# Euroopa Liidu L 55/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 55 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik2. märts 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 55

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik2. märts 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/363, 1. märts 2017, millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 seoses eriloaga ühemootoriliste turbiinlennukite käitamiseks öölendudel või instrumentaallennuilma tingimustes ning nõuetega, mille alusel kiidetakse heaks ohtlike kaupade alane koolitus, mis on seotud äriliste erilendude, mitteärilise transpordi lendudeks kasutatavate keerukate mootorõhusõidukite ja mitteärilise transpordi erilendudeks kasutatavate keerukate mootorõhusõidukite käitamisega | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/364, 1. märts 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2017/365, 4. juuli 2016, riigiabi SA.36387 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2013/CP) kohta, mida Hispaania andis Valencia Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportivale, Hércules Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportivale ja Elche Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportivale
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4060 all)

   (
  1
  ) | 12 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/363, 1. märts 2017, millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 seoses eriloaga ühemootoriliste turbiinlennukite käitamiseks öölendudel või instrumentaallennuilma tingimustes ning nõuetega, mille alusel kiidetakse heaks ohtlike kaupade alane koolitus, mis on seotud äriliste erilendude, mitteärilise transpordi lendudeks kasutatavate keerukate mootorõhusõidukite ja mitteärilise transpordi erilendudeks kasutatavate keerukate mootorõhusõidukite käitamisega

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/364, 1. märts 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2017/365, 4. juuli 2016, riigiabi SA.36387 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2013/CP) kohta, mida Hispaania andis Valencia Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportivale, Hércules Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportivale ja Elche Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportivale
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4060 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4060 all)

1

12

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2010 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses televiisorite energiamärgistusega) parandus ( ELT L 314, 30.11.2010 ) | 38 |

Parandused

*

Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2010 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses televiisorite energiamärgistusega) parandus ( ELT L 314, 30.11.2010 )

( ELT L 314, 30.11.2010 )

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/363,

1. märts 2017,

millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 seoses eriloaga ühemootoriliste turbiinlennukite käitamiseks öölendudel või instrumentaallennuilma tingimustes ning nõuetega, mille alusel kiidetakse heaks ohtlike kaupade alane koolitus, mis on seotud äriliste erilendude, mitteärilise transpordi lendudeks kasutatavate keerukate mootorõhusõidukite ja mitteärilise transpordi erilendudeks kasutatavate keerukate mootorõhusõidukite käitamisega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon peaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 216/2008 vastu võtma vajalikud rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse õhusõidukite ohutu käitamise tingimused. Need tingimused on kehtestatud komisjoni määruses (EL) nr 965/2012 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisjon peaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 216/2008 vastu võtma vajalikud rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse õhusõidukite ohutu käitamise tingimused. Need tingimused on kehtestatud komisjoni määruses (EL) nr 965/2012 (2).

| (2) | Määruse (EL) nr 965/2012 kohaldamine ülelendude suhtes tekitaks lennundussektorile ja pädevatele asutustele ebaproportsionaalset halduskoormust. Määruse (EL) nr 965/2012 proportsionaalsemaks ja riskipõhisemaks kohaldamiseks tuleks selle kohaldamise nõudest vabastada ühekordsed lennud, mis ei ole ette nähtud reisijate ega kaupade veoks, vaid õhusõiduki ümberpaigutamiseks uuendamise, remondi, tehnilise kontrolli, inspekteerimise, tarnimise, ekspordi vms eesmärgil. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 965/2012 kohaldamine ülelendude suhtes tekitaks lennundussektorile ja pädevatele asutustele ebaproportsionaalset halduskoormust. Määruse (EL) nr 965/2012 proportsionaalsemaks ja riskipõhisemaks kohaldamiseks tuleks selle kohaldamise nõudest vabastada ühekordsed lennud, mis ei ole ette nähtud reisijate ega kaupade veoks, vaid õhusõiduki ümberpaigutamiseks uuendamise, remondi, tehnilise kontrolli, inspekteerimise, tarnimise, ekspordi vms eesmärgil.

| (3) | Chicagos 7. detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni I osa 6. lisas on esitatud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) standardid ja soovituslikud tavad, mis muu hulgas sisaldavad sätteid ühe turbiinmootoriga lennukite käitamiseks öölendudel või instrumentaallennuilma tingimustes. Need sätted hõlmavad muu hulgas nõuet, et käitajariik peab eespool nimetatud käitamist heaks kiites tagama, et oleksid täidetud teatavad tingimused, sealhulgas lennukisse paigaldatud varustuse, mootori töökindluse, mootori jälgimise, käitaja protseduuride ja lennumeeskonna koolitusega seotud tingimused. Liidu õigusaktid tuleb nende sätetega vastavusse viia ning tagada, et pädev asutus kiidab heaks ühemootoriliste lennukite käitamise ärilise lennutranspordi öölendudel või instrumentaallennuilma tingimustes. |
| --- | --- |

(3)

Chicagos 7. detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni I osa 6. lisas on esitatud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) standardid ja soovituslikud tavad, mis muu hulgas sisaldavad sätteid ühe turbiinmootoriga lennukite käitamiseks öölendudel või instrumentaallennuilma tingimustes. Need sätted hõlmavad muu hulgas nõuet, et käitajariik peab eespool nimetatud käitamist heaks kiites tagama, et oleksid täidetud teatavad tingimused, sealhulgas lennukisse paigaldatud varustuse, mootori töökindluse, mootori jälgimise, käitaja protseduuride ja lennumeeskonna koolitusega seotud tingimused. Liidu õigusaktid tuleb nende sätetega vastavusse viia ning tagada, et pädev asutus kiidab heaks ühemootoriliste lennukite käitamise ärilise lennutranspordi öölendudel või instrumentaallennuilma tingimustes.

| (4) | Selline vastavusse viimine muudab aegunuks määruse (EL) nr 965/2012 artikli 6 lõikega 5 ette nähtud võimaluse, mille kohaselt võib ühemootorilisi lennukeid erandkorras käitada vastavalt tingimustele, mis on sätestatud praegu kehtivates erandites, mille liikmesriigid on kehtestanud kooskõlas nõukogu otsuse (EMÜ) nr 3922/91 (3) artikli 8 lõikega 2. Seepärast tuleks kõnealune säte välja jätta. Sujuva ülemineku tagamiseks tuleks ühemootoriliste lennukite käitamise suhtes kehtestatud asjaomaseid erandeid, sealhulgas kõnealustes erandites sätestatud tingimusi, käsitada sobiva ajavahemiku jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist pädeva asutuse heakskiiduna, mis on antud kooskõlas vastavusse viidud õigusraamistiku nõuetega. Pärast üleminekuperioodi lõppu ei tohiks eespool nimetatud eranditele enam tugineda, vaid tuleks nõuda pädeva asutuse luba. Üleminekuperioodi jooksul tuleks endiselt teatada kõikidest kõnealuste lennukite käitamisega seotud asjakohastest muudatustest. |
| --- | --- |

(4)

Selline vastavusse viimine muudab aegunuks määruse (EL) nr 965/2012 artikli 6 lõikega 5 ette nähtud võimaluse, mille kohaselt võib ühemootorilisi lennukeid erandkorras käitada vastavalt tingimustele, mis on sätestatud praegu kehtivates erandites, mille liikmesriigid on kehtestanud kooskõlas nõukogu otsuse (EMÜ) nr 3922/91 (3) artikli 8 lõikega 2. Seepärast tuleks kõnealune säte välja jätta. Sujuva ülemineku tagamiseks tuleks ühemootoriliste lennukite käitamise suhtes kehtestatud asjaomaseid erandeid, sealhulgas kõnealustes erandites sätestatud tingimusi, käsitada sobiva ajavahemiku jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist pädeva asutuse heakskiiduna, mis on antud kooskõlas vastavusse viidud õigusraamistiku nõuetega. Pärast üleminekuperioodi lõppu ei tohiks eespool nimetatud eranditele enam tugineda, vaid tuleks nõuda pädeva asutuse luba. Üleminekuperioodi jooksul tuleks endiselt teatada kõikidest kõnealuste lennukite käitamisega seotud asjakohastest muudatustest.

| (5) | Käitajad, kes teevad ärilisi erilende, ning käitajad, kes kasutavad keerukaid mootorõhusõidukeid mitteärilise lennutranspordi lendudeks või mitteärilise lennutranspordi erilendudeks, mille jooksul ohtlikke kaupu ei veeta, peaksid jätkama ohtlikke kaupu käsitlevate koolitusprogrammide väljatöötamist ja korraldamist kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 III lisaga (ORO-osa). Selleks et kõnealuseid eeskirju tulevikus proportsionaalsemalt ja riskipõhisemalt kohaldada, tuleks loobuda nõudest, mille kohaselt pädev asutus peab sellised koolitusprogrammid heaks kiitma. |
| --- | --- |

(5)

Käitajad, kes teevad ärilisi erilende, ning käitajad, kes kasutavad keerukaid mootorõhusõidukeid mitteärilise lennutranspordi lendudeks või mitteärilise lennutranspordi erilendudeks, mille jooksul ohtlikke kaupu ei veeta, peaksid jätkama ohtlikke kaupu käsitlevate koolitusprogrammide väljatöötamist ja korraldamist kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 III lisaga (ORO-osa). Selleks et kõnealuseid eeskirju tulevikus proportsionaalsemalt ja riskipõhisemalt kohaldada, tuleks loobuda nõudest, mille kohaselt pädev asutus peab sellised koolitusprogrammid heaks kiitma.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 965/2012 vastavalt muuta. Eelkõige tuleks muuta kõnealuse määruse III lisa (ORO-osa), et võtta kasutusele proportsionaalsem ja riskipõhisem lähenemisviis ohtlikke kaupu käsitlevate koolitusprogrammide heakskiitmise nõuetele ning kõnealuse määruse V lisale (SPA-osa) tuleks lisada uus alajagu ühe turbiinmootoriga lennukite käitamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 965/2012 vastavalt muuta. Eelkõige tuleks muuta kõnealuse määruse III lisa (ORO-osa), et võtta kasutusele proportsionaalsem ja riskipõhisem lähenemisviis ohtlikke kaupu käsitlevate koolitusprogrammide heakskiitmise nõuetele ning kõnealuse määruse V lisale (SPA-osa) tuleks lisada uus alajagu ühe turbiinmootoriga lennukite käitamise kohta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed ühe turbiinmootoriga lennukite kohta põhinevad Euroopa Lennundusohutusameti arvamusel, (4) mis on esitatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punktiga b ja artikli 19 lõikega 1. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed ühe turbiinmootoriga lennukite kohta põhinevad Euroopa Lennundusohutusameti arvamusel, (4) mis on esitatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punktiga b ja artikli 19 lõikega 1.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 965/2012 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Erandina artiklist 5 ja ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 216/2008 ja komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 (*1) (milles käsitletakse lennulubadega seotud nõudeid) kohaldamist, käitatakse liikmesriikide õiguses sätestatud nõuete kohaselt lende, mida korraldatakse projekteerimis- või tootjaorganisatsioonide õiguste raames õhusõidukitüübi kasutuselevõtuks või ümberehituseks, ja lende, mis ei ole ette nähtud reisijate ega kaupade veoks, vaid õhusõiduki ümberpaigutamiseks uuendamise, remondi, tehnilise kontrolli, inspekteerimise, tarnimise, ekspordi vms eesmärgil.


  (*1)  Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1).“;" |
| --- | --- |

1)

artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Erandina artiklist 5 ja ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 216/2008 ja komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 (*1) (milles käsitletakse lennulubadega seotud nõudeid) kohaldamist, käitatakse liikmesriikide õiguses sätestatud nõuete kohaselt lende, mida korraldatakse projekteerimis- või tootjaorganisatsioonide õiguste raames õhusõidukitüübi kasutuselevõtuks või ümberehituseks, ja lende, mis ei ole ette nähtud reisijate ega kaupade veoks, vaid õhusõiduki ümberpaigutamiseks uuendamise, remondi, tehnilise kontrolli, inspekteerimise, tarnimise, ekspordi vms eesmärgil.

(*1)  Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1).“;"

*1

| 2) | artikli 6 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Kuni 2. septembrini 2017 käsitatakse erandeid, mis on tehtud enne 22. märtsi 2017 kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3922/91 artikli 8 lõikega 2 vastavalt määruse (EL) nr 965/2012 artikli 6 lõikele 5, nagu seda kohaldati enne 22. märtsi 2017, IV lisa (CAT-osa) punkti CAT.POL.A.300 alapunktis a osutatud lubadena. Pärast 2. septembrit 2017 kõnealused erandid ühemootoriliste lennukite käitamise suhtes enam ei kehti.
  Kui ajavahemikus 22. märts 2017 kuni 2. september 2017 on kavas muuta kõnealuste õhusõidukite käitamist nii, et see mõjutab eespool nimetatud erandite tingimusi, tuleb komisjoni ja ametit teavitada kavandatavast muudatusest enne selle rakendamist. Komisjon ja amet hindavad kavandatavat muudatust kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikega 5.“; |
| --- | --- |

2)

artikli 6 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kuni 2. septembrini 2017 käsitatakse erandeid, mis on tehtud enne 22. märtsi 2017 kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3922/91 artikli 8 lõikega 2 vastavalt määruse (EL) nr 965/2012 artikli 6 lõikele 5, nagu seda kohaldati enne 22. märtsi 2017, IV lisa (CAT-osa) punkti CAT.POL.A.300 alapunktis a osutatud lubadena. Pärast 2. septembrit 2017 kõnealused erandid ühemootoriliste lennukite käitamise suhtes enam ei kehti.

Kui ajavahemikus 22. märts 2017 kuni 2. september 2017 on kavas muuta kõnealuste õhusõidukite käitamist nii, et see mõjutab eespool nimetatud erandite tingimusi, tuleb komisjoni ja ametit teavitada kavandatavast muudatusest enne selle rakendamist. Komisjon ja amet hindavad kavandatavat muudatust kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikega 5.“;

| 3) | II, III, IV ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

3)

II, III, IV ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4).

3

(4)  Euroopa Lennundusohutusameti 11. novembri 2015. aasta arvamus nr 06/2015 seoses komisjoni määrusega, millega kehtestatakse tehnilised nõuded seoses eriloaga ühe turbiinmootoriga lennukite käitamiseks öölendudel või instrumentaallennuilma tingimustes.

4

---

LISA

Määruse (EL) nr 965/2012 II, III, IV ja V lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | II lisa (ARO-osa) II liide asendatakse järgmisega:



  „II liide



  Tekst pildi

  KÄITAMISTINGIMUSED
  (vastavalt tegevuskäsiraamatus kinnitatud tingimustele)
  Käitamistingimused välja andnud asutuse kontaktandmed
  Telefoninumber (1): ; Faks: ;
  E-post:
  Lennuettevõtja sertifikaadi (2) nr: Käitaja nimi (3): Kuupäev (4): Allkiri:
  Kasutatav ärinimi:
  Käitamistingimuste #:
  Õhusõiduki mudel (5):
  Registreerimistunnus (6):
  Käitamisliigid: Äriline lennutransport
  Reisijad Kaup Muu (7):
  Käitamispiirkond (8):
  Eripiirangud (9):
  Eriload:
  Jah
  Ei
  Spetsifikatsioon (10)
  Märkused
  Ohtlikud kaubad
  Lennud halva nähtavusega
  Start
  Lähenemine ja maandumine
  CAT (11) ...
  RVR (12): m
  DA/H: jalga RVR: m
  RVSM (13) Ei kohaldata
  ETOPS (14) Ei kohaldata
  Maksimaalne kõrvalekaldumisaeg (15): min
  Terviklikud navigatsiooninõuded PBN-lendudel (16)
  (17)
  Navigatsiooni miinimumnõuded
  Ühe turbiinmootoriga lennuki käitamine öösel või instrumentaallennuilma (IMC) tingimustes
  (SET-IMC)
  (18)
  Öönägemissüsteemiga kopterilennud
  Ripplasti vedu kopteril
  Kopterite kiirabilennud
  Kopteri salongipersonali koolitus
  Salongipersonali koolitus (19)
  Salongitöötaja tunnistuste väljaandmine (20)
  Jätkuv lennukõlblikkus
  (21)
  Muu (22)




  Tekst pildi

  (1) Pädeva asutuse telefoni- ja faksinumber koos riigikoodiga. E-posti aadress, kui see on olemas.
  (2) Märkida vastava lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number.
  (3) Märkida käitaja registrijärgne nimi ja ärinimi, kui viimane on esimesest erinev. Ärinime ette lisada märge „Dba“ (Doing business as).
  (4) Käitamistingimuste väljaandmise kuupäev (pp-kk-aaaa) ja pädeva asutuse esindaja allkiri.
  (5) Märkida ICAO määratluse kohane õhusõiduki mark, mudel ja seeria või üldseeria, kui see on olemas (nt Boeing-737-3K2 või Boeing-777-232).
  (6) Registreerimistunnused on loetletud käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide lennutegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele. Kui konkreetse õhusõidukimudeli suhtes kõiki erilube ei kohaldata, võib õhusõiduki registreerimistunnuse märkida konkreetse eriloa juurde märkuste veergu.
  (7) Muu täpsustatav transpordiliik (nt kiirabilennud).
  (8) Loetleda lennutegevuseks lubatud geograafilised piirkonnad (geokoordinaadid või konkreetsed marsruudid, lennuinfopiirkond või riigi- või piirkonnapiirid).
  (9) Loetleda kohaldatavad eripiirangud (nt üksnes VFR, üksnes päeval jne).
  (10) Selles veerus tuleb loetleda iga eriloa või eriloa liigi kõige leebemad kriteeriumid (koos asjaomaste kriteeriumidega).
  (11) Märkida kohaldatav täppislähenemise kategooria: LTS CAT I, CAT II, OTS CAT II, CAT IIIA, CAT IIIB või CAT IIIC. Märkida minimaalne nähtavus rajal (RVR) meetrites ja otsusekõrgus (DH) jalgades. Iga lähenemisekategooria märkida eraldi reale.
  (12) Märkida kinnitatud minimaalne stardi-RVR meetrites. Kui välja antakse mitu eriluba, võib iga loa märkida eraldi reale.
  (13) Kasti „ei kohaldata“ võib märke teha üksnes juhul, kui õhusõiduki maksimaalne lennukõrgus on alla FL290.
  (14) Suurendatud käitamisulatusega lennud (ETOPS-lennud) on praegu lubatud üksnes kahemootorilistele õhusõidukitele. Seega võib kasti „ei kohaldata“ teha märke juhul, kui õhusõidukimudelil on rohkem või vähem kui kaks mootorit.
  (15) Lisaks võib märkida lubatud vahemaa (NM) ja mootoritüübi.
  (16) Suutlikkusel põhinev navigatsioon (PBN): iga terviklik PBN-eriluba (nt RNP AR APCH jaoks) märkida eraldi reale ning asjaomased piirangud veergu „Tingimused“ ja/või „Märkused“. Protseduuripõhiste RNP AR APCH protseduuride eriload võib loetleda käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide tegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele.
  (17) Täpsustada, kas eriluba kehtib üksnes teatavate rajalõpualade ja/või lennuväljade suhtes.
  (18) Lisada konkreetne plaaneri/mootori kombinatsioon.
  (19) Luba selliste koolituskursuste ja eksamite läbiviimiseks, mille peavad sooritama komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 V lisa (CC-osa) kohase salongitöötaja tunnistuse taotlejad.
  (20) Luba komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 V lisa (CC-osa) kohaste salongitöötaja tunnistuste väljaandmiseks.
  (21) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamise eest vastutava isiku/organisatsiooni nimi ning viide asjaomaseid nõudeid sisaldavale määrusele, nt komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (M-osa) G alajaole.
  (22) Siia võib märkida muud load või andmed, iga luba eraldi real (või mitmerealises lõigus) koos vastava loaga (nt lühimaa maandumised, järsud lähenemised, kopterilennud avalikes huvides kasutatavasse käitamiskohta / avalikes huvides kasutatavast käitamiskohast, kopterilennud väljaspool tihedalt asustatud piirkonda asuva maandumiseks sobimatu ala kohal, kopterilennud tagatud ohutu hädamaandumise võimaluseta, lennud suurendatud kalletega, maksimumkaugus sobivast lennuväljast kahemootorilistel ETOPS-loata lennukitel, mitteäriliseks otstarbeks kasutatavad õhusõidukid).
  EASA VORM 139, versioon 3.

  “ ; |
| --- | --- |

1)

II lisa (ARO-osa) II liide asendatakse järgmisega:

„II liide

KÄITAMISTINGIMUSED

(vastavalt tegevuskäsiraamatus kinnitatud tingimustele)

Käitamistingimused välja andnud asutuse kontaktandmed

Telefoninumber (1): ; Faks: ;

E-post:

Lennuettevõtja sertifikaadi (2) nr: Käitaja nimi (3): Kuupäev (4): Allkiri:

Kasutatav ärinimi:

Käitamistingimuste #:

Õhusõiduki mudel (5):

Registreerimistunnus (6):

Käitamisliigid: Äriline lennutransport

Reisijad Kaup Muu (7):

Käitamispiirkond (8):

Eripiirangud (9):

Eriload:

Jah

Ei

Spetsifikatsioon (10)

Märkused

Ohtlikud kaubad

Lennud halva nähtavusega

Start

Lähenemine ja maandumine

CAT (11) ...

RVR (12): m

DA/H: jalga RVR: m

RVSM (13) Ei kohaldata

ETOPS (14) Ei kohaldata

Maksimaalne kõrvalekaldumisaeg (15): min

Terviklikud navigatsiooninõuded PBN-lendudel (16)

(17)

Navigatsiooni miinimumnõuded

Ühe turbiinmootoriga lennuki käitamine öösel või instrumentaallennuilma (IMC) tingimustes

(SET-IMC)

(18)

Öönägemissüsteemiga kopterilennud

Ripplasti vedu kopteril

Kopterite kiirabilennud

Kopteri salongipersonali koolitus

Salongipersonali koolitus (19)

Salongitöötaja tunnistuste väljaandmine (20)

Jätkuv lennukõlblikkus

(21)

Muu (22)

(1) Pädeva asutuse telefoni- ja faksinumber koos riigikoodiga. E-posti aadress, kui see on olemas.

(2) Märkida vastava lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number.

(3) Märkida käitaja registrijärgne nimi ja ärinimi, kui viimane on esimesest erinev. Ärinime ette lisada märge „Dba“ (Doing business as).

(4) Käitamistingimuste väljaandmise kuupäev (pp-kk-aaaa) ja pädeva asutuse esindaja allkiri.

(5) Märkida ICAO määratluse kohane õhusõiduki mark, mudel ja seeria või üldseeria, kui see on olemas (nt Boeing-737-3K2 või Boeing-777-232).

(6) Registreerimistunnused on loetletud käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide lennutegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele. Kui konkreetse õhusõidukimudeli suhtes kõiki erilube ei kohaldata, võib õhusõiduki registreerimistunnuse märkida konkreetse eriloa juurde märkuste veergu.

(7) Muu täpsustatav transpordiliik (nt kiirabilennud).

(8) Loetleda lennutegevuseks lubatud geograafilised piirkonnad (geokoordinaadid või konkreetsed marsruudid, lennuinfopiirkond või riigi- või piirkonnapiirid).

(9) Loetleda kohaldatavad eripiirangud (nt üksnes VFR, üksnes päeval jne).

(10) Selles veerus tuleb loetleda iga eriloa või eriloa liigi kõige leebemad kriteeriumid (koos asjaomaste kriteeriumidega).

(11) Märkida kohaldatav täppislähenemise kategooria: LTS CAT I, CAT II, OTS CAT II, CAT IIIA, CAT IIIB või CAT IIIC. Märkida minimaalne nähtavus rajal (RVR) meetrites ja otsusekõrgus (DH) jalgades. Iga lähenemisekategooria märkida eraldi reale.

(12) Märkida kinnitatud minimaalne stardi-RVR meetrites. Kui välja antakse mitu eriluba, võib iga loa märkida eraldi reale.

(13) Kasti „ei kohaldata“ võib märke teha üksnes juhul, kui õhusõiduki maksimaalne lennukõrgus on alla FL290.

(14) Suurendatud käitamisulatusega lennud (ETOPS-lennud) on praegu lubatud üksnes kahemootorilistele õhusõidukitele. Seega võib kasti „ei kohaldata“ teha märke juhul, kui õhusõidukimudelil on rohkem või vähem kui kaks mootorit.

(15) Lisaks võib märkida lubatud vahemaa (NM) ja mootoritüübi.

(16) Suutlikkusel põhinev navigatsioon (PBN): iga terviklik PBN-eriluba (nt RNP AR APCH jaoks) märkida eraldi reale ning asjaomased piirangud veergu „Tingimused“ ja/või „Märkused“. Protseduuripõhiste RNP AR APCH protseduuride eriload võib loetleda käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide tegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele.

(17) Täpsustada, kas eriluba kehtib üksnes teatavate rajalõpualade ja/või lennuväljade suhtes.

(18) Lisada konkreetne plaaneri/mootori kombinatsioon.

(19) Luba selliste koolituskursuste ja eksamite läbiviimiseks, mille peavad sooritama komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 V lisa (CC-osa) kohase salongitöötaja tunnistuse taotlejad.

(20) Luba komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 V lisa (CC-osa) kohaste salongitöötaja tunnistuste väljaandmiseks.

(21) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamise eest vastutava isiku/organisatsiooni nimi ning viide asjaomaseid nõudeid sisaldavale määrusele, nt komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (M-osa) G alajaole.

(22) Siia võib märkida muud load või andmed, iga luba eraldi real (või mitmerealises lõigus) koos vastava loaga (nt lühimaa maandumised, järsud lähenemised, kopterilennud avalikes huvides kasutatavasse käitamiskohta / avalikes huvides kasutatavast käitamiskohast, kopterilennud väljaspool tihedalt asustatud piirkonda asuva maandumiseks sobimatu ala kohal, kopterilennud tagatud ohutu hädamaandumise võimaluseta, lennud suurendatud kalletega, maksimumkaugus sobivast lennuväljast kahemootorilistel ETOPS-loata lennukitel, mitteäriliseks otstarbeks kasutatavad õhusõidukid).

EASA VORM 139, versioon 3.

| 2) | III lisa (ORO-osa) muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti ORO.GEN.110 alapunktid j ja k asendatakse järgmisega:






  „j) | Käitaja kehtestab töötajatele asjaomase tehnilise juhendi nõudeid järgides ohtlikke kaupu käsitlevad koolitusprogrammid. Koolitusprogrammid on kooskõlas töötajate vastutuse ulatusega. Koolitusprogrammid, mis on ette nähtud ärilise transpordi lendude käitajatele, sõltumata sellest, kas nad veavad ohtlikke kaupu või mitte, ja käitajatele, kes käitavad muid kui ärilise transpordi lende, millele on osutatud punkti ORO.GEN.005 alapunktides b, c ja d, ja kes veavad ohtlikke kaupu, peab läbi vaatama ja heaks kiitma pädev asutus. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

III lisa (ORO-osa) muudetakse järgmiselt:

a)

punkti ORO.GEN.110 alapunktid j ja k asendatakse järgmisega:

„j)

Käitaja kehtestab töötajatele asjaomase tehnilise juhendi nõudeid järgides ohtlikke kaupu käsitlevad koolitusprogrammid. Koolitusprogrammid on kooskõlas töötajate vastutuse ulatusega. Koolitusprogrammid, mis on ette nähtud ärilise transpordi lendude käitajatele, sõltumata sellest, kas nad veavad ohtlikke kaupu või mitte, ja käitajatele, kes käitavad muid kui ärilise transpordi lende, millele on osutatud punkti ORO.GEN.005 alapunktides b, c ja d, ja kes veavad ohtlikke kaupu, peab läbi vaatama ja heaks kiitma pädev asutus.

| k) | Olenemata alapunkti j sätete kohaldamisest tagab käitaja, kes teostab ärilist lennutegevust allpool esitatud õhusõidukitega, et lennumeeskond on läbinud ohtlikke kaupu käsitleva asjakohase koolituse või saanud asjakohast teavet selle kohta, kuidas ära tunda reisijate poolt õhusõiduki pardale toodud või kaubana veetavaid deklareerimata ohtlikke kaupu:






  1) | purilennukid; |
| --- | --- | --- |

k)

Olenemata alapunkti j sätete kohaldamisest tagab käitaja, kes teostab ärilist lennutegevust allpool esitatud õhusõidukitega, et lennumeeskond on läbinud ohtlikke kaupu käsitleva asjakohase koolituse või saanud asjakohast teavet selle kohta, kuidas ära tunda reisijate poolt õhusõiduki pardale toodud või kaubana veetavaid deklareerimata ohtlikke kaupu:

1)

purilennukid;

| 2) | õhupallid; |
| --- | --- |

2)

õhupallid;

| 3) | ühemootorilised propellerlennukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on kuni 5 700 kg või mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni 5 ja mida käitatakse lennul, mille start ja maandumine on samal lennuväljal või samas käitamiskohas, päeva ajal visuaallennureeglite kohaselt (VFR); või |
| --- | --- |

3)

ühemootorilised propellerlennukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on kuni 5 700 kg või mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni 5 ja mida käitatakse lennul, mille start ja maandumine on samal lennuväljal või samas käitamiskohas, päeva ajal visuaallennureeglite kohaselt (VFR); või

| 4) | muud kui keerukad ühemootorilised kopterid, mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni 5 ja mida käitatakse lennul, mille start ja maandumine on samal lennuväljal või samas käitamiskohas, päeva ajal visuaallennureeglite kohaselt (VFR).“; |
| --- | --- |

4)

muud kui keerukad ühemootorilised kopterid, mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni 5 ja mida käitatakse lennul, mille start ja maandumine on samal lennuväljal või samas käitamiskohas, päeva ajal visuaallennureeglite kohaselt (VFR).“;

| b) | punkti ORO.FC.A.250 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | lennuki ametipiloodi loa (CPL(A)) omanik võib ärilises lennutranspordis ühe piloodiga lennuki kaptenina tegutseda juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  1) | reisijateveo lendudel visuaallennureeglite (VFR) järgi lähtelennuväljast kaugemal kui 50 meremiili (90 km) üksnes juhul, kui ta on kogunud vähemalt 500 tundi lennuaega lennukitel või tal on kehtiv instrumentaallennupädevusmärge; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkti ORO.FC.A.250 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

lennuki ametipiloodi loa (CPL(A)) omanik võib ärilises lennutranspordis ühe piloodiga lennuki kaptenina tegutseda juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

1)

reisijateveo lendudel visuaallennureeglite (VFR) järgi lähtelennuväljast kaugemal kui 50 meremiili (90 km) üksnes juhul, kui ta on kogunud vähemalt 500 tundi lennuaega lennukitel või tal on kehtiv instrumentaallennupädevusmärge;

| 2) | mitme mootoriga lennukitüübi lendudel instrumentaallennureeglite (IFR) järgi üksnes juhul, kui ta on kogunud vähemalt 700 tundi lennuaega lennukitel, sealhulgas 400 tundi õhusõiduki kaptenina. Nimetatud lennuaeg peab sisaldama 100 tundi IFR-lende ja 40 tundi lende mitme mootoriga õhusõidukitüüpidel. 400 lennutundi õhusõiduki kaptenina võib asendada teise piloodina lennatud tundidega nii, et kaks teise piloodi lennutundi võrdub kaptenina lennatud ühe tunniga, tingimusel et lend toimus tegevuskäsiraamatus ette nähtud mitme piloodiga meeskonna süsteemi alusel; |
| --- | --- |

2)

mitme mootoriga lennukitüübi lendudel instrumentaallennureeglite (IFR) järgi üksnes juhul, kui ta on kogunud vähemalt 700 tundi lennuaega lennukitel, sealhulgas 400 tundi õhusõiduki kaptenina. Nimetatud lennuaeg peab sisaldama 100 tundi IFR-lende ja 40 tundi lende mitme mootoriga õhusõidukitüüpidel. 400 lennutundi õhusõiduki kaptenina võib asendada teise piloodina lennatud tundidega nii, et kaks teise piloodi lennutundi võrdub kaptenina lennatud ühe tunniga, tingimusel et lend toimus tegevuskäsiraamatus ette nähtud mitme piloodiga meeskonna süsteemi alusel;

| 3) | ühe mootoriga lennukitüübi lendudel instrumentaallennureeglite (IFR) järgi üksnes juhul, kui ta on kogunud vähemalt 700 tundi lennuaega lennukitel, sealhulgas 400 tundi õhusõiduki kaptenina. Neist tundidest 100 peab olema kogutud IFR-lendudelt. 400 lennutundi õhusõiduki kaptenina võib asendada teise piloodina lennatud tundidega nii, et kaks teise piloodi lennutundi võrdub kaptenina lennatud ühe tunniga, tingimusel et lend toimus tegevuskäsiraamatus ette nähtud mitme piloodiga meeskonna süsteemi alusel.“; |
| --- | --- |

3)

ühe mootoriga lennukitüübi lendudel instrumentaallennureeglite (IFR) järgi üksnes juhul, kui ta on kogunud vähemalt 700 tundi lennuaega lennukitel, sealhulgas 400 tundi õhusõiduki kaptenina. Neist tundidest 100 peab olema kogutud IFR-lendudelt. 400 lennutundi õhusõiduki kaptenina võib asendada teise piloodina lennatud tundidega nii, et kaks teise piloodi lennutundi võrdub kaptenina lennatud ühe tunniga, tingimusel et lend toimus tegevuskäsiraamatus ette nähtud mitme piloodiga meeskonna süsteemi alusel.“;

| 3) | IV lisa (CAT-osa) muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt CAT.OP.MPA.136 asendatakse järgmisega:


  „CAT.OP.MPA.136   Marsruudid ja käitamispiirkonnad – ühemootorilised lennukid

  Käitaja tagab, et ühemootoriliste lennukite lennud toimuvad üksnes sellistel marsruutidel või sellistes piirkondades, kus on olemas ohutut hädamaandumist võimaldavad pinnad, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on andnud V lisa (SPA-osa) L-alajao (ÜHE TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE KÄITAMINE ÖÖSEL VÕI INSTRUMENTAALLENNUILMA TINGIMUSTES (SET-IMC)) kohase loa.“; |
| --- | --- | --- |

3)

IV lisa (CAT-osa) muudetakse järgmiselt:

a)

punkt CAT.OP.MPA.136 asendatakse järgmisega:

„CAT.OP.MPA.136   Marsruudid ja käitamispiirkonnad – ühemootorilised lennukid

„CAT.OP.MPA.136

Marsruudid ja käitamispiirkonnad – ühemootorilised lennukid

Käitaja tagab, et ühemootoriliste lennukite lennud toimuvad üksnes sellistel marsruutidel või sellistes piirkondades, kus on olemas ohutut hädamaandumist võimaldavad pinnad, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on andnud V lisa (SPA-osa) L-alajao (ÜHE TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE KÄITAMINE ÖÖSEL VÕI INSTRUMENTAALLENNUILMA TINGIMUSTES (SET-IMC)) kohase loa.“;

| b) | punkti CAT.OP.MPA.180 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Kui meteoroloogilistel või suutlikkusega seotud põhjustel ei ole võimalik stardi-varulennuväljana kasutada lähtelennuvälja, peab käitaja valima mõne muu sobiva stardi-varulennuvälja, mis ei asu lähtelennuväljast kaugemal kui:






  1) | kahemootoriliste lennukite puhul:






  i) | ühe lennutunni kaugusel, mis vastab lennukäsiraamatu (AFM) kohasele lennule reisilennukiirusel ühe mittetöötava mootoriga (OEI) standardse tuulevaikuse tingimustes tegeliku stardimassiga, või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

punkti CAT.OP.MPA.180 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Kui meteoroloogilistel või suutlikkusega seotud põhjustel ei ole võimalik stardi-varulennuväljana kasutada lähtelennuvälja, peab käitaja valima mõne muu sobiva stardi-varulennuvälja, mis ei asu lähtelennuväljast kaugemal kui:

1)

kahemootoriliste lennukite puhul:

i)

ühe lennutunni kaugusel, mis vastab lennukäsiraamatu (AFM) kohasele lennule reisilennukiirusel ühe mittetöötava mootoriga (OEI) standardse tuulevaikuse tingimustes tegeliku stardimassiga, või

| ii) | V lisa (SPA-osa) F-alajao kohaselt heakskiidetud ETOPS-lennu kõrvalekaldumise aja kaugusel maksimaalselt kahe tunni ulatuses, kui minimaalvarustuse loetelust (MEL) ei tulene teisiti ja kui lennatakse lennukäsiraamatu (AFM) kohaselt reisilennukiirusel ühe mittetöötava mootoriga (OEI) standardse tuulevaikuse tingimustes tegeliku stardimassiga; |
| --- | --- |

ii)

V lisa (SPA-osa) F-alajao kohaselt heakskiidetud ETOPS-lennu kõrvalekaldumise aja kaugusel maksimaalselt kahe tunni ulatuses, kui minimaalvarustuse loetelust (MEL) ei tulene teisiti ja kui lennatakse lennukäsiraamatu (AFM) kohaselt reisilennukiirusel ühe mittetöötava mootoriga (OEI) standardse tuulevaikuse tingimustes tegeliku stardimassiga;

| 2) | kolme- ja neljamootoriliste lennukite puhul kahe lennutunni kaugusel, mis vastab lennukäsiraamatu (AFM) kohasele lennule reisilennukiirusel ühe mittetöötava mootoriga (OEI) standardse tuulevaikuse tingimustes tegeliku stardimassiga; |
| --- | --- |

2)

kolme- ja neljamootoriliste lennukite puhul kahe lennutunni kaugusel, mis vastab lennukäsiraamatu (AFM) kohasele lennule reisilennukiirusel ühe mittetöötava mootoriga (OEI) standardse tuulevaikuse tingimustes tegeliku stardimassiga;

| 3) | V lisa (SPA-osa) L-alajao (ÜHE TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE KÄITAMINE ÖÖSEL VÕI INSTRUMENTAALLENNUILMA TINGIMUSTES (SET-IMC)) kohase loa saanud lendude puhul 30 minuti kaugusel, mis vastab lennule reisilennu tavakiirusel tuulevaikuse tingimustes tegeliku stardimassiga. |
| --- | --- |

3)

V lisa (SPA-osa) L-alajao (ÜHE TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE KÄITAMINE ÖÖSEL VÕI INSTRUMENTAALLENNUILMA TINGIMUSTES (SET-IMC)) kohase loa saanud lendude puhul 30 minuti kaugusel, mis vastab lennule reisilennu tavakiirusel tuulevaikuse tingimustes tegeliku stardimassiga.

