# Jurnalul Oficial L 87/2017

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 87 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6031 martie 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 87

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6031 martie 2017

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/565 al Comisiei din 25 aprilie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele organizatorice și condițiile de funcționare aplicabile firmelor de investiții și termenii definiți în sensul directivei menționate (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/566 al Comisiei din 18 mai 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportul ordinelor neexecutate față de tranzacții cu scopul de a preveni condițiile de tranzacționare de natură să perturbe stabilitatea pieței (
  1
  ) | 84 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/567 al Comisiei din 18 mai 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește definițiile, transparența, comprimarea portofoliilor și măsurile de supraveghere privind intervenția asupra produselor și pozițiile (
  1
  ) | 90 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/568 al Comisiei din 24 mai 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare privind admiterea instrumentelor financiare la tranzacționare pe piețele reglementate (
  1
  ) | 117 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/569 al Comisiei din 24 mai 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la suspendarea și retragerea de la tranzacționare a instrumentelor financiare (
  1
  ) | 122 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/570 al Comisiei din 26 mai 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru determinarea condițiilor în care o piață este semnificativă din punctul de vedere al lichidității în vederea notificării unei întreruperi temporare a tranzacționării (
  1
  ) | 124 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei din 2 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor (
  1
  ) | 126 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/572 al Comisiei din 2 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la specificarea furnizării de date pretranzacționare și posttranzacționare și a nivelului de dezagregare a datelor (
  1
  ) | 142 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/573 al Comisiei din 6 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele de asigurare a unor servicii de colocare și a unor structuri de taxare echitabile și nediscriminatorii (
  1
  ) | 145 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei din 7 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru nivelul de precizie al ceasurilor profesionale (
  1
  ) | 148 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/575 al Comisiei din 8 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare, în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la datele publicate de către locurile de executare despre calitatea executării tranzacțiilor (
  1
  ) | 152 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/576 al Comisiei din 8 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru publicarea anuală de către firmele de investiții a informațiilor referitoare la identitatea locurilor de executare și la calitatea executării (
  1
  ) | 166 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/577 al Comisiei din 13 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la mecanismul de plafonare a volumului și la furnizarea de informații în scopul transparenței și al altor calcule (
  1
  ) | 174 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/578 al Comisiei din 13 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare în care se precizează cerințele aplicabile acordurilor și mecanismelor de formare a pieței (
  1
  ) | 183 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/579 al Comisiei din 13 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la efectul direct, substanțial și previzibil al contractelor derivate în cadrul Uniunii și la prevenirea eludării normelor și a obligațiilor (
  1
  ) | 189 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei din 24 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru păstrarea datelor pertinente privind ordinele referitoare la instrumente financiare (
  1
  ) | 193 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/581 al Comisiei din 24 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind standardele tehnice de reglementare referitoare la accesul la compensare în ceea ce privește locurile de tranzacționare și contrapărțile centrale (
  1
  ) | 212 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/582 al Comisiei din 29 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care prevăd obligația de compensare a instrumentelor financiare derivate tranzacționate pe piețele reglementate și termenele pentru acceptarea compensării (
  1
  ) | 224 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare cu privire la standarde tehnice de reglementare privind cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate (
  1
  ) | 229 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/584 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare în care sunt precizate cerințele organizatorice pentru locurile de tranzacționare (
  1
  ) | 350 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/585 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru standardele în materie de date și formatele aplicabile datelor de referință privind instrumentele financiare și pentru măsurile tehnice necesare în legătură cu modalitățile care trebuie stabilite de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe și de autoritățile competente (
  1
  ) | 368 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/586 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la schimbul de informații dintre autoritățile competente atunci când acestea cooperează în cadrul activităților de supraveghere, al verificărilor la fața locului și al investigațiilor (
  1
  ) | 382 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții în legătură cu acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare și la obligația de tranzacționare a anumitor acțiuni într-un loc de tranzacționare sau printr-un operator independent (
  1
  ) | 387 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/588 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare privind regimul pasurilor de cotare pentru acțiuni, certificate de depozit și fonduri tranzacționate la bursă (
  1
  ) | 411 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/589 al Comisiei din 19 iulie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează cerințele organizatorice aplicabile firmelor de investiții care efectuează tranzacții algoritmice (
  1
  ) | 417 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei din 28 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportarea tranzacțiilor către autoritățile competente (
  1
  ) | 449 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/591 al Comisiei din 1 decembrie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la standardele tehnice de reglementare pentru aplicarea de limite ale pozițiilor în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri (
  1
  ) | 479 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/592 al Comisiei din 1 decembrie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la criteriile pe baza cărora se stabilește când o activitate trebuie considerată ca fiind auxiliară în raport cu activitatea principală (
  1
  ) | 492 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva delegată (UE) 2017/593 a Comisiei din 7 aprilie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește protejarea instrumentelor financiare și a fondurilor care aparțin clienților, obligațiile de guvernanță a produsului și normele aplicabile la acordarea sau primirea de onorarii, comisioane sau alte tipuri de beneficii pecuniare sau nepecuniare (
  1
  ) | 500 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/565 al Comisiei din 25 aprilie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele organizatorice și condițiile de funcționare aplicabile firmelor de investiții și termenii definiți în sensul directivei menționate (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/566 al Comisiei din 18 mai 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportul ordinelor neexecutate față de tranzacții cu scopul de a preveni condițiile de tranzacționare de natură să perturbe stabilitatea pieței (
  1
  )

1

84

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/567 al Comisiei din 18 mai 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește definițiile, transparența, comprimarea portofoliilor și măsurile de supraveghere privind intervenția asupra produselor și pozițiile (
  1
  )

1

90

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/568 al Comisiei din 24 mai 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare privind admiterea instrumentelor financiare la tranzacționare pe piețele reglementate (
  1
  )

1

117

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/569 al Comisiei din 24 mai 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la suspendarea și retragerea de la tranzacționare a instrumentelor financiare (
  1
  )

1

122

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/570 al Comisiei din 26 mai 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru determinarea condițiilor în care o piață este semnificativă din punctul de vedere al lichidității în vederea notificării unei întreruperi temporare a tranzacționării (
  1
  )

1

124

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei din 2 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor (
  1
  )

1

126

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/572 al Comisiei din 2 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la specificarea furnizării de date pretranzacționare și posttranzacționare și a nivelului de dezagregare a datelor (
  1
  )

1

142

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/573 al Comisiei din 6 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele de asigurare a unor servicii de colocare și a unor structuri de taxare echitabile și nediscriminatorii (
  1
  )

1

145

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei din 7 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru nivelul de precizie al ceasurilor profesionale (
  1
  )

1

148

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/575 al Comisiei din 8 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare, în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la datele publicate de către locurile de executare despre calitatea executării tranzacțiilor (
  1
  )

1

152

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/576 al Comisiei din 8 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru publicarea anuală de către firmele de investiții a informațiilor referitoare la identitatea locurilor de executare și la calitatea executării (
  1
  )

1

166

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/577 al Comisiei din 13 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la mecanismul de plafonare a volumului și la furnizarea de informații în scopul transparenței și al altor calcule (
  1
  )

1

174

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/578 al Comisiei din 13 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare în care se precizează cerințele aplicabile acordurilor și mecanismelor de formare a pieței (
  1
  )

1

183

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/579 al Comisiei din 13 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la efectul direct, substanțial și previzibil al contractelor derivate în cadrul Uniunii și la prevenirea eludării normelor și a obligațiilor (
  1
  )

