# Službeni list L 84/2017

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 84 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 60.30. ožujka 2017. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 84

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 60.30. ožujka 2017.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/604 оd 17. ožujka 2017. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Terre Tarentine (ZOI)] | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/605 оd 29. ožujka 2017. o izmjeni Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1005/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o tvarima koje oštećuju ozonski sloj (
  1
  ) | 3 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/606 оd 29. ožujka 2017. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 4 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/607 od 29. ožujka 2017. o izmjeni Odluke 2011/173/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Bosni i Hercegovini | 6 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/604 оd 17. ožujka 2017. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Terre Tarentine (ZOI)]

1

*

Uredba Komisije (EU) 2017/605 оd 29. ožujka 2017. o izmjeni Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1005/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o tvarima koje oštećuju ozonski sloj (
  1
  )

1

3

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/606 оd 29. ožujka 2017. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

4

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/607 od 29. ožujka 2017. o izmjeni Odluke 2011/173/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Bosni i Hercegovini

6

| | | III.   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 93/16/COL od 11. svibnja 2016. Preporuka Nadzornog tijela EFTA-e o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s aktom iz točke 5.cl Priloga XI. Sporazumu o EGP-u (Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge), kako je prilagođena njegovim Protokolom 1. i sektorskim prilagodbama iz Priloga XI. tom Sporazumu [2017/608] | 7 |

III.   Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 93/16/COL od 11. svibnja 2016. Preporuka Nadzornog tijela EFTA-e o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s aktom iz točke 5.cl Priloga XI. Sporazumu o EGP-u (Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge), kako je prilagođena njegovim Protokolom 1. i sektorskim prilagodbama iz Priloga XI. tom Sporazumu [2017/608]

ex ante

Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 30.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 84/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/604

оd 17. ožujka 2017.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Terre Tarentine (ZOI)]

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Terre Tarentine”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1898/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Terre Tarentine”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1898/2004 (2).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Terre Tarentine” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. ožujka 2017.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1898/2004 od 29. listopada 2004. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 2400/96 o upisu naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Terre Tarentine) (ZOI) (SL L 328, 30.10.2004., str. 66.).

2

Terre Tarentine

(3)  
  SL C 440, 26.11.2016., str. 4.

3

---

| 30.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 84/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 84/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/605

оd 29. ožujka 2017.

o izmjeni Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1005/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o tvarima koje oštećuju ozonski sloj

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1005/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o tvarima koje oštećuju ozonski sloj (1), a posebno njezin članak 13. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U Prilogu VI. Uredbi (EZ) br. 1005/2009 utvrđeni su rokovi nakon kojih se haloni ne bi trebali upotrebljavati u aparatima za gašenje požara ili protupožarnim sustavima u „novoj opremi”, uključujući nove zrakoplove. U skladu s točkom 2. podtočkom (b) Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1005/2009 definicija „nove opreme” ovisi o datumu podnošenja zahtjeva za potvrdu tipa odgovarajućem regulatornom tijelu. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu VI. Uredbi (EZ) br. 1005/2009 utvrđeni su rokovi nakon kojih se haloni ne bi trebali upotrebljavati u aparatima za gašenje požara ili protupožarnim sustavima u „novoj opremi”, uključujući nove zrakoplove. U skladu s točkom 2. podtočkom (b) Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1005/2009 definicija „nove opreme” ovisi o datumu podnošenja zahtjeva za potvrdu tipa odgovarajućem regulatornom tijelu.

| (2) | Radi pravne jasnoće i dosljednosti u provedbi Uredbe (EZ) br. 1005/2009 u definiciji „nove opreme” u točki 2. podtočki (b) Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1005/2009 potrebno je navesti da se za zrakoplove zahtjev za potvrdu tipa odnosi samo na novu potvrdu tipa, a ne na izmjene postojeće potvrde tipa. To bi bilo u skladu i s konceptom kojim se Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva koristi za standarde za halon. |
| --- | --- |

(2)

Radi pravne jasnoće i dosljednosti u provedbi Uredbe (EZ) br. 1005/2009 u definiciji „nove opreme” u točki 2. podtočki (b) Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1005/2009 potrebno je navesti da se za zrakoplove zahtjev za potvrdu tipa odnosi samo na novu potvrdu tipa, a ne na izmjene postojeće potvrde tipa. To bi bilo u skladu i s konceptom kojim se Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva koristi za standarde za halon.

| (3) | Uredbu (EZ) br. 1005/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbu (EZ) br. 1005/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (4) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 25. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1005/2009, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 25. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1005/2009,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U točki 2. podtočki (b) Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1005/2009 dodaje se sljedeća druga rečenica:

„Za zrakoplove podnošenje zahtjeva za potvrdu tipa odnosi se na podnošenje zahtjeva za novu potvrdu tipa zrakoplova.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. ožujka 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 286, 31.10.2009., str. 1.

1

---

| 30.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 84/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 84/4

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/606

оd 29. ožujka 2017.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. ožujka 2017.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | EG | 288,4 |
| IL | 288,6 |
| MA | 105,2 |
| SN | 213,0 |
| TN | 200,0 |
| TR | 110,6 |
| ZA | 81,7 |
| ZZ | 183,9 |
| 0707 00 05 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0709 93 10 | MA | 50,0 |
| TR | 118,8 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 51,0 |
| IL | 60,7 |
| MA | 51,0 |
| TN | 50,6 |
| TR | 77,1 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 65,0 |
| 0805 50 10 | EG | 72,0 |
| TR | 92,7 |
| ZZ | 82,4 |
| 0808 10 80 | BR | 110,4 |
| CL | 99,4 |
| CN | 142,3 |
| US | 128,4 |
| ZA | 114,1 |
| ZZ | 118,9 |
| 0808 30 90 | AR | 100,4 |
| CL | 137,3 |
| CN | 84,7 |
| MA | 115,2 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 109,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

EG

288,4

IL

288,6

MA

105,2

SN

213,0

TN

200,0

TR

110,6

ZA

81,7

ZZ

183,9

0707 00 05

TR

179,1

ZZ

179,1

0709 93 10

MA

50,0

TR

118,8

ZZ

84,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

51,0

IL

60,7

MA

51,0

TN

50,6

TR

77,1

ZA

99,3

ZZ

65,0

0805 50 10

EG

72,0

TR

92,7

ZZ

82,4

0808 10 80

BR

110,4

CL

99,4

CN

142,3

US

128,4

ZA

114,1

ZZ

118,9

0808 30 90

AR

100,4

CL

137,3

CN

84,7

MA

115,2

ZA

108,1

ZZ

109,1

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 30.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 84/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 84/6

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2017/607

od 29. ožujka 2017.

o izmjeni Odluke 2011/173/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Bosni i Hercegovini

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,

uzimajući u obzir Prijedlog visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 21. ožujka 2011. donijelo Odluku 2011/173/ZVSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 21. ožujka 2011. donijelo Odluku 2011/173/ZVSP (1).

| (2) | Na temelju preispitivanja Odluke 2011/173/ZVSP mjere ograničavanja trebalo bi produljiti do 31. ožujka 2018. |
| --- | --- |

(2)

Na temelju preispitivanja Odluke 2011/173/ZVSP mjere ograničavanja trebalo bi produljiti do 31. ožujka 2018.

| (3) | Odluku 2011/173/ZVSP trebalo bi stoga u skladu s tim izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Odluku 2011/173/ZVSP trebalo bi stoga u skladu s tim izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Članak 6. drugi stavak Odluke 2011/173/ZVSP zamjenjuje se sljedećim:

„Ova Odluka primjenjuje se do 31. ožujka 2018.”

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. ožujka 2017.

Za Vijeće

Predsjednik

L. GRECH

---

(1)  Odluka Vijeća 2011/173/ZVSP od 21. ožujka 2011. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Bosni i Hercegovini (SL L 76, 22.3.2011., str. 68.).

1

---

III. Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 30.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 84/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 84/7

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e

br. 93/16/COL

od 11. svibnja 2016.

