalsslutande parterna önskar ingå ett avtal för att förbättra den internationella skattedisciplinen genom att etablera ett ömsesidigt, automatiskt informationsutbyte, med förbehåll för viss sekretess och annat skydd, bland annat bestämmelser som begränsar användningen av den information som utbyts.

Före de ändringar som införs genom detta ändringsprotokoll medger artikel 10 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (nedan kallat avtalet) endast informationsutbyte på begäran i samband skattebedrägeri och motsvarande; dessa bestämmelser bör anpassas till OECD:s standard för insyn och utbyte av upplysningar på skatteområdet.

När det gäller de uppgifter som utbyts enligt avtalet efter ändring genom detta protokoll kommer de avtalsslutande parterna att tillämpa sin respektive lagstiftning om uppgiftsskydd och praxis för behandling av personuppgifter, och åtar sig att utan otillbörligt dröjsmål underrätta varandra om denna lagstiftning eller praxis ändras i något materiellt hänseende.

Medlemsstaterna och Schweiz har i) infört lämpliga skyddsåtgärder för att se till att den information som tas emot enligt avtalet i dess ändrade lydelse enligt detta ändringsprotokoll förblir konfidentiell och uteslutande används för de ändamål som anges för, och av de personer eller myndigheter som deltar i, en viss bedömning eller procedur för uppbörd, efterhandskrav, indrivning, åtal eller överklaganden i skatteärenden, eller som ansvarar för tillsyn av sådana åtgärder eller hanterar uppgifterna för andra godkända ändamål, och ii) inrättat den infrastruktur som behövs för ett ändamålsenligt informationsutbyte (bland annat inarbetade rutiner för att se till att uppgifter utbyts i rätt tid, på ett korrekt och säkert sätt och med vederbörlig sekretess, att kommunikationen är verkningsfull och tillförlitlig och att det finns en kapacitet att snabbt besvara frågor och reda ut oklarheter kring utbyte av upplysningar eller begäran om sådant utbyte, samt för att se till att bestämmelserna i artikel 4 i avtalet, i dess ändrade lydelse enligt detta ändringsprotokoll, tillämpas effektivt).

De kategorier av Rapporteringsskyldiga finansiella institut och Rapporteringspliktiga konton som omfattas av avtalet i dess lydelse enligt detta ändringsprotokoll har utformats så att det ska bli svårare för skattebetalare att undvika rapportering genom att flytta över tillgångar till sådana Finansiella institut eller investera i sådana finansiella produkter som inte omfattas av det genom detta ändringsprotokoll ändrade avtalet. Vissa Finansiella institut och konton med låg risk för skatteundandragande bör emellertid undantas från tillämpningsområdet. Däremot bör man normalt inte tillämpa beloppsgränser, eftersom sådana lätt kan kringgås genom att tillgodohavanden delas upp mellan olika Finansiella institut. De finansiella upplysningar som ska rapporteras och utbytas bör inte bara avse alla relevanta inkomster (räntor, utdelningar och liknande typer av inkomster) utan även kontosaldon och intäkter från försäljning av Finansiella tillgångar, för att kunna hantera situationer i vilka en skattebetalare försöker dölja kapital som i sig självt motsvarar inkomst eller tillgångar för vilka skatt har undandragits. Behandling av upplysningar enligt avtalet i dess lydelse enligt detta ändringsprotokoll är därför nödvändig och står i proportion till ändamålet att göra det möjligt för medlemsstaternas och Schweiz skatteförvaltningar att korrekt och entydigt identifiera de berörda skattebetalarna och att kunna administrera och verkställa sin skattelagstiftning i gränsöverskridande situationer, bedöma sannolikheten för skatteundandragande och undvika onödiga ytterligare utredningar.

HÄRMED AVTALAS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (nedan kallat avtalet) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln ska ersättas med
  ”Avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton för att förbättra den internationella skattedisciplinen”. |
| --- | --- |

1.

Titeln ska ersättas med

”Avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton för att förbättra den internationella skattedisciplinen”.

| 2. | Artiklarna 1–22 ska ersättas med
  ”Artikel 1
  Definitioner
  1.   I detta avtal gäller följande definitioner:
  a)   
  Europeiska unionen
  : den union som upprättats genom fördraget om Europeiska unionen och som omfattar de territorier där fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpligt i enlighet med villkoren i det fördraget.
  b)   
  medlemsstat
  : en medlemsstat i Europeiska unionen.
  c)   
  Schweiz
  : Schweiziska edsförbundets territorium såsom det definieras i dess egen lagstiftning i enlighet med internationell rätt.
  d)   
  Behöriga myndigheter i Schweiz och Behöriga myndigheter i medlemsstaterna
  : vid tillämpningen av detta avtal ska med detta avses de myndigheter som anges i bilaga III, a respektive b–ac. Bilaga III ska utgöra en integrerad del av detta avtal. Förteckningen över Behöriga myndigheter i bilaga III får ändras genom en enkel anmälan från Schweiz till den andra avtalsslutande parten i fråga om den myndighet som avses i a i bilagan, och genom en enkel anmälan från Europeiska unionen för de övriga myndigheter som avses i b–ac i bilagan.
  e)   
  Finansiellt institut i en medlemsstat
  : i) ett Finansiellt institut som har hemvist i medlemsstaten i fråga, exklusive filialer som är belägna utanför den, samt ii) filialer belägna inom medlemsstaten, även om det Finansiella institut som en filial tillhör har sin hemvist utanför medlemsstaten.
  f)   
  Finansiellt institut i Schweiz
  : i) ett Finansiellt institut som har hemvist i Schweiz, exklusive filialer som är belägna utanför Schweiz, samt ii) filialer belägna i Schweiz, även om det Finansiella institut som en filial tillhör har hemvist utanför Schweiz.
  g)   
  Rapporteringsskyldigt finansiellt institut
  : ett Finansiellt institut i en medlemsstat eller i Schweiz, beroende på sammanhanget, som inte är ett Icke rapporteringsskyldigt finansiellt institut.
  h)   
  Rapporteringspliktigt konto
  : ett Rapporteringspliktigt konto i en medlemsstat eller i Schweiz, beroende på sammanhanget, förutsatt att det – i enlighet med bilagorna I och II – har identifierats som ett sådant enligt de förfaranden angående kundkännedom som gäller i den berörda medlemsstaten respektive i Schweiz.
  i)   
  Konto som är rapporteringspliktigt i en medlemsstat
  : ett Finansiellt konto som förvaltas av ett schweiziskt Rapporteringsskyldigt finansiellt institut och innehas av en eller flera Rapporteringsskyldiga personer i en medlemsstat eller av en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer i en medlemsstat.
  j)   
  Konto som är rapporteringspliktigt i Schweiz
  : ett Finansiellt konto som förvaltas av ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut i en medlemstat och som innehas av en eller flera Rapporteringsskyldiga personer i Schweiz eller en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer i Schweiz.
  k)   
  Person i en medlemsstat
  : en fysisk person eller en Enhet som av ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut i Schweiz identifierats såsom havande hemvist i en medlemsstat, på grundval av förfarandena för kundkännedom enligt bilagorna I och II, eller som ett dödsbo efter en avliden som var bosatt i en medlemsstat.
  l)   
  Person i Schweiz
  : en fysisk person eller en Enhet som av ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut i en medlemstat identifierats såsom havande hemvist i Schweiz, på grundval av förfarandena för kundkännedom enligt bilagorna I och II, eller som ett dödsbo efter en avliden som var bosatt i Schweiz.
  2.   Alla begrepp med stor begynnelsebokstav som inte på annat sätt definieras i detta avtal ska förstås i den mening de har vid den aktuella tidpunkten, det vill säga i) för medlemsstater enligt direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (2) eller, i tillämpliga fall, den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som tillämpar avtalet, och ii) för Schweiz, enligt landets nationella lagstiftning, förutsatt att den mening som där anges är förenlig med den som avses i bilagorna I och II.
  Alla begrepp som inte på annat sätt definieras i detta avtal eller i bilagorna I eller II ska, om inte omständigheterna kräver något annat eller den Behöriga myndigheten i medlemstaten och den Behöriga myndigheten i Schweiz enats om en annan mening enligt artikel 7 (och på ett sätt som är förenligt med nationell lag), tolkas i den mening som de har vid den aktuella tidpunkten enligt lagen i den berörda jurisdiktion som tillämpar detta avtal, det vill säga i) i fråga om medlemsstaterna i enlighet med rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning eller, i tillämpliga fall, den nationella lagstiftningen i den berörda medlemsstaten, och ii) i fråga om Schweiz enligt nationell rätt, någon av de meningar som anges i den tillämpliga skattelagstiftningen i den berörda jurisdiktionen (vilket kan vara en medlemsstat eller Schweiz), och att denna tolkning i så fall ska ha företräde före eventuella tolkningar enligt andra lagar i samma jurisdiktion.
  Artikel 2
  Automatiskt utbyte av upplysningar om Rapporteringspliktiga konton
  1.   I enlighet med bestämmelserna i denna artikel och om inte annat följer av tillämpliga regler om rapportering och kundkännedom i enlighet med bilagorna I och II, vilka ska utgöra en integrerad del av detta avtal, kommer den Behöriga myndigheten i Schweiz årligen att automatiskt utbyta de uppgifter som erhållits enligt ovan nämnda regler, och som anges i punkt 2, och var och en av de Behöriga myndigheterna i medlemsstaterna kommer årligen på samma sätt att automatiskt utbyta motsvarande uppgifter med den Behöriga myndigheten i Schweiz.
  2.   I fråga om ett konto som är rapporteringspliktigt i Schweiz är en medlemsstat skyldig att rapportera följande uppgifter, vilket också omvänt är en skyldighet för Schweiz i fråga om ett konto som är rapporteringspliktigt i en medlemsstat:






  a) | Namn, adress, Skatteregistreringsnummer samt födelsedatum och födelseort (när det gäller fysiska personer) för varje Rapporteringsskyldig person som är Kontohavare av detta konto och, när det gäller Enheter som är Kontohavare och som efter tillämpning av reglerna om förfaranden för kundkännedom i enlighet med bilagorna I och II fastställs ha en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer, Enhetens namn, adress och Skatteregistreringsnummer samt varje Rapporteringskyldig persons namn, adress, Skatteregistreringsnummer samt födelsedatum och födelseort. |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklarna 1–22 ska ersättas med

”Artikel 1

Definitioner

1.   I detta avtal gäller följande definitioner:

a)   
  Europeiska unionen
  : den union som upprättats genom fördraget om Europeiska unionen och som omfattar de territorier där fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpligt i enlighet med villkoren i det fördraget.

b)   
  medlemsstat
  : en medlemsstat i Europeiska unionen.

c)   
  Schweiz
  : Schweiziska edsförbundets territorium såsom det definieras i dess egen lagstiftning i enlighet med internationell rätt.

d)   
  Behöriga myndigheter i Schweiz och Behöriga myndigheter i medlemsstaterna
  : vid tillämpningen av detta avtal ska med detta avses de myndigheter som anges i bilaga III, a respektive b–ac. Bilaga III ska utgöra en integrerad del av detta avtal. Förteckningen över Behöriga myndigheter i bilaga III får ändras genom en enkel anmälan från Schweiz till den andra avtalsslutande parten i fråga om den myndighet som avses i a i bilagan, och genom en enkel anmälan från Europeiska unionen för de övriga myndigheter som avses i b–ac i bilagan.

e)   
  Finansiellt institut i en medlemsstat
  : i) ett Finansiellt institut som har hemvist i medlemsstaten i fråga, exklusive filialer som är belägna utanför den, samt ii) filialer belägna inom medlemsstaten, även om det Finansiella institut som en filial tillhör har sin hemvist utanför medlemsstaten.

f)   
  Finansiellt institut i Schweiz
  : i) ett Finansiellt institut som har hemvist i Schweiz, exklusive filialer som är belägna utanför Schweiz, samt ii) filialer belägna i Schweiz, även om det Finansiella institut som en filial tillhör har hemvist utanför Schweiz.

g)   
  Rapporteringsskyldigt finansiellt institut
  : ett Finansiellt institut i en medlemsstat eller i Schweiz, beroende på sammanhanget, som inte är ett Icke rapporteringsskyldigt finansiellt institut.

h)   
  Rapporteringspliktigt konto
  : ett Rapporteringspliktigt konto i en medlemsstat eller i Schweiz, beroende på sammanhanget, förutsatt att det – i enlighet med bilagorna I och II – har identifierats som ett sådant enligt de förfaranden angående kundkännedom som gäller i den berörda medlemsstaten respektive i Schweiz.

i)   
  Konto som är rapporteringspliktigt i en medlemsstat
  : ett Finansiellt konto som förvaltas av ett schweiziskt Rapporteringsskyldigt finansiellt institut och innehas av en eller flera Rapporteringsskyldiga personer i en medlemsstat eller av en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer i en medlemsstat.

j)   
  Konto som är rapporteringspliktigt i Schweiz
  : ett Finansiellt konto som förvaltas av ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut i en medlemstat och som innehas av en eller flera Rapporteringsskyldiga personer i Schweiz eller en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer i Schweiz.

k)   
  Person i en medlemsstat
  : en fysisk person eller en Enhet som av ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut i Schweiz identifierats såsom havande hemvist i en medlemsstat, på grundval av förfarandena för kundkännedom enligt bilagorna I och II, eller som ett dödsbo efter en avliden som var bosatt i en medlemsstat.

l)   
  Person i Schweiz
  : en fysisk person eller en Enhet som av ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut i en medlemstat identifierats såsom havande hemvist i Schweiz, på grundval av förfarandena för kundkännedom enligt bilagorna I och II, eller som ett dödsbo efter en avliden som var bosatt i Schweiz.

2.   Alla begrepp med stor begynnelsebokstav som inte på annat sätt definieras i detta avtal ska förstås i den mening de har vid den aktuella tidpunkten, det vill säga i) för medlemsstater enligt direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (2) eller, i tillämpliga fall, den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som tillämpar avtalet, och ii) för Schweiz, enligt landets nationella lagstiftning, förutsatt att den mening som där anges är förenlig med den som avses i bilagorna I och II.

Alla begrepp som inte på annat sätt definieras i detta avtal eller i bilagorna I eller II ska, om inte omständigheterna kräver något annat eller den Behöriga myndigheten i medlemstaten och den Behöriga myndigheten i Schweiz enats om en annan mening enligt artikel 7 (och på ett sätt som är förenligt med nationell lag), tolkas i den mening som de har vid den aktuella tidpunkten enligt lagen i den berörda jurisdiktion som tillämpar detta avtal, det vill säga i) i fråga om medlemsstaterna i enlighet med rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning eller, i tillämpliga fall, den nationella lagstiftningen i den berörda medlemsstaten, och ii) i fråga om Schweiz enligt nationell rätt, någon av de meningar som anges i den tillämpliga skattelagstiftningen i den berörda jurisdiktionen (vilket kan vara en medlemsstat eller Schweiz), och att denna tolkning i så fall ska ha företräde före eventuella tolkningar enligt andra lagar i samma jurisdiktion.

Artikel 2

Automatiskt utbyte av upplysningar om Rapporteringspliktiga konton

1.   I enlighet med bestämmelserna i denna artikel och om inte annat följer av tillämpliga regler om rapportering och kundkännedom i enlighet med bilagorna I och II, vilka ska utgöra en integrerad del av detta avtal, kommer den Behöriga myndigheten i Schweiz årligen att automatiskt utbyta de uppgifter som erhållits enligt ovan nämnda regler, och som anges i punkt 2, och var och en av de Behöriga myndigheterna i medlemsstaterna kommer årligen på samma sätt att automatiskt utbyta motsvarande uppgifter med den Behöriga myndigheten i Schweiz.

2.   I fråga om ett konto som är rapporteringspliktigt i Schweiz är en medlemsstat skyldig att rapportera följande uppgifter, vilket också omvänt är en skyldighet för Schweiz i fråga om ett konto som är rapporteringspliktigt i en medlemsstat:

a)

Namn, adress, Skatteregistreringsnummer samt födelsedatum och födelseort (när det gäller fysiska personer) för varje Rapporteringsskyldig person som är Kontohavare av detta konto och, när det gäller Enheter som är Kontohavare och som efter tillämpning av reglerna om förfaranden för kundkännedom i enlighet med bilagorna I och II fastställs ha en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer, Enhetens namn, adress och Skatteregistreringsnummer samt varje Rapporteringskyldig persons namn, adress, Skatteregistreringsnummer samt födelsedatum och födelseort.

| b) | Kontonummer (eller, om kontonummer saknas, funktionell motsvarighet till sådant). |
| --- | --- |

b)

Kontonummer (eller, om kontonummer saknas, funktionell motsvarighet till sådant).

| c) | Det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets namn och (i förekommande fall) identifikationsnummer. |
| --- | --- |

c)

Det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets namn och (i förekommande fall) identifikationsnummer.

| d) | Kontots saldo eller värde (inklusive Kontantvärdet eller återköpsvärdet om det rör sig om ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal) vid utgången av relevant kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod, eller att kontots avslutats, om kontot avslutats under det aktuella kalenderåret eller den aktuella perioden. |
| --- | --- |

d)

Kontots saldo eller värde (inklusive Kontantvärdet eller återköpsvärdet om det rör sig om ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal) vid utgången av relevant kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod, eller att kontots avslutats, om kontot avslutats under det aktuella kalenderåret eller den aktuella perioden.

| e) | När det gäller Depåkonton:






  i) | Totalt bruttobelopp för ränta, totalt bruttobelopp för utdelning och totalt bruttobelopp för annan inkomst som härrör från de tillgångar som förvaltas på kontot, och som i vart och ett av fallen betalats ut till eller krediterats kontot (eller med avseende på kontot) under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod. |
| --- | --- | --- |

e)

När det gäller Depåkonton:

i)

Totalt bruttobelopp för ränta, totalt bruttobelopp för utdelning och totalt bruttobelopp för annan inkomst som härrör från de tillgångar som förvaltas på kontot, och som i vart och ett av fallen betalats ut till eller krediterats kontot (eller med avseende på kontot) under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod.

| ii) | Total bruttoavkastning från försäljning eller inlösen av Finansiella tillgångar som betalats ut till eller krediterats kontot under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod där det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet agerat förvaltare, mäklare, ombud eller annan form av företrädare för Kontohavaren. |
| --- | --- |

ii)

Total bruttoavkastning från försäljning eller inlösen av Finansiella tillgångar som betalats ut till eller krediterats kontot under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod där det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet agerat förvaltare, mäklare, ombud eller annan form av företrädare för Kontohavaren.

| f) | När det gäller Inlåningskonton, totalt bruttobelopp för ränta som betalats ut till eller krediterats kontot under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod. |
| --- | --- |

f)

När det gäller Inlåningskonton, totalt bruttobelopp för ränta som betalats ut till eller krediterats kontot under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod.

| g) | När det gäller konton som inte anges i 2 e eller f, totalt bruttobelopp som under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod betalats ut till eller krediterats Kontohavaren med avseende på kontot och som det Rapporteringsskyldiga finansiella institut står som garant för eller är gäldenär för, inklusive sammanlagt belopp för eventuella betalningar av inlösen som gjorts till Kontohavaren under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod. |
| --- | --- |

g)

När det gäller konton som inte anges i 2 e eller f, totalt bruttobelopp som under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod betalats ut till eller krediterats Kontohavaren med avseende på kontot och som det Rapporteringsskyldiga finansiella institut står som garant för eller är gäldenär för, inklusive sammanlagt belopp för eventuella betalningar av inlösen som gjorts till Kontohavaren under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod.

Artikel 3

Tidpunkt och villkor för det automatiska utbytet av uppgifter

1.   Vid utbyte av upplysningar enligt artikel 2 får beloppet och typen av betalning som görs med avseende på ett Rapporteringspliktigt konto fastställas i enlighet med skattelagstiftningen i den jurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz) som delar med sig av informationen.

2.   Vid utbyte av upplysningar enligt artikel 2 ska det anges i vilken valuta varje relevant belopp är uttryckt.

3.   Vid tillämpningen av artikel 2.2 ska upplysningar utbytas för det första året räknat från och med ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015, samt för alla påföljande år, och ska ställas till förfogande inom nio månader efter utgången av det kalenderår som uppgifterna gäller.

4.   De Behöriga myndigheterna kommer att utbyta de upplysningar som anges i artikel 2 på automatisk basis, enligt en gemensam rapporteringsstandard i XML.

5.   De Behöriga myndigheterna kommer att enas om en eller flera metoder för dataöverföring, inklusive krypteringsstandarder.

Artikel 4

Samarbete i fråga om efterlevnad och verställighet

En Behörig myndighet som har anledning att tro att ett fel har lett till inkorrekt eller ofullständig rapportering av uppgifter enligt artikel 2, eller att ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut inte på korrekt sätt har följt gällande rapporteringskrav och förfaranden för kundkännedom enligt bilagorna I och II, ska underrätta sin motpart om detta, dvs. den Behöriga myndigheten i en medlemsstat ska underrätta den Behöriga myndigheten i Schweiz och vice versa. Den underrättade Behöriga myndigheten ska vidta alla lämpliga åtgärder enligt sin nationella lagstiftning för att åtgärda de fel eller avvikelser från reglerna som beskrivs i underrättelsen.

Artikel 5

Utbyte av upplysningar på begäran

1.   Trots bestämmelserna i artikel 2 och eventuella andra avtal om utbyte av upplysningar på begäran mellan Schweiz och var och en av medlemsstaterna, ska de Behöriga myndigheten i Schweiz och den Behöriga myndigheten i var och en av medlemsstaterna på begäran utbyta uppgifter som framstår som relevanta för att tillämpa detta avtal eller för förvaltning eller genomdrivande av den nationella lagstiftningen om skatter av alla slag och med alla beteckningar som tas ut antingen med Schweiz eller en medlemsstat som mottagare, eller deras subnationella politiska förvaltningsenheter eller kommuner, såvida inte denna av nationella eller subnationella bestämmelser reglerade skatt strider mot ett gällande dubbelbeskattningsavtal mellan Schweiz och den berörda medlemsstaten.

2.   Bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel och i artikel 6 får aldrig tolkas så att Schweiz eller en medlemsstat måste

| a) | vidta administrativa åtgärder som avviker från lagstiftning och förvaltningspraxis i Schweiz eller i den berörda medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

vidta administrativa åtgärder som avviker från lagstiftning och förvaltningspraxis i Schweiz eller i den berörda medlemsstaten,

| b) | lämna uppgifter som inte får inhämtas enligt lagstiftning eller sedvanliga administrativa rutiner i Schweiz eller i den berörda medlemsstaten, |
| --- | --- |

b)

lämna uppgifter som inte får inhämtas enligt lagstiftning eller sedvanliga administrativa rutiner i Schweiz eller i den berörda medlemsstaten,

| c) | lämna upplysningar som skulle röja affärshemlighet, industri-, handels- eller yrkeshemlighet eller innehållet i en handelsprocess, eller information vars spridande skulle strida mot allmän ordning (ordre public). |
| --- | --- |

c)

lämna upplysningar som skulle röja affärshemlighet, industri-, handels- eller yrkeshemlighet eller innehållet i en handelsprocess, eller information vars spridande skulle strida mot allmän ordning (ordre public).

3.   Om uppgifter begärs av en medlemsstat eller av Schweiz i egenskap av den begärande jurisdiktionen enligt denna artikel, ska Schweiz eller den medlemsstat som begäran ställts till använda tillgängliga lagenliga metoder för att erhålla de begärda uppgifterna, även om den jurisdiktion som begäran riktas till inte för egen del behöver uppgifterna för skatteändamål. Denna förpliktelse gäller med förbehåll för begränsningarna i punkt 2, men dessa begränsningar får aldrig tolkas så, att de skulle tillåta den myndighet som begäran har riktats till att vägra lämna uppgifter enbart därför att den inte har något nationellt intresse av att ta fram dem.

4.   Bestämmelserna i punkt 2 får aldrig tolkas så att de ger Schweiz eller en medlemsstat rätt att vägra att lämna ut uppgifter enbart på grund av att dessa uppgifter innehas av en bank, en annan typ av finansiellt institut, ett ombud eller en person som agerar i egenskap av förvaltare, eller därför att uppgifterna rör ägarintressen i en person.

5.   De Behöriga myndigheterna kommer att enas om de standardformulär som ska användas samt en eller flera metoder för dataöverföring, inklusive krypteringsstandarder.

Artikel 6

Sekretess och skydd av personuppgifter

1.   Alla uppgifter som inhämtas av en jurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz) enligt detta avtal ska behandlas konfidentiellt och skyddas på samma sätt som uppgifter som samlas in enligt nationell lagstiftning i denna jurisdiktion och, om det är nödvändigt för skyddet av personuppgifterna, även i enlighet med tillämplig nationell lag och skyddsåtgärder som eventuellt preciseras av den jurisdiktion som har tillhandahållit uppgifterna, i linje med den senare jurisdiktionens nationella lagstiftning.

2.   Sådana uppgifter får under alla omständigheter lämnas ut endast till personer eller myndigheter (inklusive domstolar och administrativa myndigheter eller tillsynsmyndigheter) som ansvarar för taxering eller uppbörd, efterhandskrav, indrivning, åtal eller skatteärenden inom den berörda jurisdiktionen (en medlemsstat eller Schweiz), eller tillsyn av dessa. Endast de personer eller myndigheter som anges ovan får använda uppgifterna, och endast för de ändamål som anges i föregående mening. De får, trots bestämmelserna i punkt 1, offentliggöra upplysningar i samband med allmänna domstolsförhandlingar eller rättsliga avgöranden rörande denna beskattning.

3.   Trots bestämmelserna i de föregående punkterna får upplysningar som mottagits av en jurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz) användas för andra ändamål, förutsatt att användningen av uppgifterna är tillåten enligt lagstiftningen i den jurisdiktion som sänt uppgifterna (Schweiz eller en medlemsstat), och den Behöriga myndigheten i den jurisdiktionen tillåter sådan användning. Upplysningar som lämnats av en jurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz) till en annan jurisdiktion (Schweiz eller en medlemsstat) får sändas vidare av mottagaren till en tredje jurisdiktion (en annan medlemsstat), om detta först godkänts av den Behöriga myndigheten förstnämnda jurisdiktion som uppgifterna härrör ifrån. Upplysningar som överlämnats av en medlemsstat till en annan i enlighet med dess tillämpliga lagar om genomförandet av rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning får vidarebefordras till Schweiz efter godkännande från den Behöriga myndigheten i den medlemsstat från vilken informationen härrör.

4.   Varje Behörig myndighet i en medlemsstat eller i Schweiz ska omedelbart underrätta den andra Behöriga myndigheten, dvs. den i Schweiz respektive den medlemsstaten, om det sker ett brott mot reglerna om konfidentiell behandling eller om uppgiftsskyddet brustit, samt meddela vilka eventuella påföljder som dömts ut eller korrigerande åtgärder som vidtagits.

Artikel 7

Samråd och avbrott i tillämpningen av avtalet

1.   Om svårigheter vid genomförandet eller tolkningen av detta avtal uppstår får de Behöriga myndigheterna i Schweiz eller en medlemsstat begära ett samråd mellan den Behöriga myndigheten i Schweiz och en eller flera Behöriga myndigheter i medlemsstaterna, i syfte att utforma lämpliga åtgärder för att se till att avtalet uppfylls. De Behöriga myndigheterna ska omedelbart underrätta Europeiska kommissionen och de Behöriga myndigheterna i de övriga medlemsstaterna om resultaten av samrådet. Europeiska kommissionen får på begäran av någon av de Behöriga myndigheterna delta i samråd som gäller tolkningsfrågor.

2.   Om samrådet handlar om betydande bristande efterlevnad av bestämmelserna i detta avtal och förfarandet i punkt 1 inte leder till en godtagbar lösning får den Behöriga myndigheten i en medlemsstat eller Schweiz avbryta informationsutbytet med sin motpart i Schweiz eller i den berörda medlemsstaten i enlighet med detta avtal genom att skriftligen underrätta den andra Behöriga myndigheten. Ett sådant avbrott kommer då att ha omedelbar verkan. Vid tillämpningen av denna punkt ska betydande bristande efterlevnad av bestämmelserna omfatta, men inte vara begränsade till, överträdelser av reglerna om sekretess eller om uppgiftsskydd enligt avtalet, underlåtenhet från den Behöriga myndigheten i en medlemsstat eller i Schweiz att ge tillräcklig information i rätt tid enligt reglerna i avtalet, eller att Enheter eller konton definieras som Icke rapporteringsskyldiga finansiella institut respektive Undantagna konton på ett sätt som undergräver avtalets syften.

Artikel 8

Ändringar

1.   De avtalsslutande parterna ska samråda med varandra vid varje tillfälle då en viktig ändring har antagits på OECD-nivå i fråga om någon av globala standardens komponenter eller, om parterna anser att det behövs, i syfte att förbättra det sätt på vilket avtalet fungerar rent tekniskt samt för att anpassa rutinerna till andra förändringar på internationell nivå. Samrådet ska hållas inom en månad efter begäran av endera parten eller så snart som möjligt i brådskande fall.

2.   När en sådan kontakt tagits får de avtalsslutande parterna samråda med varandra för att undersöka om detta avtal behöver ändras.

3.   När det gäller samråd enligt punkterna 1 och 2 ska varje avtalsslutande part underrätta den andra avtalsslutande parten om händelser som eventuellt kan inverka på detta avtals sätt att fungera. Detta ska även innefatta eventuella relevanta avtal mellan en av de avtalsslutande parterna och tredje stat.

4.   Efter samrådet får detta avtal ändras genom ett protokoll eller ett nytt avtal mellan de avtalsslutande parterna.

5.   Om en avtalsslutande part har genomfört en av OECD antagen ändring, till den globala standarden, och vill göra motsvarande ändring av bilagorna I eller II till detta avtal, ska den underrätta den andra avtalsslutande parten om detta. Ett samrådsförfarande mellan de avtalsslutande parterna ska äga rum inom en månad från underrättelsen. Om de avtalsslutande parterna inom ett sådant samrådsförfarande lyckas enas om de ändringar som bör göras i bilaga I och/eller II till detta avtal får den avtalsslutande part som begärt ändringen, för den period som krävs för att formellt ändra detta avtal och trots vad som sägs i punkt 4, provisoriskt tillämpa den reviderade version av bilaga I och/eller II som godkänts inom samrådsförfarandet; denna provisoriska tillämpning får inledas från och med den första dagen i januari året efter det att samrådsförfarandet fullbordats.

En avtalsslutande part ska anses ha infört en av OECD antagen ändring av den globala standarden när följande villkor är uppfyllt:

| a) | För medlemsstaterna: när ändringen införts i rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning. |
| --- | --- |

a)

För medlemsstaterna: när ändringen införts i rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning.

| b) | För Schweiz: när ändringen har införts i ett avtal med tredjeland eller i inhemsk lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

För Schweiz: när ändringen har införts i ett avtal med tredjeland eller i inhemsk lagstiftning.

Artikel 9

Betalning av utdelning, ränta och royalty mellan bolag

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av nationella eller avtalsgrundade bestämmelser för förhindrande av bedrägeri eller missbruk i Schweiz eller i medlemsstaterna ska utdelning från dotterbolag till moderbolag inte beskattas i källstaten om

| — | moderbolaget har en direkt ägarandel på minst 25 % av kapitalet i ett sådant dotterbolag i minst två år, |
| --- | --- |

—

moderbolaget har en direkt ägarandel på minst 25 % av kapitalet i ett sådant dotterbolag i minst två år,

| — | ett av bolagen har skatterättsligt hemvist i en medlemsstat och det andra bolaget har skatterättsligt hemvist i Schweiz, |
| --- | --- |

—

ett av bolagen har skatterättsligt hemvist i en medlemsstat och det andra bolaget har skatterättsligt hemvist i Schweiz,

| — | ingetdera bolaget har skatterättsligt hemvist i tredje stat enligt ett dubbelbeskattningsavtal med den tredje staten, och |
| --- | --- |

—

ingetdera bolaget har skatterättsligt hemvist i tredje stat enligt ett dubbelbeskattningsavtal med den tredje staten, och

| — | båda bolagen är skattskyldiga till bolagsskatt utan undantag och båda är aktiebolag (3). |
| --- | --- |

—

båda bolagen är skattskyldiga till bolagsskatt utan undantag och båda är aktiebolag (3).

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av nationella eller avtalsgrundade bestämmelser för förhindrande av bedrägeri eller missbruk i Schweiz eller i medlemsstaterna ska ränta och royalty som betalas mellan närstående bolag eller deras fasta driftställen inte beskattas i källstaten om

| — | dessa bolag är närstående genom en direkt ägarandel på minst 25 % i minst två år eller ägs båda av ett tredje bolag som har en direkt ägarandel på minst 25 % i både det första och det andra bolagets kapital i minst två år, |
| --- | --- |

—

dessa bolag är närstående genom en direkt ägarandel på minst 25 % i minst två år eller ägs båda av ett tredje bolag som har en direkt ägarandel på minst 25 % i både det första och det andra bolagets kapital i minst två år,

| — | ett bolag har skatterättsligt hemvist eller fast driftställe i en medlemsstat och det andra bolaget har skatterättsligt hemvist eller annat fast driftställe i Schweiz, |
| --- | --- |

—

ett bolag har skatterättsligt hemvist eller fast driftställe i en medlemsstat och det andra bolaget har skatterättsligt hemvist eller annat fast driftställe i Schweiz,

| — | ingetdera bolaget har skatterättsligt hemvist eller fast driftställe i tredje stat enligt ett dubbelbeskattningsavtal med den tredje staten, och |
| --- | --- |

—

ingetdera bolaget har skatterättsligt hemvist eller fast driftställe i tredje stat enligt ett dubbelbeskattningsavtal med den tredje staten, och

| — | alla bolag är skattskyldiga till bolagsskatt utan undantag, i synnerhet avseende ränta och royalty, samt är aktiebolag (3). |
| --- | --- |

—

alla bolag är skattskyldiga till bolagsskatt utan undantag, i synnerhet avseende ränta och royalty, samt är aktiebolag (3).

3.   Befintliga dubbelbeskattningsavtal mellan Schweiz och medlemsstaterna som innebär en mer förmånlig skattemässig behandling av utdelningar, ränta och royalty ska inte påverkas.

Artikel 10

Uppsägning

En avtalsslutande part får säga upp avtalet genom att i skrift underrätta den andra parten om detta. Uppsägningen ska börja gälla den första dagen i den månad som följer på utgången av en tolvmånadersperiod räknat från det skriftliga meddelandet om uppsägning. Om avtalet sägs upp ska alla uppgifter som fram till dess erhållits enligt avtalet behandlas konfidentiellt och omfattas av dess artikel 6.

Artikel 11

Territoriell tillämpning

Detta avtal ska tillämpas, å ena sidan, på de av medlemsstaternas territorier där fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpliga och i enlighet med de villkor som fastställs i dessa fördrag, och, å andra sidan, på Schweiz.”

| 3. | Bilagorna ska ersättas med:”
  BILAGA I

  Gemensam standard för rapportering och förfaranden för kundkännedom i fråga om upplysningar om finansiella konton (gemensam rapporteringsstandard)

  AVSNITT I

  ALLMÄNNA RAPPORTERINGSKRAV







  A. | Med förbehåll för bestämmelserna i punkterna C–E ska varje Rapporteringsskyldigt finansiellt institut, med avseende på varje Rapporteringspliktigt konto som hålls vid institutet, rapportera följande information till den Behöriga myndigheten inom sin jurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz):






  1. | Namn, adress, hemvistjurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz), Skatteregistreringsnummer, födelsedatum och födelseort (när det gäller fysiska personer) för varje Rapporteringsskyldig person som är Kontohavare av detta konto och, när det gäller Enheter som är Kontohavare och som efter tillämpning av reglerna om åtgärder för kundkännedom enligt avsnitten V, VI och VII fastställs ha en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer: Enhetens namn, adress, hemvistjurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz) och Skatteregistreringsnummer samt varje Rapporteringskyldig persons namn, adress, Skatteregistreringsnummer samt födelsedatum och födelseort. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Bilagorna ska ersättas med:

BILAGA I

Gemensam standard för rapportering och förfaranden för kundkännedom i fråga om upplysningar om finansiella konton (gemensam rapporteringsstandard)

AVSNITT I

ALLMÄNNA RAPPORTERINGSKRAV

A.

Med förbehåll för bestämmelserna i punkterna C–E ska varje Rapporteringsskyldigt finansiellt institut, med avseende på varje Rapporteringspliktigt konto som hålls vid institutet, rapportera följande information till den Behöriga myndigheten inom sin jurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz):

1.

Namn, adress, hemvistjurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz), Skatteregistreringsnummer, födelsedatum och födelseort (när det gäller fysiska personer) för varje Rapporteringsskyldig person som är Kontohavare av detta konto och, när det gäller Enheter som är Kontohavare och som efter tillämpning av reglerna om åtgärder för kundkännedom enligt avsnitten V, VI och VII fastställs ha en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer: Enhetens namn, adress, hemvistjurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz) och Skatteregistreringsnummer samt varje Rapporteringskyldig persons namn, adress, Skatteregistreringsnummer samt födelsedatum och födelseort.

| 2. | Kontonummer (eller, om kontonummer saknas, en funktionell motsvarighet till ett sådant). |
| --- | --- |

2.

Kontonummer (eller, om kontonummer saknas, en funktionell motsvarighet till ett sådant).

| 3. | Det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets namn och (i förekommande fall) identifikationsnummer. |
| --- | --- |

3.

Det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets namn och (i förekommande fall) identifikationsnummer.

| 4. | Kontots saldo eller värde (inklusive kontantvärdet eller återköpsvärdet om det rör sig om ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal) vid utgången av relevant kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod, eller att kontots avslutats, om kontot avslutats under det aktuella kalenderåret eller den aktuella perioden. |
| --- | --- |

4.

Kontots saldo eller värde (inklusive kontantvärdet eller återköpsvärdet om det rör sig om ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal) vid utgången av relevant kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod, eller att kontots avslutats, om kontot avslutats under det aktuella kalenderåret eller den aktuella perioden.

| 5. | När det gäller Depåkonton:






  a) | Totalt bruttobelopp för ränta, totalt bruttobelopp för utdelning och totalt bruttobelopp för annan inkomst som härrör från de tillgångar som förvaltas på kontot, och som i vart och ett av fallen betalats ut till eller krediterats kontot (eller med avseende på kontot) under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod. |
| --- | --- | --- |

5.

När det gäller Depåkonton:

a)

Totalt bruttobelopp för ränta, totalt bruttobelopp för utdelning och totalt bruttobelopp för annan inkomst som härrör från de tillgångar som förvaltas på kontot, och som i vart och ett av fallen betalats ut till eller krediterats kontot (eller med avseende på kontot) under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod.

| b) | Total bruttoavkastning från försäljning eller inlösen av Finansiella tillgångar som betalats ut till eller krediterats kontot under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod där det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet agerat förvaltare, mäklare, ombud eller annan form av företrädare för Kontohavaren. |
| --- | --- |

b)

Total bruttoavkastning från försäljning eller inlösen av Finansiella tillgångar som betalats ut till eller krediterats kontot under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod där det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet agerat förvaltare, mäklare, ombud eller annan form av företrädare för Kontohavaren.

| 6. | När det gäller Inlåningskonton, totalt bruttobelopp för ränta som betalats ut till eller krediterats kontot under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod. |
| --- | --- |

6.

När det gäller Inlåningskonton, totalt bruttobelopp för ränta som betalats ut till eller krediterats kontot under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod.

| 7. | När det gäller konton som inte beskrivs i punkt A.5 eller A.6, totalt bruttobelopp som under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod betalats ut till eller krediterats Kontohavaren med avseende på kontot och som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet står som garant för eller är gäldenär för, inklusive sammanlagt belopp för eventuella betalningar av inlösen som gjorts till Kontohavaren under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod. |
| --- | --- |

7.

När det gäller konton som inte beskrivs i punkt A.5 eller A.6, totalt bruttobelopp som under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod betalats ut till eller krediterats Kontohavaren med avseende på kontot och som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet står som garant för eller är gäldenär för, inklusive sammanlagt belopp för eventuella betalningar av inlösen som gjorts till Kontohavaren under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod.

| B. | I de upplysningar som rapporteras måste den valuta som varje belopp visas i anges. |
| --- | --- |

B.

I de upplysningar som rapporteras måste den valuta som varje belopp visas i anges.

| C. | Utan hinder av vad som sägs i punkt A.1 behöver inte Skatteregistreringsnummer eller födelsedatum rapporteras för Rapporteringspliktiga konton som är Redan befintliga konton om Skatteregistreringsnumret eller födelsedatumet inte finns i det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets arkiv och inte i övrigt ska inhämtas av ett sådant Rapporteringsskyldigt finansiellt institut enligt nationell lag eller något av Europeiska unionens rättsliga instrument (om tillämpligt). Ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut ska dock göra rimliga ansträngningar för att inhämta Skatteregistreringsnummer och födelsedatum för Redan befintliga konton före utgången av det kalenderår som följer på det år då Redan befintliga konton identifierats som Rapporteringspliktiga konton. |
| --- | --- |

C.

Utan hinder av vad som sägs i punkt A.1 behöver inte Skatteregistreringsnummer eller födelsedatum rapporteras för Rapporteringspliktiga konton som är Redan befintliga konton om Skatteregistreringsnumret eller födelsedatumet inte finns i det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets arkiv och inte i övrigt ska inhämtas av ett sådant Rapporteringsskyldigt finansiellt institut enligt nationell lag eller något av Europeiska unionens rättsliga instrument (om tillämpligt). Ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut ska dock göra rimliga ansträngningar för att inhämta Skatteregistreringsnummer och födelsedatum för Redan befintliga konton före utgången av det kalenderår som följer på det år då Redan befintliga konton identifierats som Rapporteringspliktiga konton.

| D. | Trots vad som sägs i punkt A.1 behöver inte Skatteregistreringsnummer rapporteras om ett Skatteregistreringsnummer inte har utfärdats av den behöriga medlemsstaten, Schweiz eller annan hemvistjurisdiktion. |
| --- | --- |

D.

Trots vad som sägs i punkt A.1 behöver inte Skatteregistreringsnummer rapporteras om ett Skatteregistreringsnummer inte har utfärdats av den behöriga medlemsstaten, Schweiz eller annan hemvistjurisdiktion.

| E. | Trots vad som sägs i punkt A.1, behöver inte födelseort rapporteras om inte det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet generellt är skyldigt att inhämta och rapportera denna uppgift i enlighet med nationell lag och uppgiften finns tillgänglig bland de elektroniskt sökbara uppgifter som innehas av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet. |
| --- | --- |

E.

Trots vad som sägs i punkt A.1, behöver inte födelseort rapporteras om inte det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet generellt är skyldigt att inhämta och rapportera denna uppgift i enlighet med nationell lag och uppgiften finns tillgänglig bland de elektroniskt sökbara uppgifter som innehas av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet.

AVSNITT II

ALLMÄNNA KRAV AVSEENDE ÅTGÄRDER FÖR KUNDKÄNNEDOM

| A. | Ett konto ska betraktas som ett Rapporteringspliktigt konto från och med den dag det har identifierats som ett sådant i enlighet med förfarandena för kundkännedom i avsnitten II–VII, och om inte annat föreskrivs ska upplysningar med avseende på ett Rapporteringspliktigt konto rapporteras årligen under det kalenderår som följer på det år för vilket upplysningarna gäller. |
| --- | --- |

A.

Ett konto ska betraktas som ett Rapporteringspliktigt konto från och med den dag det har identifierats som ett sådant i enlighet med förfarandena för kundkännedom i avsnitten II–VII, och om inte annat föreskrivs ska upplysningar med avseende på ett Rapporteringspliktigt konto rapporteras årligen under det kalenderår som följer på det år för vilket upplysningarna gäller.

| B. | Ett kontos saldo eller värde ska fastställas per den sista dagen ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod. |
| --- | --- |

B.

Ett kontos saldo eller värde ska fastställas per den sista dagen ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod.

| C. | Om ett gränsbelopp för saldo eller värde ska fastställas per den sista dagen ett kalenderår ska relevant saldo eller värde fastställas per den sista dagen för den rapporteringsperiod som löper ut vid slutet av eller inom det kalenderåret. |
| --- | --- |

C.

Om ett gränsbelopp för saldo eller värde ska fastställas per den sista dagen ett kalenderår ska relevant saldo eller värde fastställas per den sista dagen för den rapporteringsperiod som löper ut vid slutet av eller inom det kalenderåret.

| D. | Medlemsstaterna eller Schweiz får låta Rapporteringsskyldiga finansiella institut använda sig av tjänsteleverantörer, i enlighet med nationell lag, för att fullgöra de skyldigheter avseende rapportering och åtgärder för kundkännedom som åligger de Rapporteringsskyldiga finansiella instituten, men skyldigheterna ska förbli det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets ansvar. |
| --- | --- |

D.

Medlemsstaterna eller Schweiz får låta Rapporteringsskyldiga finansiella institut använda sig av tjänsteleverantörer, i enlighet med nationell lag, för att fullgöra de skyldigheter avseende rapportering och åtgärder för kundkännedom som åligger de Rapporteringsskyldiga finansiella instituten, men skyldigheterna ska förbli det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets ansvar.

| E. | Medlemsstaterna eller Schweiz får låta Rapporteringsskyldiga finansiella institut tillämpa förfaranden för kundkännedom för Nya konton på Redan befintliga konton och förfaranden för kundkännedom för Högvärdekonton på Lågvärdekonton. Om en medlemsstat eller Schweiz tillåter att förfaranden för kundkännedom för Nya konton används för Redan befintliga konton ska övriga regler för Redan befintliga konton fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

E.

Medlemsstaterna eller Schweiz får låta Rapporteringsskyldiga finansiella institut tillämpa förfaranden för kundkännedom för Nya konton på Redan befintliga konton och förfaranden för kundkännedom för Högvärdekonton på Lågvärdekonton. Om en medlemsstat eller Schweiz tillåter att förfaranden för kundkännedom för Nya konton används för Redan befintliga konton ska övriga regler för Redan befintliga konton fortsätta att gälla.

AVSNITT III

ÅTGÄRDER FÖR KUNDKÄNNEDOM FÖR REDAN BEFINTLIGA ENSKILDA KONTON

Följande förfaranden gäller för att fastställa vilka Redan befintliga enskilda konton som är Rapporteringspliktiga konton.

| A. | Konton som inte behöver granskas, identifieras eller rapporteras. Ett Redan befintligt enskilt konto som är ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal behöver inte granskas, identifieras eller rapporteras, förutsatt att det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet genom lagstiftning effektivt kan hindras från att sälja sådana avtal till personer med hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion. |
| --- | --- |

A.

Konton som inte behöver granskas, identifieras eller rapporteras. Ett Redan befintligt enskilt konto som är ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal behöver inte granskas, identifieras eller rapporteras, förutsatt att det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet genom lagstiftning effektivt kan hindras från att sälja sådana avtal till personer med hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion.

| B. | Lågvärdekonton. Följande förfaranden gäller för Lågvärdekonton.






  1. | Bostadsadress. Om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet i sina arkiv har en aktuell bostadsadress till en enskild Kontohavare som baseras på Styrkande dokumentation får det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet när det fastställer huruvida innehavaren av detta enskilda konto är en Rapporteringsskyldig person, betrakta den enskilda Kontohavaren som en person som har sin skatterättsliga hemvist i medlemsstaten, i Schweiz eller i en annan jurisdiktion i vilken adressen är belägen. |
| --- | --- | --- |

B.

Lågvärdekonton. Följande förfaranden gäller för Lågvärdekonton.

1.

Bostadsadress. Om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet i sina arkiv har en aktuell bostadsadress till en enskild Kontohavare som baseras på Styrkande dokumentation får det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet när det fastställer huruvida innehavaren av detta enskilda konto är en Rapporteringsskyldig person, betrakta den enskilda Kontohavaren som en person som har sin skatterättsliga hemvist i medlemsstaten, i Schweiz eller i en annan jurisdiktion i vilken adressen är belägen.

| 2. | Sökning i elektroniska arkiv. Om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte förlitar sig på en aktuell bostadsadress till innehavaren av det enskilda kontot som baseras på Styrkande dokumentation i enlighet med punkt B.1 ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet söka igenom de elektroniskt sökbara uppgifter som innehas av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet efter något av följande indicier och tillämpa punkterna B.3–6:






  a) | Identifiering av Kontohavaren som havande hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion. |
| --- | --- | --- |

2.

Sökning i elektroniska arkiv. Om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte förlitar sig på en aktuell bostadsadress till innehavaren av det enskilda kontot som baseras på Styrkande dokumentation i enlighet med punkt B.1 ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet söka igenom de elektroniskt sökbara uppgifter som innehas av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet efter något av följande indicier och tillämpa punkterna B.3–6:

a)

Identifiering av Kontohavaren som havande hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion.

| b) | Aktuell postadress eller bostadsadress (inklusive postbox) i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion. |
| --- | --- |

b)

Aktuell postadress eller bostadsadress (inklusive postbox) i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion.

| c) | Ett eller flera telefonnummer i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion och inget telefonnummer i Schweiz eller i den medlemsstat där det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet är etablerat, beroende på omständigheterna. |
| --- | --- |

c)

Ett eller flera telefonnummer i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion och inget telefonnummer i Schweiz eller i den medlemsstat där det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet är etablerat, beroende på omständigheterna.

| d) | Stående order (förutom avseende Inlåningskonton) om överföring av medel till ett konto i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion. |
| --- | --- |

d)

Stående order (förutom avseende Inlåningskonton) om överföring av medel till ett konto i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion.

| e) | Gällande fullmakt eller underteckningsrätt som tilldelats en person med adress i den Rapporteringsskyldiga jurisdiktionen. |
| --- | --- |

e)

Gällande fullmakt eller underteckningsrätt som tilldelats en person med adress i den Rapporteringsskyldiga jurisdiktionen.

| f) | En poste restante-adress (hold mail) eller c/o-adress i en rapporteringsskyldig jurisdiktion om det är den enda adress som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet har registrerad för Kontohavaren. |
| --- | --- |

f)

En poste restante-adress (hold mail) eller c/o-adress i en rapporteringsskyldig jurisdiktion om det är den enda adress som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet har registrerad för Kontohavaren.

| 3. | Om inga av de indicier som anges i punkt B.2 upptäcks under sökningen i de elektroniska arkiven behöver inga ytterligare åtgärder vidtas förrän förhållandena ändras på ett sådant sätt att ett eller flera indicier kan kopplas till kontot eller kontot blir ett Högvärdekonto. |
| --- | --- |

3.

Om inga av de indicier som anges i punkt B.2 upptäcks under sökningen i de elektroniska arkiven behöver inga ytterligare åtgärder vidtas förrän förhållandena ändras på ett sådant sätt att ett eller flera indicier kan kopplas till kontot eller kontot blir ett Högvärdekonto.

| 4. | Om något av de indicier som anges i punkt B.2 a–e upptäcks under sökningen i de elektroniska arkiven eller om förhållandena ändras på ett sådant sätt att ett eller flera indicier kan kopplas till kontot ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta Kontohavaren som en person som har sin skatterättsliga hemvist i varje Rapporteringsskyldig jurisdiktion för vilken ett indicium identifierats, om de inte väljer att tillämpa punkt B.6 och ett av de undantag som anges i den punkten föreligger med avseende på kontot. |
| --- | --- |

4.

Om något av de indicier som anges i punkt B.2 a–e upptäcks under sökningen i de elektroniska arkiven eller om förhållandena ändras på ett sådant sätt att ett eller flera indicier kan kopplas till kontot ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta Kontohavaren som en person som har sin skatterättsliga hemvist i varje Rapporteringsskyldig jurisdiktion för vilken ett indicium identifierats, om de inte väljer att tillämpa punkt B.6 och ett av de undantag som anges i den punkten föreligger med avseende på kontot.

| 5. | Om en poste restante-adress eller c/o-adress upptäcks under sökningen i de elektroniska arkiven och ingen annan adress och inga andra av de indicier som anges i punkt B.2 a–e identifieras för Kontohavaren ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet, i den ordning som är bäst anpassad efter omständigheterna, tillämpa den sökning i pappersarkiv som beskrivs i punkt C.2 eller från Kontohavaren försöka inhämta ett intygande eller Styrkande dokumentation för att fastställa Kontohavarens skatterättsliga hemvist(er). Om man efter sökningen i pappersarkiv inte lyckas fastställa något indicium och om försöket att inhämta ett intygande från Kontohavaren eller Styrkande dokumentation misslyckas ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet till den Behöriga myndigheten i sin medlemsstat eller i Schweiz, beroende på omständigheterna, anmäla kontot som ett konto utan dokumentation. |
| --- | --- |

5.

Om en poste restante-adress eller c/o-adress upptäcks under sökningen i de elektroniska arkiven och ingen annan adress och inga andra av de indicier som anges i punkt B.2 a–e identifieras för Kontohavaren ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet, i den ordning som är bäst anpassad efter omständigheterna, tillämpa den sökning i pappersarkiv som beskrivs i punkt C.2 eller från Kontohavaren försöka inhämta ett intygande eller Styrkande dokumentation för att fastställa Kontohavarens skatterättsliga hemvist(er). Om man efter sökningen i pappersarkiv inte lyckas fastställa något indicium och om försöket att inhämta ett intygande från Kontohavaren eller Styrkande dokumentation misslyckas ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet till den Behöriga myndigheten i sin medlemsstat eller i Schweiz, beroende på omständigheterna, anmäla kontot som ett konto utan dokumentation.

| 6. | Trots att indicier upptäckts i enlighet med punkt B.2 behöver ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut inte anse att en Kontohavare har hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion såvida:






  a) | Upplysningarna om Kontohavaren inbegriper en aktuell postadress eller bostadsadress i den Rapporteringsskyldiga jurisdiktionen samt ett eller flera telefonnummer i den jurisdiktionen (och inget telefonnummer i Schweiz eller, beroende på sammanhanget, i den medlemsstat där det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet är etablerat) eller stående order (när det gäller andra Finansiella konton än Inlåningskonton) om överföring av medel till ett konto i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion, och det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inhämtar eller tidigare har granskat och innehar dokumentation i form av






  i) | ett intygande från Kontohavaren om den eller de jurisdiktioner där Kontohavaren är bosatt eller etablerad (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) om ingen uppgift om sådan Rapporteringsskyldig jurisdiktion annars ingår. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Trots att indicier upptäckts i enlighet med punkt B.2 behöver ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut inte anse att en Kontohavare har hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion såvida:

a)

Upplysningarna om Kontohavaren inbegriper en aktuell postadress eller bostadsadress i den Rapporteringsskyldiga jurisdiktionen samt ett eller flera telefonnummer i den jurisdiktionen (och inget telefonnummer i Schweiz eller, beroende på sammanhanget, i den medlemsstat där det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet är etablerat) eller stående order (när det gäller andra Finansiella konton än Inlåningskonton) om överföring av medel till ett konto i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion, och det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inhämtar eller tidigare har granskat och innehar dokumentation i form av

i)

ett intygande från Kontohavaren om den eller de jurisdiktioner där Kontohavaren är bosatt eller etablerad (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) om ingen uppgift om sådan Rapporteringsskyldig jurisdiktion annars ingår.

| ii) | Styrkande dokumentation som fastställer Kontohavarens status som icke rapporteringsskyldig. |
| --- | --- |

ii)

Styrkande dokumentation som fastställer Kontohavarens status som icke rapporteringsskyldig.

| b) | Upplysningarna om Kontohavaren inbegriper en gällande fullmakt eller underteckningsrätt som tilldelats en person med adress i den Rapporteringsskyldiga jurisdiktionen och det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inhämtar eller tidigare har granskat och innehar dokumentation i form av






  i) | ett intygande från Kontohavaren om den eller de jurisdiktioner där Kontohavaren är bosatt eller etablerad (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) som inte innefattar ovannämnda Rapporteringsskyldiga jurisdiktion. |
| --- | --- | --- |

b)

Upplysningarna om Kontohavaren inbegriper en gällande fullmakt eller underteckningsrätt som tilldelats en person med adress i den Rapporteringsskyldiga jurisdiktionen och det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inhämtar eller tidigare har granskat och innehar dokumentation i form av

i)

ett intygande från Kontohavaren om den eller de jurisdiktioner där Kontohavaren är bosatt eller etablerad (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) som inte innefattar ovannämnda Rapporteringsskyldiga jurisdiktion.

| ii) | Styrkande dokumentation som fastställer Kontohavarens status som icke rapporteringsskyldig. |
| --- | --- |

ii)

Styrkande dokumentation som fastställer Kontohavarens status som icke rapporteringsskyldig.

| C. | Förstärkta granskningsförfaranden för Högvärdekonton. Följande förstärkta granskningsförfaranden gäller för Högvärdekonton:






  1. | Sökning i elektroniska arkiv. Vad gäller Högvärdekonton ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet söka igenom de elektroniskt sökbara uppgifter som innehas av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet efter de indicier som beskrivs i punkt B.2. |
| --- | --- | --- |

C.

Förstärkta granskningsförfaranden för Högvärdekonton. Följande förstärkta granskningsförfaranden gäller för Högvärdekonton:

1.

Sökning i elektroniska arkiv. Vad gäller Högvärdekonton ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet söka igenom de elektroniskt sökbara uppgifter som innehas av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet efter de indicier som beskrivs i punkt B.2.

| 2. | Sökning i pappersarkiv. Om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets elektroniskt sökbara arkiv innehåller fält för och omfattar alla de upplysningar som beskrivs i punkt C.3 krävs ingen ytterligare sökning i pappersarkiv. Om de elektroniska arkiven inte omfattar alla dessa upplysningar ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet när det är fråga om Högvärdekonton även söka igenom gällande huvudkundregister och, om upplysningarna inte finns i gällande huvudkundregister, följande dokument som rör kontot och som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet har inhämtat under de senaste fem åren, efter något av de indicier som beskrivs i punkt B.2:






  a) | Den senaste inhämtade Styrkande dokumentationen avseende kontot. |
| --- | --- | --- |

2.

Sökning i pappersarkiv. Om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets elektroniskt sökbara arkiv innehåller fält för och omfattar alla de upplysningar som beskrivs i punkt C.3 krävs ingen ytterligare sökning i pappersarkiv. Om de elektroniska arkiven inte omfattar alla dessa upplysningar ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet när det är fråga om Högvärdekonton även söka igenom gällande huvudkundregister och, om upplysningarna inte finns i gällande huvudkundregister, följande dokument som rör kontot och som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet har inhämtat under de senaste fem åren, efter något av de indicier som beskrivs i punkt B.2:

a)

Den senaste inhämtade Styrkande dokumentationen avseende kontot.

| b) | Det senaste kontoöppningsavtalet eller annan dokumentation när det gäller kontots öppnande. |
| --- | --- |

b)

Det senaste kontoöppningsavtalet eller annan dokumentation när det gäller kontots öppnande.

| c) | Den dokumentation som senast inhämtats av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet i enlighet med förfaranden för kundkännedom/bekämpning av penningtvätt (nedan kallade AML/KYC-förfaranden) eller för andra regleringsändamål. |
| --- | --- |

c)

Den dokumentation som senast inhämtats av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet i enlighet med förfaranden för kundkännedom/bekämpning av penningtvätt (nedan kallade AML/KYC-förfaranden) eller för andra regleringsändamål.

| d) | Gällande fullmakter eller underteckningsrätter. |
| --- | --- |

d)

Gällande fullmakter eller underteckningsrätter.

| e) | Gällande stående order (förutom avseende Inlåningskonton) om överföring av medel. |
| --- | --- |

e)

Gällande stående order (förutom avseende Inlåningskonton) om överföring av medel.

| 3. | Undantag i det fall de elektroniska arkiven innehåller tillräckliga upplysningar. Ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut behöver inte göra den sökning i pappersarkiv som beskrivs i punkt C.2 om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets elektroniskt sökbara upplysningar inbegriper följande:






  a) | Kontohavarens hemvist. |
| --- | --- | --- |

3.

Undantag i det fall de elektroniska arkiven innehåller tillräckliga upplysningar. Ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut behöver inte göra den sökning i pappersarkiv som beskrivs i punkt C.2 om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets elektroniskt sökbara upplysningar inbegriper följande:

a)

Kontohavarens hemvist.

| b) | Den bostadsadress och den postadress till Kontohavaren som vid det aktuella tillfället finns registrerad hos det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet. |
| --- | --- |

b)

Den bostadsadress och den postadress till Kontohavaren som vid det aktuella tillfället finns registrerad hos det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet.

| c) | Eventuella telefonnummer som vid det aktuella tillfället finns registrerade för Kontohavaren hos det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet. |
| --- | --- |

c)

Eventuella telefonnummer som vid det aktuella tillfället finns registrerade för Kontohavaren hos det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet.

| d) | När det gäller andra Finansiella konton än Inlåningskonton, upplysningar om huruvida stående order finns för överföring av medel från kontot till ett annat konto (inklusive ett konto hos en annan filial till det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet eller ett annat Finansiellt institut). |
| --- | --- |

d)

När det gäller andra Finansiella konton än Inlåningskonton, upplysningar om huruvida stående order finns för överföring av medel från kontot till ett annat konto (inklusive ett konto hos en annan filial till det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet eller ett annat Finansiellt institut).

| e) | Upplysningar om huruvida en giltig c/o- eller poste restante-adress finns för Kontohavaren. |
| --- | --- |

e)

Upplysningar om huruvida en giltig c/o- eller poste restante-adress finns för Kontohavaren.

| f) | Huruvida det finns en fullmakt eller underteckningsrätt för kontot. |
| --- | --- |

f)

Huruvida det finns en fullmakt eller underteckningsrätt för kontot.

| 4. | Förfrågan hos kundansvarig om faktisk kännedom. Utöver sådana sökningar i elektroniska arkiv och pappersarkiv som beskrivs i punkterna C.1 och C.2 ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta varje Högvärdekonto för vilket det finns en kundansvarig (inklusive Finansiella konton som lagts samman med ett sådant Högvärdekonto) som ett Rapporteringspliktigt konto om den kundansvarige har faktisk kännedom om att Kontohavaren är en Rapporteringsskyldig person. |
| --- | --- |

4.

Förfrågan hos kundansvarig om faktisk kännedom. Utöver sådana sökningar i elektroniska arkiv och pappersarkiv som beskrivs i punkterna C.1 och C.2 ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta varje Högvärdekonto för vilket det finns en kundansvarig (inklusive Finansiella konton som lagts samman med ett sådant Högvärdekonto) som ett Rapporteringspliktigt konto om den kundansvarige har faktisk kännedom om att Kontohavaren är en Rapporteringsskyldig person.

| 5. | Konsekvenser av att indicier upptäcks.






  a) | Om inga av de indicier som anges i punkt B.2 upptäcks under det förstärkta granskningsförfarande för Högvärdekonton som beskrivs i punkt C och om kontot inte har identifierats som ett konto som innehas av en Rapporteringsskyldig person i enlighet med punkt C.4 behöver inga ytterligare åtgärder vidtas förrän förhållandena ändras på ett sådant sätt att ett eller flera indicier kan kopplas till kontot. |
| --- | --- | --- |

5.

Konsekvenser av att indicier upptäcks.

a)

Om inga av de indicier som anges i punkt B.2 upptäcks under det förstärkta granskningsförfarande för Högvärdekonton som beskrivs i punkt C och om kontot inte har identifierats som ett konto som innehas av en Rapporteringsskyldig person i enlighet med punkt C.4 behöver inga ytterligare åtgärder vidtas förrän förhållandena ändras på ett sådant sätt att ett eller flera indicier kan kopplas till kontot.

| b) | Om något av de indicier som anges i punkt B.2 a–e upptäcks under det förstärkta granskningsförfarande för Högvärdekonton som beskrivs i punkt C eller om förhållandena senare ändras på ett sådant sätt att ett eller flera indicier kan kopplas till kontot ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta kontot som ett Rapporteringspliktigt konto i förhållande till var och en av de Rapporteringsskyldiga jurisdiktioner för vilka ett indicium identifierats, såvida inte institutet väljer att tillämpa punkt B.6 och ett av de undantag som anges i den punkten föreligger med avseende på kontot. |
| --- | --- |

b)

Om något av de indicier som anges i punkt B.2 a–e upptäcks under det förstärkta granskningsförfarande för Högvärdekonton som beskrivs i punkt C eller om förhållandena senare ändras på ett sådant sätt att ett eller flera indicier kan kopplas till kontot ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta kontot som ett Rapporteringspliktigt konto i förhållande till var och en av de Rapporteringsskyldiga jurisdiktioner för vilka ett indicium identifierats, såvida inte institutet väljer att tillämpa punkt B.6 och ett av de undantag som anges i den punkten föreligger med avseende på kontot.

| c) | Om en poste restante- eller c/o-adress upptäcks under det förstärkta granskningsförfarande för Högvärdekonton som beskrivs i punkt C och ingen annan adress och inga andra av de indicier som anges i punkt B.2 a–e identifieras för Kontohavaren ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet från Kontohavaren inhämta ett intygande eller Styrkande dokumentation som fastställer Kontohavarens skatterättsliga hemvist eller hemvister. Om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte kan inhämta ett intygande eller Styrkande dokumentation ska det anmäla kontot som ett konto utan dokumentation; anmälan ska ske till den Behöriga myndigheten i sin medlemsstat eller i Schweiz, beroende på omständigheterna. |
| --- | --- |

c)

Om en poste restante- eller c/o-adress upptäcks under det förstärkta granskningsförfarande för Högvärdekonton som beskrivs i punkt C och ingen annan adress och inga andra av de indicier som anges i punkt B.2 a–e identifieras för Kontohavaren ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet från Kontohavaren inhämta ett intygande eller Styrkande dokumentation som fastställer Kontohavarens skatterättsliga hemvist eller hemvister. Om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte kan inhämta ett intygande eller Styrkande dokumentation ska det anmäla kontot som ett konto utan dokumentation; anmälan ska ske till den Behöriga myndigheten i sin medlemsstat eller i Schweiz, beroende på omständigheterna.

| 6. | Om ett Redan befintligt enskilt konto inte är ett Högvärdekonto per den 31 december året före ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015, men blir ett Högvärdekonto per den sista dagen ett senare kalenderår ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet genomföra de förstärkta granskningsförfaranden som beskrivs i punkt C med avseende på detta konto under kalenderåret efter det år då kontot blivit ett Högvärdekonto. Om kontot baserat på denna granskning identifieras som ett Rapporteringspliktigt konto ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet rapportera de föreskrivna upplysningarna om detta konto med avseende på det år då det identifierades som ett Rapporteringspliktigt konto och därefter årligen, såvida inte Kontohavaren upphör att vara en Rapporteringsskyldig person. |
| --- | --- |

6.