Kui lennukäsiraamatus (AFM) ei ole kehtestatud reisilennukiirust ühe töötava mootoriga (OEI), tuleb mitme mootoriga lennukite puhul kauguse arvutamisel aluseks võtta kiirus, mis saadakse tööle jäänud mootori(te) töötamisel maksimaalse püsivõimsusega.“;

| c) | punkti CAT.POL.A.300 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Kui pädev asutus ei ole andnud V lisa (SPA-osa) L-alajao (ÜHE TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE KÄITAMINE ÖÖSEL VÕI INSTRUMENTAALLENNUILMA TINGIMUSTES (SET-IMC)) kohast luba, ei tohi käitaja ühemootorilist lennukit käitada:






  1) | öösel või |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkti CAT.POL.A.300 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Kui pädev asutus ei ole andnud V lisa (SPA-osa) L-alajao (ÜHE TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE KÄITAMINE ÖÖSEL VÕI INSTRUMENTAALLENNUILMA TINGIMUSTES (SET-IMC)) kohast luba, ei tohi käitaja ühemootorilist lennukit käitada:

1)

öösel või

| 2) | instrumentaallennuilma (IMC) tingimustes, välja arvatud visuaallennu erireeglite alusel.“; |
| --- | --- |

2)

instrumentaallennuilma (IMC) tingimustes, välja arvatud visuaallennu erireeglite alusel.“;

| d) | punkt CAT.POL.A.320 asendatakse järgmisega:


  „CAT.POL.A.320   Lend marsruudil ühemootoriliste lennukitega







  a) | Lennuk peab lennu ajaks prognoositavates ilmastikutingimustes olema mootori rikke korral suuteline jõudma kohta, kus saab sooritada ohutu hädamaandumise, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on andnud V lisa (SPA-osa) L-alajao (ÜHE TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE KÄITAMINE ÖÖSEL VÕI INSTRUMENTAALLENNUILMA TINGIMUSTES (SET-IMC)) kohase loa ja käitaja kohaldab riskiperioodi. |
| --- | --- | --- |

d)

punkt CAT.POL.A.320 asendatakse järgmisega:

„CAT.POL.A.320   Lend marsruudil ühemootoriliste lennukitega

„CAT.POL.A.320

Lend marsruudil ühemootoriliste lennukitega

a)

Lennuk peab lennu ajaks prognoositavates ilmastikutingimustes olema mootori rikke korral suuteline jõudma kohta, kus saab sooritada ohutu hädamaandumise, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on andnud V lisa (SPA-osa) L-alajao (ÜHE TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE KÄITAMINE ÖÖSEL VÕI INSTRUMENTAALLENNUILMA TINGIMUSTES (SET-IMC)) kohase loa ja käitaja kohaldab riskiperioodi.

| b) | Punkti a tähenduses eeldatakse, et mootoririkke punktis:






  1) | ei lenda lennuk kõrgemal kui kõrgus, mille juures tõusukiirus on 300 jalga minutis, kui mootor töötab kindlaksmääratud maksimaalse püsivõimsusega, ja |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti a tähenduses eeldatakse, et mootoririkke punktis:

1)

ei lenda lennuk kõrgemal kui kõrgus, mille juures tõusukiirus on 300 jalga minutis, kui mootor töötab kindlaksmääratud maksimaalse püsivõimsusega, ja

| 2) | on marsruutlennu gradient võrdne laskumise kogugradiendiga, mida on suurendatud 0,5 %.“; |
| --- | --- |

2)

on marsruutlennu gradient võrdne laskumise kogugradiendiga, mida on suurendatud 0,5 %.“;

| 4) | V lisale (SPA-osa) lisatakse L-alajagu:

  „L-ALAJAGU


  ÜHE TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE KÄITAMINE ÖÖSEL VÕI INSTRUMENTAALLENNUILMA TINGIMUSTES (SET-IMC)



  SPA.SET-IMC.100   Lennud öösel või instrumentaallennuilma tingimustes

  Ärilise lennutranspordi lendude puhul võib ühe turbiinmootoriga lennukeid öösel või instrumentaallennuilma tingimustes käitada ainult juhul, kui pädev asutus on andud sellekohase loa.

  SPA.SET-IMC.105   Luba ühe turbiinmootoriga lennukite käitamiseks öösel või instrumentaallennuilma tingimustes

  Selleks et saada pädevalt asutuselt luba ühe turbiinmootoriga lennukite käitamiseks öösel või instrumentaallennuilma tingimustes, peab käitaja tõendama kõikide järgmiste tingimuste täitmist:






  a) | konkreetse plaaneri-mootori kombinatsiooni puhul on vastavalt üleilmse õhusõidukipargi kogemustele tagatud asjaomase turbiinmootori nõuetekohane töökindlus; |
| --- | --- | --- |

4)

V lisale (SPA-osa) lisatakse L-alajagu:

„L-ALAJAGU

ÜHE TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE KÄITAMINE ÖÖSEL VÕI INSTRUMENTAALLENNUILMA TINGIMUSTES (SET-IMC)

ÜHE TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE KÄITAMINE ÖÖSEL VÕI INSTRUMENTAALLENNUILMA TINGIMUSTES (SET-IMC)

SPA.SET-IMC.100   Lennud öösel või instrumentaallennuilma tingimustes

SPA.SET-IMC.100

Lennud öösel või instrumentaallennuilma tingimustes

Ärilise lennutranspordi lendude puhul võib ühe turbiinmootoriga lennukeid öösel või instrumentaallennuilma tingimustes käitada ainult juhul, kui pädev asutus on andud sellekohase loa.

SPA.SET-IMC.105   Luba ühe turbiinmootoriga lennukite käitamiseks öösel või instrumentaallennuilma tingimustes

SPA.SET-IMC.105

Luba ühe turbiinmootoriga lennukite käitamiseks öösel või instrumentaallennuilma tingimustes

Selleks et saada pädevalt asutuselt luba ühe turbiinmootoriga lennukite käitamiseks öösel või instrumentaallennuilma tingimustes, peab käitaja tõendama kõikide järgmiste tingimuste täitmist:

a)

konkreetse plaaneri-mootori kombinatsiooni puhul on vastavalt üleilmse õhusõidukipargi kogemustele tagatud asjaomase turbiinmootori nõuetekohane töökindlus;

| b) | on kehtestatud konkreetne hooldusjuhend ning protseduurid, millega tagatakse lennuki ja selle jõuallika jätkuva lennukõlblikkuse ja töökindluse soovitud tase, ning need on lisatud asjaomase käitaja õhusõidukihooldusprogrammile vastavalt määruse (EL) nr 1321/2014 (M-osa) I lisale ja hõlmavad järgmist:






  1) | mootori parameetrite jälgimise programm, välja arvatud selliste lennukite puhul, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat on välja antud pärast 31. detsembrit 2004 ja millele on paigaldatud mootori töösuundumuste jälgimise automaatsüsteem; |
| --- | --- | --- |

b)

on kehtestatud konkreetne hooldusjuhend ning protseduurid, millega tagatakse lennuki ja selle jõuallika jätkuva lennukõlblikkuse ja töökindluse soovitud tase, ning need on lisatud asjaomase käitaja õhusõidukihooldusprogrammile vastavalt määruse (EL) nr 1321/2014 (M-osa) I lisale ja hõlmavad järgmist:

1)

mootori parameetrite jälgimise programm, välja arvatud selliste lennukite puhul, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat on välja antud pärast 31. detsembrit 2004 ja millele on paigaldatud mootori töösuundumuste jälgimise automaatsüsteem;

| 2) | jõuallika ja sellega seotud süsteemide töökindluse kava; |
| --- | --- |

2)

jõuallika ja sellega seotud süsteemide töökindluse kava;

| c) | on kindlaks määratud lennumeeskonna koosseis ning kehtestatud koolitus- ja kontrolliprogramm lennumeeskonna liikmetele, kes tegelevad lendude käitamisega öösel või instrumentaallennuilma tingimustes; |
| --- | --- |

c)

on kindlaks määratud lennumeeskonna koosseis ning kehtestatud koolitus- ja kontrolliprogramm lennumeeskonna liikmetele, kes tegelevad lendude käitamisega öösel või instrumentaallennuilma tingimustes;

| d) | on kehtestatud käitamisprotseduurid, milles on üksikasjalikult täpsustatud kogu järgmine teave:






  1) | pardaseadmed, sealhulgas nende käitamise piirangud ning vastavad kanded minimaalvarustuse loetelus (MEL); |
| --- | --- | --- |

d)

on kehtestatud käitamisprotseduurid, milles on üksikasjalikult täpsustatud kogu järgmine teave:

1)

pardaseadmed, sealhulgas nende käitamise piirangud ning vastavad kanded minimaalvarustuse loetelus (MEL);

| 2) | lendude planeerimine; |
| --- | --- |

2)

lendude planeerimine;

| 3) | tavaolukorra protseduurid; |
| --- | --- |

3)

tavaolukorra protseduurid;

| 4) | hädaolukorra protseduurid, sealhulgas jõuallika rikke korral kohaldatavad protseduurid ning protseduurid hädamaandumiseks kõikides ilmastikutingimustes; |
| --- | --- |

4)

hädaolukorra protseduurid, sealhulgas jõuallika rikke korral kohaldatavad protseduurid ning protseduurid hädamaandumiseks kõikides ilmastikutingimustes;

| 5) | seire ja intsidentidest teatamine; |
| --- | --- |

5)

seire ja intsidentidest teatamine;

| e) | on tehtud ohutushindamine ja kindlaks on määratud nõuetekohane riskiperiood, kui käitaja otsustab seda kohaldada. |
| --- | --- |

e)

on tehtud ohutushindamine ja kindlaks on määratud nõuetekohane riskiperiood, kui käitaja otsustab seda kohaldada.

SPA.SET-IMC.110   Selliste ühe turbiinmootoriga lennukite seadmetele esitatavad nõuded, mida käitatakse öösel või instrumentaallennuilma tingimustes

SPA.SET-IMC.110

Selliste ühe turbiinmootoriga lennukite seadmetele esitatavad nõuded, mida käitatakse öösel või instrumentaallennuilma tingimustes

Ühe turbiinmootoriga lennukitel, mida käitatakse öösel või instrumentaallennuilma tingimustes, peavad olema järgmised seadmed:

| a) | kaks eraldi elektrigeneraatorit, millest kumbki suudab elektriga varustada kõiki olulisi lennumõõteriistu, navigatsioonisüsteeme ja lennukisüsteeme, mida on vaja lennu jätkamiseks sihtlennuväljale või varulennuväljale; |
| --- | --- |

a)

kaks eraldi elektrigeneraatorit, millest kumbki suudab elektriga varustada kõiki olulisi lennumõõteriistu, navigatsioonisüsteeme ja lennukisüsteeme, mida on vaja lennu jätkamiseks sihtlennuväljale või varulennuväljale;

| b) | kaks sõltumatu toitega aviohorisonti, |
| --- | --- |

b)

kaks sõltumatu toitega aviohorisonti,

| c) | reisijateveo puhul õlarihm või diagonaalse õlarihmaga varustatud turvavöö kõikidel reisijaistmetel; |
| --- | --- |

c)

reisijateveo puhul õlarihm või diagonaalse õlarihmaga varustatud turvavöö kõikidel reisijaistmetel;

| d) | meteoradar; |
| --- | --- |

d)

meteoradar;

| e) | hermetiseeritud lennukite puhul piisavalt lisahapnikku kõigile pardal viibijatele, mis võimaldaks pärast maksimaalsel sertifitseeritud lennukõrgusel tekkinud mootoririket maanduda optimaalsel planeerimiskiirusel ja parima planeerimiskonfiguratsiooniga, eeldusel et õhurõhk kabiinis ühtlustub välisrõhuga suurima kabiini lekkekiirusega, kuni saavutatakse kõrgus, mis on pidevalt alla 13 000 jala; |
| --- | --- |

e)

hermetiseeritud lennukite puhul piisavalt lisahapnikku kõigile pardal viibijatele, mis võimaldaks pärast maksimaalsel sertifitseeritud lennukõrgusel tekkinud mootoririket maanduda optimaalsel planeerimiskiirusel ja parima planeerimiskonfiguratsiooniga, eeldusel et õhurõhk kabiinis ühtlustub välisrõhuga suurima kabiini lekkekiirusega, kuni saavutatakse kõrgus, mis on pidevalt alla 13 000 jala;

| f) | piirkondliku navigatsiooni süsteem, kuhu on võimalik sisestada maandumispaikade asukoht ja mis annab lennumeeskonnale horisontaalsuunaga seotud navigatsiooniteavet kõnealustesse maandumispaikadesse jõudmiseks; |
| --- | --- |

f)

piirkondliku navigatsiooni süsteem, kuhu on võimalik sisestada maandumispaikade asukoht ja mis annab lennumeeskonnale horisontaalsuunaga seotud navigatsiooniteavet kõnealustesse maandumispaikadesse jõudmiseks;

| g) | raadiokõrgusmõõtja; |
| --- | --- |

g)

raadiokõrgusmõõtja;

| h) | maandumistuli, mis suudab vähemalt 200 jala kauguselt valgustada maandumispunkti glissaadil mittetöötava mootoriga; |
| --- | --- |

h)

maandumistuli, mis suudab vähemalt 200 jala kauguselt valgustada maandumispunkti glissaadil mittetöötava mootoriga;

| i) | piisava mahu ja kestvusega avarii-elektrivarustussüsteem, mis kogu toite katkemise korral tagab energiavarustuse järgmiste lisakoormuste jaoks:






  1) | oluliste lennumõõteriistade ja piirkondliku navigatsiooni seadmete toimimine maksimaalselt käitamiskõrguselt laskumise jooksul pärast mootoririket; |
| --- | --- | --- |

i)

piisava mahu ja kestvusega avarii-elektrivarustussüsteem, mis kogu toite katkemise korral tagab energiavarustuse järgmiste lisakoormuste jaoks:

1)

oluliste lennumõõteriistade ja piirkondliku navigatsiooni seadmete toimimine maksimaalselt käitamiskõrguselt laskumise jooksul pärast mootoririket;

| 2) | piisav võimsus, et teha üks katse lennuki mootorit taaskäivitada; |
| --- | --- |

2)

piisav võimsus, et teha üks katse lennuki mootorit taaskäivitada;

| 3) | teliku ja tagatiibade väljalaskmine vajaduse korral; |
| --- | --- |

3)

teliku ja tagatiibade väljalaskmine vajaduse korral;

| 4) | radar-kõrgusmõõturi kasutamine maandumiseelse lähenemise jooksul; |
| --- | --- |

4)

radar-kõrgusmõõturi kasutamine maandumiseelse lähenemise jooksul;

| 5) | maandumistuli; |
| --- | --- |

5)

maandumistuli;

| 6) | üks Pitot' toru soojendus; |
| --- | --- |

6)

üks Pitot' toru soojendus;

| 7) | elektrilised vahendid, mis tagavad piloodile piisavalt hea nähtavuse maandumise ajal (kui need on olemas); |
| --- | --- |

7)

elektrilised vahendid, mis tagavad piloodile piisavalt hea nähtavuse maandumise ajal (kui need on olemas);

| j) | süütesüsteem, mis aktiveerub automaatselt või mida on võimalik stardi, maandumise ja lennu ajal käsitsi juhtida silmnähtavalt niisketes oludes; |
| --- | --- |

j)

süütesüsteem, mis aktiveerub automaatselt või mida on võimalik stardi, maandumise ja lennu ajal käsitsi juhtida silmnähtavalt niisketes oludes;

| k) | vahend, mille abil on võimalik pidevalt jälgida jõuülekande määrdesüsteemi, et teha kindlaks selliste jäätmete olemasolu, mis võivad põhjustada jõuülekande komponendi vältimatu rikke, ning mille abil on võimalik saata piloodikabiini sellekohane hoiatus; |
| --- | --- |

k)

vahend, mille abil on võimalik pidevalt jälgida jõuülekande määrdesüsteemi, et teha kindlaks selliste jäätmete olemasolu, mis võivad põhjustada jõuülekande komponendi vältimatu rikke, ning mille abil on võimalik saata piloodikabiini sellekohane hoiatus;

| l) | mootori võimsuse juhtseade, mis on ette nähtud kasutamiseks hädaolukorras ja mis võimaldab mootoril juhtseadme põhjendatult eeldatava rikke korral jätkuvalt töötada piisavas võimsuste vahemikus lennu ohutuks lõpetamiseks.“ |
| --- | --- |

l)

mootori võimsuse juhtseade, mis on ette nähtud kasutamiseks hädaolukorras ja mis võimaldab mootoril juhtseadme põhjendatult eeldatava rikke korral jätkuvalt töötada piisavas võimsuste vahemikus lennu ohutuks lõpetamiseks.“

---

| 2.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/364,

1. märts 2017,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 232,7 |
| IL | 149,3 |
| MA | 98,0 |
| TR | 92,9 |
| ZZ | 143,2 |
| 0707 00 05 | MA | 80,2 |
| TR | 196,9 |
| ZZ | 138,6 |
| 0709 91 00 | EG | 97,7 |
| ZZ | 97,7 |
| 0709 93 10 | MA | 53,4 |
| TR | 164,4 |
| ZZ | 108,9 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 43,8 |
| IL | 72,5 |
| MA | 45,0 |
| TN | 55,7 |
| TR | 75,0 |
| ZZ | 58,4 |
| 0805 50 10 | EG | 74,7 |
| TR | 71,7 |
| ZZ | 73,2 |
| 0808 30 90 | CL | 157,0 |
| CN | 100,4 |
| ZA | 108,2 |
| ZZ | 121,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

232,7

IL

149,3

MA

98,0

TR

92,9

ZZ

143,2

0707 00 05

MA

80,2

TR

196,9

ZZ

138,6

0709 91 00

EG

97,7

ZZ

97,7

0709 93 10

MA

53,4

TR

164,4

ZZ

108,9

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

43,8

IL

72,5

MA

45,0

TN

55,7

TR

75,0

ZZ

58,4

0805 50 10

EG

74,7

TR

71,7

ZZ

73,2

0808 30 90

CL

157,0

CN

100,4

ZA

108,2

ZZ

121,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 2.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/12

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/365,

4. juuli 2016,

riigiabi SA.36387 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2013/CP) kohta, mida Hispaania andis Valencia Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportivale, Hércules Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportivale ja Elche Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportivale

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4060 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse komisjoni otsust, millega algatati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus riigiabi SA.36387 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2013/CP) kohta, (1)

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi eespool nimetatud sätete kohaselt ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 2012. ja 2013. aastal juhiti pressiteadetes ja kodanike saadetud teabes komisjoni tähelepanu väidetele, et Valencia piirkondlik valitsus (edaspidi „Generalitat Valenciana“) on andnud laenugarantii kujul riigiabi kolmele Valencia jalgpalliklubile: Valencia Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportiva (edaspidi „Valencia CF“), Hércules Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportiva (edaspidi „Hercules CF“) ja Elche Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportiva (edaspidi „Elche CF“). Nende väidete kohaselt suurendati Valencia CFile antud garantiid hiljem vähemalt kahel korral, et katta tasumata kapital, intress ja kulud. 8. aprillil 2013 paluti Hispaanial neid väiteid kommenteerida. Hispaania saatis komisjonile teabe 27. mail ja 3. juunil 2013. |
| --- | --- |

(1)

2012. ja 2013. aastal juhiti pressiteadetes ja kodanike saadetud teabes komisjoni tähelepanu väidetele, et Valencia piirkondlik valitsus (edaspidi „Generalitat Valenciana“) on andnud laenugarantii kujul riigiabi kolmele Valencia jalgpalliklubile: Valencia Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportiva (edaspidi „Valencia CF“), Hércules Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportiva (edaspidi „Hercules CF“) ja Elche Club de Fútbol Sociedad Anónima Deportiva (edaspidi „Elche CF“). Nende väidete kohaselt suurendati Valencia CFile antud garantiid hiljem vähemalt kahel korral, et katta tasumata kapital, intress ja kulud. 8. aprillil 2013 paluti Hispaanial neid väiteid kommenteerida. Hispaania saatis komisjonile teabe 27. mail ja 3. juunil 2013.

| (2) | 18. detsembri 2013. aasta kirjaga teatas komisjon Hispaaniale oma otsusest algatada abi kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). Hispaania esitas menetluse algatamise otsuse kohta märkused 10. veebruari 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

18. detsembri 2013. aasta kirjaga teatas komisjon Hispaaniale oma otsusest algatada abi kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). Hispaania esitas menetluse algatamise otsuse kohta märkused 10. veebruari 2014. aasta kirjaga.

| (3) | Komisjon küsis 1. augusti 2014. aasta kirjaga Hispaanialt teavet, Hispaania vastas 30. septembril ja 13. oktoobril 2014. Komisjon küsis 23. jaanuari 2015. aasta kirjaga Hispaanialt lisateavet, Hispaania vastas 27. aprillil 2015. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon küsis 1. augusti 2014. aasta kirjaga Hispaanialt teavet, Hispaania vastas 30. septembril ja 13. oktoobril 2014. Komisjon küsis 23. jaanuari 2015. aasta kirjaga Hispaanialt lisateavet, Hispaania vastas 27. aprillil 2015.

| (4) | Generalitat Valenciana finantseerimisasutus Instituto Valenciano de Finanzas (edaspidi „IVF“) esitas märkused 2014. aasta 3. novembril ja 15. detsembril ning 2015. aasta 20. veebruaril, 25. veebruaril, 31. märtsil ja 18. mail. IVF esitas lisateavet 2015. aasta 3., 5., 13., 19., 20., 26. ja 30. novembri, 1., 11., 14., 15., 16., 17. ja 18. detsembri ning 2016. aasta 4. ja 13. mai e-kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Generalitat Valenciana finantseerimisasutus Instituto Valenciano de Finanzas (edaspidi „IVF“) esitas märkused 2014. aasta 3. novembril ja 15. detsembril ning 2015. aasta 20. veebruaril, 25. veebruaril, 31. märtsil ja 18. mail. IVF esitas lisateavet 2015. aasta 3., 5., 13., 19., 20., 26. ja 30. novembri, 1., 11., 14., 15., 16., 17. ja 18. detsembri ning 2016. aasta 4. ja 13. mai e-kirjaga.

| (5) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2)7. märtsil 2014. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta märkusi. Komisjon sai tähelepanekud kolmelt huvitatud isikult: Liga Nacional de Fútbol Profesionalilt 7. aprillil 2014; Valencia CFilt 7. aprillil, 16. juunil, 30. oktoobril ja 15. detsembril 2014 ja 12. mail 2015 ning Fundaciόn Valencia Club de Fútbolilt (edaspidi „Fundación Valencia“) 19. mail 2015. Komisjon edastas need Hispaaniale, kellele anti võimalus vastata. Hispaania esitas märkused 2014. aasta 30. septembri ja 13. oktoobri ning 2015. aasta 3. juuli kirjaga. Valencia CF esitas 14. detsembril 2015 ja 26. jaanuaril 2016 lisaselgitused. 29. jaanuaril 2015 toimus Brüsselis kohtumine, kus osalesid komisjoni talituste, Hispaania ametiasutuste, IVFi ja Valencia CFi esindajad. |
| --- | --- |

(5)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2)7. märtsil 2014. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta märkusi. Komisjon sai tähelepanekud kolmelt huvitatud isikult: Liga Nacional de Fútbol Profesionalilt 7. aprillil 2014; Valencia CFilt 7. aprillil, 16. juunil, 30. oktoobril ja 15. detsembril 2014 ja 12. mail 2015 ning Fundaciόn Valencia Club de Fútbolilt (edaspidi „Fundación Valencia“) 19. mail 2015. Komisjon edastas need Hispaaniale, kellele anti võimalus vastata. Hispaania esitas märkused 2014. aasta 30. septembri ja 13. oktoobri ning 2015. aasta 3. juuli kirjaga. Valencia CF esitas 14. detsembril 2015 ja 26. jaanuaril 2016 lisaselgitused. 29. jaanuaril 2015 toimus Brüsselis kohtumine, kus osalesid komisjoni talituste, Hispaania ametiasutuste, IVFi ja Valencia CFi esindajad.

Euroopa Liidu Teatajas

2

2.   MEETMETE JA ABISAAJATE KIRJELDUS

MEETMETE JA ABISAAJATE KIRJELDUS

2.1.   1. meede: 2009. aastal Valencia CFile antud riigigarantii

1. meede: 2009. aastal Valencia CFile antud riigigarantii

| (6) | 5. novembril 2009 andis IVF garantii Fundación Valencia 75 miljoni euro suurusele Bancajast (nüüd Bankia) võetud laenule. IVF on avalik finantseerimisasutus, mida kontrollib Generalitat Valenciana, kelle esindajad osalevad ka IVFi üldnõukogus ja investeerimiskomitees. |
| --- | --- |

(6)

5. novembril 2009 andis IVF garantii Fundación Valencia 75 miljoni euro suurusele Bancajast (nüüd Bankia) võetud laenule. IVF on avalik finantseerimisasutus, mida kontrollib Generalitat Valenciana, kelle esindajad osalevad ka IVFi üldnõukogus ja investeerimiskomitees.

| (7) | Laenu selge eesmärk, nagu on öeldud otsuses anda Fundación Valenciale IVFi garantii, oli rahastada Valencia CFi aktsiate omandamist Fundación Valencia poolt, sest Valencia CF otsustas 1 922 250 uue aktsia emiteerimiseks (millega aktsiate koguarv kasvas 2 114 475ni) kapitali suurendada 92,4 miljoni euro võrra. Uued aktsiad märgiti olemasolevate aktsiatega võrdsetel alustel, määrates aktsia nimiväärtuseks 48,08 eurot. Selle laenu abil omandas Fundación Valencia eespool nimetatud hinnaga 48,08 eurot aktsia 70,6 % kõikidest Valencia CFi aktsiatest. Muu osalus kõnealuses kapitali suurendamises ulatus summani 18,8 miljonit eurot. Seejärel müüdi nendest aktsiatest 2010.–2011. eelarveaastal 52 212 aktsiat hinnaga 56,5 eurot aktsia, 2011.–2012. eelarveaastal 878 aktsiat hinnaga 57 eurot aktsia ja 2013.–2014. eelarveaastal 1 481 368 aktsiat hinnaga 67,5 eurot aktsia. |
| --- | --- |

(7)

Laenu selge eesmärk, nagu on öeldud otsuses anda Fundación Valenciale IVFi garantii, oli rahastada Valencia CFi aktsiate omandamist Fundación Valencia poolt, sest Valencia CF otsustas 1 922 250 uue aktsia emiteerimiseks (millega aktsiate koguarv kasvas 2 114 475ni) kapitali suurendada 92,4 miljoni euro võrra. Uued aktsiad märgiti olemasolevate aktsiatega võrdsetel alustel, määrates aktsia nimiväärtuseks 48,08 eurot. Selle laenu abil omandas Fundación Valencia eespool nimetatud hinnaga 48,08 eurot aktsia 70,6 % kõikidest Valencia CFi aktsiatest. Muu osalus kõnealuses kapitali suurendamises ulatus summani 18,8 miljonit eurot. Seejärel müüdi nendest aktsiatest 2010.–2011. eelarveaastal 52 212 aktsiat hinnaga 56,5 eurot aktsia, 2011.–2012. eelarveaastal 878 aktsiat hinnaga 57 eurot aktsia ja 2013.–2014. eelarveaastal 1 481 368 aktsiat hinnaga 67,5 eurot aktsia.

| (8) | IVFi antud garantii kattis 100 % laenu põhiosast ning intressi ja garanteeritud tehingu kulud. Fundación Valencia pidi maksma IVFile iga-aastast 0,5 % suurust garantiipreemiat ja ühekordse 1 % suuruse kohustistasu (3). Vastugarantiina seati Fundación Valenciale kuuluvatele Valencia CFi aktsiatele IVFi kasuks Bankia järel teisel järjekohal olev pant. Aluseks oleva laenu kestus oli kuus aastat, mis hõlmas nelja-aastast ajapikendust (laenukapitali maksmiseks). Aluseks oleva laenu intressimäär oli (a) kuni 26. augustini 2010 6 % (laenu esimene aasta) ja (b) alates 26. augustist 2010 ühe aasta Euribor + marginaal 3,5 % alammääraga 6 %. Laenukapitali kokkulepitud tagasimaksegraafikus olid ette nähtud alates 2010. aasta augustist tehtavad iga-aastased intressimaksed ning laenukapitali puhul oli kokku lepitud, et 37,5 miljonit eurot makstakse tagasi 26. augustil 2014 ja 37,5 miljonit eurot 26. augustil 2015. Laenukapitali tagasimaksmiseks ja intressi tasumiseks kavatseti kasutada tulu, mis Fundación Valencia teenib omandatud Valencia CFi aktsiate müügist. |
| --- | --- |

(8)

IVFi antud garantii kattis 100 % laenu põhiosast ning intressi ja garanteeritud tehingu kulud. Fundación Valencia pidi maksma IVFile iga-aastast 0,5 % suurust garantiipreemiat ja ühekordse 1 % suuruse kohustistasu (3). Vastugarantiina seati Fundación Valenciale kuuluvatele Valencia CFi aktsiatele IVFi kasuks Bankia järel teisel järjekohal olev pant. Aluseks oleva laenu kestus oli kuus aastat, mis hõlmas nelja-aastast ajapikendust (laenukapitali maksmiseks). Aluseks oleva laenu intressimäär oli (a) kuni 26. augustini 2010 6 % (laenu esimene aasta) ja (b) alates 26. augustist 2010 ühe aasta Euribor + marginaal 3,5 % alammääraga 6 %. Laenukapitali kokkulepitud tagasimaksegraafikus olid ette nähtud alates 2010. aasta augustist tehtavad iga-aastased intressimaksed ning laenukapitali puhul oli kokku lepitud, et 37,5 miljonit eurot makstakse tagasi 26. augustil 2014 ja 37,5 miljonit eurot 26. augustil 2015. Laenukapitali tagasimaksmiseks ja intressi tasumiseks kavatseti kasutada tulu, mis Fundación Valencia teenib omandatud Valencia CFi aktsiate müügist.