Preporuka Nadzornog tijela EFTA-e o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s aktom iz točke 5.cl Priloga XI. Sporazumu o EGP-u (Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge), kako je prilagođena njegovim Protokolom 1. i sektorskim prilagodbama iz Priloga XI. tom Sporazumu [2017/608]

NADZORNO TIJELO EFTA-e (1),

uzimajući u obzir akt iz točke 5.cl Priloga XI. Sporazumu o EGP-u, Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (2) (dalje u tekstu Okvirna direktiva), kako je prilagođena njegovim Protokolom 1. i sektorskim prilagodbama iz Priloga XI. tom Sporazumu, a posebno njezin članak 15. stavak 1.,

uzimajući u obzir Preporuku Tijela od 5. studenoga 2008. o mjerodavnim tržištima u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji (3) (dalje u tekstu Preporuka Tijela iz 2008.) i Smjernice Tijela za analizu tržišta i procjenu znatne tržišne snage, (4)

budući da:

| (1) | Dana 9. listopada 2014. Europska komisija (dalje u tekstu Komisija) izdala je Preporuku 2014/710/EU (5) o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s Okvirnom direktivom. |
| --- | --- |

(1)

Dana 9. listopada 2014. Europska komisija (dalje u tekstu Komisija) izdala je Preporuku 2014/710/EU (5) o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s Okvirnom direktivom.

| (2) | Početna točka za reviziju Preporuke Tijela o mjerodavnim tržištima je Preporuka 2014/710/EU. Tijelo je u postupku revizije odabralo pristup prema kojem bi se usporedba tržišnih kretanja trebala provesti u odnosu na neku referentnu vrijednost EGP-a, a ne samo s obzirom na stanje na tržištu unutar pojedinačnih država EFTA-e. |
| --- | --- |

(2)

Početna točka za reviziju Preporuke Tijela o mjerodavnim tržištima je Preporuka 2014/710/EU. Tijelo je u postupku revizije odabralo pristup prema kojem bi se usporedba tržišnih kretanja trebala provesti u odnosu na neku referentnu vrijednost EGP-a, a ne samo s obzirom na stanje na tržištu unutar pojedinačnih država EFTA-e.

| (3) | Na temelju tržišnih kretanja u državama EFTA-a čini se da u načelu funkcioniranje tržišta elektroničkih komunikacija u trima državama EFTA-e vjerojatno neće znatnije odstupati (nego što je to slučaj u pojedinačnim državama članicama EU-a) od funkcioniranja prosječnog tržišta u Europskoj uniji ili u cijelom EGP-u. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju tržišnih kretanja u državama EFTA-a čini se da u načelu funkcioniranje tržišta elektroničkih komunikacija u trima državama EFTA-e vjerojatno neće znatnije odstupati (nego što je to slučaj u pojedinačnim državama članicama EU-a) od funkcioniranja prosječnog tržišta u Europskoj uniji ili u cijelom EGP-u.

| (4) | Cilj je Sporazuma o EGP-u osnivanje dinamičnog i ujednačenog Europskoga gospodarskog prostora utemeljenog na zajedničkim pravilima i jednakim uvjetima tržišnog natjecanja (6). S obzirom na taj cilj i prethodno navedene razloge Tijelo donosi Preporuku usklađenu s Preporukom 2014/710/EU kako bi osiguralo jedinstvenu primjenu zajedničkog regulatornog okvira i pravnu sigurnost dionicima unutar tržištâ elektroničkih komunikacija u EGP-u. |
| --- | --- |

(4)

Cilj je Sporazuma o EGP-u osnivanje dinamičnog i ujednačenog Europskoga gospodarskog prostora utemeljenog na zajedničkim pravilima i jednakim uvjetima tržišnog natjecanja (6). S obzirom na taj cilj i prethodno navedene razloge Tijelo donosi Preporuku usklađenu s Preporukom 2014/710/EU kako bi osiguralo jedinstvenu primjenu zajedničkog regulatornog okvira i pravnu sigurnost dionicima unutar tržištâ elektroničkih komunikacija u EGP-u.

| (5) | Okvirnom direktivom uspostavljen je zakonodavni okvir za sektor elektroničkih komunikacija kojim se, među ostalim, nastoji odgovoriti na trend konvergencije obuhvaćanjem svih elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga unutar njezina područja primjene. Cilj je Okvirne direktive, među ostalim, postupno ublažiti prethodnu (ex ante) regulaciju specifičnu za to područje u skladu s razvojem tržišnog natjecanja kako bi se u konačnici na elektroničke komunikacije primjenjivalo isključivo pravo tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(5)

Okvirnom direktivom uspostavljen je zakonodavni okvir za sektor elektroničkih komunikacija kojim se, među ostalim, nastoji odgovoriti na trend konvergencije obuhvaćanjem svih elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga unutar njezina područja primjene. Cilj je Okvirne direktive, među ostalim, postupno ublažiti prethodnu (ex ante) regulaciju specifičnu za to područje u skladu s razvojem tržišnog natjecanja kako bi se u konačnici na elektroničke komunikacije primjenjivalo isključivo pravo tržišnog natjecanja.

| (6) | Člankom 15. Okvirne direktive predviđa se da Tijelo poslije javnog savjetovanja i savjetovanja s državnim regulatornim tijelima država EFTA-e donese preporuku o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga. |
| --- | --- |

(6)

Člankom 15. Okvirne direktive predviđa se da Tijelo poslije javnog savjetovanja i savjetovanja s državnim regulatornim tijelima država EFTA-e donese preporuku o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga.

| (7) | U skladu s tim ciljem svrha je ove Preporuke utvrditi ona tržišta proizvoda i usluga na kojima prethodna (ex ante) regulacija može biti opravdana u skladu s člankom 15. stavkom 1. Okvirne direktive. Krajnji je cilj prethodne (ex ante) regulatorne intervencije ostvariti koristi za krajnje korisnike postizanjem učinkovita i održiva tržišnog natjecanja na maloprodajnim tržištima. Državna regulatorna tijela vjerojatno će maloprodajna tržišta postupno početi smatrati konkurentnima čak i ako veleprodajna tržišta ne budu regulirana, posebno uzimajući u obzir očekivani napredak u području inovacija i tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s tim ciljem svrha je ove Preporuke utvrditi ona tržišta proizvoda i usluga na kojima prethodna (ex ante) regulacija može biti opravdana u skladu s člankom 15. stavkom 1. Okvirne direktive. Krajnji je cilj prethodne (ex ante) regulatorne intervencije ostvariti koristi za krajnje korisnike postizanjem učinkovita i održiva tržišnog natjecanja na maloprodajnim tržištima. Državna regulatorna tijela vjerojatno će maloprodajna tržišta postupno početi smatrati konkurentnima čak i ako veleprodajna tržišta ne budu regulirana, posebno uzimajući u obzir očekivani napredak u području inovacija i tržišnog natjecanja.

| (8) | Definicija mjerodavnog tržišta može se s vremenom promijeniti jer bi se značajke proizvoda i usluga mogle razvijati te bi se mogle promijeniti mogućnosti za ponudu i potražnju. Budući da je Preporuka Tijela iz 2008. na snazi više od 7 godina, sada bi je trebalo revidirati u skladu s promjenama koje su nastale na tržištu od njezina donošenja. Stoga se ovom Preporukom zamjenjuje Preporuka Tijela iz 2008. i državnim regulatornim tijelima daju smjernice za buduće analize tržišta. |
| --- | --- |

(8)

Definicija mjerodavnog tržišta može se s vremenom promijeniti jer bi se značajke proizvoda i usluga mogle razvijati te bi se mogle promijeniti mogućnosti za ponudu i potražnju. Budući da je Preporuka Tijela iz 2008. na snazi više od 7 godina, sada bi je trebalo revidirati u skladu s promjenama koje su nastale na tržištu od njezina donošenja. Stoga se ovom Preporukom zamjenjuje Preporuka Tijela iz 2008. i državnim regulatornim tijelima daju smjernice za buduće analize tržišta.