1

189

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei din 24 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru păstrarea datelor pertinente privind ordinele referitoare la instrumente financiare (
  1
  )

1

193

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/581 al Comisiei din 24 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind standardele tehnice de reglementare referitoare la accesul la compensare în ceea ce privește locurile de tranzacționare și contrapărțile centrale (
  1
  )

1

212

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/582 al Comisiei din 29 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care prevăd obligația de compensare a instrumentelor financiare derivate tranzacționate pe piețele reglementate și termenele pentru acceptarea compensării (
  1
  )

1

224

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare cu privire la standarde tehnice de reglementare privind cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate (
  1
  )

1

229

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/584 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare în care sunt precizate cerințele organizatorice pentru locurile de tranzacționare (
  1
  )

1

350

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/585 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru standardele în materie de date și formatele aplicabile datelor de referință privind instrumentele financiare și pentru măsurile tehnice necesare în legătură cu modalitățile care trebuie stabilite de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe și de autoritățile competente (
  1
  )

1

368

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/586 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la schimbul de informații dintre autoritățile competente atunci când acestea cooperează în cadrul activităților de supraveghere, al verificărilor la fața locului și al investigațiilor (
  1
  )

1

382

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții în legătură cu acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare și la obligația de tranzacționare a anumitor acțiuni într-un loc de tranzacționare sau printr-un operator independent (
  1
  )

1

387

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/588 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare privind regimul pasurilor de cotare pentru acțiuni, certificate de depozit și fonduri tranzacționate la bursă (
  1
  )

1

411

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/589 al Comisiei din 19 iulie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează cerințele organizatorice aplicabile firmelor de investiții care efectuează tranzacții algoritmice (
  1
  )

1

417

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei din 28 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportarea tranzacțiilor către autoritățile competente (
  1
  )

1

449

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/591 al Comisiei din 1 decembrie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la standardele tehnice de reglementare pentru aplicarea de limite ale pozițiilor în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri (
  1
  )

1

479

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/592 al Comisiei din 1 decembrie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la criteriile pe baza cărora se stabilește când o activitate trebuie considerată ca fiind auxiliară în raport cu activitatea principală (
  1
  )

1

492

DIRECTIVE

*

Directiva delegată (UE) 2017/593 a Comisiei din 7 aprilie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește protejarea instrumentelor financiare și a fondurilor care aparțin clienților, obligațiile de guvernanță a produsului și normele aplicabile la acordarea sau primirea de onorarii, comisioane sau alte tipuri de beneficii pecuniare sau nepecuniare (
  1
  )

1

500

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/565 AL COMISIEI

din 25 aprilie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele organizatorice și condițiile de funcționare aplicabile firmelor de investiții și termenii definiți în sensul directivei menționate

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 2 alienatul (3), articolul 4 alineatul (1) punctul 2 al doilea paragraf, articolul 4 alineatul (2), articolul 16 alineatul (12), articolul 23 alineatul (4), articolul 24 alineatul (13), articolul 25 alineatul (8), articolul 27 alineatul (9), articolul 28 alineatul (3), articolul 30 alineatul (5), articolul 31 alineatul (4), articolul 32 alineatul (4), articolul 33 alineatul (8), articolul 52 alineatul (4), articolul 54 alineatul (4), articolul 58 alineatul (6), articolul 64 alineatul (7), articolul 65 alineatul (7) și articolul 79 alineatul (8),

întrucât:

| (1) | Directiva 2014/65/UE stabilește cadrul pentru un regim de reglementare a piețelor financiare în Uniune care reglementează condițiile de funcționare referitoare la furnizarea de către firmele de investiții a serviciilor de investiții și, după caz, a serviciilor auxiliare și a activităților de investiții; cerințele organizatorice aplicabile firmelor de investiții care prestează astfel de servicii și de activități, piețelor reglementate și furnizorilor de servicii de raportare de date; cerințele de raportare în legătură cu tranzacțiile cu instrumente financiare; limitele pozițiilor și mecanismele de control al administrării pozițiilor în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri; cerințele de transparență în ceea ce privește tranzacțiile cu instrumente financiare. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2014/65/UE stabilește cadrul pentru un regim de reglementare a piețelor financiare în Uniune care reglementează condițiile de funcționare referitoare la furnizarea de către firmele de investiții a serviciilor de investiții și, după caz, a serviciilor auxiliare și a activităților de investiții; cerințele organizatorice aplicabile firmelor de investiții care prestează astfel de servicii și de activități, piețelor reglementate și furnizorilor de servicii de raportare de date; cerințele de raportare în legătură cu tranzacțiile cu instrumente financiare; limitele pozițiilor și mecanismele de control al administrării pozițiilor în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri; cerințele de transparență în ceea ce privește tranzacțiile cu instrumente financiare.

| (2) | Directiva 2014/65/UE îi conferă Comisiei competența de a adopta mai multe acte delegate. Este important ca toate normele detaliate de completare referitoare la autorizare, la desfășurarea activității și la transparența și integritatea pieței, care constituie aspecte indisolubil legate între ele și inerente inițierii și desfășurării serviciilor și activităților reglementate de Directiva 2014/65/UE, să înceapă să se aplice în același timp cu Directiva 2014/65/UE, astfel încât noile cerințe să poată funcționa în mod eficace. Pentru a asigura coerența și a facilita obținerea de către persoanele supuse obligațiilor respective și de către investitori a unei imagini de ansamblu și a unui acces compact la aceste dispoziții, este de dorit să se includă în prezentul regulament actele delegate referitoare la normele menționate mai sus. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2014/65/UE îi conferă Comisiei competența de a adopta mai multe acte delegate. Este important ca toate normele detaliate de completare referitoare la autorizare, la desfășurarea activității și la transparența și integritatea pieței, care constituie aspecte indisolubil legate între ele și inerente inițierii și desfășurării serviciilor și activităților reglementate de Directiva 2014/65/UE, să înceapă să se aplice în același timp cu Directiva 2014/65/UE, astfel încât noile cerințe să poată funcționa în mod eficace. Pentru a asigura coerența și a facilita obținerea de către persoanele supuse obligațiilor respective și de către investitori a unei imagini de ansamblu și a unui acces compact la aceste dispoziții, este de dorit să se includă în prezentul regulament actele delegate referitoare la normele menționate mai sus.