3

2.2.   2. meede: 2010. aastal Hercules CFile antud riigigarantii

2. meede: 2010. aastal Hercules CFile antud riigigarantii

| (9) | 26. juulil 2010 andis IVF garantii Fundación Herculese 18 miljoni euro suurusele Caja de Ahorros del Mediterráneost võetud laenule. Laenu selge eesmärk, nagu on öeldud otsuses anda Fundación Herculesele IVFi garantii, oli rahastada Hercules CFi aktsiate omandamist Fundación Herculese poolt, sest Hercules CF otsustas suurendada kapitalisüsti tegemisega oma kapitali. Garantii kattis 100 % laenu põhiosast ning intressi ja garanteeritud tehingu kulud. Fundación Hercules pidi maksma IVFile iga-aastast 1 % suurust garantiipreemiat. Edasigarantiina seati Fundación Herculesele kuuluvatele Hercules CFi aktsiatele IVFi kasuks pant; kuni aktsiate pantimiseni sai IVF ajutiselt garantii José Rico Pérezi staadioni omanikult Aligestión Integral SA-lt ja IVFi kasuks seati pant Aligestión Integral SA-le kuuluvatele Hercules CFi aktsiatele. Aluseks oleva laenu kestus oli viis aastat. Aluseks oleva laenu intressimäär oli (a) esimesel 36 kuul fikseeritud 4 % ja (b) viimasel 24 kuul ühe aasta Euribor + marginaal 2 %. Kehtestatud oli ka 0,5 % suurune kohustistasu. Garanteeritud laenu (kapital ja intress) tagasimaksmine pidi toimuma omandatud Hercules CFi aktsiate müügi teel. |
| --- | --- |

(9)

26. juulil 2010 andis IVF garantii Fundación Herculese 18 miljoni euro suurusele Caja de Ahorros del Mediterráneost võetud laenule. Laenu selge eesmärk, nagu on öeldud otsuses anda Fundación Herculesele IVFi garantii, oli rahastada Hercules CFi aktsiate omandamist Fundación Herculese poolt, sest Hercules CF otsustas suurendada kapitalisüsti tegemisega oma kapitali. Garantii kattis 100 % laenu põhiosast ning intressi ja garanteeritud tehingu kulud. Fundación Hercules pidi maksma IVFile iga-aastast 1 % suurust garantiipreemiat. Edasigarantiina seati Fundación Herculesele kuuluvatele Hercules CFi aktsiatele IVFi kasuks pant; kuni aktsiate pantimiseni sai IVF ajutiselt garantii José Rico Pérezi staadioni omanikult Aligestión Integral SA-lt ja IVFi kasuks seati pant Aligestión Integral SA-le kuuluvatele Hercules CFi aktsiatele. Aluseks oleva laenu kestus oli viis aastat. Aluseks oleva laenu intressimäär oli (a) esimesel 36 kuul fikseeritud 4 % ja (b) viimasel 24 kuul ühe aasta Euribor + marginaal 2 %. Kehtestatud oli ka 0,5 % suurune kohustistasu. Garanteeritud laenu (kapital ja intress) tagasimaksmine pidi toimuma omandatud Hercules CFi aktsiate müügi teel.

| (10) | Pärast IVFilt riigigarantii saamist ei maksnud Fundación Hercules aluseks olevat laenu tagasi. Selle tulemusel maksis IVF, kes pidi täitma garantii andjana oma seadusest tulenevat kohustust, laenu andnud pangale 24. jaanuaril 2012 tagasi 18,4 miljonit eurot, saades panga asemel ise kõnealuse laenu andjaks, ja seejärel algatas eespool nimetatud summa sissenõudmiseks Fundación Herculese vastu kohtumenetluse. |
| --- | --- |

(10)

Pärast IVFilt riigigarantii saamist ei maksnud Fundación Hercules aluseks olevat laenu tagasi. Selle tulemusel maksis IVF, kes pidi täitma garantii andjana oma seadusest tulenevat kohustust, laenu andnud pangale 24. jaanuaril 2012 tagasi 18,4 miljonit eurot, saades panga asemel ise kõnealuse laenu andjaks, ja seejärel algatas eespool nimetatud summa sissenõudmiseks Fundación Herculese vastu kohtumenetluse.

2.3.   3. meede: 2011. aastal Elche CFile antud riigigarantiid

3. meede: 2011. aastal Elche CFile antud riigigarantiid

| (11) | 17. veebruaril 2011 andis IVF kaks garantiid kahele Fundación Elche pangalaenule kogusummas 14 miljonit eurot, mis olid saadud Caja de Ahorros del Mediterráneolt (9 miljonit eurot) ja Banco de Valencialt (5 miljonit eurot). Mõlema laenu selge eesmärk, nagu on öeldud otsustes anda Fundación Elchele IVFi garantiid, oli rahastada Elche CFi aktsiate omandamist Fundación Elche poolt, sest Elche CF otsustas suurendada kapitalisüsti tegemisega oma kapitali. Garantiid katsid 100 % laenu põhiosast ning intressi ja garanteeritud tehingu kulud. Fundación Elche pidi maksma IVFile iga-aastast 1 % suurust garantiipreemiat. Edasigarantiina seati Fundación Elchele kuuluvatele Elche CFi aktsiatele IVFi kasuks pant. Aluseks oleva laenu kestus oli viis aastat. Aluseks oleva laenu intressimäär oli ühe aasta Euribor + marginaal 3,5 %. Kehtestatud oli ka 0,5 % suurune kohustistasu. Garanteeritud laenu (kapital ja intress) tagasimaksmine pidi toimuma omandatud Elche CFi aktsiate müügi teel. |
| --- | --- |

(11)

17. veebruaril 2011 andis IVF kaks garantiid kahele Fundación Elche pangalaenule kogusummas 14 miljonit eurot, mis olid saadud Caja de Ahorros del Mediterráneolt (9 miljonit eurot) ja Banco de Valencialt (5 miljonit eurot). Mõlema laenu selge eesmärk, nagu on öeldud otsustes anda Fundación Elchele IVFi garantiid, oli rahastada Elche CFi aktsiate omandamist Fundación Elche poolt, sest Elche CF otsustas suurendada kapitalisüsti tegemisega oma kapitali. Garantiid katsid 100 % laenu põhiosast ning intressi ja garanteeritud tehingu kulud. Fundación Elche pidi maksma IVFile iga-aastast 1 % suurust garantiipreemiat. Edasigarantiina seati Fundación Elchele kuuluvatele Elche CFi aktsiatele IVFi kasuks pant. Aluseks oleva laenu kestus oli viis aastat. Aluseks oleva laenu intressimäär oli ühe aasta Euribor + marginaal 3,5 %. Kehtestatud oli ka 0,5 % suurune kohustistasu. Garanteeritud laenu (kapital ja intress) tagasimaksmine pidi toimuma omandatud Elche CFi aktsiate müügi teel.

2.4.   4. meede: 2009. aastal Valencia CFile antud riigigarantii suurendamine 2010. ja 2013. aastal

4. meede: 2009. aastal Valencia CFile antud riigigarantii suurendamine 2010. ja 2013. aastal

| (12) | 10. novembril 2010 suurendas IVF Fundación Valenciale antud garantiid 6 miljoni euro võrra. Garantii suurendamise eesmärk oli katta Bankiast saadud laenu suurenemine 6 miljoni euro võrra, et tasuda tasumata kapital, intress ja kulud, mis tulenesid garanteeritud laenu intressimakse tegemata jätmisest 26. augustil 2010. Selle suurendamise tulemusel muudeti aluseks oleva laenu algset tagasimaksegraafikut (vt põhjendus 7), nähes ette 40,5 miljoni euro tagasimaksmise 26. augustil 2014 ja 40,5 miljoni euro tagasimaksmise 26. augustil 2015. Laenu intressimäär jäi samaks. |
| --- | --- |

(12)

10. novembril 2010 suurendas IVF Fundación Valenciale antud garantiid 6 miljoni euro võrra. Garantii suurendamise eesmärk oli katta Bankiast saadud laenu suurenemine 6 miljoni euro võrra, et tasuda tasumata kapital, intress ja kulud, mis tulenesid garanteeritud laenu intressimakse tegemata jätmisest 26. augustil 2010. Selle suurendamise tulemusel muudeti aluseks oleva laenu algset tagasimaksegraafikut (vt põhjendus 7), nähes ette 40,5 miljoni euro tagasimaksmise 26. augustil 2014 ja 40,5 miljoni euro tagasimaksmise 26. augustil 2015. Laenu intressimäär jäi samaks.

| (13) | Hispaania ametiasutustelt ja Valencia CFilt ametliku uurimismenetluse käigus saadud teabe kohaselt maksis IVF 2013. aasta veebruaris 4,9 miljonit eurot, et katta Bankia riigigarantii osaline kasutamine intressimakse tegematajätmise tõttu 26. augustil 2012. Komisjon algatas tol ajal kättesaadava teabe põhjal 2013. aasta detsembris ametliku uurimismenetluse, olles arusaamal, et IVF oli suurendanud olemasolevat garantiid 2013. aasta veebruaris samamoodi, nagu ta oli suurendatud garantiid 10. novembril 2010. |
| --- | --- |

(13)

Hispaania ametiasutustelt ja Valencia CFilt ametliku uurimismenetluse käigus saadud teabe kohaselt maksis IVF 2013. aasta veebruaris 4,9 miljonit eurot, et katta Bankia riigigarantii osaline kasutamine intressimakse tegematajätmise tõttu 26. augustil 2012. Komisjon algatas tol ajal kättesaadava teabe põhjal 2013. aasta detsembris ametliku uurimismenetluse, olles arusaamal, et IVF oli suurendanud olemasolevat garantiid 2013. aasta veebruaris samamoodi, nagu ta oli suurendatud garantiid 10. novembril 2010.

2.5.   Abisaajad

Abisaajad

| (14) | Valencia CF on professionaalne Hispaania jalgpalliklubi, mis tegutseb Valencias ja on loodud 1919. aastal. Klubi lööb kaasa Hispaania kõrgliigas (La Liga) ning on üks suurimaid jalgpalliklubisid Hispaanias ja Euroopas. Valencia CF on võitnud kuus Hispaania kõrgliiga tiitlit ja seitse Hispaania karikasarja (Copa del Rey) karikat. Hispaania kõrgliiga kõigi aegade edetabelis on Valencia CF Real Madrid CFi ja FC Barcelona järel kolmandal kohal. Valencia CF on pääsenud ka kaheksale suurele Euroopa finaalturniirile ja on võitnud neist viis. Samuti on Valencia CF olnud G-14, Euroopa juhtivate jalgpalliklubide rühma liige. Hispaanias on Valencia CF kolmas fännide poolt kõige rohkem toetatud jalgpalliklubi. Ka liikmete arvu poolest (registreeritud maksvad toetajad) on tegemist ühe maailma suurima klubiga (üle 50 000 hooajapileti omaniku ja üle 20 000 hooajapileti soovija ootenimekirjas), kelle kodumängud toimuvad Mestalla staadionil, kus on istekohti 55 000 pealtvaatajale. |
| --- | --- |

(14)

Valencia CF on professionaalne Hispaania jalgpalliklubi, mis tegutseb Valencias ja on loodud 1919. aastal. Klubi lööb kaasa Hispaania kõrgliigas (La Liga) ning on üks suurimaid jalgpalliklubisid Hispaanias ja Euroopas. Valencia CF on võitnud kuus Hispaania kõrgliiga tiitlit ja seitse Hispaania karikasarja (Copa del Rey) karikat. Hispaania kõrgliiga kõigi aegade edetabelis on Valencia CF Real Madrid CFi ja FC Barcelona järel kolmandal kohal. Valencia CF on pääsenud ka kaheksale suurele Euroopa finaalturniirile ja on võitnud neist viis. Samuti on Valencia CF olnud G-14, Euroopa juhtivate jalgpalliklubide rühma liige. Hispaanias on Valencia CF kolmas fännide poolt kõige rohkem toetatud jalgpalliklubi. Ka liikmete arvu poolest (registreeritud maksvad toetajad) on tegemist ühe maailma suurima klubiga (üle 50 000 hooajapileti omaniku ja üle 20 000 hooajapileti soovija ootenimekirjas), kelle kodumängud toimuvad Mestalla staadionil, kus on istekohti 55 000 pealtvaatajale.

| (15) | Tabel 1 sisaldab Valencia CFi finantstulemusi ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2012. aasta juunini.

  Tabel 1


  Valencia CFi peamised finantsandmed ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2012. aasta juunini












  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Juuli 2006 – juuni 2007 | Juuli 2007 – juuni 2008 | Juuli 2008 – juuni 2009 | Juuli 2009 – juuni 2010 | Juuli 2010 – juuni 2011 | Juuli 2011 – juuni 2012 |
| Käive | 107,6 | 99,4 | 82,4 | 101,3 | 116,8 | 119,6 |
| Maksueelne kasum | – 26,1 | 12,4 | – 59,2 | 17,9 | 0,1 | 8,3 |
| Maksueelse kasumi marginaal (suhe) | – 0,24 | 0,12 | – 0,72 | 0,18 | 0,00 | 0,07 |
| Osa- või aktsiakapital | 9,2 | 9,2 | 9,2 | 101,7 | 101,7 | 101,7 |
| Aktsionäride omakapital | – 26,3 | 5,9 | – 33,3 | 57,3 | 55,4 | 57,6 |
| Võla ja omakapitali suhe | – 11,1 | 73,5 | – 16,5 | 8,0 | 6,9 | 6,6 |
| Allikas: aastaaruanded ja kogutud äriandmed. |

(15)

Tabel 1 sisaldab Valencia CFi finantstulemusi ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2012. aasta juunini.

Tabel 1

Tabel 1

Valencia CFi peamised finantsandmed ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2012. aasta juunini

Valencia CFi peamised finantsandmed ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2012. aasta juunini

(miljonites eurodes)

Juuli 2006 – juuni 2007

Juuli 2007 – juuni 2008

Juuli 2008 – juuni 2009

Juuli 2009 – juuni 2010

Juuli 2010 – juuni 2011

Juuli 2011 – juuni 2012

Käive

107,6

99,4

82,4

101,3

116,8

119,6

Maksueelne kasum

– 26,1

12,4

– 59,2

17,9

0,1

8,3

Maksueelse kasumi marginaal (suhe)

– 0,24

0,12

– 0,72

0,18

0,00

0,07

Osa- või aktsiakapital

9,2

9,2

9,2

101,7

101,7

101,7

Aktsionäride omakapital

– 26,3

5,9

– 33,3

57,3

55,4

57,6

Võla ja omakapitali suhe

– 11,1

73,5

– 16,5

8,0

6,9

6,6

Allikas: aastaaruanded ja kogutud äriandmed.

Allikas:

| (16) | Fundaciόn Valencia Club de Fútbol (Fundación Valencia) on kasumit mittetaotlev sihtasutus, mis loodi eesmärgiga säilitada, toetada ja edendada Valencia Club de Fútboli spordiga seotud, kultuurilisi ja sotsiaalseid aspekte ning klubi ja selle fännide vahelisi sidemeid. Fundación Valencia loodi 1996. aastal ja sihtasutus on olnud sellest ajast saati Valencia CFi aktsionär. Fundación Valencia tegevus on seotud muu hulgas jalgpalli edendamisega, Valencia CFi noortemeeskondade haldamisega ning jalgpalli propageerimisega naiste ja harrastajate seas. Pärast kõnealust kapitalisüsti (vt põhjendus 7) omandas Fundación Valencia Valencia CFis kontrollosaluse ehk 72 % aktsiatest võrreldes 1,6 %ga, mille üle tal oli kontroll enne kapitalisüsti, ja sihtasutusest sai Valencia CFi emaüksus (4). Peale selle olid kõik Valencia CFi direktorite nõukogu liikmed ühtlasi Fundación Valencia nõukogu liikmed. |
| --- | --- |

(16)

Fundaciόn Valencia Club de Fútbol (Fundación Valencia) on kasumit mittetaotlev sihtasutus, mis loodi eesmärgiga säilitada, toetada ja edendada Valencia Club de Fútboli spordiga seotud, kultuurilisi ja sotsiaalseid aspekte ning klubi ja selle fännide vahelisi sidemeid. Fundación Valencia loodi 1996. aastal ja sihtasutus on olnud sellest ajast saati Valencia CFi aktsionär. Fundación Valencia tegevus on seotud muu hulgas jalgpalli edendamisega, Valencia CFi noortemeeskondade haldamisega ning jalgpalli propageerimisega naiste ja harrastajate seas. Pärast kõnealust kapitalisüsti (vt põhjendus 7) omandas Fundación Valencia Valencia CFis kontrollosaluse ehk 72 % aktsiatest võrreldes 1,6 %ga, mille üle tal oli kontroll enne kapitalisüsti, ja sihtasutusest sai Valencia CFi emaüksus (4). Peale selle olid kõik Valencia CFi direktorite nõukogu liikmed ühtlasi Fundación Valencia nõukogu liikmed.

4

| (17) | Tabel 2 sisaldab Fundación Valencia finantsandmeid ajavahemikus 2008. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini.

  Tabel 2


  Fundación Valencia peamised finantsandmed ajavahemikus 2008. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini










  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Juuli 2007 – juuni 2008 | Juuli 2008 – juuni 2009 | Juuli 2009 – juuni 2010 | Juuli 2010 – juuni 2011 |
| Brutotulu | 1,7 | 1,8 | 1,2 | 1,5 |
| Maksueelne kasum | – 0,01 | 0,00 | – 4,4 | – 4,8 |
| Koguvarad | 0,6 | 0,6 | 74,1 | 71,8 |
| Omakapital | 0,03 | 0,03 | 4,4 | – 9,9 |
| Võlg | 0,5 | 0,6 | 76,5 | 81,6 |
| Allikas: Fundación Valencia aastaaruanded. |

(17)

Tabel 2 sisaldab Fundación Valencia finantsandmeid ajavahemikus 2008. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini.

Tabel 2

Tabel 2

Fundación Valencia peamised finantsandmed ajavahemikus 2008. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini

Fundación Valencia peamised finantsandmed ajavahemikus 2008. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini

(miljonites eurodes)

Juuli 2007 – juuni 2008

Juuli 2008 – juuni 2009

Juuli 2009 – juuni 2010

Juuli 2010 – juuni 2011

Brutotulu

1,7

1,8

1,2

1,5

Maksueelne kasum

– 0,01

0,00

– 4,4

– 4,8

Koguvarad

0,6

0,6

74,1

71,8

Omakapital

0,03

0,03

4,4

– 9,9

Võlg

0,5

0,6

76,5

81,6

Allikas: Fundación Valencia aastaaruanded.

Allikas:

| (18) | Hercules CF on professionaalne Hispaania jalgpalliklubi, mis tegutseb Valencia piirkonnas Alicantes. Klubi, mis on loodud 1922. aastal, mängib praegu Hispaania kolmandas liigas (Segunda División B) ja peab oma kodumängud José Rico Pérezi staadionil, kus on istekohti 30 000 pealtvaatajale. Uuritava meetme rakendamise ajal (2010. aasta juulis) oli Hercules CF just tõusnud hooaja 2009–2010 tulemuste põhjal Hispaania teisest liigast Hispaania kõrgliigasse. Hispaania ametiasutuste esitatud teabe kohaselt sõlmis Hercules CF 25. jaanuaril 2012 kokkuleppe enamiku oma eraõiguslike võlausaldajatega, kes olid kaasatud 5. juulil 2011 algatatud maksejõuetusmenetlusse (concurso de acreedores), mille raames kärbiti nende nõuete väärtust 50 % ja lükati seitse aastat edasi tavanõuete maksmine, mida sai tööstaatuse kaotamise korral pikendada veel kahe aasta võrra. Tabel 3 sisaldab Hercules CFi finantstulemusi ajavahemikus 2008. aasta juunist kuni 2012. aasta juunini.

  Tabel 3


  Hercules CFi peamised finantsandmed ajavahemikus 2008. aasta juunist kuni 2012. aasta juunini











  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Juuli 2007 – juuni 2008 | Juuli 2008 – juuni 2009 | Juuli 2009 – juuni 2010 | Juuli 2010 – juuni 2011 | Juuli 2011 – juuni 2012 |
| Käive | 4,0 | 4,1 | 5,4 | 24,8 | 6,2 |
| Maksueelne kasum | – 5,7 | – 9,8 | – 17,6 | – 12,9 | – 0,4 |
| Maksueelse kasumi marginaal (suhe) | – 1,4 | – 2,4 | – 3,3 | – 0,5 | – 0,1 |
| Osa- või aktsiakapital | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 21,2 | 21,2 |
| Omakapital | – 22,6 | – 29,6 | – 29,4 | – 39,0 | – 36,6 |
| Võla ja omakapitali suhe | – 1,1 | – 1,0 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,4 |
| Allikas: aastaaruanded ja kogutud äriandmed. |

(18)

Hercules CF on professionaalne Hispaania jalgpalliklubi, mis tegutseb Valencia piirkonnas Alicantes. Klubi, mis on loodud 1922. aastal, mängib praegu Hispaania kolmandas liigas (Segunda División B) ja peab oma kodumängud José Rico Pérezi staadionil, kus on istekohti 30 000 pealtvaatajale. Uuritava meetme rakendamise ajal (2010. aasta juulis) oli Hercules CF just tõusnud hooaja 2009–2010 tulemuste põhjal Hispaania teisest liigast Hispaania kõrgliigasse. Hispaania ametiasutuste esitatud teabe kohaselt sõlmis Hercules CF 25. jaanuaril 2012 kokkuleppe enamiku oma eraõiguslike võlausaldajatega, kes olid kaasatud 5. juulil 2011 algatatud maksejõuetusmenetlusse (concurso de acreedores), mille raames kärbiti nende nõuete väärtust 50 % ja lükati seitse aastat edasi tavanõuete maksmine, mida sai tööstaatuse kaotamise korral pikendada veel kahe aasta võrra. Tabel 3 sisaldab Hercules CFi finantstulemusi ajavahemikus 2008. aasta juunist kuni 2012. aasta juunini.

concurso de acreedores

Tabel 3

Tabel 3

Hercules CFi peamised finantsandmed ajavahemikus 2008. aasta juunist kuni 2012. aasta juunini

Hercules CFi peamised finantsandmed ajavahemikus 2008. aasta juunist kuni 2012. aasta juunini

(miljonites eurodes)

Juuli 2007 – juuni 2008

Juuli 2008 – juuni 2009

Juuli 2009 – juuni 2010

Juuli 2010 – juuni 2011

Juuli 2011 – juuni 2012

Käive

4,0

4,1

5,4

24,8

6,2

Maksueelne kasum

– 5,7

– 9,8

– 17,6

– 12,9

– 0,4

Maksueelse kasumi marginaal (suhe)

– 1,4

– 2,4

– 3,3

– 0,5

– 0,1

Osa- või aktsiakapital

3,8

3,8

3,8

21,2

21,2

Omakapital

– 22,6

– 29,6

– 29,4

– 39,0

– 36,6

Võla ja omakapitali suhe

– 1,1

– 1,0

– 1,6

– 1,3

– 1,4

Allikas: aastaaruanded ja kogutud äriandmed.

Allikas:

| (19) | Fundaciόn Hércules de Alicante (Fundación Hercules) on majandustegevusega mittetegelev organisatsioon, mille ülesanne on edendada sotsiaalset heaolu ja Hercules CFiga seotud küsimusi. Kõnealuse kapitalisüstiga (vt põhjendus 9) omandas Fundación Hercules 81,96 % Hercules CFi aktsiatest ja seega kontrollosaluse, osaluse suuruse poolest teisele kohale asetunud aktsionärile kuulus 16,99 % aktsiatest (enne kapitalisüsti Fundación Herculesel aktsiaid ei olnud). Nagu on ette nähtud Fundación Herculese põhikirjas ja määrustes, on Hercules CFi direktorite nõukogu liikmed ka Fundación Herculese juhtorgani (Patronato) liikmed. Tabel 4 sisaldab Fundación Herculese finantsandmeid ajavahemikus 2009. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini.

  Tabel 4


  Fundación Herculese peamised finantsandmed ajavahemikus 2009. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini









  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Juuli 2008 – juuni 2009 | Juuli 2009 – juuni 2010 | Juuli 2010 – juuni 2011 |
| Brutotulu | 0,6 | 0,4 | 0,4 |
| Maksueelne kasum | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Koguvarad | 0,06 | 0,12 | 17,58 |
| Omakapital | 0,03 | 0,03 | – 1,00 |
| Võlg | 0,03 | 0,09 | 18,58 |
| Allikas: Fundación Herculese aastaaruanded. |

(19)

Fundaciόn Hércules de Alicante (Fundación Hercules) on majandustegevusega mittetegelev organisatsioon, mille ülesanne on edendada sotsiaalset heaolu ja Hercules CFiga seotud küsimusi. Kõnealuse kapitalisüstiga (vt põhjendus 9) omandas Fundación Hercules 81,96 % Hercules CFi aktsiatest ja seega kontrollosaluse, osaluse suuruse poolest teisele kohale asetunud aktsionärile kuulus 16,99 % aktsiatest (enne kapitalisüsti Fundación Herculesel aktsiaid ei olnud). Nagu on ette nähtud Fundación Herculese põhikirjas ja määrustes, on Hercules CFi direktorite nõukogu liikmed ka Fundación Herculese juhtorgani (Patronato) liikmed. Tabel 4 sisaldab Fundación Herculese finantsandmeid ajavahemikus 2009. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini.

Tabel 4

Tabel 4

Fundación Herculese peamised finantsandmed ajavahemikus 2009. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini

Fundación Herculese peamised finantsandmed ajavahemikus 2009. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini

(miljonites eurodes)

Juuli 2008 – juuni 2009

Juuli 2009 – juuni 2010

Juuli 2010 – juuni 2011

Brutotulu

0,6

0,4

0,4

Maksueelne kasum

0,0

0,0

0,0

Koguvarad

0,06

0,12

17,58

Omakapital

0,03

0,03

– 1,00

Võlg

0,03

0,09

18,58

Allikas: Fundación Herculese aastaaruanded.

Allikas:

| (20) | Elche CF on professionaalne Hispaania jalgpalliklubi, mis tegutseb Elches Alicante provintsis Valencia piirkonnas. Klubi, mis on loodud 1923. aastal, mängib praegu Hispaania teises liigas ja peab oma kodumänge Manuel Martínez Valero staadionil, kus on istekohti 38 750 pealtvaatajale. Kõnealuste meetmete võtmise ajal (2011. aasta veebruaris) mängis klubi Hispaania teises liigas, hiljem, hooaegadel 2013–2014 ja 2014–2015, aga Hispaania kõrgliigas. Tabel 5 sisaldab Elche CFi finantstulemusi ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini. Hispaania ametiasutuste esitatud teabe kohaselt algatati Elche CFi vastu 6. augustil 2015 maksejõuetusmenetlus.

  Tabel 5


  Elche CFi peamised finantsandmed ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini











  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Juuli 2006 – juuni 2007 | Juuli 2007 – juuni 2008 | Juuli 2008 – juuni 2009 | Juuli 2009 – juuni 2010 | Juuli 2010 – juuni 2011 |
| Käive | 5,9 | 7,1 | 4,4 | 4,4 | 4,8 |
| Maksueelne kasum | – 6,2 | – 3,9 | – 3,3 | – 1,1 | 1,4 |
| Maksueelse kasumi marginaal (suhe) | – 1,1 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,3 | 0,3 |
| Osa- või aktsiakapital | 13,4 | 13,4 | 17,4 | 8,1 | 22,1 |
| Omakapital | 16,0 | 12,1 | – 10,2 | – 10,2 | 4,3 |
| Võla ja omakapitali suhe | 1,9 | 2,7 | – 2,7 | – 2,7 | 4,6 |
| Allikas: Elche CFi aastaaruanded. |

(20)

Elche CF on professionaalne Hispaania jalgpalliklubi, mis tegutseb Elches Alicante provintsis Valencia piirkonnas. Klubi, mis on loodud 1923. aastal, mängib praegu Hispaania teises liigas ja peab oma kodumänge Manuel Martínez Valero staadionil, kus on istekohti 38 750 pealtvaatajale. Kõnealuste meetmete võtmise ajal (2011. aasta veebruaris) mängis klubi Hispaania teises liigas, hiljem, hooaegadel 2013–2014 ja 2014–2015, aga Hispaania kõrgliigas. Tabel 5 sisaldab Elche CFi finantstulemusi ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini. Hispaania ametiasutuste esitatud teabe kohaselt algatati Elche CFi vastu 6. augustil 2015 maksejõuetusmenetlus.

Tabel 5

Tabel 5

Elche CFi peamised finantsandmed ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini

Elche CFi peamised finantsandmed ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini

(miljonites eurodes)

Juuli 2006 – juuni 2007

Juuli 2007 – juuni 2008

Juuli 2008 – juuni 2009

Juuli 2009 – juuni 2010

Juuli 2010 – juuni 2011

Käive

5,9

7,1

4,4

4,4

4,8

Maksueelne kasum

– 6,2

– 3,9

– 3,3

– 1,1

1,4

Maksueelse kasumi marginaal (suhe)

– 1,1

– 0,5

– 0,8

– 0,3

0,3

Osa- või aktsiakapital

13,4

13,4

17,4

8,1

22,1

Omakapital

16,0

12,1

– 10,2

– 10,2

4,3

Võla ja omakapitali suhe

1,9

2,7

– 2,7

– 2,7

4,6

Allikas: Elche CFi aastaaruanded.

Allikas:

| (21) | Fundaciόn Elche Club de Fútbol (Fundación Elche) on Valencia piirkonnas tegutsev majandustegevusega mittetegelev mittetulundusühendus, mille ülesanne on edendada ja arendada spordiga seotud tegevust. Kõnealuse kapitalisüstiga (vt põhjendus 10) omandas Fundación Elche Elche CFis 63,45 % suuruse kontrollosaluse kui ainus Elche CFi aktsionär, kelle osalus ületas 10 % (enne kapitalisüsti Fundación Elchel aktsiaid ei olnud). Samuti oli enamik Elche CFi direktorite nõukogu liikmetest ka Fundación Elche nõukogu liikmed. |
| --- | --- |

(21)

Fundaciόn Elche Club de Fútbol (Fundación Elche) on Valencia piirkonnas tegutsev majandustegevusega mittetegelev mittetulundusühendus, mille ülesanne on edendada ja arendada spordiga seotud tegevust. Kõnealuse kapitalisüstiga (vt põhjendus 10) omandas Fundación Elche Elche CFis 63,45 % suuruse kontrollosaluse kui ainus Elche CFi aktsionär, kelle osalus ületas 10 % (enne kapitalisüsti Fundación Elchel aktsiaid ei olnud). Samuti oli enamik Elche CFi direktorite nõukogu liikmetest ka Fundación Elche nõukogu liikmed.

| (22) | Tabel 6 sisaldab Fundación Elche finantsandmeid ajavahemikus 2009–2011.

  Tabel 6


  Fundación Elche peamised finantsandmed ajavahemikus 2009. aasta detsembrist kuni 2011. aasta detsembrini









  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 |
| Brutotulu | 0,2 | 0,3 | 0,3 |
| Maksueelne kasum | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Koguvarad | 1,8 | 1,4 | 15,4 |
| Aktsionäride omakapital | 1,4 | 1,4 | 1,4 |
| Kohustused | 0,4 | 0,08 | 14,1 |
| Allikas: Fundación Elche aastaaruanded. |

(22)

Tabel 6 sisaldab Fundación Elche finantsandmeid ajavahemikus 2009–2011.

Tabel 6

Tabel 6

Fundación Elche peamised finantsandmed ajavahemikus 2009. aasta detsembrist kuni 2011. aasta detsembrini

Fundación Elche peamised finantsandmed ajavahemikus 2009. aasta detsembrist kuni 2011. aasta detsembrini

(miljonites eurodes)

2009

2010

2011

Brutotulu

0,2

0,3

0,3

Maksueelne kasum

0,0

0,0

0,0

Koguvarad

1,8

1,4

15,4

Aktsionäride omakapital

1,4

1,4

1,4

Kohustused

0,4

0,08

14,1

Allikas: Fundación Elche aastaaruanded.