Om ett Redan befintligt enskilt konto inte är ett Högvärdekonto per den 31 december året före ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015, men blir ett Högvärdekonto per den sista dagen ett senare kalenderår ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet genomföra de förstärkta granskningsförfaranden som beskrivs i punkt C med avseende på detta konto under kalenderåret efter det år då kontot blivit ett Högvärdekonto. Om kontot baserat på denna granskning identifieras som ett Rapporteringspliktigt konto ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet rapportera de föreskrivna upplysningarna om detta konto med avseende på det år då det identifierades som ett Rapporteringspliktigt konto och därefter årligen, såvida inte Kontohavaren upphör att vara en Rapporteringsskyldig person.

| 7. | Om ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut tillämpar det förstärkta granskningsförfarande som beskrivs i punkt C för ett Högvärdekonto behöver det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte, förutom när det gäller sådan förfrågan hos kundansvarig som beskrivs i punkt C.4, återigen tillämpa detta förfarande för samma Högvärdekonto under något efterföljande år, om det inte gäller ett konto utan dokumentation, i vilket fall det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet ska upprepa förfarandet varje år sådant konto inte längre är utan dokumentation. |
| --- | --- |

7.

Om ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut tillämpar det förstärkta granskningsförfarande som beskrivs i punkt C för ett Högvärdekonto behöver det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte, förutom när det gäller sådan förfrågan hos kundansvarig som beskrivs i punkt C.4, återigen tillämpa detta förfarande för samma Högvärdekonto under något efterföljande år, om det inte gäller ett konto utan dokumentation, i vilket fall det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet ska upprepa förfarandet varje år sådant konto inte längre är utan dokumentation.

| 8. | Om förhållandena ändras med avseende på ett Högvärdekonto på ett sådant sätt att ett eller flera av de indicier som anges i punkt B.2 kan kopplas till kontot ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta kontot som ett Rapporteringspliktigt konto i förhållande till var och en av de Rapporteringsskyldiga jurisdiktioner för vilka indicierna identifierats, såvida inte det väljer att tillämpa punkt B.6 och ett av de undantag som anges i den punkten föreligger med avseende på kontot. |
| --- | --- |

8.

Om förhållandena ändras med avseende på ett Högvärdekonto på ett sådant sätt att ett eller flera av de indicier som anges i punkt B.2 kan kopplas till kontot ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta kontot som ett Rapporteringspliktigt konto i förhållande till var och en av de Rapporteringsskyldiga jurisdiktioner för vilka indicierna identifierats, såvida inte det väljer att tillämpa punkt B.6 och ett av de undantag som anges i den punkten föreligger med avseende på kontot.

| 9. | Ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut ska genomföra förfaranden för att säkerställa att en kundansvarig identifierar varje ändring i förhållandena avseende ett konto. Om en kundansvarig till exempel får information om att Kontohavaren har en ny postadress i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta den nya adressen som ändrade förhållanden och ska, om institutet väljer att tillämpa punkt B.6, inhämta nödvändig dokumentation från Kontohavaren. |
| --- | --- |

9.

Ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut ska genomföra förfaranden för att säkerställa att en kundansvarig identifierar varje ändring i förhållandena avseende ett konto. Om en kundansvarig till exempel får information om att Kontohavaren har en ny postadress i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta den nya adressen som ändrade förhållanden och ska, om institutet väljer att tillämpa punkt B.6, inhämta nödvändig dokumentation från Kontohavaren.

| D. | Granskningen av Redan befintliga enskilda Högvärdekonton ska slutföras inom ett år från ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015. Granskning av Redan befintliga enskilda Lågvärdekonton som ska slutföras senast två år efter ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015. |
| --- | --- |

D.

Granskningen av Redan befintliga enskilda Högvärdekonton ska slutföras inom ett år från ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015. Granskning av Redan befintliga enskilda Lågvärdekonton som ska slutföras senast två år efter ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015.

| E. | Redan befintliga enskilda konton som identifierats som Rapporteringspliktiga konton i enlighet med detta avsnitt ska betraktas som Rapporteringspliktiga konton under alla efterföljande år om inte Kontohavaren upphör att vara en Rapporteringsskyldig person. |
| --- | --- |

E.

Redan befintliga enskilda konton som identifierats som Rapporteringspliktiga konton i enlighet med detta avsnitt ska betraktas som Rapporteringspliktiga konton under alla efterföljande år om inte Kontohavaren upphör att vara en Rapporteringsskyldig person.

AVSNITT IV

ÅTGÄRDER FÖR KUNDKÄNNEDOM FÖR NYA ENSKILDA KONTON

Följande förfaranden gäller för att fastställa vilka Nya enskilda konton som är Rapporteringspliktiga konton.

| A. | När det gäller Nya enskilda konton ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institut vid kontots öppnande inhämta ett intygande från Kontohavaren som kan utgöra en del av dokumentationen vid kontots öppnande och som gör det möjligt för det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet att fastställa Kontohavarens skatterättsliga hemvist, samt bekräfta rimligheten i detta intygande på grundval av de upplysningar som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inhämtat i samband med kontots öppnande, inklusive dokumentation som inhämtats i enlighet med AML/KYC-förfaranden. |
| --- | --- |

A.

När det gäller Nya enskilda konton ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institut vid kontots öppnande inhämta ett intygande från Kontohavaren som kan utgöra en del av dokumentationen vid kontots öppnande och som gör det möjligt för det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet att fastställa Kontohavarens skatterättsliga hemvist, samt bekräfta rimligheten i detta intygande på grundval av de upplysningar som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inhämtat i samband med kontots öppnande, inklusive dokumentation som inhämtats i enlighet med AML/KYC-förfaranden.

| B. | Om det av intygandet från Kontohavaren framgår att Kontohavaren har sin skatterättsliga hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta kontot som ett Rapporteringspliktigt konto, och intygandet ska även innehålla kontoinnehavarens Skatteregistreringsnummer avseende den rapporteringsskyldiga jurisdiktionen (om inte annat följer av avsnitt I punkt D) samt födelsedatum. |
| --- | --- |

B.

Om det av intygandet från Kontohavaren framgår att Kontohavaren har sin skatterättsliga hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta kontot som ett Rapporteringspliktigt konto, och intygandet ska även innehålla kontoinnehavarens Skatteregistreringsnummer avseende den rapporteringsskyldiga jurisdiktionen (om inte annat följer av avsnitt I punkt D) samt födelsedatum.

| C. | Om förhållandena ändras avseende ett Nytt enskilt konto på ett sätt som gör att det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet får kännedom om eller ges anledning att känna till att det ursprungliga intygandet från Kontohavaren är inkorrekt eller otillförlitligt kan det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte förlita sig på det ursprungliga intygandet utan ska inhämta ett giltigt intygande från Kontohavaren i vilken Kontohavarens skatterättsliga hemvist fastställs. |
| --- | --- |

C.

Om förhållandena ändras avseende ett Nytt enskilt konto på ett sätt som gör att det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet får kännedom om eller ges anledning att känna till att det ursprungliga intygandet från Kontohavaren är inkorrekt eller otillförlitligt kan det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte förlita sig på det ursprungliga intygandet utan ska inhämta ett giltigt intygande från Kontohavaren i vilken Kontohavarens skatterättsliga hemvist fastställs.

AVSNITT V

ÅTGÄRDER FÖR KUNDKÄNNEDOM FÖR REDAN BEFINTLIGA ENHETSKONTON

Följande förfaranden gäller för att fastställa vilka Redan befintliga enhetskonton som är Rapporteringspliktiga konton.

| A. | Enhetskonton som inte behöver granskas, identifieras eller rapporteras. Om inte det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet beslutar något annat, antingen avseende alla Redan befintliga enhetskonton eller separat med avseende på en tydligt identifierad grupp av sådana konton, behöver ett Redan befintligt enhetskonto – förutsatt att dess sammanlagda saldo eller värde per den 31 december året före ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015 inte överstiger 250 000 USD eller motsvarande belopp uttryckt i medlemsstatens eller Schweiz nationella valuta – inte granskas, identifieras eller rapporteras som ett Rapporteringspliktigt konto förrän det sammanlagda saldot eller värdet överstiger detta belopp per den sista dagen något efterföljande kalenderår. |
| --- | --- |

A.

Enhetskonton som inte behöver granskas, identifieras eller rapporteras. Om inte det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet beslutar något annat, antingen avseende alla Redan befintliga enhetskonton eller separat med avseende på en tydligt identifierad grupp av sådana konton, behöver ett Redan befintligt enhetskonto – förutsatt att dess sammanlagda saldo eller värde per den 31 december året före ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015 inte överstiger 250 000 USD eller motsvarande belopp uttryckt i medlemsstatens eller Schweiz nationella valuta – inte granskas, identifieras eller rapporteras som ett Rapporteringspliktigt konto förrän det sammanlagda saldot eller värdet överstiger detta belopp per den sista dagen något efterföljande kalenderår.

| B. | Enhetskonton som ska granskas. Ett Redan befintligt enhetskonto som per den 31 december året före ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015 har ett sammanlagt saldo eller värde som överstiger 250 000 USD eller motsvarande belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta måste, liksom ett Redan befintligt enhetskonto som per den 31 december året före ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015 inte överstiger detta belopp men där det sammanlagda saldot eller värdet överstiger detta belopp den sista dagen något efterföljande kalenderår, måste granskas i enlighet med de förfaranden som beskrivs i punkt D. |
| --- | --- |

B.

Enhetskonton som ska granskas. Ett Redan befintligt enhetskonto som per den 31 december året före ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015 har ett sammanlagt saldo eller värde som överstiger 250 000 USD eller motsvarande belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta måste, liksom ett Redan befintligt enhetskonto som per den 31 december året före ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015 inte överstiger detta belopp men där det sammanlagda saldot eller värdet överstiger detta belopp den sista dagen något efterföljande kalenderår, måste granskas i enlighet med de förfaranden som beskrivs i punkt D.

| C. | Rapporteringspliktiga enhetskonton. Vad gäller de Redan befintliga enhetskonton som beskrivs i punkt B ska bara konton som innehas av en eller flera Enheter som är Rapporteringsskyldiga personer eller av Passiva icke-finansiella enheter med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer betraktas som Rapporteringspliktiga konton. |
| --- | --- |

C.

Rapporteringspliktiga enhetskonton. Vad gäller de Redan befintliga enhetskonton som beskrivs i punkt B ska bara konton som innehas av en eller flera Enheter som är Rapporteringsskyldiga personer eller av Passiva icke-finansiella enheter med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer betraktas som Rapporteringspliktiga konton.

| D. | Granskningsförfaranden för att identifiera Rapporteringspliktiga enhetskonton. För sådana Redan befintliga enhetskonton som beskrivs i punkt B ska ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut tillämpa följande granskningsförfaranden för att fastställa om kontot innehas av en eller flera Rapporteringsskyldiga personer eller av Passiva icke-finansiella enheter med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer:






  1. | Fastställa huruvida Enheten är en Rapporteringsskyldig person.






  a) | Granska upplysningar som innehas för regleringsändamål eller kundrelationsändamål (inklusive upplysningar som inhämtats i enlighet med AML/KYC-förfaranden) för att fastställa om upplysningarna visar att Kontohavaren har sin hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion. Med upplysningar som tyder på att en Kontohavare har sin hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion avses bland annat platsen för Enhetens bildande eller organisation, eller en adress i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion. |
| --- | --- | --- | --- |

D.

Granskningsförfaranden för att identifiera Rapporteringspliktiga enhetskonton. För sådana Redan befintliga enhetskonton som beskrivs i punkt B ska ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut tillämpa följande granskningsförfaranden för att fastställa om kontot innehas av en eller flera Rapporteringsskyldiga personer eller av Passiva icke-finansiella enheter med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer:

1.

Fastställa huruvida Enheten är en Rapporteringsskyldig person.

a)

Granska upplysningar som innehas för regleringsändamål eller kundrelationsändamål (inklusive upplysningar som inhämtats i enlighet med AML/KYC-förfaranden) för att fastställa om upplysningarna visar att Kontohavaren har sin hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion. Med upplysningar som tyder på att en Kontohavare har sin hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion avses bland annat platsen för Enhetens bildande eller organisation, eller en adress i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion.

| b) | Om upplysningarna tyder på att Kontohavaren har sin hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta kontot som ett Rapporteringspliktigt konto såvida inte institutet från Kontohavaren inhämtar ett intygande eller, baserat på upplysningar som det förfogar över eller som är allmänt tillgängliga, rimligen fastställer att Kontohavaren inte är en Rapporteringsskyldig person. |
| --- | --- |

b)

Om upplysningarna tyder på att Kontohavaren har sin hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta kontot som ett Rapporteringspliktigt konto såvida inte institutet från Kontohavaren inhämtar ett intygande eller, baserat på upplysningar som det förfogar över eller som är allmänt tillgängliga, rimligen fastställer att Kontohavaren inte är en Rapporteringsskyldig person.

| 2. | Fastställa huruvida Enheten är en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer. När det gäller en Kontohavare av ett Redan befintligt enhetskonto (inklusive en Enhet som är en Rapporteringsskyldig person) måste det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet fastställa huruvida Kontohavaren är en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer. Om någon Person med bestämmande inflytande över den Passiva icke-finansiella enheten är en Rapporteringsskyldig person ska kontot betraktas som ett Rapporteringspliktigt konto. När det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet fastställer ovanstående ska det följa riktlinjerna i punkt D.2 a–c i den ordning som efter omständigheterna är lämpligast.






  a) | Fastställa huruvida Kontohavaren är en Passiv icke-finansiell enhet. För att fastställa huruvida Kontohavaren är en Passiv icke-finansiell enhet ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet från Kontohavaren inhämta ett intygande där dennes status fastställs, såvida inte institutet, på grundval av upplysningar som det förfogar över eller som är allmänt tillgängliga, rimligen kan fastställa att Kontohavaren är en Aktiv icke-finansiell enhet eller ett annat Finansiellt institut än en sådan Investeringsenhet som beskrivs i avsnitt VIII punkt A.6 b som inte är ett Finansiellt institut i en deltagande jurisdiktion. |
| --- | --- | --- |

2.

Fastställa huruvida Enheten är en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer. När det gäller en Kontohavare av ett Redan befintligt enhetskonto (inklusive en Enhet som är en Rapporteringsskyldig person) måste det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet fastställa huruvida Kontohavaren är en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer. Om någon Person med bestämmande inflytande över den Passiva icke-finansiella enheten är en Rapporteringsskyldig person ska kontot betraktas som ett Rapporteringspliktigt konto. När det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet fastställer ovanstående ska det följa riktlinjerna i punkt D.2 a–c i den ordning som efter omständigheterna är lämpligast.

a)

Fastställa huruvida Kontohavaren är en Passiv icke-finansiell enhet. För att fastställa huruvida Kontohavaren är en Passiv icke-finansiell enhet ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet från Kontohavaren inhämta ett intygande där dennes status fastställs, såvida inte institutet, på grundval av upplysningar som det förfogar över eller som är allmänt tillgängliga, rimligen kan fastställa att Kontohavaren är en Aktiv icke-finansiell enhet eller ett annat Finansiellt institut än en sådan Investeringsenhet som beskrivs i avsnitt VIII punkt A.6 b som inte är ett Finansiellt institut i en deltagande jurisdiktion.

| b) | Identifiera Personer med bestämmande inflytande över Kontohavaren. För att identifiera Personer med bestämmande inflytande över Kontohavaren får ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut förlita sig på upplysningar som inhämtas och lagras i enlighet med AML/KYC-förfaranden. |
| --- | --- |

b)

Identifiera Personer med bestämmande inflytande över Kontohavaren. För att identifiera Personer med bestämmande inflytande över Kontohavaren får ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut förlita sig på upplysningar som inhämtas och lagras i enlighet med AML/KYC-förfaranden.

| c) | Fastställa huruvida en Person med bestämmande inflytande över en Passiv icke-finansiell enhet är en Rapporteringsskyldig person. För att fastställa huruvida en Person med bestämmande inflytande över en Passiv icke-finansiell enhet är en Rapporteringsskyldig person får ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut förlita sig på






  i) | Uppgifter som inhämtas och lagras i enlighet med AML/KYC-förfaranden när det är fråga om ett Redan befintligt enhetskonto som innehas av en eller flera Icke-finansiella enheter och vars sammanlagda saldo eller värde inte överstiger 1 000 000 USD eller motsvarande belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta. |
| --- | --- | --- |

c)

Fastställa huruvida en Person med bestämmande inflytande över en Passiv icke-finansiell enhet är en Rapporteringsskyldig person. För att fastställa huruvida en Person med bestämmande inflytande över en Passiv icke-finansiell enhet är en Rapporteringsskyldig person får ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut förlita sig på

i)

Uppgifter som inhämtas och lagras i enlighet med AML/KYC-förfaranden när det är fråga om ett Redan befintligt enhetskonto som innehas av en eller flera Icke-finansiella enheter och vars sammanlagda saldo eller värde inte överstiger 1 000 000 USD eller motsvarande belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta.

| ii) | Ett intygande från Kontohavaren eller en Person med bestämmande inflytande inom den eller de jurisdiktioner (en medlemsstat eller Schweiz) där denna Person med bestämmande inflytande har sin skatterättsliga hemvist. |
| --- | --- |

ii)

Ett intygande från Kontohavaren eller en Person med bestämmande inflytande inom den eller de jurisdiktioner (en medlemsstat eller Schweiz) där denna Person med bestämmande inflytande har sin skatterättsliga hemvist.

| E. | Tidsplan för granskning och ytterligare förfaranden som gäller för Redan befintliga enhetskonton.






  1. | Granskning av Redan befintliga enhetskonton med ett sammanlagt saldo eller värde som per den 31 december året före ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015 överstiger 250 000 USD, eller motsvarande belopp uttryckt i medlemsstatens eller Schweiz nationella valuta, måste slutföras inom två år efter ikraftträdandet. |
| --- | --- | --- |

E.

Tidsplan för granskning och ytterligare förfaranden som gäller för Redan befintliga enhetskonton.

1.

Granskning av Redan befintliga enhetskonton med ett sammanlagt saldo eller värde som per den 31 december året före ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015 överstiger 250 000 USD, eller motsvarande belopp uttryckt i medlemsstatens eller Schweiz nationella valuta, måste slutföras inom två år efter ikraftträdandet.

| 2. | Granskning av Redan befintliga enhetskonton vars sammanlagda saldo eller värde per den 31 december året före ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015 inte överstiger 250 000 USD eller motsvarande belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta, men som överstiger detta belopp den 31 december något efterföljande år, ska slutföras före utgången av det kalenderår som följer på det år då det sammanlagda saldot eller värdet överstiger detta belopp. |
| --- | --- |

2.

Granskning av Redan befintliga enhetskonton vars sammanlagda saldo eller värde per den 31 december året före ikraftträdandet av det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015 inte överstiger 250 000 USD eller motsvarande belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta, men som överstiger detta belopp den 31 december något efterföljande år, ska slutföras före utgången av det kalenderår som följer på det år då det sammanlagda saldot eller värdet överstiger detta belopp.

| 3. | Om förhållandena ändras med avseende på ett Redan befintligt enhetskonto på ett sätt som gör att det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet får kännedom om eller ges anledning till att känna till att intygandet eller annan dokumentation med avseende på ett konto är inkorrekt eller otillförlitlig ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet ompröva sin bedömning av kontots status i enlighet med de förfaranden som anges i punkt D. |
| --- | --- |

3.

Om förhållandena ändras med avseende på ett Redan befintligt enhetskonto på ett sätt som gör att det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet får kännedom om eller ges anledning till att känna till att intygandet eller annan dokumentation med avseende på ett konto är inkorrekt eller otillförlitlig ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet ompröva sin bedömning av kontots status i enlighet med de förfaranden som anges i punkt D.

AVSNITT VI

ÅTGÄRDER FÖR KUNDKÄNNEDOM FÖR NYA ENHETSKONTON

Följande förfaranden gäller för att fastställa vilka Nya enhetskonton som är Rapporteringspliktiga konton.

| A. | Granskningsförfaranden för att identifiera Rapporteringspliktiga enhetskonton. För Nya enhetskonton ska ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut tillämpa följande granskningsförfaranden för att fastställa huruvida kontot innehas av en eller flera Rapporteringsskyldiga personer eller av Passiva icke-finansiella enheter med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer:






  1. | Fastställa huruvida Enheten är en Rapporteringsskyldig person.






  a) | Inhämta ett intygande från Kontohavaren som kan utgöra en del av dokumentationen vid kontots öppnande och som gör det möjligt för det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet att fastställa Kontohavarens skatterättsliga hemvist, samt bekräfta rimligheten i detta intygande på grundval av de upplysningar som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inhämtat i samband med kontots öppnande, inklusive dokumentation som inhämtats i enlighet med AML/KYC-förfaranden. Om Enheten i sitt intygande anger att den inte har någon skatterättslig hemvist får det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet förlita sig på adressen till Enhetens huvudkontor för att fastställa Kontohavarens hemvist. |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Granskningsförfaranden för att identifiera Rapporteringspliktiga enhetskonton. För Nya enhetskonton ska ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut tillämpa följande granskningsförfaranden för att fastställa huruvida kontot innehas av en eller flera Rapporteringsskyldiga personer eller av Passiva icke-finansiella enheter med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer:

1.

Fastställa huruvida Enheten är en Rapporteringsskyldig person.

a)

Inhämta ett intygande från Kontohavaren som kan utgöra en del av dokumentationen vid kontots öppnande och som gör det möjligt för det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet att fastställa Kontohavarens skatterättsliga hemvist, samt bekräfta rimligheten i detta intygande på grundval av de upplysningar som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inhämtat i samband med kontots öppnande, inklusive dokumentation som inhämtats i enlighet med AML/KYC-förfaranden. Om Enheten i sitt intygande anger att den inte har någon skatterättslig hemvist får det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet förlita sig på adressen till Enhetens huvudkontor för att fastställa Kontohavarens hemvist.

| b) | Om det av intygandet framgår att Kontohavaren har sin hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta kontot som ett Rapporteringspliktigt konto såvida den inte baserat på upplysningar som det förfogar över eller som är allmänt tillgängliga med rimlighet fastställer att Kontohavaren inte är en Rapporteringsskyldig person med avseende på den Rapporteringsskyldiga jurisdiktionen. |
| --- | --- |

b)

Om det av intygandet framgår att Kontohavaren har sin hemvist i en Rapporteringsskyldig jurisdiktion ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet betrakta kontot som ett Rapporteringspliktigt konto såvida den inte baserat på upplysningar som det förfogar över eller som är allmänt tillgängliga med rimlighet fastställer att Kontohavaren inte är en Rapporteringsskyldig person med avseende på den Rapporteringsskyldiga jurisdiktionen.

| 2. | Fastställa huruvida Enheten är en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer. När det gäller en Kontohavare av ett Nytt enhetskonto (inklusive en Enhet som är en Rapporteringsskyldig person) måste det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet fastställa huruvida Kontohavaren är en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer. Om någon Person med bestämmande inflytande över den Passiva icke-finansiella enheten är en Rapporteringsskyldig person ska kontot betraktas som ett Rapporteringspliktigt konto. När det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet fastställer ovanstående ska den följa riktlinjerna i punkt A.2 a–c i den ordning som efter omständigheterna är lämpligast.






  a) | Fastställa huruvida Kontohavaren är en Passiv icke-finansiell enhet. För att fastställa huruvida Kontohavaren är en Passiv icke-finansiell enhet ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet förlita sig på ett intygande från Kontohavaren för att fastställa dennes status, såvida inte institutet, på grundval av upplysningar som den förfogar över eller som är allmänt tillgängliga, rimligen kan fastställa att Kontohavaren är en Aktiv icke-finansiell enhet eller ett Finansiellt institut som inte är en sådan Investeringsenhet som beskrivs i avsnitt VIII punkt A.6 b som inte är ett Finansiellt institut i en deltagande jurisdiktion. |
| --- | --- | --- |

2.

Fastställa huruvida Enheten är en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer. När det gäller en Kontohavare av ett Nytt enhetskonto (inklusive en Enhet som är en Rapporteringsskyldig person) måste det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet fastställa huruvida Kontohavaren är en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer. Om någon Person med bestämmande inflytande över den Passiva icke-finansiella enheten är en Rapporteringsskyldig person ska kontot betraktas som ett Rapporteringspliktigt konto. När det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet fastställer ovanstående ska den följa riktlinjerna i punkt A.2 a–c i den ordning som efter omständigheterna är lämpligast.

a)

Fastställa huruvida Kontohavaren är en Passiv icke-finansiell enhet. För att fastställa huruvida Kontohavaren är en Passiv icke-finansiell enhet ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet förlita sig på ett intygande från Kontohavaren för att fastställa dennes status, såvida inte institutet, på grundval av upplysningar som den förfogar över eller som är allmänt tillgängliga, rimligen kan fastställa att Kontohavaren är en Aktiv icke-finansiell enhet eller ett Finansiellt institut som inte är en sådan Investeringsenhet som beskrivs i avsnitt VIII punkt A.6 b som inte är ett Finansiellt institut i en deltagande jurisdiktion.

| b) | Identifiera Personer med bestämmande inflytande över Kontohavaren. För att identifiera Personer med bestämmande inflytande över Kontohavaren får ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut förlita sig på upplysningar som inhämtas och förvaras i enlighet med AML/KYC-förfaranden. |
| --- | --- |

b)

Identifiera Personer med bestämmande inflytande över Kontohavaren. För att identifiera Personer med bestämmande inflytande över Kontohavaren får ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut förlita sig på upplysningar som inhämtas och förvaras i enlighet med AML/KYC-förfaranden.

| c) | Fastställa huruvida en Person med bestämmande inflytande över en Passiv icke-finansiell enhet är en Rapporteringsskyldig person. För att fastställa huruvida en Person med bestämmande inflytande över en Passiv icke-finansiell enhet är en Rapporteringsskyldig person får ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut förlita sig på ett intygande från Kontohavaren eller från Personen med bestämmande inflytande. |
| --- | --- |

c)

Fastställa huruvida en Person med bestämmande inflytande över en Passiv icke-finansiell enhet är en Rapporteringsskyldig person. För att fastställa huruvida en Person med bestämmande inflytande över en Passiv icke-finansiell enhet är en Rapporteringsskyldig person får ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut förlita sig på ett intygande från Kontohavaren eller från Personen med bestämmande inflytande.

AVSNITT VII

SÄRSKILDA REGLER OM ÅTGÄRDER FÖR KUNDKÄNNEDOM

Följande ytterligare regler gäller för genomförande av de förfaranden för kundkännedom som beskrivs ovan:

| A. | Användning av intygande från Kontohavaren och Styrkande dokumentation. Ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut får inte förlita sig på ett intygande från Kontohavaren eller på Styrkande dokumentation om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet känner till eller har anledning att känna till att intygandet från Kontohavaren eller den Styrkande dokumentationen är inkorrekta eller otillförlitliga. |
| --- | --- |

A.

Användning av intygande från Kontohavaren och Styrkande dokumentation. Ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut får inte förlita sig på ett intygande från Kontohavaren eller på Styrkande dokumentation om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet känner till eller har anledning att känna till att intygandet från Kontohavaren eller den Styrkande dokumentationen är inkorrekta eller otillförlitliga.

| B. | Alternativa förfaranden för Finansiella konton som innehas av Fysiska personer som är förmånstagare till ett försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal samt för Gruppförsäkringsavtal med kontantvärde eller Grupplivränteavtal. Ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut får anta att en fysisk person som är förmånstagare (och som inte är försäkringstagare) till ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal och som mottar en dödsfallsförmån, inte är en Rapporteringsskyldig person och får betrakta ett sådant Finansiellt konto som ett Icke rapporteringspliktigt konto, såvida inte det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet har faktisk kännedom om eller anledning att känna till att förmånstagaren är en Rapporteringsskyldig person. Ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut har anledning att känna till att en förmånstagare inom ramen för ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal är en Rapporteringsskyldig person om de upplysningar om förmånstagaren som inhämtats av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet innehåller sådana indicier som beskrivs i avsnitt III punkt B. Om ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut har faktisk kännedom om eller har anledning att vara förvissat om att förmånstagaren är en Rapporteringsskyldig person ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet följa de förfaranden som anges i avsnitt III punkt B.
  En medlemsstat eller Schweiz ska ha möjligheten att låta ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut betrakta ett Finansiellt konto som är en medlems andel i ett Gruppförsäkringsavtal med kontantvärde eller ett Grupplivränteavtal som ett Finansiellt konto som inte är Rapporteringspliktigt konto fram till den dag då en summa ska utbetalas till den anställda/försäkringstagaren eller förmånstagaren, om det Finansiella kontot som är en medlems andel i ett Gruppförsäkringsavtal med kontantvärde eller ett Grupplivränteavtal uppfyller följande krav:






  a) | Gruppförsäkringsavtalet med kontantvärde eller Grupplivränteavtalet är ställt till en arbetsgivare och täcker 25 eller fler anställda/försäkringstagare. |
| --- | --- | --- |

B.

Alternativa förfaranden för Finansiella konton som innehas av Fysiska personer som är förmånstagare till ett försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal samt för Gruppförsäkringsavtal med kontantvärde eller Grupplivränteavtal. Ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut får anta att en fysisk person som är förmånstagare (och som inte är försäkringstagare) till ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal och som mottar en dödsfallsförmån, inte är en Rapporteringsskyldig person och får betrakta ett sådant Finansiellt konto som ett Icke rapporteringspliktigt konto, såvida inte det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet har faktisk kännedom om eller anledning att känna till att förmånstagaren är en Rapporteringsskyldig person. Ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut har anledning att känna till att en förmånstagare inom ramen för ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal är en Rapporteringsskyldig person om de upplysningar om förmånstagaren som inhämtats av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet innehåller sådana indicier som beskrivs i avsnitt III punkt B. Om ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut har faktisk kännedom om eller har anledning att vara förvissat om att förmånstagaren är en Rapporteringsskyldig person ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet följa de förfaranden som anges i avsnitt III punkt B.

En medlemsstat eller Schweiz ska ha möjligheten att låta ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut betrakta ett Finansiellt konto som är en medlems andel i ett Gruppförsäkringsavtal med kontantvärde eller ett Grupplivränteavtal som ett Finansiellt konto som inte är Rapporteringspliktigt konto fram till den dag då en summa ska utbetalas till den anställda/försäkringstagaren eller förmånstagaren, om det Finansiella kontot som är en medlems andel i ett Gruppförsäkringsavtal med kontantvärde eller ett Grupplivränteavtal uppfyller följande krav:

a)

Gruppförsäkringsavtalet med kontantvärde eller Grupplivränteavtalet är ställt till en arbetsgivare och täcker 25 eller fler anställda/försäkringstagare.

| b) | De anställda/försäkringstagarna har rätt att erhålla det kontraktsvärde som är kopplat till deras andel och namnge förmånstagare för den förmån som ska utbetalas vid den anställdes död. |
| --- | --- |

b)

De anställda/försäkringstagarna har rätt att erhålla det kontraktsvärde som är kopplat till deras andel och namnge förmånstagare för den förmån som ska utbetalas vid den anställdes död.

| c) | Det sammanlagda belopp som ska utbetalas till en anställd/försäkringstagare eller förmånstagare överstiger inte 1 000 000 USD eller motsvarande belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz valuta. |
| --- | --- |

c)

Det sammanlagda belopp som ska utbetalas till en anställd/försäkringstagare eller förmånstagare överstiger inte 1 000 000 USD eller motsvarande belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz valuta.

Med Gruppförsäkringsavtal med kontantvärde avses ett Försäkringsavtal med kontantvärde som i) ger täckning åt alla enskilda som är anslutna via en arbetsgivare, yrkessammanslutning, fackförening eller annan grupp eller sammanslutning, och ii) där varje medlem av gruppen (eller av en kategori inom den) måste betala en avgift som fastställs utan hänsyn till den enskilde medlemmens (eller kategorin av medlemmars) hälsoprofil, med undantag för ålder, kön och rökvanor.

Med Grupplivränteavtal avses ett Livränteavtal i vilket rättighetsinnehavarna är fysiska personer som är anslutna genom en arbetsgivare, en branschorganisation, en fackförening eller annan förening eller grupp.

Innan det ändringsprotokoll som undertecknades den 27 maj 2015 träder i kraft ska medlemsstaterna underrätta Schweiz, och Schweiz ska underrätta Europeiska kommissionen, om de har utnyttjat den möjlighet som anges i denna punkt. Europeiska kommissionen får samordna översändandet av meddelandena från medlemsstaterna till Schweiz, och ska översända anmälan från Schweiz till alla medlemsstater. Alla ytterligare ändringar av utövandet av denna möjlighet från en medlemsstats eller Schweiz sida ska alltid meddelas på samma sätt.

| C. | Regler för sammanläggning av kontosaldon samt valutaomräkning.






  1. | Sammanläggning av Enskilda konton. För att fastställa ett sammanlagt saldo eller värde för de Finansiella konton som innehas av en fysisk person ska ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut lägga samman samtliga Finansiella konton som förvaltas av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet eller av en Närstående enhet, men endast om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets it-system kopplar de Finansiella kontona till ett dataelement som exempelvis ett kundnummer eller Skatteregistreringsnummer samt tillåter sammanläggning av kontosaldon och kontovärden. Varje innehavare av ett gemensamt ägt Finansiellt konto ska påföras det totala saldot eller värdet för det gemensamt ägda Finansiella kontot vid tillämpningen av de sammanläggningskrav som beskrivs i denna punkt. |
| --- | --- | --- |

C.

Regler för sammanläggning av kontosaldon samt valutaomräkning.

1.

Sammanläggning av Enskilda konton. För att fastställa ett sammanlagt saldo eller värde för de Finansiella konton som innehas av en fysisk person ska ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut lägga samman samtliga Finansiella konton som förvaltas av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet eller av en Närstående enhet, men endast om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets it-system kopplar de Finansiella kontona till ett dataelement som exempelvis ett kundnummer eller Skatteregistreringsnummer samt tillåter sammanläggning av kontosaldon och kontovärden. Varje innehavare av ett gemensamt ägt Finansiellt konto ska påföras det totala saldot eller värdet för det gemensamt ägda Finansiella kontot vid tillämpningen av de sammanläggningskrav som beskrivs i denna punkt.

| 2. | Sammanläggning av Enhetskonton. För att fastställa ett sammanlagt saldo eller värde för de Finansiella konton som innehas av en Enhet ska ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut beakta samtliga Finansiella konton som förvaltas av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet eller av en Närstående enhet, men endast i den utsträckning som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets it-system kopplar de Finansiella kontona till ett dataelement som exempelvis ett kundnummer eller Skatteregistreringsnummer samt tillåter sammanläggning av kontosaldon och kontovärden. Varje innehavare av ett gemensamt ägt Finansiellt konto ska påföras det totala saldot eller värdet för det gemensamt ägda Finansiella kontot vid tillämpningen av de sammanläggningskrav som beskrivs i denna punkt. |
| --- | --- |

2.

Sammanläggning av Enhetskonton. För att fastställa ett sammanlagt saldo eller värde för de Finansiella konton som innehas av en Enhet ska ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut beakta samtliga Finansiella konton som förvaltas av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet eller av en Närstående enhet, men endast i den utsträckning som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets it-system kopplar de Finansiella kontona till ett dataelement som exempelvis ett kundnummer eller Skatteregistreringsnummer samt tillåter sammanläggning av kontosaldon och kontovärden. Varje innehavare av ett gemensamt ägt Finansiellt konto ska påföras det totala saldot eller värdet för det gemensamt ägda Finansiella kontot vid tillämpningen av de sammanläggningskrav som beskrivs i denna punkt.

| 3. | Särskild sammanläggningsregel för kundansvariga. För att fastställa ett sammanlagt saldo eller värde för ett Finansiellt konto som innehas av en person i syfte att avgöra om ett Finansiellt konto är ett Högvärdekonto ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet, i förekommande fall, även lägga samman samtliga Finansiella konton som en kundansvarig känner till eller har anledning att känna till direkt eller indirekt ägs, kontrolleras eller har öppnats (förutom i egenskap av förvaltare) av en och samma person. |
| --- | --- |

3.

Särskild sammanläggningsregel för kundansvariga. För att fastställa ett sammanlagt saldo eller värde för ett Finansiellt konto som innehas av en person i syfte att avgöra om ett Finansiellt konto är ett Högvärdekonto ska det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet, i förekommande fall, även lägga samman samtliga Finansiella konton som en kundansvarig känner till eller har anledning att känna till direkt eller indirekt ägs, kontrolleras eller har öppnats (förutom i egenskap av förvaltare) av en och samma person.

| 4. | Belopp ska förstås så att de omfattar motsvarande belopp i andra valutor. Alla belopp i US-dollar som anges i varje medlemsstats eller i Schweiz nationella valuta ska förstås som att de omfattar motsvarande belopp i andra valutor, i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

4.

Belopp ska förstås så att de omfattar motsvarande belopp i andra valutor. Alla belopp i US-dollar som anges i varje medlemsstats eller i Schweiz nationella valuta ska förstås som att de omfattar motsvarande belopp i andra valutor, i enlighet med nationell lagstiftning.

AVSNITT VIII

DEFINIERADE BEGREPP

Följande begrepp ska ha den betydelse som anges nedan:

| A. | Rapporteringsskyldigt finansiellt institut






  1. | Med Rapporteringsskyldigt finansiellt institut avses ett Finansiellt institut i en medlemsstat eller i Schweiz, beroende på omständigheterna, som inte uppfyller villkoren för ett Icke rapporteringsskyldigt finansiellt institut. |
| --- | --- | --- |

A.

Rapporteringsskyldigt finansiellt institut

1.

Med Rapporteringsskyldigt finansiellt institut avses ett Finansiellt institut i en medlemsstat eller i Schweiz, beroende på omständigheterna, som inte uppfyller villkoren för ett Icke rapporteringsskyldigt finansiellt institut.

| 2. | Med Finansiellt institut i en deltagande jurisdiktion avses i) ett Finansiellt institut som har sin hemvist i den deltagande jurisdiktionen i fråga, men exklusive filialer som är belägna utanför den, samt ii) filialer belägna inom den deltagande jurisdiktionen, även om det Finansiella institut som en filial tillhör har sin hemvist utanför den deltagande jurisdiktionen. |
| --- | --- |

2.

Med Finansiellt institut i en deltagande jurisdiktion avses i) ett Finansiellt institut som har sin hemvist i den deltagande jurisdiktionen i fråga, men exklusive filialer som är belägna utanför den, samt ii) filialer belägna inom den deltagande jurisdiktionen, även om det Finansiella institut som en filial tillhör har sin hemvist utanför den deltagande jurisdiktionen.

| 3. | Med Finansiellt institut avses ett Depåinstitut, ett Inlåningsinstitut, en Investeringsenhet eller ett Specificerat försäkringsföretag. |
| --- | --- |

3.

Med Finansiellt institut avses ett Depåinstitut, ett Inlåningsinstitut, en Investeringsenhet eller ett Specificerat försäkringsföretag.

| 4. | Med Depåinstitut avses en Enhet där innehav av Finansiella tillgångar för andras räkning utgör en väsentlig del av verksamheten. En Enhet anses inneha Finansiella tillgångar för andras räkning som en väsentlig del av sin verksamhet om den andel av Enhetens bruttoinkomster som kan hänföras till innehav av Finansiella tillgångar och därtill knutna finansiella tjänster uppgår till minst 20 % under den kortare av följande två perioder: i) Den treårsperiod som slutar den 31 december (eller den sista dagen av ett räkenskapsår som inte sammanfaller med ett kalenderår) året före det år då avgörandet sker, eller ii) den period under vilken Enheten har funnits. |
| --- | --- |

4.

Med Depåinstitut avses en Enhet där innehav av Finansiella tillgångar för andras räkning utgör en väsentlig del av verksamheten. En Enhet anses inneha Finansiella tillgångar för andras räkning som en väsentlig del av sin verksamhet om den andel av Enhetens bruttoinkomster som kan hänföras till innehav av Finansiella tillgångar och därtill knutna finansiella tjänster uppgår till minst 20 % under den kortare av följande två perioder: i) Den treårsperiod som slutar den 31 december (eller den sista dagen av ett räkenskapsår som inte sammanfaller med ett kalenderår) året före det år då avgörandet sker, eller ii) den period under vilken Enheten har funnits.

| 5. | Med Inlåningsinstitut avses en Enhet som tar emot insättningar inom ramen för sin ordinarie bankverksamhet eller liknande verksamhet. |
| --- | --- |

5.

Med Inlåningsinstitut avses en Enhet som tar emot insättningar inom ramen för sin ordinarie bankverksamhet eller liknande verksamhet.

| 6. | Med Investeringsenhet avses följande:






  a) | En Enhet vars näringsverksamhet till övervägande del består i att bedriva en eller flera av följande verksamheter för en kund eller för en kunds räkning:






  i) | Handel med penningmarknadsinstrument (checkar, växlar, inlåningsbevis, derivatinstrument etc.), valuta, valuta-, ränte- och indexinstrument, överlåtbara värdepapper, eller handel med råvaruterminer. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Med Investeringsenhet avses följande:

a)

En Enhet vars näringsverksamhet till övervägande del består i att bedriva en eller flera av följande verksamheter för en kund eller för en kunds räkning:

i)

Handel med penningmarknadsinstrument (checkar, växlar, inlåningsbevis, derivatinstrument etc.), valuta, valuta-, ränte- och indexinstrument, överlåtbara värdepapper, eller handel med råvaruterminer.

| ii) | Individuell och kollektiv portföljförvaltning. |
| --- | --- |

ii)

Individuell och kollektiv portföljförvaltning.

| iii) | Annan investering, administration eller förvaltning av Finansiella tillgångar eller pengar för andra personers räkning. |
| --- | --- |

iii)

Annan investering, administration eller förvaltning av Finansiella tillgångar eller pengar för andra personers räkning.

| b) | En Enhet vars bruttointäkter till övervägande del kommer från investering i, återinvestering i och handel med Finansiella tillgångar om Enheten förvaltas av en annan Enhet som är ett sådant Depåinstitut, Inlåningsinstitut, Specificerat försäkringsföretag eller en sådan Investeringsenhet som beskrivs i punkt A.6 a. |
| --- | --- |

b)

En Enhet vars bruttointäkter till övervägande del kommer från investering i, återinvestering i och handel med Finansiella tillgångar om Enheten förvaltas av en annan Enhet som är ett sådant Depåinstitut, Inlåningsinstitut, Specificerat försäkringsföretag eller en sådan Investeringsenhet som beskrivs i punkt A.6 a.

En Enhet anses till övervägande del först och främst bedriva en eller flera av de verksamheter som tas upp i punkt A.6 a, eller anses främst få sina bruttointäkter från investering i, återinvestering i och handel med Finansiella tillgångar enligt tillämpningen av punkt A.6 b, om minst 50 % av Enhetens bruttoinkomster kan hänföras till verksamheterna i fråga under den kortare av följande två perioder: i) Den treårsperiod som löper ut den 31 december året före det år då avgörandet sker eller ii) hela den period som Enheten har funnits. Med Investeringsenhet avses inte en Enhet som på grund av att den uppfyller något av villkoren i punkt D.9 d–g är en Aktiv icke-finansiell enhet.

Tolkningen av denna punkt ska stämma överens med liknande formuleringar i definitionen av financial institution i rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (Financial Action Task Force, FATF).

| 7. | Med Finansiella tillgångar avses värdepapper (till exempel aktier i företag, andelar i en delägarbeskattad juridisk person (partnership) eller förmånsintresse i ett bolag eller en trust med ett stort antal delägare eller ett börsnoterat bolag eller trust; skuldebrev, obligationer, lånebevis för en delägarbeskattad juridisk person, eller andra skuldbevis), delägarandelar, råvaror, swappar (till exempel ränteswappar, valutaswappar, basswappar, räntetak, räntegolv, råvaruswappar, aktieswappar, aktieindexswappar och liknande avtal), Försäkringsavtal eller Livränteavtal eller en andel (inklusive ett termins- eller forwardkontrakt eller en option) i ett värdepapper, delägarandel, råvara, swap, Försäkringsavtal eller Livränteavtal. Med Finansiella tillgångar avses inte icke belånade direkta fastighetsinnehav. |
| --- | --- |

7.

Med Finansiella tillgångar avses värdepapper (till exempel aktier i företag, andelar i en delägarbeskattad juridisk person (partnership) eller förmånsintresse i ett bolag eller en trust med ett stort antal delägare eller ett börsnoterat bolag eller trust; skuldebrev, obligationer, lånebevis för en delägarbeskattad juridisk person, eller andra skuldbevis), delägarandelar, råvaror, swappar (till exempel ränteswappar, valutaswappar, basswappar, räntetak, räntegolv, råvaruswappar, aktieswappar, aktieindexswappar och liknande avtal), Försäkringsavtal eller Livränteavtal eller en andel (inklusive ett termins- eller forwardkontrakt eller en option) i ett värdepapper, delägarandel, råvara, swap, Försäkringsavtal eller Livränteavtal. Med Finansiella tillgångar avses inte icke belånade direkta fastighetsinnehav.

| 8. | Med Specificerat försäkringsföretag avses en Enhet som är ett försäkringsföretag (eller ett försäkringsföretags holdingbolag) och som tecknar, eller är förpliktigat att verkställa utbetalningar i enlighet med, ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller Livränteavtal. |
| --- | --- |

8.

Med Specificerat försäkringsföretag avses en Enhet som är ett försäkringsföretag (eller ett försäkringsföretags holdingbolag) och som tecknar, eller är förpliktigat att verkställa utbetalningar i enlighet med, ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller Livränteavtal.

| B. | Icke rapporteringsskyldigt finansiellt institut






  1. | Med Icke rapporteringsskyldigt finansiellt institut avses ett Finansiellt institut som är






  a) | en Offentlig enhet, en Internationell organisation eller en Centralbank, förutom avseende en utbetalning som hänför sig till en skyldighet som uppstått i samband med sådan kommersiell finansiell verksamhet som ett Specificerat försäkringsföretag, ett Depåinstitut eller ett Inlåningsinstitut ägnar sig åt, |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Icke rapporteringsskyldigt finansiellt institut

1.

Med Icke rapporteringsskyldigt finansiellt institut avses ett Finansiellt institut som är

a)

en Offentlig enhet, en Internationell organisation eller en Centralbank, förutom avseende en utbetalning som hänför sig till en skyldighet som uppstått i samband med sådan kommersiell finansiell verksamhet som ett Specificerat försäkringsföretag, ett Depåinstitut eller ett Inlåningsinstitut ägnar sig åt,

| b) | en Bred pensionsfond, en Smal pensionsfond, en Pensionsfond hos en Offentlig enhet, en Internationell organisation eller en Centralbank, eller en Kvalificerad kreditkortsutfärdare, |
| --- | --- |

b)

en Bred pensionsfond, en Smal pensionsfond, en Pensionsfond hos en Offentlig enhet, en Internationell organisation eller en Centralbank, eller en Kvalificerad kreditkortsutfärdare,

| c) | andra Enheter som utgör en låg risk för skatteundandragande, som i allt väsentligt liknar något av de konton som avses i led B.1 a och b och som enligt nationell lagstiftning är ett Icke rapporteringsskyldigt finansiellt institut och för medlemsstaterna, föreskrivs i artikel 8.7a i rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och som anmälts till Schweiz och, för Schweiz, har anmälts till Europeiska kommissionen, förutsatt att Enhetens status som Icke rapporteringsskyldigt finansiellt institut inte motverkar tillämpningen av detta avtal, |
| --- | --- |

c)

andra Enheter som utgör en låg risk för skatteundandragande, som i allt väsentligt liknar något av de konton som avses i led B.1 a och b och som enligt nationell lagstiftning är ett Icke rapporteringsskyldigt finansiellt institut och för medlemsstaterna, föreskrivs i artikel 8.7a i rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och som anmälts till Schweiz och, för Schweiz, har anmälts till Europeiska kommissionen, förutsatt att Enhetens status som Icke rapporteringsskyldigt finansiellt institut inte motverkar tillämpningen av detta avtal,

| d) | ett Undantaget företag för kollektiva investeringar, eller |
| --- | --- |

d)

ett Undantaget företag för kollektiva investeringar, eller

| e) | en trust, om trustförvaltaren är ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut och rapporterar alla upplysningar som ska rapporteras i enlighet med avsnitt I avseende trustens samtliga Rapporteringspliktiga konton. |
| --- | --- |

e)

en trust, om trustförvaltaren är ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut och rapporterar alla upplysningar som ska rapporteras i enlighet med avsnitt I avseende trustens samtliga Rapporteringspliktiga konton.

| 2. | Med Offentlig enhet avses en medlemsstats, Schweiz eller en annan jurisdiktions regering, ett subnationellt politiskt förvaltningsområde i en medlemsstat, i Schweiz eller i en annan jurisdiktion (vilket, för att undvika oklarheter, omfattar subnationella politiska förvaltningsområden, delstater, regioner, län och kommuner), eller ett av en medlemsstat, av Schweiz eller av en annan jurisdiktion eller av en eller flera av de ovannämnda, helägt organ eller verk (var och en utgör en Offentlig enhet). Denna kategori omfattar integrerade delar, kontrollerade enheter och subnationella politiska förvaltningsområden i en medlemsstat, i Schweiz eller i annan jurisdiktion.






  a) | Med integrerad del (av en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) avses en person, organisation, förvaltning, byrå, fond, verk eller annat organ, oavsett sammansättning, som utgör en styrande myndighet i en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion. Myndighetens nettoinkomster ska krediteras myndighetens eget konto eller annat konto som tillhör medlemsstaten, Schweiz eller den andra jurisdiktionen, och ingen del härav får utfalla till förmån för en privatperson. Med integrerad del avses inte en fysisk person som är statschef, tjänsteman eller handläggare inom offentlig förvaltning och som agerar i privat eller eget syfte. |
| --- | --- | --- |

2.

Med Offentlig enhet avses en medlemsstats, Schweiz eller en annan jurisdiktions regering, ett subnationellt politiskt förvaltningsområde i en medlemsstat, i Schweiz eller i en annan jurisdiktion (vilket, för att undvika oklarheter, omfattar subnationella politiska förvaltningsområden, delstater, regioner, län och kommuner), eller ett av en medlemsstat, av Schweiz eller av en annan jurisdiktion eller av en eller flera av de ovannämnda, helägt organ eller verk (var och en utgör en Offentlig enhet). Denna kategori omfattar integrerade delar, kontrollerade enheter och subnationella politiska förvaltningsområden i en medlemsstat, i Schweiz eller i annan jurisdiktion.

a)

Med integrerad del (av en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) avses en person, organisation, förvaltning, byrå, fond, verk eller annat organ, oavsett sammansättning, som utgör en styrande myndighet i en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion. Myndighetens nettoinkomster ska krediteras myndighetens eget konto eller annat konto som tillhör medlemsstaten, Schweiz eller den andra jurisdiktionen, och ingen del härav får utfalla till förmån för en privatperson. Med integrerad del avses inte en fysisk person som är statschef, tjänsteman eller handläggare inom offentlig förvaltning och som agerar i privat eller eget syfte.

| b) | Med kontrollerad enhet avses en Enhet som till sin form är skild från medlemsstaten, Schweiz eller den andra jurisdiktionen eller som på annat sätt utgör en separat juridisk person, under förutsättning att






  i) | Enheten helt och hållet ägs och kontrolleras av en eller flera Offentliga enheter, antingen direkt eller via en eller flera kontrollerade enheter, |
| --- | --- | --- |

b)

Med kontrollerad enhet avses en Enhet som till sin form är skild från medlemsstaten, Schweiz eller den andra jurisdiktionen eller som på annat sätt utgör en separat juridisk person, under förutsättning att

i)

Enheten helt och hållet ägs och kontrolleras av en eller flera Offentliga enheter, antingen direkt eller via en eller flera kontrollerade enheter,

| ii) | Enhetens nettoinkomster krediteras Enhetens eget konto eller konton hos en eller flera Offentliga enheter, och ingen del av Enhetens inkomster utfaller till förmån för någon privatperson, och |
| --- | --- |

ii)

Enhetens nettoinkomster krediteras Enhetens eget konto eller konton hos en eller flera Offentliga enheter, och ingen del av Enhetens inkomster utfaller till förmån för någon privatperson, och

| iii) | Enhetens tillgångar tillfaller en eller flera Offentliga enheter vid upplösning. |
| --- | --- |

iii)

Enhetens tillgångar tillfaller en eller flera Offentliga enheter vid upplösning.

| c) | Inkomster anses inte utfalla till förmån för privatpersoner om dessa personer är de avsedda förmånstagarna för ett offentligt program, och verksamheten inom programmet bedrivs till förmån för allmänheten och för det allmännas bästa eller rör administration inom någon fas av myndighetsutövning. Utan hinder av detta ska dock inkomsterna anses utfalla till förmån för privatpersoner om inkomsterna härrör från en Offentlig enhet som används för att bedriva kommersiell näringsverksamhet, t.ex. kommersiell bankverksamhet som tillhandahåller tjänster till privatpersoner. |
| --- | --- |

c)

Inkomster anses inte utfalla till förmån för privatpersoner om dessa personer är de avsedda förmånstagarna för ett offentligt program, och verksamheten inom programmet bedrivs till förmån för allmänheten och för det allmännas bästa eller rör administration inom någon fas av myndighetsutövning. Utan hinder av detta ska dock inkomsterna anses utfalla till förmån för privatpersoner om inkomsterna härrör från en Offentlig enhet som används för att bedriva kommersiell näringsverksamhet, t.ex. kommersiell bankverksamhet som tillhandahåller tjänster till privatpersoner.

| 3. | Med Internationell organisation avses en Internationell organisation, eller ett organ eller verk som ägs helt av sådan organisation. Denna kategori omfattar mellanstatliga organisationer (inbegripet överstatliga organisationer) som i) huvudsakligen består av regeringar, ii) har en gällande överenskommelse om säte eller ett i huvudsak liknande avtal med medlemsstaten, Schweiz eller en annan jurisdiktion, eller iii) vars inkomster inte utfaller till förmån för privatpersoner. |
| --- | --- |

3.

Med Internationell organisation avses en Internationell organisation, eller ett organ eller verk som ägs helt av sådan organisation. Denna kategori omfattar mellanstatliga organisationer (inbegripet överstatliga organisationer) som i) huvudsakligen består av regeringar, ii) har en gällande överenskommelse om säte eller ett i huvudsak liknande avtal med medlemsstaten, Schweiz eller en annan jurisdiktion, eller iii) vars inkomster inte utfaller till förmån för privatpersoner.

| 4. | Med Centralbank avses en institution som enligt lag eller regeringsbeslut är den centrala myndighet, förutom regeringen i medlemsstaten, Schweiz eller den andra jurisdiktionen, som utfärdar instrument avsedda att användas som cirkulerande valuta. En sådan institution kan inbegripa ett organ som är skilt från medlemsstatens, Schweiz eller en annan jurisdiktions regering, oavsett om det helt eller delvis ägs av medlemsstaten, Schweiz eller en annan jurisdiktion. |
| --- | --- |

4.

Med Centralbank avses en institution som enligt lag eller regeringsbeslut är den centrala myndighet, förutom regeringen i medlemsstaten, Schweiz eller den andra jurisdiktionen, som utfärdar instrument avsedda att användas som cirkulerande valuta. En sådan institution kan inbegripa ett organ som är skilt från medlemsstatens, Schweiz eller en annan jurisdiktions regering, oavsett om det helt eller delvis ägs av medlemsstaten, Schweiz eller en annan jurisdiktion.

| 5. | Med Bred pensionsfond avses en fond som etablerats för att tillhandahålla förmåner vid ålderspensionering, invaliditet eller dödsfall, eller någon kombination av dessa, till förmånstagare som är eller tidigare har varit anställda (eller förmånstagare som angetts av sådana anställda) hos en eller flera arbetsgivare på grundval av utförda tjänster, under förutsättning att fonden






  a) | inte har någon enskild förmånstagare som har rätt till mer än 5 % av fondens tillgångar, |
| --- | --- | --- |

5.

Med Bred pensionsfond avses en fond som etablerats för att tillhandahålla förmåner vid ålderspensionering, invaliditet eller dödsfall, eller någon kombination av dessa, till förmånstagare som är eller tidigare har varit anställda (eller förmånstagare som angetts av sådana anställda) hos en eller flera arbetsgivare på grundval av utförda tjänster, under förutsättning att fonden

a)

inte har någon enskild förmånstagare som har rätt till mer än 5 % av fondens tillgångar,

| b) | är offentligt reglerad och rapporterar in uppgifter till skattemyndigheterna och |
| --- | --- |

b)

är offentligt reglerad och rapporterar in uppgifter till skattemyndigheterna och

| c) | uppfyller minst ett av följande krav:






  i) | Fonden är generellt undantagen från beskattning av investeringsinkomst, alternativt att investeringsinkomster är föremål för uppskjuten skatt eller lägre skattesats, på grund av fondens status som ålderspensionssystem eller annat pensionssystem. |
| --- | --- | --- |

c)

uppfyller minst ett av följande krav:

i)

Fonden är generellt undantagen från beskattning av investeringsinkomst, alternativt att investeringsinkomster är föremål för uppskjuten skatt eller lägre skattesats, på grund av fondens status som ålderspensionssystem eller annat pensionssystem.

| ii) | Minst 50 % av inbetalningarna till fonden (med undantag för överföringar av tillgångar från sådana andra system som beskrivs i punkterna B.5–7 eller från sådana pensionskonton som beskrivs i punkt C.17 a) kommer från de finansierande arbetsgivarna. |
| --- | --- |

ii)

Minst 50 % av inbetalningarna till fonden (med undantag för överföringar av tillgångar från sådana andra system som beskrivs i punkterna B.5–7 eller från sådana pensionskonton som beskrivs i punkt C.17 a) kommer från de finansierande arbetsgivarna.

| iii) | Utdelning eller uttag från fonden medges endast vid specificerade händelser i samband med ålderspensionering, invaliditet eller dödsfall (förutom överföringar till sådana andra pensionsfonder som beskrivs i punkterna B.5–7 eller sådana pensionskonton som beskrivs i punkt C.17.a, alternativt att utdelning eller uttag som görs före sådana specificerade händelser är förbundna med kostnader. |
| --- | --- |

iii)

Utdelning eller uttag från fonden medges endast vid specificerade händelser i samband med ålderspensionering, invaliditet eller dödsfall (förutom överföringar till sådana andra pensionsfonder som beskrivs i punkterna B.5–7 eller sådana pensionskonton som beskrivs i punkt C.17.a, alternativt att utdelning eller uttag som görs före sådana specificerade händelser är förbundna med kostnader.

| iv) | Inbetalningar (med undantag för vissa tillåtna kompensationsinbetalningar) som arbetstagare gör till fonden ska begränsas med hänsyn till arbetstagarens intjänade inkomst alternativt får inte överstiga ett belopp angivet i varje medlemsstats eller Schweiz nationella valuta som motsvarar 50 000 USD per år, varvid de regler för sammanläggning av konton och valutaomräkning som anges i avsnitt VII.C ska tillämpas. |
| --- | --- |

iv)

Inbetalningar (med undantag för vissa tillåtna kompensationsinbetalningar) som arbetstagare gör till fonden ska begränsas med hänsyn till arbetstagarens intjänade inkomst alternativt får inte överstiga ett belopp angivet i varje medlemsstats eller Schweiz nationella valuta som motsvarar 50 000 USD per år, varvid de regler för sammanläggning av konton och valutaomräkning som anges i avsnitt VII.C ska tillämpas.

| 6. | Med Smal pensionsfond avses en fond som etablerats för att tillhandahålla förmåner vid ålderspensionering, invaliditet eller dödsfall till förmånstagare som är eller tidigare har varit anställda (eller förmånstagare som angetts av sådana anställda) hos en eller flera arbetsgivare på grundval av utförda tjänster, under förutsättning att






  a) | fonden har färre än 50 deltagare, |
| --- | --- | --- |

6.

Med Smal pensionsfond avses en fond som etablerats för att tillhandahålla förmåner vid ålderspensionering, invaliditet eller dödsfall till förmånstagare som är eller tidigare har varit anställda (eller förmånstagare som angetts av sådana anställda) hos en eller flera arbetsgivare på grundval av utförda tjänster, under förutsättning att

a)

fonden har färre än 50 deltagare,

| b) | fonden finansieras av en eller fler arbetsgivare som inte är Investeringsenheter eller Passiva icke-finansiella enheter, |
| --- | --- |

b)

fonden finansieras av en eller fler arbetsgivare som inte är Investeringsenheter eller Passiva icke-finansiella enheter,

| c) | arbetstagarens och arbetsgivarens respektive inbetalningar till fonden (med undantag för överföringar av tillgångar från sådana pensionskonton som beskrivs i punkt C.17 a) begränsas med hänsyn till arbetstagarens intjänade inkomster och ersättningar, |
| --- | --- |

c)

arbetstagarens och arbetsgivarens respektive inbetalningar till fonden (med undantag för överföringar av tillgångar från sådana pensionskonton som beskrivs i punkt C.17 a) begränsas med hänsyn till arbetstagarens intjänade inkomster och ersättningar,

| d) | deltagare som inte har sitt hemvist i jurisdiktionen (en medlemsstat eller Schweiz) där fonden är etablerad inte har rätt till mer än 20 % av fondens tillgångar, och |
| --- | --- |

d)

deltagare som inte har sitt hemvist i jurisdiktionen (en medlemsstat eller Schweiz) där fonden är etablerad inte har rätt till mer än 20 % av fondens tillgångar, och

| e) | fonden är offentligt reglerad och rapporterar in uppgifter om sina förmånstagare till skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

e)

fonden är offentligt reglerad och rapporterar in uppgifter om sina förmånstagare till skattemyndigheterna.

| 7. | Med Pensionsfond hos en Offentlig enhet, en Internationell organisation eller en Centralbank avses en fond som etablerats av en Offentlig enhet, en Internationell organisation eller en Centralbank för att tillhandahålla förmåner vid ålderspensionering, invaliditet eller dödsfall till förmånstagare eller deltagare som är eller tidigare har varit anställda (eller förmånstagare som angetts av sådana anställda) eller som inte är eller tidigare varit anställda om förmånerna tillhandahålls förmånstagarna eller deltagarna på grundval av personligen utförda tjänster åt den Offentliga enheten, den Internationella organisationen eller Centralbanken. |
| --- | --- |

7.

Med Pensionsfond hos en Offentlig enhet, en Internationell organisation eller en Centralbank avses en fond som etablerats av en Offentlig enhet, en Internationell organisation eller en Centralbank för att tillhandahålla förmåner vid ålderspensionering, invaliditet eller dödsfall till förmånstagare eller deltagare som är eller tidigare har varit anställda (eller förmånstagare som angetts av sådana anställda) eller som inte är eller tidigare varit anställda om förmånerna tillhandahålls förmånstagarna eller deltagarna på grundval av personligen utförda tjänster åt den Offentliga enheten, den Internationella organisationen eller Centralbanken.

| 8. | Med Kvalificerad kreditkortsutfärdare avses ett Finansiellt institut som uppfyller följande krav:






  a) | Det Finansiella institutet är ett Finansiellt institut endast på grundval av att det utfärdar kreditkort på vilka insättningar endast accepteras när en kund gör en inbetalning som överstiger det utestående saldot med avseende på kortet och det överskjutande beloppet inte omedelbart återbetalas till kunden. |
| --- | --- | --- |

8.