| (3) | Este necesar să se precizeze mai exact criteriile de stabilire a condițiilor în care contractele legate de produsele energetice angro trebuie decontate prin livrare fizică în scopul limitării domeniului de aplicare prevăzute în secțiunea C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE. Pentru a se asigura că domeniul de aplicare al acestei derogări este limitat, astfel încât să se evite lacunele de reglementare, este necesar ca aceste contracte să impună atât cumpărătorului, cât și vânzătorului să dețină mecanisme proporționate pentru a efectua sau a primi livrarea mărfii suport după expirarea contractului. Pentru a evita lacunele de reglementare în cazul acordurilor de echilibrare cu operatorul de transport și de sistem din domeniul energiei electrice și al gazelor, aceste acorduri de echilibrare ar trebui considerate ca fiind un mecanism proporționat numai dacă părțile la acord au obligația să livreze fizic energia electrică sau gazele. Contractele ar trebui, de asemenea, să stabilească obligații clare în ceea ce privește livrarea fizică necompensabile cu alte obligații, recunoscând, în același timp, că formele de compensare operațională, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2) sau în legislația națională nu ar trebui considerate drept compensare. Contractele care trebuie decontate prin livrare fizică ar trebui să poată fi decontate prin mai multe metode, însă toate aceste metode ar trebui să implice o formă de transfer al unui drept de natura dreptului de proprietate asupra mărfii suport relevante sau asupra unei cantități relevante din această marfă. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar să se precizeze mai exact criteriile de stabilire a condițiilor în care contractele legate de produsele energetice angro trebuie decontate prin livrare fizică în scopul limitării domeniului de aplicare prevăzute în secțiunea C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE. Pentru a se asigura că domeniul de aplicare al acestei derogări este limitat, astfel încât să se evite lacunele de reglementare, este necesar ca aceste contracte să impună atât cumpărătorului, cât și vânzătorului să dețină mecanisme proporționate pentru a efectua sau a primi livrarea mărfii suport după expirarea contractului. Pentru a evita lacunele de reglementare în cazul acordurilor de echilibrare cu operatorul de transport și de sistem din domeniul energiei electrice și al gazelor, aceste acorduri de echilibrare ar trebui considerate ca fiind un mecanism proporționat numai dacă părțile la acord au obligația să livreze fizic energia electrică sau gazele. Contractele ar trebui, de asemenea, să stabilească obligații clare în ceea ce privește livrarea fizică necompensabile cu alte obligații, recunoscând, în același timp, că formele de compensare operațională, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2) sau în legislația națională nu ar trebui considerate drept compensare. Contractele care trebuie decontate prin livrare fizică ar trebui să poată fi decontate prin mai multe metode, însă toate aceste metode ar trebui să implice o formă de transfer al unui drept de natura dreptului de proprietate asupra mărfii suport relevante sau asupra unei cantități relevante din această marfă.

| (4) | Pentru a clarifica situațiile în care un contract legat de un produs energetic angro trebuie decontat prin livrare fizică, este necesar să se specifice când pot fi invocate anumite situații, cum ar fi cazurile de forță majoră sau incapacitatea de a-și respecta obligațiile cu bună-credință, care nu ar trebui să modifice calificarea acestor contracte drept contracte care „trebuie decontate prin livrare fizică”. De asemenea, este important să se clarifice cum ar trebui înțelese instrumentele financiare derivate pe produse energetice pe bază de țiței și cărbune în sensul secțiunii C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE. În acest context, contractele legate de șistul bituminos nu ar trebui înțelese ca instrumente financiare derivate pe produse energetice pe bază de cărbune. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a clarifica situațiile în care un contract legat de un produs energetic angro trebuie decontat prin livrare fizică, este necesar să se specifice când pot fi invocate anumite situații, cum ar fi cazurile de forță majoră sau incapacitatea de a-și respecta obligațiile cu bună-credință, care nu ar trebui să modifice calificarea acestor contracte drept contracte care „trebuie decontate prin livrare fizică”. De asemenea, este important să se clarifice cum ar trebui înțelese instrumentele financiare derivate pe produse energetice pe bază de țiței și cărbune în sensul secțiunii C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE. În acest context, contractele legate de șistul bituminos nu ar trebui înțelese ca instrumente financiare derivate pe produse energetice pe bază de cărbune.

| (5) | Un contract derivat ar trebui să fie considerat un instrument financiar în conformitate cu secțiunea C punctul 7 din anexa I la Directiva 2014/65/UE numai dacă se referă la o marfă și dacă întrunește un set de criterii prin care se stabilește dacă un contract ar trebui considerat ca având caracteristicile altor instrumente financiare derivate și neavând scopuri comerciale. Este cazul contractelor care sunt standardizate și tranzacționate în locuri de tranzacționare sau al contractelor echivalente acestora ale căror clauze contractuale sunt pe deplin echivalente contractelor tranzacționate în locuri de tranzacționare. În această situație, prin clauzele contractuale ale acestor contracte ar trebui să se înțeleagă și dispoziții precum calitatea mărfii sau locul de livrare. |
| --- | --- |

(5)

Un contract derivat ar trebui să fie considerat un instrument financiar în conformitate cu secțiunea C punctul 7 din anexa I la Directiva 2014/65/UE numai dacă se referă la o marfă și dacă întrunește un set de criterii prin care se stabilește dacă un contract ar trebui considerat ca având caracteristicile altor instrumente financiare derivate și neavând scopuri comerciale. Este cazul contractelor care sunt standardizate și tranzacționate în locuri de tranzacționare sau al contractelor echivalente acestora ale căror clauze contractuale sunt pe deplin echivalente contractelor tranzacționate în locuri de tranzacționare. În această situație, prin clauzele contractuale ale acestor contracte ar trebui să se înțeleagă și dispoziții precum calitatea mărfii sau locul de livrare.

| (6) | Pentru a clarifica definițiile contractelor legate de variabilele suport prevăzute în secțiunea C punctul 10 din Directiva 2014/65/UE, ar trebui să se stabilească criterii referitoare la clauzele contractuale și variabilele suport ale acestor contracte. Includerea statisticilor actuariale în lista suporturilor nu ar trebui interpretată ca o extindere a domeniului de aplicare al acestor contracte la asigurări și reasigurări. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a clarifica definițiile contractelor legate de variabilele suport prevăzute în secțiunea C punctul 10 din Directiva 2014/65/UE, ar trebui să se stabilească criterii referitoare la clauzele contractuale și variabilele suport ale acestor contracte. Includerea statisticilor actuariale în lista suporturilor nu ar trebui interpretată ca o extindere a domeniului de aplicare al acestor contracte la asigurări și reasigurări.

| (7) | Directiva 2014/65/UE stabilește cadrul general pentru regimul de reglementare a piețelor financiare din Uniune prin includerea în anexa I secțiunea C a listei instrumentelor financiare reglementate. Secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE include instrumentele financiare legate de o monedă, care sunt incluse, prin urmare, în domeniul de aplicare al directivei respective. |
| --- | --- |

(7)

Directiva 2014/65/UE stabilește cadrul general pentru regimul de reglementare a piețelor financiare din Uniune prin includerea în anexa I secțiunea C a listei instrumentelor financiare reglementate. Secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE include instrumentele financiare legate de o monedă, care sunt incluse, prin urmare, în domeniul de aplicare al directivei respective.

| (8) | Pentru a asigura aplicarea uniformă a Directivei 2014/65/UE, este necesar să se clarifice definițiile prevăzute în secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE pentru alte contracte derivate legate de monede, precum și faptul că contractele spot legate de monede nu sunt considerate alte instrumente financiare derivate în sensul secțiunii C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a asigura aplicarea uniformă a Directivei 2014/65/UE, este necesar să se clarifice definițiile prevăzute în secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE pentru alte contracte derivate legate de monede, precum și faptul că contractele spot legate de monede nu sunt considerate alte instrumente financiare derivate în sensul secțiunii C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE.

| (9) | Pentru majoritatea monedelor principale, este general acceptat faptul că perioada de decontare a unui contract spot este de 2 zile sau mai puțin, însă, atunci când acest termen nu reflectă practicile pieței, este necesar să se elaboreze dispoziții care să permită ca decontarea să aibă loc în conformitate cu practicile normale de pe piață. În aceste cazuri, decontarea cu livrare fizică nu impune utilizarea de bancnote și poate include decontarea electronică. |
| --- | --- |

(9)

Pentru majoritatea monedelor principale, este general acceptat faptul că perioada de decontare a unui contract spot este de 2 zile sau mai puțin, însă, atunci când acest termen nu reflectă practicile pieței, este necesar să se elaboreze dispoziții care să permită ca decontarea să aibă loc în conformitate cu practicile normale de pe piață. În aceste cazuri, decontarea cu livrare fizică nu impune utilizarea de bancnote și poate include decontarea electronică.