| (9) | U članku 15. stavku 1. Okvirne direktive propisano je da Tijelo mora odrediti ona tržišta proizvoda i usluga u okviru sektora elektroničkih komunikacija čije značajke mogu biti takve prirode da opravdaju uvođenje regulatornih obveza u skladu s načelima prava tržišnog natjecanja. Načela prava tržišnog natjecanja stoga se u ovoj Preporuci primjenjuju za definiciju tržišta proizvoda u sektoru elektroničkih komunikacija. |
| --- | --- |

(9)

U članku 15. stavku 1. Okvirne direktive propisano je da Tijelo mora odrediti ona tržišta proizvoda i usluga u okviru sektora elektroničkih komunikacija čije značajke mogu biti takve prirode da opravdaju uvođenje regulatornih obveza u skladu s načelima prava tržišnog natjecanja. Načela prava tržišnog natjecanja stoga se u ovoj Preporuci primjenjuju za definiciju tržišta proizvoda u sektoru elektroničkih komunikacija.

| (10) | U skladu s člankom 15. stavkom 3. Okvirne direktive državna regulatorna tijela definiraju, u skladu s načelima prava tržišnog natjecanja i uzimajući u najvećoj mogućoj mjeri u obzir ovu Preporuku, mjerodavna tržišta koja odgovaraju nacionalnim uvjetima, posebno relevantna geografska tržišta na svojem državnom području. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s člankom 15. stavkom 3. Okvirne direktive državna regulatorna tijela definiraju, u skladu s načelima prava tržišnog natjecanja i uzimajući u najvećoj mogućoj mjeri u obzir ovu Preporuku, mjerodavna tržišta koja odgovaraju nacionalnim uvjetima, posebno relevantna geografska tržišta na svojem državnom području.

| (11) | U skladu s člankom 16. stavkom 3. Okvirne direktive, prethodne (ex ante) regulatorne obveze uvode se samo na tržištima na kojima ne postoji učinkovito tržišno natjecanje. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 27. te direktive, to su tržišta na kojima postoji jedno ili više poduzeća sa značajnom tržišnom snagom i gdje raspoloživi pravni lijekovi u nacionalnom pravu ili pravu tržišnog natjecanja EGP-a nisu dovoljni za rješavanje problema. Nadalje, analiza učinkovita tržišnog natjecanja trebala bi uključivati analizu o tome razvija li se tržište u smjeru tržišnog natjecanja, odnosno je li izostanak učinkovitog natjecanja trajan. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člankom 16. stavkom 3. Okvirne direktive, prethodne (ex ante) regulatorne obveze uvode se samo na tržištima na kojima ne postoji učinkovito tržišno natjecanje. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 27. te direktive, to su tržišta na kojima postoji jedno ili više poduzeća sa značajnom tržišnom snagom i gdje raspoloživi pravni lijekovi u nacionalnom pravu ili pravu tržišnog natjecanja EGP-a nisu dovoljni za rješavanje problema. Nadalje, analiza učinkovita tržišnog natjecanja trebala bi uključivati analizu o tome razvija li se tržište u smjeru tržišnog natjecanja, odnosno je li izostanak učinkovitog natjecanja trajan.

| (12) | Analiza odgovarajućih maloprodajnih tržišta početna je točka za utvrđivanje veleprodajnih tržišta podložnih prethodnoj (ex ante) regulaciji i za Tijelo i za državna regulatorna tijela. Analiza maloprodajnog tržišta provodi se uzimajući u obzir zamjenjivost na strani potražnje i, ako je primjenjivo, na strani ponude u određenom vremenskom okviru u budućnosti. Prilikom definicije mjerodavnih tržišta u skladu s člankom 15. stavkom 3. Okvirne direktive, državna regulatorna tijela trebala bi utvrditi geografsko područje u kojem su uvjeti tržišnog natjecanja slični ili dovoljno homogeni i koje se može razlikovati od susjednih područja u kojima su prevladavajući uvjeti tržišnog natjecanja bitno drukčiji, posebno uzimajući u obzir pitanje djeluje li potencijalni operator sa značajnom tržišnom snagom ujednačeno na cijelom području mreže ili se suočava s toliko drukčijim uvjetima tržišnog natjecanja da su njegove aktivnosti u nekim područjima ograničene dok u drugima nisu. |
| --- | --- |

(12)

Analiza odgovarajućih maloprodajnih tržišta početna je točka za utvrđivanje veleprodajnih tržišta podložnih prethodnoj (ex ante) regulaciji i za Tijelo i za državna regulatorna tijela. Analiza maloprodajnog tržišta provodi se uzimajući u obzir zamjenjivost na strani potražnje i, ako je primjenjivo, na strani ponude u određenom vremenskom okviru u budućnosti. Prilikom definicije mjerodavnih tržišta u skladu s člankom 15. stavkom 3. Okvirne direktive, državna regulatorna tijela trebala bi utvrditi geografsko područje u kojem su uvjeti tržišnog natjecanja slični ili dovoljno homogeni i koje se može razlikovati od susjednih područja u kojima su prevladavajući uvjeti tržišnog natjecanja bitno drukčiji, posebno uzimajući u obzir pitanje djeluje li potencijalni operator sa značajnom tržišnom snagom ujednačeno na cijelom području mreže ili se suočava s toliko drukčijim uvjetima tržišnog natjecanja da su njegove aktivnosti u nekim područjima ograničene dok u drugima nisu.

| (13) | Potrebno je procijeniti teže li maloprodajna tržišta razvoju učinkovita tržišnog natjecanja u budućnosti bez regulacije utemeljene na utvrđivanju značajne tržišne snage. S druge strane, u analizi bi se također trebali uzeti u obzir učinci drugih vrsta regulacije koje se primjenjuju na mjerodavna maloprodajna i povezana veleprodajna tržišta u odgovarajućem razdoblju. |
| --- | --- |

(13)

Potrebno je procijeniti teže li maloprodajna tržišta razvoju učinkovita tržišnog natjecanja u budućnosti bez regulacije utemeljene na utvrđivanju značajne tržišne snage. S druge strane, u analizi bi se također trebali uzeti u obzir učinci drugih vrsta regulacije koje se primjenjuju na mjerodavna maloprodajna i povezana veleprodajna tržišta u odgovarajućem razdoblju.

| (14) | Prilikom provedbe analize tržišta u skladu s člankom 16. Okvirne direktive procjenu tržišta potrebno je napraviti iz perspektive u budućnosti, počevši od postojećih uvjeta na tržištu. Uzimajući u obzir očekivane ili predvidljive promjene na tržištu (7), analizom bi se trebalo procijeniti razvija li se tržište u smjeru tržišnog natjecanja, odnosno je li izostanak učinkovitog natjecanja trajan. |
| --- | --- |

(14)

Prilikom provedbe analize tržišta u skladu s člankom 16. Okvirne direktive procjenu tržišta potrebno je napraviti iz perspektive u budućnosti, počevši od postojećih uvjeta na tržištu. Uzimajući u obzir očekivane ili predvidljive promjene na tržištu (7), analizom bi se trebalo procijeniti razvija li se tržište u smjeru tržišnog natjecanja, odnosno je li izostanak učinkovitog natjecanja trajan.