Med Kvalificerad kreditkortsutfärdare avses ett Finansiellt institut som uppfyller följande krav:

a)

Det Finansiella institutet är ett Finansiellt institut endast på grundval av att det utfärdar kreditkort på vilka insättningar endast accepteras när en kund gör en inbetalning som överstiger det utestående saldot med avseende på kortet och det överskjutande beloppet inte omedelbart återbetalas till kunden.

| b) | Från och med eller före ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015, inför det Finansiella institutet riktlinjer och förfaranden, antingen för att förhindra att en kund gör en inbetalning som överstiger det utestående saldot med mer än 50 000 USD eller ett belopp angivet i varje medlemsstats eller Schweiz nationella valuta som motsvarar 50 000 USD, eller för att säkerställa att en kundbetalning som överstiger det utestående saldot med mer än detta belopp återbetalas till kunden inom 60 dagar, varvid de regler för sammanläggning av konton och valutaomräkning som anges i avsnitt VII.C ska tillämpas i båda fallen. I detta sammanhang ska en överskjutande kundbetalning inte avse kreditsaldon som uppstått på grund av omtvistade debiteringar, medan däremot kreditsaldon som uppstått på grund av returnerade varor omfattas. |
| --- | --- |

b)

Från och med eller före ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015, inför det Finansiella institutet riktlinjer och förfaranden, antingen för att förhindra att en kund gör en inbetalning som överstiger det utestående saldot med mer än 50 000 USD eller ett belopp angivet i varje medlemsstats eller Schweiz nationella valuta som motsvarar 50 000 USD, eller för att säkerställa att en kundbetalning som överstiger det utestående saldot med mer än detta belopp återbetalas till kunden inom 60 dagar, varvid de regler för sammanläggning av konton och valutaomräkning som anges i avsnitt VII.C ska tillämpas i båda fallen. I detta sammanhang ska en överskjutande kundbetalning inte avse kreditsaldon som uppstått på grund av omtvistade debiteringar, medan däremot kreditsaldon som uppstått på grund av returnerade varor omfattas.

| 9. | Med Undantaget företag för kollektiva investeringar avses en Investeringsenhet som regleras som ett företag för kollektiva investeringar, under förutsättning att alla andelar i företaget för kollektiva investeringar ägs av eller genom fysiska personer eller Enheter som inte är Rapporteringsskyldiga personer, med undantag för Passiva icke-finansiella enheter med Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer.
  En Investeringsenhet som regleras som ett företag för kollektiva investeringar ska inte anses inte uppfylla kraven för ett Undantaget företag för kollektiva investeringar i punkt B.9 endast på grundval av att företaget för kollektiva investeringar har emitterat fysiska aktier ställda till innehavaren under förutsättning att






  a) | företaget för kollektiva investeringar inte har emitterat och inte emitterar några fysiska innehavaraktier efter den 31 december året före ikraftträdandet av ändringsprotokollet som undertecknades den 27 maj 2015, |
| --- | --- | --- |

9.

Med Undantaget företag för kollektiva investeringar avses en Investeringsenhet som regleras som ett företag för kollektiva investeringar, under förutsättning att alla andelar i företaget för kollektiva investeringar ägs av eller genom fysiska personer eller Enheter som inte är Rapporteringsskyldiga personer, med undantag för Passiva icke-finansiella enheter med Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer.

En Investeringsenhet som regleras som ett företag för kollektiva investeringar ska inte anses inte uppfylla kraven för ett Undantaget företag för kollektiva investeringar i punkt B.9 endast på grundval av att företaget för kollektiva investeringar har emitterat fysiska aktier ställda till innehavaren under förutsättning att

a)

företaget för kollektiva investeringar inte har emitterat och inte emitterar några fysiska innehavaraktier efter den 31 december året före ikraftträdandet av ändringsprotokollet som undertecknades den 27 maj 2015,

| b) | företaget för kollektiva investeringar drar in alla sådana aktier efter inlösen, |
| --- | --- |

b)

företaget för kollektiva investeringar drar in alla sådana aktier efter inlösen,

| c) | företaget för kollektiva investeringar vidtar de förfaranden för kundkännedom som anges i avsnitten II–VII och rapporterar alla upplysningar som ska rapporteras med avseende på sådana aktier när de blir föremål för inlösen eller annan utbetalning, och |
| --- | --- |

c)

företaget för kollektiva investeringar vidtar de förfaranden för kundkännedom som anges i avsnitten II–VII och rapporterar alla upplysningar som ska rapporteras med avseende på sådana aktier när de blir föremål för inlösen eller annan utbetalning, och

| d) | företaget för kollektiva investeringar har infört riktlinjer och förfaranden för att säkerställa att sådana aktier löses in eller spärras snarast möjligt och i alla händelser inom två år efter ikraftträdandet av ändringsprotokollet som undertecknades den 27 maj 2015. |
| --- | --- |

d)

företaget för kollektiva investeringar har infört riktlinjer och förfaranden för att säkerställa att sådana aktier löses in eller spärras snarast möjligt och i alla händelser inom två år efter ikraftträdandet av ändringsprotokollet som undertecknades den 27 maj 2015.

| C. | Finansiellt konto






  1. | Finansiellt konto: ett konto hos ett Finansiellt institut, inklusive Inlåningskonton, Depåkonton och






  a) | när det är det är fråga om en Investeringsenhet, andel i eget kapital eller skulder i det Finansiella institutet. Trots detta omfattar begreppet Finansiellt konto inte andel i eget kapital eller skulder i en Enhet som är en Investeringsenhet enbart på grundval av att den i) erbjuder investeringsrådgivning till kund och agerar på sådan kunds vägnar eller ii) hanterar portföljer för kund och agerar på sådan kunds vägnar i syfte att investera, förvalta eller administrera Finansiella tillgångar som i kundens namn sätts in hos ett annat Finansiellt institut än en sådan Enhet. |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Finansiellt konto

1.

Finansiellt konto: ett konto hos ett Finansiellt institut, inklusive Inlåningskonton, Depåkonton och

a)

när det är det är fråga om en Investeringsenhet, andel i eget kapital eller skulder i det Finansiella institutet. Trots detta omfattar begreppet Finansiellt konto inte andel i eget kapital eller skulder i en Enhet som är en Investeringsenhet enbart på grundval av att den i) erbjuder investeringsrådgivning till kund och agerar på sådan kunds vägnar eller ii) hanterar portföljer för kund och agerar på sådan kunds vägnar i syfte att investera, förvalta eller administrera Finansiella tillgångar som i kundens namn sätts in hos ett annat Finansiellt institut än en sådan Enhet.

| b) | när det är fråga om ett Finansiellt institut som inte beskrivs i punkt C.1 a, andel i eget kapital eller skulder i det Finansiella institutet om till syftena till valet av typen av andel hör att undvika rapportering i enlighet med avsnitt I, och |
| --- | --- |

b)

när det är fråga om ett Finansiellt institut som inte beskrivs i punkt C.1 a, andel i eget kapital eller skulder i det Finansiella institutet om till syftena till valet av typen av andel hör att undvika rapportering i enlighet med avsnitt I, och

| c) | Försäkringsavtal med kontantvärde eller Livränteavtal som tecknas eller förvaltas av ett Finansiellt institut, dock inte icke-investeringsrelaterad, icke-överförbar och omedelbart utbetalbar livränteförsäkring som tecknats för en fysisk person och innebär penningutbetalning av ålders- eller invaliditetspensionsförmån på ett konto som är ett Undantaget konto. |
| --- | --- |

c)

Försäkringsavtal med kontantvärde eller Livränteavtal som tecknas eller förvaltas av ett Finansiellt institut, dock inte icke-investeringsrelaterad, icke-överförbar och omedelbart utbetalbar livränteförsäkring som tecknats för en fysisk person och innebär penningutbetalning av ålders- eller invaliditetspensionsförmån på ett konto som är ett Undantaget konto.

Med Finansiellt konto avses inte ett konto som är ett Undantaget konto.

| 2. | Med Inlåningskonto avses ett företags-, löne-, spar-, termins- eller kapitalkonto eller ett konto som finns dokumenterat genom bankcertifikat, sparbevis, investeringsbevis, inlåningsbevis eller annat liknande instrument som tillhandahålls av ett Finansiellt institut inom ramen för dess regelmässiga bankverksamhet eller liknande verksamhet. Ett Inlåningskonto omfattar även belopp som förvaltas av ett försäkringsföretag och som i enlighet med ett avtal om garanterad investering eller liknande avtal är föremål för utbetalning eller kreditering av ränta. |
| --- | --- |

2.

Med Inlåningskonto avses ett företags-, löne-, spar-, termins- eller kapitalkonto eller ett konto som finns dokumenterat genom bankcertifikat, sparbevis, investeringsbevis, inlåningsbevis eller annat liknande instrument som tillhandahålls av ett Finansiellt institut inom ramen för dess regelmässiga bankverksamhet eller liknande verksamhet. Ett Inlåningskonto omfattar även belopp som förvaltas av ett försäkringsföretag och som i enlighet med ett avtal om garanterad investering eller liknande avtal är föremål för utbetalning eller kreditering av ränta.

| 3. | Med Depåkonto avses ett konto (dock inte ett Försäkrings- eller Livränteavtal) som innehåller en eller flera Finansiella tillgångar och förs till förmån för annan person. |
| --- | --- |

3.

Med Depåkonto avses ett konto (dock inte ett Försäkrings- eller Livränteavtal) som innehåller en eller flera Finansiella tillgångar och förs till förmån för annan person.

| 4. | Med Andel i eget kapital avses när det gäller en delägarbeskattad juridisk person som är ett Finansiellt institut, en andel antingen i den juridiska personens kapital eller i dess avkastning. När det gäller en trust som är ett Finansiellt institut, innehas andel i eget kapital helt eller delvis av en person som behandlas som en stiftare eller förmånstagare i trustens kapital eller varje annan fysisk person som utövar slutgiltig effektiv kontroll över trusten. En Rapporteringsskyldig person ska betraktas som förmånstagare av en trust om den Rapporteringsskyldiga personen har rätt att direkt eller indirekt (t.ex. genom ombud) erhålla en fixerad utdelning eller kan, direkt eller indirekt, erhålla en diskretionär utdelning från trusten. |
| --- | --- |

4.

Med Andel i eget kapital avses när det gäller en delägarbeskattad juridisk person som är ett Finansiellt institut, en andel antingen i den juridiska personens kapital eller i dess avkastning. När det gäller en trust som är ett Finansiellt institut, innehas andel i eget kapital helt eller delvis av en person som behandlas som en stiftare eller förmånstagare i trustens kapital eller varje annan fysisk person som utövar slutgiltig effektiv kontroll över trusten. En Rapporteringsskyldig person ska betraktas som förmånstagare av en trust om den Rapporteringsskyldiga personen har rätt att direkt eller indirekt (t.ex. genom ombud) erhålla en fixerad utdelning eller kan, direkt eller indirekt, erhålla en diskretionär utdelning från trusten.

| 5. | Med Försäkringsavtal avses ett avtal (dock inte Livränteavtal) som innebär att utfärdaren förbinder sig att betala ut ett belopp i samband med en specificerad oförutsedd händelse förknippad med dödsfall, sjukdom, olycksfall, skadeståndsanspråk eller egendomsskaderisk. |
| --- | --- |

5.

Med Försäkringsavtal avses ett avtal (dock inte Livränteavtal) som innebär att utfärdaren förbinder sig att betala ut ett belopp i samband med en specificerad oförutsedd händelse förknippad med dödsfall, sjukdom, olycksfall, skadeståndsanspråk eller egendomsskaderisk.

| 6. | Med Livränteavtal avses ett avtal enligt vilket utfärdaren förbinder sig att göra utbetalningar under en viss tidsperiod som helt eller delvis fastställs med hänsyn till den förväntade livslängden för en eller flera fysiska personer. Begreppet innefattar även avtal som betraktas som Livränteavtal i enlighet med lagstiftning, föreskrifter eller praxis inom jurisdiktionen (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) inom vilken avtalet slöts och i enlighet med vilken utfärdaren förbinder sig att göra utbetalningar under ett visst antal år. |
| --- | --- |

6.

Med Livränteavtal avses ett avtal enligt vilket utfärdaren förbinder sig att göra utbetalningar under en viss tidsperiod som helt eller delvis fastställs med hänsyn till den förväntade livslängden för en eller flera fysiska personer. Begreppet innefattar även avtal som betraktas som Livränteavtal i enlighet med lagstiftning, föreskrifter eller praxis inom jurisdiktionen (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) inom vilken avtalet slöts och i enlighet med vilken utfärdaren förbinder sig att göra utbetalningar under ett visst antal år.

| 7. | Med Försäkringsavtal med kontantvärde avses ett Försäkringsavtal (som inte är ett ansvarsåterförsäkringsavtal mellan två försäkringsföretag) som har ett Kontantvärde. |
| --- | --- |

7.

Med Försäkringsavtal med kontantvärde avses ett Försäkringsavtal (som inte är ett ansvarsåterförsäkringsavtal mellan två försäkringsföretag) som har ett Kontantvärde.

| 8. | Med Kontantvärde avses det belopp som är det högsta av i) det belopp som försäkringstagaren har att erhålla vid återköp eller uppsägning av avtalet (utan avdrag för avgifter för återköp eller pantsättning) och ii) det belopp som försäkringstagaren kan låna i enlighet med eller med hjälp av avtalet. Trots detta innefattar begreppet Kontantvärde inte ett belopp som ska betalas enligt ett Försäkringsavtal






  a) | endast då en fysisk person som är försäkrad enligt ett livförsäkringsavtal avlider, |
| --- | --- | --- |

8.

Med Kontantvärde avses det belopp som är det högsta av i) det belopp som försäkringstagaren har att erhålla vid återköp eller uppsägning av avtalet (utan avdrag för avgifter för återköp eller pantsättning) och ii) det belopp som försäkringstagaren kan låna i enlighet med eller med hjälp av avtalet. Trots detta innefattar begreppet Kontantvärde inte ett belopp som ska betalas enligt ett Försäkringsavtal

a)

endast då en fysisk person som är försäkrad enligt ett livförsäkringsavtal avlider,

| b) | som en personskade- eller sjukdomsförmån eller annan försäkringsförmån som utgör ersättning för ekonomisk skada som uppkommit i samband med en sådan händelse som försäkringen gäller för, |
| --- | --- |

b)

som en personskade- eller sjukdomsförmån eller annan försäkringsförmån som utgör ersättning för ekonomisk skada som uppkommit i samband med en sådan händelse som försäkringen gäller för,

| c) | som en återbetalning till försäkringstagaren av premie (exklusive försäkringsavgifter, oavsett om de faktiskt uppkommit) som tidigare erlagts i enlighet med ett Försäkringsavtal (som inte är ett investeringsrelaterat livförsäkringsavtal eller livränteavtal) på grund av att avtalet hävts eller sagts upp, risken reducerats under avtalets löptid eller premien ändrats till följd av en korrigering av ett räknefel eller liknande fel, |
| --- | --- |

c)

som en återbetalning till försäkringstagaren av premie (exklusive försäkringsavgifter, oavsett om de faktiskt uppkommit) som tidigare erlagts i enlighet med ett Försäkringsavtal (som inte är ett investeringsrelaterat livförsäkringsavtal eller livränteavtal) på grund av att avtalet hävts eller sagts upp, risken reducerats under avtalets löptid eller premien ändrats till följd av en korrigering av ett räknefel eller liknande fel,

| d) | som en återbäring till försäkringstagaren (utom utbetalning vid uppsägning) förutsatt att återbäringen avser ett Försäkringsavtal enligt vilket de enda förmåner som ska betalas beskrivs i punkt C.8 b, eller |
| --- | --- |

d)

som en återbäring till försäkringstagaren (utom utbetalning vid uppsägning) förutsatt att återbäringen avser ett Försäkringsavtal enligt vilket de enda förmåner som ska betalas beskrivs i punkt C.8 b, eller

| e) | som avkastning på en förskottspremie eller en premieinbetalning för ett Försäkringsavtal för vilket premien ska betalas minst årligen, om beloppet av förskottspremien eller premieinbetalningen inte överstiger nästa årspremie som ska betalas enligt avtalet. |
| --- | --- |

e)

som avkastning på en förskottspremie eller en premieinbetalning för ett Försäkringsavtal för vilket premien ska betalas minst årligen, om beloppet av förskottspremien eller premieinbetalningen inte överstiger nästa årspremie som ska betalas enligt avtalet.

| 9. | Med Redan existerande konto avses






  a) | ett Finansiellt konto som förvaltas av ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut från och med den 31 december året före ikraftträdandet av ändringsprotokollet den 27 maj 2015. |
| --- | --- | --- |

9.

Med Redan existerande konto avses

a)

ett Finansiellt konto som förvaltas av ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut från och med den 31 december året före ikraftträdandet av ändringsprotokollet den 27 maj 2015.

| b) | En medlemsstat eller Schweiz ska ha möjlighet att utvidga begreppet Redan existerande konto till att avse också varje Finansiellt konto tillhörande en Kontohavare, oavsett vilket datum detta finansiella konto öppnades, om






  i) | Kontohavaren även innehar ett Finansiellt konto som är ett redan Befintligt konto enligt punkt C.9 a hos det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet eller hos en Närstående enhet inom samma jurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz) som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet, |
| --- | --- | --- |

b)

En medlemsstat eller Schweiz ska ha möjlighet att utvidga begreppet Redan existerande konto till att avse också varje Finansiellt konto tillhörande en Kontohavare, oavsett vilket datum detta finansiella konto öppnades, om

i)

Kontohavaren även innehar ett Finansiellt konto som är ett redan Befintligt konto enligt punkt C.9 a hos det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet eller hos en Närstående enhet inom samma jurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz) som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet,

| ii) | det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet och, i tillämpliga fall, den Närstående enheten inom samma jurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz) som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet, behandlar de två ovannämnda Finansiella kontona, samt Kontohavarens eventuella andra Finansiella konton som behandlas som Redan existerande konton enligt led b, som ett enda Finansiellt konto i syfte att följa standarderna för kunskapskrav i avsnitt VII.A och i syfte att fastställa saldot eller värdet av något av de Finansiella kontona vid tillämpning av något av tröskelvärdena för konton, |
| --- | --- |

ii)

det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet och, i tillämpliga fall, den Närstående enheten inom samma jurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz) som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet, behandlar de två ovannämnda Finansiella kontona, samt Kontohavarens eventuella andra Finansiella konton som behandlas som Redan existerande konton enligt led b, som ett enda Finansiellt konto i syfte att följa standarderna för kunskapskrav i avsnitt VII.A och i syfte att fastställa saldot eller värdet av något av de Finansiella kontona vid tillämpning av något av tröskelvärdena för konton,

| iii) | det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet, med avseende på ett Finansiellt konto som omfattas av AML/KYC-förfaranden, får uppfylla kraven för sådana förfaranden för det Finansiella kontot genom att använda de AML/KYC-förfaranden som genomförs för det Redan existerande kontot enligt punkt C.9 a, och |
| --- | --- |

iii)

det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet, med avseende på ett Finansiellt konto som omfattas av AML/KYC-förfaranden, får uppfylla kraven för sådana förfaranden för det Finansiella kontot genom att använda de AML/KYC-förfaranden som genomförs för det Redan existerande kontot enligt punkt C.9 a, och

| iv) | det för att öppna det Finansiella kontot inte krävs att Kontohavaren tillhandahåller nya, kompletterande eller ändrade kundupplysningar utöver dem som krävs för detta avtals tillämpning. |
| --- | --- |

iv)

det för att öppna det Finansiella kontot inte krävs att Kontohavaren tillhandahåller nya, kompletterande eller ändrade kundupplysningar utöver dem som krävs för detta avtals tillämpning.

Före ikraftträdandet av ändringsprotokollet som undertecknades den 27 maj 2015 ska medlemsstaterna meddela Schweiz och Schweiz ska meddela Europeiska kommissionen om de har utnyttjat den möjlighet som föreskrivs i denna punkt. Europeiska kommissionen kan samordna översändandet av meddelandet från medlemsstaterna till Schweiz och Europeiska kommissionen ska översända anmälan från Schweiz till alla medlemsstater. Alla ytterligare ändringar av utövandet av denna möjlighet som vidtas av en medlemsstat eller Schweiz ska meddelas på samma sätt.

| 10. | Med Nytt konto avses ett Finansiellt konto som förvaltas av ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut och som öppnas vid eller efter ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015, såvida det inte behandlas som ett Redan existerande konto enligt den utvidgade definitionen av Redan existerande konto i stycke C.9. |
| --- | --- |

10.

Med Nytt konto avses ett Finansiellt konto som förvaltas av ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut och som öppnas vid eller efter ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015, såvida det inte behandlas som ett Redan existerande konto enligt den utvidgade definitionen av Redan existerande konto i stycke C.9.

| 11. | Med Redan existerande enskilt konto avses ett Redan existerande konto som innehas av en eller flera fysiska personer. |
| --- | --- |

11.

Med Redan existerande enskilt konto avses ett Redan existerande konto som innehas av en eller flera fysiska personer.

| 12. | Med Nytt enskilt konto avses ett Nytt konto som innehas av en eller flera fysiska personer. |
| --- | --- |

12.

Med Nytt enskilt konto avses ett Nytt konto som innehas av en eller flera fysiska personer.

| 13. | Med Redan existerande enhetskonto avses ett Redan existerande konto som innehas av en eller flera Enheter. |
| --- | --- |

13.

Med Redan existerande enhetskonto avses ett Redan existerande konto som innehas av en eller flera Enheter.

| 14. | Med Lågvärdekonto avses ett Redan existerande enskilt konto med ett sammanlagt saldo eller värde den 31 december året före ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015 som inte överstiger 1 000 000 USD eller motsvarande belopp angivet i varje medlemsstats eller Schweiz nationella valuta. |
| --- | --- |

14.

Med Lågvärdekonto avses ett Redan existerande enskilt konto med ett sammanlagt saldo eller värde den 31 december året före ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015 som inte överstiger 1 000 000 USD eller motsvarande belopp angivet i varje medlemsstats eller Schweiz nationella valuta.

| 15. | Med Högvärdekonto avses ett redan existerande enskilt konto med ett sammanlagt saldo eller värde som överstiger 1 000 000 USD eller motsvarande belopp angivet i varje medlemsstats eller Schweiz nationella valuta den 31 december som föregår ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015 eller den 31 december något av de efterföljande åren. |
| --- | --- |

15.

Med Högvärdekonto avses ett redan existerande enskilt konto med ett sammanlagt saldo eller värde som överstiger 1 000 000 USD eller motsvarande belopp angivet i varje medlemsstats eller Schweiz nationella valuta den 31 december som föregår ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015 eller den 31 december något av de efterföljande åren.

| 16. | Med Nytt enhetskonto avses ett Nytt konto som innehas av en eller flera Enheter. |
| --- | --- |

16.

Med Nytt enhetskonto avses ett Nytt konto som innehas av en eller flera Enheter.

| 17. | Med Undantaget konto avses följande konton:






  a) | Ett pensionskonto som uppfyller följande krav:






  i) | Kontot regleras som ett individuellt pensionskonto eller ingår som en del i en registrerad eller reglerad pensionsordning vars syfte är att tillhandahålla pensionsförmåner (inklusive förmåner vid invaliditet eller dödsfall). |
| --- | --- | --- | --- |

17.

Med Undantaget konto avses följande konton:

a)

Ett pensionskonto som uppfyller följande krav:

i)

Kontot regleras som ett individuellt pensionskonto eller ingår som en del i en registrerad eller reglerad pensionsordning vars syfte är att tillhandahålla pensionsförmåner (inklusive förmåner vid invaliditet eller dödsfall).

| ii) | Kontot är förknippat med skattelättnader (dvs. genom att insättningar på kontot som annars skulle beskattas är avdragsgilla eller inte räknas in i Kontohavarens bruttoinkomster eller beskattas enligt lägre skattesats, eller genom att investeringsinkomster från kontot är föremål för uppskjuten skatt eller lägre skattesats). |
| --- | --- |

ii)

Kontot är förknippat med skattelättnader (dvs. genom att insättningar på kontot som annars skulle beskattas är avdragsgilla eller inte räknas in i Kontohavarens bruttoinkomster eller beskattas enligt lägre skattesats, eller genom att investeringsinkomster från kontot är föremål för uppskjuten skatt eller lägre skattesats).

| iii) | Inrapportering av upplysningar till skattemyndigheterna krävs med avseende på kontot. |
| --- | --- |

iii)

Inrapportering av upplysningar till skattemyndigheterna krävs med avseende på kontot.

| iv) | Uttag sker på villkor att en specificerad pensionsålder uppnåtts eller att invalididet eller dödsfall inträffat, alternativt att utbetalningar som görs innan sådana specificerade händelser inträffat är förbundna med kostnader. |
| --- | --- |

iv)

Uttag sker på villkor att en specificerad pensionsålder uppnåtts eller att invalididet eller dödsfall inträffat, alternativt att utbetalningar som görs innan sådana specificerade händelser inträffat är förbundna med kostnader.

| v) | Antingen i) är de årliga insättningarna begränsade till 50 000 USD eller ett belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta motsvarande högst 50 000 USD eller ii) får det totala belopp som sätts in på kontot under en livstid uppgå till högst 1 000 000 USD eller ett belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta motsvarande högst 1 000 000 USD, och i båda fallen ska de regler för sammanläggning av konton och valutaomräkning som anges i avsnitt VII.C tillämpas. |
| --- | --- |

v)

Antingen i) är de årliga insättningarna begränsade till 50 000 USD eller ett belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta motsvarande högst 50 000 USD eller ii) får det totala belopp som sätts in på kontot under en livstid uppgå till högst 1 000 000 USD eller ett belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta motsvarande högst 1 000 000 USD, och i båda fallen ska de regler för sammanläggning av konton och valutaomräkning som anges i avsnitt VII.C tillämpas.

Ett Finansiellt konto som i övrigt uppfyller kravet i punkt C.17 a v fortsätter att uppfylla detta krav även om ett sådant Finansiellt konto får erhålla tillgångar eller medel som överförts från ett eller flera Finansiella konton som uppfyller kraven i punkt C.17 a eller b eller från en eller flera pensionsfonder som uppfyller något av kraven i punkterna B.5–7.

| b) | Ett konto som uppfyller följande krav:






  i) | Kontot regleras som ett investeringsinstrument med annat syfte än att tillhandahålla pension och är föremål för regelbunden handel på en etablerad värdepappersmarknad, alternativt regleras det som ett sparinstrument med annat syfte än att tillhandahålla pension. |
| --- | --- | --- |

b)

Ett konto som uppfyller följande krav:

i)

Kontot regleras som ett investeringsinstrument med annat syfte än att tillhandahålla pension och är föremål för regelbunden handel på en etablerad värdepappersmarknad, alternativt regleras det som ett sparinstrument med annat syfte än att tillhandahålla pension.

| ii) | Kontot är förknippat med skattelättnader (dvs. genom att insättningar på kontot som annars skulle beskattas är avdragsgilla eller inte räknas in i Kontohavarens bruttoinkomster eller beskattas enligt lägre skattesats, eller genom att investeringsinkomster från kontot är föremål för uppskjuten skatt eller lägre skattesats). |
| --- | --- |

ii)

Kontot är förknippat med skattelättnader (dvs. genom att insättningar på kontot som annars skulle beskattas är avdragsgilla eller inte räknas in i Kontohavarens bruttoinkomster eller beskattas enligt lägre skattesats, eller genom att investeringsinkomster från kontot är föremål för uppskjuten skatt eller lägre skattesats).

| iii) | För uttag krävs uppfyllande av specifika kriterier i fråga om syftet med investerings- eller sparkontot (till exempel tillhandahållande av utbildningsförmåner eller sjukvårdsförmåner), eller kostnader tillämpas om uttag görs utan att dessa kriterier är uppfyllda. |
| --- | --- |

iii)

För uttag krävs uppfyllande av specifika kriterier i fråga om syftet med investerings- eller sparkontot (till exempel tillhandahållande av utbildningsförmåner eller sjukvårdsförmåner), eller kostnader tillämpas om uttag görs utan att dessa kriterier är uppfyllda.

| iv) | De årliga insättningarna är begränsade till 50 000 USD eller ett belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta som motsvarar högst 50 000 USD, med tillämpning av de bestämmelser som anges i avsnitt VII.C om sammanläggning av konton och valutaomräkning. |
| --- | --- |

iv)

De årliga insättningarna är begränsade till 50 000 USD eller ett belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta som motsvarar högst 50 000 USD, med tillämpning av de bestämmelser som anges i avsnitt VII.C om sammanläggning av konton och valutaomräkning.

Ett Finansiellt konto som i övrigt uppfyller kravet i punkt C.17 b iv fortsätter att uppfylla detta krav även om ett sådant Finansiellt konto får erhålla tillgångar eller medel som överförts från ett eller flera Finansiella konton som uppfyller kraven i punkt C.17 a eller b eller från en eller flera pensionsfonder som uppfyller något av kraven i punkterna B.5–7.

| c) | Ett livförsäkringsavtal med en löptid som löper ut innan den försäkrade personen når 90 års ålder, förutsatt att avtalet uppfyller följande krav:






  i) | Regelbundna premier som inte minskar över tid och som ska betalas minst årligen under den tid som avtalet löper eller fram till dess att den försäkrade fyller 90 år, beroende på vilken period som är kortast. |
| --- | --- | --- |

c)

Ett livförsäkringsavtal med en löptid som löper ut innan den försäkrade personen når 90 års ålder, förutsatt att avtalet uppfyller följande krav:

i)

Regelbundna premier som inte minskar över tid och som ska betalas minst årligen under den tid som avtalet löper eller fram till dess att den försäkrade fyller 90 år, beroende på vilken period som är kortast.

| ii) | Avtalet har inget avtalsvärde som en person kan få tillgång till (genom uttag, lån eller på annat sätt) utan att avtalet sägs upp. |
| --- | --- |

ii)

Avtalet har inget avtalsvärde som en person kan få tillgång till (genom uttag, lån eller på annat sätt) utan att avtalet sägs upp.

| iii) | Det belopp (förutom dödsfallsförmån) som ska betalas ut vid avtalets annullering eller uppsägning får inte överstiga de sammanlagda premier som betalats in under avtalet, minus dödsfalls-, sjukdoms- och omkostnadsersättning (oavsett om sådan faktiskt uppkommit) för den period eller de perioder som avtalet löpt och eventuella belopp som betalats innan avtalet annullerats eller sagts upp. |
| --- | --- |

iii)

Det belopp (förutom dödsfallsförmån) som ska betalas ut vid avtalets annullering eller uppsägning får inte överstiga de sammanlagda premier som betalats in under avtalet, minus dödsfalls-, sjukdoms- och omkostnadsersättning (oavsett om sådan faktiskt uppkommit) för den period eller de perioder som avtalet löpt och eventuella belopp som betalats innan avtalet annullerats eller sagts upp.

| iv) | Avtalet innehas inte av en person som förvärvat avtalet i värdeskapande syfte. |
| --- | --- |

iv)

Avtalet innehas inte av en person som förvärvat avtalet i värdeskapande syfte.

| d) | Ett konto som innehas uteslutande av dödsbo, om kopia på den avlidnes testamente eller dödsattest finns med i dokumentationen för kontot. |
| --- | --- |

d)

Ett konto som innehas uteslutande av dödsbo, om kopia på den avlidnes testamente eller dödsattest finns med i dokumentationen för kontot.

| e) | Ett konto som upprättats i samband med något av följande:






  i) | Domstols beslut eller dom. |
| --- | --- | --- |

e)

Ett konto som upprättats i samband med något av följande:

i)

Domstols beslut eller dom.

| ii) | Försäljning, byte eller uthyrning av fast eller lös egendom, under förutsättning att kontot uppfyller följande krav:






  — | Kontomedlen utgörs uteslutande av förskottsbetalning, handpenning, deposition av ett lämpligt belopp som säkerhet med en direkt koppling till transaktionen i fråga, eller en liknande betalning, eller av Finansiella tillgångar som satts in på kontot i samband med försäljning, byte eller uthyrning av egendomen. |
| --- | --- | --- |

ii)

Försäljning, byte eller uthyrning av fast eller lös egendom, under förutsättning att kontot uppfyller följande krav:

—

Kontomedlen utgörs uteslutande av förskottsbetalning, handpenning, deposition av ett lämpligt belopp som säkerhet med en direkt koppling till transaktionen i fråga, eller en liknande betalning, eller av Finansiella tillgångar som satts in på kontot i samband med försäljning, byte eller uthyrning av egendomen.

| — | Kontot har öppnats och används uteslutande för att säkerställa fullgörandet av köparens skyldighet att betala köpeskilling för egendomen, säljarens skyldighet att stå för eventuella ansvarsförpliktelser eller uthyrarens eller hyrestagarens skyldighet att ersätta eventuella skador på den hyrda egendomen i enlighet med hyreskontraktet. |
| --- | --- |

—

Kontot har öppnats och används uteslutande för att säkerställa fullgörandet av köparens skyldighet att betala köpeskilling för egendomen, säljarens skyldighet att stå för eventuella ansvarsförpliktelser eller uthyrarens eller hyrestagarens skyldighet att ersätta eventuella skador på den hyrda egendomen i enlighet med hyreskontraktet.

| — | Tillgångarna på kontot, inbegripet de inkomster som de genererar, kommer att utbetalas eller på annat sätt utfalla till förmån för köparen, säljaren, uthyraren eller hyrestagaren (inklusive för att någon av dessa ska kunna uppfylla sina skyldigheter) när egendomen säljs, byts eller överlåts, eller när hyresavtalet upphör att gälla. |
| --- | --- |

—

Tillgångarna på kontot, inbegripet de inkomster som de genererar, kommer att utbetalas eller på annat sätt utfalla till förmån för köparen, säljaren, uthyraren eller hyrestagaren (inklusive för att någon av dessa ska kunna uppfylla sina skyldigheter) när egendomen säljs, byts eller överlåts, eller när hyresavtalet upphör att gälla.

| — | Kontot är inte ett marginalkonto eller liknande konto som öppnats i samband med att en Finansiell tillgång säljs eller byts. |
| --- | --- |

—

Kontot är inte ett marginalkonto eller liknande konto som öppnats i samband med att en Finansiell tillgång säljs eller byts.

| — | Kontot är inte knutet till ett konto som beskrivs i punkt C.17 f. |
| --- | --- |

—

Kontot är inte knutet till ett konto som beskrivs i punkt C.17 f.

| iii) | Skyldighet för ett Finansiellt institut som avbetalar ett lån med fast egendom som säkerhet att sätta av en del av betalningen uteslutande i syfte att underlätta att skatter eller försäkringsavgifter som rör den fasta egendomen kan betalas vid ett senare tillfälle. |
| --- | --- |

iii)

Skyldighet för ett Finansiellt institut som avbetalar ett lån med fast egendom som säkerhet att sätta av en del av betalningen uteslutande i syfte att underlätta att skatter eller försäkringsavgifter som rör den fasta egendomen kan betalas vid ett senare tillfälle.

| iv) | Ett Finansiellt instituts skyldighet att underlätta betalning av skatter vid ett senare tillfälle. |
| --- | --- |

iv)

Ett Finansiellt instituts skyldighet att underlätta betalning av skatter vid ett senare tillfälle.

| f) | Ett Inlåningskonto som uppfyller följande krav:






  i) | Kontot finns uteslutande på grund av att en kund gör en inbetalning som överstiger det utestående saldot med avseende på ett kreditkort eller annan revolverande kredit, och det överskjutande beloppet återbetalas inte omedelbart till kunden. |
| --- | --- | --- |

f)

Ett Inlåningskonto som uppfyller följande krav:

i)

Kontot finns uteslutande på grund av att en kund gör en inbetalning som överstiger det utestående saldot med avseende på ett kreditkort eller annan revolverande kredit, och det överskjutande beloppet återbetalas inte omedelbart till kunden.

| ii) | Från och med eller före ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015, inför det Finansiella institutet riktlinjer och förfaranden antingen för att förhindra att en kund gör en inbetalning som överstiger det utestående saldot med mer än 50 000 USD eller ett belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta som motsvarar 50 000 USD, eller för att säkerställa att en kundbetalning som överstiger det utestående saldot med mer än detta belopp återbetalas till kunden inom 60 dagar, varvid de regler för valutaomräkning som anges i avsnitt VII.C ska tillämpas i båda fallen. I detta sammanhang ska en överskjutande kundbetalning inte avse kreditsaldon som uppstått på grund av omtvistade debiteringar, medan däremot kreditsaldon som uppstått på grund av returnerade varor omfattas. |
| --- | --- |

ii)

Från och med eller före ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015, inför det Finansiella institutet riktlinjer och förfaranden antingen för att förhindra att en kund gör en inbetalning som överstiger det utestående saldot med mer än 50 000 USD eller ett belopp angivet i en medlemsstats eller Schweiz nationella valuta som motsvarar 50 000 USD, eller för att säkerställa att en kundbetalning som överstiger det utestående saldot med mer än detta belopp återbetalas till kunden inom 60 dagar, varvid de regler för valutaomräkning som anges i avsnitt VII.C ska tillämpas i båda fallen. I detta sammanhang ska en överskjutande kundbetalning inte avse kreditsaldon som uppstått på grund av omtvistade debiteringar, medan däremot kreditsaldon som uppstått på grund av returnerade varor omfattas.

| g) | Andra konton som utgör en låg risk för skatteundandragande, som i allt väsentligt liknar något av de konton som avses i led C.17 a–f och som enligt nationell lagstiftning är ett Undantaget konto och, för medlemsstaterna, föreskrivs i artikel 8.7a i rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och som anmälts till Schweiz och, för Schweiz, har anmälts till Europeiska kommissionen, förutsatt att kontots status som Undantaget konto inte motverkar tillämpningen av detta avtal. |
| --- | --- |

g)

Andra konton som utgör en låg risk för skatteundandragande, som i allt väsentligt liknar något av de konton som avses i led C.17 a–f och som enligt nationell lagstiftning är ett Undantaget konto och, för medlemsstaterna, föreskrivs i artikel 8.7a i rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och som anmälts till Schweiz och, för Schweiz, har anmälts till Europeiska kommissionen, förutsatt att kontots status som Undantaget konto inte motverkar tillämpningen av detta avtal.

| D. | Rapporteringspliktiga konton






  1. | Med Rapporteringspliktigt konto avses ett Finansiellt konto som innehas av en eller flera Rapporteringsskyldiga personer eller en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer, förutsatt att det har identifierats som sådant i enlighet med de förfaranden för kundkännedom som beskrivs i avsnitten II–VII. |
| --- | --- | --- |

D.

Rapporteringspliktiga konton

1.

Med Rapporteringspliktigt konto avses ett Finansiellt konto som innehas av en eller flera Rapporteringsskyldiga personer eller en Passiv icke-finansiell enhet med en eller flera Personer med bestämmande inflytande som är Rapporteringsskyldiga personer, förutsatt att det har identifierats som sådant i enlighet med de förfaranden för kundkännedom som beskrivs i avsnitten II–VII.

| 2. | Med Rapporteringsskyldig person avses en person inom en Rapporteringspliktig jurisdiktion som inte är: i) ett bolag vars aktier det handlas regelmässigt med på en eller flera etablerade värdepappersmarknader, ii) ett bolag som är en Närstående enhet till ett bolag som beskrivs i led i), iii) en Offentlig enhet, iv) en Internationell organisation, v) en Centralbank, eller vi) ett Finansiellt institut. |
| --- | --- |

2.

Med Rapporteringsskyldig person avses en person inom en Rapporteringspliktig jurisdiktion som inte är: i) ett bolag vars aktier det handlas regelmässigt med på en eller flera etablerade värdepappersmarknader, ii) ett bolag som är en Närstående enhet till ett bolag som beskrivs i led i), iii) en Offentlig enhet, iv) en Internationell organisation, v) en Centralbank, eller vi) ett Finansiellt institut.

| 3. | Med Person inom rapporteringspliktig jurisdiktion avses en fysisk person eller Enhet som har sitt hemvist i en Rapporteringspliktig jurisdiktion i enlighet med en sådan jurisdiktions skattelagstiftning eller ett dödsbo efter en avliden som hade sitt hemvist i en Rapporteringspliktig jurisdiktion. I detta syfte ska en Enhet såsom en delägarbeskattad juridisk person, en delägarbeskattad juridisk person med begränsat ansvar eller liknande juridisk konstruktion som inte har något skatterättsligt hemvist behandlas som om den hade sitt hemvist i den jurisdiktion där platsen för dess faktiska företagsledning finns. |
| --- | --- |

3.

Med Person inom rapporteringspliktig jurisdiktion avses en fysisk person eller Enhet som har sitt hemvist i en Rapporteringspliktig jurisdiktion i enlighet med en sådan jurisdiktions skattelagstiftning eller ett dödsbo efter en avliden som hade sitt hemvist i en Rapporteringspliktig jurisdiktion. I detta syfte ska en Enhet såsom en delägarbeskattad juridisk person, en delägarbeskattad juridisk person med begränsat ansvar eller liknande juridisk konstruktion som inte har något skatterättsligt hemvist behandlas som om den hade sitt hemvist i den jurisdiktion där platsen för dess faktiska företagsledning finns.

| 4. | Med Rapporteringsskyldig behörighet avses Schweiz med avseende på en medlemsstat, eller en medlemsstat med avseende på Schweiz, inom ramen för skyldigheten att tillhandahålla de upplysningar som specificeras i avsnitt I. |
| --- | --- |

4.

Med Rapporteringsskyldig behörighet avses Schweiz med avseende på en medlemsstat, eller en medlemsstat med avseende på Schweiz, inom ramen för skyldigheten att tillhandahålla de upplysningar som specificeras i avsnitt I.

| 5. | Med Deltagande jurisdiktion avses med avseende på en medlemsstat eller på Schweiz






  a) | varje medlemsstat när det gäller att rapportera till Schweiz, eller |
| --- | --- | --- |

5.

Med Deltagande jurisdiktion avses med avseende på en medlemsstat eller på Schweiz

a)

varje medlemsstat när det gäller att rapportera till Schweiz, eller

| b) | Schweiz när det gäller att rapportera till en medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

Schweiz när det gäller att rapportera till en medlemsstat, eller

| c) | övriga jurisdiktioner i) med vilka den berörda medlemsstaten eller Schweiz, beroende på sammanhanget, har en överenskommelse enligt vilken den jurisdiktionen kommer att tillhandahålla de upplysningar som specificeras i avsnitt I, och ii) som identifieras i en förteckning som offentliggörs av den medlemsstaten eller Schweiz och som anmäls till Schweiz respektive till Europeiska kommissionen, |
| --- | --- |

c)

övriga jurisdiktioner i) med vilka den berörda medlemsstaten eller Schweiz, beroende på sammanhanget, har en överenskommelse enligt vilken den jurisdiktionen kommer att tillhandahålla de upplysningar som specificeras i avsnitt I, och ii) som identifieras i en förteckning som offentliggörs av den medlemsstaten eller Schweiz och som anmäls till Schweiz respektive till Europeiska kommissionen,

| d) | när det gäller medlemsstater, övriga jurisdiktioner i) med vilka Europeiska unionen har en överenskommelse enligt vilken den jurisdiktionen kommer att tillhandahålla de upplysningar som specificeras i avsnitt I, och ii) som identifieras i en förteckning som offentliggörs av Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

d)

när det gäller medlemsstater, övriga jurisdiktioner i) med vilka Europeiska unionen har en överenskommelse enligt vilken den jurisdiktionen kommer att tillhandahålla de upplysningar som specificeras i avsnitt I, och ii) som identifieras i en förteckning som offentliggörs av Europeiska kommissionen.

| 6. | Med Personer med bestämmande inflytande avses fysiska personer som utövar kontroll över en Enhet. När det är fråga om en trust avses stiftare, förvaltare, beskyddare (i förekommande fall), förmånstagare eller förmånstagarkrets(ar) och andra fysiska personer som utövar verklig kontroll över trusten, och när det är fråga om en juridisk konstruktion som inte är en trust avser begreppet personer i motsvarande eller liknande ställning. Tolkningen av Personer med bestämmande inflytande måste stämma överens med rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Med Personer med bestämmande inflytande avses fysiska personer som utövar kontroll över en Enhet. När det är fråga om en trust avses stiftare, förvaltare, beskyddare (i förekommande fall), förmånstagare eller förmånstagarkrets(ar) och andra fysiska personer som utövar verklig kontroll över trusten, och när det är fråga om en juridisk konstruktion som inte är en trust avser begreppet personer i motsvarande eller liknande ställning. Tolkningen av Personer med bestämmande inflytande måste stämma överens med rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder.

| 7. | Med Icke-finansiell enhet avses varje Enhet som inte är ett Finansiellt institut. |
| --- | --- |

7.

Med Icke-finansiell enhet avses varje Enhet som inte är ett Finansiellt institut.

| 8. | Med Passiv icke-finansiell enhet avses i) varje Icke-finansiell enhet som inte är en Aktiv icke-finansiell enhet, eller ii) en Investeringsenhet som beskrivs i punkt A.6 b som inte är ett Finansiellt institut i en Deltagande jurisdiktion. |
| --- | --- |

8.

Med Passiv icke-finansiell enhet avses i) varje Icke-finansiell enhet som inte är en Aktiv icke-finansiell enhet, eller ii) en Investeringsenhet som beskrivs i punkt A.6 b som inte är ett Finansiellt institut i en Deltagande jurisdiktion.

| 9. | Med Aktiv icke-finansiell enhet avses varje Icke-finansiell enhet som uppfyller något av följande kriterier:






  a) | Mindre än 50 % av den Icke-finansiella enhetens bruttointäkter under föregående kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod utgörs av passiva intäkter, och mindre än 50 % av de tillgångar som innehades av den Icke-finansiella enheten under föregående kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod utgörs av tillgångar som genererar eller innehas i syfte att generera passiva intäkter. |
| --- | --- | --- |

9.

Med Aktiv icke-finansiell enhet avses varje Icke-finansiell enhet som uppfyller något av följande kriterier:

a)

Mindre än 50 % av den Icke-finansiella enhetens bruttointäkter under föregående kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod utgörs av passiva intäkter, och mindre än 50 % av de tillgångar som innehades av den Icke-finansiella enheten under föregående kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod utgörs av tillgångar som genererar eller innehas i syfte att generera passiva intäkter.

| b) | Aktierna i den Icke-finansiella enheten är föremål för regelmässig handel på en etablerad värdepappersmarknad, eller också är enheten en Närstående enhet till en Enhet vars aktier är föremål för regelmässig handel på en etablerad värdepappersmarknad. |
| --- | --- |

b)

Aktierna i den Icke-finansiella enheten är föremål för regelmässig handel på en etablerad värdepappersmarknad, eller också är enheten en Närstående enhet till en Enhet vars aktier är föremål för regelmässig handel på en etablerad värdepappersmarknad.

| c) | Den Icke-finansiella enheten är en Offentlig enhet, en Internationell organisation, en Centralbank eller en Enhet som helt ägs av någon av dessa. |
| --- | --- |

c)

Den Icke-finansiella enheten är en Offentlig enhet, en Internationell organisation, en Centralbank eller en Enhet som helt ägs av någon av dessa.

| d) | Väsentligen all verksamhet i den Icke-finansiella enheten består i att äga (hela eller delar av) det utestående aktieinnehavet i, eller tillhandahålla finansiering och tjänster till, ett eller flera dotterbolag som bedriver handel eller affärsverksamhet som inte utgör verksamhet i ett Finansiellt institut, där dock en Enhet inte ska anses ha denna status om Enheten fungerar som (eller utger sig för att vara) en investeringsfond, såsom exempelvis en private equity-fond, riskkapitalfond, leveraged buy-out-fond eller någon form av investeringsinstrument vars syfte är att förvärva eller finansiera bolag och sedan äga andelar i dessa bolag som anläggningstillgångar för investeringsändamål. |
| --- | --- |

d)

Väsentligen all verksamhet i den Icke-finansiella enheten består i att äga (hela eller delar av) det utestående aktieinnehavet i, eller tillhandahålla finansiering och tjänster till, ett eller flera dotterbolag som bedriver handel eller affärsverksamhet som inte utgör verksamhet i ett Finansiellt institut, där dock en Enhet inte ska anses ha denna status om Enheten fungerar som (eller utger sig för att vara) en investeringsfond, såsom exempelvis en private equity-fond, riskkapitalfond, leveraged buy-out-fond eller någon form av investeringsinstrument vars syfte är att förvärva eller finansiera bolag och sedan äga andelar i dessa bolag som anläggningstillgångar för investeringsändamål.

| e) | Den Icke-finansiella enheten bedriver ännu inte någon affärsverksamhet och har inte tidigare bedrivit någon affärsverksamhet men investerar kapital i tillgångar i syfte att bedriva annan affärsverksamhet än verksamhet i en Finansiellt institut, under förutsättning att den Icke-finansiella enheten inte anses uppfylla kraven för detta undantag efter det datum som infaller 24 månader efter det datum då den Icke-finansiella enheten först etablerades. |
| --- | --- |

e)

Den Icke-finansiella enheten bedriver ännu inte någon affärsverksamhet och har inte tidigare bedrivit någon affärsverksamhet men investerar kapital i tillgångar i syfte att bedriva annan affärsverksamhet än verksamhet i en Finansiellt institut, under förutsättning att den Icke-finansiella enheten inte anses uppfylla kraven för detta undantag efter det datum som infaller 24 månader efter det datum då den Icke-finansiella enheten först etablerades.

| f) | Den Icke-finansiella enheten har inte varit ett Finansiellt institut under de senaste fem åren och håller på att avveckla sina tillgångar eller genomgår en omorganisation i syfte att fortsätta eller återuppta affärsverksamhet som inte utgör verksamhet i ett Finansiellt institut. |
| --- | --- |

f)

Den Icke-finansiella enheten har inte varit ett Finansiellt institut under de senaste fem åren och håller på att avveckla sina tillgångar eller genomgår en omorganisation i syfte att fortsätta eller återuppta affärsverksamhet som inte utgör verksamhet i ett Finansiellt institut.

| g) | Den Icke-finansiella enheten ägnar sig huvudsakligen åt finansierings- och risksäkringstransaktioner med eller åt Närstående enheter som inte är Finansiella institut, och tillhandahåller inte några finansierings- eller hedgingtjänster till någon Enhet som inte är en Närstående enhet, förutsatt att den grupp som sådana Närstående enheter ingår i huvudsakligen ägnar sig åt affärsverksamhet som inte utgör verksamhet i ett Finansiellt institut. |
| --- | --- |

g)

Den Icke-finansiella enheten ägnar sig huvudsakligen åt finansierings- och risksäkringstransaktioner med eller åt Närstående enheter som inte är Finansiella institut, och tillhandahåller inte några finansierings- eller hedgingtjänster till någon Enhet som inte är en Närstående enhet, förutsatt att den grupp som sådana Närstående enheter ingår i huvudsakligen ägnar sig åt affärsverksamhet som inte utgör verksamhet i ett Finansiellt institut.

| h) | Den Icke-finansiella enheten uppfyller samtliga följande krav:






  i) | Den är etablerad och verksam i sin hemvistjurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) uteslutande för religiösa, välgörande, vetenskapliga, konstnärliga, kulturella, idrottsliga eller utbildningsmässiga ändamål, eller har etablerats och är verksam i sin hemvistjurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) och är en yrkesorganisation, branschorganisation, handelskammare, arbetstagarorganisation, jordbruks- eller trädgårdsbruksorganisation, medborgarorganisation eller en organisation som uteslutande verkar för att främja social välfärd. |
| --- | --- | --- |

h)

Den Icke-finansiella enheten uppfyller samtliga följande krav:

i)

Den är etablerad och verksam i sin hemvistjurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) uteslutande för religiösa, välgörande, vetenskapliga, konstnärliga, kulturella, idrottsliga eller utbildningsmässiga ändamål, eller har etablerats och är verksam i sin hemvistjurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) och är en yrkesorganisation, branschorganisation, handelskammare, arbetstagarorganisation, jordbruks- eller trädgårdsbruksorganisation, medborgarorganisation eller en organisation som uteslutande verkar för att främja social välfärd.

| ii) | Den är befriad från inkomstskatt i sin hemvistjurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion). |
| --- | --- |

ii)

Den är befriad från inkomstskatt i sin hemvistjurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion).

| iii) | Den har inga aktieägare eller medlemmar med ägar- eller vinstintressen när det gäller dess intäkter eller tillgångar. |
| --- | --- |

iii)

Den har inga aktieägare eller medlemmar med ägar- eller vinstintressen när det gäller dess intäkter eller tillgångar.

| iv) | Gällande lagstiftning i den Icke-finansiella enhetens hemvistjurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) eller Enhetens stiftelseurkund tillåter inte att några av Enhetens intäkter eller tillgångar utdelas till eller används till förmån för privatperson eller Enhet som inte är en välgörenhetsenhet, förutom om detta sker som en följd av den Icke-finansiella enhetens välgörenhetsverksamhet eller som betalning av rimlig ersättning för utförda tjänster eller som betalning som motsvarar skäligt marknadsvärde för egendom som den Icke-finansiella enheten har förvärvat. |
| --- | --- |

iv)

Gällande lagstiftning i den Icke-finansiella enhetens hemvistjurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) eller Enhetens stiftelseurkund tillåter inte att några av Enhetens intäkter eller tillgångar utdelas till eller används till förmån för privatperson eller Enhet som inte är en välgörenhetsenhet, förutom om detta sker som en följd av den Icke-finansiella enhetens välgörenhetsverksamhet eller som betalning av rimlig ersättning för utförda tjänster eller som betalning som motsvarar skäligt marknadsvärde för egendom som den Icke-finansiella enheten har förvärvat.

| v) | Gällande lagstiftning i den Icke-finansiella enhetens hemvistjurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) eller den Icke-finansiella enhetens stiftelseurkund föreskriver att alla tillgångar vid den Enhetens likvidation eller upplösning överförs till en Offentlig enhet eller annan organisation utan vinstsyfte eller tillfaller regeringen i den Icke-finansiella enhetens hemvistjurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) eller något politiskt förvaltningsområde under sådan jurisdiktion. |
| --- | --- |

v)

Gällande lagstiftning i den Icke-finansiella enhetens hemvistjurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) eller den Icke-finansiella enhetens stiftelseurkund föreskriver att alla tillgångar vid den Enhetens likvidation eller upplösning överförs till en Offentlig enhet eller annan organisation utan vinstsyfte eller tillfaller regeringen i den Icke-finansiella enhetens hemvistjurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) eller något politiskt förvaltningsområde under sådan jurisdiktion.

| E. | Övrigt






  1. | Med Kontohavare avses den person som det kontohållande Finansiella institutet har registrerat eller identifierat som innehavare av ett Finansiellt konto. En person som inte är ett Finansiellt institut och som i egenskap av ombud, förmyndare, förvaltare, underteckningsbehörig, investeringsrådgivare eller förmedlare förvaltar ett Finansiellt konto till förmån för annan person eller för annan persons räkning ska inte anses vara innehavare av kontot vid tillämpningen av denna bilaga, utan denna andra person ska anses vara innehavare av kontot. När det är fråga om ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal är Kontohavaren varje person som har rättmätig tillgång till Kontantvärdet eller rätt att ändra avtalets förmånstagare. Om det inte finns någon person som har tillgång till Kontantvärdet eller rätt att ändra förmånstagare ska Kontohavaren anses vara varje person som i avtalet anges som ägare och varje person med förvärvade rättigheter till utbetalning i enlighet med avtalet. När ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal faller ut anses varje person som i enlighet med avtalet har rätt till utbetalning som Kontohavare. |
| --- | --- | --- |

E.

Övrigt

1.

Med Kontohavare avses den person som det kontohållande Finansiella institutet har registrerat eller identifierat som innehavare av ett Finansiellt konto. En person som inte är ett Finansiellt institut och som i egenskap av ombud, förmyndare, förvaltare, underteckningsbehörig, investeringsrådgivare eller förmedlare förvaltar ett Finansiellt konto till förmån för annan person eller för annan persons räkning ska inte anses vara innehavare av kontot vid tillämpningen av denna bilaga, utan denna andra person ska anses vara innehavare av kontot. När det är fråga om ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal är Kontohavaren varje person som har rättmätig tillgång till Kontantvärdet eller rätt att ändra avtalets förmånstagare. Om det inte finns någon person som har tillgång till Kontantvärdet eller rätt att ändra förmånstagare ska Kontohavaren anses vara varje person som i avtalet anges som ägare och varje person med förvärvade rättigheter till utbetalning i enlighet med avtalet. När ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal faller ut anses varje person som i enlighet med avtalet har rätt till utbetalning som Kontohavare.

| 2. | Med AML/KYC-förfaranden avses ett Rapporteringsskyldigt finansiellt instituts åtgärder för kundkännedom i enlighet med kraven på bekämpning av penningtvätt eller liknande krav som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet omfattas av. |
| --- | --- |

2.

Med AML/KYC-förfaranden avses ett Rapporteringsskyldigt finansiellt instituts åtgärder för kundkännedom i enlighet med kraven på bekämpning av penningtvätt eller liknande krav som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet omfattas av.

| 3. | Med Enhet avses en juridisk person eller rättslig konstruktion, såsom ett bolag, en delägarbeskattad juridisk person, en trust eller en stiftelse. |
| --- | --- |

3.

Med Enhet avses en juridisk person eller rättslig konstruktion, såsom ett bolag, en delägarbeskattad juridisk person, en trust eller en stiftelse.

| 4. | En enhet är en Närstående enhet till en annan Enhet om den ena kontrollerar den andra, eller om båda Enheter står under gemensam kontroll. Med kontroll avses här direkt eller indirekt innehav av över 50 % av rösterna och värdet i en Enhet. En medlemsstat eller Schweiz ska ha möjlighet att definiera en Enhet som Närstående enhet till en annan Enhet om a) den ena Enheten kontrollerar den andra, b) de två Enheterna står under gemensam kontroll, eller c) de två Enheterna som är Investeringsenheter enligt punkt A.6 b och står under gemensam företagsledning, och ledningen uppfyller kraven på förfaranden för kundkännedom för sådana Investeringsenheter. Med kontroll avses här direkt eller indirekt innehav av över 50 % av rösterna och värdet i en Enhet.
  Före ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015, ska medlemsstaterna meddela Schweiz, och Schweiz meddela Europeiska kommissionen, om de har utnyttjat den möjlighet som föreskrivs i denna punkt. Europeiska kommissionen kan samordna översändandet av meddelandet från medlemsstaterna till Schweiz och Europeiska kommissionen ska översända anmälan från Schweiz till alla medlemsstater. Alla ytterligare ändringar av utövandet av denna möjlighet som vidtas av en medlemsstat eller Schweiz ska meddelas på samma sätt. |
| --- | --- |

4.

En enhet är en Närstående enhet till en annan Enhet om den ena kontrollerar den andra, eller om båda Enheter står under gemensam kontroll. Med kontroll avses här direkt eller indirekt innehav av över 50 % av rösterna och värdet i en Enhet. En medlemsstat eller Schweiz ska ha möjlighet att definiera en Enhet som Närstående enhet till en annan Enhet om a) den ena Enheten kontrollerar den andra, b) de två Enheterna står under gemensam kontroll, eller c) de två Enheterna som är Investeringsenheter enligt punkt A.6 b och står under gemensam företagsledning, och ledningen uppfyller kraven på förfaranden för kundkännedom för sådana Investeringsenheter. Med kontroll avses här direkt eller indirekt innehav av över 50 % av rösterna och värdet i en Enhet.

Före ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015, ska medlemsstaterna meddela Schweiz, och Schweiz meddela Europeiska kommissionen, om de har utnyttjat den möjlighet som föreskrivs i denna punkt. Europeiska kommissionen kan samordna översändandet av meddelandet från medlemsstaterna till Schweiz och Europeiska kommissionen ska översända anmälan från Schweiz till alla medlemsstater. Alla ytterligare ändringar av utövandet av denna möjlighet som vidtas av en medlemsstat eller Schweiz ska meddelas på samma sätt.

| 5. | Med Skatteregistreringsnummer avses identifikationsnummer för skattebetalare (eller funktionell motsvarighet om sådant nummer saknas). |
| --- | --- |

5.

Med Skatteregistreringsnummer avses identifikationsnummer för skattebetalare (eller funktionell motsvarighet om sådant nummer saknas).

| 6. | Med Styrkande dokumentation avses något av följande:






  a) | Ett hemvistsintyg utfärdat av ett behörigt myndighetsorgan (till exempel en regering, ett statligt organ eller en kommun) i den jurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) där betalningsmottagaren uppger sig ha hemvist. |
| --- | --- | --- |

6.

Med Styrkande dokumentation avses något av följande:

a)

Ett hemvistsintyg utfärdat av ett behörigt myndighetsorgan (till exempel en regering, ett statligt organ eller en kommun) i den jurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) där betalningsmottagaren uppger sig ha hemvist.

| b) | För fysiska personer, en giltig identitetshandling som utfärdats av ett behörigt myndighetsorgan (till exempel en regering, ett statligt organ eller en kommun) och som innehåller personens namn och vanligtvis används för identifikationsändamål. |
| --- | --- |

b)

För fysiska personer, en giltig identitetshandling som utfärdats av ett behörigt myndighetsorgan (till exempel en regering, ett statligt organ eller en kommun) och som innehåller personens namn och vanligtvis används för identifikationsändamål.

| c) | När det är fråga om en Enhet, officiella handlingar som utfärdats av ett behörigt myndighetsorgan (till exempel en regering, ett statligt organ eller en kommun) och som innehåller Enhetens namn och adressen till dess huvudkontor antingen i den jurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) där Enheten säger sig ha sitt hemvist eller i den jurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) där Enheten bildades eller organiserades. |
| --- | --- |

c)

När det är fråga om en Enhet, officiella handlingar som utfärdats av ett behörigt myndighetsorgan (till exempel en regering, ett statligt organ eller en kommun) och som innehåller Enhetens namn och adressen till dess huvudkontor antingen i den jurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) där Enheten säger sig ha sitt hemvist eller i den jurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan jurisdiktion) där Enheten bildades eller organiserades.

| d) | En reviderad årsredovisning, tredje parts kreditrapport, konkursansökan eller rapport från myndighet med ansvar för värdepapperstillsyn. |
| --- | --- |

d)

En reviderad årsredovisning, tredje parts kreditrapport, konkursansökan eller rapport från myndighet med ansvar för värdepapperstillsyn.

När det är fråga om ett Redan existerande enhetskonto får varje medlemsstat eller Schweiz tillåta Rapporteringsskyldiga finansiella institut att som Styrkande dokumentation använda varje klassificering i det Rapporteringsskyldiga finansiella institutets arkiv med avseende på Kontohavaren och som fastställts på grundval av ett standardiserat system för branschkoder, som registrerats av det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet i överensstämmelse med dess normala affärsmetoder för AML/KYC- förfaranden eller för andra regleringsändamål (utom beskattningsändamål) och som det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet genomförde före dagen för klassificeringen av det Finansiella kontot som ett Redan befintligt konto, förutsatt att det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte känner till eller inte har anledning att känna till att en sådan klassificering är felaktig eller otillförlitlig. Med Standardiserat system för branschkoder avses ett kodsystem som används för att klassificera verksamheter efter verksamhetstyp för andra ändamål än skatteändamål.

Före ikraftträdandet av ändringsprotokollet, som undertecknades den 27 maj 2015, ska medlemsstaterna meddela Schweiz, och Schweiz meddela Europeiska kommissionen, om de har utnyttjat den möjlighet som föreskrivs i denna punkt. Europeiska kommissionen kan samordna översändandet av meddelandet från medlemsstaterna till Schweiz och Europeiska kommissionen ska översända anmälan från Schweiz till alla medlemsstater. Alla ytterligare ändringar av utövandet av denna möjlighet som vidtas av en medlemsstat eller Schweiz ska meddelas på samma sätt.

AVSNITT IX

FAKTISKT GENOMFÖRANDE

I medlemsstaterna och i Schweiz ska finnas regler och administrativa förfaranden för att säkerställa ett effektivt genomförande och effektiv efterlevnad av de förfaranden för rapportering och för kundkännedom som anges ovan, inbegripet

| 1. | Regler för att förhindra att Finansiella institut, fysiska personer eller förmedlare inför rutiner avsedda att kringgå förfarandena för rapportering och för kundkännedom. |
| --- | --- |

1.

Regler för att förhindra att Finansiella institut, fysiska personer eller förmedlare inför rutiner avsedda att kringgå förfarandena för rapportering och för kundkännedom.

| 2. | Regler enligt vilka det krävs att Rapporteringsskyldiga finansiella institut för register över de åtgärder som vidtas och de belägg som åberopas för att genomföra förfarandena för rapportering och för kundkännedom samt lämpliga åtgärder för att inhämta dessa registrerade uppgifter. |
| --- | --- |

2.