| (10) | Contractele de schimb valutar pot, de asemenea, să fie folosite pentru efectuarea de plăți, iar aceste contracte nu ar trebui considerate instrumente financiare, cu condiția să nu fie tranzacționate într-un loc de tranzacționare. Prin urmare, este oportun să fie considerate contracte spot contractele de schimb valutar care sunt utilizate pentru a efectua plăți aferente unor instrumente financiare atunci când perioada de decontare pentru aceste contracte este mai mare de 2 zile de tranzacționare și mai mică de 5 zile de tranzacționare. Este, de asemenea, oportun să fie considerate ca mijloace de plată contractele de schimb valutar care sunt încheiate cu scopul de a obține siguranță cu privire la nivelul plăților pentru bunuri, servicii și investiții reale. Acest lucru duce la excluderea din definiția instrumentelor financiare a contractelor de schimb valutar încheiate de societăți nefinanciare care primesc plăți în valută pentru exporturile de bunuri și servicii identificabile și cele încheiate de societăți nefinanciare care efectuează plăți în valută pentru a importa anumite bunuri și servicii. |
| --- | --- |

(10)

Contractele de schimb valutar pot, de asemenea, să fie folosite pentru efectuarea de plăți, iar aceste contracte nu ar trebui considerate instrumente financiare, cu condiția să nu fie tranzacționate într-un loc de tranzacționare. Prin urmare, este oportun să fie considerate contracte spot contractele de schimb valutar care sunt utilizate pentru a efectua plăți aferente unor instrumente financiare atunci când perioada de decontare pentru aceste contracte este mai mare de 2 zile de tranzacționare și mai mică de 5 zile de tranzacționare. Este, de asemenea, oportun să fie considerate ca mijloace de plată contractele de schimb valutar care sunt încheiate cu scopul de a obține siguranță cu privire la nivelul plăților pentru bunuri, servicii și investiții reale. Acest lucru duce la excluderea din definiția instrumentelor financiare a contractelor de schimb valutar încheiate de societăți nefinanciare care primesc plăți în valută pentru exporturile de bunuri și servicii identificabile și cele încheiate de societăți nefinanciare care efectuează plăți în valută pentru a importa anumite bunuri și servicii.

| (11) | Compensarea plăților este esențială pentru funcționarea eficace și eficientă a sistemelor de decontare a tranzacțiilor cu monede și, prin urmare, clasificarea unui contract de schimb valutar ca tranzacție spot nu ar trebui să impună ca fiecare contract de schimb valutar spot să fie decontat în mod independent. |
| --- | --- |

(11)

Compensarea plăților este esențială pentru funcționarea eficace și eficientă a sistemelor de decontare a tranzacțiilor cu monede și, prin urmare, clasificarea unui contract de schimb valutar ca tranzacție spot nu ar trebui să impună ca fiecare contract de schimb valutar spot să fie decontat în mod independent.

| (12) | Contractele forward fără livrare (non-deliverable forwards – NDF) sunt contractele care au drept obiect diferența dintre un curs de schimb valutar convenit în prealabil și cursul de schimb spot real la scadență și, prin urmare, nu ar trebui să fie considerate contracte spot, indiferent de perioada de decontare. |
| --- | --- |

(12)

Contractele forward fără livrare (non-deliverable forwards – NDF) sunt contractele care au drept obiect diferența dintre un curs de schimb valutar convenit în prealabil și cursul de schimb spot real la scadență și, prin urmare, nu ar trebui să fie considerate contracte spot, indiferent de perioada de decontare.

| (13) | Un contract de schimb al unei monede cu o altă monedă ar trebui înțeles ca referindu-se la un schimb direct și necondiționat al monedelor respective. În cazul unui contract cu mai multe schimburi, fiecare schimb ar trebui să fie analizat separat. Cu toate acestea, o opțiune sau un swap pe o monedă nu ar trebui considerat un contract pentru vânzarea sau schimbul unei monede și, prin urmare, nu ar putea să constituie un contract spot sau un mijloc de plată, oricare ar fi durata swapului sau a opțiunii și indiferent dacă tranzacția s-a efectuat sau nu într-un loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

(13)

Un contract de schimb al unei monede cu o altă monedă ar trebui înțeles ca referindu-se la un schimb direct și necondiționat al monedelor respective. În cazul unui contract cu mai multe schimburi, fiecare schimb ar trebui să fie analizat separat. Cu toate acestea, o opțiune sau un swap pe o monedă nu ar trebui considerat un contract pentru vânzarea sau schimbul unei monede și, prin urmare, nu ar putea să constituie un contract spot sau un mijloc de plată, oricare ar fi durata swapului sau a opțiunii și indiferent dacă tranzacția s-a efectuat sau nu într-un loc de tranzacționare.

| (14) | Consultanța oferită publicului larg cu privire la instrumentele financiare nu ar trebui să fie considerată o recomandare personală în sensul definiției termenului „consultanță de investiții” din Directiva 2014/65/UE. Având în vedere numărul din ce în ce mai mare de intermediari care furnizează recomandări personale prin utilizarea unor canale de distribuție, ar trebui clarificat faptul că o recomandare emisă chiar și exclusiv printr-un canal de distribuție, cum ar fi internetul, ar putea fi considerată o recomandare personală. Prin urmare, situațiile în care, de exemplu, corespondența prin e-mail este utilizată pentru a oferi recomandări personale unei anumite persoane, mai degrabă decât pentru a comunica informații publicului în general, ar putea fi considerate ca reprezentând consultanță de investiții. |
| --- | --- |

(14)

Consultanța oferită publicului larg cu privire la instrumentele financiare nu ar trebui să fie considerată o recomandare personală în sensul definiției termenului „consultanță de investiții” din Directiva 2014/65/UE. Având în vedere numărul din ce în ce mai mare de intermediari care furnizează recomandări personale prin utilizarea unor canale de distribuție, ar trebui clarificat faptul că o recomandare emisă chiar și exclusiv printr-un canal de distribuție, cum ar fi internetul, ar putea fi considerată o recomandare personală. Prin urmare, situațiile în care, de exemplu, corespondența prin e-mail este utilizată pentru a oferi recomandări personale unei anumite persoane, mai degrabă decât pentru a comunica informații publicului în general, ar putea fi considerate ca reprezentând consultanță de investiții.

| (15) | Consultanța generică cu privire la un tip de instrument financiar nu este considerată consultanță de investiții în sensul Directivei 2014/65/UE. Cu toate acestea, în cazul în care o firmă de investiții oferă unui client consultanță generică cu privire la un tip de instrument financiar pe care o prezintă ca fiind adecvată pentru respectivul client sau bazată pe examinarea situației specifice a acestuia, iar în realitate consultanța respectivă nu este adecvată pentru clientul în cauză sau nu este bazată pe situația specifică a clientului, este foarte probabil ca firma să contravină dispozițiilor prevăzute la articolul 24 alineatul (1) sau (3) din Directiva 2014/65/UE. În special, este probabil ca firma care oferă unui client consultanță generală să încalce cerința prevăzută la articolul 24 alineatul (1) de a acționa într-un mod onest, echitabil și profesionist, care să corespundă cel mai bine intereselor clienților săi. În mod similar sau alternativ, este probabil ca o astfel de consultanță să încalce cerința prevăzută la articolul 24 alineatul (3) potrivit căreia informațiile adresate de o firmă unui client ar trebui să fie corecte, clare și neînșelătoare. |
| --- | --- |

(15)