| (15) | Ako se predmetno maloprodajno tržište uz izostanak prethodne (ex ante) regulacije ne razvija u smjeru tržišnog natjecanja, potrebno je procijeniti odgovarajuća veleprodajna tržišta podložna prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s člankom 16. Okvirne direktive. Prilikom analize granica i tržišne snage na odgovarajućim mjerodavnim veleprodajnim tržištima kako bi se utvrdilo postoji li na tim tržištima učinkovito tržišno natjecanje potrebno je uzeti u obzir postojanje izravnih i neizravnih prepreka tržišnom natjecanju, bez obzira na to jesu li prepreke posljedica elektroničkih komunikacijskih mreža, elektroničkih komunikacijskih usluga ili drugih vrsta usluga ili aplikacija koje su usporedive iz perspektive krajnjih korisnika (8). S druge strane, ako se predmetno maloprodajno tržište uz izostanak prethodne (ex ante) regulacije na odgovarajućim mjerodavnim veleprodajnim tržištima razvija u smjeru učinkovitog tržišnog natjecanja, državno regulatorno tijelo trebalo bi zaključiti da regulacija na veleprodajnoj razini više nije potrebna. U tom slučaju potrebno je procijeniti odgovarajuća mjerodavna veleprodajna tržišta u smislu ukidanja prethodne (ex ante) regulacije. Ako su veleprodajna tržišta u dobavljačkom lancu vertikalno povezana, prvo će se analizirati veleprodajno tržište koje je najviše iznad predmetnog maloprodajnog tržišta. |
| --- | --- |

(15)

Ako se predmetno maloprodajno tržište uz izostanak prethodne (ex ante) regulacije ne razvija u smjeru tržišnog natjecanja, potrebno je procijeniti odgovarajuća veleprodajna tržišta podložna prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s člankom 16. Okvirne direktive. Prilikom analize granica i tržišne snage na odgovarajućim mjerodavnim veleprodajnim tržištima kako bi se utvrdilo postoji li na tim tržištima učinkovito tržišno natjecanje potrebno je uzeti u obzir postojanje izravnih i neizravnih prepreka tržišnom natjecanju, bez obzira na to jesu li prepreke posljedica elektroničkih komunikacijskih mreža, elektroničkih komunikacijskih usluga ili drugih vrsta usluga ili aplikacija koje su usporedive iz perspektive krajnjih korisnika (8). S druge strane, ako se predmetno maloprodajno tržište uz izostanak prethodne (ex ante) regulacije na odgovarajućim mjerodavnim veleprodajnim tržištima razvija u smjeru učinkovitog tržišnog natjecanja, državno regulatorno tijelo trebalo bi zaključiti da regulacija na veleprodajnoj razini više nije potrebna. U tom slučaju potrebno je procijeniti odgovarajuća mjerodavna veleprodajna tržišta u smislu ukidanja prethodne (ex ante) regulacije. Ako su veleprodajna tržišta u dobavljačkom lancu vertikalno povezana, prvo će se analizirati veleprodajno tržište koje je najviše iznad predmetnog maloprodajnog tržišta.

| (16) | Veleprodajna tržišta navedena u Prilogu svojim značajkama mogu opravdavati prethodnu (ex ante) regulaciju jer su na njima istodobno zadovoljena tri kumulativna kriterija koji su se koristili i za utvrđivanje tržišta podložnih prethodnoj (ex ante) regulaciji u prethodnim verzijama Preporuke. Prvi je kriterij prisutnost visokih i trajnih prepreka za ulazak na tržište. Međutim, s obzirom na dinamičan karakter i funkcioniranje elektroničkih komunikacijskih tržišta, prilikom provedbe analize tržišta u cilju utvrđivanja mjerodavnih tržišta za moguću prethodnu (ex ante) regulaciju potrebno je uzeti u obzir i mogućnosti za prevladavanje prepreka ulasku u odgovarajućem vremenskom okviru. Drugi kriterij odnosi se na to teži li struktura tržišta razvoju učinkovita tržišnog natjecanja unutar odgovarajućeg vremenskog okvira. Primjena tog kriterija uključuje ocjenjivanje infrastrukturnog i ostalih vrsta tržišnog natjecanja koje se nalaze u pozadini prepreka ulasku. Treći je kriterij da primjena prava tržišnog natjecanja sama po sebi ne bi omogućila primjereno rješavanje nedostataka na tržištu. Glavni pokazatelji koje treba uzeti u obzir kod procjene prvog i drugog kriterija slični su onima koji se ispituju kao dio analize tržišta u odnosu na budućnost kako bi se utvrdilo postojanje značajne tržišne snage. Prvenstveno su u pitanju pokazatelji prepreka ulasku kod nedostatka regulacije (uključujući opseg nepovratnih troškova), struktura tržišta, rezultati na tržištu i dinamika tržišta, uključujući pokazatelje kao što su udjeli na tržištu i trendovi te opseg i pokrivenost konkurentnih mreža ili infrastruktura. |
| --- | --- |

(16)

Veleprodajna tržišta navedena u Prilogu svojim značajkama mogu opravdavati prethodnu (ex ante) regulaciju jer su na njima istodobno zadovoljena tri kumulativna kriterija koji su se koristili i za utvrđivanje tržišta podložnih prethodnoj (ex ante) regulaciji u prethodnim verzijama Preporuke. Prvi je kriterij prisutnost visokih i trajnih prepreka za ulazak na tržište. Međutim, s obzirom na dinamičan karakter i funkcioniranje elektroničkih komunikacijskih tržišta, prilikom provedbe analize tržišta u cilju utvrđivanja mjerodavnih tržišta za moguću prethodnu (ex ante) regulaciju potrebno je uzeti u obzir i mogućnosti za prevladavanje prepreka ulasku u odgovarajućem vremenskom okviru. Drugi kriterij odnosi se na to teži li struktura tržišta razvoju učinkovita tržišnog natjecanja unutar odgovarajućeg vremenskog okvira. Primjena tog kriterija uključuje ocjenjivanje infrastrukturnog i ostalih vrsta tržišnog natjecanja koje se nalaze u pozadini prepreka ulasku. Treći je kriterij da primjena prava tržišnog natjecanja sama po sebi ne bi omogućila primjereno rješavanje nedostataka na tržištu. Glavni pokazatelji koje treba uzeti u obzir kod procjene prvog i drugog kriterija slični su onima koji se ispituju kao dio analize tržišta u odnosu na budućnost kako bi se utvrdilo postojanje značajne tržišne snage. Prvenstveno su u pitanju pokazatelji prepreka ulasku kod nedostatka regulacije (uključujući opseg nepovratnih troškova), struktura tržišta, rezultati na tržištu i dinamika tržišta, uključujući pokazatelje kao što su udjeli na tržištu i trendovi te opseg i pokrivenost konkurentnih mreža ili infrastruktura.

| (17) | U odnosu na prvi kriterij, za potrebe ove Preporuke važne su dvije vrste prepreka: strukturne prepreke i pravne ili regulatorne prepreke. Strukturne prepreke ulasku posljedica su izvornih troškova ili uvjeta potražnje kojima se stvaraju asimetrični uvjeti između postojećih pružatelja usluga i novih operatora, što može ugroziti ili spriječiti ulazak novih operatora na tržište. Primjerice, visoke strukturne prepreke mogu postojati ako je tržište obilježeno apsolutnim troškovnim pogodnostima, značajnom ekonomijom razmjera i/ili ekonomijom opsega, ograničenjima kapaciteta i visokim nepovratnim troškovima. Može postojati i povezana strukturna prepreka ako je za pružanje usluga potrebna mrežna sastavnica koju tehnički nije moguće kopirati ili ju je moguće kopirati samo uz trošak zbog kojeg je konkurentima neisplativa. |
| --- | --- |

(17)

U odnosu na prvi kriterij, za potrebe ove Preporuke važne su dvije vrste prepreka: strukturne prepreke i pravne ili regulatorne prepreke. Strukturne prepreke ulasku posljedica su izvornih troškova ili uvjeta potražnje kojima se stvaraju asimetrični uvjeti između postojećih pružatelja usluga i novih operatora, što može ugroziti ili spriječiti ulazak novih operatora na tržište. Primjerice, visoke strukturne prepreke mogu postojati ako je tržište obilježeno apsolutnim troškovnim pogodnostima, značajnom ekonomijom razmjera i/ili ekonomijom opsega, ograničenjima kapaciteta i visokim nepovratnim troškovima. Može postojati i povezana strukturna prepreka ako je za pružanje usluga potrebna mrežna sastavnica koju tehnički nije moguće kopirati ili ju je moguće kopirati samo uz trošak zbog kojeg je konkurentima neisplativa.