Regler enligt vilka det krävs att Rapporteringsskyldiga finansiella institut för register över de åtgärder som vidtas och de belägg som åberopas för att genomföra förfarandena för rapportering och för kundkännedom samt lämpliga åtgärder för att inhämta dessa registrerade uppgifter.

| 3. | Administrativa förfaranden för att verifiera Rapporteringsskyldiga finansiella instituts efterlevnad av förfarandena för rapportering och för kundkännedom, och administrativa förfaranden för uppföljning av ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut när icke dokumenterade konton rapporteras. |
| --- | --- |

3.

Administrativa förfaranden för att verifiera Rapporteringsskyldiga finansiella instituts efterlevnad av förfarandena för rapportering och för kundkännedom, och administrativa förfaranden för uppföljning av ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut när icke dokumenterade konton rapporteras.

| 4. | Administrativa förfaranden för att säkerställa att risken är fortsatt låg för att de Enheter och konton som enligt nationell lagstiftning är Icke rapporteringsskyldiga finansiella institut och Undantagna konton ska användas för skatteundandragande. |
| --- | --- |

4.

Administrativa förfaranden för att säkerställa att risken är fortsatt låg för att de Enheter och konton som enligt nationell lagstiftning är Icke rapporteringsskyldiga finansiella institut och Undantagna konton ska användas för skatteundandragande.

| 5. | Effektiva verkställighetsbestämmelser för att komma tillrätta med bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

5.

Effektiva verkställighetsbestämmelser för att komma tillrätta med bristande efterlevnad.

BILAGA II

Kompletterande regler om rapportering och kundkännedom vad gäller upplysningar om finansiella konton

1.   Ändrade förhållanden

Med Ändrade förhållanden avses varje förändring som leder till tillägg av upplysningar som är relevanta för en persons status eller som på annat sätt står i strid med personens status. Ändrade förhållanden är även varje förändring eller tillägg av upplysningar avseende Kontohavarens konto (inbegripet tillägg, ersättning eller annan förändring avseende en Kontohavare) eller varje förändring eller tillägg av upplysningar avseende varje konto som är knutet till ett sådant konto (med tillämpning av de regler för sammanläggning av konton som beskrivs i avsnitt VII punkt C.1–3 i bilaga I) om en sådan förändring eller ett sådant tillägg av upplysningar påverkar Kontohavarens status.

Om ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut har gjort en kontroll av hemvistadressen enligt avsnitt III punkt B.1 i bilaga I, och ändrade förhållanden gör att det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet får kännedom om eller ges anledning till att känna till att den ursprungliga Styrkande dokumentationen (eller annan motsvarande dokumentation) är felaktig eller otillförlitlig, måste det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet, senast den sista dagen på kalenderåret i fråga eller annan lämplig rapporteringsperiod eller 90 kalenderdagar efter anmälan eller upptäckten av sådana ändrade förhållanden, beroende på vilken dag som infaller sist, inhämta ett intygand och ny Styrkande dokumentation för att fastställa Kontohavarens skatterättsliga hemvist(er). Om det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte kan inhämta ett intygande och den nya Styrkande dokumentationen senast denna dag måste det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet tillämpa det förfarande för sökning i elektroniska arkiv som beskrivs i avsnitt III punkt B.2–6 i bilaga I.

2.   Intyganden för Nya enhetskonton

I syfte att fastställa, i fråga om Nya enhetskonton, huruvida en Person med bestämmande inflytande över en Passiv icke-finansiell enhet är en Rapporteringsskyldig person får ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut endast använda ett intygande, antingen från Kontohavaren eller från Personen med bestämmande inflytande.

3.   Ett Finansiellt instituts hemvist

Ett Finansiellt institut anses ha sitt ’hemvist’ i en medlemsstat, Schweiz eller en annan Deltagande jurisdiktion om det omfattas av medlemsstatens, Schweiz eller annan jurisdiktion (dvs. att den Deltagande jurisdiktionen kan ålägga det Finansiella institutet en rapporteringsskyldighet). Om ett Finansiellt institut har sitt skatterättsliga hemvist i en medlemsstat, Schweiz eller en annan Deltagande jurisdiktion omfattas den i allmänhet av medlemsstatens eller Schweiz jurisdiktion eller annan Deltagande jurisdiktion och är således ett Finansiellt institut i den medlemsstaten, Schweiz eller i en annan Deltagande jurisdiktion. När det är fråga om en trust som är ett Finansiellt institut (oavsett om den har sitt skatterättsliga hemvist i en medlemsstat, Schweiz eller annan Deltagande jurisdiktion) anses trusten omfattas av en medlemsstat eller Schweiz jurisdiktion eller en annan Deltagande jurisdiktion, om en eller flera av dess förvaltare har sitt hemvist i denna medlemsstat, Schweiz eller annan Deltagande jurisdiktion, utom om trusten rapporterar samtliga upplysningar som krävs i enlighet med detta Avtal eller ett annat avtal för genomförande av den Globala standardenmed avseende på Rapporteringspliktiga konton som förvaltas av trusten till en annan Deltagande jurisdiktion (en medlemsstat, Schweiz eller en annan Deltagande jurisdiktion), eftersom den har sitt skatterättsliga hemvist i denna andra Deltagande jurisdiktion. När ett Finansiellt institut (med undantag för truster) inte har något skatterättsligt hemvist (t.ex. eftersom det behandlas som skatterättsligt transparent eller är beläget i en jurisdiktion som inte har någon inkomstskatt) anses det emellertid lyda under en medlemsstats eller Schweiz jurisdiktion eller under en annan Deltagande jurisdiktion och är således ett Finansiellt institut inom medlemsstatens eller Schweiz jurisdiktion eller den andra Deltagande jurisdiktionen, om

| a) | det är registrerat i enlighet med medlemsstatens, Schweiz eller den andra Deltagande jurisdiktionens lagstiftning, |
| --- | --- |

a)

det är registrerat i enlighet med medlemsstatens, Schweiz eller den andra Deltagande jurisdiktionens lagstiftning,

| b) | det har sin företagsledning (inbegripet faktisk företagsledning) i medlemsstaten, Schweiz eller en annan Deltagande jurisdiktion, eller |
| --- | --- |

b)

det har sin företagsledning (inbegripet faktisk företagsledning) i medlemsstaten, Schweiz eller en annan Deltagande jurisdiktion, eller

| c) | det är föremål för finansiell övervakning i medlemsstaten, Schweiz eller en annan Deltagande jurisdiktion. |
| --- | --- |

c)

det är föremål för finansiell övervakning i medlemsstaten, Schweiz eller en annan Deltagande jurisdiktion.

Om ett Finansiellt institut (med undantag för truster) har sitt hemvist i två eller fler Deltagande jurisdiktioner (en medlemsstat, Schweiz eller en annan Deltagande jurisdiktion) kommer detta Finansiella institut att omfattas av skyldigheterna avseende rapportering och kundkännedom i den Deltagande jurisdiktion där det förvaltar det eller de Finansiella kontona.

4.   Kontoförvaltning

Ett konto anses i allmänhet förvaltas av ett Finansiellt institut enligt följande:

| a) | Ett Depåkonto förvaltas av det Finansiella institut som förvaltar tillgångarna på kontot (inbegripet ett Finansiellt institut som i egenskap av mäklare innehar tillgångar för en Kontohavare i detta institut). |
| --- | --- |

a)

Ett Depåkonto förvaltas av det Finansiella institut som förvaltar tillgångarna på kontot (inbegripet ett Finansiellt institut som i egenskap av mäklare innehar tillgångar för en Kontohavare i detta institut).

| b) | Ett Inlåningskonto förvaltas av det Finansiella institut som är skyldigt att göra utbetalningar med avseende på kontot (utom ett ombud för ett Finansiellt institut oavsett om ombudet är ett Finansiellt institut). |
| --- | --- |

b)

Ett Inlåningskonto förvaltas av det Finansiella institut som är skyldigt att göra utbetalningar med avseende på kontot (utom ett ombud för ett Finansiellt institut oavsett om ombudet är ett Finansiellt institut).

| c) | I fråga om ett intresse i aktiekapital eller lån hos ett Finansiellt institut som utgör ett Finansiellt konto, anses kontot förvaltas av ett sådant Finansiellt institut. |
| --- | --- |

c)

I fråga om ett intresse i aktiekapital eller lån hos ett Finansiellt institut som utgör ett Finansiellt konto, anses kontot förvaltas av ett sådant Finansiellt institut.

| d) | Ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal förvaltas av det Finansiella institut som är skyldigt att göra utbetalningar med avseende på avtalet. |
| --- | --- |

d)

Ett Försäkringsavtal med kontantvärde eller ett Livränteavtal förvaltas av det Finansiella institut som är skyldigt att göra utbetalningar med avseende på avtalet.

5.   Truster som är Passiva icke-finansiella enheter

En Enhet såsom en delägarbeskattad juridisk person, en delägarbeskattad juridisk person med begränsat ansvar eller liknande juridisk konstruktion som i enlighet med avsnitt VIII punkt D.3 i bilaga I inte har något skatterättsligt hemvist, ska behandlas som om den hade hemvist i den jurisdiktion där platsen för dess faktiska företagsledning finns. För dessa syften anses en juridisk person eller juridisk konstruktion vara ’liknande’ en delägarbeskattad juridisk person och en delägarbeskattad juridisk person med begränsat ansvar om den inte behandlas som en beskattningsbar enhet i en Rapporteringspliktig jurisdiktion enligt skattelagstiftningen i denna jurisdiktion. I syfte att undvika dubbelrapportering (med tanke på den breda omfattningen av begreppet Personer med bestämmande inflytande i fråga om truster) får en trust som är en Passiv icke-finansiell enhet inte anses vara en liknande juridisk konstruktion.

6.   Adress till Enhetens huvudkontor

Ett av de krav som beskrivs i avsnitt VIII punkt E.6 c i bilaga I är att den officiella dokumentationen om en Enhet ska innehålla adressen till Enhetens huvudkontor antingen i den medlemsstat, eller Schweiz, eller den jurisdiktion där Enheten uppger sig ha sitt hemvist, eller den medlemsstat. Schweiz eller annan jurisdiktion där Enheten bildades eller organiserades. Adressen till Enhetens huvudkontor är i allmänhet platsen för dess faktiska företagsledning. Adressen till ett Finansiellt institut där Enheten för ett konto, har en postbox eller en adress som används enbart för post är inte adressen till Enhetens huvudkontor, såvida inte denna adress är den enda adress som Enheten använder och anges som Enhetens registrerade adress i dess organisationsdokumentation. Vidare är en adress som tillhandahålls med anvisningar om att hålla kvar all post till adressen i fråga inte adressen till Enhetens huvudkontor.

BILAGA III

Förteckning över de avtalsslutande parternas behöriga myndigheter

Behöriga myndigheter enligt detta Avtal ska vara följande:

| a) | i Schweiziska edsförbundet, Le Chef du Département fédéral des finances ou son représentant autorisé/Der Vorsteher oder die Vorsteherin des Eidgenössischen Finanzdepartements oder die zu ihrer Vertretung bevollmächtigte Person/Il Capo del Dipartimento federale delle Finanze o la persona autorizzata a rappresentarlo, |
| --- | --- |

a)

i Schweiziska edsförbundet, Le Chef du Département fédéral des finances ou son représentant autorisé/Der Vorsteher oder die Vorsteherin des Eidgenössischen Finanzdepartements oder die zu ihrer Vertretung bevollmächtigte Person/Il Capo del Dipartimento federale delle Finanze o la persona autorizzata a rappresentarlo,

| b) | i Konungariket Belgien: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

b)

i Konungariket Belgien: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances eller en befullmäktigad företrädare,

| c) | i Republiken Bulgarien: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

c)

i Republiken Bulgarien: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите eller en befullmäktigad företrädare,

| d) | i Republiken Tjeckien: Ministr financí eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

d)

i Republiken Tjeckien: Ministr financí eller en befullmäktigad företrädare,

| e) | i Konungariket Danmark: Skatteministeren eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

e)

i Konungariket Danmark: Skatteministeren eller en befullmäktigad företrädare,

| f) | i Förbundsrepubliken Tyskland: Der Bundesminister der Finanzen eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

f)

i Förbundsrepubliken Tyskland: Der Bundesminister der Finanzen eller en befullmäktigad företrädare,

| g) | i Republiken Estland: Rahandusminister eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

g)

i Republiken Estland: Rahandusminister eller en befullmäktigad företrädare,

| h) | i Republiken Grekland: Ο Υπουργός των Οικονομικών eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

h)

i Republiken Grekland: Ο Υπουργός των Οικονομικών eller en befullmäktigad företrädare,

| i) | i Konungariket Spanien: El Ministro de Economía y Hacienda eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

i)

i Konungariket Spanien: El Ministro de Economía y Hacienda eller en befullmäktigad företrädare,

| j) | i Republiken Frankrike: Le Ministre chargé du budget eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

j)

i Republiken Frankrike: Le Ministre chargé du budget eller en befullmäktigad företrädare,

| k) | i Republiken Kroatien, Ministar financija eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

k)

i Republiken Kroatien, Ministar financija eller en befullmäktigad företrädare,

| l) | i Irland: The Revenue Commissioners eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

l)

i Irland: The Revenue Commissioners eller en befullmäktigad företrädare,

| m) | i Republiken Italien: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

m)

i Republiken Italien: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali eller en befullmäktigad företrädare,

| n) | i Republiken Cypern: Υπουργός Οικονομικών eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

n)

i Republiken Cypern: Υπουργός Οικονομικών eller en befullmäktigad företrädare,

| o) | i Republiken Lettland: Finanšu ministrs eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

o)

i Republiken Lettland: Finanšu ministrs eller en befullmäktigad företrädare,

| p) | i Republiken Litauen: Finansų ministras eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

p)

i Republiken Litauen: Finansų ministras eller en befullmäktigad företrädare,

| q) | i Storhertigdömet Luxemburg: Le Ministre des Finances eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

q)

i Storhertigdömet Luxemburg: Le Ministre des Finances eller en befullmäktigad företrädare,

| r) | i Ungern: A pénzügyminiszter eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

r)

i Ungern: A pénzügyminiszter eller en befullmäktigad företrädare,

| s) | i Republiken Malta: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

s)

i Republiken Malta: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi eller en befullmäktigad företrädare,

| t) | i Konungariket Nederländerna: De Minister van Financiën eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

t)

i Konungariket Nederländerna: De Minister van Financiën eller en befullmäktigad företrädare,

| u) | i Republiken Österrike: Der Bundesminister für Finanzen eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

u)

i Republiken Österrike: Der Bundesminister für Finanzen eller en befullmäktigad företrädare,

| v) | i Republiken Polen: Minister Finansów eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

v)

i Republiken Polen: Minister Finansów eller en befullmäktigad företrädare,

| w) | i Republiken Portugal: O Ministro das Finanças eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

w)

i Republiken Portugal: O Ministro das Finanças eller en befullmäktigad företrädare,

| x) | i Rumänien: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

x)

i Rumänien: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală eller en befullmäktigad företrädare,

| y) | i Republiken Slovenien: Minister za finance eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

y)

i Republiken Slovenien: Minister za finance eller en befullmäktigad företrädare,

| z) | i Republiken Slovakien: Minister financií eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

z)

i Republiken Slovakien: Minister financií eller en befullmäktigad företrädare,

| aa) | i Republiken Finland: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

aa)

i Republiken Finland: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet eller en befullmäktigad företrädare,

| ab) | i Konungariket Sverige: Chefen för Finansdepartementet eller en befullmäktigad företrädare, |
| --- | --- |

ab)

i Konungariket Sverige: Chefen för Finansdepartementet eller en befullmäktigad företrädare,

| ac) | i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland och de europeiska områden för vars yttre förbindelser Förenade kungariket ansvarar: the Commissioners of Inland Revenue eller en befullmäktigad företrädare och den behöriga myndigheten i Gibraltar, vilken Förenade kungariket kommer att utse i enlighet med de avtalade arrangemangen rörande myndigheter i Gibraltar med avseende på EU- och EG-instrument och tillhörande avtal som anmälts till Europeiska unionens medlemsstater och institutioner den 19 april 2000, varav en kopia ska sändas till Schweiz av generalsekreteraren för Europeiska unionens råd, och som ska gälla detta avtal. |
| --- | --- |

ac)

i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland och de europeiska områden för vars yttre förbindelser Förenade kungariket ansvarar: the Commissioners of Inland Revenue eller en befullmäktigad företrädare och den behöriga myndigheten i Gibraltar, vilken Förenade kungariket kommer att utse i enlighet med de avtalade arrangemangen rörande myndigheter i Gibraltar med avseende på EU- och EG-instrument och tillhörande avtal som anmälts till Europeiska unionens medlemsstater och institutioner den 19 april 2000, varav en kopia ska sändas till Schweiz av generalsekreteraren för Europeiska unionens råd, och som ska gälla detta avtal.

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpning

1.   Detta ändringsprotokoll förutsätter att de avtalsslutande parterna ratificerar eller godkänner det enligt sina egna förfaranden. De avtalsslutande parterna ska underrätta varandra om att dessa förfaranden har avslutats. Ändringsprotokollet träder i kraft den första dagen i januari efter den sista underrättelsen.

2.   När det gäller utbyte av information på begäran ska utbyte av information som föreskrivs i detta ändringsprotokoll tillämpas på ansökningar som gjorts på eller efter dagen för ändringsprotokollets ikraftträdande för information som avser beskattningsår som börjar på eller efter den första dagen i januari det år som detta ändringsprotokoll träder i kraft. Artikel 10 i avtalet före dess ändring genom detta ändringsprotokoll ska fortsätta gälla om inte artikel 5 i avtalet ändrad genom det här ändringsprotokollet är tillämplig.

3.   Fysiska personers fordringar enligt artikel 9 i avtalet, i den form det har före avtalets ändring genom detta ändringsprotokoll, ska inte påverkas av ikraftträdandet av detta ändringsprotokoll.

4.   Schweiz ska upprätta en slutredovisning senast vid utgången av giltighetsperioden för avtalet i den form det har före de ändringar som införs genom detta ändringsprotokoll, göra en slutbetalning till medlemsstaterna och rapportera den information som landet tar emot från betalningsombud som är etablerade i Schweiz, i enlighet med artikel 2 i avtalet i den form det har före de ändringar som införs genom detta ändringsprotokoll, när det gäller det senaste året för avtalets giltighet i dess form före de ändringar som införs genom detta ändringsprotokoll, eller ett föregående år, om tillämpligt.

Artikel 3

Avtalet ska kompletteras med ett protokoll med följande innehåll:

”Protokoll till avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om automatiskt utbyte av upplysningar om konton för finansiella transaktioner för att förbättra den internationella skattedisciplinen.

I samband med undertecknandet av detta ändringsprotokoll mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet har de vederbörligen bemyndigade undertecknande enats om följande bestämmelser, som ska utgöra en integrerad del av avtalet, ändrat genom detta ändringsprotokoll:

| 1. | Ett informationsutbyte enligt artikel 5 i avtalet ska endast begäras när den begärande staten (en medlemsstat eller Schweiz) har uttömt alla ordinarie informationskällor som är tillgängliga inom ramen för det interna beskattningsförfarandet. |
| --- | --- |

1.

Ett informationsutbyte enligt artikel 5 i avtalet ska endast begäras när den begärande staten (en medlemsstat eller Schweiz) har uttömt alla ordinarie informationskällor som är tillgängliga inom ramen för det interna beskattningsförfarandet.

| 2. | Den behöriga myndigheten i den begärande staten (en medlemsstat eller Schweiz) ska lämna följande upplysningar till den behöriga myndigheten i den anmodade staten (Schweiz eller en medlemsstat) i samband med en begäran om upplysningar enligt artikel 5 i detta avtal:






  i) | Identiteten på den person som är föremål för utredning eller undersökning. |
| --- | --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten i den begärande staten (en medlemsstat eller Schweiz) ska lämna följande upplysningar till den behöriga myndigheten i den anmodade staten (Schweiz eller en medlemsstat) i samband med en begäran om upplysningar enligt artikel 5 i detta avtal:

i)

Identiteten på den person som är föremål för utredning eller undersökning.

| ii) | Tidsperioden för vilken upplysningarna begärs. |
| --- | --- |

ii)

Tidsperioden för vilken upplysningarna begärs.

| iii) | En redovisning av de begärda upplysningarna i vilken det anges både vilket slags upplysningar det rör sig om och i vilken form den begärande staten önskar motta upplysningarna från den anmodade staten. |
| --- | --- |

iii)

En redovisning av de begärda upplysningarna i vilken det anges både vilket slags upplysningar det rör sig om och i vilken form den begärande staten önskar motta upplysningarna från den anmodade staten.

| iv) | I vilket beskattningssammanhang upplysningarna begärs. |
| --- | --- |

iv)

I vilket beskattningssammanhang upplysningarna begärs.

| v) | I den utsträckning som dessa upplysningar är kända: namn och adress för alla personer som antas inneha de begärda upplysningarna. |
| --- | --- |

v)

I den utsträckning som dessa upplysningar är kända: namn och adress för alla personer som antas inneha de begärda upplysningarna.

| 3. | Hänvisningen till standarden om ’förutsebar relevans’ är avsedd att sörja för informationsutbyte enligt artikel 5 i detta avtal i så stor utsträckning som möjligt och samtidigt klargöra att medlemsstaterna och Schweiz inte har rätt att göra ospecificerade eftersökningar eller begära information som sannolikt inte är relevant för en viss skattebetalares skatteärenden. Medan punkt 2 innehåller viktiga krav på förfarandet som är avsedda att förhindra ospecificerade efterforskningar, ska leden i–v i punkt 2 ändå inte tolkas i syfte att motverka ett effektivt informationsutbyte. Standarden om ’förutsebar relevans’ kan uppfyllas både när det gäller en skattebetalare (som identifieras med namn eller på annat sätt) eller flera skattebetalare (som identifieras med namn eller på annat sätt). |
| --- | --- |

3.

Hänvisningen till standarden om ’förutsebar relevans’ är avsedd att sörja för informationsutbyte enligt artikel 5 i detta avtal i så stor utsträckning som möjligt och samtidigt klargöra att medlemsstaterna och Schweiz inte har rätt att göra ospecificerade eftersökningar eller begära information som sannolikt inte är relevant för en viss skattebetalares skatteärenden. Medan punkt 2 innehåller viktiga krav på förfarandet som är avsedda att förhindra ospecificerade efterforskningar, ska leden i–v i punkt 2 ändå inte tolkas i syfte att motverka ett effektivt informationsutbyte. Standarden om ’förutsebar relevans’ kan uppfyllas både när det gäller en skattebetalare (som identifieras med namn eller på annat sätt) eller flera skattebetalare (som identifieras med namn eller på annat sätt).

| 4. | Detta avtal inbegriper inte spontant utbyte av information. |
| --- | --- |

4.

Detta avtal inbegriper inte spontant utbyte av information.

| 5. | När det gäller ett informationsutbyte enligt artikel 5 i detta avtal fortsätter de förvaltningsprocessrättsliga bestämmelser om skattebetalarnas rättigheter som föreskrivs i den anmodade staten (en medlemsstat eller Schweiz) att vara tillämpliga. Dessa bestämmelser syftar till att garantera skattebetalaren ett rättvist förfarande och inte till att förhindra eller oskäligt fördröja informationsutbytet.” |
| --- | --- |

5.

När det gäller ett informationsutbyte enligt artikel 5 i detta avtal fortsätter de förvaltningsprocessrättsliga bestämmelser om skattebetalarnas rättigheter som föreskrivs i den anmodade staten (en medlemsstat eller Schweiz) att vara tillämpliga. Dessa bestämmelser syftar till att garantera skattebetalaren ett rättvist förfarande och inte till att förhindra eller oskäligt fördröja informationsutbytet.”

Artikel 4

Språk

Detta ändringsprotokoll är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta ändringsprotokoll.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми май две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de mayo de dos mil quince.

V Bruselu dne dvacátého sedmého května dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende maj to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Mai zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta maikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of May in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept mai deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog svibnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette maggio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit septītajā maijā.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gegužės dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év május havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste mei tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego maja roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de maio de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte mai două mii cincisprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho mája dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega maja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde maj tjugohundrafemton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Za Švicarsku Konfederaciju

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā –

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Żvizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

---

(1)  EUT L 157, 26.6.2003, s. 38.

1

(2)  EUT L 64, 11.3.2011, s. 1.

2

(3)  När det gäller Schweiz omfattar begreppet aktiebolag

3

aktiebolag

| — | société anonyme/Aktiengesellschaft/società anonima, |
| --- | --- |

—

société anonyme/Aktiengesellschaft/società anonima,

| — | société à responsabilité limitée/Gesellschaft mit beschränkter Haftung/società a responsabilità limitata, |
| --- | --- |

—

société à responsabilité limitée/Gesellschaft mit beschränkter Haftung/società a responsabilità limitata,

| — | société en commandite par actions/Kommanditaktiengesellschaft/società in accomandita per azioni. |
| --- | --- |

—

société en commandite par actions/Kommanditaktiengesellschaft/società in accomandita per azioni.

---

FÖRKLARINGAR AV DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA

GEMENSAM FÖRKLARING AV DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA OM ÄNDRINGSPROTOKOLLETS IKRAFTTRÄDANDE

De avtalsslutande parterna förklarar att de förväntar sig att Schweiz konstitutionella krav och kraven i unionsrätten om ingående av internationella avtal uppfylls i tid för att ändringsprotokollet ska kunna träda i kraft den första januari 2017. De kommer att vidta alla de åtgärder som står i deras makt för att uppnå det målet.

GEMENSAM FÖRKLARING AV DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA OM AVTALET OCH BILAGORNA

När det gäller genomförandet av avtalet och bilagorna är de avtalsslutande parterna överens om att kommentarerna till OECD:s modell för avtal mellan behöriga myndigheter och gemensamma rapporteringsstandard bör vara en källa till illustration eller tolkning i syfte att säkerställa en enhetlig tillämpning.

GEMENSAM FÖRKLARING AV DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA OM ARTIKEL 5 I AVTALET

När det gäller genomförandet av artikel 5 om informationsutbyte på begäran är de avtalsslutande parterna överens om att kommentarerna till artikel 26 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och förmögenhet bör utgöra en källa till tolkning.

GEMENSAM FÖRKLARING AV DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA OM AVSNITT III.A I BILAGA I TILL AVTALET

De avtalsslutande parterna är överens om att undersöka den praktiska betydelsen av avsnitt III.A i bilaga I där det föreskrivs att redan existerande Försäkringsavtal med kontantvärde och Livränteavtal inte behöver granskas, identifieras eller rapporteras, förutsatt att det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet effektivt kan förhindras genom lagstiftning från att sälja sådana avtal till personer med hemvist i en Rapporteringspliktig jurisdiktion.

De avtalsslutande parternas gemensamma tolkning att, enligt avsnitt III.A i bilaga I, det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet effektivt förhindras genom lagstiftning från att sälja Försäkringsavtal med kontantvärde och Livränteavtal till personer med hemvist i en Rapporteringspliktig jurisdiktion endast om Europeiska unionens och medlemsstaternas nationella lagstiftning eller schweizisk lagstiftning som är tillämplig på ett Rapporteringsskyldigt finansiellt institut med hemvist i en Deltagande jurisdiktion (en medlemsstat eller Schweiz) inte bara effektivt hindrar det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet genom lagstiftning från att sälja Försäkringsavtal med kontantvärde eller Livränteavtal i en Rapporteringspliktig jurisdiktion (Schweiz respektive en annan medlemsstat), men att dessa lagar också effektivt hindrar det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet genom lagstiftning från att sälja Försäkringsavtal med kontantvärde eller Livränteavtal till personer med hemvist i den Rapporteringspliktiga jurisdiktionen under andra omständigheter.

I detta sammanhang ska varje medlemsstat underrätta kommissionen, som i sin tur ska underrätta Schweiz, om Rapporteringsskyldiga finansiella institut i Schweiz är rättsligt förhindrade att sälja sådana Avtal, oavsett var de ingås, till personer med hemvist i Schweiz på grundval av tillämplig EU-lagstiftning och nationell lagstiftning i den medlemsstaten. På samma sätt ska Schweiz underrätta Europeiska kommissionen, som i sin tur ska underrätta medlemsstaterna, om Rapporteringsskyldiga finansiella institut i en eller flera medlemsstater är rättsligt förhindrade att sälja dessa Avtal, oavsett var de ingås, till personer med hemvist i Schweiz på grundval av schweizisk lagstiftning. Dessa anmälningar ska göras före ikraftträdandet av ändringsprotokollet när det gäller den planerade rättsliga situationen vid ikraftträdandet. I avsaknad av en sådan anmälan kommer det att anses att de Rapporteringsskyldiga finansiella instituten inte på ett effektivt sätt är lagligen förhindrade i den Rapporteringspliktiga jurisdiktionen under en eller flera omständigheter från att sälja Försäkringsavtal med kontantvärde eller Livränteavtal till personer med hemvist i den Rapporteringspliktiga jurisdiktionen. Såvida lagen i jurisdiktionen för det Rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte heller effektivt förhindrar Rapporteringsskyldiga finansiella institut från att sälja Försäkringsavtal med kontantvärde eller Livränteavtal till personer med hemvist i den Rapporteringspliktiga jurisdiktionen, ska inte avsnitt III.A i bilaga I tillämpas på berörda Rapporteringsskyldiga finansiella institut och Avtal.

FÖRKLARING AV SCHWEIZ OM ARTIKEL 5 I AVTALET

Den schweiziska delegationen har informerat Europeiska kommissionen om att Schweiz inte kommer att utbyta information i samband med en ansökan som grundar sig på upplysningar som erhållits på olagligt sätt. Europeiska kommissionen noterade den schweiziska ståndpunkten.

---

FÖRORDNINGAR

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/50

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/2401

av den 2 oktober 2015

om innehåll och funktionssätt för registret över europeiska politiska partier och stiftelser

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (1), särskilt artiklarna 7.2 och 8.3 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG, Euratom) nr 1141/2014 ska myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (nedan kallad myndigheten) upprätta och föra ett register över europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (nedan kallat registret). |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG, Euratom) nr 1141/2014 ska myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (nedan kallad myndigheten) upprätta och föra ett register över europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (nedan kallat registret).

| (2) | Registret bör fungera som centralt register för de uppgifter och handlingar som lämnats in tillsammans med ansökningar om registrering som europeiskt politiskt parti eller europeisk politisk stiftelse, samt alla därefter inkommande uppgifter och handlingar från ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse, i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Registret bör fungera som centralt register för de uppgifter och handlingar som lämnats in tillsammans med ansökningar om registrering som europeiskt politiskt parti eller europeisk politisk stiftelse, samt alla därefter inkommande uppgifter och handlingar från ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse, i enlighet med denna förordning.

| (3) | Myndigheten bör få den information och de styrkande handlingar som är nödvändiga för att den till fullo ska kunna uppfylla sina skyldigheter när det gäller driften av registret. |
| --- | --- |

(3)

Myndigheten bör få den information och de styrkande handlingar som är nödvändiga för att den till fullo ska kunna uppfylla sina skyldigheter när det gäller driften av registret.

| (4) | Registret bör tillhandahålla en offentlig tjänst som främjar insynen, ansvarsskyldigheten och rättssäkerheten. Av denna anledning bör myndigheten förvalta registret på ett sätt som innebär adekvat tillträde till och intygande av den information som ingår i registret, samtidigt som myndighetens skyldighet att skydda personuppgifter uppfylls i enlighet med artikel 33 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014, även i egenskap av registeransvarig såsom definierat i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (2). |
| --- | --- |

(4)

Registret bör tillhandahålla en offentlig tjänst som främjar insynen, ansvarsskyldigheten och rättssäkerheten. Av denna anledning bör myndigheten förvalta registret på ett sätt som innebär adekvat tillträde till och intygande av den information som ingår i registret, samtidigt som myndighetens skyldighet att skydda personuppgifter uppfylls i enlighet med artikel 33 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014, även i egenskap av registeransvarig såsom definierat i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (2).

| (5) | Myndigheten bör tillhandahålla standardutdrag ur registret med den information som fastställs i kommissionens genomförandeakt som antagits i enlighet med artikel 7.3 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014. |
| --- | --- |

(5)

Myndigheten bör tillhandahålla standardutdrag ur registret med den information som fastställs i kommissionens genomförandeakt som antagits i enlighet med artikel 7.3 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014.

| (6) | De operativa reglerna, som bör förbli proportionella, bör fastställas av myndigheten. |
| --- | --- |

(6)

De operativa reglerna, som bör förbli proportionella, bör fastställas av myndigheten.

| (7) | Registret bör vara fristående från den webbplats som inrättats av Europaparlamentet i enlighet med artikel 32 i förordning (EG, Euratom) nr 1141/2014, men en del av de handlingar som förvaras i registret bör göras tillgängliga för allmänheten på denna webbplats. |
| --- | --- |

(7)

Registret bör vara fristående från den webbplats som inrättats av Europaparlamentet i enlighet med artikel 32 i förordning (EG, Euratom) nr 1141/2014, men en del av de handlingar som förvaras i registret bör göras tillgängliga för allmänheten på denna webbplats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Registrets innehåll

1.   Registret ska, avseende europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser, innehålla följande handlingar (inklusive eventuella uppdateringar):

| a) | Partiets eller stiftelsens stadgar, inbegripet samtliga de uppgifter som krävs enligt artiklarna 4 och 5 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 och eventuella ändringar av dessa, |
| --- | --- |

a)

Partiets eller stiftelsens stadgar, inbegripet samtliga de uppgifter som krävs enligt artiklarna 4 och 5 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 och eventuella ändringar av dessa,

| b) | standardformuläret i bilaga till förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014, ifyllt och undertecknat, |
| --- | --- |

b)

standardformuläret i bilaga till förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014, ifyllt och undertecknat,

| c) | vid behov och utöver stadgarna; en detaljerad beskrivning av strukturen vad gäller ekonomi, ledning och förvaltning för det europeiska politiska partiet och den eventuella anslutna stiftelsen, med en tydlig uppdelning mellan de två enheterna, |
| --- | --- |

c)

vid behov och utöver stadgarna; en detaljerad beskrivning av strukturen vad gäller ekonomi, ledning och förvaltning för det europeiska politiska partiet och den eventuella anslutna stiftelsen, med en tydlig uppdelning mellan de två enheterna,

| d) | när så krävs i den medlemsstat där sökanden har sitt säte; ett uttalande från berörd medlemsstat i vilket det intygas att sökanden uppfyller alla gällande nationella krav för ansökan och att dess stadgar är förenliga med tillämplig nationell lagstiftning, och |
| --- | --- |

d)

när så krävs i den medlemsstat där sökanden har sitt säte; ett uttalande från berörd medlemsstat i vilket det intygas att sökanden uppfyller alla gällande nationella krav för ansökan och att dess stadgar är förenliga med tillämplig nationell lagstiftning, och

| e) | all dokumentation och korrespondens från medlemsstaternas myndigheter relaterade till handlingar eller information som anges i denna artikel. |
| --- | --- |

e)

all dokumentation och korrespondens från medlemsstaternas myndigheter relaterade till handlingar eller information som anges i denna artikel.

2.   För europeiska politiska partier ska registret innehålla följande handlingar, utöver de handlingar som avses i punkt 1:

| a) | En formell ansökan om registrering som europeiskt politiskt parti, undertecknad av talmannen eller ordföranden för det parti som ansökan gäller, |
| --- | --- |

a)

En formell ansökan om registrering som europeiskt politiskt parti, undertecknad av talmannen eller ordföranden för det parti som ansökan gäller,

| b) | en kopia av det officiella resultatet från det vid tidpunkten för ansökan om registrering senaste valet till Europaparlamentet och, när det europeiska politiska partiet har registrerats, en kopia av det officiella resultatet efter varje val till Europaparlamentet, |
| --- | --- |

b)

en kopia av det officiella resultatet från det vid tidpunkten för ansökan om registrering senaste valet till Europaparlamentet och, när det europeiska politiska partiet har registrerats, en kopia av det officiella resultatet efter varje val till Europaparlamentet,

| c) | om det är fråga om fysiska personer som bildar ett europeiskt politiskt parti; en undertecknad försäkran som bekräftar medlemskapet i det europeiska politiska partiet från åtminstone sju personer från olika medlemsstater med valda mandat i Europaparlamentet eller nationella eller regionala parlament eller församlingar, samt information om förändringar till följd av resultat från valet till Europaparlamentet, nationella eller regionala val, alternativt till följd av förändringar i medlemskapet, eller både och, |
| --- | --- |

c)

om det är fråga om fysiska personer som bildar ett europeiskt politiskt parti; en undertecknad försäkran som bekräftar medlemskapet i det europeiska politiska partiet från åtminstone sju personer från olika medlemsstater med valda mandat i Europaparlamentet eller nationella eller regionala parlament eller församlingar, samt information om förändringar till följd av resultat från valet till Europaparlamentet, nationella eller regionala val, alternativt till följd av förändringar i medlemskapet, eller både och,

| d) | om ansökan kommer från ett politiskt parti som ännu inte har deltagit i val till Europaparlamentet; ett skriftligt bevis på partiets offentligt uttalade avsikt att delta i nästföljande val till Europaparlamentet, med information om anslutna nationella eller regionala politiska partier, eller båda, som planerar att föreslå kandidater till valet, och |
| --- | --- |

d)

om ansökan kommer från ett politiskt parti som ännu inte har deltagit i val till Europaparlamentet; ett skriftligt bevis på partiets offentligt uttalade avsikt att delta i nästföljande val till Europaparlamentet, med information om anslutna nationella eller regionala politiska partier, eller båda, som planerar att föreslå kandidater till valet, och

| e) | en uppdaterad förteckning över medlemspartier, bifogat med stadgan, som för varje medlemsparti anger fullständigt namn, förkortning, typ av medlemskap och den medlemsstat där partiet är etablerat. |
| --- | --- |

e)

en uppdaterad förteckning över medlemspartier, bifogat med stadgan, som för varje medlemsparti anger fullständigt namn, förkortning, typ av medlemskap och den medlemsstat där partiet är etablerat.

3.   För europeiska politiska stiftelser ska registret innehålla följande handlingar, utöver de handlingar som avses i punkt 1:

| a) | En ansökan om registrering som europeisk politisk stiftelse, undertecknad av stiftelsens talman eller ordförande och av talmannen eller ordföranden för det europeiska politiska parti som den sökande stiftelsen är knuten till, |
| --- | --- |

a)

En ansökan om registrering som europeisk politisk stiftelse, undertecknad av stiftelsens talman eller ordförande och av talmannen eller ordföranden för det europeiska politiska parti som den sökande stiftelsen är knuten till,

| b) | en förteckning över styrelseledamöter, inklusive information om nationalitet för varje ledamot, och |
| --- | --- |

b)

en förteckning över styrelseledamöter, inklusive information om nationalitet för varje ledamot, och

| c) | en aktuell förteckning över medlemsorganisationer som för varje medlemsorganisation anger fullständigt namn, förkortning, typ av medlemskap och den medlemsstat där organisationen är etablerad. |
| --- | --- |

c)

en aktuell förteckning över medlemsorganisationer som för varje medlemsorganisation anger fullständigt namn, förkortning, typ av medlemskap och den medlemsstat där organisationen är etablerad.

4.   Följande uppgifter ska hållas uppdaterade i registret för varje registrerat europeiskt politiskt parti och registrerad europeisk politisk stiftelse:

| a) | Typ av enhet (europeiskt politiskt parti eller europeisk politisk stiftelse), |
| --- | --- |

a)

Typ av enhet (europeiskt politiskt parti eller europeisk politisk stiftelse),

| b) | det av myndigheten tilldelade registreringsnumret i enlighet med kommissionens genomförandeförordning om detaljerade bestämmelser gällande registreringssystemet för registret över europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser samt de uppgifter som ingår i ett standardutdrag ur registret, |
| --- | --- |

b)

det av myndigheten tilldelade registreringsnumret i enlighet med kommissionens genomförandeförordning om detaljerade bestämmelser gällande registreringssystemet för registret över europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser samt de uppgifter som ingår i ett standardutdrag ur registret,

| c) | fullständigt namn, förkortning och logotyp, |
| --- | --- |

c)

fullständigt namn, förkortning och logotyp,

| d) | den medlemsstat där det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen har sitt säte, |
| --- | --- |

d)

den medlemsstat där det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen har sitt säte,

| e) | i de fall där den medlemsstat där sätet finns kräver parallell registrering; namn, adress och eventuell webbplats till den berörda registreringsmyndigheten, |
| --- | --- |

e)

i de fall där den medlemsstat där sätet finns kräver parallell registrering; namn, adress och eventuell webbplats till den berörda registreringsmyndigheten,

| f) | adress till sätet, eventuell särskild postadress, e-postadress och eventuell webbplats, |
| --- | --- |

f)

adress till sätet, eventuell särskild postadress, e-postadress och eventuell webbplats,

| g) | datum för registrering som europeiskt politiskt parti eller europeisk politisk stiftelse och, om tillämpligt, datum för avregistrering, |
| --- | --- |

g)

datum för registrering som europeiskt politiskt parti eller europeisk politisk stiftelse och, om tillämpligt, datum för avregistrering,

| h) | om ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse bildades till följd av omvandling av en enhet som var registrerad i en medlemsstat; fullständigt namn och rättslig ställning för den enheten, inklusive eventuellt nationellt registreringsnummer, |
| --- | --- |

h)

om ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse bildades till följd av omvandling av en enhet som var registrerad i en medlemsstat; fullständigt namn och rättslig ställning för den enheten, inklusive eventuellt nationellt registreringsnummer,

| i) | datum för antagande av stadgarna och eventuella ändringar i dessa, |
| --- | --- |

i)

datum för antagande av stadgarna och eventuella ändringar i dessa,

| j) | antalet medlemmar i det europeiska politiska partiet eller, när så är relevant, i medlemspartier, som är ledamöter i Europaparlamentet, |
| --- | --- |

j)

antalet medlemmar i det europeiska politiska partiet eller, när så är relevant, i medlemspartier, som är ledamöter i Europaparlamentet,

| k) | namn och registreringsnummer för den eventuella europeiska politiska stiftelse som är anknuten till det europeiska politiska partiet, |
| --- | --- |

k)

namn och registreringsnummer för den eventuella europeiska politiska stiftelse som är anknuten till det europeiska politiska partiet,

| l) | för europeiska politiska stiftelser; namn och registreringsnummer för det europeiska politiska parti som är anknutet till den europeiska politiska stiftelsen, och |
| --- | --- |

l)

för europeiska politiska stiftelser; namn och registreringsnummer för det europeiska politiska parti som är anknutet till den europeiska politiska stiftelsen, och

| m) | namn, födelsedatum, nationalitet och hemvist för ledamöter och personer som innehar tjänster med administrativa, finansiella eller juridiska befogenheter, med tydlig information om deras kapacitet och befogenhet, individuellt eller kollektivt, att binda enheten gentemot tredje man och företräda enheten i rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

m)

namn, födelsedatum, nationalitet och hemvist för ledamöter och personer som innehar tjänster med administrativa, finansiella eller juridiska befogenheter, med tydlig information om deras kapacitet och befogenhet, individuellt eller kollektivt, att binda enheten gentemot tredje man och företräda enheten i rättsliga förfaranden.

5.   Registret ska lagra samtliga de handlingar och uppgifter som avses i punkterna 1–4 under obegränsad tid.

Artikel 2

Ytterligare information och styrkande dokument

Sökande och registrerade europeiska politiska partier och stiftelser ska, utöver de handlingar som anges i artikel 8.2 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014, förse myndigheten med de handlingar och uppgifter, inklusive eventuella uppdateringar, som avses i artikel 1.

Myndigheten kan kräva att europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser korrigerar inlämnade, ofullständiga eller inaktuella, handlingar och uppgifter.

Artikel 3

Tjänster som tillhandahålls av registret

1.   Myndigheten ska fastställa mallar för standardiserade utdrag från registret. Myndigheten ska tillhandahålla standardiserade utdrag till alla fysiska eller juridiska personer inom tio arbetsdagar från att förfrågan har mottagits.

2.   Där myndigheten så har behörighet i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 ska den, på begäran, intyga att den i standardutdraget angivna informationen är korrekt, uppdaterad och kompatibel med tillämplig unionslagstiftning.

Där myndigheten saknar behörighet i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 ska den, på begäran, intyga att den i standardutdraget angivna informationen är så komplett, uppdaterad och korrekt som möjligt efter genomförande av alla rimliga kontroller. Dessa kontroller ska omfatta begäran om bekräftelse av uppgifterna från medlemsstaternas behöriga myndigheter, i den mån den relevanta nationella lagstiftningen ger de berörda myndigheterna möjlighet till detta. Den tidsfrist som fastställs i punkt 1 gäller inte de förfrågningar som omfattas av detta stycke.

I det intyg som avses i denna punkt ska myndigheten tydligt ange om den är behörig enligt förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014.

3.   Myndigheten ska på begäran tillhandahålla det intyg som avses i punkt 2 till EU:s institutioner och organ samt medlemsstaternas myndigheter och domstolsväsen. Myndigheten ska på begäran även lämna ett sådant intyg till europeiska politiska partier eller europeiska politiska stiftelser angående dessas egen status.

Myndigheten kan även lämna ett sådant intyg till annan juridisk eller fysisk person som lämnar en vederbörligen motiverad begäran till myndigheten, när så är nödvändigt för juridiska eller administrativa förfaranden.

4.   Myndigheten ska besluta i detalj om förfarandet för begäran om och leverans av standardutdrag och intyg, inklusive digitala alternativ för att tillhandahålla dessa tjänster.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 317, 4.11.2014, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

2

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/54

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/2402

av den 12 oktober 2015

om översyn av harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av el och värme genom tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut 2011/877/EU

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (1), särskilt artikel 14.10 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG (2) fastställde kommissionen i sitt genomförandebeslut 2011/877/EU (3) harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av el och värme, i form av en uppsättning värden som differentieras av relevanta faktorer, bland annat konstruktionsår och bränsletyper. Dessa värden gäller till och med den 31 december 2015. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG (2) fastställde kommissionen i sitt genomförandebeslut 2011/877/EU (3) harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av el och värme, i form av en uppsättning värden som differentieras av relevanta faktorer, bland annat konstruktionsår och bränsletyper. Dessa värden gäller till och med den 31 december 2015.

| (2) | Kommissionen har sett över de harmoniserade referensvärdena för effektivitet vid separat produktion av el och värme och därvid beaktat uppgifter från medlemsstater och intressenter om drift vid realistiska förhållanden. Till följd av utvecklingen av bästa tillgängliga och ekonomiskt motiverade teknik som har observerats under översynsperioden 2011–2015 bör den åtskillnad som görs i kommissionens beslut 2011/877/EU när det gäller konstruktionsåret för en kraftvärmepanna bibehållas i fråga om de harmoniserade referensvärdena för effektivitet vid separat produktion av el. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har sett över de harmoniserade referensvärdena för effektivitet vid separat produktion av el och värme och därvid beaktat uppgifter från medlemsstater och intressenter om drift vid realistiska förhållanden. Till följd av utvecklingen av bästa tillgängliga och ekonomiskt motiverade teknik som har observerats under översynsperioden 2011–2015 bör den åtskillnad som görs i kommissionens beslut 2011/877/EU när det gäller konstruktionsåret för en kraftvärmepanna bibehållas i fråga om de harmoniserade referensvärdena för effektivitet vid separat produktion av el.

| (3) | Översynen av de harmoniserade referensvärden för effektivitet bekräftar, på basis av färsk erfarenhet och analys, att de korrigeringsfaktorer avseende klimatförhållanden som fastställs i beslut 2011/877/EU bör tillämpas endast på anläggningar som använder gasformiga bränslen. |
| --- | --- |

(3)

Översynen av de harmoniserade referensvärden för effektivitet bekräftar, på basis av färsk erfarenhet och analys, att de korrigeringsfaktorer avseende klimatförhållanden som fastställs i beslut 2011/877/EU bör tillämpas endast på anläggningar som använder gasformiga bränslen.

| (4) | Översynen bekräftar också, på basis av färsk erfarenhet och analys, att den tillämpning av korrigeringsfaktorer för ej uppkomna nätförluster som fastställs i beslut 2011/877/EU bör fortsätta. För att bättre återspegla de ej uppkomna förlusterna behöver de spänningsgränser som används och korrigeringsfaktorernas värden uppdateras. |
| --- | --- |

(4)

Översynen bekräftar också, på basis av färsk erfarenhet och analys, att den tillämpning av korrigeringsfaktorer för ej uppkomna nätförluster som fastställs i beslut 2011/877/EU bör fortsätta. För att bättre återspegla de ej uppkomna förlusterna behöver de spänningsgränser som används och korrigeringsfaktorernas värden uppdateras.

| (5) | Översynen pekar på att de harmoniserade referensvärdena för effektiviteten vid separat produktion av värme bör ändras i vissa fall. För att undvika retroaktiva ändringar av befintliga system gäller den nya uppsättningen av referensvärden först från och med 2016, medan den nuvarande uppsättningen av värden bibehålls för anläggningar som konstruerats före detta år. Det behövs inga korrigeringsfaktorer avseende klimatförhållandena eftersom termodynamiken vid produktion av värme från bränsle inte i någon högre utsträckning är beroende av omgivningstemperaturen. Eftersom värmen alltid används nära produktionsplatsen behövs det inte heller några korrigeringsfaktorer för värmeförluster i näten. |
| --- | --- |

(5)

Översynen pekar på att de harmoniserade referensvärdena för effektiviteten vid separat produktion av värme bör ändras i vissa fall. För att undvika retroaktiva ändringar av befintliga system gäller den nya uppsättningen av referensvärden först från och med 2016, medan den nuvarande uppsättningen av värden bibehålls för anläggningar som konstruerats före detta år. Det behövs inga korrigeringsfaktorer avseende klimatförhållandena eftersom termodynamiken vid produktion av värme från bränsle inte i någon högre utsträckning är beroende av omgivningstemperaturen. Eftersom värmen alltid används nära produktionsplatsen behövs det inte heller några korrigeringsfaktorer för värmeförluster i näten.

| (6) | Översynen pekar på att de referensvärden för energieffektiviteten hos pannor som genererar ånga eller varmvatten bör differentieras. |
| --- | --- |

(6)

Översynen pekar på att de referensvärden för energieffektiviteten hos pannor som genererar ånga eller varmvatten bör differentieras.

| (7) | Uppgifter om drift vid realistiska förhållanden under översynsperioden visar en statistiskt signifikant förbättring av faktiska prestanda för de modernaste anläggningarna vid användning av vissa typer av bränslen. |
| --- | --- |

(7)

Uppgifter om drift vid realistiska förhållanden under översynsperioden visar en statistiskt signifikant förbättring av faktiska prestanda för de modernaste anläggningarna vid användning av vissa typer av bränslen.

| (8) | Det behövs stabila förutsättningar för investeringar i kraftvärme och fortsatt förtroende från investerarna, och det är därför lämpligt att fastställa harmoniserade referensvärden för el och värme. |
| --- | --- |

(8)

Det behövs stabila förutsättningar för investeringar i kraftvärme och fortsatt förtroende från investerarna, och det är därför lämpligt att fastställa harmoniserade referensvärden för el och värme.

| (9) | Referensvärdena för separat produktion av värme och el som fastställs i beslut 2011/877/EU gäller till och med den 31 december 2015, och nya referensvärden behöver tillämpas från och med den 1 januari 2016. För att säkerställa att de nya referensvärdena är tillämpliga detta datum ska denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(9)

Referensvärdena för separat produktion av värme och el som fastställs i beslut 2011/877/EU gäller till och med den 31 december 2015, och nya referensvärden behöver tillämpas från och med den 1 januari 2016. För att säkerställa att de nya referensvärdena är tillämpliga detta datum ska denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts.

| (10) | I artiklarna 14, 22 och 23 i direktiv 2012/27/EU ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att uppdatera de harmoniserade referensvärdena för separat produktion av el och värme. Denna delegerade befogenhet ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 4 december 2012. För att undvika en situation där det inte finns någon förlängning av den delegerade befogenheten efter den 4 december 2017 ska de referensvärden som anges i denna förordning fortsätta att tillämpas. Om nya delegerade befogenheter ges till kommissionen under mellantiden är det kommissionens avsikt att se över de referensvärden som anges i denna förordning senast fyra år efter dess ikraftträdande. |
| --- | --- |

(10)

I artiklarna 14, 22 och 23 i direktiv 2012/27/EU ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att uppdatera de harmoniserade referensvärdena för separat produktion av el och värme. Denna delegerade befogenhet ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 4 december 2012. För att undvika en situation där det inte finns någon förlängning av den delegerade befogenheten efter den 4 december 2017 ska de referensvärden som anges i denna förordning fortsätta att tillämpas. Om nya delegerade befogenheter ges till kommissionen under mellantiden är det kommissionens avsikt att se över de referensvärden som anges i denna förordning senast fyra år efter dess ikraftträdande.

| (11) | Syftet med direktiv 2012/27/EU är att främja kraftvärme för att spara energi, och därför bör det finnas ett incitament för ombyggnad av äldre kraftvärmepannor för att förbättra deras energieffektivitet. Av dessa skäl, och i överensstämmelse med kravet på de harmoniserade referensvärdena för effektivitet, vilka bör grundas på de principer som anges i bilaga II f till direktiv 2012/27/EU, bör de referensvärden för effektivitet vid produktion av el som är tillämpliga på en kraftvärmepanna höjas från och med det elfte året efter dess konstruktionsår. |
| --- | --- |

(11)

Syftet med direktiv 2012/27/EU är att främja kraftvärme för att spara energi, och därför bör det finnas ett incitament för ombyggnad av äldre kraftvärmepannor för att förbättra deras energieffektivitet. Av dessa skäl, och i överensstämmelse med kravet på de harmoniserade referensvärdena för effektivitet, vilka bör grundas på de principer som anges i bilaga II f till direktiv 2012/27/EU, bör de referensvärden för effektivitet vid produktion av el som är tillämpliga på en kraftvärmepanna höjas från och med det elfte året efter dess konstruktionsår.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Fastställande av harmoniserade referensvärden för effektivitet

De harmoniserade referensvärdena för effektivitet vid separat produktion av el och värme ska vara de som fastställs i bilaga I respektive bilaga II.

Artikel 2

Korrigeringsfaktorer för harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av el

1.   Medlemsstaterna ska använda de korrigeringsfaktorer som fastställs i bilaga III för att anpassa de harmoniserade referensvärden för effektivitet som fastställs i bilaga I till de genomsnittliga klimatförhållandena i varje medlemsstat.

Om de officiella meteorologiska uppgifterna för en medlemsstats territorium visar på skillnader i årsmedeltemperaturen som uppgår till minst 5 °C får den medlemsstaten, under förutsättning att kommissionen underrättas, fastställa flera klimatzoner vid tillämpningen av första stycket genom att använda den metod som anges i bilaga III.

2.   Medlemsstaterna ska använda de korrigeringsfaktorer som anges i bilaga IV för att anpassa de harmoniserade referensvärden för effektivitet som fastställs i bilaga I till ej uppkomna nätförluster.

3.   Om en medlemsstat använder både de korrigeringsfaktorer som anges i bilaga III och de som anges i bilaga IV, ska bilaga III tillämpas före bilaga IV.

Artikel 3

Tillämpning av harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av el

1.   Medlemsstaterna ska använda de harmoniserade referensvärden för effektivitet som fastställs i bilaga I avseende kraftvärmepannornas konstruktionsår. Dessa harmoniserade referensvärden för effektivitet är tillämpliga under tio år från och med konstruktionsåret för en kraftvärmepanna.

2.   Från och med det elfte året efter konstruktionsåret för en kraftvärmepanna ska medlemsstaterna använda de harmoniserade referensvärden för effektivitet som enligt punkt 1 används för en kraftvärmepanna som är tio år gammal. Dessa harmoniserade referensvärden för effektivitet är tillämpliga under ett år.

3.   I denna artikel avses med en kraftvärmepannas konstruktionsår det första kalenderår under vilket pannan producerar el.

Artikel 4

Korrigeringsfaktorer för harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av värme

1.   Medlemsstaterna ska använda de harmoniserade referensvärden som fastställs i bilaga II avseende konstruktionsåret för en kraftvärmepanna.

2.   I denna artikel avses med en kraftvärmepannas konstruktionsår det konstruktionsår som avses i artikel 3.

Artikel 5

Ombyggnad av en kraftvärmepanna

Om investeringskostnaden för ombyggnad av en kraftvärmepanna överstiger 50 % av investeringskostnaden för en ny jämförbar kraftvärmepanna, ska det första kalenderåret under vilket den ombyggda kraftvärmepannan producerar el anses vara konstruktionsåret för den ombyggda kraftvärmepannan, vid tillämpning av artiklarna 3 och 4.

Artikel 6

Bränslemix

Om en kraftvärmepanna drivs med mer än ett slags bränsle ska de harmoniserade referensvärdena för effektivitet vid separat produktion vara proportionella mot det viktade medelvärdet av energitillförseln för de olika bränslena.

Artikel 7

Upphävande

Beslut 2011/877/EU ska upphöra att gälla.

Artikel 8

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning ska tillämpas från och med den 1 januari 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv 92/42/EEG (EUT L 52, 21.2.2004, s. 50).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2011/877/EU av den 19 december 2011 om fastställande av harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av el och värme genom tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2007/74/EG (EUT L 343, 23.12.2011, s. 91).

3

---

BILAGA I

Harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av el

(som avses i artikel 1)

I tabellen nedan är de harmoniserade referensvärdena för effektivitet vid separat produktion av el baserade på ett effektivt värmevärde och atmosfäriska standardförhållanden enligt ISO (15 °C omgivningstemperatur, 1,013 bar, 60 % relativ fuktighet).

| Kategori | Typ av bränsle | Konstruktionsår |
| --- | --- | --- |
| Före 2012 | 2012–2015 | Från och med 2016 |
| Fasta bränslen | S1 | Stenkol inklusive antracit, bituminöst kol, subbituminöst kol, koks, lågtemperaturkoks, petroleumkoks | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| S2 | Brunkol, brunkolsbriketter, skifferolja | 41,8 | 41,8 | 41,8 |
| S3 | Torv, torvbriketter | 39,0 | 39,0 | 39,0 |
| S4 | Torr biomassa, inklusive trä och annan fast biomassa, inklusive pellets och briketter av trä, torkad träflis, rent och torrt träavfall, nötskal, olivkärnor och andra kärnor | 33,0 | 33,0 | 37,0 |
| S5 | Annan fast biomassa, inklusive allt trä som inte ingår i S4, och svart- och brunlut | 25,0 | 25,0 | 30,0 |
| S6 | Kommunalt avfall och industriavfall (ej förnybart) och förnybart/biologiskt nedbrytbart avfall | 25,0 | 25,0 | 25,0 |
| Vätskor | L7 | Tung eldningsolja, gasolja/dieselolja, andra oljeprodukter | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L8 | Flytande biobränslen inklusive biometanol, bioetanol, biobutanol, biodiesel och andra flytande biobränslen | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L9 | Flytande avfall inklusive biologiskt nedbrytbart och icke förnybart avfall (inklusive talg, fett och drav) | 25,0 | 25,0 | 29,0 |
| Gasformiga | G10 | Naturgas, gasol, flytande naturgas och biometan | 52,5 | 52,5 | 53,0 |
| G11 | Raffinaderigaser, vätgas och syntesgas | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| G12 | Biogas från rötning, deponering och avloppsrening | 42,0 | 42,0 | 42,0 |
| G13 | Koksugnsgas, masugnsgas, gruvgas och andra återvunna gaser (utom raffinaderigas) | 35,0 | 35,0 | 35,0 |
| Övrigt | O14 | Spillvärme (inklusive avgaser från högtemperaturprocesser, produkter från exoterma kemiska reaktioner) | | | 30,0 |
| O15 | Kärnkraft | | | 33,0 |
| O16 | Solvärme | | | 30,0 |
| O17 | Jordvärme | | | 19,5 |
| O18 | Övriga bränslen som inte nämns ovan | | | 30,0 |

Kategori

Typ av bränsle

Konstruktionsår

Före 2012

2012–2015

Från och med 2016

Fasta bränslen

S1

Stenkol inklusive antracit, bituminöst kol, subbituminöst kol, koks, lågtemperaturkoks, petroleumkoks

44,2

44,2

44,2

S2

Brunkol, brunkolsbriketter, skifferolja

41,8

41,8

41,8

S3

Torv, torvbriketter

39,0

39,0

39,0

S4

Torr biomassa, inklusive trä och annan fast biomassa, inklusive pellets och briketter av trä, torkad träflis, rent och torrt träavfall, nötskal, olivkärnor och andra kärnor

33,0

33,0

37,0

S5

Annan fast biomassa, inklusive allt trä som inte ingår i S4, och svart- och brunlut

25,0

25,0

30,0

S6

Kommunalt avfall och industriavfall (ej förnybart) och förnybart/biologiskt nedbrytbart avfall

25,0

25,0

25,0

Vätskor

L7

Tung eldningsolja, gasolja/dieselolja, andra oljeprodukter

44,2

44,2

44,2

L8

Flytande biobränslen inklusive biometanol, bioetanol, biobutanol, biodiesel och andra flytande biobränslen

44,2

44,2

44,2

L9

Flytande avfall inklusive biologiskt nedbrytbart och icke förnybart avfall (inklusive talg, fett och drav)

25,0

25,0

29,0

Gasformiga

G10

Naturgas, gasol, flytande naturgas och biometan

52,5

52,5

53,0

G11

Raffinaderigaser, vätgas och syntesgas

44,2

44,2

44,2

G12

Biogas från rötning, deponering och avloppsrening

42,0

42,0

42,0

G13

Koksugnsgas, masugnsgas, gruvgas och andra återvunna gaser (utom raffinaderigas)

35,0

35,0

35,0

Övrigt

O14

Spillvärme (inklusive avgaser från högtemperaturprocesser, produkter från exoterma kemiska reaktioner)

30,0

O15

Kärnkraft

33,0

O16

Solvärme

30,0

O17

Jordvärme

19,5

O18

Övriga bränslen som inte nämns ovan

30,0

---

BILAGA II

Harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av värme

(som avses i artikel 1)

I tabellen nedan är de harmoniserade referensvärdena för effektivitet vid separat produktion av värme baserade på ett effektivt värmevärde och atmosfäriska standardförhållanden enligt ISO (15 °C omgivningstemperatur, 1,013 bar, 60 % relativ fuktighet).

| Kategori | Typ av bränsle | Konstruktionsår |
| --- | --- | --- |
| Före 2016 | Från och med 2016 |
| Varmvatten | Ånga (1) | Direkt användning av avgasvärme (2) | Varmvatten | Ånga (1) | Direkt användning av avgasvärme (2) |
| Fasta bränslen | S1 | Stenkol inklusive antracit, bituminöst kol, subbituminöst kol, koks, lågtemperaturkoks, petroleumkoks | 88 | 83 | 80 | 88 | 83 | 80 |
| S2 | Brunkol, brunkolsbriketter, skifferolja | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S3 | Torv, torvbriketter | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S4 | Torr biomassa, inklusive trä och annan fast biomassa, inklusive pellets och briketter av trä, torkad träflis, rent och torrt träavfall, nötskal, olivkärnor och andra kärnor | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S5 | Annan fast biomassa, inklusive allt trä som inte ingår i S4, och svart- och brunlut | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| S6 | Kommunalt avfall och industriavfall (ej förnybart) och förnybart/biologiskt nedbrytbart avfall | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Vätskor | L7 | Tung eldningsolja, gasolja/dieselolja, andra oljeprodukter | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L8 | Flytande biobränslen inklusive biometanol, bioetanol, biobutanol, biodiesel och andra flytande biobränslen | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L9 | Flytande avfall inklusive biologiskt nedbrytbart och icke förnybart avfall (inklusive talg, fett och drav) | 80 | 75 | 72 | 75 | 70 | 67 |
| Gasformiga | G10 | Naturgas, gasol, flytande naturgas och biometan | 90 | 85 | 82 | 92 | 87 | 84 |
| G11 | Raffinaderigaser, vätgas och syntesgas | 89 | 84 | 81 | 90 | 85 | 82 |
| G12 | Biogas från rötning, deponering och avloppsrening | 70 | 65 | 62 | 80 | 75 | 72 |
| G13 | Koksugnsgas, masugnsgas, gruvgas och andra återvunna gaser (utom raffinaderigas) | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Övrigt | O14 | Spillvärme (inklusive avgaser från högtemperaturprocesser, produkter från exoterma kemiska reaktioner) | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O15 | Kärnkraft | - | — | — | 92 | 87 | — |
| O16 | Solvärme | - | — | — | 92 | 87 | — |
| O17 | Jordvärme | - | — | — | 92 | 87 | — |
| O18 | Övriga bränslen som inte nämns ovan | - | — | — | 92 | 87 | — |

Kategori

Typ av bränsle

Konstruktionsår

Före 2016

Från och med 2016

Varmvatten

Ånga (1)

Direkt användning av avgasvärme (2)

Varmvatten

Ånga (1)

Direkt användning av avgasvärme (2)

Fasta bränslen

S1

Stenkol inklusive antracit, bituminöst kol, subbituminöst kol, koks, lågtemperaturkoks, petroleumkoks

88

83

80

88

83

80

S2

Brunkol, brunkolsbriketter, skifferolja

86

81

78

86

81

78

S3

Torv, torvbriketter

86

81

78

86

81

78

S4

Torr biomassa, inklusive trä och annan fast biomassa, inklusive pellets och briketter av trä, torkad träflis, rent och torrt träavfall, nötskal, olivkärnor och andra kärnor

86

81

78

86

81

78

S5

Annan fast biomassa, inklusive allt trä som inte ingår i S4, och svart- och brunlut

80

75

72

80

75

72

S6

Kommunalt avfall och industriavfall (ej förnybart) och förnybart/biologiskt nedbrytbart avfall

80

75

72

80

75

72

Vätskor

L7

Tung eldningsolja, gasolja/dieselolja, andra oljeprodukter

89

84

81

85

80

77

L8

Flytande biobränslen inklusive biometanol, bioetanol, biobutanol, biodiesel och andra flytande biobränslen

89

84

81

85

80

77

L9

Flytande avfall inklusive biologiskt nedbrytbart och icke förnybart avfall (inklusive talg, fett och drav)

80

75

72

75

70

67

Gasformiga

G10

Naturgas, gasol, flytande naturgas och biometan

90

85

82

92

87

84

G11

Raffinaderigaser, vätgas och syntesgas

89

84

81

90

85

82

G12

Biogas från rötning, deponering och avloppsrening

70

65

62

80

75

72

G13

Koksugnsgas, masugnsgas, gruvgas och andra återvunna gaser (utom raffinaderigas)

80

75

72

80

75

72

Övrigt

O14

Spillvärme (inklusive avgaser från högtemperaturprocesser, produkter från exoterma kemiska reaktioner)

—

—

—

92

87

—

O15

Kärnkraft

-

—

—

92

87

—

O16

Solvärme

-

—

—

92

87

—

O17

Jordvärme

-

—

—

92

87

—

O18

Övriga bränslen som inte nämns ovan

-

—

—

92

87

—

---

(1)  Om ångproducerande anläggningar inte tar hänsyn till kondensatåterföringen i sina beräkningar av effektivitet vid värmeproduktion i kraftvärmeverk bör den effektivitet för ånga som visas i tabellen ovan ökas med 5 procentenheter.