Consultanța generică cu privire la un tip de instrument financiar nu este considerată consultanță de investiții în sensul Directivei 2014/65/UE. Cu toate acestea, în cazul în care o firmă de investiții oferă unui client consultanță generică cu privire la un tip de instrument financiar pe care o prezintă ca fiind adecvată pentru respectivul client sau bazată pe examinarea situației specifice a acestuia, iar în realitate consultanța respectivă nu este adecvată pentru clientul în cauză sau nu este bazată pe situația specifică a clientului, este foarte probabil ca firma să contravină dispozițiilor prevăzute la articolul 24 alineatul (1) sau (3) din Directiva 2014/65/UE. În special, este probabil ca firma care oferă unui client consultanță generală să încalce cerința prevăzută la articolul 24 alineatul (1) de a acționa într-un mod onest, echitabil și profesionist, care să corespundă cel mai bine intereselor clienților săi. În mod similar sau alternativ, este probabil ca o astfel de consultanță să încalce cerința prevăzută la articolul 24 alineatul (3) potrivit căreia informațiile adresate de o firmă unui client ar trebui să fie corecte, clare și neînșelătoare.

| (16) | Acțiunile efectuate de o firmă de investiții pentru pregătirea furnizării unui serviciu de investiții sau a desfășurării unei activități de investiții ar trebui considerate ca o parte integrantă a serviciului respectiv sau a activității respective. Acestea includ, de exemplu, furnizarea de consultanță generică de o firmă de investiții pentru clienți sau clienți potențiali înainte de a furniza sau în timp ce furnizează serviciul de consultanță de investiții sau orice alt serviciu sau altă activitate de investiții. |
| --- | --- |

(16)

Acțiunile efectuate de o firmă de investiții pentru pregătirea furnizării unui serviciu de investiții sau a desfășurării unei activități de investiții ar trebui considerate ca o parte integrantă a serviciului respectiv sau a activității respective. Acestea includ, de exemplu, furnizarea de consultanță generică de o firmă de investiții pentru clienți sau clienți potențiali înainte de a furniza sau în timp ce furnizează serviciul de consultanță de investiții sau orice alt serviciu sau altă activitate de investiții.

| (17) | Furnizarea unei recomandări generale cu privire la o tranzacție cu un instrument financiar sau cu un tip de instrument financiar reprezintă furnizarea unui serviciu auxiliar în sensul secțiunii B punctul 5 din anexa I la Directiva 2014/65/UE și, în consecință, Directiva 2014/65/UE și măsurile de protecție pe care le prevede se aplică în cazul furnizării recomandării respective. |
| --- | --- |

(17)

Furnizarea unei recomandări generale cu privire la o tranzacție cu un instrument financiar sau cu un tip de instrument financiar reprezintă furnizarea unui serviciu auxiliar în sensul secțiunii B punctul 5 din anexa I la Directiva 2014/65/UE și, în consecință, Directiva 2014/65/UE și măsurile de protecție pe care le prevede se aplică în cazul furnizării recomandării respective.

| (18) | Pentru a asigura aplicarea obiectivă și efectivă a definiției operatorilor independenți în Uniune în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE, ar trebui oferite precizări suplimentare cu privire la limitele prestabilite aplicate în sensul a ceea ce constituie tranzacționare extrabursieră (OTC) frecventă, sistematică și substanțială. Limitele prestabilite ar trebui fixate la un nivel adecvat, astfel încât să se asigure că tranzacțiile extrabursiere care au o dimensiune ce produce un efect semnificativ asupra formării prețului intră în domeniul de aplicare și că, în același timp, tranzacțiile extrabursiere cu o dimensiune atât de mică încât ar fi disproporționat să se impună operatorilor independenți obligația de respectare a cerințelor aplicabile sunt excluse din domeniul de aplicare. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a asigura aplicarea obiectivă și efectivă a definiției operatorilor independenți în Uniune în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE, ar trebui oferite precizări suplimentare cu privire la limitele prestabilite aplicate în sensul a ceea ce constituie tranzacționare extrabursieră (OTC) frecventă, sistematică și substanțială. Limitele prestabilite ar trebui fixate la un nivel adecvat, astfel încât să se asigure că tranzacțiile extrabursiere care au o dimensiune ce produce un efect semnificativ asupra formării prețului intră în domeniul de aplicare și că, în același timp, tranzacțiile extrabursiere cu o dimensiune atât de mică încât ar fi disproporționat să se impună operatorilor independenți obligația de respectare a cerințelor aplicabile sunt excluse din domeniul de aplicare.

| (19) | În conformitate cu Directiva 2014/65/UE, unui operator independent nu ar trebui să i se permită să reunească interesele de vânzare și de cumpărare ale unor terți în mod similar din punct de vedere funcțional unui loc de tranzacționare. Un operator independent nu ar trebui să constea într-un sistem de corelare la nivel intern care execută ordinele clienților pe o bază multilaterală, activitate pentru care este necesară o autorizare ca sistem multilateral de tranzacționare (MTF). În acest context, un sistem de corelare la nivel intern este un sistem de corelare a ordinelor clienților care are drept rezultat efectuarea de către firma de investiții a unor cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu în mod regulat, nu ocazional. |
| --- | --- |

(19)

În conformitate cu Directiva 2014/65/UE, unui operator independent nu ar trebui să i se permită să reunească interesele de vânzare și de cumpărare ale unor terți în mod similar din punct de vedere funcțional unui loc de tranzacționare. Un operator independent nu ar trebui să constea într-un sistem de corelare la nivel intern care execută ordinele clienților pe o bază multilaterală, activitate pentru care este necesară o autorizare ca sistem multilateral de tranzacționare (MTF). În acest context, un sistem de corelare la nivel intern este un sistem de corelare a ordinelor clienților care are drept rezultat efectuarea de către firma de investiții a unor cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu în mod regulat, nu ocazional.

| (20) | Din motive de claritate și securitate juridică și pentru asigurarea aplicării uniforme, este oportun să se prevadă dispoziții suplimentare în ceea ce privește definițiile referitoare la tranzacționarea algoritmică, tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență și accesul electronic direct. În tranzacționarea automată, sunt utilizate diverse modalități tehnice. Este esențial să se clarifice cum trebuie clasificate aceste modalități tehnice în raport cu definițiile tranzacționării algoritmice și accesului electronic direct. Procesele de tranzacționare care se bazează pe accesul electronic direct și cele care presupun tranzacționarea algoritmică sau subsegmentul acesteia reprezentat de tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență nu se exclud reciproc. Prin urmare, tranzacțiile unei persoane care are acces electronic direct pot fi cuprinse, de asemenea, în definiția tranzacționării algoritmice, inclusiv a tehnicii de tranzacționare algoritmică de mare frecvență. |
| --- | --- |

(20)

Din motive de claritate și securitate juridică și pentru asigurarea aplicării uniforme, este oportun să se prevadă dispoziții suplimentare în ceea ce privește definițiile referitoare la tranzacționarea algoritmică, tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență și accesul electronic direct. În tranzacționarea automată, sunt utilizate diverse modalități tehnice. Este esențial să se clarifice cum trebuie clasificate aceste modalități tehnice în raport cu definițiile tranzacționării algoritmice și accesului electronic direct. Procesele de tranzacționare care se bazează pe accesul electronic direct și cele care presupun tranzacționarea algoritmică sau subsegmentul acesteia reprezentat de tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență nu se exclud reciproc. Prin urmare, tranzacțiile unei persoane care are acces electronic direct pot fi cuprinse, de asemenea, în definiția tranzacționării algoritmice, inclusiv a tehnicii de tranzacționare algoritmică de mare frecvență.