| (18) | Pravne ili regulatorne prepreke ne temelje se na gospodarskim uvjetima, već su rezultat zakonodavnih, administrativnih ili drugih mjera koje imaju izravni učinak na uvjete za ulazak i/ili položaj operatora na mjerodavnom tržištu. Ograničenje broja poduzeća koja imaju pristup spektru za pružanje pozadinskih usluga primjer je pravne ili regulatorne prepreke koja ugrožava ili sprečava ulazak na tržište. Drugi su primjeri pravnih ili regulatornih prepreka nadzor cijena ili druge mjere povezane s cijenama nametnute poduzećima koje utječu ne samo na ulazak na tržište već i na položaj poduzeća na tržištu. Pravne ili regulatorne prepreke koje će vjerojatno biti uklonjene u odgovarajućem vremenskom okviru obično se ne bi trebale smatrati preprekama ulasku kojima se zadovoljava prvi kriterij. |
| --- | --- |

(18)

Pravne ili regulatorne prepreke ne temelje se na gospodarskim uvjetima, već su rezultat zakonodavnih, administrativnih ili drugih mjera koje imaju izravni učinak na uvjete za ulazak i/ili položaj operatora na mjerodavnom tržištu. Ograničenje broja poduzeća koja imaju pristup spektru za pružanje pozadinskih usluga primjer je pravne ili regulatorne prepreke koja ugrožava ili sprečava ulazak na tržište. Drugi su primjeri pravnih ili regulatornih prepreka nadzor cijena ili druge mjere povezane s cijenama nametnute poduzećima koje utječu ne samo na ulazak na tržište već i na položaj poduzeća na tržištu. Pravne ili regulatorne prepreke koje će vjerojatno biti uklonjene u odgovarajućem vremenskom okviru obično se ne bi trebale smatrati preprekama ulasku kojima se zadovoljava prvi kriterij.

| (19) | Prepreke ulasku mogu također postati manje važne za tržišta koja se temelje na inovacijama i koja karakterizira kontinuiran tehnološki napredak. Na takvim su tržištima prepreke tržišnom natjecanju često posljedica opasnosti od inovacija mogućih konkurenata koji se trenutačno ne nalaze na tržištu. Na tržištima koja se temelje na inovacijama može nastati dinamično ili dugoročno tržišno natjecanje među poduzećima koja nisu nužno konkurenti na postojećem „statičnom” tržištu. U ovoj se Preporuci utvrđuju tržišta u kojima se očekuje da će se u doglednom razdoblju prepreke ulasku održati. Prilikom procjene vjerojatnosti hoće li se u slučaju izostanka regulacije prepreke ulasku održati potrebno je istražiti je li u sektoru bilo čestih i uspješnih ulazaka na tržište te jesu li ti ulasci bili ili će vjerojatno biti dovoljno neposredni i trajni da mogu ograničiti tržišnu snagu. Važnost prepreka ulasku ovisit će, među ostalim, o minimalnom omjeru učinkovitosti između proizvodnih rezultata i nepovratnih troškova. |
| --- | --- |

(19)

Prepreke ulasku mogu također postati manje važne za tržišta koja se temelje na inovacijama i koja karakterizira kontinuiran tehnološki napredak. Na takvim su tržištima prepreke tržišnom natjecanju često posljedica opasnosti od inovacija mogućih konkurenata koji se trenutačno ne nalaze na tržištu. Na tržištima koja se temelje na inovacijama može nastati dinamično ili dugoročno tržišno natjecanje među poduzećima koja nisu nužno konkurenti na postojećem „statičnom” tržištu. U ovoj se Preporuci utvrđuju tržišta u kojima se očekuje da će se u doglednom razdoblju prepreke ulasku održati. Prilikom procjene vjerojatnosti hoće li se u slučaju izostanka regulacije prepreke ulasku održati potrebno je istražiti je li u sektoru bilo čestih i uspješnih ulazaka na tržište te jesu li ti ulasci bili ili će vjerojatno biti dovoljno neposredni i trajni da mogu ograničiti tržišnu snagu. Važnost prepreka ulasku ovisit će, među ostalim, o minimalnom omjeru učinkovitosti između proizvodnih rezultata i nepovratnih troškova.

| (20) | Čak i kada je tržište obilježeno visokim preprekama ulasku, drugi strukturni čimbenici na tom tržištu mogu ukazivati na to da se još uvijek teži razvoju učinkovita tržišnog natjecanja unutar odgovarajućeg vremenskog okvira. Težnja prema razvoju učinkovita tržišnog natjecanja, prema drugom kriteriju, znači da će se u predmetnom razdoblju na tržištu ostvariti učinkovito tržišno natjecanje bez prethodne (ex ante) regulacije ili da će se ono ostvariti nakon tog razdoblja pod uvjetom da su u predmetnom razdoblju dostupni jasni dokazi o pozitivnoj dinamici tržišta. Dinamiku tržišta, primjerice, mogu uzrokovati tehnološki razvoj ili konvergencija proizvoda i tržišta, što može uzrokovati ograničenja tržišnog natjecanja između operatora aktivnih na posebnim tržištima proizvoda. To može biti slučaj i na tržištima s ograničenim, ali dovoljnim brojem poduzeća koja imaju različitu strukturu troškova i koja su suočena s potražnjom na tržištu s fleksibilnim cijenama. Također se može javiti višak kapaciteta na tržištu na kojem bi, u uobičajenim okolnostima, konkurentna poduzeća mogla vrlo brzo povećati proizvodnju kao odgovor na povećanje cijena. Na takvim se tržištima udjeli na tržištu mogu s vremenom mijenjati i/ili može doći do smanjenja cijena. |
| --- | --- |

(20)

Čak i kada je tržište obilježeno visokim preprekama ulasku, drugi strukturni čimbenici na tom tržištu mogu ukazivati na to da se još uvijek teži razvoju učinkovita tržišnog natjecanja unutar odgovarajućeg vremenskog okvira. Težnja prema razvoju učinkovita tržišnog natjecanja, prema drugom kriteriju, znači da će se u predmetnom razdoblju na tržištu ostvariti učinkovito tržišno natjecanje bez prethodne (ex ante) regulacije ili da će se ono ostvariti nakon tog razdoblja pod uvjetom da su u predmetnom razdoblju dostupni jasni dokazi o pozitivnoj dinamici tržišta. Dinamiku tržišta, primjerice, mogu uzrokovati tehnološki razvoj ili konvergencija proizvoda i tržišta, što može uzrokovati ograničenja tržišnog natjecanja između operatora aktivnih na posebnim tržištima proizvoda. To može biti slučaj i na tržištima s ograničenim, ali dovoljnim brojem poduzeća koja imaju različitu strukturu troškova i koja su suočena s potražnjom na tržištu s fleksibilnim cijenama. Također se može javiti višak kapaciteta na tržištu na kojem bi, u uobičajenim okolnostima, konkurentna poduzeća mogla vrlo brzo povećati proizvodnju kao odgovor na povećanje cijena. Na takvim se tržištima udjeli na tržištu mogu s vremenom mijenjati i/ili može doći do smanjenja cijena.

| (21) | Cilj je trećeg kriterija procijeniti primjerenost korektivnih mjera koje je u skladu s pravom tržišnog natjecanja moguće uvesti kako bi se uklonili uočeni dugotrajni nedostaci na tržištu, posebno s obzirom na to da se prethodnim (ex ante) regulatornim obvezama mogu učinkovito spriječiti kršenja prava tržišnog natjecanja. Intervencije u skladu s pravom tržišnog natjecanja vjerojatno neće biti dovoljne ako su zahtjevi za usklađenost intervencije za uklanjanje dugotrajnih nedostataka na tržištu pretjerani ili ako je neophodna učestala i/ili pravovremena intervencija. Stoga bi se prethodnu (ex ante) regulaciju trebalo smatrati primjerenom dopunom pravu tržišnog natjecanja ako se samo tim pravom ne mogu na odgovarajući način riješiti utvrđeni dugotrajni nedostaci na tržištu. |
| --- | --- |