Allikas:

2.6.   Valencia CFi 2009. aasta elujõulisuse kava

Valencia CFi 2009. aasta elujõulisuse kava

| (23) | Hispaania ametiasutuste sõnul tegi IVF otsuse anda Valencia CFile 2009. aasta garantii 2009. aasta mais koostatud elujõulisuse kava põhjal. See kava sisaldas järgmist teavet:






  (a) | Valencia CFi finantsandmed ajavahemikus 2004. aasta juunist kuni 2009. aasta juunini koos viidetega peamistele klubi keerulist majanduslikku olukorda kajastavatele asjaoludele:






  — | pidevalt kahjumit tekitavad tegevused nii üldises äritegevuses kui ka mängijate õiguste ostmisel ja müümisel, |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Hispaania ametiasutuste sõnul tegi IVF otsuse anda Valencia CFile 2009. aasta garantii 2009. aasta mais koostatud elujõulisuse kava põhjal. See kava sisaldas järgmist teavet:

(a)

Valencia CFi finantsandmed ajavahemikus 2004. aasta juunist kuni 2009. aasta juunini koos viidetega peamistele klubi keerulist majanduslikku olukorda kajastavatele asjaoludele:

—

pidevalt kahjumit tekitavad tegevused nii üldises äritegevuses kui ka mängijate õiguste ostmisel ja müümisel,

| — | uue staadioni rajamise peatumine 366 miljoni euro suuruse eelarve märkimisväärse kahanemise tõttu, mille tulemusel puudusid staadioni pikaajaliseks rahastamiseks vajalikud ressursid, |
| --- | --- |

—

uue staadioni rajamise peatumine 366 miljoni euro suuruse eelarve märkimisväärse kahanemise tõttu, mille tulemusel puudusid staadioni pikaajaliseks rahastamiseks vajalikud ressursid,

| — | nelja müügiks pakutud Mestalla staadioni maatüki väärtuse vähenemine ja ostjate puudumine, millega kahanes eeldatav müügihind üle 350 miljonilt eurolt 250 miljonile eurole, |
| --- | --- |

—

nelja müügiks pakutud Mestalla staadioni maatüki väärtuse vähenemine ja ostjate puudumine, millega kahanes eeldatav müügihind üle 350 miljonilt eurolt 250 miljonile eurole,

| — | puudujäägi osaline katmine erakorraliste kinnisvaratehingute abil, |
| --- | --- |

—

puudujäägi osaline katmine erakorraliste kinnisvaratehingute abil,

| — | võla märkimisväärne suurenemine koos vastava finantskoormusega, |
| --- | --- |

—

võla märkimisväärne suurenemine koos vastava finantskoormusega,

| — | negatiivsed omavahendid, mis kaeti osaliselt ühe Mestalla maatüki müügi ja maksukrediidi kasutuselevõtuga; |
| --- | --- |

—

negatiivsed omavahendid, mis kaeti osaliselt ühe Mestalla maatüki müügi ja maksukrediidi kasutuselevõtuga;

| (b) | rahalised ja ärilised meetmed, mille abil klubi väljub kõnealustest raskustest:






  — | kapitali suurendamine 92 miljoni euro võrra, |
| --- | --- | --- |

(b)

rahalised ja ärilised meetmed, mille abil klubi väljub kõnealustest raskustest:

—

kapitali suurendamine 92 miljoni euro võrra,

| — | uue staadioni rahastamine pikaajaliste vahendite abil, |
| --- | --- |

—

uue staadioni rahastamine pikaajaliste vahendite abil,

| — | tulu suurendamine peamiselt uue staadioni kasutuselevõtu teel, millega kasvab märkimisväärselt hooajapileti omanike arv ja maa-ala, mida kasutades on võimalik teenida tulu (parklad, poed, teenused jne), |
| --- | --- |

—

tulu suurendamine peamiselt uue staadioni kasutuselevõtu teel, millega kasvab märkimisväärselt hooajapileti omanike arv ja maa-ala, mida kasutades on võimalik teenida tulu (parklad, poed, teenused jne),

| — | kulude vähendamine eeskätt jalgpallimeeskonnas tänu muudatustele spordipoliitikas (meeskonna koosseis, tasustamissüsteemid jne), |
| --- | --- |

—

kulude vähendamine eeskätt jalgpallimeeskonnas tänu muudatustele spordipoliitikas (meeskonna koosseis, tasustamissüsteemid jne),

| — | maatükkide (Mestalla ja Ciudad Deportiva de Paterna) müük, |
| --- | --- |

—

maatükkide (Mestalla ja Ciudad Deportiva de Paterna) müük,

| — | mängijaõiguste müük kahel esimesel kava elluviimise aastal; |
| --- | --- |

—

mängijaõiguste müük kahel esimesel kava elluviimise aastal;

| (c) | kavandatud spordiinvesteeringud ajavahemikus 2010. aasta juunist kuni 2015. aasta juunini ning kavandatud müük, kasum ja ost ajavahemikus 2010. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini; |
| --- | --- |

(c)

kavandatud spordiinvesteeringud ajavahemikus 2010. aasta juunist kuni 2015. aasta juunini ning kavandatud müük, kasum ja ost ajavahemikus 2010. aasta juunist kuni 2011. aasta juunini;

| (d) | kavandatud kinnisvarainvesteeringute lõpetamine ja asjakohane tulu aastas: i) kolmanda isiku vara müümine 80 miljoni euro eest, mis pidi tooma 2011. aasta juunis 42 miljonit eurot kasumit, ii) Mestalla maatükkide müümine 250 miljoni euro eest, mis pidi tooma 2011. aasta detsembris 160 miljonit eurot kasumit, ja iii) Paterna maatüki müümine 35 miljoni euro eest, mis pidi tooma 2012. aasta juunis 33 miljonit eurot kasumit; |
| --- | --- |

(d)

kavandatud kinnisvarainvesteeringute lõpetamine ja asjakohane tulu aastas: i) kolmanda isiku vara müümine 80 miljoni euro eest, mis pidi tooma 2011. aasta juunis 42 miljonit eurot kasumit, ii) Mestalla maatükkide müümine 250 miljoni euro eest, mis pidi tooma 2011. aasta detsembris 160 miljonit eurot kasumit, ja iii) Paterna maatüki müümine 35 miljoni euro eest, mis pidi tooma 2012. aasta juunis 33 miljonit eurot kasumit;

| (e) | klubi rahastamisvajadused aastatel 2010–2015 koos joonistega, mis kajastavad aastate kaupa vajaminevaid summasid, vastavaid rahastamise kuid ning peamisi rahaliste vahendite allikaid ja kasutamise viise; |
| --- | --- |

(e)

klubi rahastamisvajadused aastatel 2010–2015 koos joonistega, mis kajastavad aastate kaupa vajaminevaid summasid, vastavaid rahastamise kuid ning peamisi rahaliste vahendite allikaid ja kasutamise viise;

| (f) | prognoos selle kohta, et Valencia CF saavutab kuni 2015. aasta juunini (muu hulgas) järgmised tulemused: |
| --- | --- |

(f)

prognoos selle kohta, et Valencia CF saavutab kuni 2015. aasta juunini (muu hulgas) järgmised tulemused:

Tabel 7

Tabel 7

Elujõulisuse kavas prognoositud Valencia CFi finantsandmed ajavahemikus 2010. aasta juunist kuni 2015. aasta juunini

Elujõulisuse kavas prognoositud Valencia CFi finantsandmed ajavahemikus 2010. aasta juunist kuni 2015. aasta juunini

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Juuli 2009 – juuni 2010 | Juuli 2010 – juuni 2011 | Juuli 2011 – juuni 2012 | Juuli 2012 – juuni 2013 | Juuli 2013 – juuni 2014 | Juuli 2014 – juuni 2015 |
| Käive | 92,2 | 93,7 | 122,4 | 128,6 | 134,7 | 138,7 |
| Tegevustulem | – 30,0 | – 24,7 | – 8,9 | – 0,2 | 1,9 | 5,1 |
| Tegevusmarginaal (suhe) | – 0,33 | – 0,26 | – 0,07 | 0,00 | 0,01 | 0,04 |
| Maksueelne kasum | – 9,5 | 50,5 | 154,8 | – 0,2 | 1,9 | 5,1 |
| Maksueelse kasumi marginaal (suhe) | – 0,1 | 0,54 | 1,26 | 0,00 | 0,01 | 0,04 |
| Osa- või aktsiakapital | 99,8 | 99,8 | 99,8 | 99,8 | 99,8 | 99,8 |
| Omakapital | 39,9 | 76,5 | 202,9 | 203,4 | 204,7 | 208,2 |
| Omakapitali investeeringute tulususe marginaal (suhe) | – 0,23 | 0,66 | 0,76 | 0,00 | 0,01 | 0,02 |
| Võla ja omakapitali suhe | 10,17 | 5,20 | 0,53 | 0,39 | 0,35 | 0,40 |

(miljonites eurodes)

Juuli 2009 – juuni 2010

Juuli 2010 – juuni 2011

Juuli 2011 – juuni 2012

Juuli 2012 – juuni 2013

Juuli 2013 – juuni 2014

Juuli 2014 – juuni 2015

Käive

92,2

93,7

122,4

128,6

134,7

138,7

Tegevustulem

– 30,0

– 24,7

– 8,9

– 0,2

1,9

5,1

Tegevusmarginaal (suhe)

– 0,33

– 0,26

– 0,07

0,00

0,01

0,04

Maksueelne kasum

– 9,5

50,5

154,8

– 0,2

1,9

5,1

Maksueelse kasumi marginaal (suhe)

– 0,1

0,54

1,26

0,00

0,01

0,04

Osa- või aktsiakapital

99,8

99,8

99,8

99,8

99,8

99,8

Omakapital

39,9

76,5

202,9

203,4

204,7

208,2

Omakapitali investeeringute tulususe marginaal (suhe)

– 0,23

0,66

0,76

0,00

0,01

0,02

Võla ja omakapitali suhe

10,17

5,20

0,53

0,39

0,35

0,40

2.7.   Fundación Valencia Valencia CFi aktsiate müük 2014. aastal

Fundación Valencia Valencia CFi aktsiate müük 2014. aastal

| (24) | Hispaania, Fundación Valencia ja Valencia CFi märkuste kohaselt teatas Fundación Valencia 2014. aasta jaanuaris – pärast IVFilt nõusoleku saamist (sellise nõusoleku hankimine oli IVFi garantii tingimus) – avalikult oma kavatsusest algatada protsess talle kuuluvate Valencia CFi aktsiate müümiseks. 2014. aasta veebruaris loodi protsessi jälgimiseks korralduskomitee, kuhu kuulusid Bankia, Generalitat Valenciana (keda esindas IVF), Valencia CFi ja Fundación Valencia esindajad. Müügiprotsessi juhtisid KPMG (kelle määras Bankia) ja PwC. Protsessis osalesid järgmised seitse pakkujat Hiinast, USAst, Saudi Araabiast, Singapurist, Venemaalt ja Costa Ricast:






  (a) | Dalian Wanda Group, [...] (*1); |
| --- | --- | --- |

(24)

Hispaania, Fundación Valencia ja Valencia CFi märkuste kohaselt teatas Fundación Valencia 2014. aasta jaanuaris – pärast IVFilt nõusoleku saamist (sellise nõusoleku hankimine oli IVFi garantii tingimus) – avalikult oma kavatsusest algatada protsess talle kuuluvate Valencia CFi aktsiate müümiseks. 2014. aasta veebruaris loodi protsessi jälgimiseks korralduskomitee, kuhu kuulusid Bankia, Generalitat Valenciana (keda esindas IVF), Valencia CFi ja Fundación Valencia esindajad. Müügiprotsessi juhtisid KPMG (kelle määras Bankia) ja PwC. Protsessis osalesid järgmised seitse pakkujat Hiinast, USAst, Saudi Araabiast, Singapurist, Venemaalt ja Costa Ricast:

(a)

Dalian Wanda Group, [...] (*1);

*1

| (b) | Promontoria Holding 93 BV, [...]; |
| --- | --- |

(b)

Promontoria Holding 93 BV, [...];

| (c) | The Up 54 Limited, [...]; |
| --- | --- |

(c)

The Up 54 Limited, [...];

| (d) | Global Emerging Market, [...]; |
| --- | --- |

(d)

Global Emerging Market, [...];

| (e) | Singapuris tegutsev ettevõte Meriton Holdings Limited, mis kuulub Singapuri ärimehele ja investorile Peter Limile, kelle vara väärtuseks on hinnatud 2,4 miljardit USA dollarit (Forbese andmed); |
| --- | --- |

(e)

Singapuris tegutsev ettevõte Meriton Holdings Limited, mis kuulub Singapuri ärimehele ja investorile Peter Limile, kelle vara väärtuseks on hinnatud 2,4 miljardit USA dollarit (Forbese andmed);

| (f) | Zolotaya Zvezda, [...]; |
| --- | --- |

(f)

Zolotaya Zvezda, [...];

| (g) | hr Mario Alvarado Orozco, [...]. |
| --- | --- |

(g)

hr Mario Alvarado Orozco, [...].

| (25) | Peamised kriteeriumid pakkumiste hindamisel olid






  (a) | Valencia CFi laenude tagasimaksmine (pakkumise võitja tõepoolest maksis Valencia garanteeritud laenu tagasi, mille tulemusel tühistati uurimise all olev riigigarantii (vt põhjendus 28)); |
| --- | --- | --- |

(25)

Peamised kriteeriumid pakkumiste hindamisel olid

(a)

Valencia CFi laenude tagasimaksmine (pakkumise võitja tõepoolest maksis Valencia garanteeritud laenu tagasi, mille tulemusel tühistati uurimise all olev riigigarantii (vt põhjendus 28));

| (b) | kapitalisüst ja Valencia CFi võla vähendamine; |
| --- | --- |

(b)

kapitalisüst ja Valencia CFi võla vähendamine;

| (c) | kohustus viia lõpule Valencia CFi uue staadioni rajamine (ehitustööd olid lakanud) ja täita asjakohased täitmatajäänud kohustused omavalitsuse ees (maa ja sellega seotud sportimiseks mõeldud ala vahetus); |
| --- | --- |

(c)

kohustus viia lõpule Valencia CFi uue staadioni rajamine (ehitustööd olid lakanud) ja täita asjakohased täitmatajäänud kohustused omavalitsuse ees (maa ja sellega seotud sportimiseks mõeldud ala vahetus);

| (d) | uue staadioni jäämine Valencia CFi varaks; |
| --- | --- |

(d)

uue staadioni jäämine Valencia CFi varaks;

| (e) | Valencia CF säilitab alaliselt oma varad; varade võõrandamisest saadava tulu kasutamine üksnes Valencia CFi rekapitaliseerimiseks; |
| --- | --- |

(e)

Valencia CF säilitab alaliselt oma varad; varade võõrandamisest saadava tulu kasutamine üksnes Valencia CFi rekapitaliseerimiseks;

| (f) | võitja pidi tagama Valencia CFi varalise ja rahalise tasakaalu viieks aastaks ning kohustuma mitte müüma klubi ega kaotama kontrolli selle aktsiate üle vähemalt viie aasta jooksul; |
| --- | --- |

(f)

võitja pidi tagama Valencia CFi varalise ja rahalise tasakaalu viieks aastaks ning kohustuma mitte müüma klubi ega kaotama kontrolli selle aktsiate üle vähemalt viie aasta jooksul;

| (g) | nn sotsiaalsed kriteeriumid, mille hulka kuulusid väikeaktsionäride olemasolu, Fundación Valencia rolli säilitamine, naiste jalgpalli ja muu sporditegevuse propageerimine, Valencia CFi rahvusvahelise kuvandi tugevdamine. |
| --- | --- |

(g)

nn sotsiaalsed kriteeriumid, mille hulka kuulusid väikeaktsionäride olemasolu, Fundación Valencia rolli säilitamine, naiste jalgpalli ja muu sporditegevuse propageerimine, Valencia CFi rahvusvahelise kuvandi tugevdamine.

| (26) | KPMG ja PwC saatsid väljavalitud investoritele juhised, et saada siduvad pakkumused. Pärast siduvate pakkumuste esitamise tähtaega pakkumused avati ja korralduskomitee kontrollis nende vastavust hankemenetluse nõuetele. Kõrvale jäeti järgmise kolme huvitatud investori pakkumused: [...] (võeti tagasi), [...] (võeti tagasi) ja [...] (ei esitatud teavet maksevõime kohta). Parima investori väljavalimiseks oli ette nähtud kolm nädalat alates pakkumuste esitamise tähtajast. Selles etapis hindasid korralduskomitee ning nõuandvad organid PwC ja KPMG nelja allesjäänud pakkumust. Lõpliku valiku nimekirjas olevate investorite seast tegi Fundación Valencia nõukogu. |
| --- | --- |

(26)

KPMG ja PwC saatsid väljavalitud investoritele juhised, et saada siduvad pakkumused. Pärast siduvate pakkumuste esitamise tähtaega pakkumused avati ja korralduskomitee kontrollis nende vastavust hankemenetluse nõuetele. Kõrvale jäeti järgmise kolme huvitatud investori pakkumused: [...] (võeti tagasi), [...] (võeti tagasi) ja [...] (ei esitatud teavet maksevõime kohta). Parima investori väljavalimiseks oli ette nähtud kolm nädalat alates pakkumuste esitamise tähtajast. Selles etapis hindasid korralduskomitee ning nõuandvad organid PwC ja KPMG nelja allesjäänud pakkumust. Lõpliku valiku nimekirjas olevate investorite seast tegi Fundación Valencia nõukogu.

| (27) | Välja valiti ettevõtja Meriton Holdings Limited pakkumus, mis hõlmas 100 miljoni euro suurust ostuhinda 70,06 % suuruse osaluse eest Valencia CFis (1 481 368 aktsiat hinnaga 67,5 eurot aktsia), Valencia CFi 229 miljoni euro suuruse Bankiale tasumata võla pikaajalist refinantseerimist, 100 miljoni euro suurust aktsionäri krediidiliini ja kohustust mitte vähendada vähemusaktsionäridele kuuluvaid aktsiaid. |
| --- | --- |

(27)

Välja valiti ettevõtja Meriton Holdings Limited pakkumus, mis hõlmas 100 miljoni euro suurust ostuhinda 70,06 % suuruse osaluse eest Valencia CFis (1 481 368 aktsiat hinnaga 67,5 eurot aktsia), Valencia CFi 229 miljoni euro suuruse Bankiale tasumata võla pikaajalist refinantseerimist, 100 miljoni euro suurust aktsionäri krediidiliini ja kohustust mitte vähendada vähemusaktsionäridele kuuluvaid aktsiaid.

| (28) | Pärast eespool nimetatud hinna maksmist Fundación Valenciale maksis Fundación Valencia 2014. aasta oktoobris Bankiale tagasi 2009. aasta laenu kogusumma 75 miljonit eurot ja 2010. aastal laenule lisandunud 6 miljonit eurot koos tasumata intressi ning muude kulude ja kohustustega. Seejärel IVFi riigigarantii tühistati. Pärast Bankia laenu tagasimaksmist jäi Fundación Valencial veel üle 6 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(28)

Pärast eespool nimetatud hinna maksmist Fundación Valenciale maksis Fundación Valencia 2014. aasta oktoobris Bankiale tagasi 2009. aasta laenu kogusumma 75 miljonit eurot ja 2010. aastal laenule lisandunud 6 miljonit eurot koos tasumata intressi ning muude kulude ja kohustustega. Seejärel IVFi riigigarantii tühistati. Pärast Bankia laenu tagasimaksmist jäi Fundación Valencial veel üle 6 miljonit eurot.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (29) | 18. detsembril 2013 otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et Valencia CFi, Hercules CFi ja Elche CFi võis kindlaksmääratud meetmete rakendamise ajal pidada raskustes olevateks äriühinguteks. Komisjon väljendas kahtlust ka selle kohta, kas meetmed on kooskõlas komisjoni teatisega EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (5) (edaspidi „2008. aasta garantiiteatis“), ning jõudis esialgsele järeldusele, et meetmetega anti abisaajatele eelis. |
| --- | --- |

(29)

18. detsembril 2013 otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et Valencia CFi, Hercules CFi ja Elche CFi võis kindlaksmääratud meetmete rakendamise ajal pidada raskustes olevateks äriühinguteks. Komisjon väljendas kahtlust ka selle kohta, kas meetmed on kooskõlas komisjoni teatisega EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (5) (edaspidi „2008. aasta garantiiteatis“), ning jõudis esialgsele järeldusele, et meetmetega anti abisaajatele eelis.

5

| (30) | Peale selle asus komisjon menetluse algatamise otsuses esialgsele seisukohale, et Hispaania riigil oli Generalitat Valenciana kaudu IVFile selge ja otsene mõju, samuti jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et meetmed olid seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(30)

Peale selle asus komisjon menetluse algatamise otsuses esialgsele seisukohale, et Hispaania riigil oli Generalitat Valenciana kaudu IVFile selge ja otsene mõju, samuti jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et meetmed olid seostatavad riigiga.

| (31) | Eespool öeldu põhjal väljendas komisjon kahtlust nelja hinnatava meetme kohta ja jõudis esialgsele järeldusele, et nende kõigi puhul on tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(31)

Eespool öeldu põhjal väljendas komisjon kahtlust nelja hinnatava meetme kohta ja jõudis esialgsele järeldusele, et nende kõigi puhul on tegemist riigiabiga.

| (32) | Sellele lisaks leidis komisjon, et riigi garanteeritud laenudest lõppkokkuvõttes kasu saanud üksused olid Valencia CF, Hercules CF ja Elche CF, sest laenud ja garantiid anti selleks, et osta uusi aktsiaid, mille klubid olid oma kapitali suurendamiseks emiteerinud. Samuti jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et ei saa välistada, et Fundación Valencia, Fundación Hercules ja Fundación Elche ei olnud abi andmisel pelgalt riigi ja klubide vahendajad, vaid said kindlaksmääratud meetmetest ka kasu. |
| --- | --- |

(32)

Sellele lisaks leidis komisjon, et riigi garanteeritud laenudest lõppkokkuvõttes kasu saanud üksused olid Valencia CF, Hercules CF ja Elche CF, sest laenud ja garantiid anti selleks, et osta uusi aktsiaid, mille klubid olid oma kapitali suurendamiseks emiteerinud. Samuti jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et ei saa välistada, et Fundación Valencia, Fundación Hercules ja Fundación Elche ei olnud abi andmisel pelgalt riigi ja klubide vahendajad, vaid said kindlaksmääratud meetmetest ka kasu.

| (33) | Komisjon kahtles ka nelja hinnatava meetme kokkusobivuses siseturuga, eelkõige seetõttu, et Hispaania ametiasutused ei esitanud kokkusobivuse kohta ühtki võimalikku põhjendust. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon kahtles ka nelja hinnatava meetme kokkusobivuses siseturuga, eelkõige seetõttu, et Hispaania ametiasutused ei esitanud kokkusobivuse kohta ühtki võimalikku põhjendust.

| (34) | Võttes arvesse kõnealuste meetmete laadi ning asjaolu, et meetmete rakendamise ajal võis Valencia CFi, Hercules CFi ja Elche CFi pidada raskustes olevateks äriühinguteks, märkis komisjon, et meetmete kokkusobivust saab hinnata üksnes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel ning lähtudes eelkõige ühenduse 2004. aasta suunistest raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (6) (edaspidi „2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunised“). Kõigepealt märkis komisjon, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 3.1 sätestatud päästmisabi tingimused ei paista olevat täietud. Suuniste punktis 3.2 määratletud ümberkorraldamisabi puhul rõhutas komisjon, et kindlaksmääratud meetmeid oli rakendatud ilma suunistes sätestatud tingimustele vastava usaldusväärse ümberkorraldamiskavata. |
| --- | --- |

(34)

Võttes arvesse kõnealuste meetmete laadi ning asjaolu, et meetmete rakendamise ajal võis Valencia CFi, Hercules CFi ja Elche CFi pidada raskustes olevateks äriühinguteks, märkis komisjon, et meetmete kokkusobivust saab hinnata üksnes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel ning lähtudes eelkõige ühenduse 2004. aasta suunistest raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (6) (edaspidi „2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunised“). Kõigepealt märkis komisjon, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 3.1 sätestatud päästmisabi tingimused ei paista olevat täietud. Suuniste punktis 3.2 määratletud ümberkorraldamisabi puhul rõhutas komisjon, et kindlaksmääratud meetmeid oli rakendatud ilma suunistes sätestatud tingimustele vastava usaldusväärse ümberkorraldamiskavata.

6

| (35) | Veel märkis komisjon, et paistis, et Valencia CF oli saanud raskustes olemise ajal kasu korduvatest talle rakendatud meetmetest, seega ei tundunud 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 3.3 sätestatud ühekordse abi tingimus olevat täidetud. |
| --- | --- |

(35)

Veel märkis komisjon, et paistis, et Valencia CF oli saanud raskustes olemise ajal kasu korduvatest talle rakendatud meetmetest, seega ei tundunud 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 3.3 sätestatud ühekordse abi tingimus olevat täidetud.

4.   LIIKMESRIIKIDE SEISUKOHT

LIIKMESRIIKIDE SEISUKOHT

| (36) | Ametliku uurimismenetluse käigus esitasid märkusi nii Hispaania ametiasutused kui ka IVF (nii Generalitat Valenciana asutusena kui ka kõnealuste meetmete rakendajana). Need märkused langevad suuresti kokku ja seetõttu tutvustatakse neid järgmistes põhjendustes koos. Märkused esitatakse Hispaania märkustena, sest IVF on üksus, mis kuulub Generalitat Valencianale ja on Generalitat Valenciana kontrolli all. |
| --- | --- |

(36)

Ametliku uurimismenetluse käigus esitasid märkusi nii Hispaania ametiasutused kui ka IVF (nii Generalitat Valenciana asutusena kui ka kõnealuste meetmete rakendajana). Need märkused langevad suuresti kokku ja seetõttu tutvustatakse neid järgmistes põhjendustes koos. Märkused esitatakse Hispaania märkustena, sest IVF on üksus, mis kuulub Generalitat Valencianale ja on Generalitat Valenciana kontrolli all.

| (37) | Hispaania leiab, et 1., 2., 3. ja 4. meede ei kujutanud endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel riigiabi, sest kõnealuste garantiide andmine ja ka nende tingimused olid vastavuses eelarvetega, mis olid heaks kiidetud kooskõlas Hispaania õigusaktides ette nähtud sätete ja piirangutega (7). |
| --- | --- |

(37)

Hispaania leiab, et 1., 2., 3. ja 4. meede ei kujutanud endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel riigiabi, sest kõnealuste garantiide andmine ja ka nende tingimused olid vastavuses eelarvetega, mis olid heaks kiidetud kooskõlas Hispaania õigusaktides ette nähtud sätete ja piirangutega (7).

7

| (38) | Samuti märgib Hispaania, et 1., 2., 3. ja 4. meetmega ei antud kõnealuste garantiide saajatele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel põhjendamatut eelist, sest 2008. aasta garantiiteatise sätetest oli kinni peetud:






  (a) | aluseks olevaid tehinguid oli kirjeldatud ja need olid mõõdetavad; |
| --- | --- | --- |

(38)

Samuti märgib Hispaania, et 1., 2., 3. ja 4. meetmega ei antud kõnealuste garantiide saajatele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel põhjendamatut eelist, sest 2008. aasta garantiiteatise sätetest oli kinni peetud:

(a)

aluseks olevaid tehinguid oli kirjeldatud ja need olid mõõdetavad;

| (b) | IVF sai kõnealuste garantiide puhul vastugarantiid, eelkõige seati pant aktsiatele, mille sihtasutused olid garanteeritud laenude abil omandanud; |
| --- | --- |

(b)

IVF sai kõnealuste garantiide puhul vastugarantiid, eelkõige seati pant aktsiatele, mille sihtasutused olid garanteeritud laenude abil omandanud;

| (c) | garantiide saajad, st kolm sihtasutust, ei olnud garantiide andmise ajal raskustes; |
| --- | --- |

(c)

garantiide saajad, st kolm sihtasutust, ei olnud garantiide andmise ajal raskustes;

| (d) | garanteeritud laenude garantiitasud ja intressimäärad vastasid turutingimustele. |
| --- | --- |

(d)

garanteeritud laenude garantiitasud ja intressimäärad vastasid turutingimustele.

| (39) | Peale selle väidab Hispaania, et Fundación Valencia 2009. aasta otsus investeerida Valencia CFi aktsiatesse oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ja seega ei antud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohast põhjendamatut eelist järgmistel põhjustel:






  (a) | IVFi otsus rakendada 1. meedet põhines Valencia CFi elujõulisuse kaval, milles oli kirjeldatud klubi häid majanduslikke väljavaateid, eelkõige tänu klubi uue staadioni tegevusele (vt põhjendus 20); |
| --- | --- | --- |

(39)

Peale selle väidab Hispaania, et Fundación Valencia 2009. aasta otsus investeerida Valencia CFi aktsiatesse oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ja seega ei antud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohast põhjendamatut eelist järgmistel põhjustel:

(a)

IVFi otsus rakendada 1. meedet põhines Valencia CFi elujõulisuse kaval, milles oli kirjeldatud klubi häid majanduslikke väljavaateid, eelkõige tänu klubi uue staadioni tegevusele (vt põhjendus 20);

| (b) | Fundación Valencia pidi kokkuleppe kohaselt kasutama saadud laenu tagasimaksmiseks tulu, mille ta teenib 2009. aastal omandatud Valencia CFi aktsiate müügist; |
| --- | --- |

(b)

Fundación Valencia pidi kokkuleppe kohaselt kasutama saadud laenu tagasimaksmiseks tulu, mille ta teenib 2009. aastal omandatud Valencia CFi aktsiate müügist;

| (c) | 2014. aasta müügiprotsessis osales arvukalt olulisi investoreid, mis tõestab, et turul oldi müügist huvitatud; |
| --- | --- |

(c)

2014. aasta müügiprotsessis osales arvukalt olulisi investoreid, mis tõestab, et turul oldi müügist huvitatud;

| (d) | selles 2014. aasta müügiprotsessis välja valitud ostja pakutud hind (67,5 eurot aktsia) oli suurem kui hind, millega Fundación Valencia omandas Valencia CFi aktsiad 2009. aastal (48,08 eurot aktsia). |
| --- | --- |

(d)

selles 2014. aasta müügiprotsessis välja valitud ostja pakutud hind (67,5 eurot aktsia) oli suurem kui hind, millega Fundación Valencia omandas Valencia CFi aktsiad 2009. aastal (48,08 eurot aktsia).

| (40) | Lisaks väidab Hispaania, et uuritavate meetmete puhul ei ole täidetud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohane konkurentsi ja liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise kriteerium, sest






  (a) | kui võrrelda Valencia CFi olukorda teiste samaväärsetes liigades, näiteks Premier League'is mängivate klubide olukorraga, on näha, et Valencia CF teenis 2012. aastal ülekandeõigustelt vähem tulu kui isegi Blackpool, meeskond, kelle tulu oli Premier League'is väikseim. Samuti ei olnud hooajal 2011–2012 Valencia CFi mängijate särgi rinnaesisel peasponsori logo, mis viitab klubi raskustele konkureerimisel sponsorluse turul. Lõpetuseks pidi klubi müüma uuritaval ajavahemikul oma kõige väärtuslikumad mängijad, mis vähendas klubi väljavaateid saavutada spordivõistlustel edu; |
| --- | --- | --- |

(40)

Lisaks väidab Hispaania, et uuritavate meetmete puhul ei ole täidetud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohane konkurentsi ja liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise kriteerium, sest

(a)

kui võrrelda Valencia CFi olukorda teiste samaväärsetes liigades, näiteks Premier League'is mängivate klubide olukorraga, on näha, et Valencia CF teenis 2012. aastal ülekandeõigustelt vähem tulu kui isegi Blackpool, meeskond, kelle tulu oli Premier League'is väikseim. Samuti ei olnud hooajal 2011–2012 Valencia CFi mängijate särgi rinnaesisel peasponsori logo, mis viitab klubi raskustele konkureerimisel sponsorluse turul. Lõpetuseks pidi klubi müüma uuritaval ajavahemikul oma kõige väärtuslikumad mängijad, mis vähendas klubi väljavaateid saavutada spordivõistlustel edu;

| (b) | Hercules CF oli laenu saamise ajal teises liigas. Klubi on ja on alati olnud geograafiliselt ulatuselt kohalik ning ei ole kunagi osalenud Euroopa tasandi võistlustel; |
| --- | --- |

(b)

Hercules CF oli laenu saamise ajal teises liigas. Klubi on ja on alati olnud geograafiliselt ulatuselt kohalik ning ei ole kunagi osalenud Euroopa tasandi võistlustel;

| (c) | Elche CF ei ole kunagi kvalifitseerunud Euroopa tasandi võistlustele ja klubi majanduslik mõju ulatub harva väljapoole Alicante provintsi. Lisaks on Elche üksus, mis ei ole võimeline meelitama ligi jalgpallureid teistelt turgudelt finantstingimustel, mis oleksid muutnud konkurentsi. |
| --- | --- |

(c)

Elche CF ei ole kunagi kvalifitseerunud Euroopa tasandi võistlustele ja klubi majanduslik mõju ulatub harva väljapoole Alicante provintsi. Lisaks on Elche üksus, mis ei ole võimeline meelitama ligi jalgpallureid teistelt turgudelt finantstingimustel, mis oleksid muutnud konkurentsi.

| (41) | Hispaania väidab, et Fundación Valencia garanteeritud laenu tagasimaksmise graafiku kohaselt oli Fundación Valencia kohustatud müüma kõik omandatud Valencia CFi aktsiad 30. juuniks 2015 järgmiselt: (a) 31. detsembril 2010 lõppevas esimeses etapis tuli Fundación Valencial müüa vähemalt 47 663 aktsiat hinnaga 53,5 eurot aktsia ja (b) 30. juunil 2015 lõppevas teises etapis tuli Fundación Valencial müüa 852 452 aktsiat. Fundación Valencia kohustus oli kasutada aktsiate müügist saadavat tulu garanteeritud laenu tagasimaksmiseks. |
| --- | --- |

(41)

Hispaania väidab, et Fundación Valencia garanteeritud laenu tagasimaksmise graafiku kohaselt oli Fundación Valencia kohustatud müüma kõik omandatud Valencia CFi aktsiad 30. juuniks 2015 järgmiselt: (a) 31. detsembril 2010 lõppevas esimeses etapis tuli Fundación Valencial müüa vähemalt 47 663 aktsiat hinnaga 53,5 eurot aktsia ja (b) 30. juunil 2015 lõppevas teises etapis tuli Fundación Valencial müüa 852 452 aktsiat. Fundación Valencia kohustus oli kasutada aktsiate müügist saadavat tulu garanteeritud laenu tagasimaksmiseks.

| (42) | Hispaania ei vaidle vastu komisjoni esialgsetele järeldustele (ja isegi tunnistab), et IVFi otsused rakendada kõnealuseid meetmeid oli seostatavad riigiga ning et Valencia CF, Hercules CF ja Elche CF olid kõnealuste meetmete rakendamise ajal raskustes. Peale selle tunnistab Hispaania, et garantiid, mis IVF andis Fundación Valenciale, Fundación Herculesele ja Fundación Elchele antud laenudele, katsid kõikidel juhtudel 100 % aluseks olevast laenukapitalist ning intressi ja garanteeritud tehingu kulud. |
| --- | --- |

(42)

Hispaania ei vaidle vastu komisjoni esialgsetele järeldustele (ja isegi tunnistab), et IVFi otsused rakendada kõnealuseid meetmeid oli seostatavad riigiga ning et Valencia CF, Hercules CF ja Elche CF olid kõnealuste meetmete rakendamise ajal raskustes. Peale selle tunnistab Hispaania, et garantiid, mis IVF andis Fundación Valenciale, Fundación Herculesele ja Fundación Elchele antud laenudele, katsid kõikidel juhtudel 100 % aluseks olevast laenukapitalist ning intressi ja garanteeritud tehingu kulud.

| (43) | Hispaania esitas 1. ja 4. meetme kohta (mida rakendati Valencia CFi ja Fundación Valencia suhtes) ka 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohased kokkusobivuse põhjendused, juhuks kui komisjon peaks järeldama, et kõnealused meetmed kujutavad endast riigiabi. |
| --- | --- |

(43)

Hispaania esitas 1. ja 4. meetme kohta (mida rakendati Valencia CFi ja Fundación Valencia suhtes) ka 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohased kokkusobivuse põhjendused, juhuks kui komisjon peaks järeldama, et kõnealused meetmed kujutavad endast riigiabi.

| (44) | Elujõulisuse taastamise küsimuses leiab Hispaania, et 2009. aasta elujõulisuse kava tagab Valencia CFi pikaajalise elujõulisuse. Sellele lisaks on Hispaania seisukohal, et Valencia CFi kõige väärtuslikumate mängijate müük on asjakohane ja proportsionaalne kompensatsioonimeede. Abi piirdumise tõttu miinimumiga (omapanus) väidab Hispaania, et erasektori ostjate 18,8 miljoni euro suurune osalus 2009. aastal toimunud kapitali suurendamises tuleks tunnistada omapanuseks. Ühekordse abi põhimõtte puhul on Hispaania seisukohal, et sellest põhimõttest peeti kinni, sest 4. meetmega üksnes suurendati 10. novembril 2010 olemasolevat garantiid 6 miljoni euro võrra, mida ei saa pidada uue garantii ja seega uue riigiabi andmiseks Valencia CFile. Hispaania sõnul ei hõlma 4. meede mingit muud riigigarantiid, sest IVF maksis 2013. aasta veebruaris 4,9 miljonit eurot ainult selleks, et katta Bankia riigigarantii osaline kasutamine intressimakse tegematajätmise tõttu 26. augustil 2012. |
| --- | --- |

(44)

Elujõulisuse taastamise küsimuses leiab Hispaania, et 2009. aasta elujõulisuse kava tagab Valencia CFi pikaajalise elujõulisuse. Sellele lisaks on Hispaania seisukohal, et Valencia CFi kõige väärtuslikumate mängijate müük on asjakohane ja proportsionaalne kompensatsioonimeede. Abi piirdumise tõttu miinimumiga (omapanus) väidab Hispaania, et erasektori ostjate 18,8 miljoni euro suurune osalus 2009. aastal toimunud kapitali suurendamises tuleks tunnistada omapanuseks. Ühekordse abi põhimõtte puhul on Hispaania seisukohal, et sellest põhimõttest peeti kinni, sest 4. meetmega üksnes suurendati 10. novembril 2010 olemasolevat garantiid 6 miljoni euro võrra, mida ei saa pidada uue garantii ja seega uue riigiabi andmiseks Valencia CFile. Hispaania sõnul ei hõlma 4. meede mingit muud riigigarantiid, sest IVF maksis 2013. aasta veebruaris 4,9 miljonit eurot ainult selleks, et katta Bankia riigigarantii osaline kasutamine intressimakse tegematajätmise tõttu 26. augustil 2012.

| (45) | Lõpetuseks märgib komisjon, et Hispaania ei ole esitanud kava Hercules CFi ja Elche CFi finantsväljavaadete kohta ajal, mil neile anti riigigarantiid (2010. ja 2011. aastal). Lisaks ei ole Hispaania esitanud märkusi, milles oleks põhjendatud 2. ja 3. meetme kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(45)

Lõpetuseks märgib komisjon, et Hispaania ei ole esitanud kava Hercules CFi ja Elche CFi finantsväljavaadete kohta ajal, mil neile anti riigigarantiid (2010. ja 2011. aastal). Lisaks ei ole Hispaania esitanud märkusi, milles oleks põhjendatud 2. ja 3. meetme kokkusobivust siseturuga.