| (21) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 39 din Directiva 2014/65/UE, tranzacționarea algoritmică ar trebui să includă mecanisme prin care sistemul ia decizii, altele decât simpla stabilire a locului sau a locurilor de tranzacționare în care ar trebui introdus ordinul, în orice stadiu al procesului de tranzacționare, inclusiv în etapa inițierii, generării, direcționării sau executării ordinelor. Prin urmare, ar trebui clarificat faptul că tranzacționarea algoritmică, care include tranzacționarea cu intervenție umană minimă sau fără intervenție umană, ar trebui să se refere nu numai la generarea automată a ordinelor, ci și la optimizarea proceselor de executare a ordinelor prin mijloace automate. |
| --- | --- |

(21)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 39 din Directiva 2014/65/UE, tranzacționarea algoritmică ar trebui să includă mecanisme prin care sistemul ia decizii, altele decât simpla stabilire a locului sau a locurilor de tranzacționare în care ar trebui introdus ordinul, în orice stadiu al procesului de tranzacționare, inclusiv în etapa inițierii, generării, direcționării sau executării ordinelor. Prin urmare, ar trebui clarificat faptul că tranzacționarea algoritmică, care include tranzacționarea cu intervenție umană minimă sau fără intervenție umană, ar trebui să se refere nu numai la generarea automată a ordinelor, ci și la optimizarea proceselor de executare a ordinelor prin mijloace automate.

| (22) | Tranzacționarea algoritmică ar trebui să includă routere de ordine inteligente (smart order routers – SOR) atunci când aceste dispozitive utilizează algoritmi pentru optimizarea proceselor de executare a ordinelor care determină alți parametri ai ordinelor decât locul sau locurile în care ar trebui introdus ordinul. Tranzacționarea algoritmică nu ar trebui să includă routere de ordine automate (automated order routers – AOR) atunci când, chiar dacă utilizează algoritmi, aceste dispozitive nu fac decât să determine locul sau locurile de tranzacționare în care ar trebui introdus ordinul fără a modifica niciun alt parametru al ordinului. |
| --- | --- |

(22)

Tranzacționarea algoritmică ar trebui să includă routere de ordine inteligente (smart order routers – SOR) atunci când aceste dispozitive utilizează algoritmi pentru optimizarea proceselor de executare a ordinelor care determină alți parametri ai ordinelor decât locul sau locurile în care ar trebui introdus ordinul. Tranzacționarea algoritmică nu ar trebui să includă routere de ordine automate (automated order routers – AOR) atunci când, chiar dacă utilizează algoritmi, aceste dispozitive nu fac decât să determine locul sau locurile de tranzacționare în care ar trebui introdus ordinul fără a modifica niciun alt parametru al ordinului.

| (23) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 40 din Directiva 2014/65/UE, ar trebui oferite mai multe precizări cu privire la tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență, care este o subcategorie a tranzacționării algoritmice, prin stabilirea criteriilor de definire a ratelor intrazilnice ridicate de mesaje care constituie ordine, cotații sau anulări ori modificări ale acestora. Utilizarea unor praguri cantitative absolute bazate pe ratele de mesaje oferă securitate juridică, permițând firmelor și autorităților competente să evalueze activitatea de tranzacționare a fiecărei firme. Nivelul și domeniul de aplicare ale acestor praguri ar trebui să fie suficient de largi pentru a include tranzacționarea care constituie o tehnică de tranzacționare de mare frecvență, inclusiv în ceea ce privește instrumentele unice și instrumentele multiple. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 40 din Directiva 2014/65/UE, ar trebui oferite mai multe precizări cu privire la tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență, care este o subcategorie a tranzacționării algoritmice, prin stabilirea criteriilor de definire a ratelor intrazilnice ridicate de mesaje care constituie ordine, cotații sau anulări ori modificări ale acestora. Utilizarea unor praguri cantitative absolute bazate pe ratele de mesaje oferă securitate juridică, permițând firmelor și autorităților competente să evalueze activitatea de tranzacționare a fiecărei firme. Nivelul și domeniul de aplicare ale acestor praguri ar trebui să fie suficient de largi pentru a include tranzacționarea care constituie o tehnică de tranzacționare de mare frecvență, inclusiv în ceea ce privește instrumentele unice și instrumentele multiple.

| (24) | Dat fiind că tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență este utilizată de obicei pentru instrumentele lichide, numai instrumentele pentru care există o piață lichidă ar trebui să fie incluse în calcularea ratei intrazilnice ridicate de mesaje. De asemenea, având în vedere că tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență este o subcategorie a tranzacționării algoritmice, mesajele introduse în vederea tranzacționării care îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 17 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE ar trebui să fie incluse în calcularea ratelor intrazilnice de mesaje. Pentru a nu include alte activități de tranzacționare în afara tehnicilor de tranzacționare algoritmică de mare frecvență, date fiind caracteristicile acestui tip de tranzacționare, astfel cum sunt prevăzute la considerentul 61 din Directiva 2014/65/UE, în special faptul că acest tip de tranzacționare este realizat, de regulă, de către traderi care își utilizează capitalul propriu pentru a pune în aplicare strategii de tranzacționare mai tradiționale, cum ar fi formarea pieței sau arbitrajul, utilizând tehnologii sofisticate, în calcularea ratelor intrazilnice ridicate de mesaje ar trebui incluse numai mesajele introduse pentru tranzacționarea pe cont propriu, și nu cele introduse pentru primirea și transmiterea ordinelor sau pentru executarea ordinelor în numele clienților. Cu toate acestea, în calcularea ratelor intrazilnice ridicate de mesaje ar trebui incluse mesaje care sunt introduse prin alte tehnici decât cele care se bazează pe tranzacționarea pe cont propriu atunci când executarea acestei tehnici, analizată în ansamblul său și ținând seama de toate circumstanțele, este structurată în așa fel încât să se evite executarea pe cont propriu, de exemplu prin transmiterea ordinelor între entități din cadrul aceluiași grup. Pentru ca atunci când se stabilește ce anume constituie rate intrazilnice ridicate de mesaje să se țină cont de identitatea clientului aflat în ultimă instanță în spatele activității, mesajele care au fost emise de clienții unor furnizori de acces electronic direct (DEA) ar trebui să fie excluse din calculul ratei intrazilnice ridicate de mesaje în legătură cu astfel de furnizori. |
| --- | --- |

(24)

Dat fiind că tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență este utilizată de obicei pentru instrumentele lichide, numai instrumentele pentru care există o piață lichidă ar trebui să fie incluse în calcularea ratei intrazilnice ridicate de mesaje. De asemenea, având în vedere că tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență este o subcategorie a tranzacționării algoritmice, mesajele introduse în vederea tranzacționării care îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 17 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE ar trebui să fie incluse în calcularea ratelor intrazilnice de mesaje. Pentru a nu include alte activități de tranzacționare în afara tehnicilor de tranzacționare algoritmică de mare frecvență, date fiind caracteristicile acestui tip de tranzacționare, astfel cum sunt prevăzute la considerentul 61 din Directiva 2014/65/UE, în special faptul că acest tip de tranzacționare este realizat, de regulă, de către traderi care își utilizează capitalul propriu pentru a pune în aplicare strategii de tranzacționare mai tradiționale, cum ar fi formarea pieței sau arbitrajul, utilizând tehnologii sofisticate, în calcularea ratelor intrazilnice ridicate de mesaje ar trebui incluse numai mesajele introduse pentru tranzacționarea pe cont propriu, și nu cele introduse pentru primirea și transmiterea ordinelor sau pentru executarea ordinelor în numele clienților. Cu toate acestea, în calcularea ratelor intrazilnice ridicate de mesaje ar trebui incluse mesaje care sunt introduse prin alte tehnici decât cele care se bazează pe tranzacționarea pe cont propriu atunci când executarea acestei tehnici, analizată în ansamblul său și ținând seama de toate circumstanțele, este structurată în așa fel încât să se evite executarea pe cont propriu, de exemplu prin transmiterea ordinelor între entități din cadrul aceluiași grup. Pentru ca atunci când se stabilește ce anume constituie rate intrazilnice ridicate de mesaje să se țină cont de identitatea clientului aflat în ultimă instanță în spatele activității, mesajele care au fost emise de clienții unor furnizori de acces electronic direct (DEA) ar trebui să fie excluse din calculul ratei intrazilnice ridicate de mesaje în legătură cu astfel de furnizori.