(2)  Värdena för direkt användning av avgasvärme bör användas om temperaturen är minst 250 °C.

---

BILAGA III

Korrigeringsfaktorer avseende de genomsnittliga klimatförhållandena och metoden för fastställande av klimatzoner vid användning av harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av el

(som avses i artikel 2.1)

a)   Korrigeringsfaktorer avseende de genomsnittliga klimatförhållandena:

Korrigeringen av omgivningstemperaturen är baserad på skillnaden mellan årsmedeltemperaturen i en medlemsstat och atmosfäriska standardförhållanden enligt ISO (15 °C).

Korrigeringen ska genomföras på följande sätt:

| | 0,1 procentenheter effektivitetsförlust för varje grad över 15 °C. |
| --- | --- |

0,1 procentenheter effektivitetsförlust för varje grad över 15 °C.

| | 0,1 procentenheter effektivitetsvinst för varje grad under 15 °C. |
| --- | --- |

0,1 procentenheter effektivitetsvinst för varje grad under 15 °C.

Exempel:

Om årsmedeltemperaturen i en medlemsstat är 10 °C måste referensvärdet för en kraftvärmepanna i den medlemsstaten ökas med 0,5 procentenheter.

b)   Korrigeringen av omgivningstemperaturen gäller endast för gasformiga bränslen (G10, G11, G12, G13).

c)   Metod för fastställande av klimatzoner:

Gränserna för varje klimatzon ska utgöras av isotermer (i hela grader Celsius) för årsmedeltemperaturen som skiljer sig åt minst 4 °C. Temperaturskillnaden mellan de årsmedeltemperaturer som tillämpas i angränsande klimatzoner ska vara minst 4 °C.

Exempel:

Exempel: I en viss medlemsstat är årsmedeltemperaturen 12 °C på en viss plats och 6 °C på en annan plats i medlemsstaten. Medlemsstaten får då införa två klimatzoner som skiljs åt av isotermen för 9 °C:

en första klimatzon mellan isotermerna för 9 °C och 13 °C (4 °C skillnad) med en årsmedeltemperatur på 11 °C, och

en andra klimatzon mellan isotermerna för 5 °C och 9 °C med en årsmedeltemperatur på 7 °C.

---

BILAGA IV

Korrigeringsfaktorer för ej uppkomna nätförluster vid tillämpning av harmoniserade referensvärden för effektivitet vid separat produktion av el

(som avses i artikel 2.2)

| Spänningsnivå vid anslutning | Korrigeringsfaktor (utanför anläggning) | Korrigeringsfaktor (inom anläggning) |
| --- | --- | --- |
| ≥ 345 kV | 1 | 0,976 |
| ≥ 200–< 345 kV | 0,972 | 0,963 |
| ≥ 100–< 200 kV | 0,963 | 0,951 |
| ≥ 50–< 100 kV | 0,952 | 0,936 |
| ≥ 12–< 50 kV | 0,935 | 0,914 |
| ≥ 0,45–< 12 kV | 0,918 | 0,891 |
| < 0,45 kV | 0,888 | 0,851 |

Spänningsnivå vid anslutning

Korrigeringsfaktor (utanför anläggning)

Korrigeringsfaktor (inom anläggning)

≥ 345 kV

1

0,976

≥ 200–< 345 kV

0,972

0,963

≥ 100–< 200 kV

0,963

0,951

≥ 50–< 100 kV

0,952

0,936

≥ 12–< 50 kV

0,935

0,914

≥ 0,45–< 12 kV

0,918

0,891

< 0,45 kV

0,888

0,851

Exempel:

En kraftvärmepanna på 100 kWel med en kolvmotor som drivs med naturgas genererar el som har en spänning på 380 V. Av denna används 85 % för egen förbrukning och 15 % matas in till nätet. Anläggningen konstruerades 2010. Årsmedeltemperaturen är 15 °C (ingen klimatkorrigering är därför nödvändig).

Efter nätförlustkorrigeringen uppgår det resulterande referensvärdet för effektivitet vid separat produktion av el i denna kraftvärmepanna till följande (baserat på det viktade medelvärdet av faktorerna i denna bilaga):

Ref Εη = 52,5 % × (0,851 × 85 % + 0,888 × 15 %) = 45,0 %

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/62

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2403

av den 15 december 2015

om fastställande av gemensamma riktlinjer om standarder och metoder för deaktivering i syfte att se till att deaktiverade skjutvapen görs irreversibelt funktionsodugliga

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen (1), särskilt del III andra stycket i bilaga I, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 4 i direktiv 91/477/EEG ska medlemsstaterna se till att alla skjutvapen eller delar till skjutvapen som släpps ut på marknaden antingen har märkts och registrerats i enlighet med det direktivet eller deaktiverats. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 4 i direktiv 91/477/EEG ska medlemsstaterna se till att alla skjutvapen eller delar till skjutvapen som släpps ut på marknaden antingen har märkts och registrerats i enlighet med det direktivet eller deaktiverats.

| (2) | I enlighet med del III första stycket led a i bilaga I till direktiv 91/477/EEG, ska föremål som stämmer med definitionen av skjutvapen inte omfattas av denna definition, om de har gjorts varaktigt funktionsodugliga genom deaktivering som medför att skjutvapnets väsentliga delar gjorts varaktigt funktionsodugliga och omöjliga att avlägsna, ersätta eller ändra som på något sätt skulle göra det möjligt att reaktivera skjutvapnet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med del III första stycket led a i bilaga I till direktiv 91/477/EEG, ska föremål som stämmer med definitionen av skjutvapen inte omfattas av denna definition, om de har gjorts varaktigt funktionsodugliga genom deaktivering som medför att skjutvapnets väsentliga delar gjorts varaktigt funktionsodugliga och omöjliga att avlägsna, ersätta eller ändra som på något sätt skulle göra det möjligt att reaktivera skjutvapnet.

| (3) | I del III andra stycket i bilaga I till direktiv 91/477/EEG föreskrivs att medlemsstaterna ska låta en behörig myndighet kontrollera åtgärderna för deaktivering i syfte att säkerställa att de ingrepp som görs i ett skjutvapen medför att det blir irreversibelt funktionsodugligt. Medlemsstaterna ska också föreskriva att ett intyg eller en annan handling utfärdas där det framgår att skjutvapnet är deaktiverat eller att skjutvapnet förses med en väl synlig märkning i detta syfte. |
| --- | --- |

(3)

I del III andra stycket i bilaga I till direktiv 91/477/EEG föreskrivs att medlemsstaterna ska låta en behörig myndighet kontrollera åtgärderna för deaktivering i syfte att säkerställa att de ingrepp som görs i ett skjutvapen medför att det blir irreversibelt funktionsodugligt. Medlemsstaterna ska också föreskriva att ett intyg eller en annan handling utfärdas där det framgår att skjutvapnet är deaktiverat eller att skjutvapnet förses med en väl synlig märkning i detta syfte.

| (4) | Unionen är part i protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar av och komponenter till dessa samt ammunition, vilket kompletterar Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (nedan kallat protokollet), som ingicks genom rådets beslut 2014/164/EU (2). |
| --- | --- |

(4)

Unionen är part i protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar av och komponenter till dessa samt ammunition, vilket kompletterar Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (nedan kallat protokollet), som ingicks genom rådets beslut 2014/164/EU (2).

| (5) | I artikel 9 i protokollet anges de allmänna gemensamma principer för deaktivering som parterna måste uppfylla. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 9 i protokollet anges de allmänna gemensamma principer för deaktivering som parterna måste uppfylla.

| (6) | De standarder och metoder för en irreversibel deaktivering av skjutvapen som anges i denna förordning har fastställts med hjälp av den tekniska expertisen hos den permanenta internationella kommissionen för skjutvapenprovning (CIP). CIP har inrättats för att kontrollera arbetet vid de nationella kontrollanstalterna för skjutvapen och i synnerhet för att se till att varje land har lagar och andra författningar för att garantera en effektiv och enhetlig provning av skjutvapen och ammunition. |
| --- | --- |

(6)

De standarder och metoder för en irreversibel deaktivering av skjutvapen som anges i denna förordning har fastställts med hjälp av den tekniska expertisen hos den permanenta internationella kommissionen för skjutvapenprovning (CIP). CIP har inrättats för att kontrollera arbetet vid de nationella kontrollanstalterna för skjutvapen och i synnerhet för att se till att varje land har lagar och andra författningar för att garantera en effektiv och enhetlig provning av skjutvapen och ammunition.

| (7) | För att säkerställa högsta möjliga säkerhetsnivå för deaktivering av skjutvapen bör kommissionen regelbundet se över och uppdatera de tekniska specifikationer som fastställs i denna förordning. För detta ändamål bör kommissionen ta hänsyn till de erfarenheter som vunnits av medlemsstaterna vid tillämpningen av eventuella ytterligare åtgärder för deaktivering. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa högsta möjliga säkerhetsnivå för deaktivering av skjutvapen bör kommissionen regelbundet se över och uppdatera de tekniska specifikationer som fastställs i denna förordning. För detta ändamål bör kommissionen ta hänsyn till de erfarenheter som vunnits av medlemsstaterna vid tillämpningen av eventuella ytterligare åtgärder för deaktivering.

| (8) | Denna förordning påverkar inte tillämpningen av artikel 3 i direktiv 91/477/EEG. |
| --- | --- |

(8)

Denna förordning påverkar inte tillämpningen av artikel 3 i direktiv 91/477/EEG.

| (9) | Med beaktande av säkerhetsriskerna bör skjutvapen som deaktiverats före tillämpningsdagen för denna förordning och som släpps ut på marknaden, vilket inbegriper kostnadsfri överlåtelse eller byteshandel, eller överförs till en annan medlemsstat efter detta datum omfattas av bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

Med beaktande av säkerhetsriskerna bör skjutvapen som deaktiverats före tillämpningsdagen för denna förordning och som släpps ut på marknaden, vilket inbegriper kostnadsfri överlåtelse eller byteshandel, eller överförs till en annan medlemsstat efter detta datum omfattas av bestämmelserna i denna förordning.

| (10) | Medlemsstaterna bör ha möjlighet att vidta åtgärder som kompletterar de tekniska specifikationer som anges i bilaga I för att deaktivera skjutvapen inom sina territorier, förutsatt att de har vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att tillämpa de gemensamma standarder och metoder för deaktivering som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör ha möjlighet att vidta åtgärder som kompletterar de tekniska specifikationer som anges i bilaga I för att deaktivera skjutvapen inom sina territorier, förutsatt att de har vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att tillämpa de gemensamma standarder och metoder för deaktivering som fastställs i denna förordning.

| (11) | För att ge medlemsstaterna möjlighet att säkerställa samma nivå av säkerhet inom sina territorier, bör medlemsstater som vidtar kompletterande åtgärder för att deaktivera skjutvapen inom sina territorier i enlighet med bestämmelserna i denna förordning tillåtas att kräva bevis på att skjutvapen som deaktiverats och som ska överföras till deras territorium uppfyller dessa kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

(11)

För att ge medlemsstaterna möjlighet att säkerställa samma nivå av säkerhet inom sina territorier, bör medlemsstater som vidtar kompletterande åtgärder för att deaktivera skjutvapen inom sina territorier i enlighet med bestämmelserna i denna förordning tillåtas att kräva bevis på att skjutvapen som deaktiverats och som ska överföras till deras territorium uppfyller dessa kompletterande åtgärder.

| (12) | För att kommissionen vid en översyn av denna förordning ska kunna beakta utvecklingen och bästa praxis i medlemsstaterna när det gäller att deaktivera skjutvapen bör medlemsstaterna underrätta kommissionen om de relevanta åtgärder som de antar inom det område som omfattas av denna förordning och eventuella kompletterande åtgärder som de vidtar. I detta syfte bör anmälningsförfarandena i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (3) tillämpas. |
| --- | --- |

(12)

För att kommissionen vid en översyn av denna förordning ska kunna beakta utvecklingen och bästa praxis i medlemsstaterna när det gäller att deaktivera skjutvapen bör medlemsstaterna underrätta kommissionen om de relevanta åtgärder som de antar inom det område som omfattas av denna förordning och eventuella kompletterande åtgärder som de vidtar. I detta syfte bör anmälningsförfarandena i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (3) tillämpas.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom direktiv 91/477/EEG. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom direktiv 91/477/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas på skjutvapen av kategorierna A, B, C och D enligt definitionerna i bilaga I till direktiv 91/477/EEG.

2.   Denna förordning får inte tillämpas på skjutvapen som har deaktiverats före den dag då denna förordning börjar tillämpas, såvida inte dessa skjutvapen överförs till en annan medlemsstat eller släpps ut på marknaden.

Artikel 2

Personer och organisationer som bemyndigats att deaktivera skjutvapen

Deaktivering av skjutvapen ska utföras av offentliga eller privata organisationer eller individer som är bemyndigade att göra detta enligt nationell lagstiftning.

Artikel 3

Kontroll och certifiering av deaktivering av skjutvapen

1.   Medlemsstaterna ska utse en behörig myndighet som ska kontrollera att deaktiveringen av skjutvapnet har utförts i enlighet med de tekniska specifikationer som fastställs i bilaga I (nedan kallad kontrollorganisationen).

2.   Om kontrollorganisationen också är bemyndigad att deaktivera skjutvapen ska medlemsstaterna säkerställa en tydlig åtskillnad mellan dessa uppgifter och mellan de personer som utför dem inom denna organisation.

3.   Kommissionen ska på sin webbplats offentliggöra en förteckning över de kontrollorganisationer som utsetts av medlemsstaterna, inbegripet detaljerad information om och symbolen för kontrollorganisationen, samt kontaktuppgifter.

4.   Om deaktiveringen av skjutvapnet har utförts i enlighet med de tekniska specifikationerna i bilaga I ska kontrollorganisationen till skjutvapnets ägare utfärda ett intyg om deaktivering som överensstämmer med mallen i bilaga III. Alla uppgifter i intyget om deaktivering ska tillhandahållas både på språket i den medlemsstat där intyget utfärdas och på engelska.

5.   Ägaren till ett skjutvapen som har deaktiverats ska behålla intyget om deaktivering och ha det tillgängligt vid alla tidpunkter. Om det skjutvapen som har deaktiverats släpps ut på marknaden, ska det åtföljas av intyget om deaktivering.

6.   Medlemsstaterna ska se till att bevara dokumentation över de intyg som utfärdats för deaktiverade skjutvapen, med angivande av datum för deaktivering och intygets nummer, i minst 20 år.

Artikel 4

Begäran om bistånd

Varje medlemsstat får begära bistånd från de organisationer som bemyndigats att deaktivera skjutvapen eller utsetts till kontrollorganisationer av en annan medlemsstat, i syfte att deaktivera respektive kontrollera deaktiveringen av ett skjutvapen. Om begäran avser kontroll av att ett skjutvapen deaktiverats och med förbehåll för att denna begäran beviljas ska den bistående kontrollorganisationen utfärda ett intyg om deaktivering enligt artikel 3.4.

Artikel 5

Märkning av skjutvapen som deaktiverats

Deaktiverade skjutvapen ska märkas med en enhetlig unik märkning som överensstämmer med mallen i bilaga II för att visa att de har deaktiverats i enlighet med de tekniska specifikationerna i bilaga I. Märkningen ska anbringas av kontrollorganisationen på alla komponenter som modifierats vid deaktiveringen av skjutvapnet och ska

| a) | vara väl synligt och inte kunna avlägsnas, |
| --- | --- |

a)

vara väl synligt och inte kunna avlägsnas,

| b) | ge uppgift om i vilken medlemsstat deaktiveringen har genomförts och om vilken kontrollorganisation som intygar deaktiveringen, |
| --- | --- |

b)

ge uppgift om i vilken medlemsstat deaktiveringen har genomförts och om vilken kontrollorganisation som intygar deaktiveringen,

| c) | bibehålla skjutvapnets ursprungliga serienummer. |
| --- | --- |

c)

bibehålla skjutvapnets ursprungliga serienummer.

Artikel 6

Kompletterande åtgärder för deaktivering

1.   Medlemsstaterna får vidta kompletterande åtgärder för att deaktivera skjutvapen inom sina territorier som går utöver de tekniska specifikationer som anges i bilaga I.

2.   Kommissionen ska tillsammans med den kommitté som inrättats genom direktiv 91/477/EEG regelbundet analysera eventuella kompletterande åtgärder som vidtas av medlemsstaterna och ska överväga att vid lämplig tidpunkt revidera de tekniska specifikationerna i bilaga I.

Artikel 7

Överföring inom unionen av deaktiverade skjutvapen

1.   Deaktiverade skjutvapen får endast överföras till en annan medlemsstat om de är försedda med den enhetliga unika märkningen och åtföljs av ett intyg om deaktivering i enlighet med denna förordning.

2.   Medlemsstaterna ska godta ett intyg om deaktivering som utfärdats av en annan medlemsstat om intyget uppfyller de krav som fastställs i denna förordning. De medlemsstater som har vidtagit kompletterande åtgärder enligt artikel 6 får dock kräva bevis på att ett deaktiverat skjutvapen som överförs till deras territorium uppfyller dessa kompletterande åtgärder.

Artikel 8

Anmälningskrav

Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla alla åtgärder som de antar inom det område som omfattas av denna förordning samt eventuella kompletterande åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 6. För detta ändamål ska medlemsstaterna tillämpa de anmälningsförfaranden som fastställs i direktiv (EU) 2015/1535.

Artikel 9

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 8 april 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 13.9.1991, s. 51.

1

(2)  Rådets beslut 2014/164/EU av den 11 februari 2014 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar av och komponenter till dessa samt ammunition, vilket kompletterar Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (EUT L 89, 25.3.2014, s. 7).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

3

---

BILAGA I

Tekniska specifikationer för deaktivering av skjutvapen

| I. | De åtgärder för deaktivering som ska vidtas för att göra skjutvapen irreversibelt funktionsodugliga definieras på grundval av tre tabeller:






  — | I tabell I anges de olika typerna av skjutvapen. |
| --- | --- | --- |

I.

De åtgärder för deaktivering som ska vidtas för att göra skjutvapen irreversibelt funktionsodugliga definieras på grundval av tre tabeller:

—

I tabell I anges de olika typerna av skjutvapen.

| — | I tabell II beskrivs de åtgärder som ska vidtas för att varje väsentlig del av ett skjutvapen ska göras irreversibelt funktionsoduglig. |
| --- | --- |

—

I tabell II beskrivs de åtgärder som ska vidtas för att varje väsentlig del av ett skjutvapen ska göras irreversibelt funktionsoduglig.

| — | I tabell III fastställs vilka åtgärder för deaktivering som ska utföras för olika typer av skjutvapen. |
| --- | --- |

—

I tabell III fastställs vilka åtgärder för deaktivering som ska utföras för olika typer av skjutvapen.

| II. | För att beakta den tekniska utvecklingen av skjutvapen och av åtgärder för deaktivering, ska dessa tekniska specifikationer regelbundet ses över och uppdateras, minst vartannat år. |
| --- | --- |

II.

För att beakta den tekniska utvecklingen av skjutvapen och av åtgärder för deaktivering, ska dessa tekniska specifikationer regelbundet ses över och uppdateras, minst vartannat år.

| III. | I syfte att säkerställa en korrekt och enhetlig tillämpning av åtgärderna för deaktivering av skjutvapen kommer kommissionen att utarbeta definitioner i samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

III.

I syfte att säkerställa en korrekt och enhetlig tillämpning av åtgärderna för deaktivering av skjutvapen kommer kommissionen att utarbeta definitioner i samarbete med medlemsstaterna.

TABELL I: Förteckning över typer av skjutvapen

| Typer av skjutvapen |
| --- |
| 1. | Pistoler (enkelskottspistoler och halvautomatiska pistoler) |
| 2. | Revolvrar (inklusive framladdningsrevolvrar) |
| 3. | Långa enkelskottsvapen (inte brytvapen) |
| 4. | Brytvapen (t.ex. slätborrade, räfflade, kombinationsvapen, blocklåsmekanism, korta och långa skjutvapen) |
| 5. | Långa skjutvapen av repetertyp (slätborrade, räfflade) |
| 6. | Halvautomatiska långa skjutvapen (slätborrade, räfflade) |
| 7. | Automatiska (helautomatiska) skjutvapen, t.ex. automatkarbiner, kulsprutepistoler, kulsprutor, automatiska (helautomatiska) pistoler |
| 8. | Mynningsladdade skjutvapen |

Typer av skjutvapen

1.

Pistoler (enkelskottspistoler och halvautomatiska pistoler)

2.

Revolvrar (inklusive framladdningsrevolvrar)

3.

Långa enkelskottsvapen (inte brytvapen)

4.

Brytvapen (t.ex. slätborrade, räfflade, kombinationsvapen, blocklåsmekanism, korta och långa skjutvapen)

5.

Långa skjutvapen av repetertyp (slätborrade, räfflade)

6.

Halvautomatiska långa skjutvapen (slätborrade, räfflade)

7.

Automatiska (helautomatiska) skjutvapen, t.ex. automatkarbiner, kulsprutepistoler, kulsprutor, automatiska (helautomatiska) pistoler

8.

Mynningsladdade skjutvapen

TABELL II: Specifika åtgärder per del

| KOMPONENT | FÖRFARANDE |
| --- | --- |
| 1. | PIPA |

KOMPONENT

FÖRFARANDE

1.

PIPA

| 1.1 | Om pipan är fäst vid stommen (1), fäst pipan vid mekanismen med hjälp av ett stift av härdat stål (med en diameter > 50 % av patronläget, minst 4,5 mm) genom patronläget och stommen. Stiftet ska vara svetsat (2). |
| --- | --- |

1.1

Om pipan är fäst vid stommen (1), fäst pipan vid mekanismen med hjälp av ett stift av härdat stål (med en diameter > 50 % av patronläget, minst 4,5 mm) genom patronläget och stommen. Stiftet ska vara svetsat (2).

| 1.2 | Om pipan är lös (ej fastsatt), skär en längsgående öppning genom hela längden av patronlägets vägg (med en bredd >

  kalibern och högst 8 mm) och svetsa fast en plugg eller en stång i pipan från patronlägets början (med en längd ≥ 2/3 av pipans längd). |
| --- | --- |

1.2

Formula

| 1.3 | Inom den första tredjedelen av pipan från patronläget, antingen borra hål (som för slätborrade vapen måste ha en diameter av minst 2/3 av loppets diameter och för alla andra vapen måste ha en diameter av loppets hela diameter; ett hål efter vartannat, 3 st för korta vapen, 6 st för långa vapen), eller skär en V-formad öppning (med en vinkel av 60 ± 5°) i pipan efter patronläget, eller skär en längsgående öppning (med en bredd av 8–10 ± 0,5 mm, och en längd ≥ 52 mm) med samma placering som hålen, eller skär en längsgående öppning (med en bredd av 4–6 mm ± 0,5 mm) från patronläget till mynningen, med undantag av 5 mm vid mynningen. |
| --- | --- |

1.3

Inom den första tredjedelen av pipan från patronläget, antingen borra hål (som för slätborrade vapen måste ha en diameter av minst 2/3 av loppets diameter och för alla andra vapen måste ha en diameter av loppets hela diameter; ett hål efter vartannat, 3 st för korta vapen, 6 st för långa vapen), eller skär en V-formad öppning (med en vinkel av 60 ± 5°) i pipan efter patronläget, eller skär en längsgående öppning (med en bredd av 8–10 ± 0,5 mm, och en längd ≥ 52 mm) med samma placering som hålen, eller skär en längsgående öppning (med en bredd av 4–6 mm ± 0,5 mm) från patronläget till mynningen, med undantag av 5 mm vid mynningen.

| 1.4 | För pipor med matningsramp, avlägsna matningsrampen. |
| --- | --- |

1.4

För pipor med matningsramp, avlägsna matningsrampen.

| 1.5 | Förhindra att pipan avlägsnas från stommen genom ett stift av härdat stål eller genom svetsning. |
| --- | --- |

1.5

Förhindra att pipan avlägsnas från stommen genom ett stift av härdat stål eller genom svetsning.

| 2. | SLUTSTYCKE, SLUTSTYCKSHUVUD |
| --- | --- |

2.

SLUTSTYCKE, SLUTSTYCKSHUVUD

| 2.1 | Avlägsna eller förkorta tändstiftet. |
| --- | --- |

2.1

Avlägsna eller förkorta tändstiftet.

| 2.2 | Maskinbearbeta stötbotten till en vinkel av minst 45 grader och på en yta som är större än 50 % av stötbotten. |
| --- | --- |

2.2

Maskinbearbeta stötbotten till en vinkel av minst 45 grader och på en yta som är större än 50 % av stötbotten.

| 2.3 | Svetsa tändspetshålet. |
| --- | --- |

2.3

Svetsa tändspetshålet.

| 3. | TRUMMA |
| --- | --- |

3.

TRUMMA

| 3.1 | Avlägsna alla trummans innerväggar över minst 2/3 av trummans längd genom maskinbearbetning av en cirkelformad ring ≥ hylsans diameter. |
| --- | --- |

3.1

Avlägsna alla trummans innerväggar över minst 2/3 av trummans längd genom maskinbearbetning av en cirkelformad ring ≥ hylsans diameter.

| 3.2 | Om möjligt, förhindra att trumman avlägsnas från stommen genom svetsning; om detta inte är möjligt, vidta lämpliga åtgärder för att göra det omöjligt att avlägsna trumman. |
| --- | --- |

3.2

Om möjligt, förhindra att trumman avlägsnas från stommen genom svetsning; om detta inte är möjligt, vidta lämpliga åtgärder för att göra det omöjligt att avlägsna trumman.

| 4. | MANTEL |
| --- | --- |

4.

MANTEL

| 4.1 | Maskinbearbeta eller avlägsna mer än 50 % av stötbotten till en vinkel av mellan 45 och 90 grader. |
| --- | --- |

4.1

Maskinbearbeta eller avlägsna mer än 50 % av stötbotten till en vinkel av mellan 45 och 90 grader.

| 4.2 | Avlägsna eller förkorta tändstiftet. |
| --- | --- |

4.2

Avlägsna eller förkorta tändstiftet.

| 4.3 | Maskinbearbeta och svetsa tändspetshålet. |
| --- | --- |

4.3

Maskinbearbeta och svetsa tändspetshålet.

| 4.4 | Maskinbearbeta bort låsklackarna i manteln. |
| --- | --- |

4.4

Maskinbearbeta bort låsklackarna i manteln.

| 4.5 | I tillämpliga fall, maskinbearbeta insidan av den övre främre kanten av mantelns utkastaröppning till en vinkel av 45 grader. |
| --- | --- |

4.5

I tillämpliga fall, maskinbearbeta insidan av den övre främre kanten av mantelns utkastaröppning till en vinkel av 45 grader.

| 5. | STOMME (PISTOLER) |
| --- | --- |

5.

STOMME (PISTOLER)

| 5.1 | Avlägsna matningsrampen. |
| --- | --- |

5.1

Avlägsna matningsrampen.

| 5.2 | Maskinbearbeta bort minst 2/3 av styrlisterna på båda sidor av stommen. |
| --- | --- |

5.2

Maskinbearbeta bort minst 2/3 av styrlisterna på båda sidor av stommen.

| 5.3 | Svetsa mantelspärren. |
| --- | --- |

5.3

Svetsa mantelspärren.

| 5.4 | Förhindra isärtagning av pistoler med polymerstomme genom svetsning. I enlighet med nationell lagstiftning kan detta förfarande genomföras efter den nationella myndighetens kontroll. |
| --- | --- |

5.4

Förhindra isärtagning av pistoler med polymerstomme genom svetsning. I enlighet med nationell lagstiftning kan detta förfarande genomföras efter den nationella myndighetens kontroll.

| 6. | AUTOMATISKA SYSTEM |
| --- | --- |

6.

AUTOMATISKA SYSTEM

| 6.1 | Förstör pistongen och gassystemet genom skärning eller svetsning. |
| --- | --- |

6.1

Förstör pistongen och gassystemet genom skärning eller svetsning.

| 6.2 | Avlägsna slutstycket, ersätt det med en ståldel och svetsa eller reducera slutstycket med minst 50 %, svetsa det och skär av låsklackarna från slutstyckshuvudet. |
| --- | --- |

6.2

Avlägsna slutstycket, ersätt det med en ståldel och svetsa eller reducera slutstycket med minst 50 %, svetsa det och skär av låsklackarna från slutstyckshuvudet.

| 6.3 | Svetsa samman avtryckarmekanismen och, om möjligt, svetsa ihop den med stommen. Om svetsning i stommen inte är möjlig: avlägsna avfyrningsmekanismen och fyll det tomma utrymmet på lämpligt sätt (t.ex. genom att limma fast en passande fyllnadsdel med epoxiharts). |
| --- | --- |

6.3

Svetsa samman avtryckarmekanismen och, om möjligt, svetsa ihop den med stommen. Om svetsning i stommen inte är möjlig: avlägsna avfyrningsmekanismen och fyll det tomma utrymmet på lämpligt sätt (t.ex. genom att limma fast en passande fyllnadsdel med epoxiharts).

| 6.4 | Förhindra avlägsnande av underbeslaget från stommen genom svetsning av dess fästanordning eller genom lämpliga åtgärder som gör det omöjligt att ta bort underbeslaget. Svetsa fast matningsmekanismen på bandmatade vapen. |
| --- | --- |

6.4

Förhindra avlägsnande av underbeslaget från stommen genom svetsning av dess fästanordning eller genom lämpliga åtgärder som gör det omöjligt att ta bort underbeslaget. Svetsa fast matningsmekanismen på bandmatade vapen.

| 7. | MEKANISM |
| --- | --- |

7.

MEKANISM

| 7.1 | Maskinbearbeta en kon med minst 60 grader (spetsvinkel) för att få fram en basdiameter av minst 1 cm eller motsvarande stötbottens diameter. |
| --- | --- |

7.1

Maskinbearbeta en kon med minst 60 grader (spetsvinkel) för att få fram en basdiameter av minst 1 cm eller motsvarande stötbottens diameter.

| 7.2 | Avlägsna tändstiftet, utvidga tändspetshålet till en diameter av minst 5 mm och svetsa det. |
| --- | --- |

7.2

Avlägsna tändstiftet, utvidga tändspetshålet till en diameter av minst 5 mm och svetsa det.

| 8. | MAGASIN (i tillämpliga fall) |
| --- | --- |

8.

MAGASIN (i tillämpliga fall)

| 8.1 | Punktsvetsa magasinet till stommen eller underbeslaget, beroende på vapentyp, för att förhindra att magasinet avlägsnas. |
| --- | --- |

8.1

Punktsvetsa magasinet till stommen eller underbeslaget, beroende på vapentyp, för att förhindra att magasinet avlägsnas.

| 8.2 | Om magasinet saknas, placera punktsvetsar på magasinets plats eller fäst en blockering för att permanent förhindra att ett magasin införs. |
| --- | --- |

8.2

Om magasinet saknas, placera punktsvetsar på magasinets plats eller fäst en blockering för att permanent förhindra att ett magasin införs.

| 8.3 | Driv ett stift av härdat stål genom magasin, patronläge och stomme. Svetsa fast stiftet. |
| --- | --- |

8.3

Driv ett stift av härdat stål genom magasin, patronläge och stomme. Svetsa fast stiftet.

| 9. | MYNNINGSLADDNING |
| --- | --- |

9.

MYNNINGSLADDNING

| 9.1 | Avlägsna eller svetsa tändhattsnippeln (tändhattsnipplarna), och svetsa hålet (hålen). |
| --- | --- |

9.1

Avlägsna eller svetsa tändhattsnippeln (tändhattsnipplarna), och svetsa hålet (hålen).

| 10. | LJUDDÄMPARE |
| --- | --- |

10.

LJUDDÄMPARE

| 10.1 | Förhindra att ljuddämparen tas bort från pipan genom ett stift av härdat stål eller genom svetsning om ljuddämparen är en del av vapnet. |
| --- | --- |

10.1

Förhindra att ljuddämparen tas bort från pipan genom ett stift av härdat stål eller genom svetsning om ljuddämparen är en del av vapnet.

| 10.2 | Avlägsna ljuddämparens alla inre delar och deras fästpunkter så att endast ett rör kvarstår. Borra hål var femte centimeter i det återstående röret. |
| --- | --- |

10.2

Avlägsna ljuddämparens alla inre delar och deras fästpunkter så att endast ett rör kvarstår. Borra hål var femte centimeter i det återstående röret.

Hårdhet för de införda delarna

Hårdhet för stift/plugg/stång = 58 -0; + 6 HRC

Gasvolframsvetsning, rostfritt stål av typen ER 316 L

TABELL III: Specifika åtgärder per väsentlig del för varje typ av skjutvapen

| TYP | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FÖRFARANDE | Pistoler (utom automatiska) | Revolvrar | Långa enkelskottsvapen (inte brytvapen) | Brytvapen (slätborrade, räfflade, kombinationsvapen) | Långa skjutvapen av repetertyp (slätborrade, räfflade) | Halvautomatiska långa skjutvapen (slätborrade, räfflade) | Automatiska skjutvapen: automatkarbiner, kulsprutepistoler, kulsprutor | Mynningsladdade skjutvapen |
| 1.1 | | | X | | X | X | X | |
| 1.2 och 1.3 | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 1.4 | X | | | | | X | X | |
| 1.5 | | X | | | | | | |
| 2.1 | | | X | | X | X | X | |
| 2.2 | | | X | | X | X | X | |
| 2.3 | | | X | | X | X | X | |
| 3.1 | | X | | | | | | |
| 3.2 | | X | | | | | | |
| 4.1 | X | | | | | | X (för automatiska pistoler) | |
| 4.2 | X | | | | | | X (för automatiska pistoler) | |
| 4.3 | X | | | | | | X (för automatiska pistoler) | |
| 4.4 | X | | | | | | X (för automatiska pistoler) | |
| 4.5 | X | | | | | X | X (för automatiska pistoler) | |
| 5.1 | X | | | | | | X (för automatiska pistoler) | |
| 5.2 | X | | | | | | X (för automatiska pistoler) | |
| 5.3 | X | | | | | | X (för automatiska pistoler) | |
| 5.4 | X (polymerstomme) | | | | | | X (för automatiska pistoler) | |
| 6.1 | | | | | | X | X | |
| 6.2 | | | | | | X | X | |
| 6.3 | | | | | | | X | |
| 6.4 | | | | | | | X | |
| 7.1 | | | | X | | | | |
| 7.2 | | X | | X | | | | |
| 8.1 eller 8.2 | X | | | | X | X | X | |
| 8.3 | | | | | X (rörmagasin) | X (rörmagasin) | | |
| 9.1 | | X | | | | | | X |
| 10.1 | X | | X | | X | X | X | |
| 10.2 | X | | X | X | X | X | X | |

TYP

1

2

3

4

5

6

7

8

FÖRFARANDE

Pistoler (utom automatiska)

Revolvrar

Långa enkelskottsvapen (inte brytvapen)

Brytvapen (slätborrade, räfflade, kombinationsvapen)

Långa skjutvapen av repetertyp (slätborrade, räfflade)

Halvautomatiska långa skjutvapen (slätborrade, räfflade)

Automatiska skjutvapen: automatkarbiner, kulsprutepistoler, kulsprutor

Mynningsladdade skjutvapen

1.1

X

X

X

X

1.2 och 1.3

X

X

X

X

X

X

X

X

1.4

X

X

X

1.5

X

2.1

X

X

X

X

2.2

X

X

X

X

2.3

X

X

X

X

3.1

X

3.2

X

4.1

X

X (för automatiska pistoler)

4.2

X

X (för automatiska pistoler)

4.3

X

X (för automatiska pistoler)

4.4

X

X (för automatiska pistoler)

4.5

X

X

X (för automatiska pistoler)

5.1

X

X (för automatiska pistoler)

5.2

X

X (för automatiska pistoler)

5.3

X

X (för automatiska pistoler)

5.4

X (polymerstomme)

X (för automatiska pistoler)

6.1

X

X

6.2

X

X

6.3

X

6.4

X

7.1

X

7.2

X

X

8.1 eller 8.2

X

X

X

X

8.3

X (rörmagasin)

X (rörmagasin)

9.1

X

X

10.1

X

X

X

X

X

10.2

X

X

X

X

X

X

---

(1)  Pipan fäst vid stommen med skruvning, fastspänning eller något annat förfarande.

(2)  Svetsning är en tillverkningsteknik varvid material, företrädesvis metaller eller termoplaster, sammanfogas genom sammansmältning.

---

BILAGA II

Mall för märkning av deaktiverade skjutvapen

| 1) | Deaktiveringsmärkning |
| --- | --- |

1)

Deaktiveringsmärkning

| 2) | Land där deaktiveringen ägt rum – officiell internationell kod |
| --- | --- |

2)

Land där deaktiveringen ägt rum – officiell internationell kod

| 3) | Symbol för den organisation som intygar skjutvapnets deaktivering |
| --- | --- |

3)

Symbol för den organisation som intygar skjutvapnets deaktivering

| 4) | År för deaktivering |
| --- | --- |

4)

År för deaktivering

Den fullständiga märkningen ska endast anbringas på skjutvapnets stomme, medan deaktiveringsmärkningen (1) och landet där deaktiveringen ägt rum (2) ska anbringas på alla andra väsentliga delar.

---

BILAGA III

Image

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/73

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2404

av den 16 december 2015

om avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd för 2015 på grund av överfiske av andra bestånd under tidigare år och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/1801

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (1), särskilt artikel 105.1, 105.2, 105.3 och 105.5, och

av följande skäl:

| (1) | Fångstkvoterna för 2014 fastställdes i följande förordningar:






  — | Rådets förordning (EU) nr 1262/2012 (2). |
| --- | --- | --- |

(1)

Fångstkvoterna för 2014 fastställdes i följande förordningar:

—

Rådets förordning (EU) nr 1262/2012 (2).

| — | Rådets förordning (EU) nr 1180/2013 (3). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 1180/2013 (3).

| — | Rådets förordning (EU) nr 24/2014 (4). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 24/2014 (4).

| — | Rådets förordning (EU) nr 43/2014 (5). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 43/2014 (5).

| (2) | Fångstkvoterna för 2015 fastställdes i följande förordningar:






  — | Rådets förordning (EU) nr 1221/2014 (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

Fångstkvoterna för 2015 fastställdes i följande förordningar:

—

Rådets förordning (EU) nr 1221/2014 (6),

| — | Rådets förordning (EU) nr 1367/2014 (7), |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 1367/2014 (7),

| — | Rådets förordning (EU) 2015/104 (8). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) 2015/104 (8).

| — | Rådets förordning (EU) 2015/106 (9). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) 2015/106 (9).

| (3) | När kommissionen konstaterar att en medlemsstat har överskridit de fångstkvoter som medlemsstaten har tilldelats ska kommissionen i enlighet med artikel 105.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 göra avdrag från den medlemsstatens framtida fångstkvoter. |
| --- | --- |

(3)

När kommissionen konstaterar att en medlemsstat har överskridit de fångstkvoter som medlemsstaten har tilldelats ska kommissionen i enlighet med artikel 105.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 göra avdrag från den medlemsstatens framtida fångstkvoter.

| (4) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1801 (10) fastställs avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd under 2015 på grund av överfiske under tidigare år. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1801 (10) fastställs avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd under 2015 på grund av överfiske under tidigare år.

| (5) | För vissa medlemsstater kunde dock inga avdrag enligt genomförandeförordning (EU) 2015/1801 göras från kvoterna för överfiskade bestånd eftersom medlemsstaterna inte tilldelats några kvoter för de aktuella bestånden för 2015. |
| --- | --- |

(5)

För vissa medlemsstater kunde dock inga avdrag enligt genomförandeförordning (EU) 2015/1801 göras från kvoterna för överfiskade bestånd eftersom medlemsstaterna inte tilldelats några kvoter för de aktuella bestånden för 2015.

| (6) | I vissa fall blev det genom utbyten av fiskemöjligheter i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013 (11) möjligt att göra partiella avdrag. De återstående kvantiteterna bör dras av från andra bestånd i enlighet med artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

(6)

I vissa fall blev det genom utbyten av fiskemöjligheter i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013 (11) möjligt att göra partiella avdrag. De återstående kvantiteterna bör dras av från andra bestånd i enlighet med artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.

| (7) | I artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 föreskrivs det att om avdrag inte kan göras från det överfiskade beståndet under året efter överfisket därför att den berörda medlemsstaten saknar tillgång till en kvot, bör avdragen göras från kvoter för andra bestånd i samma geografiska område eller med samma marknadsvärde. Enligt kommissionens meddelande 2012/C-72/07 (12) bör avdragen i första hand göras från kvoterna för bestånd som fiskas av samma flotta som överskred kvoten, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att undvika utkast i blandade fisken. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 föreskrivs det att om avdrag inte kan göras från det överfiskade beståndet under året efter överfisket därför att den berörda medlemsstaten saknar tillgång till en kvot, bör avdragen göras från kvoter för andra bestånd i samma geografiska område eller med samma marknadsvärde. Enligt kommissionens meddelande 2012/C-72/07 (12) bör avdragen i första hand göras från kvoterna för bestånd som fiskas av samma flotta som överskred kvoten, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att undvika utkast i blandade fisken.

| (8) | De berörda medlemsstaterna har konsulterats med avseende på de föreslagna avdragen från kvoter som tilldelats för andra bestånd än de som överfiskats. |
| --- | --- |

(8)

De berörda medlemsstaterna har konsulterats med avseende på de föreslagna avdragen från kvoter som tilldelats för andra bestånd än de som överfiskats.

| (9) | På begäran av Portugal bör kungsfiskar i norska vatten i I och II (RED/1N2AB.) användas som alternativt bestånd för att återbetala överfisket av 371 766 kg respektive 178 850 kg kolja och gråsej i norska vatten i I och II (HAD/1N2AB. och POK/1N2AB.) under de föregående åren. Med tanke på att Portugals kvot för kungsfiskar i norska vatten i I och II uppgår till 405 000 kg för 2015 och inte räcker till för att täcka de avdrag som måste göras för de båda överfiskade bestånden, bör hela den kvantitet som är tillgänglig enligt denna kvot användas för avdraget och en återstående kvantitet på 145 616 kg bör dras av för gråsej i samma område (POK/1N2AB.) under det följande året eller de följande åren, tills den överfiskade kvantiteten har återbetalats. |
| --- | --- |

(9)

På begäran av Portugal bör kungsfiskar i norska vatten i I och II (RED/1N2AB.) användas som alternativt bestånd för att återbetala överfisket av 371 766 kg respektive 178 850 kg kolja och gråsej i norska vatten i I och II (HAD/1N2AB. och POK/1N2AB.) under de föregående åren. Med tanke på att Portugals kvot för kungsfiskar i norska vatten i I och II uppgår till 405 000 kg för 2015 och inte räcker till för att täcka de avdrag som måste göras för de båda överfiskade bestånden, bör hela den kvantitet som är tillgänglig enligt denna kvot användas för avdraget och en återstående kvantitet på 145 616 kg bör dras av för gråsej i samma område (POK/1N2AB.) under det följande året eller de följande åren, tills den överfiskade kvantiteten har återbetalats.

| (10) | Vidare förefaller vissa avdrag som föreskrivs i genomförandeförordning (EU) 2015/1801 vara otillräckliga. De avdrag som behöver göras förefaller vara större än den anpassade fångstkvot som är tillgänglig för 2015 och därför kan inte fullständiga avdrag göras från den kvoten. Enligt kommissionens meddelande 2012/C-72/07 bör de återstående avdragen göras från de anpassade kvoter som finns tillgängliga för de följande åren. |
| --- | --- |

(10)

Vidare förefaller vissa avdrag som föreskrivs i genomförandeförordning (EU) 2015/1801 vara otillräckliga. De avdrag som behöver göras förefaller vara större än den anpassade fångstkvot som är tillgänglig för 2015 och därför kan inte fullständiga avdrag göras från den kvoten. Enligt kommissionens meddelande 2012/C-72/07 bör de återstående avdragen göras från de anpassade kvoter som finns tillgängliga för de följande åren.

| (11) | Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1170 (13) är en kvantitet på 3 369 kg, vilket motsvarar 10 % av Spaniens anpassade kvot för havskräfta för 2014 i områdena IX och X samt i unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (NEP/9/3411), inte längre tillgänglig för Spanien till följd av en kvotöverföring. Följaktligen bör den tillgängliga kvantitet på 9 287 kilo som dragits av från det återstående avdrag på 19 000 kg som Spanien var skyldig för detta bestånd minskas till 5 918 kg och ett ytterligare avdrag på 3 369 kilogram bör tillämpas omedelbart. |
| --- | --- |

(11)

Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1170 (13) är en kvantitet på 3 369 kg, vilket motsvarar 10 % av Spaniens anpassade kvot för havskräfta för 2014 i områdena IX och X samt i unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (NEP/9/3411), inte längre tillgänglig för Spanien till följd av en kvotöverföring. Följaktligen bör den tillgängliga kvantitet på 9 287 kilo som dragits av från det återstående avdrag på 19 000 kg som Spanien var skyldig för detta bestånd minskas till 5 918 kg och ett ytterligare avdrag på 3 369 kilogram bör tillämpas omedelbart.

| (12) | Genomförandeförordning (EU) 2015/1801 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Genomförandeförordning (EU) 2015/1801 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De fångstkvoter för 2015 som avses i bilaga I till denna förordning ska minskas genom tillämpning av de avdrag från alternativa bestånd som anges i samma bilaga.

Artikel 2

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2015/1801 ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 1262/2012 av den 20 december 2012 om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2013 och 2014 (EUT L 356, 22.12.2012, s. 22).

2

(3)  Rådets förordning (EU) nr 1180/2013 av den 19 november 2013 om fastställande för 2014 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön (EUT L 313, 22.11.2013, s. 4).

3

(4)  Rådets förordning (EU) nr 24/2014 av den 10 januari 2014 om fastställande för 2014 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet (EUT L 9, 14.1.2014, s. 4).

4

(5)  Rådets förordning (EU) nr 43/2014 av den 20 januari 2014 om fastställande för år 2014 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten (EUT L 24, 28.1.2014, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (EU) nr 1221/2014 av den 10 november 2014 om fastställande för 2015 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordningarna (EU) nr 43/2014 och (EU) nr 1180/2013 (EUT L 330, 15.11.2014, s. 16).

6

(7)  Rådets förordning (EU) nr 1367/2014 av den 15 december 2014 om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2015 och 2016 (EUT L 366, 20.12.2014, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EU) 2015/104 av den 19 januari 2015 om fastställande för år 2015 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten, om ändring av förordning (EU) nr 43/2014 och om upphävande av förordning (EU) nr 779/2014 (EUT L 22, 28.1.2015, s. 1).

8

(9)  Rådets förordning (EU) 2015/106 av den 19 januari 2015 om fastställande för 2015 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet (EUT L 19, 24.1.2015, s. 8).

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1801 av den 7 oktober 2015 om avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd för 2015 på grund av överfiske under tidigare år (EUT L 263, 8.10.2015, s. 19).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

11

(12)  EUT C 72, 10.3.2012, s. 27.

12

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1170 av den 16 juli 2015 om tillägg till 2015 års fiskekvoter av vissa kvantiteter som hållits inne under år 2014 i enlighet med artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (EUT L 189, 17.7.2015, s. 2).

13

---

BILAGA I

AVDRAG FRÅN FÅNGSTKVOTERNA FÖR ANDRA BESTÅND ÄN DE SOM ÖVERFISKATS

| Medlemsstat | Artkod | Områdeskod | Artnamn | Områdesnamn | Tillåtna landningar 2014 (total anpassad kvantitet i ton) (1) | Totala fångster 2014 (kvantitet i kg) | Kvotutnyttjande (%) | Överfiske knutet till tillåten landning (kvantitet i kg) | Multiplikationsfaktor (2) | Ytterligare multiplikationsfaktor (3)
   (4) | Återstående avdrag från 2014 (5) (kvantitet i kg) | Utestående balans (6) (kvantitet i kg) | Avdrag att göra 2015(kvantitet i kg) | Avdrag som redan gjorts under 2015 från samma bestånd (kvantitet i kg) (7) | Återstående kvantitet som ska dras av från alternativa bestånd (i kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| ES | DWS | 56789- | Djuphavshajar | EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX | 0 | 3 039 | Ej tillämpligt | 3 039 | / | A | / | / | 4 559 | 0 | 4 559 |
| Avdrag ska göras för följande bestånd |
| ES | BSF | 56712- | Dolkfisk | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 4 559 |
| |
| ES | GHL | 1N2AB. | Liten hälleflundra | Norska vatten i I och II | 0 | 22 685 | Ej tillämpligt | 22 685 | / | / | / | / | 22 685 | 0 | 22 685 |
| Avdrag ska göras för följande bestånd |
| ES | RED | 1N2AB. | Kungsfiskar | Norska vatten i I och II | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 685 |
| |
| ES | HAD | 5BC6A. | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa | 2 840 | 18 933 | 666,65 % | 16 093 | / | A | 12 540 | / | 36 680 | 2 564 | 34 116 |
| Avdrag ska göras för följande bestånd |
| ES | LIN | 6X14. | Långa | Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 34 116 |
| |
| ES | HAD | 7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 0 | 3 075 | Ej tillämpligt | 3 075 | / | A | / | / | 4 613 | 0 | 4 613 |
| Avdrag ska göras för följande bestånd |
| ES | WHG | 08 | Vitling | VIII | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 4 613 |
| |
| ES | OTH | 1N2AB. | Andra arter | Norska vatten i I och II | 0 | 26 744 | Ej tillämpligt | 26 744 | / | / | / | / | 26 744 | 4 281 | 22 463 |
| Avdrag ska göras för följande bestånd |
| ES | RED | 1N2AB | Kungsfiskar | Norska vatten i I och II | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 463 |
| |
| ES | POK | 56–14 | Gråsej | VI; Unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV | 4 810 | 8 703 | 180,94 % | 3 893 | / | / | / | / | 3 893 | 0 | 3 893 |
| Avdrag ska göras för följande bestånd |
| ES | BLI | 5B67- | Birkelånga | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 3 893 |
| |
| NL | HKE | 3A/BCD | Kummel | IIIa; unionens vatten i delområdena 22–32 | 0 | 1 655 | Ej tillämpligt | 1 655 | / | C | / | / | 2 482 | 0 | 2 482 |
| Avdrag ska göras för följande bestånd |
| NL | PLE | 2A3AX4 | Rödspätta | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 2 482 |
| |
| NL | RED | 1N2AB. | Kungsfiskar | Norska vatten i I och II | 0 | 2 798 | Ej tillämpligt | 2 798 | / | / | / | / | 2 798 | 0 | 2 798 |
| Avdrag ska göras för följande bestånd |
| NL | WHB | 1X14 | Blåvitling | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 2 798 |
| |
| PT | HAD | 1N2AB | Kolja | Norska vatten i I och II | 0 | 26 816 | Ej tillämpligt | 26 816 | / | / | / | 344 950 | 371 766 | 0 | 371 766 |
| Avdrag ska göras för följande bestånd |
| PT | RED | 1N2AB | Kungsfiskar | Norska vatten i I och II | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 371 766 |
| |
| PT | POK | 1N2AB. | Gråsej | Norska vatten i I och II | 18 000 | 11 850 | 65,83 % | – 6 150 | / | / | / | 185 000 | 178 850 | 0 | 178 850 |
| Avdrag ska göras från följande bestånd |
| PT | RED | 1N2AB | Kungsfiskar | Norska vatten i I och II | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 33 234 (8) |
| |
| UK | DGS | 15X14 | Pigghaj | Unionens vatten och internationella vatten i I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV | 0 | 1 027 | Ej tillämpligt | 1 027 | / | A | / | / | 1 541 | 0 | 1 541 |
| Avdrag ska göras från följande bestånd |
| UK | POK | 7/3411 | Gråsej | VII, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 1 541 |
| |
| UK | NOP | 2A3A4. | Vitlinglyra | IIIa; unionens vatten i IIa och IV | 0 | 14 000 | Ej tillämpligt | 14 000 | / | / | / | / | 14 000 | 0 | 14 000 |
| Avdrag ska göras från följande bestånd |
| UK | SPR | 2AC4-C | Skarpsill och därtill hörande bifångster | unionens vatten i IIa och IV | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 14 000 |
| |
| UK | WHB | 24-N | Blåvitling | Norska vatten i II och IV | 0 | 22 204 | Ej tillämpligt | 22 204 | / | / | / | / | 22 204 | 0 | 22 204 |
| Avdrag ska göras från följande bestånd |
| UK | WHB | 2A4AXF | Blåvitling | Färöiska vatten | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 204 |

Medlemsstat

Artkod

Områdeskod

Artnamn

Områdesnamn

Tillåtna landningar 2014 (total anpassad kvantitet i ton) (1)

Totala fångster 2014 (kvantitet i kg)

Kvotutnyttjande (%)

Överfiske knutet till tillåten landning (kvantitet i kg)

Multiplikationsfaktor (2)

Ytterligare multiplikationsfaktor (3)
   (4)

Återstående avdrag från 2014 (5) (kvantitet i kg)

Utestående balans (6) (kvantitet i kg)

Avdrag att göra 2015(kvantitet i kg)

Avdrag som redan gjorts under 2015 från samma bestånd (kvantitet i kg) (7)

Återstående kvantitet som ska dras av från alternativa bestånd (i kg)

ES

DWS

56789-

Djuphavshajar

EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX

0

3 039

Ej tillämpligt

3 039

/

A

/

/

4 559

0

4 559

Avdrag ska göras för följande bestånd

ES

BSF

56712-

Dolkfisk

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

4 559

ES

GHL

1N2AB.

Liten hälleflundra

Norska vatten i I och II

0

22 685

Ej tillämpligt

22 685

/

/

/

/

22 685

0

22 685

Avdrag ska göras för följande bestånd

ES

RED

1N2AB.

Kungsfiskar

Norska vatten i I och II

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 685

ES

HAD

5BC6A.

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa

2 840

18 933

666,65 %

16 093

/

A

12 540

/

36 680

2 564

34 116

Avdrag ska göras för följande bestånd

ES

LIN

6X14.

Långa

Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

34 116

ES

HAD

7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

0

3 075

Ej tillämpligt

3 075

/

A

/

/

4 613

0

4 613

Avdrag ska göras för följande bestånd

ES

WHG

08

Vitling

VIII

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

4 613

ES

OTH

1N2AB.

Andra arter

Norska vatten i I och II

0

26 744

Ej tillämpligt

26 744

/

/

/

/

26 744

4 281

22 463

Avdrag ska göras för följande bestånd

ES

RED

1N2AB

Kungsfiskar

Norska vatten i I och II

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 463

ES

POK

56–14

Gråsej

VI; Unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV

4 810

8 703

180,94 %

3 893

/

/

/

/

3 893

0

3 893

Avdrag ska göras för följande bestånd

ES

BLI

5B67-

Birkelånga

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

3 893

NL

HKE

3A/BCD

Kummel

IIIa; unionens vatten i delområdena 22–32

0

1 655

Ej tillämpligt

1 655

/

C

/

/

2 482

0

2 482

Avdrag ska göras för följande bestånd

NL

PLE

2A3AX4

Rödspätta

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

2 482

NL

RED

1N2AB.

Kungsfiskar

Norska vatten i I och II

0

2 798

Ej tillämpligt

2 798

/

/

/

/

2 798

0

2 798

Avdrag ska göras för följande bestånd

NL

WHB

1X14

Blåvitling

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

2 798

PT

HAD

1N2AB

Kolja

Norska vatten i I och II

0

26 816

Ej tillämpligt

26 816

/

/

/

344 950

371 766

0

371 766

Avdrag ska göras för följande bestånd

PT

RED

1N2AB

Kungsfiskar

Norska vatten i I och II

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

371 766

PT

POK

1N2AB.

Gråsej

Norska vatten i I och II

18 000

11 850

65,83 %

– 6 150

/

/

/

185 000

178 850

0

178 850

Avdrag ska göras från följande bestånd

PT

RED

1N2AB

Kungsfiskar

Norska vatten i I och II

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

33 234 (8)

UK

DGS

15X14

Pigghaj

Unionens vatten och internationella vatten i I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV

0

1 027

Ej tillämpligt

1 027

/

A

/

/

1 541

0

1 541

Avdrag ska göras från följande bestånd

UK

POK

7/3411

Gråsej

VII, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

1 541

UK

NOP

2A3A4.

Vitlinglyra

IIIa; unionens vatten i IIa och IV

0

14 000

Ej tillämpligt

14 000

/

/

/

/

14 000

0

14 000

Avdrag ska göras från följande bestånd

UK

SPR

2AC4-C

Skarpsill och därtill hörande bifångster

unionens vatten i IIa och IV

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

14 000

UK

WHB

24-N

Blåvitling

Norska vatten i II och IV

0

22 204

Ej tillämpligt

22 204

/

/

/

/

22 204

0

22 204

Avdrag ska göras från följande bestånd

UK

WHB

2A4AXF

Blåvitling

Färöiska vatten

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 204

---

(1)  Kvoter tillgängliga för en medlemsstat enligt relevant förordning om fiskemöjligheter efter beaktande av byte av fiskemöjligheter enligt artikel 16.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22), kvotöverföringar enligt artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3) eller omfördelning och avdrag från fiskemöjligheter enligt artiklarna 37 och 105 i förordning (EG) nr 1224/2009.

(2)  I enlighet med artikel 105.2 i förordning (EG) nr 1224/2009. Ett avdrag motsvarande överfisket * 1,00 ska göras vid allt överfiske på högst 100 ton.

(3)  I enlighet med artikel 105.3 i förordning (EG) nr 1224/2009.

(4)  Bokstaven ”A” anger att en ytterligare multiplikationsfaktor på 1,5 har tillämpats till följd av kontinuerligt överfiske under 2012, 2013 och 2014. Bokstaven ”C” anger att en ytterligare multiplikationsfaktor på 1,5 har tillämpats eftersom beståndet omfattas av en flerårig plan.

(5)  Återstående kvantiteter som inte kunde dras av under 2014 enligt förordning (EU) nr 871/2014 eftersom det saknades eller inte fanns tillräckliga kvoter tillgängliga.

(6)  Återstående kvantiteter som avser överfiske som skedde innan förordning (EG) nr 1224/2009 trädde i kraft och för vilka avdrag inte kan göras från ett annat bestånd.

(7)  Kvantiteter som kunde dras av från samma bestånd tack vare utbyte av fiskemöjligheter i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013.

(8)  På begäran av portugisiska Direção de Serviços de Recursos Naturais och med tanke på den begränsade tillgängliga kvoten, kommer avdraget att göras från 2015 års kvot för RED/1N2AB. och omfatta hela Portugals tillgängliga kvantitet, och den återstående kvantiteten på 145 616 kg kommer att dras av under det följande året eller de följande åren, tills den överfiskade kvantiteten har återbetalats.