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (46) | Komisjon sai ametliku uurimismenetluse käigus märkused Valencia CFilt ja Fundación Valencialt, mis langevad suuresti kokku Hispaania ja IVFi märkustega (vt põhjendused 36–45). Nende kokkulangevate väidete esitamise kõrval väitsid kõnealused huvitatud isikud järgmist:






  (a) | Valencia CF väitis, et 2009. aastal Fundación Valencia omandatud aktsiate müük hinnaga, mis oli suurem hinnast 48,08 eurot aktsia, millega aktsiad olid omandatud (vt põhjendus 6), ja asjaolu, et garantii andmise pärast oli kõnealustele aktsiatele seatud IVFi kasuks pant, näitavad, et IVF käitus kooskõlas turutingimustes tegutseva investori põhimõttega, sest aktsiate väärtus kattis IVFi riski garantii andjana. |
| --- | --- | --- |

(46)

Komisjon sai ametliku uurimismenetluse käigus märkused Valencia CFilt ja Fundación Valencialt, mis langevad suuresti kokku Hispaania ja IVFi märkustega (vt põhjendused 36–45). Nende kokkulangevate väidete esitamise kõrval väitsid kõnealused huvitatud isikud järgmist:

(a)

Valencia CF väitis, et 2009. aastal Fundación Valencia omandatud aktsiate müük hinnaga, mis oli suurem hinnast 48,08 eurot aktsia, millega aktsiad olid omandatud (vt põhjendus 6), ja asjaolu, et garantii andmise pärast oli kõnealustele aktsiatele seatud IVFi kasuks pant, näitavad, et IVF käitus kooskõlas turutingimustes tegutseva investori põhimõttega, sest aktsiate väärtus kattis IVFi riski garantii andjana.

| (b) | Valencia CF väitis, et kuna Valencia CFi omandiõigus läks üle avatud ja konkurentsipõhise hankemenetluse raames, kajastus abielement turuhinnas ja sisaldus ostuhinnas. Seepärast jääb abist saadav kasu aktsiate müüjale. Valencia CF väitis, et eespool öeldu on kooskõlas kohtupraktikaga (8). Valencia CFi sõnul tuleb eespool öeldut arvesse võttes riigigarantii abisumma tagasi nõuda müüjalt, st Fundación Valencialt. |
| --- | --- |

(b)

Valencia CF väitis, et kuna Valencia CFi omandiõigus läks üle avatud ja konkurentsipõhise hankemenetluse raames, kajastus abielement turuhinnas ja sisaldus ostuhinnas. Seepärast jääb abist saadav kasu aktsiate müüjale. Valencia CF väitis, et eespool öeldu on kooskõlas kohtupraktikaga (8). Valencia CFi sõnul tuleb eespool öeldut arvesse võttes riigigarantii abisumma tagasi nõuda müüjalt, st Fundación Valencialt.

8

| (c) | Peale selle oli Valencia CF seda meelt, et tema mängijate koondturuväärtusest (9) koos asjaoluga, et klubi osa- või aktsiakapital aastatel 2007–2009 ei vähenenud, vaid püsis muutumatu, ning klubi jõudis 2011. ja 2012. aastal taas kasumisse, piisab kummutamaks eeldust, et Valencia CF oli rahalistes raskustes, sest tema omakapital oli 2007.–2009. aastal negatiivne. Lisaks kinnitasid Fundación Valencia korraldatud avatud pakkumismenetlus, pakkujate suur arv ja ettevõtja Meriton Holdings Limited makstud suur ostuhind, et Valencia CFi tegelik majanduslik väärtus on suurem Valencia CFi aastaaruannetes kajastatud puhasväärtusest ning hõlmab klubi mängijate turuväärtust, klubi kaubamärki ja klubi rahvusvahelist haaret. |
| --- | --- |

(c)

Peale selle oli Valencia CF seda meelt, et tema mängijate koondturuväärtusest (9) koos asjaoluga, et klubi osa- või aktsiakapital aastatel 2007–2009 ei vähenenud, vaid püsis muutumatu, ning klubi jõudis 2011. ja 2012. aastal taas kasumisse, piisab kummutamaks eeldust, et Valencia CF oli rahalistes raskustes, sest tema omakapital oli 2007.–2009. aastal negatiivne. Lisaks kinnitasid Fundación Valencia korraldatud avatud pakkumismenetlus, pakkujate suur arv ja ettevõtja Meriton Holdings Limited makstud suur ostuhind, et Valencia CFi tegelik majanduslik väärtus on suurem Valencia CFi aastaaruannetes kajastatud puhasväärtusest ning hõlmab klubi mängijate turuväärtust, klubi kaubamärki ja klubi rahvusvahelist haaret.

9

| (d) | Peale selle väidab Valencia CF, et mis tahes abielemendi arvutamisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et uuritava meetme rakendamise ajal ei olnud Valencia CF rahalistes raskustes, vaid pigem oli tema reitingukategooria rahuldav, ning et Fundación Valencia Valencia CFi aktsiatele IVFi kasuks pandi seadmist tuleks lugeda kõrgel või vähemalt normaalsel tasemel tagatiseks. |
| --- | --- |

(d)

Peale selle väidab Valencia CF, et mis tahes abielemendi arvutamisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et uuritava meetme rakendamise ajal ei olnud Valencia CF rahalistes raskustes, vaid pigem oli tema reitingukategooria rahuldav, ning et Fundación Valencia Valencia CFi aktsiatele IVFi kasuks pandi seadmist tuleks lugeda kõrgel või vähemalt normaalsel tasemel tagatiseks.

| (e) | Samuti väidab Valencia CF, et 2009. aasta garantii on kooskõlas finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks mõeldud 2009. aasta ajutise ühenduse riigiabi meetmete raamistikuga, (10) mis võeti vastu selleks, et kõrvaldada 2008. aasta oktoobris alanud majandus- ja finantskriisist tulenevad puudujäägid. |
| --- | --- |

(e)

Samuti väidab Valencia CF, et 2009. aasta garantii on kooskõlas finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks mõeldud 2009. aasta ajutise ühenduse riigiabi meetmete raamistikuga, (10) mis võeti vastu selleks, et kõrvaldada 2008. aasta oktoobris alanud majandus- ja finantskriisist tulenevad puudujäägid.

10

| (f) | Fundación Valencia märgib, et tema haldusorganid võtsid vastu tagasimaksegraafiku, mis esitati Generalitat Valencianale ja Bankiale, et viimati nimetatu saaks anda kõnealuse garantii ja laenu. Selle graafiku kohaselt oli Fundación Valencia kohustatud müüma kõik omandatud Valencia CFi aktsiad 30. juuniks 2015 järgmiselt: (a) 31. detsembril 2010 lõppevas esimeses etapis tuli Fundación Valencial müüa vähemalt 47 663 aktsiat hinnaga 53,5 eurot aktsia, teenides ligikaudu 2,5 miljonit eurot tulu, ja (b) 30. juunil 2015 lõppevas teises etapis tuli Fundación Valencial müüa 852 452 aktsiat hinnaga 53,50–67,5 eurot aktsia. Fundación Valencia täheldab, et tähtaeg 30. juuni 2015 langeb kokku garanteeritud laenu tähtajaga. Fundación Valencia kohustus oli kasutada aktsiate müügist saadavat tulu garanteeritud laenu amortisatsiooniks. Fundación Valencia märgib, et aktsiate müügihind pidi katma aktsiate nimiväärtuse ja intressi, mis võis koguneda garanteeritud laenult asjaomasel ajavahemikul. Nii tuli müügihinda suurendada, kui Fundación Valencia ja Bankia vahel aktsiate omandamiseks sõlmitud laenulepingu aastaintress suurenes (st ületas kokkulepitud 6 %). Fundación Valencia lisab, et garanteeritud laenu tagasimaksmiseks tuli kasutada ka asutuste ja kolmandate isikute (riigiasutused ja eraettevõtted) rahalisi panuseid ning tavapärase tegevuse käigus pidevalt teenitavat tulu. Sellepärast märgib Fundación Valencia, et esimest intressimakset, mille tähtaeg oli 27. august 2010, ei olnud võimalik teha esimeses etapis aktsiate müümisel tekkinud viivituse tõttu, mis tõi kaasa selle, et 10. novembril 2010 suurenes garanteeritud laen 6 miljoni euro võrra (4. meede, vt põhjendus 11). |
| --- | --- |

(f)

Fundación Valencia märgib, et tema haldusorganid võtsid vastu tagasimaksegraafiku, mis esitati Generalitat Valencianale ja Bankiale, et viimati nimetatu saaks anda kõnealuse garantii ja laenu. Selle graafiku kohaselt oli Fundación Valencia kohustatud müüma kõik omandatud Valencia CFi aktsiad 30. juuniks 2015 järgmiselt: (a) 31. detsembril 2010 lõppevas esimeses etapis tuli Fundación Valencial müüa vähemalt 47 663 aktsiat hinnaga 53,5 eurot aktsia, teenides ligikaudu 2,5 miljonit eurot tulu, ja (b) 30. juunil 2015 lõppevas teises etapis tuli Fundación Valencial müüa 852 452 aktsiat hinnaga 53,50–67,5 eurot aktsia. Fundación Valencia täheldab, et tähtaeg 30. juuni 2015 langeb kokku garanteeritud laenu tähtajaga. Fundación Valencia kohustus oli kasutada aktsiate müügist saadavat tulu garanteeritud laenu amortisatsiooniks. Fundación Valencia märgib, et aktsiate müügihind pidi katma aktsiate nimiväärtuse ja intressi, mis võis koguneda garanteeritud laenult asjaomasel ajavahemikul. Nii tuli müügihinda suurendada, kui Fundación Valencia ja Bankia vahel aktsiate omandamiseks sõlmitud laenulepingu aastaintress suurenes (st ületas kokkulepitud 6 %). Fundación Valencia lisab, et garanteeritud laenu tagasimaksmiseks tuli kasutada ka asutuste ja kolmandate isikute (riigiasutused ja eraettevõtted) rahalisi panuseid ning tavapärase tegevuse käigus pidevalt teenitavat tulu. Sellepärast märgib Fundación Valencia, et esimest intressimakset, mille tähtaeg oli 27. august 2010, ei olnud võimalik teha esimeses etapis aktsiate müümisel tekkinud viivituse tõttu, mis tõi kaasa selle, et 10. novembril 2010 suurenes garanteeritud laen 6 miljoni euro võrra (4. meede, vt põhjendus 11).

| (g) | Fundación Valencia märgib ka seda, et ta maksis 2013. aasta veebruaris Bankiale 5 221 517,39 eurot, sest IVF (garantii andja) kasutas garantiid osaliselt ja tasus vastava summa. |
| --- | --- |

(g)

Fundación Valencia märgib ka seda, et ta maksis 2013. aasta veebruaris Bankiale 5 221 517,39 eurot, sest IVF (garantii andja) kasutas garantiid osaliselt ja tasus vastava summa.

| (h) | Lõpetuseks märgib Fundación Valencia, et 2009. aasta garantii tühistati 24. oktoobril 2014. Samas ei olnud garantii Hispaanias algatatud erinevate kohtumenetluste tõttu alati jõus ning esines ajavahemikke, kus garantiid ei olnud, sest kohtud olid kuulutanud selle algusest peale kehtetuks, ja teisi ajavahemikke, kus garantii oli kaitsemeetmeid käsitleva kohtu korraldusega peatatud. Sellepärast väidab Fundación Valencia, et kui peaks otsustatama, et kõnealune garantii hõlmab riigiabielementi, peaks komisjon oma hindamises arvesse võtma ka nimetatud ajavahemikke, kus garantii oli peatatud või kus garantii ei kehtinud. |
| --- | --- |

(h)

Lõpetuseks märgib Fundación Valencia, et 2009. aasta garantii tühistati 24. oktoobril 2014. Samas ei olnud garantii Hispaanias algatatud erinevate kohtumenetluste tõttu alati jõus ning esines ajavahemikke, kus garantiid ei olnud, sest kohtud olid kuulutanud selle algusest peale kehtetuks, ja teisi ajavahemikke, kus garantii oli kaitsemeetmeid käsitleva kohtu korraldusega peatatud. Sellepärast väidab Fundación Valencia, et kui peaks otsustatama, et kõnealune garantii hõlmab riigiabielementi, peaks komisjon oma hindamises arvesse võtma ka nimetatud ajavahemikke, kus garantii oli peatatud või kus garantii ei kehtinud.

| (47) | Komisjon sai märkused ka spordiliidult Liga Nacional de Fútbol Profesional (professionaalse jalgpalli liiga, edaspidi „LFP“), kuhu kuuluvad spordi valdkonnas tegutsevad aktsiaseltsid ning kõik Hispaania esimese ja teise liiga jalgpalliklubid, kes osalevad riigi tasandil korraldatavatel ametlikel profiklubide võistlustel. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon sai märkused ka spordiliidult Liga Nacional de Fútbol Profesional (professionaalse jalgpalli liiga, edaspidi „LFP“), kuhu kuuluvad spordi valdkonnas tegutsevad aktsiaseltsid ning kõik Hispaania esimese ja teise liiga jalgpalliklubid, kes osalevad riigi tasandil korraldatavatel ametlikel profiklubide võistlustel.

| (48) | Oma märkustes leiab LFP, et menetluse algatamise otsuse esimene lugemine ei too vajalikku selgust selle kohta, milline on võimaliku abi võimalik mõju võistlustele, samuti ei anna see selgust liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva mõju kohta. Peale selle väidab LFP, et spordisektoris üldiselt ja eriti jalgpallisektoris, eeskätt tänu selle spordiala populaarsusele noorte seas, tuleks rakendada erikohtlemist, nagu on tunnistatud ELi toimimise lepingu artiklis 165. Veel väidab LFP, et professionaalsete spordiklubide sporditegevus kujutab endast vaieldamatult avaliku teenuse osutamist, mistõttu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2 ei tohi konkurentsieeskirjade kohaldamine kõnealuste klubide suhtes juriidiliselt ega faktiliselt takistada klubidele määratud eriülesannete täitmist. Sellepärast leiab LFP, et selle põhimõttega läheb selgelt kokku ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erand, mille kohaselt on siseturuga kokkusobiv abi teatud majandustegevuse [...] soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Peale selle muudab asjaolu, et komisjon ei ole senimaani võtnud vastu suuniseid aluslepingus sätestatud riigiabieeskirjade kohaldamise kohta ärilise sporditegevuse suhtes, selle juhtumi hindamise LFP meelest keeruliseks, kuivõrd pelgalt väljastpoolt vaatluse all olevat sektorit pärit üldiste ja erisuguste normide analoogse kohaldamisega ei ole võimalik saada asjakohast lahendust, sest lisaks sellega kaasnevale õiguslikule ebakindlusele esineb selge ja ilmne oht hinnata juhtumit kallutatult ja osaliselt. Lõpetuseks märgib LFP, et selleks et hinnata väidetavat abi ja selle seaduslikkust liidu õiguse alusel, peaks komisjon arvesse võtma teatavaid LFP eeskirju, mis käsitlevad eeskätt klubide eelarvete heakskiitmist, piiranguid klubide kulutustes, klubide majanduslikku ja finantssuutlikkust, võlausaldajate kaitset, klubide rahanduse ratsionaalsust, vastutustundliku kulutamise edendamist ning klubide pikaajalise elujõulisuse ja kestlikkuse kaitset. |
| --- | --- |

(48)

Oma märkustes leiab LFP, et menetluse algatamise otsuse esimene lugemine ei too vajalikku selgust selle kohta, milline on võimaliku abi võimalik mõju võistlustele, samuti ei anna see selgust liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva mõju kohta. Peale selle väidab LFP, et spordisektoris üldiselt ja eriti jalgpallisektoris, eeskätt tänu selle spordiala populaarsusele noorte seas, tuleks rakendada erikohtlemist, nagu on tunnistatud ELi toimimise lepingu artiklis 165. Veel väidab LFP, et professionaalsete spordiklubide sporditegevus kujutab endast vaieldamatult avaliku teenuse osutamist, mistõttu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2 ei tohi konkurentsieeskirjade kohaldamine kõnealuste klubide suhtes juriidiliselt ega faktiliselt takistada klubidele määratud eriülesannete täitmist. Sellepärast leiab LFP, et selle põhimõttega läheb selgelt kokku ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erand, mille kohaselt on siseturuga kokkusobiv abi teatud majandustegevuse [...] soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Peale selle muudab asjaolu, et komisjon ei ole senimaani võtnud vastu suuniseid aluslepingus sätestatud riigiabieeskirjade kohaldamise kohta ärilise sporditegevuse suhtes, selle juhtumi hindamise LFP meelest keeruliseks, kuivõrd pelgalt väljastpoolt vaatluse all olevat sektorit pärit üldiste ja erisuguste normide analoogse kohaldamisega ei ole võimalik saada asjakohast lahendust, sest lisaks sellega kaasnevale õiguslikule ebakindlusele esineb selge ja ilmne oht hinnata juhtumit kallutatult ja osaliselt. Lõpetuseks märgib LFP, et selleks et hinnata väidetavat abi ja selle seaduslikkust liidu õiguse alusel, peaks komisjon arvesse võtma teatavaid LFP eeskirju, mis käsitlevad eeskätt klubide eelarvete heakskiitmist, piiranguid klubide kulutustes, klubide majanduslikku ja finantssuutlikkust, võlausaldajate kaitset, klubide rahanduse ratsionaalsust, vastutustundliku kulutamise edendamist ning klubide pikaajalise elujõulisuse ja kestlikkuse kaitset.

6.   HISPAANIA TÄHELEPANEKUD HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

HISPAANIA TÄHELEPANEKUD HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (49) | Oma tähelepanekutes huvitatud isikute esitatud märkuste kohta kinnitas Hispaania oma seisukohta, nagu see oli esitatud 2015. aasta 27. aprilli kirjas, mis sisaldas enamikku põhjendustes 36–45 kirjeldatud väiteid. |
| --- | --- |

(49)

Oma tähelepanekutes huvitatud isikute esitatud märkuste kohta kinnitas Hispaania oma seisukohta, nagu see oli esitatud 2015. aasta 27. aprilli kirjas, mis sisaldas enamikku põhjendustes 36–45 kirjeldatud väiteid.

7.   MEETMETE HINDAMINE

MEETMETE HINDAMINE

7.1.   Riigiabi olemasolu

Riigiabi olemasolu

| (50) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(50)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (51) | Et teha järeldus riigiabi olemasolu kohta, peab komisjon hindama, kas kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid (st riigi ressursside ülekandmine, valikulise eelise andmine, konkurentsi võimalik kahjustamine ja ELi-sisese kaubanduse kahjustamine) on kõigi nelja hindamise all oleva meetme puhul täidetud. |
| --- | --- |

(51)

Et teha järeldus riigiabi olemasolu kohta, peab komisjon hindama, kas kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid (st riigi ressursside ülekandmine, valikulise eelise andmine, konkurentsi võimalik kahjustamine ja ELi-sisese kaubanduse kahjustamine) on kõigi nelja hindamise all oleva meetme puhul täidetud.

7.1.1.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (52) | Et meedet käsitataks riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab see olema otseselt või kaudselt antud riigi ressurssidest ja see peab olema seostatav riigiga. Kohtupraktika kohaselt tuleb ettevõtja vahendeid pidada riigi ressurssideks juhul, kui riigil on oma valitseva mõju rakendamise teel selliste ettevõtjate puhul võimalik suunata nende vahendite kasutamist (11). |
| --- | --- |

(52)

Et meedet käsitataks riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab see olema otseselt või kaudselt antud riigi ressurssidest ja see peab olema seostatav riigiga. Kohtupraktika kohaselt tuleb ettevõtja vahendeid pidada riigi ressurssideks juhul, kui riigil on oma valitseva mõju rakendamise teel selliste ettevõtjate puhul võimalik suunata nende vahendite kasutamist (11).

11

| (53) | Riigi ressursside ülekandmine võib toimuda mitmel kujul, sealhulgas riigigarantiina. Riigigarantiid seavad riigi ressursid ohtu, sest garantii makstakse välja riigi eelarvest. Lisaks tähendab igasugune garantii, mida ei ole nõuetekohaselt hüvitatud, riigi rahaliste vahendite kaotamist. Peale selle piisab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 seisukohast sellest, kui garantiiga tekib konkreetne oht põhjustada riigile tulevikus lisakoormus (12). |
| --- | --- |

(53)

Riigi ressursside ülekandmine võib toimuda mitmel kujul, sealhulgas riigigarantiina. Riigigarantiid seavad riigi ressursid ohtu, sest garantii makstakse välja riigi eelarvest. Lisaks tähendab igasugune garantii, mida ei ole nõuetekohaselt hüvitatud, riigi rahaliste vahendite kaotamist. Peale selle piisab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 seisukohast sellest, kui garantiiga tekib konkreetne oht põhjustada riigile tulevikus lisakoormus (12).

12

| (54) | Komisjon märgib kõigepealt, et kõik uuritavad meetmed võttis täielikult IVF. IVFi veebisaidil (13) esitatud teabe kohaselt loodi IVF 28. detsembri 1990. aasta seadusega 7/1990 Valencia valitsusele alluva avaõigusliku üksusena, mille eesmärk on olla peamine avaliku krediidipoliitika vahend ja aidata Valencia valitsusel rakendada finantssüsteemis oma volitusi. IVF on avalik finantseerimisasutus, mida kontrollib Generalitat Valenciana, kelle esindajad osalevad ka IVFi üldnõukogus ja investeerimiskomitees. Praegu tegutseb IVF Generalitat Valenciana rahandusosakonna juures (14). |
| --- | --- |

(54)

Komisjon märgib kõigepealt, et kõik uuritavad meetmed võttis täielikult IVF. IVFi veebisaidil (13) esitatud teabe kohaselt loodi IVF 28. detsembri 1990. aasta seadusega 7/1990 Valencia valitsusele alluva avaõigusliku üksusena, mille eesmärk on olla peamine avaliku krediidipoliitika vahend ja aidata Valencia valitsusel rakendada finantssüsteemis oma volitusi. IVF on avalik finantseerimisasutus, mida kontrollib Generalitat Valenciana, kelle esindajad osalevad ka IVFi üldnõukogus ja investeerimiskomitees. Praegu tegutseb IVF Generalitat Valenciana rahandusosakonna juures (14).

13

14

| (55) | Eespool öeldu põhjal leiab komisjon, et IVFi eesmärk on tihedalt seotud avaliku haldusega ja avaliku sektori asutuse otsuste elluviimisega. Ettevõtja tegevuse avaõiguslik laad on oluline näitaja, mis viitab ettevõtja tegevuse seostatavusele riigiga, (15) eriti kui riik kasutab ettevõtjat poliitika elluviimiseks, (16) mitte üksnes kaubandusliku eesmärgi saavutamiseks (17). Hispaania ei ole esitanud selle näitaja kohta ühtki väidet. Lisaks märgitakse, et Generalitat Valenciana esindajad osalevad IVFi üldnõukogus (vt põhjendus 6). |
| --- | --- |

(55)

Eespool öeldu põhjal leiab komisjon, et IVFi eesmärk on tihedalt seotud avaliku haldusega ja avaliku sektori asutuse otsuste elluviimisega. Ettevõtja tegevuse avaõiguslik laad on oluline näitaja, mis viitab ettevõtja tegevuse seostatavusele riigiga, (15) eriti kui riik kasutab ettevõtjat poliitika elluviimiseks, (16) mitte üksnes kaubandusliku eesmärgi saavutamiseks (17). Hispaania ei ole esitanud selle näitaja kohta ühtki väidet. Lisaks märgitakse, et Generalitat Valenciana esindajad osalevad IVFi üldnõukogus (vt põhjendus 6).

15

16

17

| (56) | Eespool esitatud kaalutluste põhjal leiab komisjon, et riigil oli IVFi üle selge ja otsene mõju. Hispaania ei vaidle sellele vastu. Peale selle märgib Hispaania, et kõnealuste garantiide andmine ja ka nende tingimused olid vastavuses eelarvetega, mis olid heaks kiidetud kooskõlas Hispaania õigusaktides ette nähtud sätete ja piirangutega, viidates eeskätt IVFile (vt põhjendus 37), mis näitab seda, et kõnealuste meetmete puhul oli tegemist riigi ressurssidega. Eespool öeldut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et IVFi rakendatud meetmed hõlmavad riigi ressursse ja on seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(56)

Eespool esitatud kaalutluste põhjal leiab komisjon, et riigil oli IVFi üle selge ja otsene mõju. Hispaania ei vaidle sellele vastu. Peale selle märgib Hispaania, et kõnealuste garantiide andmine ja ka nende tingimused olid vastavuses eelarvetega, mis olid heaks kiidetud kooskõlas Hispaania õigusaktides ette nähtud sätete ja piirangutega, viidates eeskätt IVFile (vt põhjendus 37), mis näitab seda, et kõnealuste meetmete puhul oli tegemist riigi ressurssidega. Eespool öeldut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et IVFi rakendatud meetmed hõlmavad riigi ressursse ja on seostatavad riigiga.

7.1.2.   Valikuline eelis

Valikuline eelis

| (57) | Uuritavate riigi meetmetega antakse valikuline eelis, sest need toovad kasu konkreetsetele ettevõtjatele. Vaadeldava juhtumi puhul võimaldasid kõnealused riigi meetmed vastavatel sihtasutustel rahastada kapitalisüstide kaudu kolme uurimise all oleva klubi aktsiate ostu. |
| --- | --- |

(57)

Uuritavate riigi meetmetega antakse valikuline eelis, sest need toovad kasu konkreetsetele ettevõtjatele. Vaadeldava juhtumi puhul võimaldasid kõnealused riigi meetmed vastavatel sihtasutustel rahastada kapitalisüstide kaudu kolme uurimise all oleva klubi aktsiate ostu.

| (58) | Eelise olemasolu tõttu väidab Hispaania, et 1. meetme rakendamise otsus oli tänu 2009. aasta elujõulisuse kavale kooskõlas turutingimustes tegutseva investori põhimõttega. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda järgmistel põhjustel.






  (a) | 2009. aasta elujõulisuse kava ei sisalda selliste riskide tundlikkuse analüüsi, mis võivad mõjutad Valencia CFi finantstulemusi. Puudu on selle hinnangu põhiaspektid, nagu mõju klubi võimalikele asetustele meistrivõistluste lõpptabelis, hinnamuudatused kinnisvaraturul, sponsorluse turul või ülekandeõiguste turul, võimalikud riskid sellega, kas fännid on suutelised ostma hooaja- või üksikute mängude pileteid, mängijate vigastuste risk, muudatused mängijate ülemineku turul jne. |
| --- | --- | --- |

(58)

Eelise olemasolu tõttu väidab Hispaania, et 1. meetme rakendamise otsus oli tänu 2009. aasta elujõulisuse kavale kooskõlas turutingimustes tegutseva investori põhimõttega. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda järgmistel põhjustel.