(21)

Cilj je trećeg kriterija procijeniti primjerenost korektivnih mjera koje je u skladu s pravom tržišnog natjecanja moguće uvesti kako bi se uklonili uočeni dugotrajni nedostaci na tržištu, posebno s obzirom na to da se prethodnim (ex ante) regulatornim obvezama mogu učinkovito spriječiti kršenja prava tržišnog natjecanja. Intervencije u skladu s pravom tržišnog natjecanja vjerojatno neće biti dovoljne ako su zahtjevi za usklađenost intervencije za uklanjanje dugotrajnih nedostataka na tržištu pretjerani ili ako je neophodna učestala i/ili pravovremena intervencija. Stoga bi se prethodnu (ex ante) regulaciju trebalo smatrati primjerenom dopunom pravu tržišnog natjecanja ako se samo tim pravom ne mogu na odgovarajući način riješiti utvrđeni dugotrajni nedostaci na tržištu.

| (22) | Primjenom tih triju kumulativnih kriterija trebao bi se ograničiti broj tržišta u sektoru elektroničkih komunikacija na kojima se uvode prethodne (ex ante) regulatorne obveze i na taj način pridonijeti ostvarenju jednog od ciljeva regulatornog okvira, odnosno postupnom smanjenju prethodnih pravila specifičnih za to područje uslijed razvoja tržišnog natjecanja. Ako jedan od triju kriterija nije zadovoljen, to znači da tržište ne može biti određeno kao tržište podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji. |
| --- | --- |

(22)

Primjenom tih triju kumulativnih kriterija trebao bi se ograničiti broj tržišta u sektoru elektroničkih komunikacija na kojima se uvode prethodne (ex ante) regulatorne obveze i na taj način pridonijeti ostvarenju jednog od ciljeva regulatornog okvira, odnosno postupnom smanjenju prethodnih pravila specifičnih za to područje uslijed razvoja tržišnog natjecanja. Ako jedan od triju kriterija nije zadovoljen, to znači da tržište ne može biti određeno kao tržište podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji.

| (23) | Prethodna (ex ante) regulacija uvedena na veleprodajnoj razini trebala bi se smatrati dovoljnom za uklanjanje mogućih prepreka tržišnom natjecanju na povezanim maloprodajnim tržištima. Maloprodajno tržište trebalo bi biti podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji samo ako je tržišno natjecanje na tome tržištu još uvijek obilježeno značajnom tržišnom snagom unatoč prethodnoj (ex ante) regulaciji na povezanom veleprodajnom tržištu. S obzirom na napredak u području tržišnog natjecanja koji je ostvaren zahvaljujući regulaciji, u ovoj su Preporuci utvrđena samo mjerodavna tržišta na veleprodajnoj razini. Vjeruje se da se regulacijom tih tržišta može riješiti problem nedostatka učinkovita tržišnog natjecanja na veleprodajnoj razini, što je uzrok utvrđenih nedostataka na povezanim maloprodajnim tržištima. Ako državno regulatorno tijelo ipak dokaže da su intervencije na veleprodajnoj razini bile neuspješne, povezano maloprodajno tržište može biti podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji pod uvjetom da je državno regulatorno tijelo utvrdilo da je zadovoljen test trostrukog kriterija propisan ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(23)

Prethodna (ex ante) regulacija uvedena na veleprodajnoj razini trebala bi se smatrati dovoljnom za uklanjanje mogućih prepreka tržišnom natjecanju na povezanim maloprodajnim tržištima. Maloprodajno tržište trebalo bi biti podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji samo ako je tržišno natjecanje na tome tržištu još uvijek obilježeno značajnom tržišnom snagom unatoč prethodnoj (ex ante) regulaciji na povezanom veleprodajnom tržištu. S obzirom na napredak u području tržišnog natjecanja koji je ostvaren zahvaljujući regulaciji, u ovoj su Preporuci utvrđena samo mjerodavna tržišta na veleprodajnoj razini. Vjeruje se da se regulacijom tih tržišta može riješiti problem nedostatka učinkovita tržišnog natjecanja na veleprodajnoj razini, što je uzrok utvrđenih nedostataka na povezanim maloprodajnim tržištima. Ako državno regulatorno tijelo ipak dokaže da su intervencije na veleprodajnoj razini bile neuspješne, povezano maloprodajno tržište može biti podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji pod uvjetom da je državno regulatorno tijelo utvrdilo da je zadovoljen test trostrukog kriterija propisan ovom Uredbom.

| (24) | Tržišta navedena u Prilogu utvrđena su na temelju prethodno navedenih triju kumulativnih kriterija. Državna regulatorna tijela trebala bi poći od pretpostavke da su na tim tržištima ta tri kriterija ispunjena. No, ako državno regulatorno tijelo zaključi da, bez obzira na izostanak regulacije na veleprodajnoj razini, na definiranim maloprodajnim tržištima postoji održivo tržišno natjecanje, također bi trebalo zaključiti da na veleprodajnoj razini više nije potrebna prethodna (ex ante) regulacija. |
| --- | --- |

(24)

Tržišta navedena u Prilogu utvrđena su na temelju prethodno navedenih triju kumulativnih kriterija. Državna regulatorna tijela trebala bi poći od pretpostavke da su na tim tržištima ta tri kriterija ispunjena. No, ako državno regulatorno tijelo zaključi da, bez obzira na izostanak regulacije na veleprodajnoj razini, na definiranim maloprodajnim tržištima postoji održivo tržišno natjecanje, također bi trebalo zaključiti da na veleprodajnoj razini više nije potrebna prethodna (ex ante) regulacija.

| (25) | Državno regulatorno tijelo može svejedno smatrati da bi, s obzirom na nacionalne okolnosti, za tržišta navedena u Prilogu trebalo provesti vlastiti test trostrukog kriterija. Državno regulatorno tijelo može zaključiti da test trostrukog kriterija u nacionalnim okolnostima jest ili nije zadovoljen. Ako test trostrukog kriterija nije zadovoljen na određenom tržištu navedenom u Preporuci, državno regulatorno tijelo ne bi trebalo uvoditi regulatorne obveze na tome tržištu. |
| --- | --- |

(25)

Državno regulatorno tijelo može svejedno smatrati da bi, s obzirom na nacionalne okolnosti, za tržišta navedena u Prilogu trebalo provesti vlastiti test trostrukog kriterija. Državno regulatorno tijelo može zaključiti da test trostrukog kriterija u nacionalnim okolnostima jest ili nije zadovoljen. Ako test trostrukog kriterija nije zadovoljen na određenom tržištu navedenom u Preporuci, državno regulatorno tijelo ne bi trebalo uvoditi regulatorne obveze na tome tržištu.

| (26) | Državna regulatorna tijela mogu utvrditi druga tržišta osim onih navedenih u ovoj Preporuci i primijeniti test trostrukog kriterija. Treba napomenuti da ako državna regulatorna tijela, nakon što su zaključila da na maloprodajnom tržištu ne postoji učinkovito tržišno natjecanje u slučaju izostanka prethodne (ex ante) regulacije, namjeravaju regulirati odgovarajuća veleprodajna tržišta i ako ta tržišta nisu navedena u Preporuci, ona bi uvijek trebala provoditi test trostrukog kriterija. U tom slučaju potrebno je prvo analizirati ono veleprodajno tržište koje je najviše udaljeno od maloprodajnog tržišta u vertikalnom dobavljačkom lancu. Državno regulatorno tijelo trebalo bi provesti postupnu analizu tržišta koja se nalaze ispod prvog analiziranog tržišta kako bi moglo utvrditi hoće li na tim tržištima postojati učinkovito tržišno natjecanje u slučaju postojanja regulacije, sve dok ne dođe do maloprodajnih tržišta. |
| --- | --- |