---

BILAGA II

”BILAGA

AVDRAG FRÅN FÅNGSTKVOTERNA FÖR BESTÅND SOM ÖVERFISKATS

| Medlemsstat | Artkod | Områdeskod | Artnamn | Områdesnamn | Ursprunglig kvot 2014 (i kg) | Tillåtna landningar 2014 (total anpassad kvantitet i kg) (1) | Totala fångster 2014 (kvantitet i kg) | Kvotutnyttjande för tillåtna landningar | Överfiske knutet till tillåten landning (kvantitet i kg) | Multiplikationsfaktor (2) | Ytterligare multiplikationsfaktor (3)
   (4) | Återstående avdrag från 2014 (5) (kvantitet i kg) | Utestående balans (6) (kvantitet i kg) | Avdrag att göra 2015 (kvantitet i kg) (7) | Avdrag som redan gjorts under 2015
  (kvantitet i kg) (8) | Avdrag som ska göras 2016 och efterföljande år (kvantitet i kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | PLE | 7HJK. | Rödspätta | VIIh, VIIj och VIIk | 8 000 | 1 120 | 3 701 | 330,45 % | 2 581 | / | / | / | / | 2 581 | 2 581 | / |
| BE | SOL | 8AB. | Tunga | VIIIa och VIIIb | 47 000 | 327 900 | 328 823 | 100,28 % | 923 | / | C | / | / | 1 385 | 1 385 | / |
| BE | SRX | 07D. | Rockor | Unionens vatten i VIId | 72 000 | 60 000 | 69 586 | 115,98 % | 9 586 | / | / | / | / | 9 586 | 8 489 | 1 097 |
| BE | SRX | 67AKXD | Rockor | Unionens vatten i VIa, VIb, VIIa–c och VIIe–k | 725 000 | 765 000 | 770 738 | 100,75 % | 5 738 | / | / | / | / | 5 738 | 5 738 | / |
| DK | COD | 03AN. | Torsk | Skagerack | 3 177 000 | 3 299 380 | 3 408 570 | 103,31 % | 109 190 | / | C | / | / | 163 785 | 163 785 | / |
| DK | HER | 03A. | Sill | IIIa | 19 357 000 | 15 529 000 | 15 641 340 | 100,72 % | 112 340 | / | / | / | / | 112 340 | 112 340 | / |
| DK | HER | 2A47DX | Sill | IV, VIId och unionens vatten i IIa | 12 526 000 | 12 959 000 | 13 430 160 | 103,64 % | 471 160 | / | / | / | / | 471 160 | 471 160 | / |
| DK | HER | 4AB. | Sill | Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N | 80 026 000 | 99 702 000 | 99 711 800 | 100,10 % | 9 800 | / | / | / | / | 9 800 | 9 800 | / |
| DK | PRA | 03A. | Nordhavsräka | IIIa | 2 308 000 | 2 308 000 | 2 317 330 | 100,40 % | 9 330 | / | / | / | / | 9 330 | 9 330 | / |
| DK | SAN | 234_2 | Tobisfiskar | Unionens vatten i förvaltningsområde 2 för tobisfiskar | 4 717 000 | 4 868 000 | 8 381 430 | 172,17 % | 3 513 430 | 2 | / | / | / | 7 026 860 | 7 026 860 | / |
| DK | SPR | 2AC4-C | Skarpsill och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IIa och IV | 122 383 000 | 126 007 000 | 127 165 410 | 100,92 % | 1 158 410 | / | / | / | / | 1 158 410 | 1 158 410 | / |
| ES | ALF | 3X14- | Beryxar | EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV | 67 000 | 67 000 | 79 683 | 118,93 % | 12 683 | / | A | 3 000 | / | 22 025 | 5 866 | 16 159 |
| ES | BSF | 56712- | Dolkfisk | EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII | 226 000 | 312 500 | 327 697 | 104,86 % | 15 197 | / | A | / | / | 22 796 | 22 796 | / |
| ES | BSF | 8910- | Dolkfisk | EU-vatten och internationella vatten i VIII, IX och X | 12 000 | 6 130 | 15 769 | 257,24 % | 9 639 | / | A | 27 130 | / | 41 589 | 11 950 | 29 639 |
| ES | BUM | ATLANT | Blå marlin | Atlanten | 27 200 | 27 200 | 124 452 | 457,54 % | 97 252 | / | A | 27 000 | / | 172 878 | 0 | 172 878 |
| ES | DWS | 56789- | Djuphavshajar | EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX | 0 | 0 | 3 039 | Ej tillämpligt | 3 039 | / | A | / | / | 4 559 | 4 559 | / |
| ES | GFB | 567- | Fjällbrosme | EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII | 588 000 | 828 030 | 842 467 | 101,74 % | 14 437 | / | / | / | / | 14 437 | 14 437 | / |
| ES | GFB | 89- | Fjällbrosme | EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX | 242 000 | 216 750 | 237 282 | 109,47 % | 20 532 | / | A | 17 750 | / | 48 548 | 48 548 | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | Liten hälleflundra | Norska vatten i I och II | / | 0 | 22 685 | Ej tillämpligt | 22 685 | / | / | / | / | 22 685 | 22 685 | / |
| ES | HAD | 5BC6A. | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa | / | 2 840 | 18 933 | 666,65 % | 16 093 | / | A | 12 540 | / | 36 680 | 36 680 | / |
| ES | HAD | 7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | / | 0 | 3 075 | Ej tillämpligt | 3 075 | / | A | / | / | 4 613 | 4 613 | / |
| ES | NEP | 9/3411 | Havskräfta | IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 55 000 | 33 690 | 24 403 | 72,43 % | – 5 918 (9) | / | / | 19 000 (10) | / | 13 082 | 13 082 (11) | / |
| ES | OTH | 1N2AB. | Andra arter | Norska vatten i I och II | / | 0 | 26 744 | Ej tillämpligt | 26 744 | / | / | / | / | 26 744 | 26 744 | / |
| ES | POK | 56–14 | Gråsej | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV | / | 4 810 | 8 703 | 180,94 % | 3 893 | / | / | / | / | 3 893 | 3 893 | / |
| ES | RNG | 5B67- | Skoläst | EU-vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII | 70 000 | 111 160 | 125 401 | 112,81 % | 14 241 | / | / | / | / | 14 241 | 14 241 | / |
| ES | SBR | 678- | Fläckpagell | EU-vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII | 143 000 | 133 060 | 136 418 | 102,52 % | 3 358 | / | / | / | / | 3 358 | 3 358 | / |
| ES | SOL | 8AB. | Tunga | VIIIa och VIIIb | 9 000 | 8 100 | 9 894 | 122,15 % | 1 794 | / | A+C | 2 100 | / | 4 791 | 2 032 | 2 759 |
| ES | SRX | 89-C. | Rockor | Unionens vatten i VIII och IX | 1 057 000 | 857 000 | 1 089 241 | 127,10 % | 232 241 | 1,4 | / | / | / | 325 137 | 206 515 | 118 622 |
| ES | USK | 567EI. | Lubb | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII | 26 000 | 15 770 | 15 762 | 99,95 % | – 8 | / | / | 58 770 | / | 58 762 | 0 | 58 762 |
| ES | WHM | ATLANT | Vit marlin | Atlanten | 30 500 | 25 670 | 98 039 | 381,92 % | 72 369 | / | / | 170 | / | 72 539 | 0 | 72 539 |
| FR | SRX | 07D. | Rockor | Unionens vatten i VIId | 602 000 | 627 000 | 698 414 | 111,39 % | 71 414 | / | / | / | / | 71 414 | 71 414 | / |
| FR | SRX | 2AC4-C | Rockor | Unionens vatten i IIa och IV | 33 000 | 36 000 | 48 212 | 133,92 % | 12 212 | / | / | / | / | 12 212 | 12 212 | / |
| IE | PLE | 7HJK. | Rödspätta | VIIh, VIIj och VIIk | 59 000 | 61 000 | 78 270 | 128,31 % | 17 270 | / | A | / | / | 25 905 | 25 905 | / |
| IE | SOL | 07A. | Tunga | VIIa | 41 000 | 42 000 | 43 107 | 102,64 % | 1 107 | / | / | / | / | 1 107 | 1 107 | / |
| IE | SRX | 67AKXD | Rockor | Unionens vatten i VIa, VIb, VIIa–c och VIIe–k | 1 048 000 | 1 030 000 | 1 079 446 | 104,80 % | 49 446 | / | / | / | / | 49 446 | 49 446 | / |
| LT | GHL | N3LMNO | Liten hälleflundra | Nafo 3LMNO | 22 000 | 0 | 0 | Ej tillämpligt | 0 | / | / | 46 000 | / | 46 000 | 46 000 | / |
| LV | HER | 03D.RG | Sill | Delområde 28.1 | 16 534 000 | 19 334 630 | 20 084 200 | 103,88 % | 749 570 | / | / | / | / | 749 570 | 749 570 | / |
| NL | HKE | 3A/BCD | Kummel | IIIa; unionens vatten i delområdena 22–32 | / | 0 | 1 655 | Ej tillämpligt | 1 655 | / | C | / | / | 2 482 | 2 482 | / |
| NL | RED | 1N2AB. | Kungsfiskar | Norska vatten i I och II | / | 0 | 2 798 | Ej tillämpligt | 2 798 | / | / | / | / | 2 798 | 2 798 | / |
| PT | ANF | 8C3411 | Marulkfiskar | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 436 000 | 664 000 | 676 302 | 101,85 % | 12 302 | / | / | / | / | 12 302 | 12 302 | / |
| PT | BFT | AE45WM | Blåfenad tonfisk | Atlanten öster om 45° W, och Medelhavet | 235 500 | 235 500 | 243 092 | 103,22 % | 7 592 | / | C | / | / | 11 388 | 11 388 | / |
| PT | HAD | 1N2AB | Kolja | Norska vatten i I och II | / | 0 | 26 816 | Ej tillämpligt | 26 816 | / | / | / | 344 950 | 371 766 | 371 766 | / |
| PT | POK | 1N2AB. | Gråsej | Norska vatten i I och II | / | 18 000 | 11 850 | 65,83 % | – 6 150 | / | / | / | 185 000 | 178 850 | 33 234 | 145 616 |
| PT | SRX | 89-C. | Rockor | Unionens vatten i VIII och IX | 1 051 000 | 1 051 000 | 1 059 237 | 100,78 % | 8 237 | / | / | / | / | 8 237 | 8 237 | / |
| SE | COD | 03AN. | Torsk | Skagerack | 371 000 | 560 000 | 562 836 | 100,51 % | 2 836 | / | C | / | / | 4 254 | 4 254 | / |
| UK | DGS | 15X14 | Pigghaj | Unionens vatten och internationella vatten i I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV | 0 | 0 | 1 027 | Ej tillämpligt | 1 027 | / | A | / | / | 1 541 | 1 541 | / |
| UK | GHL | 514GRN | Liten hälleflundra | Grönländska vatten i V och XIV | 189 000 | 0 | 0 | Ej tillämpligt | 0 | / | / | 1 000 | / | 1 000 | 1 000 | / |
| UK | HAD | 5BC6A. | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa | 3 106 000 | 3 236 600 | 3 277 296 | 101,26 % | 40 696 | / | / | / | / | 40 696 | 40 696 | / |
| UK | MAC | 2CX14- | Makrill | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV | 179 471 000 | 275 119 000 | 279 250 206 | 101,50 % | 4 131 206 | / | / | / | / | 4 131 206 | 4 131 206 | / |
| UK | NOP | 2A3A4. | Vitlinglyra | IIIa; unionens vatten i IIa och IV | / | 0 | 14 000 | Ej tillämpligt | 14 000 | / | / | / | / | 14 000 | 14 000 | / |
| UK | PLE | 7DE. | Rödspätta | VIId och VIIe | 1 548 000 | 1 500 000 | 1 606 749 | 107,12 % | 106 749 | 1,1 | / | / | / | 117 424 | 117 424 | / |
| UK | SOL | 7FG. | Tunga | VIIf och VIIg | 282 000 | 255 250 | 252 487 | 98,92 % | (– 2 763) (12) | / | / | 1 950 | / | 1 950 | 1 950 | / |
| UK | SRX | 07D. | Rockor | Unionens vatten i VIId | 120 000 | 95 000 | 102 679 | 108,08 % | 7 679 | / | / | / | / | 7 679 | 7 679 | / |
| UK | WHB | 24-N | Blåvitling | Norska vatten i II och IV | 0 | 0 | 22 204 | Ej tillämpligt | 22 204 | / | / | / | / | 22 204 | 22 204 | / |

Medlemsstat

Artkod

Områdeskod

Artnamn

Områdesnamn

Ursprunglig kvot 2014 (i kg)

Tillåtna landningar 2014 (total anpassad kvantitet i kg) (1)

Totala fångster 2014 (kvantitet i kg)

Kvotutnyttjande för tillåtna landningar

Överfiske knutet till tillåten landning (kvantitet i kg)

Multiplikationsfaktor (2)

Ytterligare multiplikationsfaktor (3)
   (4)

Återstående avdrag från 2014 (5) (kvantitet i kg)

Utestående balans (6) (kvantitet i kg)

Avdrag att göra 2015 (kvantitet i kg) (7)

Avdrag som redan gjorts under 2015

(kvantitet i kg) (8)

Avdrag som ska göras 2016 och efterföljande år (kvantitet i kg)

BE

PLE

7HJK.

Rödspätta

VIIh, VIIj och VIIk

8 000

1 120

3 701

330,45 %

2 581

/

/

/

/

2 581

2 581

/

BE

SOL

8AB.

Tunga

VIIIa och VIIIb

47 000

327 900

328 823

100,28 %

923

/

C

/

/

1 385

1 385

/

BE

SRX

07D.

Rockor

Unionens vatten i VIId

72 000

60 000

69 586

115,98 %

9 586

/

/

/

/

9 586

8 489

1 097

BE

SRX

67AKXD

Rockor

Unionens vatten i VIa, VIb, VIIa–c och VIIe–k

725 000

765 000

770 738

100,75 %

5 738

/

/

/

/

5 738

5 738

/

DK

COD

03AN.

Torsk

Skagerack

3 177 000

3 299 380

3 408 570

103,31 %

109 190

/

C

/

/

163 785

163 785

/

DK

HER

03A.

Sill

IIIa

19 357 000

15 529 000

15 641 340

100,72 %

112 340

/

/

/

/

112 340

112 340

/

DK

HER

2A47DX

Sill

IV, VIId och unionens vatten i IIa

12 526 000

12 959 000

13 430 160

103,64 %

471 160

/

/

/

/

471 160

471 160

/

DK

HER

4AB.

Sill

Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N

80 026 000

99 702 000

99 711 800

100,10 %

9 800

/

/

/

/

9 800

9 800

/

DK

PRA

03A.

Nordhavsräka

IIIa

2 308 000

2 308 000

2 317 330

100,40 %

9 330

/

/

/

/

9 330

9 330

/

DK

SAN

234_2

Tobisfiskar

Unionens vatten i förvaltningsområde 2 för tobisfiskar

4 717 000

4 868 000

8 381 430

172,17 %

3 513 430

2

/

/

/

7 026 860

7 026 860

/

DK

SPR

2AC4-C

Skarpsill och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IIa och IV

122 383 000

126 007 000

127 165 410

100,92 %

1 158 410

/

/

/

/

1 158 410

1 158 410

/

ES

ALF

3X14-

Beryxar

EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

67 000

67 000

79 683

118,93 %

12 683

/

A

3 000

/

22 025

5 866

16 159

ES

BSF

56712-

Dolkfisk

EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII

226 000

312 500

327 697

104,86 %

15 197

/

A

/

/

22 796

22 796

/

ES

BSF

8910-

Dolkfisk

EU-vatten och internationella vatten i VIII, IX och X

12 000

6 130

15 769

257,24 %

9 639

/

A

27 130

/

41 589

11 950

29 639

ES

BUM

ATLANT

Blå marlin

Atlanten

27 200

27 200

124 452

457,54 %

97 252

/

A

27 000

/

172 878

0

172 878

ES

DWS

56789-

Djuphavshajar

EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX

0

0

3 039

Ej tillämpligt

3 039

/

A

/

/

4 559

4 559

/

ES

GFB

567-

Fjällbrosme

EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII

588 000

828 030

842 467

101,74 %

14 437

/

/

/

/

14 437

14 437

/

ES

GFB

89-

Fjällbrosme

EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX

242 000

216 750

237 282

109,47 %

20 532

/

A

17 750

/

48 548

48 548

/

ES

GHL

1N2AB.

Liten hälleflundra

Norska vatten i I och II

/

0

22 685

Ej tillämpligt

22 685

/

/

/

/

22 685

22 685

/

ES

HAD

5BC6A.

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa

/

2 840

18 933

666,65 %

16 093

/

A

12 540

/

36 680

36 680

/

ES

HAD

7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

/

0

3 075

Ej tillämpligt

3 075

/

A

/

/

4 613

4 613

/

ES

NEP

9/3411

Havskräfta

IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

55 000

33 690

24 403

72,43 %

– 5 918 (9)

/

/

19 000 (10)

/

13 082

13 082 (11)

/

ES

OTH

1N2AB.

Andra arter

Norska vatten i I och II

/

0

26 744

Ej tillämpligt

26 744

/

/

/

/

26 744

26 744

/

ES

POK

56–14

Gråsej

VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV

/

4 810

8 703

180,94 %

3 893

/

/

/

/

3 893

3 893

/

ES

RNG

5B67-

Skoläst

EU-vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII

70 000

111 160

125 401

112,81 %

14 241

/

/

/

/

14 241

14 241

/

ES

SBR

678-

Fläckpagell

EU-vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII

143 000

133 060

136 418

102,52 %

3 358

/

/

/

/

3 358

3 358

/

ES

SOL

8AB.

Tunga

VIIIa och VIIIb

9 000

8 100

9 894

122,15 %

1 794

/

A+C

2 100

/

4 791

2 032

2 759

ES

SRX

89-C.

Rockor

Unionens vatten i VIII och IX

1 057 000

857 000

1 089 241

127,10 %

232 241

1,4

/

/

/

325 137

206 515

118 622

ES

USK

567EI.

Lubb

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII

26 000

15 770

15 762

99,95 %

– 8

/

/

58 770

/

58 762

0

58 762

ES

WHM

ATLANT

Vit marlin

Atlanten

30 500

25 670

98 039

381,92 %

72 369

/

/

170

/

72 539

0

72 539

FR

SRX

07D.

Rockor

Unionens vatten i VIId

602 000

627 000

698 414

111,39 %

71 414

/

/

/

/

71 414

71 414

/

FR

SRX

2AC4-C

Rockor

Unionens vatten i IIa och IV

33 000

36 000

48 212

133,92 %

12 212

/

/

/

/

12 212

12 212

/

IE

PLE

7HJK.

Rödspätta

VIIh, VIIj och VIIk

59 000

61 000

78 270

128,31 %

17 270

/

A

/

/

25 905

25 905

/

IE

SOL

07A.

Tunga

VIIa

41 000

42 000

43 107

102,64 %

1 107

/

/

/

/

1 107

1 107

/

IE

SRX

67AKXD

Rockor

Unionens vatten i VIa, VIb, VIIa–c och VIIe–k

1 048 000

1 030 000

1 079 446

104,80 %

49 446

/

/

/

/

49 446

49 446

/

LT

GHL

N3LMNO

Liten hälleflundra

Nafo 3LMNO

22 000

0

0

Ej tillämpligt

0

/

/

46 000

/

46 000

46 000

/

LV

HER

03D.RG

Sill

Delområde 28.1

16 534 000

19 334 630

20 084 200

103,88 %

749 570

/

/

/

/

749 570

749 570

/

NL

HKE

3A/BCD

Kummel

IIIa; unionens vatten i delområdena 22–32

/

0

1 655

Ej tillämpligt

1 655

/

C

/

/

2 482

2 482

/

NL

RED

1N2AB.

Kungsfiskar

Norska vatten i I och II

/

0

2 798

Ej tillämpligt

2 798

/

/

/

/

2 798

2 798

/

PT

ANF

8C3411

Marulkfiskar

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

436 000

664 000

676 302

101,85 %

12 302

/

/

/

/

12 302

12 302

/

PT

BFT

AE45WM

Blåfenad tonfisk

Atlanten öster om 45° W, och Medelhavet

235 500

235 500

243 092

103,22 %

7 592

/

C

/

/

11 388

11 388

/

PT

HAD

1N2AB

Kolja

Norska vatten i I och II

/

0

26 816

Ej tillämpligt

26 816

/

/

/

344 950

371 766

371 766

/

PT

POK

1N2AB.

Gråsej

Norska vatten i I och II

/

18 000

11 850

65,83 %

– 6 150

/

/

/

185 000

178 850

33 234

145 616

PT

SRX

89-C.

Rockor

Unionens vatten i VIII och IX

1 051 000

1 051 000

1 059 237

100,78 %

8 237

/

/

/

/

8 237

8 237

/

SE

COD

03AN.

Torsk

Skagerack

371 000

560 000

562 836

100,51 %

2 836

/

C

/

/

4 254

4 254

/

UK

DGS

15X14

Pigghaj

Unionens vatten och internationella vatten i I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV

0

0

1 027

Ej tillämpligt

1 027

/

A

/

/

1 541

1 541

/

UK

GHL

514GRN

Liten hälleflundra

Grönländska vatten i V och XIV

189 000

0

0

Ej tillämpligt

0

/

/

1 000

/

1 000

1 000

/

UK

HAD

5BC6A.

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa

3 106 000

3 236 600

3 277 296

101,26 %

40 696

/

/

/

/

40 696

40 696

/

UK

MAC

2CX14-

Makrill

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV

179 471 000

275 119 000

279 250 206

101,50 %

4 131 206

/

/

/

/

4 131 206

4 131 206

/

UK

NOP

2A3A4.

Vitlinglyra

IIIa; unionens vatten i IIa och IV

/

0

14 000

Ej tillämpligt

14 000

/

/

/

/

14 000

14 000

/

UK

PLE

7DE.

Rödspätta

VIId och VIIe

1 548 000

1 500 000

1 606 749

107,12 %

106 749

1,1

/

/

/

117 424

117 424

/

UK

SOL

7FG.

Tunga

VIIf och VIIg

282 000

255 250

252 487

98,92 %

(– 2 763) (12)

/

/

1 950

/

1 950

1 950

/

UK

SRX

07D.

Rockor

Unionens vatten i VIId

120 000

95 000

102 679

108,08 %

7 679

/

/

/

/

7 679

7 679

/

UK

WHB

24-N

Blåvitling

Norska vatten i II och IV

0

0

22 204

Ej tillämpligt

22 204

/

/

/

/

22 204

22 204

/

---

(1)  Kvoter tillgängliga för en medlemsstat enligt relevant förordning om fiskemöjligheter efter beaktande av byte av fiskemöjligheter enligt artikel 16.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22), kvotöverföringar enligt artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3) eller omfördelning och avdrag från fiskemöjligheter enligt artiklarna 37 och 105 i förordning (EG) nr 1224/2009.

1

(2)  I enlighet med artikel 105.2 i förordning (EG) nr 1224/2009. Ett avdrag motsvarande överfisket * 1,00 ska göras vid allt överfiske på högst 100 ton.

2

(3)  I enlighet med artikel 105.3 i förordning (EG) nr 1224/2009.

3

(4)  Bokstaven ’A’ anger att en ytterligare multiplikationsfaktor på 1,5 har tillämpats till följd av kontinuerligt överfiske under 2012, 2013 och 2014. Bokstaven ’C’ anger att en ytterligare multiplikationsfaktor på 1,5 har tillämpats eftersom beståndet omfattas av en flerårig plan.

4

(5)  Återstående kvantiteter som inte kunde dras av under 2014 enligt förordning (EU) nr 871/2014 eftersom det saknades eller inte fanns tillräckliga kvoter tillgängliga.

5

(6)  Återstående kvantiteter som avser överfiske som skedde innan förordning (EG) nr 1224/2009 trädde i kraft och för vilka avdrag inte kan göras från ett annat bestånd.

6

(7)  Avdrag under 2015 såsom fastställs i genomförandeförordning (EU) 2015/1801.

7

(8)  Avdrag att göra under 2015 som verkligen kan komma att tillämpas mot bakgrund av den tillgängliga kvoten på dagen för ikraftträdandet av förordning (EU) 2015/1801.

8

(9)  En kvantitet på 3 369 kg är inte längre tillgänglig efter Spaniens begäran om överföring som gjordes i enlighet med förordning (EG) nr 847/96 och som är tillämplig i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1170 (EUT L 189, 17.7.2015, s. 2).

9

(10)  På Spaniens begäran fördelades avdragen för 2013 på tre år.

10

(11)  Den återstående kvantiteten på 3 369 kg dras av vid tidpunkten för ikraftträdandet av denna förordning.

11

(12)  Denna kvantitet är inte längre tillgänglig efter Förenade kungarikets begäran om överföring som gjordes i enlighet med förordning (EG) nr 847/96 och som är tillämplig i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1170 (EUT L 189, 17.7.2015, s. 2).”

12

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/89 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/89

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2405

av den 18 december 2015

om öppnande och förvaltning av unionstullkvoter för jordbruksprodukter med ursprung i Ukraina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 187 a, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut 2014/668/EU (2) bemyndigades undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (3) (nedan kallat avtalet) vad gäller vissa bestämmelser i avtalet. I artikel 29.1 i avtalet föreskrivs att tullarna på import av varor med ursprung i Ukraina ska sänkas eller avskaffas i enlighet med bilaga I-A till kapitel 1 i avdelning IV i avtalet. Tillägget till bilagan innehåller en förteckning över tullkvoter för import av vissa varor med ursprung i Ukraina, däribland jordbruksprodukter som omfattas av förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut 2014/668/EU (2) bemyndigades undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (3) (nedan kallat avtalet) vad gäller vissa bestämmelser i avtalet. I artikel 29.1 i avtalet föreskrivs att tullarna på import av varor med ursprung i Ukraina ska sänkas eller avskaffas i enlighet med bilaga I-A till kapitel 1 i avdelning IV i avtalet. Tillägget till bilagan innehåller en förteckning över tullkvoter för import av vissa varor med ursprung i Ukraina, däribland jordbruksprodukter som omfattas av förordning (EU) nr 1308/2013.

| (2) | I väntan på en provisorisk tillämpning av avtalet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 374/2014 (4) öppnades tullkvoter för import av vissa varor med ursprung i Ukraina för 2014 och 2015 som förvaltas av kommissionen enligt ”först till kvarn”-principen i enlighet med kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (5). |
| --- | --- |

(2)

I väntan på en provisorisk tillämpning av avtalet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 374/2014 (4) öppnades tullkvoter för import av vissa varor med ursprung i Ukraina för 2014 och 2015 som förvaltas av kommissionen enligt ”först till kvarn”-principen i enlighet med kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (5).

| (3) | Avtalet ska tillämpas provisoriskt från och med den 1 januari 2016. Det är därför nödvändigt att från och med den 1 januari 2016 öppna årliga importtullkvoter för de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I-A till kapitel 1 i avdelning IV i avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet ska tillämpas provisoriskt från och med den 1 januari 2016. Det är därför nödvändigt att från och med den 1 januari 2016 öppna årliga importtullkvoter för de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I-A till kapitel 1 i avdelning IV i avtalet.

| (4) | I enlighet med avtalet bör de varor som förtecknas i bilagan åtföljas av ett ursprungsintyg för att vara berättigade till förmånsbehandling enligt tulltaxan. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med avtalet bör de varor som förtecknas i bilagan åtföljas av ett ursprungsintyg för att vara berättigade till förmånsbehandling enligt tulltaxan.

| (5) | Den kombinerade nomenklatur (KN) som anges i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (6), ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1101/2014 (7), innehåller nya KN-nummer som skiljer sig från de KN-nummer som det hänvisas till i avtalet. De nya KN-numren bör därför återges i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Den kombinerade nomenklatur (KN) som anges i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (6), ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1101/2014 (7), innehåller nya KN-nummer som skiljer sig från de KN-nummer som det hänvisas till i avtalet. De nya KN-numren bör därför återges i bilagan till den här förordningen.

| (6) | Avtalet ska tillämpas delvis provisoriskt från och med den 1 januari 2016. För att säkerställa en effektiv tillämpning och förvaltning av de tullkvoter som beviljats inom ramen för avtalet, bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(6)

Avtalet ska tillämpas delvis provisoriskt från och med den 1 januari 2016. För att säkerställa en effektiv tillämpning och förvaltning av de tullkvoter som beviljats inom ramen för avtalet, bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2016.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

EU:s tullkvoter ska öppnas för de produkter som förtecknas i bilagan och som har ursprung i Ukraina.

Artikel 2

De tullar som ska tillämpas vid import till Europeiska unionen av de produkter som förtecknas i bilagan och som har ursprung i Ukraina ska avskaffas inom respektive tullkvoter i bilagan.

Artikel 3

De produkter som förtecknas i bilagan ska åtföljas av ett ursprungsintyg enligt bilaga III till protokoll I i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan.

Artikel 4

De tullkvoter som föreskrivs bilagan ska förvaltas av kommissionen i enlighet med artiklarna 308a, 308b och 308c i förordning (EEG) nr 2454/93.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Rådets beslut 2014/668/EU av den 23 juni 2014 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vad gäller avdelning III (med undantag för bestämmelserna om behandling av arbetstagare som är tredjelandsmedborgare och lagligen anställda på den andra partens territorium) och avdelningarna IV, V, VI och VII i avtalet, samt därtill hörande bilagor och protokoll (EUT L 278, 20.9.2014, s. 1).

2

(3)  Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (EUT L 161, 29.5.2014, s. 3).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 374/2014 av den 16 april 2014 om sänkning eller avskaffande av tullar på varor med ursprung i Ukraina (EUT L 118, 22.4.2014, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1101/2014 av den 16 oktober 2014 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 312, 31.10.2014, s. 1).

7

---

BILAGA

Trots reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen ska texten i varubeskrivningen endast anses vara vägledande, eftersom förmånsordningens räckvidd när det gäller denna bilaga avgörs av de KN-nummer som gäller vid tidpunkten för antagandet av denna förordning.

| Löpnr | KN-nummer | Varubeskrivning | Kvotperiod | Årlig kvotvolym
  (nettovikt i ton, om inte annat anges) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.6700 | 0204 22 50
  0204 22 90 | Fårben, andra styckningsdelar med ben (utom hela eller halva slaktkroppar, korta framkvartsparter samt ”chines and/or best ends” (enkel/dubbelrygg), färska eller kylda | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 1 500 (1) |
| 0204 23 | Benfritt kött av får, färskt eller kylt |
| 0204 42 30
  0204 42 50
  0204 42 90 | Frysta styckningsdelar av får, med ben (utom hela eller halva slaktkroppar, och korta framkvartsparter) |
| 0204 43 10
  0204 43 90 | Fryst benfritt kött av lamm
  Fryst benfritt kött av får |
| 09.6701 | 0409 | Naturlig honung | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 5 000 (2) |
| 09.6702 | 0703 20 | Vitlök, färsk eller kyld | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 500 |
| 09.6703 | 1004 | Havre | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 4 000 |
| 09.6704 | 1701 12 | Råbetsocker utan tillsats av aromämnen eller färgämnen | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 20 070 |
| 1701 91 | |
| 1701 99 | Annat socker än råsocker |
| 1702 20 10 | Lönnsocker i fast form, med tillsats av aromämnen eller färgämnen |
| 1702 90 30 | Isoglukos i fast form, innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen |
| 1702 90 50 | Maltodextrin i fast form och sirap av maltodextrin, innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen |
| 1702 90 71
  1702 90 75
  1702 90 79 | Sockerkulör |
| 1702 90 80 | Inulinsirap |
| 1702 90 95 | Annat socker, inbegripet invertsocker och andra socker- och sockersirapsblandningar innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen |
| 09.6705 | 1702 30
  1702 40 | Glukos (inbegripet kemiskt ren glukos) samt sirap och andra lösningar av glukos, inte innehållande fruktos eller innehållande mindre än 50 viktprocent fruktos beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 10 000 (3) |
| 1702 60 | Annat fruktsocker samt sirap och andra lösningar av fruktsocker, innehållande över 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker |
| 09.6706 | 2106 90 30 | Aromatiserade eller färgade sockerlösningar av isoglukos | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 2 000 |
| 2106 90 55 | Aromatiserade eller färgade sockerlösningar av glukos och maltodextrin |
| 2106 90 59 | Aromatiserade eller färgade sockerlösningar (med undantag av isoglukos, laktos, glukos och maltodextrin) |
| 09.6707 | ex 1103 19 20 | Krossgryn samt grovt mjöl (inbegripet fingryn) av korn | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 6 300 (4) |
| 1103 19 90 | Krossgryn och mjöl av spannmål (med undantag av vete, råg, havre, majs, ris och korn) |
| 1103 20 90 | Pelletar av spannmål (med undantag av vete, råg, havre, majs, ris och korn) |
| 1104 19 10
  1104 19 50
  1104 19 61
  1104 19 69 | Veteflingor, valsade eller bearbetade
  Majsflingor, valsade eller bearbetade
  Kornflingor, valsade
  Kornflingor, bearbetade |
| ex 1104 29 | Bearbetad spannmål (t.ex. skalad, bearbetad till pärlgryn, klippt eller gröpad), annan än av havre, råg eller majs) |
| 1104 30 | Groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda |
| 09.6708 | 1107 | Malt, även rostad | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 7 000 |
| 1109 | Vetegluten, även torkat |
| 09.6709 | 1108 11 | Vetestärkelse | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 10 000 |
| 1108 12 | Majsstärkelse |
| 1108 13 | Potatisstärkelse |
| 09.6710 | 3505 10 10
  3505 10 90 | Dextrin och annan modifierad stärkelse (med undantag av företrad eller förestrad stärkelse) | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 1 000 (5) |
| 3505 20 30
  3505 20 50
  3505 20 90 | Lim och klister, innehållande minst 25 viktprocent stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse |
| 09.6711 | 2302 10
  2302 30
  2302 40 10
  2302 40 90 | Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål (med undantag av ris) | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 17 000 (6) |
| 2303 10 11 | Återstoder från framställning av majsstärkelse (med undantag av koncentrerat majsstöpvatten), med ett proteininnehåll beräknat på torrsubstansen av mer än 40 viktprocent |
| 09.6712 | 0711 51 | Svampar av släktet Agaricus, tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar), men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 500 |
| 2003 10 | Svampar av släktet Agaricus, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra |
| 09.6713 | 0711 51 | Svampar av släktet Agaricus, tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar), men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 500 |
| 09.6714 | 2002 | Tomater, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 10 000 |
| 09.6715 | 2009 61 90 | Druvsaft, inbegripet druvmust, med ett Brixtal av högst 30, med ett värde på högst 18 euro per 100 kg netto | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 10 000 (7) |
| 2009 69 11 | Druvsaft, inbegripet druvmust, med ett Brixtal högre än 67, med ett värde på högst 22 euro per 100 kg netto |
| 2009 69 71
  2009 69 79
  2009 69 90 | Druvsaft, inbegripet druvmust, med ett Brixtal högre än 30 men högst 67, med ett värde på högst 18 euro per 100 kg netto |
| 2009 71
  2009 79 | Äppelsaft |
| 09.6716 | 0403 10 51
  0403 10 53
  0403 10 59
  0403 10 91
  0403 10 93
  0403 10 99
  0403 90 71
  0403 90 73
  0403 90 79
  0403 90 91
  0403 90 93
  0403 90 99 | Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 2 000 |
| 09.6717 | 0405 20 10
  0405 20 30 | Bredbara smörfettsprodukter med en fetthalt av minst 39 viktprocent, men högst 75 viktprocent | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 250 |
| 09.6718 | 0710 40
  0711 90 30
  2001 90 30
  2004 90 10
  2005 80 | Sockermajs | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 1 500 |
| 09.6719 | 1702 50 | Kemiskt ren fruktos | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 2 000 (8) |
| 1702 90 10 | Kemiskt ren maltos |
| ex 1704 90 99 | Andra sockerkonfektyrer, inte innehållande kakao, innehållande minst 70 viktprocent sackaros |
| 1806 10 30
  1806 10 90 | Kakaopulver, innehållande minst 65 viktprocent sackaros eller isoglukos uttryckt som sackaros |
| ex 1806 20 95 | Andra beredningar i form av block, kakor eller stänger vägande mer än 2 kg eller i flytande form, pastaform, pulverform, granulatform eller liknande form, i behållare eller löst liggande i förpackningar innehållande mer än 2 kg, innehållande mindre än 18 viktprocent kakaosmör och minst 70 viktprocent sackaros |
| ex 1901 90 99 | Andra livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, inte innehållande kakao eller innehållande mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, innehållande minst 70 viktprocent sackaros |
| 2101 12 98
  2101 20 98 | Beredningar på basis av kaffe, te eller matte |
| 3302 10 29 | Blandningar av luktämnen samt blandningar på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används vid tillverkning av drycker, innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck, med en verklig alkoholhalt inte överstigande 0,5 volymprocent |
| 09.6720 | 1903 | Tapioka och tapiokaersättningar, framställda av stärkelse, i form av flingor, gryn o.d. | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 2 000 |
| 1904 30 | Bulgurvete |
| 09.6721 | 1806 20 70 | ”Chocolate milk crumb” | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 300 (9) |
| 2106 10 80 | Andra proteinkoncentrat och texturerade proteiner |
| 2202 90 99 | Andra alkoholfria drycker än vatten, innehållande minst 2 viktprocent fett från varor enligt nr 0401–0404 |
| 09.6722 | 2106 90 98 | Andra livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 2 000 |
| 09.6723 | 2207 10
  2208 90 91
  2208 90 99 | Odenaturerad etylalkohol | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 27 000 (10) |
| 2207 20 | Etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt |
| 09.6724 | 2402 10 | Cigarrer och cigariller innehållande tobak | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 2 500 |
| 2402 20 90 | Cigaretter innehållande tobak, inte innehållande kryddnejlikor |
| 09.6725 | 2905 43 | Mannitol | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 100 |
| 2905 44 | D-glucitol (sorbitol) |
| 3824 60 | Sorbitol annan än sorbitol enligt nr 2905 44 |
| 09.6726 | 3809 10 10
  3809 10 30
  3809 10 50
  3809 10 90 | Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller för fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. glättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, på basis av stärkelseprodukter | Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december | 2 000 |

Löpnr

KN-nummer

Varubeskrivning

Kvotperiod

Årlig kvotvolym

(nettovikt i ton, om inte annat anges)

09.6700

0204 22 50

0204 22 90

Fårben, andra styckningsdelar med ben (utom hela eller halva slaktkroppar, korta framkvartsparter samt ”chines and/or best ends” (enkel/dubbelrygg), färska eller kylda

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

1 500 (1)

0204 23

Benfritt kött av får, färskt eller kylt

0204 42 30

0204 42 50

0204 42 90

Frysta styckningsdelar av får, med ben (utom hela eller halva slaktkroppar, och korta framkvartsparter)

0204 43 10

0204 43 90

Fryst benfritt kött av lamm

Fryst benfritt kött av får

09.6701

0409

Naturlig honung

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

5 000 (2)

09.6702

0703 20

Vitlök, färsk eller kyld

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

500

09.6703

1004

Havre

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

4 000

09.6704

1701 12

Råbetsocker utan tillsats av aromämnen eller färgämnen

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

20 070

1701 91

1701 99

Annat socker än råsocker

1702 20 10

Lönnsocker i fast form, med tillsats av aromämnen eller färgämnen

1702 90 30

Isoglukos i fast form, innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen

1702 90 50

Maltodextrin i fast form och sirap av maltodextrin, innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen

1702 90 71

1702 90 75

1702 90 79

Sockerkulör

1702 90 80

Inulinsirap

1702 90 95

Annat socker, inbegripet invertsocker och andra socker- och sockersirapsblandningar innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen

09.6705

1702 30

1702 40

Glukos (inbegripet kemiskt ren glukos) samt sirap och andra lösningar av glukos, inte innehållande fruktos eller innehållande mindre än 50 viktprocent fruktos beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

10 000 (3)

1702 60

Annat fruktsocker samt sirap och andra lösningar av fruktsocker, innehållande över 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker

09.6706

2106 90 30

Aromatiserade eller färgade sockerlösningar av isoglukos

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

2 000

2106 90 55

Aromatiserade eller färgade sockerlösningar av glukos och maltodextrin

2106 90 59

Aromatiserade eller färgade sockerlösningar (med undantag av isoglukos, laktos, glukos och maltodextrin)

09.6707

ex 1103 19 20

Krossgryn samt grovt mjöl (inbegripet fingryn) av korn

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

6 300 (4)

1103 19 90

Krossgryn och mjöl av spannmål (med undantag av vete, råg, havre, majs, ris och korn)

1103 20 90

Pelletar av spannmål (med undantag av vete, råg, havre, majs, ris och korn)

1104 19 10

1104 19 50

1104 19 61

1104 19 69

Veteflingor, valsade eller bearbetade

Majsflingor, valsade eller bearbetade

Kornflingor, valsade

Kornflingor, bearbetade

ex 1104 29

Bearbetad spannmål (t.ex. skalad, bearbetad till pärlgryn, klippt eller gröpad), annan än av havre, råg eller majs)

1104 30

Groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda

09.6708

1107

Malt, även rostad

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

7 000

1109

Vetegluten, även torkat

09.6709

1108 11

Vetestärkelse

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

10 000

1108 12

Majsstärkelse

1108 13

Potatisstärkelse

09.6710

3505 10 10

3505 10 90

Dextrin och annan modifierad stärkelse (med undantag av företrad eller förestrad stärkelse)

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

1 000 (5)

3505 20 30

3505 20 50

3505 20 90

Lim och klister, innehållande minst 25 viktprocent stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse

09.6711

2302 10

2302 30

2302 40 10

2302 40 90

Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål (med undantag av ris)

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

17 000 (6)

2303 10 11

Återstoder från framställning av majsstärkelse (med undantag av koncentrerat majsstöpvatten), med ett proteininnehåll beräknat på torrsubstansen av mer än 40 viktprocent

09.6712

0711 51

Svampar av släktet Agaricus, tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar), men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

500

2003 10

Svampar av släktet Agaricus, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra

09.6713

0711 51

Svampar av släktet Agaricus, tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar), men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

500

09.6714

2002

Tomater, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

10 000

09.6715

2009 61 90

Druvsaft, inbegripet druvmust, med ett Brixtal av högst 30, med ett värde på högst 18 euro per 100 kg netto

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

10 000 (7)

2009 69 11

Druvsaft, inbegripet druvmust, med ett Brixtal högre än 67, med ett värde på högst 22 euro per 100 kg netto

2009 69 71

2009 69 79

2009 69 90

Druvsaft, inbegripet druvmust, med ett Brixtal högre än 30 men högst 67, med ett värde på högst 18 euro per 100 kg netto

2009 71

2009 79

Äppelsaft

09.6716

0403 10 51

0403 10 53

0403 10 59

0403 10 91

0403 10 93

0403 10 99

0403 90 71

0403 90 73

0403 90 79

0403 90 91

0403 90 93

0403 90 99

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

2 000

09.6717

0405 20 10

0405 20 30

Bredbara smörfettsprodukter med en fetthalt av minst 39 viktprocent, men högst 75 viktprocent

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

250

09.6718

0710 40

0711 90 30

2001 90 30

2004 90 10

2005 80

Sockermajs

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

1 500

09.6719

1702 50

Kemiskt ren fruktos

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

2 000 (8)

1702 90 10

Kemiskt ren maltos

ex 1704 90 99

Andra sockerkonfektyrer, inte innehållande kakao, innehållande minst 70 viktprocent sackaros

1806 10 30

1806 10 90

Kakaopulver, innehållande minst 65 viktprocent sackaros eller isoglukos uttryckt som sackaros

ex 1806 20 95

Andra beredningar i form av block, kakor eller stänger vägande mer än 2 kg eller i flytande form, pastaform, pulverform, granulatform eller liknande form, i behållare eller löst liggande i förpackningar innehållande mer än 2 kg, innehållande mindre än 18 viktprocent kakaosmör och minst 70 viktprocent sackaros

ex 1901 90 99

Andra livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, inte innehållande kakao eller innehållande mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, innehållande minst 70 viktprocent sackaros

2101 12 98

2101 20 98

Beredningar på basis av kaffe, te eller matte

3302 10 29

Blandningar av luktämnen samt blandningar på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används vid tillverkning av drycker, innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck, med en verklig alkoholhalt inte överstigande 0,5 volymprocent

09.6720

1903

Tapioka och tapiokaersättningar, framställda av stärkelse, i form av flingor, gryn o.d.

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

2 000

1904 30

Bulgurvete

09.6721

1806 20 70

”Chocolate milk crumb”

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

300 (9)

2106 10 80

Andra proteinkoncentrat och texturerade proteiner

2202 90 99

Andra alkoholfria drycker än vatten, innehållande minst 2 viktprocent fett från varor enligt nr 0401–0404

09.6722

2106 90 98

Andra livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

2 000

09.6723

2207 10

2208 90 91

2208 90 99

Odenaturerad etylalkohol

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

27 000 (10)

2207 20

Etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt

09.6724

2402 10

Cigarrer och cigariller innehållande tobak

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

2 500

2402 20 90

Cigaretter innehållande tobak, inte innehållande kryddnejlikor

09.6725

2905 43

Mannitol

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

100

2905 44

D-glucitol (sorbitol)

3824 60

Sorbitol annan än sorbitol enligt nr 2905 44

09.6726

3809 10 10

3809 10 30

3809 10 50

3809 10 90

Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller för fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. glättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, på basis av stärkelseprodukter

Från och med den 1 januari 2016 till den 31 december 2016 och för varje period därefter från och med den 1 januari till den 31 december

2 000

---

(1)  Med en årlig ökning på 150 ton från och med den 1 januari 2017 till den 1 januari 2021.

(2)  Med en årlig ökning på 200 ton från och med den 1 januari 2017 till den 1 januari 2021.

(3)  Med en årlig ökning på 2 000 ton från och med den 1 januari 2017 till den 1 januari 2021.

(4)  Med en årlig ökning på 300 ton från och med den 1 januari 2017 till den 1 januari 2021.

(5)  Med en årlig ökning på 200 ton från och med den 1 januari 2017 till den 1 januari 2021.

(6)  Med en årlig ökning på 1 000 ton från och med den 1 januari 2017 till den 1 januari 2021.

(7)  Med en årlig ökning på 2 000 ton från och med den 1 januari 2017 till den 1 januari 2021.

(8)  Med en årlig ökning på 200 ton från och med den 1 januari 2017 till den 1 januari 2021.

(9)  Med en årlig ökning på 40 ton från och med den 1 januari 2017 till den 1 januari 2021.

(10)  Med en årlig ökning på 14 600 ton från och med den 1 januari 2017 till den 1 januari 2021.

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/97 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/97

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/2406

av den 18 december 2015

om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på internationell redovisningsstandard 1

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (1), särskilt artikel 3.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (2) antogs vissa internationella standarder och tolkningar som förelåg per den 15 oktober 2008. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (2) antogs vissa internationella standarder och tolkningar som förelåg per den 15 oktober 2008.

| (2) | Den 18 december 2014 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) ändringar i internationell redovisningsstandard (IAS) 1, Utformning av finansiella rapporter, nedan kallat upplysningsinitiativ. Ändringarna syftar till att förbättra effektiviteten vad gäller upplysningar och att uppmuntra företagen att använda professionellt omdöme för att avgöra vilka upplysningar som ska lämnas i de finansiella rapporterna vid tillämpningen av IAS 1. |
| --- | --- |

(2)

Den 18 december 2014 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) ändringar i internationell redovisningsstandard (IAS) 1, Utformning av finansiella rapporter, nedan kallat upplysningsinitiativ. Ändringarna syftar till att förbättra effektiviteten vad gäller upplysningar och att uppmuntra företagen att använda professionellt omdöme för att avgöra vilka upplysningar som ska lämnas i de finansiella rapporterna vid tillämpningen av IAS 1.

| (3) | Av konsekvensskäl medför ändringar i IAS 1 även ändringar av IAS 34 och Internationell finansiell rapporteringsstandard (IFRS) 7, för att säkerställa förenlighet mellan internationella redovisningsstandarder. |
| --- | --- |

(3)

Av konsekvensskäl medför ändringar i IAS 1 även ändringar av IAS 34 och Internationell finansiell rapporteringsstandard (IFRS) 7, för att säkerställa förenlighet mellan internationella redovisningsstandarder.

| (4) | Samrådet med European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) bekräftar att ändringarna i IAS 1 uppfyller de kriterier för antagande som anges i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002. |
| --- | --- |

(4)

Samrådet med European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) bekräftar att ändringarna i IAS 1 uppfyller de kriterier för antagande som anges i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002.

| (5) | Förordning (EG) nr 1126/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1126/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 1126/2008 ska ändras på följande sätt:

| a) | Internationell redovisningsstandard (IAS) 1 Utformning av finansiella rapporter ska ändras på det sätt som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Internationell redovisningsstandard (IAS) 1 Utformning av finansiella rapporter ska ändras på det sätt som anges i bilagan till denna förordning.

| b) | IAS 34 Delårsrapportering och IFRS 7, Finansiella instrument: Upplysningar ska ändras i enlighet med ändringarna i IAS 1, som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

b)

IAS 34 Delårsrapportering och IFRS 7, Finansiella instrument: Upplysningar ska ändras i enlighet med ändringarna i IAS 1, som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Alla företag ska tillämpa de ändringar som avses i artikel 1, senast från och med den första dagen av deras första räkenskapsår som inleds den 1 januari 2016 eller senare.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 av den 3 november 2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (EUT L 320, 29.11.2008, s. 1).

2

---

BILAGA

Upplysningsinitiativ

(Ändringar i IAS 1)

Ändringar i

IAS 1 Utformning av finansiella rapporter

Punkterna 10, 31, 54–55, 82A, 85, 113–114, 117, 119 och 122 ändras, punkterna 30A, 55A, 85A–85B och 139P läggs till och punkterna 115 och 120 upphör att gälla. Punkterna 29–30, 112, 116, 118 och 121 har inte ändrats utan har tagits med som jämförelsematerial.

Fullständiga finansiella rapporter

| 10. | Fullständiga finansiella rapporter utgörs av







  a) | en rapport över finansiell ställning vid periodens slut, |
| --- | --- | --- |

10.

Fullständiga finansiella rapporter utgörs av

a)

en rapport över finansiell ställning vid periodens slut,

| b) | en rapport över resultat och övrigt totalresultat för perioden, |
| --- | --- |

b)

en rapport över resultat och övrigt totalresultat för perioden,

| c) | en rapport över förändringar i eget kapital för perioden, |
| --- | --- |

c)

en rapport över förändringar i eget kapital för perioden,

| d) | en rapport över kassaflöden för perioden, |
| --- | --- |

d)

en rapport över kassaflöden för perioden,

| e) | noter, som består av betydande redovisningsprinciper och annan förklarande information, |
| --- | --- |

e)

noter, som består av betydande redovisningsprinciper och annan förklarande information,

| ea) | jämförande information för den föregående perioden enligt vad som anges i punkterna 38 och 38A, och |
| --- | --- |

ea)

jämförande information för den föregående perioden enligt vad som anges i punkterna 38 och 38A, och

| f) | en rapport över finansiell ställning vid början av den föregående perioden då ett företag tillämpar en redovisningsprincip retroaktivt eller gör en retroaktiv omräkning av poster i sina finansiella rapporter, eller när det omklassificerar poster i sina finansiella rapporter i enlighet med punkterna 40A–40D. |
| --- | --- |

f)

en rapport över finansiell ställning vid början av den föregående perioden då ett företag tillämpar en redovisningsprincip retroaktivt eller gör en retroaktiv omräkning av poster i sina finansiella rapporter, eller när det omklassificerar poster i sina finansiella rapporter i enlighet med punkterna 40A–40D.

Ett företag får använda andra benämningar på rapporterna än dem som används i denna standard. Ett företag får exempelvis använda benämningen ”rapport över totalresultat” i stället för ”rapport över resultat och övrigt totalresultat”.

...

Väsentlighet och sammanslagningar

| 29. | Ett företag ska separat redovisa varje väsentlig kategori av likartade poster. Ett företag ska separat redovisa poster av olikartad karaktär eller funktion såvida de inte är oväsentliga. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Finansiella rapporter är resultatet av bearbetningar av ett stort antal transaktioner eller andra händelser som slagits samman i kategorier beroende på karaktär eller funktion. Den sista etappen i denna process av sammanslagning och klassificering består i att utforma klassificerade uppgifter i sammandrag, som utgör poster i de finansiella rapporterna. Om en post i sig inte är väsentlig, slås den samman med andra poster antingen i dessa rapporter eller i noterna. En post som inte är tillräckligt väsentlig för att anges separat i dessa rapporter kan behöva anges separat i noterna. |
| --- | --- |

30.

Finansiella rapporter är resultatet av bearbetningar av ett stort antal transaktioner eller andra händelser som slagits samman i kategorier beroende på karaktär eller funktion. Den sista etappen i denna process av sammanslagning och klassificering består i att utforma klassificerade uppgifter i sammandrag, som utgör poster i de finansiella rapporterna. Om en post i sig inte är väsentlig, slås den samman med andra poster antingen i dessa rapporter eller i noterna. En post som inte är tillräckligt väsentlig för att anges separat i dessa rapporter kan behöva anges separat i noterna.

| 30 A | Vid tillämpning av denna och andra IFRS ska ett företag, med beaktande av alla relevanta fakta och omständigheter, besluta hur det sammanställer information i de finansiella rapporterna, vilket inbegriper noterna. Ett företag ska inte minska förståbarheten i sina finansiella rapporter genom att fördunkla väsentlig information med oväsentlig information eller genom att slå samman väsentliga poster av olika art eller funktion. |
| --- | --- |

30 A

Vid tillämpning av denna och andra IFRS ska ett företag, med beaktande av alla relevanta fakta och omständigheter, besluta hur det sammanställer information i de finansiella rapporterna, vilket inbegriper noterna. Ett företag ska inte minska förståbarheten i sina finansiella rapporter genom att fördunkla väsentlig information med oväsentlig information eller genom att slå samman väsentliga poster av olika art eller funktion.

| 31. | I vissa IFRS anges information som måste ingå i de finansiella rapporterna, vilket inbegriper noterna. Ett företag behöver inte lämna någon särskild upplysning som krävs av en IFRS om informationen som följer av den upplysningen inte är väsentlig. Detta gäller även om IFRS:en innehåller en förteckning över särskilda krav eller beskriver dem som minimikrav. Ett företag ska också överväga att lämna ytterligare upplysningar när tillämpning av de särskilda kraven i IFRS inte är tillräckligt för att göra det möjligt för användarna av de finansiella rapporterna att förstå inverkan av vissa transaktioner, andra händelser och förhållanden på företagets finansiella ställning och finansiella resultat. |
| --- | --- |

31.

I vissa IFRS anges information som måste ingå i de finansiella rapporterna, vilket inbegriper noterna. Ett företag behöver inte lämna någon särskild upplysning som krävs av en IFRS om informationen som följer av den upplysningen inte är väsentlig. Detta gäller även om IFRS:en innehåller en förteckning över särskilda krav eller beskriver dem som minimikrav. Ett företag ska också överväga att lämna ytterligare upplysningar när tillämpning av de särskilda kraven i IFRS inte är tillräckligt för att göra det möjligt för användarna av de finansiella rapporterna att förstå inverkan av vissa transaktioner, andra händelser och förhållanden på företagets finansiella ställning och finansiella resultat.

...

Information som ska redovisas i rapporten över finansiell ställning

| 54. | Rapporten över finansiell ställning ska innefatta poster som visar följande belopp:







  a) | ... |
| --- | --- | --- |

54.

a)

| 55. | Ett företag ska redovisa ytterligare poster (inbegripet uppdelning av poster som förtecknas i punkt 54), rubriker och delsummor i rapporten över finansiell ställning när så är relevant för förståelsen av företagets finansiella ställning. |
| --- | --- |

55.

| 55A | När ett företag redovisar delsummor i enlighet med punkt 55, ska dessa delsummor






  a) | bestå av poster med belopp som redovisas och värderas i enlighet med IFRS, |
| --- | --- | --- |

55A

När ett företag redovisar delsummor i enlighet med punkt 55, ska dessa delsummor

a)

bestå av poster med belopp som redovisas och värderas i enlighet med IFRS,

| b) | redovisas och rubriceras på ett sådant sätt som gör de poster som utgör delsumman tydliga och begripliga, |
| --- | --- |

b)

redovisas och rubriceras på ett sådant sätt som gör de poster som utgör delsumman tydliga och begripliga,

| c) | vara konsekventa från period till annan, i enlighet med punkt 45, och |
| --- | --- |

c)

vara konsekventa från period till annan, i enlighet med punkt 45, och

| d) | inte redovisas med större vikt än de delsummor och totalsummor som krävs enligt IFRS för rapporten över finansiell ställning. |
| --- | --- |

d)

inte redovisas med större vikt än de delsummor och totalsummor som krävs enligt IFRS för rapporten över finansiell ställning.

...

Information som ska redovisas i avsnittet övrigt totalresultat

| 82A | Avsnittet övrigt totalresultat ska redovisa poster som visar belopp för perioden







  a) | av poster i övrigt totalresultat (exklusive belopp i punkt b), klassificerade efter posternas karaktär och grupperade som de poster som, enligt andra IFRS








  i) | inte senare kommer att omklassificeras till resultatet, och |
| --- | --- | --- | --- |

82A

a)

av poster i övrigt totalresultat (exklusive belopp i punkt b), klassificerade efter posternas karaktär och grupperade som de poster som, enligt andra IFRS

i)

inte senare kommer att omklassificeras till resultatet, och

| ii) | senare kommer att omklassificeras till resultatet när specifika villkor är uppfyllda, |
| --- | --- |

ii)

senare kommer att omklassificeras till resultatet när specifika villkor är uppfyllda,

| b) | av andel av det övriga totalresultatet i intresseföretags och joint ventures redovisade med tillämpning av kapitalandelsmetoden och delas upp i de poster som, enligt andra IFRS








  i) | inte senare kommer att omklassificeras till resultatet, och |
| --- | --- | --- |

b)

av andel av det övriga totalresultatet i intresseföretags och joint ventures redovisade med tillämpning av kapitalandelsmetoden och delas upp i de poster som, enligt andra IFRS

i)

inte senare kommer att omklassificeras till resultatet, och

| ii) | senare kommer att omklassificeras till resultatet när specifika villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

ii)

senare kommer att omklassificeras till resultatet när specifika villkor är uppfyllda.

...

| 85. | Ett företag ska redovisa ytterligare poster (inbegripet uppdelning av posterna som förtecknas i punkt 82), rubriker och delsummor i rapporten (-erna) som visar resultat och övrigt totalresultat när så är relevant för förståelsen av företagets finansiella resultat. |
| --- | --- |

85.

| 85A | När ett företag redovisar delsummor i enlighet med punkt 85, ska dessa delsummor






  a) | bestå av poster som omfattar belopp som redovisas och värderas i enlighet med IFRS, |
| --- | --- | --- |

85A

När ett företag redovisar delsummor i enlighet med punkt 85, ska dessa delsummor

a)

bestå av poster som omfattar belopp som redovisas och värderas i enlighet med IFRS,

| b) | redovisas och rubriceras på ett sådant sätt som gör de poster som utgör delsumman tydliga och begripliga, |
| --- | --- |

b)

redovisas och rubriceras på ett sådant sätt som gör de poster som utgör delsumman tydliga och begripliga,

| c) | vara konsekventa från period till annan, i enlighet med punkt 45, och |
| --- | --- |

c)

vara konsekventa från period till annan, i enlighet med punkt 45, och

| d) | inte redovisas med större vikt än de delsummor och totalsummor som krävs enligt IFRS i rapporten (-erna) som visar resultat och övrigt totalresultat. |
| --- | --- |

d)

inte redovisas med större vikt än de delsummor och totalsummor som krävs enligt IFRS i rapporten (-erna) som visar resultat och övrigt totalresultat.

| 85B | Ett företag ska redovisa de poster i rapporten (-erna) som visar resultat och övrigt totalresultat som summerar till eventuella delsummor som presenteras i enlighet med punkt 85 med de delsummor eller totalsummor som krävs enligt IFRS för sådan(a) rapport(er). |
| --- | --- |

85B

Ett företag ska redovisa de poster i rapporten (-erna) som visar resultat och övrigt totalresultat som summerar till eventuella delsummor som presenteras i enlighet med punkt 85 med de delsummor eller totalsummor som krävs enligt IFRS för sådan(a) rapport(er).

...

Struktur

| 112. | Noterna ska







  a) | innehålla information om grunden för upprättandet av de finansiella rapporterna samt de specifika redovisningsprinciper som används i enlighet med punkterna 117–124, |
| --- | --- | --- |

112.

a)

innehålla information om grunden för upprättandet av de finansiella rapporterna samt de specifika redovisningsprinciper som används i enlighet med punkterna 117–124,

| b) | innehålla den information som krävs enligt IFRS som inte redovisas på annan plats i de finansiella rapporterna, och |
| --- | --- |

b)

innehålla den information som krävs enligt IFRS som inte redovisas på annan plats i de finansiella rapporterna, och

| c) | tillhandahålla information som inte lämnas på annan plats i de finansiella rapporterna, men som är relevant för en förståelse av någon av rapporterna. |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla information som inte lämnas på annan plats i de finansiella rapporterna, men som är relevant för en förståelse av någon av rapporterna.

| 113. | Ett företag ska, så långt det är praktiskt genomförbart, presentera noterna på ett systematiskt sätt. Vid fastställandet av ett systematiskt sätt ska företaget beakta effekten på förståelsen och jämförbarheten i sina finansiella rapporter. Ett företag ska för varje post i rapporterna över finansiell ställning, resultat och övrigt totalresultat och i rapporterna över förändringar i eget kapital och över kassaflöden ange hänvisningar till eventuell hänförlig information i noterna. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Exempel på systematisk ordning eller gruppering av noterna innefattar






  a) | ge större vikt åt de typer av dess aktiviteter som företaget anser vara mest relevanta för en förståelse av företagets finansiella resultat och ställning, såsom att gruppera ihop information om särskild operativ verksamhet. |
| --- | --- | --- |

114.

Exempel på systematisk ordning eller gruppering av noterna innefattar

a)

ge större vikt åt de typer av dess aktiviteter som företaget anser vara mest relevanta för en förståelse av företagets finansiella resultat och ställning, såsom att gruppera ihop information om särskild operativ verksamhet.

| b) | gruppera ihop information om poster som värderas på likvärdigt sätt såsom tillgångar som värderas till verkligt värde, eller |
| --- | --- |

b)

gruppera ihop information om poster som värderas på likvärdigt sätt såsom tillgångar som värderas till verkligt värde, eller

| c) | följa posternas ordningsföljd i rapporten(-erna) över resultat och övrigt totalresultat och rapporten över finansiell ställning, t.ex.






  i) | uttalande om att IFRS följs (se punkt 16), |
| --- | --- | --- |

c)

följa posternas ordningsföljd i rapporten(-erna) över resultat och övrigt totalresultat och rapporten över finansiell ställning, t.ex.

i)

uttalande om att IFRS följs (se punkt 16),

| ii) | betydande redovisningsprinciper som tillämpas (se punkt 117), |
| --- | --- |

ii)

betydande redovisningsprinciper som tillämpas (se punkt 117),

| iii) | tilläggsinformation för poster som redovisas i rapporterna över finansiell ställning, rapporten (-erna) över resultat och övrigt totalresultat och i rapporterna över förändringar i eget kapital och över kassaflöden, i den ordning i vilken varje rapport och post redovisas, och |
| --- | --- |

iii)

tilläggsinformation för poster som redovisas i rapporterna över finansiell ställning, rapporten (-erna) över resultat och övrigt totalresultat och i rapporterna över förändringar i eget kapital och över kassaflöden, i den ordning i vilken varje rapport och post redovisas, och

| iv) | andra upplysningar, inklusive






  1) | eventualförpliktelser (se IAS 37) och oredovisade avtalsenliga åtaganden, och |
| --- | --- | --- |

iv)

andra upplysningar, inklusive

1)

eventualförpliktelser (se IAS 37) och oredovisade avtalsenliga åtaganden, och

| 2) | icke-finansiella upplysningar, såsom företagets mål och riktlinjer för riskhanteringen (se IFRS 7). |
| --- | --- |

2)

icke-finansiella upplysningar, såsom företagets mål och riktlinjer för riskhanteringen (se IFRS 7).

| 115. | [Struken] |
| --- | --- |

115.

[Struken]

| 116. | Ett företag kan redovisa noter med information om grunden för upprättande av de finansiella rapporterna samt särskilda redovisningsprinciper som en separat del av de finansiella rapporterna. |
| --- | --- |

116.

Ett företag kan redovisa noter med information om grunden för upprättande av de finansiella rapporterna samt särskilda redovisningsprinciper som en separat del av de finansiella rapporterna.

Upplysning om redovisningsprinciper

| 117. | Ett företag ska upplysa om dess betydande redovisningsprinciper inbegripande







  a) | den värderingsgrund (eller de värderingsgrunder) som använts vid upprättandet av de finansiella rapporterna, och |
| --- | --- | --- |

117.

a)

den värderingsgrund (eller de värderingsgrunder) som använts vid upprättandet av de finansiella rapporterna, och

| b) | de övriga använda redovisningsprinciper som är relevanta för en förståelse av de finansiella rapporterna. |
| --- | --- |

b)

de övriga använda redovisningsprinciper som är relevanta för en förståelse av de finansiella rapporterna.

| 118. | Det är viktigt för ett företag att informera användare om den värderingsgrund eller de värderingsgrunder som använts i de finansiella rapporterna (exempelvis anskaffningsvärde, återanskaffningsvärde, nettoförsäljningsvärde, verkligt värde eller återvinningsvärde) eftersom den grund ett företag använder vid upprättandet av de finansiella rapporterna på ett betydande sätt påverkar användares analyser. När ett företag använder mer än en värderingsgrund i de finansiella rapporterna, exempelvis när vissa tillgångsslag omvärderas, är det tillräckligt att företaget ger en indikation om de slag av tillgångar och skulder som varje värderingsgrund tillämpats på. |
| --- | --- |

118.

Det är viktigt för ett företag att informera användare om den värderingsgrund eller de värderingsgrunder som använts i de finansiella rapporterna (exempelvis anskaffningsvärde, återanskaffningsvärde, nettoförsäljningsvärde, verkligt värde eller återvinningsvärde) eftersom den grund ett företag använder vid upprättandet av de finansiella rapporterna på ett betydande sätt påverkar användares analyser. När ett företag använder mer än en värderingsgrund i de finansiella rapporterna, exempelvis när vissa tillgångsslag omvärderas, är det tillräckligt att företaget ger en indikation om de slag av tillgångar och skulder som varje värderingsgrund tillämpats på.

| 119. | När företagsledningen avgör om den ska lämna upplysning om en särskild redovisningsprincip beaktar den huruvida upplysning skulle underlätta för användarna att förstå hur transaktioner, andra händelser och förhållanden återspeglas i redovisat finansiellt resultat och finansiell ställning. Varje företag överväger vad användarna av dess finansiella rapporter skulle förvänta sig upplysning om, för den typen av företag, vad gäller dess verksamheters karaktär och principerna. Upplysningar om särskilda redovisningsprinciper är särskilt användbara för användare när dessa principer väljs ut från tillåtna alternativ i IFRS. Ett exempel är upplysningen om huruvida ett företag tillämpar det verkliga värdet eller anskaffningsvärdet för sina förvaltningsfastigheter (se IAS 40 Förvaltningsfastigheter). Vissa IFRS kräver uttryckligen upplysningar om särskilda redovisningsprinciper, bland annat de val som företagsledningen gjort mellan olika principer som de tillåter. Exempelvis krävs enligt IAS 16 upplysning om de värderingsgrunder som används för olika slag av materiella anläggningstillgångar. |
| --- | --- |

119.

När företagsledningen avgör om den ska lämna upplysning om en särskild redovisningsprincip beaktar den huruvida upplysning skulle underlätta för användarna att förstå hur transaktioner, andra händelser och förhållanden återspeglas i redovisat finansiellt resultat och finansiell ställning. Varje företag överväger vad användarna av dess finansiella rapporter skulle förvänta sig upplysning om, för den typen av företag, vad gäller dess verksamheters karaktär och principerna. Upplysningar om särskilda redovisningsprinciper är särskilt användbara för användare när dessa principer väljs ut från tillåtna alternativ i IFRS. Ett exempel är upplysningen om huruvida ett företag tillämpar det verkliga värdet eller anskaffningsvärdet för sina förvaltningsfastigheter (se IAS 40 Förvaltningsfastigheter). Vissa IFRS kräver uttryckligen upplysningar om särskilda redovisningsprinciper, bland annat de val som företagsledningen gjort mellan olika principer som de tillåter. Exempelvis krävs enligt IAS 16 upplysning om de värderingsgrunder som används för olika slag av materiella anläggningstillgångar.

| 120. | [Struken] |
| --- | --- |

120.