(a)

2009. aasta elujõulisuse kava ei sisalda selliste riskide tundlikkuse analüüsi, mis võivad mõjutad Valencia CFi finantstulemusi. Puudu on selle hinnangu põhiaspektid, nagu mõju klubi võimalikele asetustele meistrivõistluste lõpptabelis, hinnamuudatused kinnisvaraturul, sponsorluse turul või ülekandeõiguste turul, võimalikud riskid sellega, kas fännid on suutelised ostma hooaja- või üksikute mängude pileteid, mängijate vigastuste risk, muudatused mängijate ülemineku turul jne.

| (b) | Peale selle jäid elujõulisuse kavas prognoositud finantstulemused allapoole taset, mida võiks pidada Valencia CFi pikaajalise elujõulisuse taastamiseks piisavaks. Nagu on näha eespool esitatud tabelist 4, oli 2009. aasta elujõulisuse kavva märgitud tegevuskahjum kuni 2013. aasta juunis lõppeva majandusaasta lõpuni, st neljal 1. meetme rakendamisele järgneval aastal. Lisaks oli 2014. aasta juunis ja 2015. aasta juunis lõppevateks majandusaastateks prognoositud tegevuskasumi tasuvus väga väike, vastavalt 1 % ja 4 %. Lõpetuseks, mis puudutab klubi prognoositud maksueelset kasumit kuni 2015. aasta juunis lõppeva majandusaastani, siis paika peab sama analüüs kui eespool tegevustulemuste puhul, kusjuures märkimisväärselt paremad tulemused – 50,5 miljonit eurot 2011. aasta juunis lõppeval eelarveaastal ja 154,8 miljonit eurot 2012. aasta juunis lõppeval eelarveaastal – ei ole klubi puhul tüüpilised, vaid on erakorralised maatükkide müügist tulenevad finantstulemused. |
| --- | --- |

(b)

Peale selle jäid elujõulisuse kavas prognoositud finantstulemused allapoole taset, mida võiks pidada Valencia CFi pikaajalise elujõulisuse taastamiseks piisavaks. Nagu on näha eespool esitatud tabelist 4, oli 2009. aasta elujõulisuse kavva märgitud tegevuskahjum kuni 2013. aasta juunis lõppeva majandusaasta lõpuni, st neljal 1. meetme rakendamisele järgneval aastal. Lisaks oli 2014. aasta juunis ja 2015. aasta juunis lõppevateks majandusaastateks prognoositud tegevuskasumi tasuvus väga väike, vastavalt 1 % ja 4 %. Lõpetuseks, mis puudutab klubi prognoositud maksueelset kasumit kuni 2015. aasta juunis lõppeva majandusaastani, siis paika peab sama analüüs kui eespool tegevustulemuste puhul, kusjuures märkimisväärselt paremad tulemused – 50,5 miljonit eurot 2011. aasta juunis lõppeval eelarveaastal ja 154,8 miljonit eurot 2012. aasta juunis lõppeval eelarveaastal – ei ole klubi puhul tüüpilised, vaid on erakorralised maatükkide müügist tulenevad finantstulemused.

| (59) | Eespool öeldu põhjal leiab komisjon, et 2009. aasta elujõulisuse kavast ei ilmnenud ainsatki Valencia CFi väljavaadet 2009. aasta garanteeritud laen tagasi maksta, sest selles ei olnud ühtki märki Valencia CFi iga-aastasest kahjumist või suurtest võlgadest väljatulemise kohta ning usutavaid ja põhjalikke finantsprognoose, mida üks usaldusväärne ja usutav elujõulisuse kava peaks sisaldama. |
| --- | --- |

(59)

Eespool öeldu põhjal leiab komisjon, et 2009. aasta elujõulisuse kavast ei ilmnenud ainsatki Valencia CFi väljavaadet 2009. aasta garanteeritud laen tagasi maksta, sest selles ei olnud ühtki märki Valencia CFi iga-aastasest kahjumist või suurtest võlgadest väljatulemise kohta ning usutavaid ja põhjalikke finantsprognoose, mida üks usaldusväärne ja usutav elujõulisuse kava peaks sisaldama.

| (60) | Peale selle väidab Valencia CF, et Fundación Valencia korraldatud avatud pakkumismenetlus, pakkujate suur arv ja ettevõtja Meriton Holdings Limited makstud suur ostuhind kinnitasid, et Valencia CFi tegelik majanduslik väärtus on suurem Valencia CFi aastaaruannetes kajastatud puhasväärtusest ning hõlmab klubi mängijate turuväärtust, klubi kaubamärki ja klubi rahvusvahelist haaret. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest klubi aktsiad müüdi ettevõtjale Meriton Holdings Limited 2014. aastal, st viis aastat pärast 2009. aastat, mil rakendati 1. meedet, ja rohkem kui kolm aastat pärast 4. meetme rakendamist, ning seepärast ei ole väide Valencia CFi 2009. aasta rahalise olukorra hindamiseks asjakohane. |
| --- | --- |

(60)

Peale selle väidab Valencia CF, et Fundación Valencia korraldatud avatud pakkumismenetlus, pakkujate suur arv ja ettevõtja Meriton Holdings Limited makstud suur ostuhind kinnitasid, et Valencia CFi tegelik majanduslik väärtus on suurem Valencia CFi aastaaruannetes kajastatud puhasväärtusest ning hõlmab klubi mängijate turuväärtust, klubi kaubamärki ja klubi rahvusvahelist haaret. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest klubi aktsiad müüdi ettevõtjale Meriton Holdings Limited 2014. aastal, st viis aastat pärast 2009. aastat, mil rakendati 1. meedet, ja rohkem kui kolm aastat pärast 4. meetme rakendamist, ning seepärast ei ole väide Valencia CFi 2009. aasta rahalise olukorra hindamiseks asjakohane.

| (61) | Valencia CF väidab ka seda, et 2009. aastal Fundación Valencia omandatud aktsiate müük hinnaga 48,08 eurot aktsia, mis oli suurem hinnast, millega aktsiad olid omandatud, ja asjaolu, et garantii andmise tõttu oli kõnealustele aktsiatele seatud IVFi kasuks pant, näitavad, et IVF kui garantii andja käitus kooskõlas turutingimustes tegutseva investori põhimõttega, sest aktsiate väärtus kattis IVFi kui garantii andja riski. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest kõnealused aktsiad müüdi pärast seda, kui IVF oli seadnud neile pandi, eelarveaastatel 2010–2011, 2011–2012 ja 2013–2014. Seepärast ei saa hindu, millega aktsiad müüdi, käsitada hindadena, mis viitavad kõnealuste aktsiate väärtusele 2009. aastal. |
| --- | --- |

(61)

Valencia CF väidab ka seda, et 2009. aastal Fundación Valencia omandatud aktsiate müük hinnaga 48,08 eurot aktsia, mis oli suurem hinnast, millega aktsiad olid omandatud, ja asjaolu, et garantii andmise tõttu oli kõnealustele aktsiatele seatud IVFi kasuks pant, näitavad, et IVF kui garantii andja käitus kooskõlas turutingimustes tegutseva investori põhimõttega, sest aktsiate väärtus kattis IVFi kui garantii andja riski. Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest kõnealused aktsiad müüdi pärast seda, kui IVF oli seadnud neile pandi, eelarveaastatel 2010–2011, 2011–2012 ja 2013–2014. Seepärast ei saa hindu, millega aktsiad müüdi, käsitada hindadena, mis viitavad kõnealuste aktsiate väärtusele 2009. aastal.

| (62) | 4. meetme ja eelkõige meetme selle osa puhul, mis on seotud olemasoleva garantii väidetava suurendamisega 2013. aasta veebruaris, mille tõttu komisjon algatas ametliku uurimismenetluse, märgib komisjon, et Hispaania ametiasutused selgitasid ametliku uurimismenetluse käigus, et tegemist oli 4,9 miljoni euroga, mille IVF maksis 2013. aasta veebruaris selleks, et katta Bankia riigigarantii osaline kasutamine intressimakse tegematajätmise tõttu 26. augustil 2012. Komisjon leiab, et see makse oli IVFi kui garantii andja kohustuse täitmine, mitte abisaaja vastu võetud uus meede. Seetõttu on komisjon seda meelt, et selle 2013. aasta veebruaris tehtud maksega ei antud abisaajale lisaeelist ja seega ei kujuta see endast riigiabi. |
| --- | --- |

(62)

4. meetme ja eelkõige meetme selle osa puhul, mis on seotud olemasoleva garantii väidetava suurendamisega 2013. aasta veebruaris, mille tõttu komisjon algatas ametliku uurimismenetluse, märgib komisjon, et Hispaania ametiasutused selgitasid ametliku uurimismenetluse käigus, et tegemist oli 4,9 miljoni euroga, mille IVF maksis 2013. aasta veebruaris selleks, et katta Bankia riigigarantii osaline kasutamine intressimakse tegematajätmise tõttu 26. augustil 2012. Komisjon leiab, et see makse oli IVFi kui garantii andja kohustuse täitmine, mitte abisaaja vastu võetud uus meede. Seetõttu on komisjon seda meelt, et selle 2013. aasta veebruaris tehtud maksega ei antud abisaajale lisaeelist ja seega ei kujuta see endast riigiabi.

| (63) | Abisaajate kindlakstegemise kohta märgib komisjon, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb äriühingus kontrollosalust omav üksus arvestada asjaomase äriühingu majandustegevuses osalevaks, kui ta kasutab seda kontrolli ka tegelikult, sekkudes otseselt või kaudselt äriühingu juhtimisse, kui (a) üksuse nõukogu(de) liikmed on määratud kontrollitava äriühingu nõukogu(de)sse ning (b) üksuse ja kontrollitava äriühingu vahel on kehtestatud rahastamiskord (18). |
| --- | --- |

(63)

Abisaajate kindlakstegemise kohta märgib komisjon, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb äriühingus kontrollosalust omav üksus arvestada asjaomase äriühingu majandustegevuses osalevaks, kui ta kasutab seda kontrolli ka tegelikult, sekkudes otseselt või kaudselt äriühingu juhtimisse, kui (a) üksuse nõukogu(de) liikmed on määratud kontrollitava äriühingu nõukogu(de)sse ning (b) üksuse ja kontrollitava äriühingu vahel on kehtestatud rahastamiskord (18).

18

| (64) | Selle juhtumi puhul võimaldasid kapitalisüstid kolmel sihtasutusel omandada oma vastavates jalgpalliklubides kontrollosaluse. Fundación Valencia omandas 72 % suuruse osaluse (võrreldes 1,6 %ga, mida ta kontrollis enne kapitalisüsti). Lisaks on 2012. aasta juunis esitatud Valencia CFi aastaaruandes öeldud, et Valencia CF kuulub kontserni, mille emaettevõtja või valdusettevõtja on Fundación Valencia. |
| --- | --- |

(64)

Selle juhtumi puhul võimaldasid kapitalisüstid kolmel sihtasutusel omandada oma vastavates jalgpalliklubides kontrollosaluse. Fundación Valencia omandas 72 % suuruse osaluse (võrreldes 1,6 %ga, mida ta kontrollis enne kapitalisüsti). Lisaks on 2012. aasta juunis esitatud Valencia CFi aastaaruandes öeldud, et Valencia CF kuulub kontserni, mille emaettevõtja või valdusettevõtja on Fundación Valencia.

| (65) | Mis puudutab Fundación Herculest, siis see sihtasutus omandas 81,96 % suuruse osaluse, kusjuures osaluse suuruse poolest teisele kohale asetunud aktsionärile kuulus 16,99 % aktsiatest (enne kapitalisüsti Fundación Herculesel aktsiaid ei olnud). |
| --- | --- |

(65)

Mis puudutab Fundación Herculest, siis see sihtasutus omandas 81,96 % suuruse osaluse, kusjuures osaluse suuruse poolest teisele kohale asetunud aktsionärile kuulus 16,99 % aktsiatest (enne kapitalisüsti Fundación Herculesel aktsiaid ei olnud).

| (66) | Lõpetuseks, Fundación Elche omandas 63,45 % suuruse osaluse ja temast sai ainus Elche CFi aktsionär, kelle osalus ületas 10 % (enne kapitalisüsti Fundación Elchel aktsiaid ei olnud). |
| --- | --- |

(66)

Lõpetuseks, Fundación Elche omandas 63,45 % suuruse osaluse ja temast sai ainus Elche CFi aktsionär, kelle osalus ületas 10 % (enne kapitalisüsti Fundación Elchel aktsiaid ei olnud).

| (67) | Sihtasutuste ja jalgpalliklubide nõukogude liikmete kohta märgib komisjon, et (a) kõik Valencia CFi direktorite nõukogu liikmed olid ka Fundación Valencia nõukogu liikmed; (b) enamik Elche CFi direktorite nõukogu liikmetest oli ka Fundación Elche nõukogu liikmed ning (c) nagu on ette nähtud Fundación Herculese põhikirjas ja määrustes, olid Hercules CFi direktorite nõukogu liikmed ka Fundación Herculese juhtorgani (Patronato) liikmed. Sihtasutuste ja vastavate jalgpalliklubide vahelise rahastamiskorra kohta märgib komisjon, et sihtasutused maksid tagasi laene, millega oli rahastatud klubisid, näiteks omandatud aktsiate müügi teel. Seepärast oli sihtasutustel klubide rahastamises aktiivne ja pidev roll mitte üksnes üksustena, kes olid rahastanud klubide kapitali suurendamist, vaid ka üksustena, kes teenindasid laene, mille kaudu omandasid klubid kõnealuse kapitali. Eespool kirjeldatu viitab sellele, et kolm sihtasutust kui ema- või valdusüksused osalesid oma vastavate jalgpalliklubide haldamises. |
| --- | --- |

(67)

Sihtasutuste ja jalgpalliklubide nõukogude liikmete kohta märgib komisjon, et (a) kõik Valencia CFi direktorite nõukogu liikmed olid ka Fundación Valencia nõukogu liikmed; (b) enamik Elche CFi direktorite nõukogu liikmetest oli ka Fundación Elche nõukogu liikmed ning (c) nagu on ette nähtud Fundación Herculese põhikirjas ja määrustes, olid Hercules CFi direktorite nõukogu liikmed ka Fundación Herculese juhtorgani (Patronato) liikmed. Sihtasutuste ja vastavate jalgpalliklubide vahelise rahastamiskorra kohta märgib komisjon, et sihtasutused maksid tagasi laene, millega oli rahastatud klubisid, näiteks omandatud aktsiate müügi teel. Seepärast oli sihtasutustel klubide rahastamises aktiivne ja pidev roll mitte üksnes üksustena, kes olid rahastanud klubide kapitali suurendamist, vaid ka üksustena, kes teenindasid laene, mille kaudu omandasid klubid kõnealuse kapitali. Eespool kirjeldatu viitab sellele, et kolm sihtasutust kui ema- või valdusüksused osalesid oma vastavate jalgpalliklubide haldamises.

| (68) | Samal ajal märgib komisjon, et nagu on sätestatud laenu- ja garantiilepingus, andis IVF Fundación Valencia 75 miljoni euro, Fundación Herculese 18 miljoni euro ja Fundación Elche 14 miljoni euro suurusele laenule garantii üksnes selleks, et sihtasutused saaksid omandada vastavalt Valencia CFi, Hercules CFi ja Elche CFi aktsiaid. Komisjon märgib, et sellise finantskorralduse eesmärk oli hõlbustada jalgpalliklubide kapitali suurendamise rahastamist, kasutades sihtasutusi rahastamisvahendina, seepärast ei olnud meetmete eesmärk tuua kasu sihtasutustele, vaid pigem vastavatele klubidele. Selle puhul juhib komisjon tähelepanu ka sellele, et sihtasutuste finantstulemustest kõnealuste meetmete rakendamise ajal (vt tabelid 2, 4 ja 6) on näha, et sihtasutuste olukord kõnealuste garantiide tulemusel ei paranenud, vaid püsis muutumatu, ning seda iseloomustasid endiselt väike sissetulek, kahjum või tulemuste puudumine, varade väike väärtus ja suhteliselt suurenenud võlg. Lisaks, hoolimata sellest, et sihtasutused olid laenuvõtjad/võlgnikud ja garantiidega kaetud üksused, oli garantiide kasutamise risk seotud klubide finantstulemuslikkusega, sest garanteeritud laenude (kapitali ja intressi) tagasimaksmine oli kavandatud toimuma jalgpalliklubides omandatud aktsiate müügi teel. Sama kehtib 4. meetme puhul, sest selle põhjustas viivitus omandatud Valencia CFi aktsiate müügi esimeses etapis, kuivõrd selle müügiga oli kavas rahastada laenu amortisatsiooni. |
| --- | --- |

(68)

Samal ajal märgib komisjon, et nagu on sätestatud laenu- ja garantiilepingus, andis IVF Fundación Valencia 75 miljoni euro, Fundación Herculese 18 miljoni euro ja Fundación Elche 14 miljoni euro suurusele laenule garantii üksnes selleks, et sihtasutused saaksid omandada vastavalt Valencia CFi, Hercules CFi ja Elche CFi aktsiaid. Komisjon märgib, et sellise finantskorralduse eesmärk oli hõlbustada jalgpalliklubide kapitali suurendamise rahastamist, kasutades sihtasutusi rahastamisvahendina, seepärast ei olnud meetmete eesmärk tuua kasu sihtasutustele, vaid pigem vastavatele klubidele. Selle puhul juhib komisjon tähelepanu ka sellele, et sihtasutuste finantstulemustest kõnealuste meetmete rakendamise ajal (vt tabelid 2, 4 ja 6) on näha, et sihtasutuste olukord kõnealuste garantiide tulemusel ei paranenud, vaid püsis muutumatu, ning seda iseloomustasid endiselt väike sissetulek, kahjum või tulemuste puudumine, varade väike väärtus ja suhteliselt suurenenud võlg. Lisaks, hoolimata sellest, et sihtasutused olid laenuvõtjad/võlgnikud ja garantiidega kaetud üksused, oli garantiide kasutamise risk seotud klubide finantstulemuslikkusega, sest garanteeritud laenude (kapitali ja intressi) tagasimaksmine oli kavandatud toimuma jalgpalliklubides omandatud aktsiate müügi teel. Sama kehtib 4. meetme puhul, sest selle põhjustas viivitus omandatud Valencia CFi aktsiate müügi esimeses etapis, kuivõrd selle müügiga oli kavas rahastada laenu amortisatsiooni.

| (69) | Eespool öeldu põhjal leiab komisjon, et kõnealuste abimeetmete puhul on abisaaja 1. ja 4. meetme puhul Valencia CF, 2. meetme puhul Hercules CF ning 3. meetme puhul Elche CF. |
| --- | --- |

(69)

Eespool öeldu põhjal leiab komisjon, et kõnealuste abimeetmete puhul on abisaaja 1. ja 4. meetme puhul Valencia CF, 2. meetme puhul Hercules CF ning 3. meetme puhul Elche CF.

| (70) | Mis puudutab abisaajate rahalisi raskusi, siis uuritavad meetmed olid, nagu juba märgitud, mõeldud hõlbustama jalgpalliklubide kapitali suurendamise rahastamist ning garantiide kasutamise risk oli seotud klubide finantstulemuslikkusega, sest garanteeritud laenude tagasimaksmine oli kavandatud toimuma jalgpalliklubides omandatud aktsiate müügi teel. Eespool öeldut silmas pidades põhineb järgnev analüüs Valencia CFi, Hercules CFi ja Elche CFi finantsandmetel, võttes arvesse iga üksiku abisaajaga seotud asjaolusid. |
| --- | --- |

(70)

Mis puudutab abisaajate rahalisi raskusi, siis uuritavad meetmed olid, nagu juba märgitud, mõeldud hõlbustama jalgpalliklubide kapitali suurendamise rahastamist ning garantiide kasutamise risk oli seotud klubide finantstulemuslikkusega, sest garanteeritud laenude tagasimaksmine oli kavandatud toimuma jalgpalliklubides omandatud aktsiate müügi teel. Eespool öeldut silmas pidades põhineb järgnev analüüs Valencia CFi, Hercules CFi ja Elche CFi finantsandmetel, võttes arvesse iga üksiku abisaajaga seotud asjaolusid.

| (71) | Et määrata kindlaks rakendatud riigi meetmete turutingimustele vastava hinna võrdlusalus (ja seega teha kindlaks, kas riigigarantiidega anti klubidele eelis), peab komisjon välja selgitama abisaajate krediidireitingu. Hispaania ei esitanud teavet abisaajate krediidireitingu kohta meetmete rakendamise ajal. Samas täheldab komisjon, et nagu on kirjeldatud üksikasjalikult eespool tabelites 1, 3 ja 5, olid Valencia CF, Hercules CF ja Elche CF enne uuritavate meetmete rakendamist rahalistes raskustes. |
| --- | --- |

(71)

Et määrata kindlaks rakendatud riigi meetmete turutingimustele vastava hinna võrdlusalus (ja seega teha kindlaks, kas riigigarantiidega anti klubidele eelis), peab komisjon välja selgitama abisaajate krediidireitingu. Hispaania ei esitanud teavet abisaajate krediidireitingu kohta meetmete rakendamise ajal. Samas täheldab komisjon, et nagu on kirjeldatud üksikasjalikult eespool tabelites 1, 3 ja 5, olid Valencia CF, Hercules CF ja Elche CF enne uuritavate meetmete rakendamist rahalistes raskustes.

| (72) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes on esitatud raskustes oleva äriühingu määratlus, mida kohaldati meetmete rakendamise ajal. Kõnealuste suuniste punkti 10 alapunktis a on sätestatud, et ettevõtja on raskustes, kui ta on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul. See säte põhineb eeldusel, et osa- või aktsiakapitalist suure osa kaotanud ettevõtja ei suuda peatada kahjumit, mis viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni (nagu on kirjas suuniste punktis 9). |
| --- | --- |

(72)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes on esitatud raskustes oleva äriühingu määratlus, mida kohaldati meetmete rakendamise ajal. Kõnealuste suuniste punkti 10 alapunktis a on sätestatud, et ettevõtja on raskustes, kui ta on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul. See säte põhineb eeldusel, et osa- või aktsiakapitalist suure osa kaotanud ettevõtja ei suuda peatada kahjumit, mis viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni (nagu on kirjas suuniste punktis 9).

Valencia CF

Valencia CF

| (73) | Nagu selgub klubi finantsaruannetest, ei kaotanud Valencia CF ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2009. aasta juunini oma osa- või aktsiakapitali, vaid see püsis muutumatu. Samas on Valencia CFi finantsaruannetest, mis kajastavad riigigarantii andmisele eelnevat kolme eelarveaastat (eelarveaastad, mis lõppesid 2007. aasta, 2008. aasta ja 2009. aasta juunis), näha, et äriühingu kogu omakapital oli juunis 2007 ja juunis 2009 neil aastatel teenitud märkimisväärse kahjumi tõttu negatiivne. Seepärast on komisjoni arvates kohaldatav 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkt a, sest äriühing oli kaotanud kogu oma kapitali ja üle veerandi sellest oli kaotatud 2009. aasta juunis lõppenud eelarveaastal. Varasemate juhtumite puhul (19) on komisjon jõudnud järeldusele, et kui äriühingu omakapital on negatiivne, võib eeldada, et punkti 10 alapunkti a kriteeriumid on täidetud. Ka üldkohus leiab oma hiljutises otsuses, (20) et negatiivse omakapitaliga äriühingut võib pidada raskustes olevaks äriühinguks 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses, öeldes, et negatiivset omakapitali võib pidada oluliseks näitajaks äriühingu rahaliste raskuste kohta. |
| --- | --- |

(73)

Nagu selgub klubi finantsaruannetest, ei kaotanud Valencia CF ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2009. aasta juunini oma osa- või aktsiakapitali, vaid see püsis muutumatu. Samas on Valencia CFi finantsaruannetest, mis kajastavad riigigarantii andmisele eelnevat kolme eelarveaastat (eelarveaastad, mis lõppesid 2007. aasta, 2008. aasta ja 2009. aasta juunis), näha, et äriühingu kogu omakapital oli juunis 2007 ja juunis 2009 neil aastatel teenitud märkimisväärse kahjumi tõttu negatiivne. Seepärast on komisjoni arvates kohaldatav 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkt a, sest äriühing oli kaotanud kogu oma kapitali ja üle veerandi sellest oli kaotatud 2009. aasta juunis lõppenud eelarveaastal. Varasemate juhtumite puhul (19) on komisjon jõudnud järeldusele, et kui äriühingu omakapital on negatiivne, võib eeldada, et punkti 10 alapunkti a kriteeriumid on täidetud. Ka üldkohus leiab oma hiljutises otsuses, (20) et negatiivse omakapitaliga äriühingut võib pidada raskustes olevaks äriühinguks 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses, öeldes, et negatiivset omakapitali võib pidada oluliseks näitajaks äriühingu rahaliste raskuste kohta.

19

20

| (74) | Komisjoni arvates paistab Valencia CFi osa- või aktsiakapital olevat püsinud ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2009. aasta juunini muutumatu, sest selles ajavahemikus ei võtnud klubi ühtki asjakohast meedet, et muuta oma omakapital negatiivsest positiivseks ja samal ajal viia see piisavale tasemele. Sellised asjakohased meetmed võivad olla kas kahjumi kapitaliseerimine või kapitali suurendamine või mõlemad. Sellepärast leiab komisjon, et kahjumi kapitaliseerimine oleks põhjustanud klubi kogu osa- või aktsiakapitali kaotamise, sest tekkinud kahjum oli suurem kui osa- või aktsiakapital. Seetõttu arvab komisjon, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti a kriteeriumid on siinsel juhul täidetud. |
| --- | --- |

(74)

Komisjoni arvates paistab Valencia CFi osa- või aktsiakapital olevat püsinud ajavahemikus 2007. aasta juunist kuni 2009. aasta juunini muutumatu, sest selles ajavahemikus ei võtnud klubi ühtki asjakohast meedet, et muuta oma omakapital negatiivsest positiivseks ja samal ajal viia see piisavale tasemele. Sellised asjakohased meetmed võivad olla kas kahjumi kapitaliseerimine või kapitali suurendamine või mõlemad. Sellepärast leiab komisjon, et kahjumi kapitaliseerimine oleks põhjustanud klubi kogu osa- või aktsiakapitali kaotamise, sest tekkinud kahjum oli suurem kui osa- või aktsiakapital. Seetõttu arvab komisjon, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti a kriteeriumid on siinsel juhul täidetud.

| (75) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 kriteeriumide puhul märgib komisjon, et Valencia CF teenis 2007. aasta juunis ja 2009. aasta juunis lõppenud eelarveaastal märkimisväärset kahjumit, vastavalt 26,1 miljonit eurot ja 59,2 miljonit eurot. Peale selle vähenes Valencia CFi käive üle 20 %, kahanedes 2007. aasta juunis lõppenud eelarveaasta 107,6 miljonilt eurolt 2008. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 99,4 miljonile eurole ja 2009. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 82,4 miljonile eurole. Samuti oli Valencia CFil suur võlg, nagu on näha klubi võla ja omakapitali suhtest, mis 2008. aasta juunis oli 73,5 ning 2007. ja 2009. aastal negatiivne. Komisjon märgib samal teemal, et Valencia CFi võla ja omakapitali suhe, mis oli olnud eelmistel eelarveaastatel negatiivne, muutus alates 2010. aasta juunist positiivseks, aga see areng oli tingitud üksnes kapitalisüstist, mis tehti 2009. aastal tänu kõnealusele garantiile, ega tulenenud klubi tegevusest. Veel täheldab komisjon, et hoolimata sellest, et Valencia CFi võla ja omakapitali suhe muutus 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastal positiivseks, jäi see samal aastal kõrgele tasemele, mis viitab klubi suurtele võlgadele. |
| --- | --- |

(75)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 kriteeriumide puhul märgib komisjon, et Valencia CF teenis 2007. aasta juunis ja 2009. aasta juunis lõppenud eelarveaastal märkimisväärset kahjumit, vastavalt 26,1 miljonit eurot ja 59,2 miljonit eurot. Peale selle vähenes Valencia CFi käive üle 20 %, kahanedes 2007. aasta juunis lõppenud eelarveaasta 107,6 miljonilt eurolt 2008. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 99,4 miljonile eurole ja 2009. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 82,4 miljonile eurole. Samuti oli Valencia CFil suur võlg, nagu on näha klubi võla ja omakapitali suhtest, mis 2008. aasta juunis oli 73,5 ning 2007. ja 2009. aastal negatiivne. Komisjon märgib samal teemal, et Valencia CFi võla ja omakapitali suhe, mis oli olnud eelmistel eelarveaastatel negatiivne, muutus alates 2010. aasta juunist positiivseks, aga see areng oli tingitud üksnes kapitalisüstist, mis tehti 2009. aastal tänu kõnealusele garantiile, ega tulenenud klubi tegevusest. Veel täheldab komisjon, et hoolimata sellest, et Valencia CFi võla ja omakapitali suhe muutus 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastal positiivseks, jäi see samal aastal kõrgele tasemele, mis viitab klubi suurtele võlgadele.

| (76) | Lisaks oli Valencia CF suurendanud 2011. aasta juunis lõppenud eelarveaastal (aastal, mil rakendati 4. meedet) käivet ja teatanud tulust. Sellegipoolest jäi klubi kasum nulli lähedale, samal ajal kui võlg oli endiselt märkimisväärne. |
| --- | --- |

(76)

Lisaks oli Valencia CF suurendanud 2011. aasta juunis lõppenud eelarveaastal (aastal, mil rakendati 4. meedet) käivet ja teatanud tulust. Sellegipoolest jäi klubi kasum nulli lähedale, samal ajal kui võlg oli endiselt märkimisväärne.

| (77) | Eespool kirjeldatust on näha, et juba alates 2007. aasta juunist ning 1. ja 4. meetme rakendamise ajal oli Valencia CF raskustes 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 kohaselt, kus on öeldud, et äriühingut võib pidada raskustes olevaks, juhul kui eksisteerivad tavapärased [...] tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus. |
| --- | --- |

(77)

Eespool kirjeldatust on näha, et juba alates 2007. aasta juunist ning 1. ja 4. meetme rakendamise ajal oli Valencia CF raskustes 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 kohaselt, kus on öeldud, et äriühingut võib pidada raskustes olevaks, juhul kui eksisteerivad tavapärased [...] tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus.

Hercules CF

Hercules CF

| (78) | Hercules CFi finantsandmete kohaselt (vt eespool tabel 3) suurenes 2008., 2009. ja 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastatel Hercules CFi kahjum (5,7 miljonilt eurolt 2008. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 17,6 miljoni euroni 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastal). Selle kahjumi tulemusel oli omakapital kõnealustel aastatel negatiivne (vastavalt 22,6 miljonit eurot, 29,6 miljonit eurot ja 29,4 miljonit eurot). See näitab, et Hercules CF oli enne 2. meetme rakendamist rahalistes raskustes 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti a (samadel põhjustel kui Valencia CF, vt põhjendused 74 ja 75) ja punkti 11 tähenduses. |
| --- | --- |

(78)

Hercules CFi finantsandmete kohaselt (vt eespool tabel 3) suurenes 2008., 2009. ja 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastatel Hercules CFi kahjum (5,7 miljonilt eurolt 2008. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 17,6 miljoni euroni 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastal). Selle kahjumi tulemusel oli omakapital kõnealustel aastatel negatiivne (vastavalt 22,6 miljonit eurot, 29,6 miljonit eurot ja 29,4 miljonit eurot). See näitab, et Hercules CF oli enne 2. meetme rakendamist rahalistes raskustes 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti a (samadel põhjustel kui Valencia CF, vt põhjendused 74 ja 75) ja punkti 11 tähenduses.

Elche CF

Elche CF

| (79) | Elche CFi finantsaruannetest (vt eespool tabel 5) ilmneb, et klubil oli 2009. aasta juunis lõppenud eelarveaastal vähenev käive (2008–2010), 2007., 2008., 2009. ja 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastatel negatiivne maksueelne kasum ning 2009. ja 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastatel negatiivne omakapital (mõlemal eelarveaastal – 10,2 miljonit eurot). Klubi finantsandmed paranesid eelarveaastal, mis lõppes 2011. aasta juunis, mil klubi teatas esimest korda pärast 2007. aasta juunit kasumist ja klubi omakapital muutus esimest korda pärast 2009. aasta juunit negatiivsest positiivseks (4,3 miljonit eurot). Paraku oli see paranemine põhjustatud samal eelarveaastal tänu kõnealusele riigigarantiile tehtud kapitalisüstist (3. meede). See näitab, et Elche CF oli 3. meetme rakendamise ajal rahalistes raskustes 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti a ja punkti 11 tähenduses. |
| --- | --- |

(79)

Elche CFi finantsaruannetest (vt eespool tabel 5) ilmneb, et klubil oli 2009. aasta juunis lõppenud eelarveaastal vähenev käive (2008–2010), 2007., 2008., 2009. ja 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastatel negatiivne maksueelne kasum ning 2009. ja 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastatel negatiivne omakapital (mõlemal eelarveaastal – 10,2 miljonit eurot). Klubi finantsandmed paranesid eelarveaastal, mis lõppes 2011. aasta juunis, mil klubi teatas esimest korda pärast 2007. aasta juunit kasumist ja klubi omakapital muutus esimest korda pärast 2009. aasta juunit negatiivsest positiivseks (4,3 miljonit eurot). Paraku oli see paranemine põhjustatud samal eelarveaastal tänu kõnealusele riigigarantiile tehtud kapitalisüstist (3. meede). See näitab, et Elche CF oli 3. meetme rakendamise ajal rahalistes raskustes 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti a ja punkti 11 tähenduses.

| (80) | Samal ajal märgib komisjon, et Valencia CF, Hercules CF ja Elche CF ei olnud uuritavate meetmete rakendamisele eelnenud aastatel väga keerulises olukorras 2008. aasta garantiiteatise punkti 2.2 ja punkti 4.1 alapunkti a tähenduses. Ei ole võimalik eirata asjaolu, et Valencia CF teenis 2008. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 12,4 miljonit eurot kasumit ja omas suure väärtusega immateriaalset vara jalgpallurite lepingute kujul. Eelkõige (a) oli Valencia CFi mängijate lepingute bilansiline koondväärtus (ostuhind miinus iga-aastane amortisatsioon) 95,7 miljonit eurot (klubi 2008. ja 2009. aasta aruande kohaselt); (b) oli Valencia CFi mängijate lepingute hinnanguline koondturuväärtus 2009. aasta juunis ligikaudu 235,7 miljonit eurot; c) müüdi 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastal mängijate lepinguid 78,7 miljoni euro väärtuses (samal ajal kui kulutused uutele mängijatele olid kokku 14,5 miljonit eurot). Mis puudutab Hercules CFi, siis klubi aastakäive suurenes 35 %, kasvades 2008. aasta juunis lõppenud eelarveaasta 4 miljonilt eurolt 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 5,4 miljoni euroni. Lõpetuseks, Elche CFi kahjum vähenes 82 %, kahanedes 2007. aasta juunis lõppenud eelarveaasta 6,2 miljonilt eurolt 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 1,1 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(80)

Samal ajal märgib komisjon, et Valencia CF, Hercules CF ja Elche CF ei olnud uuritavate meetmete rakendamisele eelnenud aastatel väga keerulises olukorras 2008. aasta garantiiteatise punkti 2.2 ja punkti 4.1 alapunkti a tähenduses. Ei ole võimalik eirata asjaolu, et Valencia CF teenis 2008. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 12,4 miljonit eurot kasumit ja omas suure väärtusega immateriaalset vara jalgpallurite lepingute kujul. Eelkõige (a) oli Valencia CFi mängijate lepingute bilansiline koondväärtus (ostuhind miinus iga-aastane amortisatsioon) 95,7 miljonit eurot (klubi 2008. ja 2009. aasta aruande kohaselt); (b) oli Valencia CFi mängijate lepingute hinnanguline koondturuväärtus 2009. aasta juunis ligikaudu 235,7 miljonit eurot; c) müüdi 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastal mängijate lepinguid 78,7 miljoni euro väärtuses (samal ajal kui kulutused uutele mängijatele olid kokku 14,5 miljonit eurot). Mis puudutab Hercules CFi, siis klubi aastakäive suurenes 35 %, kasvades 2008. aasta juunis lõppenud eelarveaasta 4 miljonilt eurolt 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 5,4 miljoni euroni. Lõpetuseks, Elche CFi kahjum vähenes 82 %, kahanedes 2007. aasta juunis lõppenud eelarveaasta 6,2 miljonilt eurolt 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 1,1 miljoni euroni.

| (81) | Peale selle märgib komisjon, et reitinguagentuuride standardmetoodika kohaselt jääb makseviivituses olevate võlgnike reiting allapoole taset CCC (või ükskõik millist C-kategooria reitingut). Näiteks reitinguagentuuri Standard & Poor's reitingu C määratlus, (21) mida kohaldatakse lühiajaliste võlakohustuste emitentidele, hõlmab haavatavaid võlgnikke, (22) samal ajal kui aste madalamate reitingute R ja SD-D määratlus hõlmab vastavalt võlgnikke, kes on reguleerivate asutuste järelevalve all, (23) või võlgnikke, kes on jätnud oma kohustused osaliselt või täielikult täitmata (24). Seepärast, kuna ei Valencia CFi, Hercules CFi ega Elche CFi vastu ei oldud algatatud maksejõuetusmenetlust ja kõnealuste meetmete rakendamise ajal ei olnud ühelgi neist täitmata kohustusi, leiab komisjon, et nende reiting ei jäänud tollal allapoole taset CCC. |
| --- | --- |

(81)

Peale selle märgib komisjon, et reitinguagentuuride standardmetoodika kohaselt jääb makseviivituses olevate võlgnike reiting allapoole taset CCC (või ükskõik millist C-kategooria reitingut). Näiteks reitinguagentuuri Standard & Poor's reitingu C määratlus, (21) mida kohaldatakse lühiajaliste võlakohustuste emitentidele, hõlmab haavatavaid võlgnikke, (22) samal ajal kui aste madalamate reitingute R ja SD-D määratlus hõlmab vastavalt võlgnikke, kes on reguleerivate asutuste järelevalve all, (23) või võlgnikke, kes on jätnud oma kohustused osaliselt või täielikult täitmata (24). Seepärast, kuna ei Valencia CFi, Hercules CFi ega Elche CFi vastu ei oldud algatatud maksejõuetusmenetlust ja kõnealuste meetmete rakendamise ajal ei olnud ühelgi neist täitmata kohustusi, leiab komisjon, et nende reiting ei jäänud tollal allapoole taset CCC.