(26)

Državna regulatorna tijela mogu utvrditi druga tržišta osim onih navedenih u ovoj Preporuci i primijeniti test trostrukog kriterija. Treba napomenuti da ako državna regulatorna tijela, nakon što su zaključila da na maloprodajnom tržištu ne postoji učinkovito tržišno natjecanje u slučaju izostanka prethodne (ex ante) regulacije, namjeravaju regulirati odgovarajuća veleprodajna tržišta i ako ta tržišta nisu navedena u Preporuci, ona bi uvijek trebala provoditi test trostrukog kriterija. U tom slučaju potrebno je prvo analizirati ono veleprodajno tržište koje je najviše udaljeno od maloprodajnog tržišta u vertikalnom dobavljačkom lancu. Državno regulatorno tijelo trebalo bi provesti postupnu analizu tržišta koja se nalaze ispod prvog analiziranog tržišta kako bi moglo utvrditi hoće li na tim tržištima postojati učinkovito tržišno natjecanje u slučaju postojanja regulacije, sve dok ne dođe do maloprodajnih tržišta.

| (27) | Državna regulatorna tijela također bi trebala provoditi test trostrukog kriterija na tržištima navedenima u Prilogu Preporuci Tijela od 14. srpnja 2004. o mjerodavnim tržištima u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji (9) i Preporuci Tijela iz 2008. koja više nisu navedena u Prilogu ovoj Preporuci ako su trenutačno regulirana u skladu s nacionalnim okolnostima, kako bi, na temelju tih nacionalnih okolnosti, procijenila jesu li ta tržišta još uvijek podložna prethodnoj (ex ante) regulaciji. |
| --- | --- |

(27)

Državna regulatorna tijela također bi trebala provoditi test trostrukog kriterija na tržištima navedenima u Prilogu Preporuci Tijela od 14. srpnja 2004. o mjerodavnim tržištima u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji (9) i Preporuci Tijela iz 2008. koja više nisu navedena u Prilogu ovoj Preporuci ako su trenutačno regulirana u skladu s nacionalnim okolnostima, kako bi, na temelju tih nacionalnih okolnosti, procijenila jesu li ta tržišta još uvijek podložna prethodnoj (ex ante) regulaciji.

| (28) | U skladu s Okvirnom direktivom nova tržišta u nastajanju ne bi trebala biti podvrgnuta neprimjerenim prethodnim (ex ante) regulatornim obvezama, čak i ako postoji prednost prvog na tržištu. Smatra se da nova tržišta u nastajanju obuhvaćaju proizvode ili usluge kod kojih je, s obzirom na to da su novi, teško predvidjeti uvjete potražnje ili uvjete ulaska na tržište i opskrbe te je stoga također teško provoditi test trostrukog kriterija. Nova tržišta u nastajanju ne podvrgavaju se neprimjerenim prethodnim (ex ante) obvezama u cilju promicanja inovacija u skladu s člankom 8. Okvirne direktive; istodobno je potrebno spriječiti da vodeće poduzeće onemogućuje pristup takvim tržištima, kao što je također navedeno u Smjernicama Tijela za analizu tržišta i procjenu znatne tržišne snage (10). Postupna nadogradnja postojeće mrežne infrastrukture rijetko dovodi do novih ili novonastalih tržišta. Prije nego što se može zaključiti da tržište nije dio već postojećeg tržišta potrebno je utvrditi nepostojanje zamjenjivosti proizvoda na strani ponude i na strani potražnje. Nastankom novih maloprodajnih usluga može nastati novo izvedeno veleprodajno tržište samo ako se te maloprodajne usluge ne mogu pružati pomoću postojećih veleprodajnih proizvoda. |
| --- | --- |

(28)

U skladu s Okvirnom direktivom nova tržišta u nastajanju ne bi trebala biti podvrgnuta neprimjerenim prethodnim (ex ante) regulatornim obvezama, čak i ako postoji prednost prvog na tržištu. Smatra se da nova tržišta u nastajanju obuhvaćaju proizvode ili usluge kod kojih je, s obzirom na to da su novi, teško predvidjeti uvjete potražnje ili uvjete ulaska na tržište i opskrbe te je stoga također teško provoditi test trostrukog kriterija. Nova tržišta u nastajanju ne podvrgavaju se neprimjerenim prethodnim (ex ante) obvezama u cilju promicanja inovacija u skladu s člankom 8. Okvirne direktive; istodobno je potrebno spriječiti da vodeće poduzeće onemogućuje pristup takvim tržištima, kao što je također navedeno u Smjernicama Tijela za analizu tržišta i procjenu znatne tržišne snage (10). Postupna nadogradnja postojeće mrežne infrastrukture rijetko dovodi do novih ili novonastalih tržišta. Prije nego što se može zaključiti da tržište nije dio već postojećeg tržišta potrebno je utvrditi nepostojanje zamjenjivosti proizvoda na strani ponude i na strani potražnje. Nastankom novih maloprodajnih usluga može nastati novo izvedeno veleprodajno tržište samo ako se te maloprodajne usluge ne mogu pružati pomoću postojećih veleprodajnih proizvoda.

| (29) | Državna regulatorna će Tijelu i drugim državnim regulatornim tijelima EGP-a učiniti dostupnima rezultate primjene testa trostrukog kriterija provedenog u skladu s ovom Preporukom i unutar područja primjene članka 7. stavka 3. Okvirne direktive. U slučaju da nacrt mjere koja utječe na trgovinu između država EFTA-e kako je opisano u uvodnoj izjavi 38. Okvirne direktive nije prijavljen, protiv predmetne države EFTA-e može biti pokrenut postupak zbog kršenja propisa. |
| --- | --- |

(29)

Državna regulatorna će Tijelu i drugim državnim regulatornim tijelima EGP-a učiniti dostupnima rezultate primjene testa trostrukog kriterija provedenog u skladu s ovom Preporukom i unutar područja primjene članka 7. stavka 3. Okvirne direktive. U slučaju da nacrt mjere koja utječe na trgovinu između država EFTA-e kako je opisano u uvodnoj izjavi 38. Okvirne direktive nije prijavljen, protiv predmetne države EFTA-e može biti pokrenut postupak zbog kršenja propisa.

| (30) | Tržišta navedena u Prilogu Preporuci više ne uključuju dva tržišta koja su bila navedena u Preporuci Tijela iz 2008. (tržišta 1. i 2.) jer ona više ne zadovoljavaju test trostrukog kriterija. Budući da među državama članicama EFTA-e mogu postojati razlike u očekivanom ili predviđenom tržišnom razvoju koji je u pozadini ovih nalaza na razini EGP-a, činjenica da bi državno regulatorno tijelo moglo utvrditi da na tržištu 1. iz Preporuke Tijela iz 2008. ili drugim maloprodajnim tržištima povezanima s tržištem 2. iz Preporuke Tijela iz 2008. još ne postoji vjerojatnost razvoja učinkovita tržišnog natjecanja u budućnosti ako ne budu primijenjene odgovarajuće i razmjerne mjere na veleprodajnom tržištu može se opravdati posebnim nacionalnim okolnostima. Državna regulatorna tijela stoga bi mogla opravdati nastavak prethodnih (ex ante) regulatornih intervencija na veleprodajnoj razini pod uvjetom da je zadovoljen test trostrukog kriterija u nacionalnim okolnostima za sljedeće razdoblje preispitivanja. Prethodna (ex ante) regulacija još je uvijek opravdana na preostalim tržištima iz Preporuke Tijela iz 2008. iako su granice tržišta 4., 5 i 6 iz Preporuke Tijela iz 2008. ponovno određene. Prilikom određivanja tih tržišta državna regulatorna tijela uzimaju u obzir svoje nacionalne okolnosti. |
| --- | --- |

(30)