| (25) | Ar trebui să se ofere mai multe precizări cu privire la definiția accesului electronic direct. Definiția accesului electronic direct nu ar trebui să cuprindă nicio altă activitate în afară de furnizarea de acces direct la piață și de acces sponsorizat. Prin urmare, ar trebui să se facă distincția între mecanismele prin care ordinele clienților sunt intermediate prin mijloace electronice de către membrii sau participanții la un loc de tranzacționare, cum ar fi brokerajul online, și mecanismele prin care clienții au acces electronic direct la un loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

(25)

Ar trebui să se ofere mai multe precizări cu privire la definiția accesului electronic direct. Definiția accesului electronic direct nu ar trebui să cuprindă nicio altă activitate în afară de furnizarea de acces direct la piață și de acces sponsorizat. Prin urmare, ar trebui să se facă distincția între mecanismele prin care ordinele clienților sunt intermediate prin mijloace electronice de către membrii sau participanții la un loc de tranzacționare, cum ar fi brokerajul online, și mecanismele prin care clienții au acces electronic direct la un loc de tranzacționare.

| (26) | În cazul intermedierii ordinelor, persoanele care introduc ordinele nu dețin controlul suficient asupra parametrilor mecanismului de acces la piață și, prin urmare, nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare al accesului electronic direct. Prin urmare, mecanismele care permit clienților să transmită ordine către o firmă de investiții în format electronic, cum ar fi brokerajul online, nu ar trebui să fie considerate drept acces electronic direct, în condițiile în care clienții nu au capacitatea de a determina fracțiunea de secundă în care este introdus ordinul și durata de viață a ordinelor din intervalul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

În cazul intermedierii ordinelor, persoanele care introduc ordinele nu dețin controlul suficient asupra parametrilor mecanismului de acces la piață și, prin urmare, nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare al accesului electronic direct. Prin urmare, mecanismele care permit clienților să transmită ordine către o firmă de investiții în format electronic, cum ar fi brokerajul online, nu ar trebui să fie considerate drept acces electronic direct, în condițiile în care clienții nu au capacitatea de a determina fracțiunea de secundă în care este introdus ordinul și durata de viață a ordinelor din intervalul respectiv.

| (27) | Mecanismele prin care clientul unui membru sau al unui participant la un loc de tranzacționare, inclusiv clientul unui client direct al unui sistem organizat de tranzacționare (OTF), își introduce ordinele prin intermediul mecanismelor de optimizare a proceselor de executare a ordinelor care determină alți parametri ai ordinelor decât locul sau locurile în care ar trebui introdus ordinul prin intermediul SOR-urilor integrate în infrastructura furnizorului, și nu în infrastructura clientului, ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al accesului electronic direct, întrucât clientul furnizorului nu deține controlul asupra momentului în care este introdus ordinul și asupra duratei de viață a ordinului. Caracterizarea accesului electronic direct atunci când sunt utilizate routere de ordine inteligente ar trebui, așadar, să depindă de faptul că routerul de ordine inteligent este integrat în sistemele clienților, nu în cele ale furnizorului. |
| --- | --- |

(27)

Mecanismele prin care clientul unui membru sau al unui participant la un loc de tranzacționare, inclusiv clientul unui client direct al unui sistem organizat de tranzacționare (OTF), își introduce ordinele prin intermediul mecanismelor de optimizare a proceselor de executare a ordinelor care determină alți parametri ai ordinelor decât locul sau locurile în care ar trebui introdus ordinul prin intermediul SOR-urilor integrate în infrastructura furnizorului, și nu în infrastructura clientului, ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al accesului electronic direct, întrucât clientul furnizorului nu deține controlul asupra momentului în care este introdus ordinul și asupra duratei de viață a ordinului. Caracterizarea accesului electronic direct atunci când sunt utilizate routere de ordine inteligente ar trebui, așadar, să depindă de faptul că routerul de ordine inteligent este integrat în sistemele clienților, nu în cele ale furnizorului.

| (28) | Normele de punere în aplicare a regimului care reglementează cerințele organizatorice ale firmelor de investiții care furnizează cu titlu profesional servicii de investiții și, după caz, servicii auxiliare și activități de investiții pentru piețele reglementate, precum și cele ale furnizorilor de servicii de raportare ar trebui să fie compatibile cu obiectivul Directivei 2014/65/UE. Normele respective ar trebui să fie concepute în așa fel încât să asigure un nivel ridicat de integritate, competență și soliditate în rândul firmelor de investiții și al entităților care exploatează piețe reglementate, MTF-uri sau OTF-uri și ar trebui să fie aplicate în mod uniform. |
| --- | --- |

(28)

Normele de punere în aplicare a regimului care reglementează cerințele organizatorice ale firmelor de investiții care furnizează cu titlu profesional servicii de investiții și, după caz, servicii auxiliare și activități de investiții pentru piețele reglementate, precum și cele ale furnizorilor de servicii de raportare ar trebui să fie compatibile cu obiectivul Directivei 2014/65/UE. Normele respective ar trebui să fie concepute în așa fel încât să asigure un nivel ridicat de integritate, competență și soliditate în rândul firmelor de investiții și al entităților care exploatează piețe reglementate, MTF-uri sau OTF-uri și ar trebui să fie aplicate în mod uniform.

| (29) | Este necesar să se stabilească cerințe și proceduri organizatorice concrete pentru firmele de investiții care furnizează astfel de servicii sau activități. În special, ar trebui să se stabilească proceduri riguroase în ceea ce privește aspecte precum conformitatea, gestionarea riscurilor, tratarea reclamațiilor, tranzacțiile personale, externalizarea și identificarea, gestionarea și divulgarea conflictelor de interese. |
| --- | --- |

(29)

Este necesar să se stabilească cerințe și proceduri organizatorice concrete pentru firmele de investiții care furnizează astfel de servicii sau activități. În special, ar trebui să se stabilească proceduri riguroase în ceea ce privește aspecte precum conformitatea, gestionarea riscurilor, tratarea reclamațiilor, tranzacțiile personale, externalizarea și identificarea, gestionarea și divulgarea conflictelor de interese.

| (30) | Cerințele organizatorice și condițiile de autorizare aplicabile firmelor de investiții ar trebui stabilite sub forma unui set de norme care să asigure aplicarea uniformă a dispozițiilor relevante ale Directivei 2014/65/UE. Acest lucru este necesar pentru a garanta că firmele de investiții au acces egal și în condiții echivalente pe toate piețele din Uniune și pentru a elimina barierele legate de procedurile de autorizare care obstrucționează activitățile transfrontaliere în domeniul serviciilor de investiții. |
| --- | --- |

(30)