21

22

23

24

| (82) | Lõpetuseks märgib komisjon, et Valencia CFi mängijate (vara) suhteliselt suur bilansiline väärtus ei tähenda seda, et klubi ei olnud rahalistes raskustes. Ehkki mängijate bilansiline väärtus oli märkimisväärne, nagu on kirjeldatud klubi finantsaruannetes, oleks samade mängijate väärtus kiirmüügi korral olnud suhteliselt väike, sest ostjad oleksid müüja (Valencia CF) kõigile teada olevaid rahalisi raskusi arvesse võttes pakkunud väikest hinda. Peale selle oleneb mängijate turuväärtus suuresti juhuslikku laadi asjaoludest, nagu vigastused jms, mis muudab mängija turuväärtuse võrdlemisi kõikuvaks. Eespool öeldu põhjal väidab komisjon, et Valencia CF oli 1. ja 4. meetme rakendamise ajal raskustes. |
| --- | --- |

(82)

Lõpetuseks märgib komisjon, et Valencia CFi mängijate (vara) suhteliselt suur bilansiline väärtus ei tähenda seda, et klubi ei olnud rahalistes raskustes. Ehkki mängijate bilansiline väärtus oli märkimisväärne, nagu on kirjeldatud klubi finantsaruannetes, oleks samade mängijate väärtus kiirmüügi korral olnud suhteliselt väike, sest ostjad oleksid müüja (Valencia CF) kõigile teada olevaid rahalisi raskusi arvesse võttes pakkunud väikest hinda. Peale selle oleneb mängijate turuväärtus suuresti juhuslikku laadi asjaoludest, nagu vigastused jms, mis muudab mängija turuväärtuse võrdlemisi kõikuvaks. Eespool öeldu põhjal väidab komisjon, et Valencia CF oli 1. ja 4. meetme rakendamise ajal raskustes.

| (83) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et kuna kolm klubi olid enne meetmete rakendamist rahalistes raskustes, võib neid pidada kuuluvaks reitingukategooriasse CCC (25). |
| --- | --- |

(83)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et kuna kolm klubi olid enne meetmete rakendamist rahalistes raskustes, võib neid pidada kuuluvaks reitingukategooriasse CCC (25).

25

| (84) | Valencia CF on seda meelt, et tema mängijate koondturuväärtusest koos asjaoluga, et klubi osa- või aktsiakapital aastatel 2007–2009 ei vähenenud, vaid püsis muutumatu ning klubi jõudis 2011. ja 2012. aastal taas kasumisse, piisab kummutamaks eeldust, et Valencia CF oli rahalistes raskustes, sest tema omakapital oli 2007.–2009. aastal negatiivne. Komisjon ei saa olla eespool esitatud väidetega nõus põhjustel, mida on põhjendustes 70–83 juba selgitatud. |
| --- | --- |

(84)

Valencia CF on seda meelt, et tema mängijate koondturuväärtusest koos asjaoluga, et klubi osa- või aktsiakapital aastatel 2007–2009 ei vähenenud, vaid püsis muutumatu ning klubi jõudis 2011. ja 2012. aastal taas kasumisse, piisab kummutamaks eeldust, et Valencia CF oli rahalistes raskustes, sest tema omakapital oli 2007.–2009. aastal negatiivne. Komisjon ei saa olla eespool esitatud väidetega nõus põhjustel, mida on põhjendustes 70–83 juba selgitatud.

| (85) | Abielemendi esinemise tõttu meetmetes, mis kõik hõlmavad riigigarantiid, võtab komisjon arvesse 2008. aasta garantiiteatise punkte 2.2 ja 3.2. Garantiiteatises (2008) on sätestatud, et riigiabi olemasolu välistamiseks võib komisjonile piisata sellest, kui on täidetud teatavad tingimused, näiteks laenuvõtja ei ole rahalistes raskustes ja garantii ei kata üle 80 % tasumata laenust või muudest rahalistest kohustustest. Samas, kui laenuvõtja ei maksa garantii eest riskiga seotud hinda, saab ta eelise. Lisaks, kui laenuvõtja on rahalistes raskustes olev äriühing, ei leia ta ilma riigigarantiita rahastamisasutust, kes oleks nõus talle ükskõik millistel tingimustel laenu andma. |
| --- | --- |

(85)

Abielemendi esinemise tõttu meetmetes, mis kõik hõlmavad riigigarantiid, võtab komisjon arvesse 2008. aasta garantiiteatise punkte 2.2 ja 3.2. Garantiiteatises (2008) on sätestatud, et riigiabi olemasolu välistamiseks võib komisjonile piisata sellest, kui on täidetud teatavad tingimused, näiteks laenuvõtja ei ole rahalistes raskustes ja garantii ei kata üle 80 % tasumata laenust või muudest rahalistest kohustustest. Samas, kui laenuvõtja ei maksa garantii eest riskiga seotud hinda, saab ta eelise. Lisaks, kui laenuvõtja on rahalistes raskustes olev äriühing, ei leia ta ilma riigigarantiita rahastamisasutust, kes oleks nõus talle ükskõik millistel tingimustel laenu andma.

| (86) | Seetõttu ei ole komisjon nõus Hispaania väitega, et 2008. aasta garantiiteatise tingimused on täidetud. Kohaldades neid kriteeriumeid sellele juhtumile, leiab komisjon, et






  (a) | Valencia CF, Hercules CF ja Elche CF olid 1., 2., 3. ja 4. meetme rakendamise ajal rahalistes raskustes (vt põhjendused 70–82); |
| --- | --- | --- |

(86)

Seetõttu ei ole komisjon nõus Hispaania väitega, et 2008. aasta garantiiteatise tingimused on täidetud. Kohaldades neid kriteeriumeid sellele juhtumile, leiab komisjon, et

(a)

Valencia CF, Hercules CF ja Elche CF olid 1., 2., 3. ja 4. meetme rakendamise ajal rahalistes raskustes (vt põhjendused 70–82);

| (b) | garantiid katsid üle 100 % aluseks olevatest laenudest, nagu on selgitatud põhjendustes 7–9; |
| --- | --- |

(b)

garantiid katsid üle 100 % aluseks olevatest laenudest, nagu on selgitatud põhjendustes 7–9;

| (c) | iga-aastastes 0,5–1 % suurustes garantiipreemiates, mida tuli kõnealuste garantiide tõttu tasuda, ei kajastu garanteeritud laenudega seotud kohustuste täitmata jäämise risk, võttes arvesse Valencia CFi, Hercules CFi ja Elche CFi raskusi ning eelkõige nende suurt võla ja omakapitali suhet või asjaolu, et nende omakapital oli kõnealuste meetmete rakendamise ajal negatiivne. |
| --- | --- |

(c)

iga-aastastes 0,5–1 % suurustes garantiipreemiates, mida tuli kõnealuste garantiide tõttu tasuda, ei kajastu garanteeritud laenudega seotud kohustuste täitmata jäämise risk, võttes arvesse Valencia CFi, Hercules CFi ja Elche CFi raskusi ning eelkõige nende suurt võla ja omakapitali suhet või asjaolu, et nende omakapital oli kõnealuste meetmete rakendamise ajal negatiivne.

| (87) | Eespool öeldu põhjal järeldab komisjon, et 1., 2., 3. ja 4. meetme puhul ei ole järgitud 2008. aasta garantiiteatises sätestatud tingimusi, ning asub seetõttu seisukohale, et turul ei oleks kõnealuseid meetmeid abisaajatele samadel tingimustel rakendatud ja seega anti nende meetmetega abisaajatele põhjendamatu eelis. |
| --- | --- |

(87)

Eespool öeldu põhjal järeldab komisjon, et 1., 2., 3. ja 4. meetme puhul ei ole järgitud 2008. aasta garantiiteatises sätestatud tingimusi, ning asub seetõttu seisukohale, et turul ei oleks kõnealuseid meetmeid abisaajatele samadel tingimustel rakendatud ja seega anti nende meetmetega abisaajatele põhjendamatu eelis.

| (88) | Eespool öeldut silmas pidades leiab komisjon, et 1., 2., 3. ja 4. meetmega, mida riik rakendas 2009., 2010. ja 2011. aastal, anti abisaajatele põhjendamatu eelis. |
| --- | --- |

(88)

Eespool öeldut silmas pidades leiab komisjon, et 1., 2., 3. ja 4. meetmega, mida riik rakendas 2009., 2010. ja 2011. aastal, anti abisaajatele põhjendamatu eelis.

7.1.3.   Konkurentsi kahjustamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

Konkurentsi kahjustamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

| (89) | Riigi esimeses või teises liigas mängivale professionaalsele klubile antav eelis võib mõjutada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Esimese ja teise liiga klubid konkureerivad võimaluse nimel osaleda Euroopa tasandi võistlustel, mis Hispaanias saadakse osalemise kaudu Hispaania karikasarjas (Copa del Rey), kus löövad kaasa La Liga ning Segunda A ja Segunda B meeskonnad ning mille võitja osaleb UEFA Euroopa liigas (välja arvatud juhul, kui klubi kvalifitseerub UEFA meistrite liigasse). Uuritavate meetmete rakendamise ajal osales Valencia CF rahvusvahelistel võistlustel (lüües hooajal 2008–2009 ja hooajal 2009–2010 kaasa Euroopa liigas), samal ajal kui Hercules CF oli just kvalifitseerunud teisest liigast kõrgliigasse ja Elche CF mängis teises liigas (hooajal 2013–2014 mängis klubi kõrgliigas). 2. ja 3. meetme rakendamise ajal osalesid Hercules CF ja Elche CF ka Hispaania karikasarjas. Peale selle on esimese ja teise liiga professionaalsed jalgpaliklubid aktiivsed ka reklaami- ja teleülekannete õiguste turul. Ülekandeõigused, reklaam ja sponsorlus on tuluallikad, mille nimel sellised klubid konkureerivad teiste klubidega nii oma kodumaal kui ka sellest väljaspool. Mida rohkem on klubidel vahendeid võimalikult heade mängijate ligimeelitamiseks, seda edukamad võivad nad olla spordivõistlustel, mis tõotab rohkem tulu nimetatud tegevusest. Seepärast on komisjon seisukohal, et hinnatavad meetmed võivad kahjustada või ähvardavad kahjustada konkurentsi ja kahjustavad liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(89)

Riigi esimeses või teises liigas mängivale professionaalsele klubile antav eelis võib mõjutada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Esimese ja teise liiga klubid konkureerivad võimaluse nimel osaleda Euroopa tasandi võistlustel, mis Hispaanias saadakse osalemise kaudu Hispaania karikasarjas (Copa del Rey), kus löövad kaasa La Liga ning Segunda A ja Segunda B meeskonnad ning mille võitja osaleb UEFA Euroopa liigas (välja arvatud juhul, kui klubi kvalifitseerub UEFA meistrite liigasse). Uuritavate meetmete rakendamise ajal osales Valencia CF rahvusvahelistel võistlustel (lüües hooajal 2008–2009 ja hooajal 2009–2010 kaasa Euroopa liigas), samal ajal kui Hercules CF oli just kvalifitseerunud teisest liigast kõrgliigasse ja Elche CF mängis teises liigas (hooajal 2013–2014 mängis klubi kõrgliigas). 2. ja 3. meetme rakendamise ajal osalesid Hercules CF ja Elche CF ka Hispaania karikasarjas. Peale selle on esimese ja teise liiga professionaalsed jalgpaliklubid aktiivsed ka reklaami- ja teleülekannete õiguste turul. Ülekandeõigused, reklaam ja sponsorlus on tuluallikad, mille nimel sellised klubid konkureerivad teiste klubidega nii oma kodumaal kui ka sellest väljaspool. Mida rohkem on klubidel vahendeid võimalikult heade mängijate ligimeelitamiseks, seda edukamad võivad nad olla spordivõistlustel, mis tõotab rohkem tulu nimetatud tegevusest. Seepärast on komisjon seisukohal, et hinnatavad meetmed võivad kahjustada või ähvardavad kahjustada konkurentsi ja kahjustavad liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.4.   Järeldus abi olemasolu kohta

Järeldus abi olemasolu kohta

| (90) | Eespool nimetatud põhjustel on komisjon jõudnud järeldusele, et 1., 2., 3. ja 4. meede hõlmasid riigiabi Valencia CFile (1. ja 4. meede), Hercules CFile (2. meede) ja Elche CFile (3. meede). |
| --- | --- |

(90)

Eespool nimetatud põhjustel on komisjon jõudnud järeldusele, et 1., 2., 3. ja 4. meede hõlmasid riigiabi Valencia CFile (1. ja 4. meede), Hercules CFile (2. meede) ja Elche CFile (3. meede).

7.2.   Abi suuruse väljaselgitamine

Abi suuruse väljaselgitamine

| (91) | Komisjon on sätestanud garantiide abielemendi arvutamise üldpõhimõtted 2008. aasta garantiiteatises. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon on sätestanud garantiide abielemendi arvutamise üldpõhimõtted 2008. aasta garantiiteatises.

| (92) | Komisjon sõnul võimaldasid uuritavad meetmed abisaajatel jätkata oma tegevust nii, et erinevalt rahalistes raskustes olnud konkurentidest ei tulnud neil silmitsi seista negatiivsete tagajärgedega, mille oleksid nende finantstulemused kaasa toonud tavaolukorras. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon sõnul võimaldasid uuritavad meetmed abisaajatel jätkata oma tegevust nii, et erinevalt rahalistes raskustes olnud konkurentidest ei tulnud neil silmitsi seista negatiivsete tagajärgedega, mille oleksid nende finantstulemused kaasa toonud tavaolukorras.

| (93) | Komisjon leiab kooskõlas 2008. aasta garantiiteatise punktiga 4.2, et abielement võrdub iga garantii puhul garantii toetuselemendiga, st erinevusega tänu riigigarantiile tegelikult laenule kohaldatud intressimäära ja garantiitasu ning selle intressimäära vahel, mida oleks kohaldatud laenule ilma riigigarantiita. Komisjon märgib, et kuna tähelepanekuid sarnaste tehingute kohta turul on piiratud arvul, ei võimalda selline võrdlusalus mõttekat võrdlust. Seepärast kasutab komisjon asjakohast viitemäära, (26) mis on kolme jalgpalliklubi raskusi ja laenude tagatiste väga väikest väärtust arvesse võttes 1 000 baaspunkti, millele lisandub 124–149 baaspunkti kui Hispaania baasmäär abimeetmete rakendamise ajal. Iga laen oli tagatud klubides omandatud aktsiatele pandi seadmisega. Paraku olid klubid raskustes, st nende tegevuse tulemus oli kahjum, ja neil ei olnud kehtestatud usutavat elujõulisuse kava, millest oleks olnud näha, et klubide tegevus hakkab tootma klubide aktsionäridele kasumit. Klubide kahjum kajastus klubide aktsiate väärtuses ja seega oli nende aktsiate kui laenu tagatise väärtus nullilähedane. Komisjoni arvutuste põhjal on hinnatavate meetmete abisumma Valencia CFi puhul 20,381 miljonit eurot (19,193 miljonit eurot 1. meetme alusel ja 1,188 miljonit eurot 4. meetme alusel), Hercules CFi puhul 6,143 miljonit eurot ja Elche CFi puhul 3,688 miljonit eurot. Komisjoni tegi järgmised arvutused:






  (a) | 1. meetme puhul lahutati kohaldatud intressimäär 6,5 % kohaldatavast turuintressimäärast, mis oli 11,45 %, st 1 000 baaspunkti Valencia CFi puhul pluss 145 baaspunkti kui Hispaania baasmäär 2009. aasta novembris (27). Tulemus korrutati laenusummaga 75 miljonit eurot ja laenu tegeliku kestusega, milleks oli 5,17 aastat. Lõpptulemuseks saadi 19,193 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(93)

Komisjon leiab kooskõlas 2008. aasta garantiiteatise punktiga 4.2, et abielement võrdub iga garantii puhul garantii toetuselemendiga, st erinevusega tänu riigigarantiile tegelikult laenule kohaldatud intressimäära ja garantiitasu ning selle intressimäära vahel, mida oleks kohaldatud laenule ilma riigigarantiita. Komisjon märgib, et kuna tähelepanekuid sarnaste tehingute kohta turul on piiratud arvul, ei võimalda selline võrdlusalus mõttekat võrdlust. Seepärast kasutab komisjon asjakohast viitemäära, (26) mis on kolme jalgpalliklubi raskusi ja laenude tagatiste väga väikest väärtust arvesse võttes 1 000 baaspunkti, millele lisandub 124–149 baaspunkti kui Hispaania baasmäär abimeetmete rakendamise ajal. Iga laen oli tagatud klubides omandatud aktsiatele pandi seadmisega. Paraku olid klubid raskustes, st nende tegevuse tulemus oli kahjum, ja neil ei olnud kehtestatud usutavat elujõulisuse kava, millest oleks olnud näha, et klubide tegevus hakkab tootma klubide aktsionäridele kasumit. Klubide kahjum kajastus klubide aktsiate väärtuses ja seega oli nende aktsiate kui laenu tagatise väärtus nullilähedane. Komisjoni arvutuste põhjal on hinnatavate meetmete abisumma Valencia CFi puhul 20,381 miljonit eurot (19,193 miljonit eurot 1. meetme alusel ja 1,188 miljonit eurot 4. meetme alusel), Hercules CFi puhul 6,143 miljonit eurot ja Elche CFi puhul 3,688 miljonit eurot. Komisjoni tegi järgmised arvutused:

26

(a)

1. meetme puhul lahutati kohaldatud intressimäär 6,5 % kohaldatavast turuintressimäärast, mis oli 11,45 %, st 1 000 baaspunkti Valencia CFi puhul pluss 145 baaspunkti kui Hispaania baasmäär 2009. aasta novembris (27). Tulemus korrutati laenusummaga 75 miljonit eurot ja laenu tegeliku kestusega, milleks oli 5,17 aastat. Lõpptulemuseks saadi 19,193 miljonit eurot;

27

| (b) | 2. meetme puhul lahutati kohaldatud intressimäär 4,41 % kohaldatavast turuintressimäärast, mis oli 11,24 %, st 1 000 baaspunkti Hercules CFi puhul pluss 124 baaspunkti kui Hispaania baasmäär 2010. aasta juulis (28). Tulemus korrutati laenusummaga 18 miljonit eurot ja laenu kestusega, mis oli 5 aastat. Lõpptulemuseks saadi 6,143 miljonit eurot; |
| --- | --- |

(b)

2. meetme puhul lahutati kohaldatud intressimäär 4,41 % kohaldatavast turuintressimäärast, mis oli 11,24 %, st 1 000 baaspunkti Hercules CFi puhul pluss 124 baaspunkti kui Hispaania baasmäär 2010. aasta juulis (28). Tulemus korrutati laenusummaga 18 miljonit eurot ja laenu kestusega, mis oli 5 aastat. Lõpptulemuseks saadi 6,143 miljonit eurot;

28

| (c) | 3. meetme puhul lahutati kohaldatud intressimäär 6,22 % kohaldatavast turuintressimäärast, mis oli 11,49 %, st 1 000 baaspunkti Elche CFi puhul pluss 149 baaspunkti kui Hispaania baasmäär 2011. aasta veebruaris (28). Tulemus korrutati laenusummaga 14 miljonit eurot ja laenu kestusega, mis oli 5 aastat. Lõpptulemuseks saadi 3,688 miljonit eurot; |
| --- | --- |

(c)

3. meetme puhul lahutati kohaldatud intressimäär 6,22 % kohaldatavast turuintressimäärast, mis oli 11,49 %, st 1 000 baaspunkti Elche CFi puhul pluss 149 baaspunkti kui Hispaania baasmäär 2011. aasta veebruaris (28). Tulemus korrutati laenusummaga 14 miljonit eurot ja laenu kestusega, mis oli 5 aastat. Lõpptulemuseks saadi 3,688 miljonit eurot;

28

| (d) | 4. meetme puhul lahutati kohaldatud intressimäär 6,5 % kohaldatavast turuintressimäärast, mis oli 11,45 %, st 1 000 baaspunkti Valencia CFi puhul pluss 145 baaspunkti kui Hispaania baasmäär 2010. aasta novembris (28). Tulemus korrutati laenusummaga 6 miljonit eurot ja allesjäänud osaga laenu tegelikust kestusest, mis oli 4 aastat. Lõpptulemuseks saadi 1,188 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(d)

4. meetme puhul lahutati kohaldatud intressimäär 6,5 % kohaldatavast turuintressimäärast, mis oli 11,45 %, st 1 000 baaspunkti Valencia CFi puhul pluss 145 baaspunkti kui Hispaania baasmäär 2010. aasta novembris (28). Tulemus korrutati laenusummaga 6 miljonit eurot ja allesjäänud osaga laenu tegelikust kestusest, mis oli 4 aastat. Lõpptulemuseks saadi 1,188 miljonit eurot.

28

| (94) | Eespool öeldu põhjal on 1., 2., 3. ja 4. meetme abielement kokku 30,212 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(94)

Eespool öeldu põhjal on 1., 2., 3. ja 4. meetme abielement kokku 30,212 miljonit eurot.

| (95) | Fundación Valencia väidab, et kui peaks otsustatama, et kõnealune garantii hõlmab riigiabielementi, peaks komisjon oma hindamises arvesse võtma ka ajavahemikke, kus Hispaanias algatatud erinevate kohtumenetluste tõttu oli garantii peatatud või kehtetu (vt põhjenduse 46 punkt h). Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest enne Valencia CFi aktsiate müüki ei toimunud mingit garantii pöördumatut tühistamist ega sellele järgnenud aluseks oleva laenu tagasimaksmist, mistõttu garantii kaudu antud eelis oli olemas kogu aeg alates garantii andmisest kuni garantii tühistamiseni pärast Valencia CFi aktsiate müüki. |
| --- | --- |

(95)

Fundación Valencia väidab, et kui peaks otsustatama, et kõnealune garantii hõlmab riigiabielementi, peaks komisjon oma hindamises arvesse võtma ka ajavahemikke, kus Hispaanias algatatud erinevate kohtumenetluste tõttu oli garantii peatatud või kehtetu (vt põhjenduse 46 punkt h). Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest enne Valencia CFi aktsiate müüki ei toimunud mingit garantii pöördumatut tühistamist ega sellele järgnenud aluseks oleva laenu tagasimaksmist, mistõttu garantii kaudu antud eelis oli olemas kogu aeg alates garantii andmisest kuni garantii tühistamiseni pärast Valencia CFi aktsiate müüki.

7.3.   Abi seaduslikkus

Abi seaduslikkus

| (96) | ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriik ei tohi rakendada abimeedet enne, kui komisjon on võtnud vastu seda meedet lubava otsuse. Komisjon täheldab, et kindlaksmääratud meetmete rakendamisel rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3 kehtestatud teavitamiskohustust ja rakendamiskeeldu. Seetõttu leiab komisjon, et 1., 2., 3. ja 4. meede liigituvad ebaseaduslikuks riigiabiks. |
| --- | --- |

(96)

ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriik ei tohi rakendada abimeedet enne, kui komisjon on võtnud vastu seda meedet lubava otsuse. Komisjon täheldab, et kindlaksmääratud meetmete rakendamisel rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3 kehtestatud teavitamiskohustust ja rakendamiskeeldu. Seetõttu leiab komisjon, et 1., 2., 3. ja 4. meede liigituvad ebaseaduslikuks riigiabiks.

7.4.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (97) | Komisjon peab hindama, kas eespool kindlaks määratud abimeetmeid saab pidada kokkusobivaks siseturuga. Liidu kohtute praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud põhjused ja tõendada, et sellise kokkusobivuse tingimused on täidetud (29). |
| --- | --- |

(97)

Komisjon peab hindama, kas eespool kindlaks määratud abimeetmeid saab pidada kokkusobivaks siseturuga. Liidu kohtute praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud põhjused ja tõendada, et sellise kokkusobivuse tingimused on täidetud (29).

29

| (98) | Komisjon märgib, et Hispaania (ega ka ükski huvitatud isik) ei ole esitanud märkusi 2., 3. ja 4. meetme kokkusobivuse kohta siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel või mis tahes muul põhjusel. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon märgib, et Hispaania (ega ka ükski huvitatud isik) ei ole esitanud märkusi 2., 3. ja 4. meetme kokkusobivuse kohta siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel või mis tahes muul põhjusel.

| (99) | Valencia CF väidab, et 1. meede on kooskõlas finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks mõeldud 2009. aasta ajutise ühenduse riigiabi meetmete raamistikuga (edaspidi „2009. aasta ajutine raamistik“), (30) mis võeti vastu selleks, et kõrvaldada 2008. aasta oktoobris alanud majandus- ja finantskriisist tulenevad puudujäägid. Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Valencia CFi raskused olid alanud enne finantskriisi, juba 2007. aasta juunis lõppenud eelarveaastal (vt eespool tabel 1), samal ajal kui 2009. aasta ajutise raamistiku eesmärk oli lahendada probleeme, mis olid tekkinud kriisi tõttu. Tõepoolest, 2009. aasta ajutise raamistiku punkti 4.3.2 alapunktis i on öeldud, et meedet kohaldatakse ainult ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes. Meedet võib kohaldada ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, aga sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva. Kuna Valencia CF oli raskustes juba alates 2007. aasta juunist, leiab komisjon, et 2009. aasta ajutine raamistik ei ole Valencia CFile rakendatud meetmete puhul kohaldatav. |
| --- | --- |

(99)

Valencia CF väidab, et 1. meede on kooskõlas finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks mõeldud 2009. aasta ajutise ühenduse riigiabi meetmete raamistikuga (edaspidi „2009. aasta ajutine raamistik“), (30) mis võeti vastu selleks, et kõrvaldada 2008. aasta oktoobris alanud majandus- ja finantskriisist tulenevad puudujäägid. Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Valencia CFi raskused olid alanud enne finantskriisi, juba 2007. aasta juunis lõppenud eelarveaastal (vt eespool tabel 1), samal ajal kui 2009. aasta ajutise raamistiku eesmärk oli lahendada probleeme, mis olid tekkinud kriisi tõttu. Tõepoolest, 2009. aasta ajutise raamistiku punkti 4.3.2 alapunktis i on öeldud, et meedet kohaldatakse ainult ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes. Meedet võib kohaldada ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, aga sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva. Kuna Valencia CF oli raskustes juba alates 2007. aasta juunist, leiab komisjon, et 2009. aasta ajutine raamistik ei ole Valencia CFile rakendatud meetmete puhul kohaldatav.

30

| (100) | Komisjon hindab, kas abimeetmeid saab pidada siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, millega lubatakse anda abi teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon hindab, kas abimeetmeid saab pidada siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, millega lubatakse anda abi teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (101) | Hinnates mõistet „majandustegevuse areng“ spordisektoris, võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse ELi toimimise lepingu artikli 165 lõiget 1 ja artikli 165 lõike 2 viimast taanet, kus on sätestatud, et liit panustab Euroopa spordiküsimuste edendamisse, võttes arvesse spordi eripära, vabatahtlikkusel põhinevaid struktuure ning spordi sotsiaalset ja kasvatuslikku funktsiooni. |
| --- | --- |

(101)

Hinnates mõistet „majandustegevuse areng“ spordisektoris, võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse ELi toimimise lepingu artikli 165 lõiget 1 ja artikli 165 lõike 2 viimast taanet, kus on sätestatud, et liit panustab Euroopa spordiküsimuste edendamisse, võttes arvesse spordi eripära, vabatahtlikkusel põhinevaid struktuure ning spordi sotsiaalset ja kasvatuslikku funktsiooni.

| (102) | Oma ametliku uurimismenetluse käigus esitatud märkustes väidab LFP, et professionaalsete spordiklubide sporditegevus kujutab endast avaliku teenuse osutamist, mistõttu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2 ei tohi konkurentsieeskirjade kohaldamine kõnealustele klubidele takistada klubidele määratud eriülesannete täitmist. Komisjon märgib, et kõnealuste meetmetega toetati professionaalsete jalgpalliklubide tegevust, mitte harrastussporti. Professionaalse jalgpalli teenuseid osutavad turujõud, seepärast puudub riigil igasugune vajadus määrata selliste teenuste osutamiseks avaliku teenuse osutamise kohustusi. Samal ajal täheldab komisjon, et ei ole tõestatud, et Hispaania ametiasutused oleksid määranud Valencia CFile teenused viisil, mis on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2, st määrates selgelt kindlaks avaliku teenuse ja selle kestuse või asjakohase hüvitise ja selle arvutamise viisi. Eespool öeldut arvesse võttes ei ole komisjon nõus, et kõnealused Valencia CFile rakendatud meetmed võiksid olla ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel siseturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(102)

Oma ametliku uurimismenetluse käigus esitatud märkustes väidab LFP, et professionaalsete spordiklubide sporditegevus kujutab endast avaliku teenuse osutamist, mistõttu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2 ei tohi konkurentsieeskirjade kohaldamine kõnealustele klubidele takistada klubidele määratud eriülesannete täitmist. Komisjon märgib, et kõnealuste meetmetega toetati professionaalsete jalgpalliklubide tegevust, mitte harrastussporti. Professionaalse jalgpalli teenuseid osutavad turujõud, seepärast puudub riigil igasugune vajadus määrata selliste teenuste osutamiseks avaliku teenuse osutamise kohustusi. Samal ajal täheldab komisjon, et ei ole tõestatud, et Hispaania ametiasutused oleksid määranud Valencia CFile teenused viisil, mis on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2, st määrates selgelt kindlaks avaliku teenuse ja selle kestuse või asjakohase hüvitise ja selle arvutamise viisi. Eespool öeldut arvesse võttes ei ole komisjon nõus, et kõnealused Valencia CFile rakendatud meetmed võiksid olla ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel siseturuga kokkusobivad.

| (103) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaste abimeetmete hindamiseks on komisjon välja andnud mitu määrust, raamistikku, suunist ja teatist, mis käsitlevad abi vorme ning abi andmise horisontaalseid või valdkondlikke eesmärke. |
| --- | --- |

(103)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaste abimeetmete hindamiseks on komisjon välja andnud mitu määrust, raamistikku, suunist ja teatist, mis käsitlevad abi vorme ning abi andmise horisontaalseid või valdkondlikke eesmärke.

| (104) | Võttes arvesse vaatlusaluste meetmete laadi ning asjaolu, et kõnealused jalgpalliklubid olid abi andmise ajal rahalistes raskustes ja abi anti nende raskuste ületamiseks, hindab komisjon 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud kriteeriumide kohaldatavust, kuivõrd kõnealused suunised olid vaatlusaluste abimeetmete rakendamise ajal (2009., 2010. ja 2011. aastal) jõus ja kõnealused kolm jalgpaliklubi liigituvad kõnealuste suuniste alusel raskustes olevateks äriühinguteks. Sellepärast leiab Hispaania, et kui komisjon peaks avastama 1. ja 4. meetmes riigiabi, on see ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel ning eelkõige 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohase ümberkorraldamisabina siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(104)

Võttes arvesse vaatlusaluste meetmete laadi ning asjaolu, et kõnealused jalgpalliklubid olid abi andmise ajal rahalistes raskustes ja abi anti nende raskuste ületamiseks, hindab komisjon 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud kriteeriumide kohaldatavust, kuivõrd kõnealused suunised olid vaatlusaluste abimeetmete rakendamise ajal (2009., 2010. ja 2011. aastal) jõus ja kõnealused kolm jalgpaliklubi liigituvad kõnealuste suuniste alusel raskustes olevateks äriühinguteks. Sellepärast leiab Hispaania, et kui komisjon peaks avastama 1. ja 4. meetmes riigiabi, on see ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel ning eelkõige 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohase ümberkorraldamisabina siseturuga kokkusobiv.

| (105) | Nagu on selgitatud allpool, ei saa uuritavaid abimeetmeid komisjoni sõnul pidada 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt siseturuga kokkusobivaks abiks, sest nende suuniste tingimused ja põhimõtted ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(105)

Nagu on selgitatud allpool, ei saa uuritavaid abimeetmeid komisjoni sõnul pidada 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt siseturuga kokkusobivaks abiks, sest nende suuniste tingimused ja põhimõtted ei ole täidetud.