[Struken]

| 121. | En redovisningsprincip kan vara betydande på grund av karaktären på företagets verksamheter även om belopp för aktuella och tidigare perioder inte är väsentliga. Det är också lämpligt att lämna upplysning om varje betydande redovisningsprincip som inte krävs särskilt enligt IFRS, men som företaget väljer och tillämpar i enlighet med IAS 8. |
| --- | --- |

121.

En redovisningsprincip kan vara betydande på grund av karaktären på företagets verksamheter även om belopp för aktuella och tidigare perioder inte är väsentliga. Det är också lämpligt att lämna upplysning om varje betydande redovisningsprincip som inte krävs särskilt enligt IFRS, men som företaget väljer och tillämpar i enlighet med IAS 8.

| 122. | Ett företag ska, tillsammans med dess betydande redovisningsprinciper eller i andra noter, upplysa om de bedömningar, förutom dem som innefattar uppskattningar (se punkt 125), företagsledningen har gjort när den har tillämpat företagets redovisningsprinciper och som har den mest betydande effekten på de redovisade beloppen i de finansiella rapporterna. |
| --- | --- |

122.

...

IKRAFTTRÄDANDE OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

...

| 139P | Upplysningsinitiativ (ändringar i IAS 1), utfärdad i december 2014, innebar ändring av punkterna 10, 31, 54–55, 82A, 85, 113–114, 117, 119 och 122, tillägg av punkterna 30A, 55A och 85A–85B och att punkterna 115 och 120 ströks. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2016 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Företag behöver inte lämna de upplysningar som krävs enligt punkterna 28–30 i IAS 8 avseende dessa ändringar. |
| --- | --- |

139P

Upplysningsinitiativ (ändringar i IAS 1), utfärdad i december 2014, innebar ändring av punkterna 10, 31, 54–55, 82A, 85, 113–114, 117, 119 och 122, tillägg av punkterna 30A, 55A och 85A–85B och att punkterna 115 och 120 ströks. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2016 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Företag behöver inte lämna de upplysningar som krävs enligt punkterna 28–30 i IAS 8 avseende dessa ändringar.

Följdändringar i andra standarder

IFRS 7 Finansiella instrument: Upplysningar

Punkt 21 ändras och punkt 44BB läggs till.

Redovisningsprinciper

| 21. | Enligt punkt 117 i IAS 1 Utformning av finansiella rapporter (enligt omarbetning 2007) ska ett företag upplysa om dess betydande redovisningsprinciper inbegripandeden värderingsgrund (eller de värderingsgrunder) som använts vid upprättandet av de finansiella rapporterna och de övriga redovisningsprinciper som använts, som är relevanta för en förståelse av de finansiella rapporterna. |
| --- | --- |

21.

Enligt punkt 117 i IAS 1 Utformning av finansiella rapporter (enligt omarbetning 2007) ska ett företag upplysa om dess betydande redovisningsprinciper inbegripandeden värderingsgrund (eller de värderingsgrunder) som använts vid upprättandet av de finansiella rapporterna och de övriga redovisningsprinciper som använts, som är relevanta för en förståelse av de finansiella rapporterna.

...

IKRAFTTRÄDANDE OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

...

| 44BB | Upplysningsinitiativ (ändringar i IAS 1), utfärdade i december 2014, innebar ändringar av punkt 21 och B 5. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2016 eller senare. Tidigare tillämpning av dessa ändringar är tillåten. |
| --- | --- |

44BB

Upplysningsinitiativ (ändringar i IAS 1), utfärdade i december 2014, innebar ändringar av punkt 21 och B 5. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2016 eller senare. Tidigare tillämpning av dessa ändringar är tillåten.

I bilaga B ska punkt B5 ändras.

Övriga upplysningar – Redovisningsprinciper (punkt 21)

| B5 | Enligt punkt 21 ska upplysning lämnas om den värderingsgrund (eller de värderingsgrunder) som tillämpats vid upprättandet av de finansiella rapporterna och övriga tillämpade redovisningsprinciper som är relevanta för förståelsen av de finansiella rapporterna. För finansiella instrument kan sådana upplysningar omfatta följande:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

B5

Enligt punkt 21 ska upplysning lämnas om den värderingsgrund (eller de värderingsgrunder) som tillämpats vid upprättandet av de finansiella rapporterna och övriga tillämpade redovisningsprinciper som är relevanta för förståelsen av de finansiella rapporterna. För finansiella instrument kan sådana upplysningar omfatta följande:

a)

...

Enligt punkt 122 i IAS 1 (enligt omarbetning 2007) ska företag tillsammans med dess betydande redovisningsprinciper eller i andra noter, upplysa om de bedömningar företagsledningen har gjort, förutom dem som innefattar uppskattningar, när den har tillämpat företagets redovisningsprinciper, och som har den mest betydande effekten på de redovisade beloppen i de finansiella rapporterna.

IAS 34 Delårsrapportering

Punkt 5 ändras och punkt 57 läggs till.

INNEHÅLLET I EN DELÅRSRAPPORT

| 5. | Enligt IAS 1 består fullständiga finansiella rapporter av:
  ...






  e) | Noter, som består av betydande redovisningsprinciper och annan förklarande information, |
| --- | --- | --- |

5.

Enligt IAS 1 består fullständiga finansiella rapporter av:

...

e)

Noter, som består av betydande redovisningsprinciper och annan förklarande information,

...

IKRAFTTRÄDANDE

...

| 57. | Upplysningsinitiativ (ändringar i IAS 1), utfärdad i december 2014, vilket innebar en ändring av punkt 5. Ett företag ska tillämpa ändringen för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2016 eller senare. Tidigare tillämpning av den ändringen är tillåten. |
| --- | --- |

57.

Upplysningsinitiativ (ändringar i IAS 1), utfärdad i december 2014, vilket innebar en ändring av punkt 5. Ett företag ska tillämpa ändringen för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2016 eller senare. Tidigare tillämpning av den ändringen är tillåten.

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/104 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/104

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2407

av den 18 december 2015

om förlängning av undantaget från rådets förordning (EG) nr 1967/2006 vad gäller minsta avstånd från kusten och minsta djup för fartygsvad/not vid fiske efter klarbult (Aphia minuta) i vissa av Italiens territorialvatten

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (1), särskilt artikel 13.5, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1967/2006 är det förbjudet att använda släpredskap inom en kustzon av tre sjömil eller på ett vattendjup av mindre än 50 m om ett sådant djup nås närmare kusten. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1967/2006 är det förbjudet att använda släpredskap inom en kustzon av tre sjömil eller på ett vattendjup av mindre än 50 m om ett sådant djup nås närmare kusten.

| (2) | Kommissionen får, på begäran av en medlemsstat, medge undantag från artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1967/2006 om ett antal villkor enligt artikel 13.5 och 13.9 är uppfyllda. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen får, på begäran av en medlemsstat, medge undantag från artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1967/2006 om ett antal villkor enligt artikel 13.5 och 13.9 är uppfyllda.

| (3) | Den 16 mars 2010 mottog kommissionen en begäran från Italien om undantag från artikel 13.1 första stycket i förordning (EG) nr 1967/2006 för fiske efter klarbult (Aphia minuta) med fartygsvad/not i territorialvattnen i det geografiska delområdet 9, enligt definitionen i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 (2). |
| --- | --- |

(3)

Den 16 mars 2010 mottog kommissionen en begäran från Italien om undantag från artikel 13.1 första stycket i förordning (EG) nr 1967/2006 för fiske efter klarbult (Aphia minuta) med fartygsvad/not i territorialvattnen i det geografiska delområdet 9, enligt definitionen i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 (2).

| (4) | Begäran omfattade fartyg som är registrerade i Genuas och Livornos sjöfartsdirektorat som haft registrerade fångster i det berörda fisket under mer än fem år och som fiskat enligt en förvaltningsplan som reglerar fiske efter klarbult (Aphia minuta) med fartygsvad/not i det geografiska delområdet 9. |
| --- | --- |

(4)

Begäran omfattade fartyg som är registrerade i Genuas och Livornos sjöfartsdirektorat som haft registrerade fångster i det berörda fisket under mer än fem år och som fiskat enligt en förvaltningsplan som reglerar fiske efter klarbult (Aphia minuta) med fartygsvad/not i det geografiska delområdet 9.

| (5) | Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) gjorde 2010 en bedömning av Italiens begäran om undantag och det tillhörande förslaget till förvaltningsplan. Italien har antagit förvaltningsplanen genom ett dekret (3) i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

(5)

Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) gjorde 2010 en bedömning av Italiens begäran om undantag och det tillhörande förslaget till förvaltningsplan. Italien har antagit förvaltningsplanen genom ett dekret (3) i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1967/2006.

| (6) | Det undantag som begärts av Italien uppfyllde villkoren i artikel 13.5 och 13.9 i förordning (EG) nr 1967/2006 och beviljades till och med den 31 mars 2014 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 988/2011 (4). |
| --- | --- |

(6)

Det undantag som begärts av Italien uppfyllde villkoren i artikel 13.5 och 13.9 i förordning (EG) nr 1967/2006 och beviljades till och med den 31 mars 2014 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 988/2011 (4).

| (7) | Den 16 juli 2015 begärde de italienska myndigheterna att kommissionen skulle förlänga undantaget, som löpte ut den 31 mars 2014. Italien lämnade aktuell information som motiverar en förlängning av undantaget, bland annat uppgifter om minskning av antalet fartyg med tillstånd och om vissa ytterligare anpassningar av förvaltningsplanen. |
| --- | --- |

(7)

Den 16 juli 2015 begärde de italienska myndigheterna att kommissionen skulle förlänga undantaget, som löpte ut den 31 mars 2014. Italien lämnade aktuell information som motiverar en förlängning av undantaget, bland annat uppgifter om minskning av antalet fartyg med tillstånd och om vissa ytterligare anpassningar av förvaltningsplanen.

| (8) | Den 16 juli 2015 underrättade Italien kommissionen om sin avsikt att offentliggöra den uppdaterade förvaltningsplanen inom kort. |
| --- | --- |

(8)

Den 16 juli 2015 underrättade Italien kommissionen om sin avsikt att offentliggöra den uppdaterade förvaltningsplanen inom kort.

| (9) | Det undantag som Italien begärt uppfyller villkoren i artikel 13.5 och 13.9 i förordning (EG) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

(9)

Det undantag som Italien begärt uppfyller villkoren i artikel 13.5 och 13.9 i förordning (EG) nr 1967/2006.

| (10) | Det finns specifika geografiska begränsningar på grund av kontinentalsockelns begränsade storlek och målartens geografiska spridning, som uteslutande är begränsad till vissa områden i kustområdena på djup mindre än 50 m. Följaktligen är fiskeområdena begränsade. |
| --- | --- |

(10)

Det finns specifika geografiska begränsningar på grund av kontinentalsockelns begränsade storlek och målartens geografiska spridning, som uteslutande är begränsad till vissa områden i kustområdena på djup mindre än 50 m. Följaktligen är fiskeområdena begränsade.

| (11) | Det undantag som Italien begärt berör 117 fartyg. |
| --- | --- |

(11)

Det undantag som Italien begärt berör 117 fartyg.

| (12) | Den förvaltningsplan som Italien presenterat garanterar att fiskeansträngningen inte ökar i framtiden, eftersom fisketillstånd kommer att ges för 117 särskilt angivna fartyg, motsvarande en total ansträngning på 5 754,5 kW, vilka Italien redan har gett tillstånd att bedriva fiske. |
| --- | --- |

(12)

Den förvaltningsplan som Italien presenterat garanterar att fiskeansträngningen inte ökar i framtiden, eftersom fisketillstånd kommer att ges för 117 särskilt angivna fartyg, motsvarande en total ansträngning på 5 754,5 kW, vilka Italien redan har gett tillstånd att bedriva fiske.

| (13) | Begäran gäller fartyg som haft registrerade fångster under mer än fem år och som fiskar enligt en förvaltningsplan som antagits av Italien i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

(13)

Begäran gäller fartyg som haft registrerade fångster under mer än fem år och som fiskar enligt en förvaltningsplan som antagits av Italien i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1967/2006.

| (14) | Dessa fartyg finns upptagna i en förteckning som sänts in till kommissionen i enlighet med kraven i artikel 13.9 i förordning (EG) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

(14)

Dessa fartyg finns upptagna i en förteckning som sänts in till kommissionen i enlighet med kraven i artikel 13.9 i förordning (EG) nr 1967/2006.

| (15) | Fiske med fartygsvad/not bedrivs nära land på grunt vatten. Denna typ av fiske är av sådan karaktär att det inte kan utföras med något annat redskap. |
| --- | --- |

(15)

Fiske med fartygsvad/not bedrivs nära land på grunt vatten. Denna typ av fiske är av sådan karaktär att det inte kan utföras med något annat redskap.

| (16) | Fisket med fartygsvad/not har ingen betydande inverkan på skyddade livsmiljöer och är mycket selektivt eftersom vad-/notredskapen enbart dras genom vattnet och inte rör havsbotten, då material från havsbottnen skulle skada målarten och göra det praktiskt taget omöjligt att sortera ut den, på grund av dess mycket ringa storlek. |
| --- | --- |

(16)

Fisket med fartygsvad/not har ingen betydande inverkan på skyddade livsmiljöer och är mycket selektivt eftersom vad-/notredskapen enbart dras genom vattnet och inte rör havsbotten, då material från havsbottnen skulle skada målarten och göra det praktiskt taget omöjligt att sortera ut den, på grund av dess mycket ringa storlek.

| (17) | Den berörda fiskeverksamheten uppfyller kraven i artikel 4 i förordning (EG) nr 1967/2006 eftersom den italienska förvaltningsplanen uttryckligen förbjuder fiske ovanför skyddade livsmiljöer. |
| --- | --- |

(17)

Den berörda fiskeverksamheten uppfyller kraven i artikel 4 i förordning (EG) nr 1967/2006 eftersom den italienska förvaltningsplanen uttryckligen förbjuder fiske ovanför skyddade livsmiljöer.

| (18) | Kravet i artikel 8.1 h i förordning (EG) nr 1967/2006 är inte tillämpligt eftersom det avser trålare. |
| --- | --- |

(18)

Kravet i artikel 8.1 h i förordning (EG) nr 1967/2006 är inte tillämpligt eftersom det avser trålare.

| (19) | Vad gäller kravet att följa artikel 9.3 i förordning (EG) nr 1967/2006 som fastställer minsta maskstorlek noterar kommissionen att Italien, i enlighet med artikel 9.7 i förordning (EG) nr 1967/2006, har godkänt ett undantag från dessa bestämmelser i sin förvaltningsplan, eftersom den berörda fiskeverksamheten är mycket selektiv, har försumbar inverkan på den marina miljön och inte bedrivs ovanför skyddade livsmiljöer. |
| --- | --- |

(19)

Vad gäller kravet att följa artikel 9.3 i förordning (EG) nr 1967/2006 som fastställer minsta maskstorlek noterar kommissionen att Italien, i enlighet med artikel 9.7 i förordning (EG) nr 1967/2006, har godkänt ett undantag från dessa bestämmelser i sin förvaltningsplan, eftersom den berörda fiskeverksamheten är mycket selektiv, har försumbar inverkan på den marina miljön och inte bedrivs ovanför skyddade livsmiljöer.

| (20) | Den berörda fiskeverksamheten uppfyller uppgiftskraven i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (5). |
| --- | --- |

(20)

Den berörda fiskeverksamheten uppfyller uppgiftskraven i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (5).

| (21) | Den berörda fiskeverksamheten sker på mycket kort avstånd från kusten och påverkar därför inte verksamhet som bedrivs av fartyg som använder andra redskap än trål, vad/not eller liknande släpredskap. |
| --- | --- |

(21)

Den berörda fiskeverksamheten sker på mycket kort avstånd från kusten och påverkar därför inte verksamhet som bedrivs av fartyg som använder andra redskap än trål, vad/not eller liknande släpredskap.

| (22) | Användningen av fartygsvad/not regleras i den italienska förvaltningsplanen för att säkerställa att fångsterna av de arter som anges i bilaga III till förordning (EG) nr 1967/2006 är minimala. Enligt punkt 5.1.2 a i den italienska förvaltningsplanen är dessutom fisket efter Aphia minuta begränsat till fiskesäsongen 1 november–31 mars varje år. |
| --- | --- |

(22)

Användningen av fartygsvad/not regleras i den italienska förvaltningsplanen för att säkerställa att fångsterna av de arter som anges i bilaga III till förordning (EG) nr 1967/2006 är minimala. Enligt punkt 5.1.2 a i den italienska förvaltningsplanen är dessutom fisket efter Aphia minuta begränsat till fiskesäsongen 1 november–31 mars varje år.

| (23) | Fartygsvad/not används inte för riktat fiske efter bläckfiskar. |
| --- | --- |

(23)

Fartygsvad/not används inte för riktat fiske efter bläckfiskar.

| (24) | Den italienska förvaltningsplanen omfattar åtgärder för övervakning av fiskeverksamheten, i enlighet med artikel 13.9 tredje stycket i förordning (EG) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

(24)

Den italienska förvaltningsplanen omfattar åtgärder för övervakning av fiskeverksamheten, i enlighet med artikel 13.9 tredje stycket i förordning (EG) nr 1967/2006.

| (25) | Italien bör rapportera till kommissionen i rätt tid och i enlighet med den övervakningsplan som ingår i den italienska förvaltningsplanen. |
| --- | --- |

(25)

Italien bör rapportera till kommissionen i rätt tid och i enlighet med den övervakningsplan som ingår i den italienska förvaltningsplanen.

| (26) | En begränsning av undantagets giltighetstid kommer att göra det möjligt att snabbt vidta korrigerande förvaltningsåtgärder om rapporten till kommissionen visar på en ogynnsam bevarandestatus för det fiskade beståndet, samtidigt som det ger utrymme för att stärka det vetenskapliga underlaget för en förbättrad förvaltningsplan. |
| --- | --- |

(26)

En begränsning av undantagets giltighetstid kommer att göra det möjligt att snabbt vidta korrigerande förvaltningsåtgärder om rapporten till kommissionen visar på en ogynnsam bevarandestatus för det fiskade beståndet, samtidigt som det ger utrymme för att stärka det vetenskapliga underlaget för en förbättrad förvaltningsplan.

| (27) | Undantaget bör därför gälla till och med den 31 mars 2018. |
| --- | --- |

(27)

Undantaget bör därför gälla till och med den 31 mars 2018.

| (28) | Den begärda förlängningen av undantaget bör därför beviljas. |
| --- | --- |

(28)

Den begärda förlängningen av undantaget bör därför beviljas.

| (29) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(29)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantag

Artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1967/2006 ska inte gälla för fiske efter klarbult (Aphia minuta) med fartygsvad/not i Italiens territorialvattnen vid Liguriens och Toscanas kuster för fartyg

| a) | som är registrerade i Genuas och Livornos sjöfartsdirektorat (”direzioni marittime”), |
| --- | --- |

a)

som är registrerade i Genuas och Livornos sjöfartsdirektorat (”direzioni marittime”),

| b) | som haft registrerade fångster i det berörda fisket under mer än fem år och som inte medför någon framtida ökning av fiskeansträngningen, och |
| --- | --- |

b)

som haft registrerade fångster i det berörda fisket under mer än fem år och som inte medför någon framtida ökning av fiskeansträngningen, och

| c) | som innehar fisketillstånd och bedriver fiske enligt den förvaltningsplan som Italien antagit i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

c)

som innehar fisketillstånd och bedriver fiske enligt den förvaltningsplan som Italien antagit i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1967/2006.

Artikel 2

Övervakningsplan och rapport

Italien ska inom ett år efter det att denna förordning trätt i kraft till kommissionen överlämna en rapport som upprättats i enlighet med den övervakningsplan som fastställs i den förvaltningsplan som avses i artikel 1 c.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpningsperiod

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas till och med den 31 mars 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 409, 30.12.2006. Rättad i EUT L 36, 8.2.2007, s. 6.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 av den 13 december 2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (EUT L 347, 30.12.2011, s. 44).

2

(3)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana 192, 19.8.2011, supplemento ordinario n. 192.

3

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 988/2011 av den 4 oktober 2011 om undantag från rådets förordning (EG) nr 1967/2006 avseende minsta avstånd från kusten och minsta djup för fartygsvad/not vid fiske efter klarbult (Aphia minuta) i vissa av Italiens territorialvatten (EUT L 260, 5.10.2011, s. 15).

4

Aphia minuta

(5)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

5

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/108 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/108

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2408

av den 18 december 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 94,6 |
| TR | 118,0 |
| ZZ | 149,6 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 82,9 |
| TR | 149,4 |
| ZZ | 135,7 |
| 0709 93 10 | MA | 46,5 |
| TR | 153,0 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | EG | 57,7 |
| MA | 64,7 |
| TR | 52,2 |
| ZA | 48,6 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 20 10 | MA | 75,3 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 110,0 |
| TR | 88,5 |
| ZZ | 99,3 |
| 0805 50 10 | TR | 94,4 |
| ZZ | 94,4 |
| 0808 10 80 | CA | 151,7 |
| CL | 82,8 |
| US | 163,9 |
| ZA | 141,1 |
| ZZ | 134,9 |
| 0808 30 90 | CN | 63,2 |
| TR | 127,3 |
| ZZ | 95,3 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

236,2

MA

94,6

TR

118,0

ZZ

149,6

0707 00 05

EG

174,9

MA

82,9

TR

149,4

ZZ

135,7

0709 93 10

MA

46,5

TR

153,0

ZZ

99,8

0805 10 20

EG

57,7

MA

64,7

TR

52,2

ZA

48,6

ZZ

55,8

0805 20 10

MA

75,3

ZZ

75,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

110,0

TR

88,5

ZZ

99,3

0805 50 10

TR

94,4

ZZ

94,4

0808 10 80

CA

151,7

CL

82,8

US

163,9

ZA

141,1

ZZ

134,9

0808 30 90

CN

63,2

TR

127,3

ZZ

95,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/110 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/110

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2409

av den 18 december 2015

om fastställande av vilka kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 536/2007 för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.2 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 536/2007 (2) öppnades en tullkvot för import av produkter från sektorn för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 536/2007 (2) öppnades en tullkvot för import av produkter från sektorn för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 understiger de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter det inte har lämnats in några ansökningar, och att lägga till de senare till den kvantitet som fastställts för den följande delkvotperioden. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 understiger de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter det inte har lämnats in några ansökningar, och att lägga till de senare till den kvantitet som fastställts för den följande delkvotperioden.

| (3) | För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter för vilka det inte har lämnats in några ansökningar i enlighet med förordning (EG) nr 536/2007, som ska läggas till delperioden 1 april–30 juni 2016 återfinns i bilagan till föreliggande förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 536/2007 av den 15 maj 2007 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater (EUT L 128, 16.5.2007, s. 6).

2

---

BILAGA

| Löpnummer | Kvantiteter som inte omfattas av någon ansökan om att lägga till kvantiteter under delperioden 1 april–30 juni 2016
  (kg produktvikt) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 16 008 750 |

Löpnummer

Kvantiteter som inte omfattas av någon ansökan om att lägga till kvantiteter under delperioden 1 april–30 juni 2016

(kg produktvikt)

09.4169

16 008 750

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/112

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2410

av den 18 december 2015

om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) 2015/2077 för ägg, äggprodukter och albuminer med ursprung i Ukraina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.2 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2077 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av ägg och äggalbumin med ursprung i Ukraina. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2077 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av ägg och äggalbumin med ursprung i Ukraina.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 underskrider de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för den följande delkvotperioden. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 underskrider de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för den följande delkvotperioden.

| (3) | För att åtgärden ska få avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att åtgärden ska få avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter för vilka inga ansökningar om importlicenser lämnats in enligt genomförandeförordning (EU) 2015/2077 och som ska överföras till delperioden 1 april–30 juni 2016 anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2077 av den 18 november 2015 om öppnande och förvaltning av unionstullkvoter för import av ägg, äggprodukter och albuminer med ursprung i Ukraina (EUT L 302, 19.11.2015, s. 57).

2

---

BILAGA

| Löpnummer | Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2016
  (i kg skaläggsekvivalenter) |
| --- | --- |
| 09.4275 | 375 000 |
| 09.4276 | 750 000 |

Löpnummer

Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2016

(i kg skaläggsekvivalenter)

09.4275

375 000

09.4276

750 000

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/114 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/114

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2411

av den 18 december 2015

om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 1384/2007 för fjäderfäkött som kommer från Israel

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.2 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1384/2007 (2) öppnades årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Israel. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1384/2007 (2) öppnades årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Israel.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 underskrider de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter det inte har lämnats in några ansökningar, och lägga till dessa kvantiteter till den kvantitet som fastställts för den följande delkvotperioden. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 underskrider de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter det inte har lämnats in några ansökningar, och lägga till dessa kvantiteter till den kvantitet som fastställts för den följande delkvotperioden.

| (3) | För att säkerställa att åtgärden blir effektiv bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att åtgärden blir effektiv bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter för vilka det inte har lämnats in några ansökningar i enlighet med förordning (EG) nr 1384/2007, som ska läggas till delperioden 1 april–30 juni 2016 återfinns i bilagan till föreliggande förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1384/2007 av den 26 november 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2398/96 beträffande öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter avseende import till gemenskapen av fjäderfäkött med ursprung i Israel (EUT L 309, 27.11.2007, s. 40).

2

---

BILAGA

| Löpnummer | Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2016
  (kg produktvikt) |
| --- | --- |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4092 | 800 000 |

Löpnummer

Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2016

(kg produktvikt)

09.4091

140 000

09.4092

800 000

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/116 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/116

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2412

av den 18 december 2015

om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 442/2009 för griskött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.2 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 442/2009 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av griskött. Kvoterna som anges i del B i bilaga I till denna förordning ska förvaltas med hjälp av metoden med samtidig behandling. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 442/2009 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av griskött. Kvoterna som anges i del B i bilaga I till denna förordning ska förvaltas med hjälp av metoden med samtidig behandling.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 är mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 är mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod.

| (3) | För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter för vilka inga ansökningar om importlicenser lämnats in enligt förordning (EG) nr 442/2009 och som ska överföras till delperioden 1 april–30 juni 2016 anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 442/2009 av den 27 maj 2009 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för griskött (EUT L 129, 28.5.2009, s. 13).

2

---

BILAGA

| Löpnummer | Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2016
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 25 743 750 |
| 09.4170 | 3 691 500 |
| 09.4204 | 3 468 000 |

Löpnummer

Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2016

(kg)

09.4038

25 743 750

09.4170

3 691 500

09.4204

3 468 000

---

BESLUT

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/118 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/118

---

BESLUT (GUSP) 2015/2413 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 9 december 2015

om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Aghanistan) (Eupol Afghanistan/2/2015)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2010/279/Gusp av den 18 maj 2010 om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan) (1), särskilt artikel 10.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 10.1 i beslut 2010/279/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att i enlighet med artikel 38 i fördraget fatta lämpliga beslut i syfte att utöva politisk kontroll och strategisk ledning över uppdraget Eupol Afghanistan, särskilt inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 10.1 i beslut 2010/279/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att i enlighet med artikel 38 i fördraget fatta lämpliga beslut i syfte att utöva politisk kontroll och strategisk ledning över uppdraget Eupol Afghanistan, särskilt inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef.

| (2) | Den 17 december 2014 antog rådet beslut 2014/922/Gusp (2) om förlängning av Eupol Afghanistan till och med den 31 december 2016. |
| --- | --- |

(2)

Den 17 december 2014 antog rådet beslut 2014/922/Gusp (2) om förlängning av Eupol Afghanistan till och med den 31 december 2016.

| (3) | Den 10 februari 2015 antog Kusp beslut (Gusp) 2015/247 (3) om utnämning av Pia STJERNVALL till uppdragschef för Eupol Afghanistan från och med den 16 februari 2015 till och med den 31 december 2015. |
| --- | --- |

(3)

Den 10 februari 2015 antog Kusp beslut (Gusp) 2015/247 (3) om utnämning av Pia STJERNVALL till uppdragschef för Eupol Afghanistan från och med den 16 februari 2015 till och med den 31 december 2015.

| (4) | Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har föreslagit att mandatet för Pia STJERNVALL som uppdragschef för Eupol Afghanistan förlängs från och med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2016. |
| --- | --- |

(4)

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har föreslagit att mandatet för Pia STJERNVALL som uppdragschef för Eupol Afghanistan förlängs från och med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2016.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Pia STJERNVALLs mandat som uppdragschef för Eupol Afghanistan förlängs härmed till och med den 31 december 2016.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2016.

Utfärdat i Bryssel den 9 december 2015.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  EUT L 123, 19.5.2010, s. 4.

1

(2)  Rådets beslut 2014/922/Gusp av den 17 december 2014 om ändring och förlängning av beslut 2010/279/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan) (EUT L 363, 18.12.2014, s. 152).

2

(3)  Beslut (Gusp) 2015/247 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 10 februari 2015 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan/1/2015) (EUT L 41, 17.2.2015, s. 24).

3

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/120

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2414

av den 17 december 2015

om offentliggörande med begränsningar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/142/EG av hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 521:2006 Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning

[delgivet med nr C(2015) 9145]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/142/EG av den 30 november 2009 om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (1), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2009/142/EG får anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (nedan kallade anordningar) släppas ut på marknaden och tas i bruk endast om de, vid normal användning, inte äventyrar säkerheten för personer, husdjur eller egendom. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2009/142/EG får anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (nedan kallade anordningar) släppas ut på marknaden och tas i bruk endast om de, vid normal användning, inte äventyrar säkerheten för personer, husdjur eller egendom.

| (2) | Anordningar måste uppfylla de väsentliga kraven i bilaga I till direktiv 2009/142/EG. De presumeras uppfylla de kraven om de överensstämmer med de nationella standarder som överför de harmoniserade standarder till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Anordningar måste uppfylla de väsentliga kraven i bilaga I till direktiv 2009/142/EG. De presumeras uppfylla de kraven om de överensstämmer med de nationella standarder som överför de harmoniserade standarder till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| (3) | Den 28 december 2005 antog det europeiska standardiseringsorganet CEN den harmoniserade standarden EN 521:2006 Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning. En hänvisning till standarden offentliggjordes därefter i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). |
| --- | --- |

(3)

Den 28 december 2005 antog det europeiska standardiseringsorganet CEN den harmoniserade standarden EN 521:2006 Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning. En hänvisning till standarden offentliggjordes därefter i Europeiska unionens officiella tidning
   (3).

| (4) | Den 30 juni 2014 lämnade Nederländerna in en formell invändning i enlighet med artikel 6.1 i direktiv 2009/142/EG mot den harmoniserade standarden EN 521:2006. Den formella invändningen motiverades med att standarden inte helt uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2009/142/EG. |
| --- | --- |

(4)

Den 30 juni 2014 lämnade Nederländerna in en formell invändning i enlighet med artikel 6.1 i direktiv 2009/142/EG mot den harmoniserade standarden EN 521:2006. Den formella invändningen motiverades med att standarden inte helt uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2009/142/EG.

| (5) | Enligt Nederländerna har det visat sig efter en rad olyckor med platta bärbara gasspisar och vid marknadskontroll av dessa produkter att de vid normal användning utgör en risk för användarna. När dessa gasspisar användes med en grillhäll eller ett kärl med en diameter på över 180 mm var temperaturen i gasbehållaren mycket högre än de 50 °C som föreskrivs i EN 521:2006, vilket innebär att behållaren kan fatta eld eller explodera. Nederländerna påtalade att de provningar som föreskrivs i EN 521:2006 inte i tillräckligt hög grad täcker riskerna med sådana bärbara spisar eller liknande gasapparater eftersom de inte är säkra när de används med stora kärl, och att standarden inte uppfyller de väsentliga kraven i punkterna 1.1 och 3.1.1 i bilaga I till direktiv 2009/142/EG. |
| --- | --- |

(5)

Enligt Nederländerna har det visat sig efter en rad olyckor med platta bärbara gasspisar och vid marknadskontroll av dessa produkter att de vid normal användning utgör en risk för användarna. När dessa gasspisar användes med en grillhäll eller ett kärl med en diameter på över 180 mm var temperaturen i gasbehållaren mycket högre än de 50 °C som föreskrivs i EN 521:2006, vilket innebär att behållaren kan fatta eld eller explodera. Nederländerna påtalade att de provningar som föreskrivs i EN 521:2006 inte i tillräckligt hög grad täcker riskerna med sådana bärbara spisar eller liknande gasapparater eftersom de inte är säkra när de används med stora kärl, och att standarden inte uppfyller de väsentliga kraven i punkterna 1.1 och 3.1.1 i bilaga I till direktiv 2009/142/EG.

| (6) | Platta bärbara gasspisar är bärbara gasapparater för matlagning och omfattas av direktiv 2009/142/EG. De utgör tillsammans med andra gasspisar de två huvudsakliga typerna av bärbara gasspisar som är direktkopplade till gasbehållaren. Till skillnad från gasspisar som består av en brännare monterad på gasbehållarens ovansida eller på ovansidan av utrymmet för en sådan behållare, består platta gasspisar av en brännare monterad på en horisontell enhet med ett utrymme för en gasbehållare bredvid brännaren. Platta bärbara gasspisar förefaller utgöra en ökande andel av marknaden för bärbara gasspisar som är konsumentprodukter som vanligen används vid fritidsaktiviteter inom familjen. |
| --- | --- |

(6)

Platta bärbara gasspisar är bärbara gasapparater för matlagning och omfattas av direktiv 2009/142/EG. De utgör tillsammans med andra gasspisar de två huvudsakliga typerna av bärbara gasspisar som är direktkopplade till gasbehållaren. Till skillnad från gasspisar som består av en brännare monterad på gasbehållarens ovansida eller på ovansidan av utrymmet för en sådan behållare, består platta gasspisar av en brännare monterad på en horisontell enhet med ett utrymme för en gasbehållare bredvid brännaren. Platta bärbara gasspisar förefaller utgöra en ökande andel av marknaden för bärbara gasspisar som är konsumentprodukter som vanligen används vid fritidsaktiviteter inom familjen.

| (7) | Enligt direktiv 2009/142/EG ska anordningar vara konstruerade och tillverkade så att de fungerar säkert och inte utgör någon fara vid normal användning. Dessutom får instabilitet, vridning, brott eller förslitning som sannolikt kan försämra deras säkerhet inte uppträda. Delar av anordningar som är avsedda att placeras i omedelbar närhet av golvet eller andra ytor får inte uppnå temperaturer som utgör fara i det omgivande området. |
| --- | --- |

(7)

Enligt direktiv 2009/142/EG ska anordningar vara konstruerade och tillverkade så att de fungerar säkert och inte utgör någon fara vid normal användning. Dessutom får instabilitet, vridning, brott eller förslitning som sannolikt kan försämra deras säkerhet inte uppträda. Delar av anordningar som är avsedda att placeras i omedelbar närhet av golvet eller andra ytor får inte uppnå temperaturer som utgör fara i det omgivande området.

| (8) | EN 521:2006 täcker en mängd olika bärbara gasolutrustningar som är konstruerade för användning med engångsbehållare, t.ex. för matlagning, belysning och uppvärmning. Exempel på apparater för matlagning som omfattas av standarden är kokplattor och olika typer av grillar, med undantag för vissa grillar som kan användas inomhus. EN 521:2006 innehåller detaljerade bestämmelser och ritningar vad gäller tillverkning och prestandaegenskaper med avseende på säkerhet och rationell energianvändning av bärbara anordningar som omfattas av standarden, inklusive provningsmetoder och informationskrav. |
| --- | --- |

(8)

EN 521:2006 täcker en mängd olika bärbara gasolutrustningar som är konstruerade för användning med engångsbehållare, t.ex. för matlagning, belysning och uppvärmning. Exempel på apparater för matlagning som omfattas av standarden är kokplattor och olika typer av grillar, med undantag för vissa grillar som kan användas inomhus. EN 521:2006 innehåller detaljerade bestämmelser och ritningar vad gäller tillverkning och prestandaegenskaper med avseende på säkerhet och rationell energianvändning av bärbara anordningar som omfattas av standarden, inklusive provningsmetoder och informationskrav.

| (9) | I EN 521:2006 anges på flera ställen att provningar för att kontrollera stabilitet, temperatur osv. bör genomföras med ett kärl med en diameter på 180 mm, även om tabell A.1 (Characteristics of pans necessary for testing) i bilaga A anger dimensioner på 120–340 mm. Bruksanvisningarna och varningstexterna som ska tillhandahållas med anordningen innehåller inte heller någon information till användaren om att enbart kärl med en diameter på högst 180 mm får användas. |
| --- | --- |

(9)

I EN 521:2006 anges på flera ställen att provningar för att kontrollera stabilitet, temperatur osv. bör genomföras med ett kärl med en diameter på 180 mm, även om tabell A.1 (Characteristics of pans necessary for testing) i bilaga A anger dimensioner på 120–340 mm. Bruksanvisningarna och varningstexterna som ska tillhandahållas med anordningen innehåller inte heller någon information till användaren om att enbart kärl med en diameter på högst 180 mm får användas.

| (10) | EN 521:2006 används allmänt som en referensstandard för kontroll av att platta bärbara gasspisar uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2009/142/EG. Men standarden tar inte upp riskerna med användning av kärl med en diameter på över 180 mm på platta gasspisar. Den ställer inte krav på varningstexter till användarna mot användning av större kärl. Standarden innehåller inte heller några krav för konstruktion (tekniska specifikationer) som går att uppfylla med den nuvarande tekniska utvecklingsnivån, så att det inte skulle gå att använda större kärl än sådana som garanterar en säker användning. De platta bärbara gasspisarna på marknaden innehåller följaktligen inte några konstruktionslösningar som undanröjer riskerna i samband med användning av kärl på över 180 mm och inte heller några varningstexter eller någon information om detta. Gasbehållare är känsliga för höga temperaturer och gasbehållare till platta gasspisar är känsligare vid användning av stora kärl än gasbehållare till andra gasspisar, för vilka varken olyckor eller andra problem har rapporterats. |
| --- | --- |

(10)

EN 521:2006 används allmänt som en referensstandard för kontroll av att platta bärbara gasspisar uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2009/142/EG. Men standarden tar inte upp riskerna med användning av kärl med en diameter på över 180 mm på platta gasspisar. Den ställer inte krav på varningstexter till användarna mot användning av större kärl. Standarden innehåller inte heller några krav för konstruktion (tekniska specifikationer) som går att uppfylla med den nuvarande tekniska utvecklingsnivån, så att det inte skulle gå att använda större kärl än sådana som garanterar en säker användning. De platta bärbara gasspisarna på marknaden innehåller följaktligen inte några konstruktionslösningar som undanröjer riskerna i samband med användning av kärl på över 180 mm och inte heller några varningstexter eller någon information om detta. Gasbehållare är känsliga för höga temperaturer och gasbehållare till platta gasspisar är känsligare vid användning av stora kärl än gasbehållare till andra gasspisar, för vilka varken olyckor eller andra problem har rapporterats.

| (11) | Eftersom det inte finns några varningstexter eller konstruktionsspecifikationer som begränsar möjligheten att använda kärl på över 180 mm på platta bärbara gasspisar kan man rimligtvis anta att konsumenterna kan komma att använda större kärl än så när de lagar mat till familjen. Detta måste anses vara något som rimligen kan förutses och därmed också vara ”normal användning” i den mening som avses i direktiv 2009/142/EG. Vissa tillverkare tar på eget initiativ redan hänsyn till detta och bifogar en varning om att man inte ska använda kärl på över 180 mm. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom det inte finns några varningstexter eller konstruktionsspecifikationer som begränsar möjligheten att använda kärl på över 180 mm på platta bärbara gasspisar kan man rimligtvis anta att konsumenterna kan komma att använda större kärl än så när de lagar mat till familjen. Detta måste anses vara något som rimligen kan förutses och därmed också vara ”normal användning” i den mening som avses i direktiv 2009/142/EG. Vissa tillverkare tar på eget initiativ redan hänsyn till detta och bifogar en varning om att man inte ska använda kärl på över 180 mm.

| (12) | Det framgår av innehållet i EN 521:2006 att den inte tar hänsyn till platta bärbara gasspisars särdrag. Den innehåller bara ritningar och provningar avseende gasspisar. Det återspeglar de förhållanden som rådde när standarden utarbetades, eftersom denna typ av bärbara gasspisar ännu inte hade kommit ut på marknaden. Därav följer att EN 521:2006 är avsedd för andra gasspisar än de platta spisar som Nederländernas formella invändning gäller. Det framgår dock inte av standardens tillämpningsområde eller i någon av dess punkter. Detta kan leda till förvirring bland tillverkare, anmälda organ och andra berörda parter om standardens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(12)

Det framgår av innehållet i EN 521:2006 att den inte tar hänsyn till platta bärbara gasspisars särdrag. Den innehåller bara ritningar och provningar avseende gasspisar. Det återspeglar de förhållanden som rådde när standarden utarbetades, eftersom denna typ av bärbara gasspisar ännu inte hade kommit ut på marknaden. Därav följer att EN 521:2006 är avsedd för andra gasspisar än de platta spisar som Nederländernas formella invändning gäller. Det framgår dock inte av standardens tillämpningsområde eller i någon av dess punkter. Detta kan leda till förvirring bland tillverkare, anmälda organ och andra berörda parter om standardens tillämpningsområde.

| (13) | På grundval av EN 521:2006 och information från Nederländerna och andra medlemsstater, CEN och branschen, och efter att samråd med arbetsgruppen för gasapparater (Gas Appliances Working Group), råder det bred enighet om att EN 521:2006 i fråga om denna typ av anordningar inte uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2009/142/EG, eftersom den inte tar upp platta bärbara gasspisars särdrag och riskerna i samband med dem. Tillverkare av platta bärbara gasspisar bör därför på annat sätt se till att deras anordningar uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2009/142/EG, vilket ska kontrolleras vid bedömningen av överensstämmelse. De EG-typintyg för sådana anordningar som redan har utfärdats på grundval av en presumtion om överensstämmelse med direktiv 2009/142/EG bör omprövas, så att det kontrolleras om de berörda anordningarna uppfyller de väsentliga kraven i direktivet. |
| --- | --- |

(13)

På grundval av EN 521:2006 och information från Nederländerna och andra medlemsstater, CEN och branschen, och efter att samråd med arbetsgruppen för gasapparater (Gas Appliances Working Group), råder det bred enighet om att EN 521:2006 i fråga om denna typ av anordningar inte uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2009/142/EG, eftersom den inte tar upp platta bärbara gasspisars särdrag och riskerna i samband med dem. Tillverkare av platta bärbara gasspisar bör därför på annat sätt se till att deras anordningar uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2009/142/EG, vilket ska kontrolleras vid bedömningen av överensstämmelse. De EG-typintyg för sådana anordningar som redan har utfärdats på grundval av en presumtion om överensstämmelse med direktiv 2009/142/EG bör omprövas, så att det kontrolleras om de berörda anordningarna uppfyller de väsentliga kraven i direktivet.

| (14) | Hänvisningen till EN 521:2006 bör kvarstå i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom det inte har uppstått några problem angående dess överensstämmelse med de väsentliga kraven i direktiv 2009/142/EG när det gäller de anordningar som omfattas av standarden. Men för att det ska råda rättslig säkerhet om tillämpningsområdet för EN 521:2006 och således om vad presumtionen om överensstämmelse omfattar, bör offentliggörandet kompletteras med en varningstext som upplyser om att standarden inte omfattar platta bärbara gasspisar. |
| --- | --- |

(14)

Hänvisningen till EN 521:2006 bör kvarstå i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom det inte har uppstått några problem angående dess överensstämmelse med de väsentliga kraven i direktiv 2009/142/EG när det gäller de anordningar som omfattas av standarden. Men för att det ska råda rättslig säkerhet om tillämpningsområdet för EN 521:2006 och således om vad presumtionen om överensstämmelse omfattar, bör offentliggörandet kompletteras med en varningstext som upplyser om att standarden inte omfattar platta bärbara gasspisar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 521:2006 Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning ska inte dras tillbaka från Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Offentliggörandet av hänvisningen till EN 521:2006 i Europeiska unionens officiella tidning ska kompletteras med en varning i enlighet med bilagan.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 330, 16.12.2009, s. 10.

1

(2)  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

2

(3)  Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/142/EG om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (kodifierad version) (EUT C 349, 22.12.2010, s. 6).

3

---

BILAGA

Offentliggörande av titlar och beteckningar på harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering

| ESO (1) | Beteckning och titel på den harmoniserade standarden
  (samt referensdokument) | Beteckning på den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse
  Anmärkning 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 521:2006 Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning | EN 521:1998
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.11.2009) |
| Varning
   (2): Detta offentliggörande gäller inte platta bärbara gasspisar (3). |

ESO (1)

Beteckning och titel på den harmoniserade standarden

(samt referensdokument)

Beteckning på den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse

Anmärkning 1

CEN

EN 521:2006 Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning

EN 521:1998

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.11.2009)

Varning
   (2): Detta offentliggörande gäller inte platta bärbara gasspisar (3).

---

(1)  Europeiskt standardiseringsorgan:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bryssel. Tfn +322 5500811. Fax +322 5500819 (http://www.cen.eu). |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bryssel. Tfn +322 5500811. Fax +322 5500819 (http://www.cen.eu).

(2)  I enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2414 av den 17 december 2015 om offentliggörande med begränsningar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/142/EG av hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 521:2006 Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning (EUT L 333, 19.12.2015, s. 120).

(3)  Platta gasspisar består av en brännare monterad på en horisontell enhet med ett utrymme för en gasbehållare bredvid brännaren.

Anmärkning 1: Det datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

Anmärkning 2.1: Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att ge presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven i direktivet.

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/124 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/124

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2415

av den 17 december 2015

om godkännande i enlighet med artikel 19 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om ändrade regler för fördelning av trafik mellan flygplatserna Milano Malpensa och Milano Linate och Orio al Serio (Bergamo)

[delgivet med nr C(2015) 9177]

(Endast den italienska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om införande av gemensamma skyddsregler för lufttrafik i gemenskapen (1), särskilt artikel 19.3, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 21 april 2015, som ankom till kommissionen den 21 april 2015 informerade de italienska myndigheterna kommissionen, i enlighet med artikel 19.3 i förordning (EG) nr 1008/2008, om ministerdekret nr 395 av den 1 oktober 2014 om ändring av dekret nr 15 av den 3 mars 2000 om fördelning av trafik inom Milanos flygplatssystem, i dess ändrade lydelse (2) (nedan kallat Lupidekretet). Genom skrivelser av den 5 november 2014 och den 18 mars 2015 tillhandahöll de italienska myndigheterna närmare upplysningar om Lupidekretet. Genom en skrivelse av den 5 september 2015 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som Italien tillhandahöll genom en skrivelse av den 25 september 2015. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 21 april 2015, som ankom till kommissionen den 21 april 2015 informerade de italienska myndigheterna kommissionen, i enlighet med artikel 19.3 i förordning (EG) nr 1008/2008, om ministerdekret nr 395 av den 1 oktober 2014 om ändring av dekret nr 15 av den 3 mars 2000 om fördelning av trafik inom Milanos flygplatssystem, i dess ändrade lydelse (2) (nedan kallat Lupidekretet). Genom skrivelser av den 5 november 2014 och den 18 mars 2015 tillhandahöll de italienska myndigheterna närmare upplysningar om Lupidekretet. Genom en skrivelse av den 5 september 2015 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som Italien tillhandahöll genom en skrivelse av den 25 september 2015.

| (2) | Milanos flygplatssystem omfattar flygplatserna Malpensa, Linate och Orio al Serio (Bergamo). |
| --- | --- |

(2)

Milanos flygplatssystem omfattar flygplatserna Malpensa, Linate och Orio al Serio (Bergamo).

2.   BAKGRUNDSINFORMATION OCH BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Bersanidekretet och Bersani 2-dekretet

| (3) | Genom sitt beslut av den 21 december 2000 (3) förklarade kommissionen reglerna om fördelning av trafik för Milanos flygplatssystem i dekretet från ministeriet för infrastrukturer och transport av den 3 mars 2000 (4) (nedan kallat Bersanidekretet) för förenliga med rådets förordning (EEG) nr 2408/92 (5). Denna förordning har sedan upphävts och ersatts av förordning (EG) nr 1008/2008. Kommissionens beslut var avhängigt av att dessa regler ändrats i enlighet med de italienska myndigheternas uppgifter i en skrivelse av den 4 december 2000. Denna ändring gjordes genom dekretet från ministeriet för infrastrukturer och transport av den 5 januari 2001 (6) (nedan kallat Bersani 2-dekretet). |
| --- | --- |

(3)

Genom sitt beslut av den 21 december 2000 (3) förklarade kommissionen reglerna om fördelning av trafik för Milanos flygplatssystem i dekretet från ministeriet för infrastrukturer och transport av den 3 mars 2000 (4) (nedan kallat Bersanidekretet) för förenliga med rådets förordning (EEG) nr 2408/92 (5). Denna förordning har sedan upphävts och ersatts av förordning (EG) nr 1008/2008. Kommissionens beslut var avhängigt av att dessa regler ändrats i enlighet med de italienska myndigheternas uppgifter i en skrivelse av den 4 december 2000. Denna ändring gjordes genom dekretet från ministeriet för infrastrukturer och transport av den 5 januari 2001 (6) (nedan kallat Bersani 2-dekretet).

| (4) | Syftet med Bersanidekretet och Bersani 2-dekretet var att tillvarata Milanoflygplatsen Malpensas fulla utvecklingspotential som internationell knutpunkt, samtidigt som Milanoflygplatsen Linate i dekreten beskrivs som en plats för direkttrafik. Därför omfattade Bersanidekretet och Bersani 2-dekretet flera bestämmelser, som för Milanoflygplatsen Linates vidkommande främst gällde begräsningar av antalet dagliga tur och retur-flygningar till EU-flygplatser identifierade på grundval av passagerarvolymen enligt följande:






  — | En tur och retur-flygning om dagen per trafikföretag för rutter med en trafikvolym på 350 000–700 000 passagerare. |
| --- | --- | --- |

(4)

Syftet med Bersanidekretet och Bersani 2-dekretet var att tillvarata Milanoflygplatsen Malpensas fulla utvecklingspotential som internationell knutpunkt, samtidigt som Milanoflygplatsen Linate i dekreten beskrivs som en plats för direkttrafik. Därför omfattade Bersanidekretet och Bersani 2-dekretet flera bestämmelser, som för Milanoflygplatsen Linates vidkommande främst gällde begräsningar av antalet dagliga tur och retur-flygningar till EU-flygplatser identifierade på grundval av passagerarvolymen enligt följande:

—

En tur och retur-flygning om dagen per trafikföretag för rutter med en trafikvolym på 350 000–700 000 passagerare.

| — | Två tur och retur-flygning om dagen per trafikföretag för rutter med en trafikvolym på 700 000–1 400 000 passagerare. |
| --- | --- |

—

Två tur och retur-flygning om dagen per trafikföretag för rutter med en trafikvolym på 700 000–1 400 000 passagerare.

| — | Tre tur och retur-flygningar om dagen per trafikföretag för rutter med en trafikvolym på 1 400 000–2 800 000 passagerare. |
| --- | --- |

—

Tre tur och retur-flygningar om dagen per trafikföretag för rutter med en trafikvolym på 1 400 000–2 800 000 passagerare.

| — | Ingen gräns för rutter med en trafikvolym som överstiger 2 800 000 passagerare. |
| --- | --- |

—

Ingen gräns för rutter med en trafikvolym som överstiger 2 800 000 passagerare.

| (5) | Från Linate får EG-lufttrafikföretag, enligt ovanstående bestämmelser, dagligen utöva tur och retur-trafik med en avgångs- och en ankomsttid till flygplatssystem eller enskilda flygplatser i mål 1-regioner som under kalenderåret 1999 registrerade passagerartrafik med färre än 350 000 enheter i Milanos flygplatssystem. |
| --- | --- |

(5)

Från Linate får EG-lufttrafikföretag, enligt ovanstående bestämmelser, dagligen utöva tur och retur-trafik med en avgångs- och en ankomsttid till flygplatssystem eller enskilda flygplatser i mål 1-regioner som under kalenderåret 1999 registrerade passagerartrafik med färre än 350 000 enheter i Milanos flygplatssystem.

| (6) | I Bersani 2-dekretet anges att alla europeiska huvudstäder kommer att ha minst en daglig tur och retur-förbindelse med Linate och att gemenskapsflygplatser med en årlig trafik som över 40 miljoner passagerare år 1999 kommer att anslutas till Linate med minst två dagliga tur och retur-förbindelser, |
| --- | --- |

(6)

I Bersani 2-dekretet anges att alla europeiska huvudstäder kommer att ha minst en daglig tur och retur-förbindelse med Linate och att gemenskapsflygplatser med en årlig trafik som över 40 miljoner passagerare år 1999 kommer att anslutas till Linate med minst två dagliga tur och retur-förbindelser,

| (7) | I Bersanidekretet och Bersani 2-dekretet angavs också att Milanoflygplatsen Linate endast får trafikeras av luftfartyg med en mittgång för reguljära direktförbindelser inom EU. |
| --- | --- |

(7)

I Bersanidekretet och Bersani 2-dekretet angavs också att Milanoflygplatsen Linate endast får trafikeras av luftfartyg med en mittgång för reguljära direktförbindelser inom EU.

2.2   Lupidekretet

| (8) | Genom Lupidekretet ändras Bersanidekretet och Bersani 2-dekretet genom ett hävande av alla begränsningar av antalet dagliga tur och retur-flygningar till EU-flygplatser som identifierats utifrån passagerartrafikens volym på Milanoflygplatsen Linate. Övriga begränsningar för Milanoflygplatsen Linate (luftfartyg med en mittgång, reguljära direktförbindelser inom EU) kvarstår. |
| --- | --- |

(8)

Genom Lupidekretet ändras Bersanidekretet och Bersani 2-dekretet genom ett hävande av alla begränsningar av antalet dagliga tur och retur-flygningar till EU-flygplatser som identifierats utifrån passagerartrafikens volym på Milanoflygplatsen Linate. Övriga begränsningar för Milanoflygplatsen Linate (luftfartyg med en mittgång, reguljära direktförbindelser inom EU) kvarstår.

| (9) | De italienska myndigheterna förklarade att anledningen till denna förändring var behovet av att avskaffa begränsningar som grundar sig på numera föråldrade och inte längre lämpliga kriterier, samt att låta operatörer som innehar ankomst- och avgångstider vid Milanoflygplatsen Linate använda dem så effektivt som möjligt. Detta torde bidra till att effektivisera Italiens och Europas flygplatssystem både för företag och passagerare. |
| --- | --- |

(9)

De italienska myndigheterna förklarade att anledningen till denna förändring var behovet av att avskaffa begränsningar som grundar sig på numera föråldrade och inte längre lämpliga kriterier, samt att låta operatörer som innehar ankomst- och avgångstider vid Milanoflygplatsen Linate använda dem så effektivt som möjligt. Detta torde bidra till att effektivisera Italiens och Europas flygplatssystem både för företag och passagerare.

| (10) | Lupidekretet (dekret nr 395) undertecknades den 1 oktober och offentliggjordes den 11 oktober 2014, strax före början av IATA:s tidtabellsperiod för vintern 2014–2015, som inleddes den 26 oktober 2014. Lupidekretet är tillämpligt sedan början av tidtabellsperioden för vintern 2014–2015. |
| --- | --- |

(10)

Lupidekretet (dekret nr 395) undertecknades den 1 oktober och offentliggjordes den 11 oktober 2014, strax före början av IATA:s tidtabellsperiod för vintern 2014–2015, som inleddes den 26 oktober 2014. Lupidekretet är tillämpligt sedan början av tidtabellsperioden för vintern 2014–2015.

| (11) | Italien samrådde inte med berörda parter före antagandet av Lupidekretet. |
| --- | --- |

(11)

Italien samrådde inte med berörda parter före antagandet av Lupidekretet.

3.   YTTRANDEN SOM INKOMMIT TILL KOMMISSIONEN FRÅN BERÖRDA PARTER

| (12) | Kommissionen offentliggjorde en sammanfattning av de ändrade reglerna om fördelning av trafik som anmälts av de italienska myndigheterna i Europeiska unionens officiella tidning
   (7) och uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen offentliggjorde en sammanfattning av de ändrade reglerna om fördelning av trafik som anmälts av de italienska myndigheterna i Europeiska unionens officiella tidning
   (7) och uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter.

| (13) | Kommissionen mottog synpunkter från två berörda parter, som önskade förbli anonyma. Kommissionen skickade en sammanfattning av synpunkterna till de italienska myndigheterna för att de italienska myndigheterna skulle kunna lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen mottog synpunkter från två berörda parter, som önskade förbli anonyma. Kommissionen skickade en sammanfattning av synpunkterna till de italienska myndigheterna för att de italienska myndigheterna skulle kunna lämna synpunkter.

3.1   Den första berörda parten

| (14) | Den första berörda parten hävdar att de italienska myndigheterna inte samrått med alla berörda flygbolag eller flygplatser om de ändrade reglerna för trafikfördelning innan de antogs. Enligt samma berörda part kunde endast vissa flygbolag som fått kännedom om de förestående förändringarna utnyttja den flexibilitet som infördes genom det nya dekretet och planera med hänsyn till detta i tillräckligt god tid före vinterflygsäsongen 2014–2015. |
| --- | --- |

(14)

Den första berörda parten hävdar att de italienska myndigheterna inte samrått med alla berörda flygbolag eller flygplatser om de ändrade reglerna för trafikfördelning innan de antogs. Enligt samma berörda part kunde endast vissa flygbolag som fått kännedom om de förestående förändringarna utnyttja den flexibilitet som infördes genom det nya dekretet och planera med hänsyn till detta i tillräckligt god tid före vinterflygsäsongen 2014–2015.

| (15) | Den första berörda parten påpekade också att de italienska myndigheterna inte fullgjort sina skyldigheter och att förordning (EG) nr 1008/2008 inte gäller ändringar av regler för trafikfördelning före kommissionens godkännande. |
| --- | --- |

(15)

Den första berörda parten påpekade också att de italienska myndigheterna inte fullgjort sina skyldigheter och att förordning (EG) nr 1008/2008 inte gäller ändringar av regler för trafikfördelning före kommissionens godkännande.

| (16) | Den första berörda parten tog också upp frågan om tilldelning av ankomst- och avgångstider vid Milanoflygplatsen Linate. |
| --- | --- |

(16)

Den första berörda parten tog också upp frågan om tilldelning av ankomst- och avgångstider vid Milanoflygplatsen Linate.

3.2   Den andra berörda parten

| (17) | Den andra berörda part menade att tidpunkten för antagandet av Lupidekretet tillät vissa lufttrafikföretag att införa nya flyglinjer från Linate med omedelbar verkan, utan att något vederbörligt samråd med de övriga flygbolag som bedriver trafik från Linateflygplatsen ägt rum eller ens innan de fått ta del av uppgifterna, |
| --- | --- |

(17)

Den andra berörda part menade att tidpunkten för antagandet av Lupidekretet tillät vissa lufttrafikföretag att införa nya flyglinjer från Linate med omedelbar verkan, utan att något vederbörligt samråd med de övriga flygbolag som bedriver trafik från Linateflygplatsen ägt rum eller ens innan de fått ta del av uppgifterna,

| (18) | Den andra berörda parten framhöll också att kommissionen underrättats om Lupidekretet över sju månader efter offentliggörandet. |
| --- | --- |

(18)

Den andra berörda parten framhöll också att kommissionen underrättats om Lupidekretet över sju månader efter offentliggörandet.

| (19) | Den andra berörda parten ansåg dessutom att Lupidekretet ger Etihad, Alitalia och de europeiska medlemmarna av deras flygallians en särskild fördel, eftersom Alitalia förfogar över de flesta ankomst- och avgångstiderna och att dekretet därför har potential att allvarligt snedvrida konkurrensen till förmån för Alitalia. Den andra berörda parten uppmanade kommissionen att omedelbart upphäva Lupidekretet. |
| --- | --- |

(19)

Den andra berörda parten ansåg dessutom att Lupidekretet ger Etihad, Alitalia och de europeiska medlemmarna av deras flygallians en särskild fördel, eftersom Alitalia förfogar över de flesta ankomst- och avgångstiderna och att dekretet därför har potential att allvarligt snedvrida konkurrensen till förmån för Alitalia. Den andra berörda parten uppmanade kommissionen att omedelbart upphäva Lupidekretet.

4.   BESTÄMMELSERNA I ARTIKEL 19 I FÖRORDNING (EG) nr 1008/2008

| (20) | Enligt artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1008/2008 får en medlemsstat, efter samråd med berörda parter, reglera fördelningen av flygtrafiken mellan flygplatser, om detta sker utan särbehandling av destinationer inom gemenskapen eller på grundval av lufttrafikföretagets nationalitet eller identitet, om flygplatserna betjänar samma stad eller tätortsområde. Särskilda villkor för fördelning av trafik som anges i samma punkt. |
| --- | --- |

(20)

Enligt artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1008/2008 får en medlemsstat, efter samråd med berörda parter, reglera fördelningen av flygtrafiken mellan flygplatser, om detta sker utan särbehandling av destinationer inom gemenskapen eller på grundval av lufttrafikföretagets nationalitet eller identitet, om flygplatserna betjänar samma stad eller tätortsområde. Särskilda villkor för fördelning av trafik som anges i samma punkt.

| (21) | I artikel 19.3 i förordning (EG) nr 1008/2008 föreskrivs att en berörd medlemsstat ska informera kommissionen om sin avsikt att reglera fördelningen av lufttrafik eller att ändra en befintlig regel för trafikfördelning. Där föreskrivs också att kommissionen ska granska tillämpningen av artikel 19.2 och, inom sex månader efter mottagandet av uppgifterna från medlemsstaterna, och efter att ha bett den kommitté som inrättats genom artikel 25 i förordning (EG) nr 1008/2008 om dess synpunkter, besluta huruvida medlemsstaten får tillämpa åtgärderna eller ej. Därtill sägs att kommissionen ska offentliggöra sitt beslut i Europeiska unionens officiella tidning och att åtgärderna inte får tillämpas före offentliggörandet av kommissionens godkännande. |
| --- | --- |

(21)

I artikel 19.3 i förordning (EG) nr 1008/2008 föreskrivs att en berörd medlemsstat ska informera kommissionen om sin avsikt att reglera fördelningen av lufttrafik eller att ändra en befintlig regel för trafikfördelning. Där föreskrivs också att kommissionen ska granska tillämpningen av artikel 19.2 och, inom sex månader efter mottagandet av uppgifterna från medlemsstaterna, och efter att ha bett den kommitté som inrättats genom artikel 25 i förordning (EG) nr 1008/2008 om dess synpunkter, besluta huruvida medlemsstaten får tillämpa åtgärderna eller ej. Därtill sägs att kommissionen ska offentliggöra sitt beslut i Europeiska unionens officiella tidning och att åtgärderna inte får tillämpas före offentliggörandet av kommissionens godkännande.