Tržišta navedena u Prilogu Preporuci više ne uključuju dva tržišta koja su bila navedena u Preporuci Tijela iz 2008. (tržišta 1. i 2.) jer ona više ne zadovoljavaju test trostrukog kriterija. Budući da među državama članicama EFTA-e mogu postojati razlike u očekivanom ili predviđenom tržišnom razvoju koji je u pozadini ovih nalaza na razini EGP-a, činjenica da bi državno regulatorno tijelo moglo utvrditi da na tržištu 1. iz Preporuke Tijela iz 2008. ili drugim maloprodajnim tržištima povezanima s tržištem 2. iz Preporuke Tijela iz 2008. još ne postoji vjerojatnost razvoja učinkovita tržišnog natjecanja u budućnosti ako ne budu primijenjene odgovarajuće i razmjerne mjere na veleprodajnom tržištu može se opravdati posebnim nacionalnim okolnostima. Državna regulatorna tijela stoga bi mogla opravdati nastavak prethodnih (ex ante) regulatornih intervencija na veleprodajnoj razini pod uvjetom da je zadovoljen test trostrukog kriterija u nacionalnim okolnostima za sljedeće razdoblje preispitivanja. Prethodna (ex ante) regulacija još je uvijek opravdana na preostalim tržištima iz Preporuke Tijela iz 2008. iako su granice tržišta 4., 5 i 6 iz Preporuke Tijela iz 2008. ponovno određene. Prilikom određivanja tih tržišta državna regulatorna tijela uzimaju u obzir svoje nacionalne okolnosti.

| (31) | Ova preporuka upućena je na javno savjetovanje i savjetovanje s državnim regulatornim tijelima i drugim nacionalnim tijelima država EFTA-e (11), |
| --- | --- |

(31)

Ova preporuka upućena je na javno savjetovanje i savjetovanje s državnim regulatornim tijelima i drugim nacionalnim tijelima država EFTA-e (11),

OVIME PREPORUČUJE:

| 1. | Prilikom definiranja mjerodavnih tržišta s obzirom na nacionalne okolnosti u skladu s člankom 15. stavkom 3. Okvirne direktive državna regulatorna tijela trebala bi analizirati tržišta proizvoda i usluga utvrđena u Prilogu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ako utvrđuju dodatna tržišta uz ona navedena u Prilogu, državna regulatorna tijela trebala bi dokazati, a Tijelo će provjeriti, da su kumulativno ispunjena sljedeća tri kriterija:






  (a) | prisutnost visokih i trajnih prepreka ulasku na tržište, strukturne, pravne ili regulatorne prirode; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

prisutnost visokih i trajnih prepreka ulasku na tržište, strukturne, pravne ili regulatorne prirode;

| (b) | struktura tržišta kojom se ne teži razvoju učinkovita tržišnog natjecanja unutar odgovarajućeg vremenskog okvira, uzimajući u obzir stanje infrastrukturnog i ostalih vrsta tržišnog natjecanja koje su u pozadini prepreka ulasku; |
| --- | --- |

(b)

struktura tržišta kojom se ne teži razvoju učinkovita tržišnog natjecanja unutar odgovarajućeg vremenskog okvira, uzimajući u obzir stanje infrastrukturnog i ostalih vrsta tržišnog natjecanja koje su u pozadini prepreka ulasku;

| (c) | pravo tržišnog natjecanja samo po sebi nije dovoljno da omogući primjereno rješavanje nedostataka na tržištu. |
| --- | --- |

(c)

pravo tržišnog natjecanja samo po sebi nije dovoljno da omogući primjereno rješavanje nedostataka na tržištu.

| 3. | Kad razmatraju mogućnost da neko od tržišta navedenih u Prilogu nije podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji u posebnim nacionalnim okolnostima, državna regulatorna tijela trebala bi dokazati, a Komisija će provjeriti, da nije zadovoljen barem jedan od triju kriterija iz točke 2. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Državna regulatorna tijela trebala bi uzeti u obzir sva mjerodavna ograničenja tržišnog natjecanja, bez obzira na to smatra li se da su izvor tih ograničenja elektroničke komunikacijske mreže, elektroničke komunikacijske usluge ili ostale vrste usluga ili aplikacija koje su usporedive iz perspektive krajnjeg korisnika. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ovom se Preporukom ne dovode u pitanje definicije tržišta, rezultati analiza tržišta i regulatorne obveze koje su državna regulatorna tijela donijela u skladu s člankom 15. stavkom 3. i člankom 16. Okvirne direktive prije datuma donošenja ove Preporuke. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ova je Preporuka upućena državama članicama. |
| --- | --- |

6.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2016.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e

Sven Erik SVEDMAN

Predsjednik

Frank BÜCHEL

Član Kolegija

---

(1)  dalje u tekstu „Tijelo”,

1

(2)  
  SL L 108, 24.4.2002., str. 33.

2

(3)  Preporuka Nadzornog tijela EFTA-e od 5. studenoga 2008. o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s aktom iz točke 5.cl Priloga XI. Sporazumu o EGP-u (Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge), kako je donesena njegovim Protokolom 1. i sektorskim prilagodbama iz Priloga XI. tom Sporazumu (SL C 156, 9.7.2009., str. 18. i Dodatak o EGP- u br. 36, 9.7.2009., str. 1.).

3

ex ante

(4)  Smjernice Nadzornog tijela EFTA-e od 14. srpnja 2004. za analizu tržišta i procjenu znatne tržišne snage unutar regulatornog okvira za elektroničke komunikacijske mreže i usluge iz Priloga XI. Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru (SL C 101, 27.4.2006., str. 1. i Dodatak o EGP-u br. 21, 27.4.2006., str. 1.), dalje u tekstu „Smjernice Tijela za analizu tržišta i procjenu ZTS-a”.

4

(5)  Preporuka Komisije 2014/710/EU оd 9. listopada 2014. o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (SL L 295, 11.10.2014., str. 79.).

5

(6)  4. navod u preambuli Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru.

6

(7)  Točka 20. Smjernica Tijela za analizu tržišta i procjenu značajne tržišne snage. Vidjeti bilješku 4.

7

(8)  Tako bi se, na primjer, OTT usluge (over-the-top – distribucija audiovizualnog i drugog sadržaja internetom), koje se danas ne smatraju izravnim zamjenskim uslugama u odnosu na usluge koje pružaju davatelji elektroničkih komunikacijskih usluga, zbog tehnološkog razvoja mogle u nadolazećim godinama neprestano širiti.

8

(9)  Preporuka Nadzornog tijela EFTA-e od 14. srpnja 2004. o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija koja podliježu prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s aktom iz točke 5.cl Priloga XI. Sporazumu o EGP-u (Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge), kako je ugrađena u Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, donesen odlukom 194/04/COL.

9

ex ante

(10)  Vidjeti bilješku 4.

10

(11)  Savjetovanje je održano od 4. veljače do 18. ožujka 2016.

11

---

PRILOG

| Tržište 1. | : | veleprodajno završavanje poziva u vlastitoj javnoj telefonskoj mreži koja se pruža na fiksnoj lokaciji. |
| --- | --- | --- |
| Tržište 2. | : | veleprodajno završavanje glasovnih poziva u vlastitoj mobilnoj mreži. |
| Tržište 3. | : | (a) | veleprodajni lokalni pristup koji se pruža na fiksnoj lokaciji; |

Tržište 1.

:

veleprodajno završavanje poziva u vlastitoj javnoj telefonskoj mreži koja se pruža na fiksnoj lokaciji.

Tržište 2.

:

veleprodajno završavanje glasovnih poziva u vlastitoj mobilnoj mreži.

Tržište 3.

:

(a)

veleprodajni lokalni pristup koji se pruža na fiksnoj lokaciji;

| (b) | veleprodajni središnji pristup koji se pruža na fiksnoj lokaciji za proizvode za masovno tržište. |
| --- | --- |

(b)

veleprodajni središnji pristup koji se pruža na fiksnoj lokaciji za proizvode za masovno tržište.

Tržište 4.

:

veleprodajni visokokvalitetni pristup koji se pruža na fiksnoj lokaciji.

---