7.4.1.   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (106) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 34 kohaselt on ümberkorraldamisabi andmise tingimus ümberkorraldamiskava rakendamine, kusjuures selle kava kinnitab komisjon iga abimeetme puhul eraldi. Suuniste punktis 35 on selgitatud, et ümberkorraldamiskavaga, mille kestus peab olema võimalikult lühike, tuleb mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastada äriühingu pikaajaline elujõulisus. |
| --- | --- |

(106)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 34 kohaselt on ümberkorraldamisabi andmise tingimus ümberkorraldamiskava rakendamine, kusjuures selle kava kinnitab komisjon iga abimeetme puhul eraldi. Suuniste punktis 35 on selgitatud, et ümberkorraldamiskavaga, mille kestus peab olema võimalikult lühike, tuleb mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastada äriühingu pikaajaline elujõulisus.

| (107) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 36 kohaselt tuleb selles kavas kirjeldada asjaolusid, mis on viinud äriühingu raskusteni, ning võtta arvesse praegust olukorda ja väljavaateid asjaomasel turul optimistliku, pessimistliku ja põhistsenaariumi rakendumise korral. |
| --- | --- |

(107)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 36 kohaselt tuleb selles kavas kirjeldada asjaolusid, mis on viinud äriühingu raskusteni, ning võtta arvesse praegust olukorda ja väljavaateid asjaomasel turul optimistliku, pessimistliku ja põhistsenaariumi rakendumise korral.

| (108) | Kava peab pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kanda ise kõik oma kulud, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja rahastamiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane, et võimaldada tal turul oma jõul konkureerida (suuniste punkt 37). |
| --- | --- |

(108)

Kava peab pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kanda ise kõik oma kulud, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja rahastamiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane, et võimaldada tal turul oma jõul konkureerida (suuniste punkt 37).

| (109) | Ametliku uurimismenetluse käigus väitis Hispaania, et otsus rakendada Fundación Valenciale 1. meedet põhines 2009. aasta mais koostatud elujõulisuse kaval. |
| --- | --- |

(109)

Ametliku uurimismenetluse käigus väitis Hispaania, et otsus rakendada Fundación Valenciale 1. meedet põhines 2009. aasta mais koostatud elujõulisuse kaval.

| (110) | Komisjon märgib, et see elujõulisuse kava ei sisalda parimat, halvimat ja põhistsenaariumi, samuti ei ole selles analüüsitud riske, mis võivad mõjutad Valencia CFi ümberkorraldamist, nagu mõju klubi võimalikele asetustele meistrivõistluste lõpptabelis, hinnamuudatused kinnisvaraturul, sponsorluse turul või ülekandeõiguste turul, võimalikud riskid sellega, kas fännid on suutelised ostma hooaja- või üksikute mängude pileteid, mängijate vigastuste risk, muudatused mängijate ülemineku turul jne. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon märgib, et see elujõulisuse kava ei sisalda parimat, halvimat ja põhistsenaariumi, samuti ei ole selles analüüsitud riske, mis võivad mõjutad Valencia CFi ümberkorraldamist, nagu mõju klubi võimalikele asetustele meistrivõistluste lõpptabelis, hinnamuudatused kinnisvaraturul, sponsorluse turul või ülekandeõiguste turul, võimalikud riskid sellega, kas fännid on suutelised ostma hooaja- või üksikute mängude pileteid, mängijate vigastuste risk, muudatused mängijate ülemineku turul jne.

| (111) | Peale selle jäid elujõulisuse kavas prognoositud finantstulemused allapoole taset, mida võiks pidada Valencia CFi pikaajalise elujõulisuse taastamiseks piisavaks. Nagu on näha eespool esitatud tabelist 6, oli 2009. aasta elujõulisuse kavva märgitud tegevuskahjum kuni 2013. aasta juunis lõppeva majandusaasta lõpuni, st neljal 2009. aasta riigigarantii andmisele järgneval aastal. Lisaks oli 2014. aasta juunis ja 2015. aasta juunis lõppevaks eelarveaastaks prognoositud tegevuskasumi tasuvus väga väike, vastavalt 1 % ja 4 %. Lõpetuseks, mis puudutab klubi prognoositud maksueelset kasumit kuni 2015. aasta juunis lõppeva majandusaastani, siis peab paika sama analüüs kui eespool tegevustulemuste puhul, kusjuures märkimisväärselt paremad tulemused – 50,5 miljonit eurot 2011. aasta juunis lõppeval eelarveaastal ja 154,8 miljonit eurot 2012. aasta juunis lõppeval eelarveaastal – ei ole klubi puhul tüüpilised, vaid on erakorralised maatükkide müügist tulenevad finantstulemused. |
| --- | --- |

(111)

Peale selle jäid elujõulisuse kavas prognoositud finantstulemused allapoole taset, mida võiks pidada Valencia CFi pikaajalise elujõulisuse taastamiseks piisavaks. Nagu on näha eespool esitatud tabelist 6, oli 2009. aasta elujõulisuse kavva märgitud tegevuskahjum kuni 2013. aasta juunis lõppeva majandusaasta lõpuni, st neljal 2009. aasta riigigarantii andmisele järgneval aastal. Lisaks oli 2014. aasta juunis ja 2015. aasta juunis lõppevaks eelarveaastaks prognoositud tegevuskasumi tasuvus väga väike, vastavalt 1 % ja 4 %. Lõpetuseks, mis puudutab klubi prognoositud maksueelset kasumit kuni 2015. aasta juunis lõppeva majandusaastani, siis peab paika sama analüüs kui eespool tegevustulemuste puhul, kusjuures märkimisväärselt paremad tulemused – 50,5 miljonit eurot 2011. aasta juunis lõppeval eelarveaastal ja 154,8 miljonit eurot 2012. aasta juunis lõppeval eelarveaastal – ei ole klubi puhul tüüpilised, vaid on erakorralised maatükkide müügist tulenevad finantstulemused.

| (112) | Eespool öeldu põhjal jõuab komisjon elujõulisuse taastamise puhul järeldusele, et eri meetmete mõju ei ole nõuetekohaselt mõõdetud ja elujõulisust eri stsenaariumide rakendumise korral ei ole piisavalt prognoositud. Seepärast leiab komisjon, et elujõulisuse kava – isegi kui seda peeti 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste mõistes tõeliseks ümberkorraldamiskavaks – oli puudulik, võimaldamaks Valencia CFil taastada mõistliku aja jooksul oma pikaajaline elujõulisus. |
| --- | --- |

(112)

Eespool öeldu põhjal jõuab komisjon elujõulisuse taastamise puhul järeldusele, et eri meetmete mõju ei ole nõuetekohaselt mõõdetud ja elujõulisust eri stsenaariumide rakendumise korral ei ole piisavalt prognoositud. Seepärast leiab komisjon, et elujõulisuse kava – isegi kui seda peeti 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste mõistes tõeliseks ümberkorraldamiskavaks – oli puudulik, võimaldamaks Valencia CFil taastada mõistliku aja jooksul oma pikaajaline elujõulisus.

| (113) | Hercules CFi ja Elche CFi kohta märgib komisjon, et ühtki kava nende kahe klubi elujõulisuse kohta ei esitatud, seepärast ei ole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 34 tingimused täidetud ka nende kahe klubi puhul. |
| --- | --- |

(113)

Hercules CFi ja Elche CFi kohta märgib komisjon, et ühtki kava nende kahe klubi elujõulisuse kohta ei esitatud, seepärast ei ole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 34 tingimused täidetud ka nende kahe klubi puhul.

7.4.2.   Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine (kompensatsioonimeetmed)

Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine (kompensatsioonimeetmed)

| (114) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 38 kohaselt tuleb võtta kompensatsioonimeetmeid, et vähendada nii palju kui võimalik negatiivset mõju kaubandustingimustele. Need meetmed võivad sisaldada vara loovutamist, tootmisvõimsuse või turuosa piiramist ning turutõkete vähendamist asjaomastel turgudel (suuniste punkt 39). |
| --- | --- |

(114)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 38 kohaselt tuleb võtta kompensatsioonimeetmeid, et vähendada nii palju kui võimalik negatiivset mõju kaubandustingimustele. Need meetmed võivad sisaldada vara loovutamist, tootmisvõimsuse või turuosa piiramist ning turutõkete vähendamist asjaomastel turgudel (suuniste punkt 39).

| (115) | Sellepärast ei peeta kompensatsioonimeetmete hindamisel tootmisvõimsuse või turuosa piiramiseks kahjumit tekitavas tegevuses kasutatud vara müüki, mis on elujõulisuse taastamiseks igal juhul tarvilik (suuniste punkt 40). |
| --- | --- |

(115)

Sellepärast ei peeta kompensatsioonimeetmete hindamisel tootmisvõimsuse või turuosa piiramiseks kahjumit tekitavas tegevuses kasutatud vara müüki, mis on elujõulisuse taastamiseks igal juhul tarvilik (suuniste punkt 40).

| (116) | Hispaania kavandas Valencia CFi puhul kompensatsioonimeetmena klubi kõige väärtuslikumate mängijate müügi (vt põhjendus 41). Komisjon täheldab, et müüdud mängijaid kasutati klubile kahjumit tekitanud tegevuses, st osalemisel jalgpallivõistlustel, seepärast ei saa seda müüki pidada meetmeks, millega piirati tootmisvõimsust või tegevust Valencia kasumlikes tegevusvaldkondades. Peale selle märgib komisjon, et eespool nimetatud mängijate müük oli pigem vajalik kui ümberkorraldusmeede Valencia CFi elujõulisuse tagamiseks, millel oli viidatud ka klubi 2009. aasta elujõulisuse kavas. See müük oli vajalik klubi taastumiseks tulu suurenemise ja kallite mängijatega kaasnevate suurte kulude vähendamise teel. Ehkki kõnealune müük võis lõppkokkuvõttes olla kasulik konkurendile, oli selle põhieesmärk võimaldada Valencial CFil taastuda. Seepärast ei saa seda pidada meetmeks, mis oleks toonud kasu Valencia CFi konkurentidele. |
| --- | --- |

(116)

Hispaania kavandas Valencia CFi puhul kompensatsioonimeetmena klubi kõige väärtuslikumate mängijate müügi (vt põhjendus 41). Komisjon täheldab, et müüdud mängijaid kasutati klubile kahjumit tekitanud tegevuses, st osalemisel jalgpallivõistlustel, seepärast ei saa seda müüki pidada meetmeks, millega piirati tootmisvõimsust või tegevust Valencia kasumlikes tegevusvaldkondades. Peale selle märgib komisjon, et eespool nimetatud mängijate müük oli pigem vajalik kui ümberkorraldusmeede Valencia CFi elujõulisuse tagamiseks, millel oli viidatud ka klubi 2009. aasta elujõulisuse kavas. See müük oli vajalik klubi taastumiseks tulu suurenemise ja kallite mängijatega kaasnevate suurte kulude vähendamise teel. Ehkki kõnealune müük võis lõppkokkuvõttes olla kasulik konkurendile, oli selle põhieesmärk võimaldada Valencial CFil taastuda. Seepärast ei saa seda pidada meetmeks, mis oleks toonud kasu Valencia CFi konkurentidele.

| (117) | Seda arvesse võttes leiab komisjon, et Hispaania kavandatud kompensatsioonimeetmed ei olnud 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel piisavad selle tagamiseks, et Valencia CFile abi andmise negatiivset mõju kaubandustingimustele oleks vähendatud nii palju kui võimalik. |
| --- | --- |

(117)

Seda arvesse võttes leiab komisjon, et Hispaania kavandatud kompensatsioonimeetmed ei olnud 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel piisavad selle tagamiseks, et Valencia CFile abi andmise negatiivset mõju kaubandustingimustele oleks vähendatud nii palju kui võimalik.

| (118) | Hercules CFi ja Elche CFi kohta märgib komisjon, et ühtki nende kahe klubiga seotud kompensatsioonimeedet ei esitatud, seepärast ei ole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 38 tingimused täidetud ka nende kahe klubi puhul. |
| --- | --- |

(118)

Hercules CFi ja Elche CFi kohta märgib komisjon, et ühtki nende kahe klubiga seotud kompensatsioonimeedet ei esitatud, seepärast ei ole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 38 tingimused täidetud ka nende kahe klubi puhul.

7.4.3.   Miinimumiga piirduv abi (omapanus)

Miinimumiga piirduv abi (omapanus)

| (119) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 43 kohaselt on selleks, et abi suurus piirduks rangelt ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, vajalik abisaaja omavahenditest ümberkorraldamise heaks tehtav märkimisväärne makse. Sellise makse võib teha äriühingu säilimiseks ebaolulise vara müügi või turutingimustel toimuva välisfinantseerimise kaudu. |
| --- | --- |

(119)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 43 kohaselt on selleks, et abi suurus piirduks rangelt ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, vajalik abisaaja omavahenditest ümberkorraldamise heaks tehtav märkimisväärne makse. Sellise makse võib teha äriühingu säilimiseks ebaolulise vara müügi või turutingimustel toimuva välisfinantseerimise kaudu.

| (120) | Omapanus peab olema tegelik ja ajakohane, välistades tulevase kasumi, näiteks rahavood (suuniste punkt 43). Mõistagi ei tohi omapanus sisaldada täiendavat riigiabi. Suurettevõtjate puhul, (31) nagu Valencia CF, peab komisjon tavaliselt asjakohaseks panust, mis moodustab vähemalt 50 % ümberkorralduskuludest. Erakorraliste asjaolude ja eriliste raskuste puhul võib komisjon nõustuda ka väiksema panusega (suuniste punkt 44). |
| --- | --- |

(120)

Omapanus peab olema tegelik ja ajakohane, välistades tulevase kasumi, näiteks rahavood (suuniste punkt 43). Mõistagi ei tohi omapanus sisaldada täiendavat riigiabi. Suurettevõtjate puhul, (31) nagu Valencia CF, peab komisjon tavaliselt asjakohaseks panust, mis moodustab vähemalt 50 % ümberkorralduskuludest. Erakorraliste asjaolude ja eriliste raskuste puhul võib komisjon nõustuda ka väiksema panusega (suuniste punkt 44).

31

| (121) | Valencia CFi kapitali suurendamise tõttu 2009. aastal kogusummas 92,4 miljonit eurot, mida võib käsitada klubi ümberkorralduskuluna, teeb Hispaania ettepaneku arvestada erasektori 18,8 miljoni suurune osalus kapitali suurendamises omapanuseks. Komisjon märgib, et kõnealune erasektori osalus moodustas ümberkorraldamise kogukuludest 20 %. Selle põhjal leiab komisjon, et erasektori osalus Valencia CFi kapitali suurendamises 2009. aastal ei olnud piisav, et tunnistada see omapanuseks. |
| --- | --- |

(121)

Valencia CFi kapitali suurendamise tõttu 2009. aastal kogusummas 92,4 miljonit eurot, mida võib käsitada klubi ümberkorralduskuluna, teeb Hispaania ettepaneku arvestada erasektori 18,8 miljoni suurune osalus kapitali suurendamises omapanuseks. Komisjon märgib, et kõnealune erasektori osalus moodustas ümberkorraldamise kogukuludest 20 %. Selle põhjal leiab komisjon, et erasektori osalus Valencia CFi kapitali suurendamises 2009. aastal ei olnud piisav, et tunnistada see omapanuseks.

| (122) | Hercules CFi ja Elche CFi kohta märgib komisjon, et 2. ja 3. meede moodustasid 100 % klubidesse tehtud kapitalisüstide rahalistest allikatest, seetõttu erasektori osalus nende meetmete puhul puudus. |
| --- | --- |

(122)

Hercules CFi ja Elche CFi kohta märgib komisjon, et 2. ja 3. meede moodustasid 100 % klubidesse tehtud kapitalisüstide rahalistest allikatest, seetõttu erasektori osalus nende meetmete puhul puudus.

| (123) | Seepärast leiab komisjon, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 43 sätestatud nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(123)

Seepärast leiab komisjon, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 43 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

7.4.4.   Ühekordse abi põhimõte

Ühekordse abi põhimõte

| (124) | Viimaks tuleb abi andmisel järgida 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 72, kus on sätestatud, et päästmis- ja ümberkorraldamisabi ei ole õigust saada ettevõtjal, kes on seda viimase kümne aasta jooksul juba saanud (ühekordse abi põhimõte). Valencia CFi puhul, kes sai kasu 1. ja 4. meetmest, väidab Hispaania, et 4. meetme puhul oli tegemist ainult olemasoleva garantii suurendamisega 6 miljoni euro võrra, seepärast ei saa seda pidada uueks garantiiks ega Valencia CFile antud uueks riigiabiks. Samas märgib komisjon, et 2009. aasta garantii suurendamine 2010. aastal ei olnud kavas kohe algusest peale ehk ajal, mil garantii 2009. aastal anti, vaid oli laadilt sihtotstarbeline meede, sest see toimus selleks, et katta 26. augustil 2010 ootamatult tegemata jäänud garanteeritud laenu intressimakse (vt põhjendus 10). Seepärast leiab komisjon, et 4. meede on Valencia CFile antud uus riigigarantii ja et see on eristatav 1. meetmest. Kuna Valencia CF sai ümberkorraldamisabi kümne aasta jooksul kaks korda, st 2009. aastal, mil ta sai riigigarantii, ja 2010. aastal, mil 2009. aasta garantiid suurendati, on komisjon jõudnud järeldusele, et ühekordse abi põhimõtet ei ole Valencia CFile rakendatud 4. meetme puhul järgitud. |
| --- | --- |

(124)

Viimaks tuleb abi andmisel järgida 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 72, kus on sätestatud, et päästmis- ja ümberkorraldamisabi ei ole õigust saada ettevõtjal, kes on seda viimase kümne aasta jooksul juba saanud (ühekordse abi põhimõte). Valencia CFi puhul, kes sai kasu 1. ja 4. meetmest, väidab Hispaania, et 4. meetme puhul oli tegemist ainult olemasoleva garantii suurendamisega 6 miljoni euro võrra, seepärast ei saa seda pidada uueks garantiiks ega Valencia CFile antud uueks riigiabiks. Samas märgib komisjon, et 2009. aasta garantii suurendamine 2010. aastal ei olnud kavas kohe algusest peale ehk ajal, mil garantii 2009. aastal anti, vaid oli laadilt sihtotstarbeline meede, sest see toimus selleks, et katta 26. augustil 2010 ootamatult tegemata jäänud garanteeritud laenu intressimakse (vt põhjendus 10). Seepärast leiab komisjon, et 4. meede on Valencia CFile antud uus riigigarantii ja et see on eristatav 1. meetmest. Kuna Valencia CF sai ümberkorraldamisabi kümne aasta jooksul kaks korda, st 2009. aastal, mil ta sai riigigarantii, ja 2010. aastal, mil 2009. aasta garantiid suurendati, on komisjon jõudnud järeldusele, et ühekordse abi põhimõtet ei ole Valencia CFile rakendatud 4. meetme puhul järgitud.

7.5.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (125) | Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et 2009. aasta riigigarantii andmisel Valencia CFile ja selle suurendamisel 2010. aastal, 2011. aasta riigigarantii andmisel Hercules CFile ning 2011. aasta riigigarantii andmisel Elche CFile rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Samuti leiab komisjon, et meetmed ei vasta 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud tingimustele. Seepärast leiab komisjon, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(125)

Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et 2009. aasta riigigarantii andmisel Valencia CFile ja selle suurendamisel 2010. aastal, 2011. aasta riigigarantii andmisel Hercules CFile ning 2011. aasta riigigarantii andmisel Elche CFile rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Samuti leiab komisjon, et meetmed ei vasta 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud tingimustele. Seepärast leiab komisjon, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv.

7.6.   Abi tagasinõudmine

Abi tagasinõudmine

| (126) | ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (32). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (33). Sellepärast on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (34). |
| --- | --- |

(126)

ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (32). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (33). Sellepärast on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (34).

32

33

34

| (127) | Kooskõlas kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (35) artikli 16 lõikes 1 sätestatud, et [k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]. |
| --- | --- |

(127)

Kooskõlas kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (35) artikli 16 lõikes 1 sätestatud, et [k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...].

35

| (128) | Seega, kuna kõnealustest meetmetest ei teavitatud komisjoni, rikkudes ELi toimimise lepingu artiklit 108, ja neid meetmeid tuleb seetõttu pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks, tuleb see abi tagasi nõuda, et taastada abi andmisele eelnenud turuolukord. Abi tuleks tagasi nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmiseni, ja abisaajal tuleb tasuda abisumma pealt intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni. |
| --- | --- |

(128)

Seega, kuna kõnealustest meetmetest ei teavitatud komisjoni, rikkudes ELi toimimise lepingu artiklit 108, ja neid meetmeid tuleb seetõttu pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks, tuleb see abi tagasi nõuda, et taastada abi andmisele eelnenud turuolukord. Abi tuleks tagasi nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmiseni, ja abisaajal tuleb tasuda abisumma pealt intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.

| (129) | Komisjon juhib tähelepanu Valencia CFi väitele (vt põhjenduse 41 punkt b), et kuna Valencia CFi omandiõigus läks üle avatud ja konkurentsipõhise hankemenetluse raames, oleks võimalik abielement kajastunud turuhinnas ja sisaldunud ostuhinnas ning seepärast jäi abist saadav kasu aktsiate müüjale. Valencia CFi sõnul tuleb eespool öeldut arvesse võttes riigigarantii abisumma tagasi nõuda müüjalt, st Fundación Valencialt. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon juhib tähelepanu Valencia CFi väitele (vt põhjenduse 41 punkt b), et kuna Valencia CFi omandiõigus läks üle avatud ja konkurentsipõhise hankemenetluse raames, oleks võimalik abielement kajastunud turuhinnas ja sisaldunud ostuhinnas ning seepärast jäi abist saadav kasu aktsiate müüjale. Valencia CFi sõnul tuleb eespool öeldut arvesse võttes riigigarantii abisumma tagasi nõuda müüjalt, st Fundación Valencialt.

| (130) | Komisjon leiab, nagu on selgitatud põhjendustes 47 ja 48, et kuna lõppkokkuvõttes sai 1. ja 4. meetmest 2014. aasta müügi tulemusel kasu klubi, kandus abi üle ka Valencia CFi uuele omanikule. |
| --- | --- |

(130)

Komisjon leiab, nagu on selgitatud põhjendustes 47 ja 48, et kuna lõppkokkuvõttes sai 1. ja 4. meetmest 2014. aasta müügi tulemusel kasu klubi, kandus abi üle ka Valencia CFi uuele omanikule.

| (131) | Komisjon märgib, et Elche CFi ja Hercules CFile kohaldatakse praegu kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetusmenetlust (vt põhjendused 18 ja 20). Väljakujunenud kohtpraktika kohaselt ei mõjuta asjaolu, et abisaaja on maksejõuetu või et tema vastu on algatatud pankrotimenetlus, abisaaja kohustust maksta tagasi ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi (36). |
| --- | --- |

(131)

Komisjon märgib, et Elche CFi ja Hercules CFile kohaldatakse praegu kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetusmenetlust (vt põhjendused 18 ja 20). Väljakujunenud kohtpraktika kohaselt ei mõjuta asjaolu, et abisaaja on maksejõuetu või et tema vastu on algatatud pankrotimenetlus, abisaaja kohustust maksta tagasi ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi (36).

36

8.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (132) | Komisjon on jõudnud järeldusele, et Hispaania on andnud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult abi summas 30,212 miljonit eurot






  (a) | 2009. aasta riigigarantiina, mille IVF andis Valencia CFi aktsiate ostuks; |
| --- | --- | --- |

(132)

Komisjon on jõudnud järeldusele, et Hispaania on andnud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult abi summas 30,212 miljonit eurot

(a)

2009. aasta riigigarantiina, mille IVF andis Valencia CFi aktsiate ostuks;

| (b) | 2010. aasta riigigarantiina, mille IVF andis Hercules CFi aktsiate ostuks; |
| --- | --- |

(b)

2010. aasta riigigarantiina, mille IVF andis Hercules CFi aktsiate ostuks;

| (c) | 2011. aasta riigigarantiina, mille IVF andis Elche CFi aktsiate ostuks; |
| --- | --- |

(c)

2011. aasta riigigarantiina, mille IVF andis Elche CFi aktsiate ostuks;

| (d) | olemasoleva 2009. aasta laenu suurenemise katmiseks 2009. aasta riigigarantii suurendamisega 2010. aastal, mida IVF tegi Valencia CFi aktsiate ostuks. |
| --- | --- |

(d)

olemasoleva 2009. aasta laenu suurenemise katmiseks 2009. aasta riigigarantii suurendamisega 2010. aastal, mida IVF tegi Valencia CFi aktsiate ostuks.

| (133) | Komisjon on jõudnud järeldusele, et Hispaania ei ole andnud uut abi 4,9 miljoni euro suuruse maksega, mille IVF tegi 2013. aastal Valencia CFile antud riigigarantii tõttu. |
| --- | --- |

(133)

Komisjon on jõudnud järeldusele, et Hispaania ei ole andnud uut abi 4,9 miljoni euro suuruse maksega, mille IVF tegi 2013. aastal Valencia CFile antud riigigarantii tõttu.

| (134) | Abi ei ole siseturuga kokkusobiv, sest seda ei saa pidada ümberkorraldamisabiks ega mis tahes muud liiki abiks. |
| --- | --- |

(134)

Abi ei ole siseturuga kokkusobiv, sest seda ei saa pidada ümberkorraldamisabiks ega mis tahes muud liiki abiks.

| (135) | Valencia CFilt tuleb tagasi nõuda 20,381 miljonit eurot, Hercules CFilt 6,143 miljonit eurot ja Elche CFilt 3,688 miljonit eurot, |
| --- | --- |

(135)

Valencia CFilt tuleb tagasi nõuda 20,381 miljonit eurot, Hercules CFilt 6,143 miljonit eurot ja Elche CFilt 3,688 miljonit eurot,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järgmised meetmed kujutavad endast riigiabi, mida Hispaania andis ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, ja ei ole siseturuga kokkusobivad.

| | 1. meede
  Riigigarantii, mille IVF andis 5. novembril 2009 Fundación Valencia pangalaenule Valencia CFi aktsiate märkimiseks Valencia CFi kapitali suurendamise raames summas 19,193 miljonit eurot. |
| --- | --- |

1. meede

Riigigarantii, mille IVF andis 5. novembril 2009 Fundación Valencia pangalaenule Valencia CFi aktsiate märkimiseks Valencia CFi kapitali suurendamise raames summas 19,193 miljonit eurot.

| | 2. meede
  Riigigarantii, mille IVF andis 26. juulil 2010 Fundación Herculese pangalaenule Hercules CFi aktsiate märkimiseks Hercules CFi kapitali suurendamise raames summas 6,143 miljonit eurot. |
| --- | --- |

2. meede

Riigigarantii, mille IVF andis 26. juulil 2010 Fundación Herculese pangalaenule Hercules CFi aktsiate märkimiseks Hercules CFi kapitali suurendamise raames summas 6,143 miljonit eurot.

| | 3. meede
  Riigigarantii, mille IVF andis 17. veebruaril 2011 Fundación Elche kahele pangalaenule Elche CFi aktsiate märkimiseks Elche CFi kapitali suurendamise raames summas 3,688 miljonit eurot. |
| --- | --- |

3. meede

Riigigarantii, mille IVF andis 17. veebruaril 2011 Fundación Elche kahele pangalaenule Elche CFi aktsiate märkimiseks Elche CFi kapitali suurendamise raames summas 3,688 miljonit eurot.

| | 4. meede
  Fundación Valenciale antud garantii suurendamine IVFi poolt 10. novembril 2010 summas 1,188 miljonit eurot 1. meetmega garanteeritud laenu tasumata jäänud kapitali, intressi ja kulude tasumiseks. |
| --- | --- |

4. meede

Fundación Valenciale antud garantii suurendamine IVFi poolt 10. novembril 2010 summas 1,188 miljonit eurot 1. meetmega garanteeritud laenu tasumata jäänud kapitali, intressi ja kulude tasumiseks.

Artikkel 2

1.   Hispaania nõuab tagasi artiklis 1 osutatud ja siseturuga kokkusobimatu abi, mida anti 1. ja 4. meetmega Valencia CFile, 2. meetmega Hercules CFile ja 3. meetmega Elche CFile.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil need anti abisaajate käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (37) V peatüki ja komisjoni määruse (EÜ) nr 271/2008 (38) kohaselt, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

4.   Hispaania tühistab alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast kõik artiklis 1 osutatud abi veel tegemata maksed.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Hispaania tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab Hispaania järgmise teabe:

| a) | igalt abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

a)

igalt abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intress);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis kinnitavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis kinnitavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Hispaania teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisest seni, kuni artiklis 1 osutatud abi on täielikult tagasi makstud. Hispaania esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Samuti annab Hispaania üksikasjalikku teavet abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 4. juuli 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 69, 7.3.2014, lk 99.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Tasu, mida laenuandja nõuab laenuvõtjalt kasutamata krediidiliini või väljamaksmata laenu eest.

3

(4)  2012. aasta juunis esitatud Valencia CFi aastaaruandes on öeldud, et Valencia CF kuulub kontserni, mille emaettevõtja või valdusettevõtja on Fundación Valencia.

4

(*1)  Konfidentsiaalsed andmed.

*1

(5)  
  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

5

(6)  
  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

6

(7)  Eelkõige a) Generalitat Valenciana 28. detsembri 1990. aasta seaduse 7/1990 (1991. aasta eelarvete kohta) kaheksanda lisasättega, millega luuakse IVF, ja b) Valencia volikogu 26. juuni 1991. aasta seadusandliku dekreediga, millega muudeti Generalitat Valenciana seadust avaliku sektori vahendite kohta.

7

(8)  Komisjoni 12. mai 2004. aasta otsus juhtumi C 40/00 kohta, põhjendus 120; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. september 2001, Banks, C-390/98, ECLI:EU:C:2001:456, punktid 77–78, ning kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. mai 2003, Itaalia jt vs. komisjon (Seleco), C-328/99 ja C-399/00, ECLI:EU:C:2003:252, punkt 83.

8

vs

(9)  Valencia CFi esitatud teabe kohaselt (a) oli Valencia CFi mängijate bilansiline koondväärtus (ostuhind miinus iga-aastane amortisatsioon) 95,7 miljonit eurot (klubi 2008. ja 2009. aasta aruande kohaselt); (b) oli Valencia CFi mängijate hinnanguline koondturuväärtus 2009. aasta juunis ligikaudu 235,7 miljonit eurot; (c) müüdi 2010. aasta juunis lõppenud eelarveaastal mängijaid 78,7 miljoni euro eest (samal ajal kui kulutused uutele mängijatele olid kokku 14,5 miljonit eurot).

9

(10)  
  ELT C 16, 22.1.2009, lk 1.

10

(11)  Kohtuotsus Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

11

vs

(12)  Kohtuotsus Ecotrade, C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579, punkt 41; ning liidetud kohtuasjad Bouygues ja Bouygues Télécom vs. komisjon jt, C-399/10 P ja C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, punktid 137–139.

12

vs

(13)  http://www.ivf.gva.es/

13

(14)  http://www.ivf.gva.es/p.aspx?pag=InformacionInstitucional.

14

(15)  Kohtuotsus Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, punkt 56, ja kohtuotsus Air France vs. komisjon, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, punkt 58.

15

vs

vs

(16)  Kohtuotsus, 22. märts 1977, Steinlike & Weinlig vs. Saksamaa, 78/76, ECLI:EU:C:1977:52, punktid 17–18.

16

vs

(17)  Kohtuotsus, 15. juuli 2004, Pearle BV jt vs. Hoofdbedrijfschap Ambachten, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, punkt 37.

17

vs

(18)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. jaanuar 2006, Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8.

18

(19)  Komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsus 2008/716/EÜ riigiabi C 38/07 (ex NN 45/07) kohta, mida Prantsusmaa andis äriühingule Arbel Fauvet Rail SA (ELT L 238, 5.9.2008, lk 27); komisjoni 22. veebruari 2012. aasta otsus 2012/541/EL riigiabi SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09) kohta, mida Kreeka andis ettevõtjale Enómeni Klostoÿfantourgía [United Textiles] AE (ELT L 279, 12.10.2012, lk 30); komisjoni 27. märtsi 2014. aasta otsus 2014/539/EL riigiabi SA.34572 (13/C) (ex 13/NN) kohta, mida Kreeka andis äriühingule Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. (ELT L 254, 28.8.2014, lk 24).

19

(20)  Liidetud kohtuasjad Freistaat Sachsen vs. komisjon, T-102/07, ning MB Immobilien ja MB System vs. komisjon, T-120/07, ECLI:EU:T:2010:62.

20

vs

vs

(21)  https://www.standardandpoors.com/en_US/web/guest/article/-/view/sourceId/504352

21

(22)  Võlgnik, kelle reiting on C, on haavatav maksete tegematajätmise vastu, mis toob kaasa emitendi reitingu SD või D, ning oleneb oma rahaliste kohutuste täitmisel soodsatest äri-, finants- ja majandustingimustest.

22

(23)  Võlgnik, kelle reiting on R, on oma rahalise olukorra tõttu reguleerivate asutuste järelevalve all. Kõnealuse järelevalve ajal võib reguleerivatel asutustel olla volitus eelistada üht liiki kohustusi teistele või pöörata mõnele kohustusele tähelepanu, teistele aga mitte.

23

(24)  Võlgnik, kelle reiting on SD või D, ei ole täitnud ühte või mitut finantskohustust (reitinguga või reitinguta), mis ei hõlma regulatiivseks kapitaliks liigitatud hübriidinstrumente, või on jätnud tegemata tingimuste kohaselt tähtajaks makse. Võlgnikku peetakse makseviivituses olevaks, välja arvatud juhul, kui Standard & Poor's usub, et asjaomane makse tehakse kindlaksmääratud ajapikenduse jooksul. Kindlaksmääratud ajapikendust, mis ületab viit tööpäeva, käsitatakse viie tööpäeva pikkuse ajapikendusena. Reiting D määratakse siis, kui Standard & Poor's leiab, et makseviivitus on üldine ja võlgnik ei suuda täita tähtajaks ühtki või sisuliselt ühtki oma kohustust. Reiting SD määratakse siis, kui Standard & Poor's leiab, et võlgnik on jätnud valikuliselt täitmata konkreetse valdkonna või konkreetset liiki kohustused, mis ei hõlma regulatiivseks kapitaliks liigitatud hübriidinstrumente, aga jätkab muude valdkondade või muud liiki maksekohustuste õigel ajal täitmist. Võlgniku reiting langeb tasemele D või SD, kui võlgnik võtab vastu probleemse vahetuse pakkumise.

24

(25)  See reitingukategooria sisaldab reitinguagentuuri Standard & Poor's reitinguskaala reitinguid CCC+, CCC, CCC– ja CC ning hõlmab äriühinguid, kelle maksevõime oleneb püsivalt soodsatest tingimustest.

25

(26)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6).

26

(27)  Vt http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf

27

(28)  Vt joonealune märkus 27.

28

(29)  Kohtuotsus Itaalia vs. komisjon, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, punkt 20.

29

vs

(30)  
  ELT C 83, 7.4.2009, lk 1.

30

(31)  
  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse kohaselt mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36) kuuluvad mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) kategooriasse ettevõtjad, kellel on vähem kui 250 töötajat ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 43 miljonit eurot. Töötajate arvu ja rahaliste summade arvutamiseks kasutatakse viimase heakskiidetud aruandeperioodi andmeid ning need arvutatakse aastapõhiselt. Siinsel juhul oli viimastel 1. ja 2. meetme rakendamisele eelnenud heakskiidetud aruandeperioodidel Valencia CFi aastakäive 2008. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 99,4 miljonit eurot ja 2009. aasta juunis lõppenud eelarveaastal 82,4 miljonit eurot. Seega ületab Valencia CF üht künnist, mille alusel ettevõtjat võib pidada VKEks.

31

Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse

mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta

(32)  Vt kohtuotsus komisjon vs. Saksamaa, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, punkt 13.

32

vs

(33)  Vt liidetud kohtuasjad Hispaania vs. komisjon, C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, punkt 75.

33

vs

(34)  Vt kohtuotsus Belgia vs. komisjon, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, punktid 64 ja 65.

34

vs

(35)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

35

(36)  Kohtuotsus Hispaania vs. komisjon (Merco), C-42/93, ECLI:EU:C:1994:326.

36

vs

(37)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

37

(38)  Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

38

---

Parandused

| 2.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/38

---

Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2010 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses televiisorite energiamärgistusega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja 314, 30. november 2010
  )

Leheküljel 70 III lisas

asendatakse

| „g) | ooteseisundi ja väljalülitatud või mõlema seisundi elektritarbimine, mis on arvutatud VII lisas esitatud menetluse kohaselt;“ |
| --- | --- |

„g)

järgmisega:

| „g) | ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi elektritarbimine, mis on arvutatud VII lisas esitatud menetluse kohaselt;“. |
| --- | --- |

„g)

Leheküljel 77 V lisas

asendatakse

„Energiatõhususe klass

| — | Nool: laius: 26 mm, kõrgus: 8 mm, 100 % musta.“ |
| --- | --- |

—

Nool: laius: 26 mm, kõrgus: 8 mm, 100 % musta.“

järgmisega:

„Energiatõhususe klass

| — | Nool: laius: 16 mm, kõrgus: 8 mm, 100 % musta.“ |
| --- | --- |

—

Nool: laius: 16 mm, kõrgus: 8 mm, 100 % musta.“

---