5.   BEDÖMNING

| (22) | Genom Lupidekretet ändras reglerna om trafikfördelning för Milanos flygplatssystem genom att begränsningar på Linateflygplatsen undanröjs för antalet dagliga flygningar tur och retur till EU-flygplatser som identifierats på grundval av passagerartrafikvolymen. Därför utgör detta en ändring av en befintlig regel för trafikfördelning i den mening som avses i artikel 19.3 i förordning (EG) nr 1008/2008. |
| --- | --- |

(22)

Genom Lupidekretet ändras reglerna om trafikfördelning för Milanos flygplatssystem genom att begränsningar på Linateflygplatsen undanröjs för antalet dagliga flygningar tur och retur till EU-flygplatser som identifierats på grundval av passagerartrafikvolymen. Därför utgör detta en ändring av en befintlig regel för trafikfördelning i den mening som avses i artikel 19.3 i förordning (EG) nr 1008/2008.

| (23) | De italienska myndigheterna anser att Lupidekretet inte utgör en ändring av befintliga regler för trafikfördelning, eftersom de inte anser att Lupidekretet är en åtgärd som syftar till att ändra flygtrafiken inom Milanos flygplatssystem. Lupidekretet innebär endast en begränsning av tillhandahållandet av tjänster. |
| --- | --- |

(23)

De italienska myndigheterna anser att Lupidekretet inte utgör en ändring av befintliga regler för trafikfördelning, eftersom de inte anser att Lupidekretet är en åtgärd som syftar till att ändra flygtrafiken inom Milanos flygplatssystem. Lupidekretet innebär endast en begränsning av tillhandahållandet av tjänster.

| (24) | Kommissionen kan inte instämma i detta argument. De begränsningar av antalet dagliga tur och retur-flygningar till EU-flygplatser som fastställts på grundval av passagerartrafikens volym utgör en del av en regel för trafikfördelning om att fördela den över begränsningarna överskjutande lufttrafiken till en annan flygplats inom Milanos flygplatssystem. Kommissionen godkände denna regel för trafikfördelning år 2000. Om en del av denna regel om fördelning av trafik upphävs, innebär det således en ändring av den regeln. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen kan inte instämma i detta argument. De begränsningar av antalet dagliga tur och retur-flygningar till EU-flygplatser som fastställts på grundval av passagerartrafikens volym utgör en del av en regel för trafikfördelning om att fördela den över begränsningarna överskjutande lufttrafiken till en annan flygplats inom Milanos flygplatssystem. Kommissionen godkände denna regel för trafikfördelning år 2000. Om en del av denna regel om fördelning av trafik upphävs, innebär det således en ändring av den regeln.

| (25) | De italienska myndigheterna samrådde inte med berörda parter före antagandet av Lupidekretet. De har därför underlåtit att uppfylla den skyldighet att göra detta som anges i artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1008/2008. |
| --- | --- |

(25)

De italienska myndigheterna samrådde inte med berörda parter före antagandet av Lupidekretet. De har därför underlåtit att uppfylla den skyldighet att göra detta som anges i artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1008/2008.

| (26) | De italienska myndigheterna anser att de inte behövde samråda med tredjeparter eftersom artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1008/2008 enligt dem endast föreskriver samråd med berörda parter när medlemsstaten avser att ”reglera” trafik, dvs. innan man inrättar en regel om fördelning av trafik, men inte i fall av ändring. Kommissionen håller inte med om detta resonemang. Ändringen av en regel om fördelning av trafik innebär att regeln efter ändringen är annorlunda än den som tillämpades tidigare. Med beaktande av syftet med artikel 19 är en sådan (planerad) förändring av rättsläget inte väsentligt annorlunda än den ändring som gjorts genom införande av en ny regel. Denna förändring av rättsläget är själva skälet till de nationella myndigheternas skyldighet att samråda med berörda parter, på samma sätt som det är myndigheternas skyldighet att anmäla ärendet till kommissionen. Således måste termen ”reglera” i artikel 19.2 tolkas på så sätt att den även omfattar ändring av reglerna om fördelning av trafik. |
| --- | --- |

(26)

De italienska myndigheterna anser att de inte behövde samråda med tredjeparter eftersom artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1008/2008 enligt dem endast föreskriver samråd med berörda parter när medlemsstaten avser att ”reglera” trafik, dvs. innan man inrättar en regel om fördelning av trafik, men inte i fall av ändring. Kommissionen håller inte med om detta resonemang. Ändringen av en regel om fördelning av trafik innebär att regeln efter ändringen är annorlunda än den som tillämpades tidigare. Med beaktande av syftet med artikel 19 är en sådan (planerad) förändring av rättsläget inte väsentligt annorlunda än den ändring som gjorts genom införande av en ny regel. Denna förändring av rättsläget är själva skälet till de nationella myndigheternas skyldighet att samråda med berörda parter, på samma sätt som det är myndigheternas skyldighet att anmäla ärendet till kommissionen. Således måste termen ”reglera” i artikel 19.2 tolkas på så sätt att den även omfattar ändring av reglerna om fördelning av trafik.

| (27) | De italienska myndigheterna hävdar att det inte fanns några konkreta skäl till samråd, eftersom alla lufttrafikföretag som förfogar över ankomst- och avgångstider vid Linateflygplatsen gynnades lika av Lupidekretet. Kommissionen noterar att detta resonemang föregriper de eventuella slutsatser som kan komma att dras mot bakgrund av de synpunkter som berörda parter har rätt att lämna. Den kan per definition inte upphäva Italiens skyldighet att samråda med berörda parter innan några slutsatser dras. |
| --- | --- |

(27)

De italienska myndigheterna hävdar att det inte fanns några konkreta skäl till samråd, eftersom alla lufttrafikföretag som förfogar över ankomst- och avgångstider vid Linateflygplatsen gynnades lika av Lupidekretet. Kommissionen noterar att detta resonemang föregriper de eventuella slutsatser som kan komma att dras mot bakgrund av de synpunkter som berörda parter har rätt att lämna. Den kan per definition inte upphäva Italiens skyldighet att samråda med berörda parter innan några slutsatser dras.

| (28) | De italienska myndigheterna har angivit att de är beredda att genomföra ett samråd nu. För tydlighetens skull ska det dock understrykas att ett sådant samråd egentligen kräver en ny lag, som bör antas mot bakgrund av de synpunkter som lämnats. En sådan ny rättsakt skulle vara oundgänglig även om de italienska myndigheterna, efter samrådet, fortsatt skulle anse att regeln i dess ändrade lydelse enligt Lupidekretet är korrekt. |
| --- | --- |

(28)

De italienska myndigheterna har angivit att de är beredda att genomföra ett samråd nu. För tydlighetens skull ska det dock understrykas att ett sådant samråd egentligen kräver en ny lag, som bör antas mot bakgrund av de synpunkter som lämnats. En sådan ny rättsakt skulle vara oundgänglig även om de italienska myndigheterna, efter samrådet, fortsatt skulle anse att regeln i dess ändrade lydelse enligt Lupidekretet är korrekt.

6.   SLUTSATS

| (29) | I strid med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1008/2008, har de italienska myndigheterna underlåtit att samråda med berörda parter före ändringen av reglerna om fördelning av trafik för Milanos flygplatssystem. |
| --- | --- |

(29)

I strid med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1008/2008, har de italienska myndigheterna underlåtit att samråda med berörda parter före ändringen av reglerna om fördelning av trafik för Milanos flygplatssystem.

| (30) | De åtgärder som föreskrivs i ministerdekret nr 395 av den 1 oktober 2014 om ändring av dekret nr 15 av den 3 mars 2000 om trafikfördelning inom Milanos flygplatssystem, i dess ändrade lydelse, som anmäldes till kommissionen den 21 april 2015, kan därför inte godkännas. |
| --- | --- |

(30)

De åtgärder som föreskrivs i ministerdekret nr 395 av den 1 oktober 2014 om ändring av dekret nr 15 av den 3 mars 2000 om trafikfördelning inom Milanos flygplatssystem, i dess ändrade lydelse, som anmäldes till kommissionen den 21 april 2015, kan därför inte godkännas.

| (31) | Detta beslut är förenligt med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 25 i förordning (EG) nr 1008/2008. |
| --- | --- |

(31)

Detta beslut är förenligt med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 25 i förordning (EG) nr 1008/2008.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av de åtgärder som föreskrivs i ministerdekret nr 395 av den 1 oktober 2014 om ändring av dekret nr 15 av den 3 mars 2000 om trafikfördelning inom Milanos flygplatssystem, som anmäldes till kommissionen den 21 april 2015, skall härigenom nekas.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Viloeta BULC

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 293, 31.10.2008, s. 3.

1

(2)  Italiens officiella tidning nr 237 av den 11 oktober 2014.

2

(3)  EGT L 58, 28.2.2001, s. 29.

3

(4)  Italiens officiella tidning nr 60 av den 13 mars 2000.

4

(5)  Rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (EGT L 240, 24.8.1992, s. 8). Vad gäller detta upphävande, se artikel 27 i förordning (EG) nr 1008/2008.

5

(6)  Italiens officiella tidning nr 14 av den 18 januari 2001.

6

(7)  EUT C 183, 4.6.2015, s. 4.

7

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/128 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/128

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2416

av den 17 december 2015

om erkännande av vissa områden i Förenta staterna som fria från Agrilus planipennis Fairmaire

[delgivet med nr C(2015) 9185]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt del A avsnitt I punkterna 2.3, 2.4 och 2.5 i bilaga IV, och

av följande skäl:

| (1) | I del A avsnitt I punkterna 2.3, 2.4 och 2.5 i bilaga IV till direktiv 2000/29/EG föreskrivs särskilda krav vad gäller införsel till unionen av vissa växtprodukter och andra föremål med ursprung i vissa länder. Ett av dessa särskilda krav är kravet på ett officiellt uttalande om att dessa växtprodukter och andra föremål har sitt ursprung i ett område som har förklarats fritt från Agrilus planipennis Fairmaire. |
| --- | --- |

(1)

I del A avsnitt I punkterna 2.3, 2.4 och 2.5 i bilaga IV till direktiv 2000/29/EG föreskrivs särskilda krav vad gäller införsel till unionen av vissa växtprodukter och andra föremål med ursprung i vissa länder. Ett av dessa särskilda krav är kravet på ett officiellt uttalande om att dessa växtprodukter och andra föremål har sitt ursprung i ett område som har förklarats fritt från Agrilus planipennis Fairmaire.

| (2) | Förenta staterna har begärt att vissa områden av dess territorium förklaras som fria från Agrilus planipennis Fairmaire i enlighet med del A avsnitt I punkterna 2.3, 2.4 och 2.5 i bilaga IV till direktiv 2000/29/EG. |
| --- | --- |

(2)

Förenta staterna har begärt att vissa områden av dess territorium förklaras som fria från Agrilus planipennis Fairmaire i enlighet med del A avsnitt I punkterna 2.3, 2.4 och 2.5 i bilaga IV till direktiv 2000/29/EG.

| (3) | Det framgår av de officiella uppgifterna från Förenta staterna att vissa områden av dess territorium är fria från Agrilus planipennis Fairmaire. Dessa områden i Förenta staterna bör därför förklaras som fria från denna skadegörare. |
| --- | --- |

(3)

Det framgår av de officiella uppgifterna från Förenta staterna att vissa områden av dess territorium är fria från Agrilus planipennis Fairmaire. Dessa områden i Förenta staterna bör därför förklaras som fria från denna skadegörare.

| (4) | Med tanke på att Agrilus planipennis Fairmaire fortsätter att spridas i Förenta staterna bör erkännandet av de berörda områdena som fria från Agrilus planipennis Fairmaire begränsas till en viss tidsperiod. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på att Agrilus planipennis Fairmaire fortsätter att spridas i Förenta staterna bör erkännandet av de berörda områdena som fria från Agrilus planipennis Fairmaire begränsas till en viss tidsperiod.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Erkännande

Vid tillämpning av del A avsnitt I punkterna 2.3, 2.4 och 2.5 i bilaga IV till direktiv 2000/29/EG ska de områden i Förenta staterna som anges i bilagan till detta beslut förklaras fria från Agrilus planipennis Fairmaire.

Artikel 2

Giltighet

Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2017.

Artikel 3

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER DE OMRÅDEN SOM AVSES I ARTIKEL 1

| 1. | Delstater som är fria från Agrilus planipennis Fairmaire







  Alaska
  Arizona
  Kalifornien
  Florida
  Hawaii
  Idaho
  Mississippi
  Montana
  Nevada | New Mexiko
  North Dakota
  Oklahoma
  Oregon
  South Dakota
  Utah
  Washington
  Wyoming |
| --- | --- | --- |

1.

Delstater som är fria från Agrilus planipennis Fairmaire

Alaska

Arizona

Kalifornien

Florida

Hawaii

Idaho

Mississippi

Montana

Nevada

New Mexiko

North Dakota

Oklahoma

Oregon

South Dakota

Utah

Washington

Wyoming

| 2. | Countyn som är fria från Agrilus planipennis Fairmaire







  a) | Countyn i Alabama:







  Autauga
  Baldwin
  Barbour
  Bibb
  Blount
  Bullock
  Butler
  Calhoun
  Chambers
  Chilton
  Choctaw
  Clarke
  Clay
  Coffee
  Colbert
  Conecuh
  Coosa
  Covington
  Crenshaw
  Cullman
  Dale
  Dallas | DeKalb
  Elmore
  Escambia
  Etowah
  Fayette
  Franklin
  Geneva
  Greene
  Hale
  Henry
  Houston
  Jefferson
  Lamar
  Lawrence
  Lee
  Lowndes
  Macon
  Marengo
  Marion
  Marshall
  Mobile
  Monroe |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Countyn som är fria från Agrilus planipennis Fairmaire

a)

Countyn i Alabama:

Autauga

Baldwin

Barbour

Bibb

Blount

Bullock

Butler

Calhoun

Chambers

Chilton

Choctaw

Clarke

Clay

Coffee

Colbert

Conecuh

Coosa

Covington

Crenshaw

Cullman

Dale

Dallas

DeKalb

Elmore

Escambia

Etowah

Fayette

Franklin

Geneva

Greene

Hale

Henry

Houston

Jefferson

Lamar

Lawrence

Lee

Lowndes

Macon

Marengo

Marion

Marshall

Mobile

Monroe

| Montgomery
  Morgan
  Perry
  Pickens
  Pike
  Russell
  Shelby
  St. Clair | Sumter
  Talladega
  Tallapoosa
  Tuscaloosa
  Walker
  Washington
  Wilcox
  Winston |
| --- | --- |

Montgomery

Morgan

Perry

Pickens

Pike

Russell

Shelby

St. Clair

Sumter

Talladega

Tallapoosa

Tuscaloosa

Walker

Washington

Wilcox

Winston

| b) | Countyn i Arkansas:







  Baxter
  Benton
  Boone
  Carroll
  Clay
  Cleburne
  Conway
  Craighead
  Crawford
  Crittenden
  Cross
  Faulkner
  Franklin
  Fulton
  Greene
  Independence
  Izard
  Jackson
  Johnson
  Lawrence
  Lee
  Logan | Madison
  Marion
  Mississippi
  Monroe
  Newton
  Phillips
  Poinsett
  Polk
  Pope
  Prairie
  Randolph
  St. Francis
  Scott
  Searcy
  Sebastian
  Sharp
  Stone
  Van Buren
  Washington
  White
  Woodruff |
| --- | --- | --- |

b)

Countyn i Arkansas:

Baxter

Benton

Boone

Carroll

Clay

Cleburne

Conway

Craighead

Crawford

Crittenden

Cross

Faulkner

Franklin

Fulton

Greene

Independence

Izard

Jackson

Johnson

Lawrence

Lee

Logan

Madison

Marion

Mississippi

Monroe

Newton

Phillips

Poinsett

Polk

Pope

Prairie

Randolph

St. Francis

Scott

Searcy

Sebastian

Sharp

Stone

Van Buren

Washington

White

Woodruff

| c) | Countyn i Colorado:







  Alamosa
  Arapahoe
  Archuleta
  Baca
  Bent | Broomfield
  Chaffee
  Cheyenne
  Clear Creek
  Conejos |
| --- | --- | --- |

c)

Countyn i Colorado:

Alamosa

Arapahoe

Archuleta

Baca

Bent

Broomfield

Chaffee

Cheyenne

Clear Creek

Conejos

| Costilla
  Crowley
  Custer
  Delta
  Denver
  Dolores
  Douglas
  Eagle
  El Paso
  Elbert
  Fremont
  Garfield
  Gunnison
  Hinsdale
  Huerfano
  Jackson
  Kiowa
  Kit Carson
  La Plata
  Lake
  Las Animas
  Lincoln
  Logan
  Mesa | Mineral
  Moffat
  Montezuma
  Montrose
  Morgan
  Otero
  Ouray
  Park
  Phillips
  Pitkin
  Prowers
  Pueblo
  Rio Blanco
  Rio Grande
  Routt
  Saguache
  San Juan
  San Miguel
  Sedgwick
  Summit
  Teller
  Washington
  Yuma |
| --- | --- |

Costilla

Crowley

Custer

Delta

Denver

Dolores

Douglas

Eagle

El Paso

Elbert

Fremont

Garfield

Gunnison

Hinsdale

Huerfano

Jackson

Kiowa

Kit Carson

La Plata

Lake

Las Animas

Lincoln

Logan

Mesa

Mineral

Moffat

Montezuma

Montrose

Morgan

Otero

Ouray

Park

Phillips

Pitkin

Prowers

Pueblo

Rio Blanco

Rio Grande

Routt

Saguache

San Juan

San Miguel

Sedgwick

Summit

Teller

Washington

Yuma

| d) | Countyn i Georgia:







  Appling
  Atkinson
  Bacon
  Baker
  Baldwin
  Ben Hill
  Berrien
  Bibb
  Bleckley
  Brantley
  Brooks
  Bryan | Bulloch
  Burke
  Calhoun
  Camden
  Candler
  Charlton
  Chatham
  Chattahoochee
  Clay
  Clinch
  Coffee
  Colquitt |
| --- | --- | --- |

d)

Countyn i Georgia:

Appling

Atkinson

Bacon

Baker

Baldwin

Ben Hill

Berrien

Bibb

Bleckley

Brantley

Brooks

Bryan

Bulloch

Burke

Calhoun

Camden

Candler

Charlton

Chatham

Chattahoochee

Clay

Clinch

Coffee

Colquitt

| Columbia
  Cook
  Crawford
  Crisp
  Decatur
  Dodge
  Dooly
  Dougherty
  Early
  Echols
  Effingham
  Emanuel
  Evans
  Glascock
  Glynn
  Grady
  Hancock
  Harris
  Houston
  Irwin
  Jeff Davis
  Jefferson
  Jenkins
  Johnson
  Jones
  Lanier
  Laurens
  Lee
  Liberty
  Lincoln
  Long
  Lowndes
  Macon
  Marion
  McDuffie
  McIntosh
  Miller | Mitchell
  Montgomery
  Morgan
  Muscogee
  Peach
  Pierce
  Pulaski
  Quitman
  Randolph
  Richmond
  Schley
  Seminole
  Stewart
  Sumter
  Talbot
  Taliaferro
  Tattnall
  Taylor
  Telfair
  Terrell
  Thomas
  Tift
  Toombs
  Treutlen
  Turner
  Twiggs
  Upson
  Ware
  Warren
  Washington
  Wayne
  Webster
  Wheeler
  Wilcox
  Wilkinson
  Worth |
| --- | --- |

Columbia

Cook

Crawford

Crisp

Decatur

Dodge

Dooly

Dougherty

Early

Echols

Effingham

Emanuel

Evans

Glascock

Glynn

Grady

Hancock

Harris

Houston

Irwin

Jeff Davis

Jefferson

Jenkins

Johnson

Jones

Lanier

Laurens

Lee

Liberty

Lincoln

Long

Lowndes

Macon

Marion

McDuffie

McIntosh

Miller

Mitchell

Montgomery

Morgan

Muscogee

Peach

Pierce

Pulaski

Quitman

Randolph

Richmond

Schley

Seminole

Stewart

Sumter

Talbot

Taliaferro

Tattnall

Taylor

Telfair

Terrell

Thomas

Tift

Toombs

Treutlen

Turner

Twiggs

Upson

Ware

Warren

Washington

Wayne

Webster

Wheeler

Wilcox

Wilkinson

Worth

| e) | Countyn i Kansas:







  Allen
  Anderson
  Barber
  Barton
  Bourbon
  Butler
  Chase
  Chautauqua
  Cherokee
  Cheyenne
  Clark
  Clay
  Cloud
  Coffey
  Comanche
  Cowley
  Crawford
  Decatur
  Dickinson
  Edwards
  Elk
  Ellis
  Ellsworth
  Finney
  Ford
  Geary
  Gove
  Graham
  Grant
  Gray
  Greeley
  Greenwood
  Hamilton
  Harper
  Harvey
  Haskell
  Hodgeman | Jewell
  Kearny
  Kingman
  Kiowa
  Labette
  Lane
  Lincoln
  Linn
  Logan
  Lyon
  McPherson
  Marion
  Marshall
  Meade
  Mitchell
  Montgomery
  Morris
  Morton
  Nemaha
  Neosho
  Ness
  Norton
  Osborne
  Ottawa
  Pawnee
  Phillips
  Pottawatomie
  Pratt
  Rawlins
  Reno
  Republic
  Rice
  Riley
  Rooks
  Rush
  Russell
  Saline |
| --- | --- | --- |

e)

Countyn i Kansas:

Allen

Anderson

Barber

Barton

Bourbon

Butler

Chase

Chautauqua

Cherokee

Cheyenne

Clark

Clay

Cloud

Coffey

Comanche

Cowley

Crawford

Decatur

Dickinson

Edwards

Elk

Ellis

Ellsworth

Finney

Ford

Geary

Gove

Graham

Grant

Gray

Greeley

Greenwood

Hamilton

Harper

Harvey

Haskell

Hodgeman

Jewell

Kearny

Kingman

Kiowa

Labette

Lane

Lincoln

Linn

Logan

Lyon

McPherson

Marion

Marshall

Meade

Mitchell

Montgomery

Morris

Morton

Nemaha

Neosho

Ness

Norton

Osborne

Ottawa

Pawnee

Phillips

Pottawatomie

Pratt

Rawlins

Reno

Republic

Rice

Riley

Rooks

Rush

Russell

Saline

| Scott
  Sedgwick
  Seward
  Sheridan
  Sherman
  Smith
  Stafford
  Stanton
  Stevens | Sumner
  Thomas
  Trego
  Wabaunsee
  Wallace
  Washington
  Wichita
  Wilson
  Woodson |
| --- | --- |

Scott

Sedgwick

Seward

Sheridan

Sherman

Smith

Stafford

Stanton

Stevens

Sumner

Thomas

Trego

Wabaunsee

Wallace

Washington

Wichita

Wilson

Woodson

| f) | Countyn (Parish) i Louisiana:







  Acadia
  Allen
  Ascension
  Assumption
  Avoyelles
  Beauregard
  Calcasieu
  Caldwell
  Cameron
  Catahoula
  Concordia
  De Soto
  East Baton Rouge
  East Feliciana
  Evangeline
  Franklin
  Grant
  Iberia
  Iberville
  Jefferson Davis
  Jefferson
  Lafayette
  Lafourche
  La Salle
  Livingston | Natchitoches
  Orleans
  Plaquemines
  Pointe Coupee
  Rapides
  Red River
  Sabine
  St. Bernard
  St. Charles
  St. Helena
  St. James
  St. John the Baptist
  St. Landry
  St. Martin
  St. Mary
  St. Tammany
  Tangipahoa
  Tensas
  Terrebonne
  Vermilion
  Vernon
  Washington
  West Baton Rouge
  West Feliciana
  Winn |
| --- | --- | --- |

f)

Countyn (Parish) i Louisiana:

Acadia

Allen

Ascension

Assumption

Avoyelles

Beauregard

Calcasieu

Caldwell

Cameron

Catahoula

Concordia

De Soto

East Baton Rouge

East Feliciana

Evangeline

Franklin

Grant

Iberia

Iberville

Jefferson Davis

Jefferson

Lafayette

Lafourche

La Salle

Livingston

Natchitoches

Orleans

Plaquemines

Pointe Coupee

Rapides

Red River

Sabine

St. Bernard

St. Charles

St. Helena

St. James

St. John the Baptist

St. Landry

St. Martin

St. Mary

St. Tammany

Tangipahoa

Tensas

Terrebonne

Vermilion

Vernon

Washington

West Baton Rouge

West Feliciana

Winn

| g) | Countyn i Maine:







  Aroostook
  Franklin
  Hancock
  Kennebec
  Knox
  Lincoln | Penobscot
  Piscataquis
  Somerset
  Waldo
  Washington |
| --- | --- | --- |

g)

Countyn i Maine:

Aroostook

Franklin

Hancock

Kennebec

Knox

Lincoln

Penobscot

Piscataquis

Somerset

Waldo

Washington

| h) | Countyn i Minnesota:







  Becker
  Beltrami
  Big Stone
  Blue Earth
  Brown
  Cass
  Chippewa
  Clay
  Clearwater
  Cook
  Cottonwood
  Crow Wing
  Douglas
  Faribault
  Grant
  Hubbard
  Jackson
  Kandiyohi
  Kittson
  Koochiching
  Lac qui Parle
  Lake of the Woods
  Lincoln
  Lyon
  Mahnomen
  Martin | Meeker
  Morrison
  Murray
  Nicollet
  Nobles
  Norman
  Otter Tail
  Pennington
  Pipestone
  Polk
  Pope
  Red Lake
  Redwood
  Renville
  Rock
  Roseau
  Stearns
  Stevens
  Swift
  Todd
  Traverse
  Wabasha
  Wadena
  Watonwan
  Wilkin
  Yellow Medicine |
| --- | --- | --- |

h)

Countyn i Minnesota:

Becker

Beltrami

Big Stone

Blue Earth

Brown

Cass

Chippewa

Clay

Clearwater

Cook

Cottonwood

Crow Wing

Douglas

Faribault

Grant

Hubbard

Jackson

Kandiyohi

Kittson

Koochiching

Lac qui Parle

Lake of the Woods

Lincoln

Lyon

Mahnomen

Martin

Meeker

Morrison

Murray

Nicollet

Nobles

Norman

Otter Tail

Pennington

Pipestone

Polk

Pope

Red Lake

Redwood

Renville

Rock

Roseau

Stearns

Stevens

Swift

Todd

Traverse

Wabasha

Wadena

Watonwan

Wilkin

Yellow Medicine

| i) | Countyn i Nebraska:







  Adams
  Antelope | Arthur
  Banner |
| --- | --- | --- |

i)

Countyn i Nebraska:

Adams

Antelope

Arthur

Banner

| Blaine
  Boone
  Box Butte
  Boyd
  Brown
  Buffalo
  Burt
  Butler
  Cedar
  Chase
  Cherry
  Cheyenne
  Clay
  Colfax
  Cuming
  Custer
  Dakota
  Dawes
  Dawson
  Deuel
  Dixon
  Dodge
  Dundy
  Fillmore
  Franklin
  Frontier
  Furnas
  Gage
  Garden
  Garfield
  Gosper
  Grant
  Greeley
  Hall
  Hamilton
  Harlan
  Hayes
  Hitchcock | Holt
  Hooker
  Howard
  Jefferson
  Kearney
  Keith
  Keya Paha
  Kimball
  Knox
  Lancaster
  Lincoln
  Logan
  Loup
  Madison
  McPherson
  Merrick
  Morrill
  Nance
  Nuckolls
  Perkins
  Phelps
  Pierce
  Platte
  Polk
  Red Willow
  Rock
  Saline
  Saunders
  Seward
  Scotts Bluff
  Sheridan
  Sherman
  Sioux
  Stanton
  Thayer
  Thomas
  Thurston
  Valley |
| --- | --- |

Blaine

Boone

Box Butte

Boyd

Brown

Buffalo

Burt

Butler

Cedar

Chase

Cherry

Cheyenne

Clay

Colfax

Cuming

Custer

Dakota

Dawes

Dawson

Deuel

Dixon

Dodge

Dundy

Fillmore

Franklin

Frontier

Furnas

Gage

Garden

Garfield

Gosper

Grant

Greeley

Hall

Hamilton

Harlan

Hayes

Hitchcock

Holt

Hooker

Howard

Jefferson

Kearney

Keith

Keya Paha

Kimball

Knox

Lancaster

Lincoln

Logan

Loup

Madison

McPherson

Merrick

Morrill

Nance

Nuckolls

Perkins

Phelps

Pierce

Platte

Polk

Red Willow

Rock

Saline

Saunders

Seward

Scotts Bluff

Sheridan

Sherman

Sioux

Stanton

Thayer

Thomas

Thurston

Valley

| Wayne
  Webster | Wheeler
  York |
| --- | --- |

Wayne

Webster

Wheeler

York

| j) | Countyn i New Hampshire:

  Coos |
| --- | --- |

j)

Countyn i New Hampshire:

Coos

| k) | Countyn i South Carolina:







  Aiken
  Allendale
  Bamberg
  Barnwell
  Beaufort
  Berkeley
  Calhoun
  Charleston
  Chesterfield
  Clarendon
  Colleton
  Darlington
  Dillon
  Dorchester
  Edgefield
  Fairfield
  Florence
  Georgetown | Greenwood
  Hampton
  Horry
  Jasper
  Kershaw
  Lancaster
  Laurens
  Lee
  Lexington
  Marion
  Marlboro
  McCormick
  Newberry
  Orangeburg
  Richland
  Saluda
  Sumter
  Williamsburg |
| --- | --- | --- |

k)

Countyn i South Carolina:

Aiken

Allendale

Bamberg

Barnwell

Beaufort

Berkeley

Calhoun

Charleston

Chesterfield

Clarendon

Colleton

Darlington

Dillon

Dorchester

Edgefield

Fairfield

Florence

Georgetown

Greenwood

Hampton

Horry

Jasper

Kershaw

Lancaster

Laurens

Lee

Lexington

Marion

Marlboro

McCormick

Newberry

Orangeburg

Richland

Saluda

Sumter

Williamsburg

| l) | Countyn i Tennessee:







  Crockett
  Decatur
  Dyer
  Fayette
  Gibson
  Hardeman
  Hardin
  Haywood
  Henderson | Lake
  Lauderdale
  Madison
  McNairy
  Obion
  Shelby
  Tipton
  Weakley |
| --- | --- | --- |

l)

Countyn i Tennessee:

Crockett

Decatur

Dyer

Fayette

Gibson

Hardeman

Hardin

Haywood

Henderson

Lake

Lauderdale

Madison

McNairy

Obion

Shelby

Tipton

Weakley

| m) | Countyn i Texas:







  Anderson
  Andrews
  Angelina | Aransas
  Archer
  Armstrong |
| --- | --- | --- |

m)

Countyn i Texas:

Anderson

Andrews

Angelina

Aransas

Archer

Armstrong

| Atascosa
  Austin
  Bailey
  Bandera
  Bastrop
  Baylor
  Bee
  Bell
  Bexar
  Blanco
  Borden
  Bosque
  Brazoria
  Brazos
  Brewster
  Briscoe
  Brooks
  Brown
  Burleson
  Burnet
  Caldwell
  Calhoun
  Callahan
  Cameron
  Camp
  Carson
  Castro
  Chambers
  Cherokee
  Childress
  Clay
  Cochran
  Coke
  Coleman
  Collin
  Collingsworth
  Colorado
  Comal | Comanche
  Concho
  Cooke
  Coryell
  Cottle
  Crane
  Crockett
  Crosby
  Culberson
  Dallam
  Dallas
  Dawson
  De Witt
  Deaf Smith
  Delta
  Denton
  Dickens
  Dimmit
  Donley
  Duval
  Eastland
  Ector
  Edwards
  El Paso
  Ellis
  Erath
  Falls
  Fannin
  Fayette
  Fisher
  Floyd
  Foard
  Fort Bend
  Franklin
  Freestone
  Frio
  Gaines
  Galveston |
| --- | --- |

Atascosa

Austin

Bailey

Bandera

Bastrop

Baylor

Bee

Bell

Bexar

Blanco

Borden

Bosque

Brazoria

Brazos

Brewster

Briscoe

Brooks

Brown

Burleson

Burnet

Caldwell

Calhoun

Callahan

Cameron

Camp

Carson

Castro

Chambers

Cherokee

Childress

Clay

Cochran

Coke

Coleman

Collin

Collingsworth

Colorado

Comal

Comanche

Concho

Cooke

Coryell

Cottle

Crane

Crockett

Crosby

Culberson

Dallam

Dallas

Dawson

De Witt

Deaf Smith

Delta

Denton

Dickens

Dimmit

Donley

Duval

Eastland

Ector

Edwards

El Paso

Ellis

Erath

Falls

Fannin

Fayette

Fisher

Floyd

Foard

Fort Bend

Franklin

Freestone

Frio

Gaines

Galveston

| Garza
  Gillespie
  Glasscock
  Goliad
  Gonzales
  Gray
  Grayson
  Gregg
  Grimes
  Guadalupe
  Hale
  Hall
  Hamilton
  Hansford
  Hardeman
  Hardin
  Harris
  Hartley
  Haskell
  Hays
  Hemphill
  Henderson
  Hidalgo
  Hill
  Hockley
  Hood
  Hopkins
  Houston
  Howard
  Hudspeth
  Hunt
  Hutchinson
  Irion
  Jack
  Jackson
  Jasper
  Jeff Davis
  Jefferson | Jim Hogg
  Jim Wells
  Johnson
  Jones
  Karnes
  Kaufman
  Kendall
  Kenedy
  Kent
  Kerr
  Kimble
  King
  Kinney
  Kleberg
  Knox
  La Salle
  Lamar
  Lamb
  Lampasas
  Lavaca
  Lee
  Leon
  Liberty
  Limestone
  Lipscomb
  Live Oak
  Llano
  Loving
  Lubbock
  Lynn
  Madison
  Martin
  Mason
  Matagorda
  Maverick
  McCulloch
  McLennan
  McMullen |
| --- | --- |

Garza

Gillespie

Glasscock

Goliad

Gonzales

Gray

Grayson

Gregg

Grimes

Guadalupe

Hale

Hall

Hamilton

Hansford

Hardeman

Hardin

Harris

Hartley

Haskell

Hays

Hemphill

Henderson

Hidalgo

Hill

Hockley

Hood

Hopkins

Houston

Howard

Hudspeth

Hunt

Hutchinson

Irion

Jack

Jackson

Jasper

Jeff Davis

Jefferson

Jim Hogg

Jim Wells

Johnson

Jones

Karnes

Kaufman

Kendall

Kenedy

Kent

Kerr

Kimble

King

Kinney

Kleberg

Knox

La Salle

Lamar

Lamb

Lampasas

Lavaca

Lee

Leon

Liberty

Limestone

Lipscomb

Live Oak

Llano

Loving

Lubbock

Lynn

Madison

Martin

Mason

Matagorda

Maverick

McCulloch

McLennan

McMullen

| Medina
  Menard
  Midland
  Milam
  Mills
  Mitchell
  Montague
  Montgomery
  Moore
  Morris
  Motley
  Nacogdoches
  Navarro
  Newton
  Nolan
  Nueces
  Ochiltree
  Oldham
  Orange
  Palo Pinto
  Parker
  Parmer
  Pecos
  Polk
  Potter
  Presidio
  Rains
  Randall
  Reagan
  Real
  Red River
  Reeves
  Refugio
  Roberts
  Robertson
  Rockwall
  Runnels
  Rusk | Sabine
  San Augustine
  San Jacinto
  San Patricio
  San Saba
  Schleicher
  Scurry
  Shackelford
  Shelby
  Sherman
  Smith
  Somervell
  Starr
  Stephens
  Sterling
  Stonewall
  Sutton
  Swisher
  Tarrant
  Taylor
  Terrell
  Terry
  Throckmorton
  Titus
  Tom Green
  Travis
  Trinity
  Tyler
  Upshur
  Upton
  Uvalde
  Val Verde
  Van Zandt
  Victoria
  Walker
  Waller
  Ward
  Washington |
| --- | --- |

Medina

Menard

Midland

Milam

Mills

Mitchell

Montague

Montgomery

Moore

Morris

Motley

Nacogdoches

Navarro

Newton

Nolan

Nueces

Ochiltree

Oldham

Orange

Palo Pinto

Parker

Parmer

Pecos

Polk

Potter

Presidio

Rains

Randall

Reagan

Real

Red River

Reeves

Refugio

Roberts

Robertson

Rockwall

Runnels

Rusk

Sabine

San Augustine

San Jacinto

San Patricio

San Saba

Schleicher

Scurry

Shackelford

Shelby

Sherman

Smith

Somervell

Starr

Stephens

Sterling

Stonewall

Sutton

Swisher

Tarrant

Taylor

Terrell

Terry

Throckmorton

Titus

Tom Green

Travis

Trinity

Tyler

Upshur

Upton

Uvalde

Val Verde

Van Zandt

Victoria

Walker

Waller

Ward

Washington

| Webb
  Wharton
  Wheeler
  Wichita
  Wilbarger
  Willacy
  Williamson
  Wilson | Winkler
  Wise
  Wood
  Yoakum
  Young
  Zapata
  Zavala |
| --- | --- |

Webb

Wharton

Wheeler

Wichita

Wilbarger

Willacy

Williamson

Wilson

Winkler

Wise

Wood

Yoakum

Young

Zapata

Zavala

| n) | Countyn i Wisconsin:

  Rusk |
| --- | --- |

n)

Countyn i Wisconsin:

Rusk

| o) | Countyn i Vermont:







  Addison
  Caledonia
  Chittenden
  Essex
  Franklin | Grand Isle
  Lamoille
  Orleans
  Washington |
| --- | --- | --- |

o)

Countyn i Vermont:

Addison

Caledonia

Chittenden

Essex

Franklin

Grand Isle

Lamoille

Orleans

Washington

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/143 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/143

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2417

av den 17 december 2015

om ändring av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/789 om åtgärder för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av Xylella fastidiosa (Wells et al.)

[delgivet med nr C(2015) 9191]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 16.3 fjärde meningen, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/789 (2) har tillämpats sedan maj 2015. Mot bakgrund av de franska myndigheternas anmälningar av nya utbrott av Xylella fastidiosa (Wells et al.) (nedan kallad den angivna skadegöraren) i deras respektive territorier som under tiden inkommit, bör de åtgärder som föreskrivs i det beslutet anpassas till den aktuella situationen. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/789 (2) har tillämpats sedan maj 2015. Mot bakgrund av de franska myndigheternas anmälningar av nya utbrott av Xylella fastidiosa (Wells et al.) (nedan kallad den angivna skadegöraren) i deras respektive territorier som under tiden inkommit, bör de åtgärder som föreskrivs i det beslutet anpassas till den aktuella situationen.

| (2) | Vetenskapliga analyser har visat att olika underarter av den angivna skadegöraren förekommer inom unionens territorium. Flera värdväxter har dessutom visat sig vara mottagliga för endast en av dessa underarter. Därför bör definitionen av värdväxter ändras för att ta hänsyn till detta. Av samma skäl bör medlemsstaterna även erbjudas möjligheten att avgränsa områden med beaktande av endast dessa underarter. |
| --- | --- |

(2)

Vetenskapliga analyser har visat att olika underarter av den angivna skadegöraren förekommer inom unionens territorium. Flera värdväxter har dessutom visat sig vara mottagliga för endast en av dessa underarter. Därför bör definitionen av värdväxter ändras för att ta hänsyn till detta. Av samma skäl bör medlemsstaterna även erbjudas möjligheten att avgränsa områden med beaktande av endast dessa underarter.

| (3) | För att säkerställa ett snabbare sätt att uppta värdväxter i förteckningen, som för närvarande finns i bilaga II till genomförandebeslut (EU) 2015/789, bör definitionen av värdväxter ändras, bilaga II bör utgå och förteckningen över värdväxter bör offentliggöras i en kommissionsdatabas över värdväxter som är mottagliga för Xylella fastidiosa inom unionens territorium. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa ett snabbare sätt att uppta värdväxter i förteckningen, som för närvarande finns i bilaga II till genomförandebeslut (EU) 2015/789, bör definitionen av värdväxter ändras, bilaga II bör utgå och förteckningen över värdväxter bör offentliggöras i en kommissionsdatabas över värdväxter som är mottagliga för Xylella fastidiosa inom unionens territorium.

| (4) | Mot bakgrund av ändringen av definitionen av värdväxter vore det lämpligt att även ändra definitionen av angivna växter för att se till att definitionerna omfattar alla värdväxter omedelbart efter det att de tas upp i den databas som avses i skäl 3. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av ändringen av definitionen av värdväxter vore det lämpligt att även ändra definitionen av angivna växter för att se till att definitionerna omfattar alla värdväxter omedelbart efter det att de tas upp i den databas som avses i skäl 3.

| (5) | Med tanke på risken för att den angivna skadegöraren sprids i någon del av unionens territorium och vikten av tidiga åtgärder är det särskilt viktigt att upprätta beredskapsplaner på medlemsstatsnivå för att säkerställa bättre beredskap inför eventuella utbrott. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på risken för att den angivna skadegöraren sprids i någon del av unionens territorium och vikten av tidiga åtgärder är det särskilt viktigt att upprätta beredskapsplaner på medlemsstatsnivå för att säkerställa bättre beredskap inför eventuella utbrott.

| (6) | För att underlätta vetenskaplig forskning i syfte att säkerställa skyddet av det territorium i unionen som ännu inte har drabbats av den angivna skadegöraren och att fastställa de exakta effekterna av den angivna skadegöraren på värdväxter bör den berörda medlemsstaten ha möjlighet att tillåta plantering av värdväxter i en eller flera delar av inneslutningsområdet för vetenskapliga ändamål i enlighet med villkoren i kommissionens direktiv 2008/61/EG (3). Denna möjlighet bör dock inte finnas för det område som avses i artikel 7.2 c i genomförandeförordning (EU) 2015/789 på grund av närheten till resten av unionens territorium. |
| --- | --- |

(6)

För att underlätta vetenskaplig forskning i syfte att säkerställa skyddet av det territorium i unionen som ännu inte har drabbats av den angivna skadegöraren och att fastställa de exakta effekterna av den angivna skadegöraren på värdväxter bör den berörda medlemsstaten ha möjlighet att tillåta plantering av värdväxter i en eller flera delar av inneslutningsområdet för vetenskapliga ändamål i enlighet med villkoren i kommissionens direktiv 2008/61/EG (3). Denna möjlighet bör dock inte finnas för det område som avses i artikel 7.2 c i genomförandeförordning (EU) 2015/789 på grund av närheten till resten av unionens territorium.

| (7) | Den 2 september 2015 offentliggjorde Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett vetenskapligt yttrande (4) om behandling av vilande plantmaterial för vinrankor med varmt vatten mot den angivna skadegöraren. Det yttrandet visar att de villkor som föreskrivs och rekommenderas för att sanera plantmaterial för vinrankor mot Grapevine flavescence dorée phytoplasma också är effektiva mot den angivna skadegöraren. Det är därför lämpligt att på vissa villkor tillåta förflyttning av vilande växter av Vitis inom och ut från de avgränsade områdena när växterna har genomgått varmvattenbehandling. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 september 2015 offentliggjorde Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett vetenskapligt yttrande (4) om behandling av vilande plantmaterial för vinrankor med varmt vatten mot den angivna skadegöraren. Det yttrandet visar att de villkor som föreskrivs och rekommenderas för att sanera plantmaterial för vinrankor mot Grapevine flavescence dorée phytoplasma också är effektiva mot den angivna skadegöraren. Det är därför lämpligt att på vissa villkor tillåta förflyttning av vilande växter av Vitis inom och ut från de avgränsade områdena när växterna har genomgått varmvattenbehandling.

| (8) | Med beaktande av värdväxternas mottaglighet för att bli infekterade med den angivna skadegöraren samt behovet av att öka aktörernas medvetenhet och spårbarheten vid positiva fynd, bör det föreskrivas att även värdväxter som aldrig odlats i de avgränsade områdena endast får förflyttas inom unionens territorium om de åtföljs av ett växtpass. För att inte införa oproportionerliga administrativa bördor för dem som säljer dessa växter bör dock inte detta krav gälla för förflyttning av dessa växter till personer som agerar för ändamål som faller utanför deras närings- eller yrkesverksamhet. |
| --- | --- |

(8)

Med beaktande av värdväxternas mottaglighet för att bli infekterade med den angivna skadegöraren samt behovet av att öka aktörernas medvetenhet och spårbarheten vid positiva fynd, bör det föreskrivas att även värdväxter som aldrig odlats i de avgränsade områdena endast får förflyttas inom unionens territorium om de åtföljs av ett växtpass. För att inte införa oproportionerliga administrativa bördor för dem som säljer dessa växter bör dock inte detta krav gälla för förflyttning av dessa växter till personer som agerar för ändamål som faller utanför deras närings- eller yrkesverksamhet.

| (9) | Med tanke på de allvarliga konsekvenser som den angivna skadegöraren kan leda till och vikten av att så tidigt som möjligt förhindra eller bekämpa eventuella utbrott inom unionens territorium bör samtliga medlemsstater göra information tillgänglig för allmänheten, resenärer, professionella aktörer och internationella transportföretag om det hot som den angivna skadegöraren utgör för unionens territorium. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på de allvarliga konsekvenser som den angivna skadegöraren kan leda till och vikten av att så tidigt som möjligt förhindra eller bekämpa eventuella utbrott inom unionens territorium bör samtliga medlemsstater göra information tillgänglig för allmänheten, resenärer, professionella aktörer och internationella transportföretag om det hot som den angivna skadegöraren utgör för unionens territorium.

| (10) | Den 27 juli 2015 anmälde de franska myndigheterna till kommissionen det första utbrottet av den angivna skadegöraren i regionen Korsika. Eftersom den angivna skadegöraren har påträffats på Korsika på plantor av arter som ännu inte har förtecknats som angivna växter bör förteckningen över angivna växter uppdateras för att inkludera dessa arter. Bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2015/789 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Den 27 juli 2015 anmälde de franska myndigheterna till kommissionen det första utbrottet av den angivna skadegöraren i regionen Korsika. Eftersom den angivna skadegöraren har påträffats på Korsika på plantor av arter som ännu inte har förtecknats som angivna växter bör förteckningen över angivna växter uppdateras för att inkludera dessa arter. Bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2015/789 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | Genomförandebeslut (EU) 2015/789 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Genomförandebeslut (EU) 2015/789 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av genomförandebeslut (EU) 2015/789

Genomförandeförordning (EU) 2015/789 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 a, b och c ska ersättas med följande:
  ”a)   
  angiven skadegörare
  : alla underarter av Xylella fastidiosa (Wells et al.).
  b)   
  värdväxter
  : växter avsedda att planteras, utom fröer, som tillhör de släkten och arter som förtecknas i kommissionens databas över värdväxter som är mottagliga för Xylella fastidiosa inom unionens territorium och som har befunnits vara mottagliga för den angivna skadegöraren inom unionens territorium eller, om en medlemsstat har avgränsat ett område med avseende på endast en eller flera underarter av den angivna skadegöraren i enlighet med artikel 4.1 andra stycket, som har befunnits vara mottagliga för den eller de underarterna.
  c)   
  angivna växter
  : värdväxter och alla växter avsedda att planteras, utom fröer, som tillhör de släkten eller arter som förtecknas i bilaga I.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 a, b och c ska ersättas med följande:

”a)   
  angiven skadegörare
  : alla underarter av Xylella fastidiosa (Wells et al.).

b)   
  värdväxter
  : växter avsedda att planteras, utom fröer, som tillhör de släkten och arter som förtecknas i kommissionens databas över värdväxter som är mottagliga för Xylella fastidiosa inom unionens territorium och som har befunnits vara mottagliga för den angivna skadegöraren inom unionens territorium eller, om en medlemsstat har avgränsat ett område med avseende på endast en eller flera underarter av den angivna skadegöraren i enlighet med artikel 4.1 andra stycket, som har befunnits vara mottagliga för den eller de underarterna.

c)   
  angivna växter
  : värdväxter och alla växter avsedda att planteras, utom fröer, som tillhör de släkten eller arter som förtecknas i bilaga I.”

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 3a:
  ”Artikel 3a
  Beredskapsplaner
  1.   Senast den 31 december 2016 ska varje medlemsstat utarbeta en plan (nedan kallad beredskapsplanen) med de åtgärder som i enlighet med artiklarna 4–6a och 9–13a ska vidtas på medlemsstatens territorium i händelse av bekräftad eller misstänkt förekomst av den angivna skadegöraren.
  2.   Beredskapsplanen ska även innehålla följande:






  a) | Roller och ansvarsområden för de organ som berörs av åtgärderna och för den enda myndigheten. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 3a:

”Artikel 3a

Beredskapsplaner

1.   Senast den 31 december 2016 ska varje medlemsstat utarbeta en plan (nedan kallad beredskapsplanen) med de åtgärder som i enlighet med artiklarna 4–6a och 9–13a ska vidtas på medlemsstatens territorium i händelse av bekräftad eller misstänkt förekomst av den angivna skadegöraren.

2.   Beredskapsplanen ska även innehålla följande:

a)

Roller och ansvarsområden för de organ som berörs av åtgärderna och för den enda myndigheten.

| b) | Ett eller flera laboratorier som godkänts särskilt för testning av den angivna skadegöraren. |
| --- | --- |

b)

Ett eller flera laboratorier som godkänts särskilt för testning av den angivna skadegöraren.

| c) | Bestämmelser om kommunikationen om åtgärderna mellan de berörda organen, den enda myndigheten, de berörda professionella aktörerna och allmänheten. |
| --- | --- |

c)

Bestämmelser om kommunikationen om åtgärderna mellan de berörda organen, den enda myndigheten, de berörda professionella aktörerna och allmänheten.

| d) | Protokoll som beskriver metoderna för visuell undersökning, provtagning och laboratorietester. |
| --- | --- |

d)

Protokoll som beskriver metoderna för visuell undersökning, provtagning och laboratorietester.

| e) | Bestämmelser om utbildning av personalen hos de organ som berörs av åtgärderna. |
| --- | --- |

e)

Bestämmelser om utbildning av personalen hos de organ som berörs av åtgärderna.

| f) | Minimiresurser som ska tillhandahållas och förfaranden för att tillhandahålla ytterligare resurser i händelse av bekräftad eller misstänkt förekomst av den angivna skadegöraren. |
| --- | --- |

f)

Minimiresurser som ska tillhandahållas och förfaranden för att tillhandahålla ytterligare resurser i händelse av bekräftad eller misstänkt förekomst av den angivna skadegöraren.

3.   Medlemsstaterna ska utvärdera och vid behov se över sina beredskapsplaner.

4.   Medlemsstaterna ska översända sina beredskapsplaner till kommissionen, när kommissionen så begär.”

| 3. | Artikel 4.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Om det bekräftas att den angivna skadegöraren förekommer ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål avgränsa ett område i enlighet med punkt 2 (nedan kallat det avgränsade området).
  Genom undantag från första stycket och när förekomsten av en eller flera särskilda underarter av den angivna skadegöraren har bekräftats, får den berörda medlemsstaten avgränsa ett område med beaktande av endast den eller de underarterna.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 4.1 ska ersättas med följande:

”1.   Om det bekräftas att den angivna skadegöraren förekommer ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål avgränsa ett område i enlighet med punkt 2 (nedan kallat det avgränsade området).

Genom undantag från första stycket och när förekomsten av en eller flera särskilda underarter av den angivna skadegöraren har bekräftats, får den berörda medlemsstaten avgränsa ett område med beaktande av endast den eller de underarterna.”

| 4. | Artikel 5 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 5
  Förbud mot plantering av värdväxter i angripna zoner
  1.   Det ska vara förbjudet att plantera värdväxter i angripna zoner, utom på platser som är fysiskt skyddade mot att den angivna skadegöraren introduceras genom sina vektorer.
  2.   Genom undantag från punkt 1 får den berörda medlemsstaten i enlighet med villkoren i kommissionens direktiv 2008/61/EG (5) tillåta plantering av värdväxter för vetenskapliga ändamål inom det inneslutningsområde som avses i artikel 7, men utanför det område som avses i artikel 7.2 c.

  (5)  Kommissionens direktiv 2008/61/EG av den 17 juni 2008 om införande av villkor enligt vilka vissa skadegörare, växter, växtprodukter och andra föremål som anges i bilaga I–V till rådets direktiv 2000/29/EG kan införas eller förflyttas inom gemenskapen eller vissa skyddade zoner för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval (EUT L 158, 18.6.2008, s. 41).”" |
| --- | --- |

4.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Förbud mot plantering av värdväxter i angripna zoner

1.   Det ska vara förbjudet att plantera värdväxter i angripna zoner, utom på platser som är fysiskt skyddade mot att den angivna skadegöraren introduceras genom sina vektorer.

2.   Genom undantag från punkt 1 får den berörda medlemsstaten i enlighet med villkoren i kommissionens direktiv 2008/61/EG (5) tillåta plantering av värdväxter för vetenskapliga ändamål inom det inneslutningsområde som avses i artikel 7, men utanför det område som avses i artikel 7.2 c.

(5)  Kommissionens direktiv 2008/61/EG av den 17 juni 2008 om införande av villkor enligt vilka vissa skadegörare, växter, växtprodukter och andra föremål som anges i bilaga I–V till rådets direktiv 2000/29/EG kan införas eller förflyttas inom gemenskapen eller vissa skyddade zoner för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval (EUT L 158, 18.6.2008, s. 41).”"

| 5. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska införas som punkt 4a:
  ”4a.   Genom undantag från punkterna 1 och 4 får vilande växter av Vitis avsedda för plantering, utom fröer, förflyttas inom unionen, inom eller ut från de avgränsade områdena, om följande båda villkor är uppfyllda:






  a) | Växterna har odlats på en plats som registrerats i enlighet med direktiv 92/90/EEG. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska införas som punkt 4a:

”4a.   Genom undantag från punkterna 1 och 4 får vilande växter av Vitis avsedda för plantering, utom fröer, förflyttas inom unionen, inom eller ut från de avgränsade områdena, om följande båda villkor är uppfyllda:

a)

Växterna har odlats på en plats som registrerats i enlighet med direktiv 92/90/EEG.

| b) | Växterna har så nära tidpunkten för förflyttning som möjligt genomgått en lämplig termoterapibehandling i en behandlingsanläggning som har godkänts och övervakas av det ansvariga officiella organet för detta ändamål; under behandlingen sänks de vilande växterna ned i vatten med en temperatur på 50 °C i 45 minuter i enlighet med den relevanta EPPO-standarden (6). |
| --- | --- |

b)

Växterna har så nära tidpunkten för förflyttning som möjligt genomgått en lämplig termoterapibehandling i en behandlingsanläggning som har godkänts och övervakas av det ansvariga officiella organet för detta ändamål; under behandlingen sänks de vilande växterna ned i vatten med en temperatur på 50 °C i 45 minuter i enlighet med den relevanta EPPO-standarden (6).

(6)  EPPO (Växtskyddsorganisationen för Europa och Medelhavsområdet), 2012, ’Hot water treatment of grapevine to control Grapevine flavescence dorée phytoplasma’, Bulletin OEPP/EPPO Bulletin, 42(3), 490–492.”"

| b) | Följande punkt ska läggas till som punkt 8:
  ”8.   Värdväxter som aldrig har odlats i de avgränsade områdena får endast förflyttas inom unionen om de åtföljs av ett växtpass som har utarbetats och utfärdats i enlighet med kommissionens direktiv 92/105/EEG.
  Utan att det påverkar tillämpningen av del A i bilaga V till direktiv 2000/29/EG ska det inte krävas något växtpass för förflyttning av värdväxter till personer som agerar för ändamål som faller utanför hans eller hennes närings- eller yrkesverksamhet och som förvärvar dessa växter för eget bruk.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till som punkt 8:

”8.   Värdväxter som aldrig har odlats i de avgränsade områdena får endast förflyttas inom unionen om de åtföljs av ett växtpass som har utarbetats och utfärdats i enlighet med kommissionens direktiv 92/105/EEG.

Utan att det påverkar tillämpningen av del A i bilaga V till direktiv 2000/29/EG ska det inte krävas något växtpass för förflyttning av värdväxter till personer som agerar för ändamål som faller utanför hans eller hennes närings- eller yrkesverksamhet och som förvärvar dessa växter för eget bruk.”

| 6. | Följande artikel ska införas som artikel 13a:
  ”Artikel 13a
  Informationskampanjer
  Medlemsstaterna ska göra information tillgänglig för allmänheten, resenärer, professionella aktörer och internationella transportföretag om det hot som den angivna skadegöraren utgör för unionens territorium. De ska göra denna information tillgänglig för allmänheten genom riktade informationskampanjer på de ansvariga officiella organens respektive webbplatser eller på andra webbplatser som dessa organ utformat.” |
| --- | --- |

6.

Följande artikel ska införas som artikel 13a:

”Artikel 13a

Informationskampanjer

Medlemsstaterna ska göra information tillgänglig för allmänheten, resenärer, professionella aktörer och internationella transportföretag om det hot som den angivna skadegöraren utgör för unionens territorium. De ska göra denna information tillgänglig för allmänheten genom riktade informationskampanjer på de ansvariga officiella organens respektive webbplatser eller på andra webbplatser som dessa organ utformat.”

| 7. | Bilagorna ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

7.

Bilagorna ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/789 av den 18 maj 2015 om åtgärder för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av Xylella fastidiosa (Wells et al.) (EUT L 125, 21.5.2015, s. 36).

2

Xylella fastidiosa

(3)  Kommissionens direktiv 2008/61/EG av den 17 juni 2008 om införande av villkor enligt vilka vissa skadegörare, växter, växtprodukter och andra föremål som anges i bilaga I–V till rådets direktiv 2000/29/EG kan införas eller förflyttas inom gemenskapen eller vissa skyddade zoner för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval (EUT L 158, 18.6.2008, s. 41).

3

(4)  ”Scientific opinion on hot water treatment of Vitis sp. for Xylella fastidiosa”, EFSA Journal, vol. 13(2015):9, artikelnr 4225 [10 s.]. doi:10.2903/j.efsa.2015.4225.

4

Vitis

Xylella fastidiosa

EFSA Journal

---

BILAGA

Bilagorna ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga I ska följande växter införas i alfabetisk ordning: | Asparagus acutifolius L. |
| --- | --- | --- |

1.

I bilaga I ska följande växter införas i alfabetisk ordning:

Asparagus acutifolius L.

| | Cistus creticus L. |
| --- | --- |

Cistus creticus L.

| | Cistus monspeliensis L. |
| --- | --- |

Cistus monspeliensis L.

| | Cistus salviifolius L. |
| --- | --- |

Cistus salviifolius L.

| | Cytisus racemosus Broom |
| --- | --- |

Cytisus racemosus Broom

| | Dodonaea viscosa Jacq. |
| --- | --- |

Dodonaea viscosa Jacq.

| | Euphorbia terracina L. |
| --- | --- |

Euphorbia terracina L.

| | Genista ephedroides DC. |
| --- | --- |

Genista ephedroides DC.

| | Grevillea juniperina L. |
| --- | --- |

Grevillea juniperina L.

| | Hebe |
| --- | --- |

Hebe

| | Laurus nobilis L. |
| --- | --- |

Laurus nobilis L.

| | Lavandula angustifolia Mill. |
| --- | --- |

Lavandula angustifolia Mill.

| | Myoporum insulare R. Br. |
| --- | --- |

Myoporum insulare R. Br.

| | Pelargonium graveolens L'Hér |
| --- | --- |

Pelargonium graveolens L'Hér

| | Westringia glabra L. |
| --- | --- |

Westringia glabra L.

| 2. | Bilaga II ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Bilaga II ska utgå.

---

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/148

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/2418

av den 18 december 2015

om ändring av beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning (Olaf)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 249,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artiklarna 65 och 197, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 65 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 är kommissionen ansvarig för att ange till vilka anställda som dess funktioner delegeras och hur omfattande de delegerade befogenheterna ska vara och för att ange gränserna för delegeringen till utanordnare. När detta görs bör kommissionen ta vederbörlig hänsyn till sitt övergripande politiska ansvar för förvaltningen av unionens budget. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 65 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 är kommissionen ansvarig för att ange till vilka anställda som dess funktioner delegeras och hur omfattande de delegerade befogenheterna ska vara och för att ange gränserna för delegeringen till utanordnare. När detta görs bör kommissionen ta vederbörlig hänsyn till sitt övergripande politiska ansvar för förvaltningen av unionens budget.

| (2) | I enlighet med artikel 15.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (2) bör övervakningskommitténs sekretariat även fortsättningsvis tillhandahållas av Olaf, i nära samråd med övervakningskommittén, och Olafs generaldirektör bör fortsätta att vara delegerad utanordnare för samtliga anslag i det sammanhanget. Olafs generaldirektör får vidaredelegera dessa befogenheter till andra anställda i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen vid Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda vid unionen. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 15.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (2) bör övervakningskommitténs sekretariat även fortsättningsvis tillhandahållas av Olaf, i nära samråd med övervakningskommittén, och Olafs generaldirektör bör fortsätta att vara delegerad utanordnare för samtliga anslag i det sammanhanget. Olafs generaldirektör får vidaredelegera dessa befogenheter till andra anställda i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen vid Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda vid unionen.

| (3) | För att kunna garantera ett effektivt internt kontrollsystem, enligt artikel 32 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, och för att undvika risken för eventuell inblandning från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning i de funktioner som åligger dess övervakningskommittés ledamöter, bör det fastställas en lämplig ram för genomförandet av anslagen för ledamöterna i övervakningskommittén. Framförallt bör utanordnarens delegering av befogenheter avseende ledamöterna organiseras så att risken för eventuell inblandning förhindras. |
| --- | --- |

(3)

För att kunna garantera ett effektivt internt kontrollsystem, enligt artikel 32 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, och för att undvika risken för eventuell inblandning från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning i de funktioner som åligger dess övervakningskommittés ledamöter, bör det fastställas en lämplig ram för genomförandet av anslagen för ledamöterna i övervakningskommittén. Framförallt bör utanordnarens delegering av befogenheter avseende ledamöterna organiseras så att risken för eventuell inblandning förhindras.

| (4) | Detta beslut bör börja tillämpas den 1 januari 2016 tillsammans med den nya bilagan I till de interna reglerna. Det bör därför träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(4)

Detta beslut bör börja tillämpas den 1 januari 2016 tillsammans med den nya bilagan I till de interna reglerna. Det bör därför träda i kraft så snart som möjligt.

| (5) | Kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom (3) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom (3) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 6 i beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   Med undantag för genomförandet av anslagen avseende ledamöterna i övervakningskommittén ska generaldirektören vara delegerad utanordnare vid genomförandet av anslagen i den bilaga som rör byrån i kommissionens avsnitt i Europeiska unionens allmänna budget, och anslagen under de rubriker avseende bedrägeribekämpning för vilka han eller hon delegeras befogenheter i de interna reglerna om genomförande av den allmänna budgeten. Generaldirektören ska ha rätt att vidaredelegera sina befogenheter till andra anställda i enlighet med tjänsteföreskrifterna och i enlighet med de interna reglerna.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2016.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

2

(3)  Kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning (OLAF) (EGT L 136, 31.5.1999, s. 20).

3

---

REKOMMENDATIONER

| 19.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 333/150 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 333/150

---

REKOMMENDATION (EU) 2015/2419

av den 16 mars 2015

om genomförandet av associeringsagendan EU–Ukraina

ASSOCIERINGSRÅDET EU–UKRAINA HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, särskilt artikel 463, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 463 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), ska associeringsrådet ha befogenhet att avge lämpliga rekommendationer för att målen i avtalet ska uppnås. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 463 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), ska associeringsrådet ha befogenhet att avge lämpliga rekommendationer för att målen i avtalet ska uppnås.

| (2) | Enligt artikel 476 i avtalet ska parterna vidta alla generella eller särskilda åtgärder som krävs för att de ska fullgöra sina skyldigheter enligt avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 476 i avtalet ska parterna vidta alla generella eller särskilda åtgärder som krävs för att de ska fullgöra sina skyldigheter enligt avtalet.

| (3) | I avvaktan på att avtalet ska träda i kraft tillämpas det provisoriskt i enlighet med rådets beslut 2014/295/EU (2), rådets beslut 2014/668/EU (3) och rådets beslut 2014/691/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

I avvaktan på att avtalet ska träda i kraft tillämpas det provisoriskt i enlighet med rådets beslut 2014/295/EU (2), rådets beslut 2014/668/EU (3) och rådets beslut 2014/691/EU (4).

| (4) | Parterna har enats om texten till associeringsagendan som syftar till att förbereda och underlätta genomförandet av avtalet genom att skapa en praktisk ram som gör det möjligt att uppnå deras övergripande mål om politisk associering och ekonomisk integration. |
| --- | --- |

(4)

Parterna har enats om texten till associeringsagendan som syftar till att förbereda och underlätta genomförandet av avtalet genom att skapa en praktisk ram som gör det möjligt att uppnå deras övergripande mål om politisk associering och ekonomisk integration.

| (5) | Syftet med associeringsagendan är dels att fastställa konkreta åtgärder för fullgörandet av parternas skyldigheter enligt avtalet, dels att tillhandahålla en bredare ram för ytterligare förstärkning av förbindelserna mellan EU och Ukraina i syfte att leda till en betydande grad av ekonomisk integration och en fördjupning av det politiska samarbetet, i enlighet med det övergripande målet för avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Syftet med associeringsagendan är dels att fastställa konkreta åtgärder för fullgörandet av parternas skyldigheter enligt avtalet, dels att tillhandahålla en bredare ram för ytterligare förstärkning av förbindelserna mellan EU och Ukraina i syfte att leda till en betydande grad av ekonomisk integration och en fördjupning av det politiska samarbetet, i enlighet med det övergripande målet för avtalet.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Enda artikel

Associeringsrådet rekommenderar parterna att genomföra associeringsagendan EU–Ukraina (5), i den mån som detta genomförande syftar till uppnåendet av målen i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan.

Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2015.

På associeringsrådets vägnar

A. YATSENYUK

Ordförande

---

(1)  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

(2)  Rådets beslut 2014/295/EU av den 17 mars 2014 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vad gäller ingressen, artikel 1 och avdelningarna I, II och VII i avtalet (EUT L 161, 29.5.2014, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 2014/668/EU av den 23 juni 2014 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vad gäller avdelning III (med undantag för bestämmelserna om behandling av arbetstagare som är tredjelandsmedborgare och lagligen anställda på den andra partens territorium) och avdelningarna IV, V, VI och VII i avtalet, samt därtill hörande bilagor och protokoll (EUT L 278, 20.9.2014, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut 2014/691/EU av den 29 september 2014 om ändring av beslut 2014/668/EU om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vad gäller avdelning III (med undantag för bestämmelserna om behandling av arbetstagare som är tredjelandsmedborgare och lagligen anställda på den andra partens territorium) och avdelningarna IV, V, VI och VII i avtalet, samt därtill hörande bilagor och protokoll (EUT L 289, 3.10.2014, s. 1).

4

(5)  Se dokument st 6978/15 på http://register.consilium.europa.eu.

5

---