Cerințele organizatorice și condițiile de autorizare aplicabile firmelor de investiții ar trebui stabilite sub forma unui set de norme care să asigure aplicarea uniformă a dispozițiilor relevante ale Directivei 2014/65/UE. Acest lucru este necesar pentru a garanta că firmele de investiții au acces egal și în condiții echivalente pe toate piețele din Uniune și pentru a elimina barierele legate de procedurile de autorizare care obstrucționează activitățile transfrontaliere în domeniul serviciilor de investiții.

| (31) | Normele de punere în aplicare a regimului care reglementează condițiile de funcționare pentru furnizarea serviciilor de investiții și a serviciilor auxiliare, precum și a activităților de investiții ar trebui să reflecte obiectivul care stă la baza regimului respectiv. Acestea ar trebui să fie concepute în așa fel încât să asigure un nivel ridicat de protecție a investitorilor care să fie aplicat în mod uniform prin introducerea unor standarde și cerințe clare care să reglementeze relația dintre firmele de investiții și clienții lor. Pe de altă parte, în ceea ce privește protecția investitorilor, în special furnizarea de informații pentru investitori sau solicitarea de informații de la investitori, ar trebui să se țină seama de natura clientului sau a clientului potențial, și anume dacă acesta este client profesional sau de retail. |
| --- | --- |

(31)

Normele de punere în aplicare a regimului care reglementează condițiile de funcționare pentru furnizarea serviciilor de investiții și a serviciilor auxiliare, precum și a activităților de investiții ar trebui să reflecte obiectivul care stă la baza regimului respectiv. Acestea ar trebui să fie concepute în așa fel încât să asigure un nivel ridicat de protecție a investitorilor care să fie aplicat în mod uniform prin introducerea unor standarde și cerințe clare care să reglementeze relația dintre firmele de investiții și clienții lor. Pe de altă parte, în ceea ce privește protecția investitorilor, în special furnizarea de informații pentru investitori sau solicitarea de informații de la investitori, ar trebui să se țină seama de natura clientului sau a clientului potențial, și anume dacă acesta este client profesional sau de retail.

| (32) | Pentru a asigura aplicarea uniformă a diferitelor dispoziții relevante ale Directivei 2014/65/UE, este necesar să se stabilească un cadru armonizat de cerințe organizatorice și condiții de funcționare pentru firmele de investiții. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a asigura aplicarea uniformă a diferitelor dispoziții relevante ale Directivei 2014/65/UE, este necesar să se stabilească un cadru armonizat de cerințe organizatorice și condiții de funcționare pentru firmele de investiții.

| (33) | Există diferențe mari între firmele de investiții în ceea ce privește dimensiunea, structura și natura activităților pe care le desfășoară. Regimul de reglementare ar trebui adaptat acestei diversități și în același timp ar trebui să impună anumite cerințe fundamentale de reglementare care să fie adecvate pentru toate firmele. Entitățile reglementate ar trebui să respecte obligațiile la nivel înalt și să conceapă și să adopte măsurile care sunt cele mai potrivite în raport cu natura și împrejurările lor specifice. |
| --- | --- |

(33)

Există diferențe mari între firmele de investiții în ceea ce privește dimensiunea, structura și natura activităților pe care le desfășoară. Regimul de reglementare ar trebui adaptat acestei diversități și în același timp ar trebui să impună anumite cerințe fundamentale de reglementare care să fie adecvate pentru toate firmele. Entitățile reglementate ar trebui să respecte obligațiile la nivel înalt și să conceapă și să adopte măsurile care sunt cele mai potrivite în raport cu natura și împrejurările lor specifice.

| (34) | Este oportun să se stabilească criterii comune pentru a se evalua dacă un serviciu de investiții este furnizat de o persoană în mod ocazional în cadrul unei activități profesionale, astfel încât să se asigure aplicarea armonizată și strictă a derogării acordate prin Directiva 2014/65/UE. Derogarea ar trebui să se aplice numai dacă există o legătură intrinsecă între serviciul de investiții și domeniul principal al activității profesionale și dacă serviciul este subordonat acestei activități. |
| --- | --- |

(34)

Este oportun să se stabilească criterii comune pentru a se evalua dacă un serviciu de investiții este furnizat de o persoană în mod ocazional în cadrul unei activități profesionale, astfel încât să se asigure aplicarea armonizată și strictă a derogării acordate prin Directiva 2014/65/UE. Derogarea ar trebui să se aplice numai dacă există o legătură intrinsecă între serviciul de investiții și domeniul principal al activității profesionale și dacă serviciul este subordonat acestei activități.

| (35) | Cerințele organizatorice prevăzute de Directiva 2014/65/UE nu ar trebui să aducă atingere sistemelor instituite prin legislația națională în ceea ce privește înregistrarea sau monitorizarea de către autoritățile competente sau de către firme a persoanelor fizice care lucrează în cadrul firmelor de investiții. |
| --- | --- |

(35)

Cerințele organizatorice prevăzute de Directiva 2014/65/UE nu ar trebui să aducă atingere sistemelor instituite prin legislația națională în ceea ce privește înregistrarea sau monitorizarea de către autoritățile competente sau de către firme a persoanelor fizice care lucrează în cadrul firmelor de investiții.

| (36) | În scopul cerinței care impune firmelor de investiții să instituie, să aplice și să mențină o politică adecvată de gestionare a riscurilor, riscurile aferente activităților, proceselor și sistemelor firmei ar trebui să includă riscurile legate de externalizarea funcțiilor critice sau importante. Aceste riscuri ar trebui să includă riscurile legate de relația firmei cu furnizorul de servicii și riscurile potențiale generate de concentrarea funcțiilor externalizate de mai multe firme de investiții sau alte entități reglementate către un număr limitat de furnizori de servicii. |
| --- | --- |

(36)

În scopul cerinței care impune firmelor de investiții să instituie, să aplice și să mențină o politică adecvată de gestionare a riscurilor, riscurile aferente activităților, proceselor și sistemelor firmei ar trebui să includă riscurile legate de externalizarea funcțiilor critice sau importante. Aceste riscuri ar trebui să includă riscurile legate de relația firmei cu furnizorul de servicii și riscurile potențiale generate de concentrarea funcțiilor externalizate de mai multe firme de investiții sau alte entități reglementate către un număr limitat de furnizori de servicii.

| (37) | Efectuarea de către aceeași persoană a funcției de gestionare a riscurilor și a funcției de asigurare a conformității nu pune neapărat în pericol funcționarea independentă a fiecărei funcții. În cazul firmelor mici de investiții, condițiile potrivit cărora persoanele implicate în funcții de asigurare a conformității nu ar trebui să fie implicate și în funcțiile pe care le supraveghează și metoda de stabilire a remunerației persoanelor respective nu ar trebui să le compromită obiectivitatea s-ar putea să fie disproporționate. Cu toate acestea, pentru firmele mari de investiții, aceste condiții ar fi disproporționate numai în situații excepționale. |
| --- | --- |

(37)

Efectuarea de către aceeași persoană a funcției de gestionare a riscurilor și a funcției de asigurare a conformității nu pune neapărat în pericol funcționarea independentă a fiecărei funcții. În cazul firmelor mici de investiții, condițiile potrivit cărora persoanele implicate în funcții de asigurare a conformității nu ar trebui să fie implicate și în funcțiile pe care le supraveghează și metoda de stabilire a remunerației persoanelor respective nu ar trebui să le compromită obiectivitatea s-ar putea să fie disproporționate. Cu toate acestea, pentru firmele mari de investiții, aceste condiții ar fi disproporționate numai în situații excepționale.

| (38) | Clienții sau clienții potențiali ar trebui să aibă posibilitatea de a-și exprima nemulțumirea față de serviciile de investiții furnizate de firmele de investiții, întrucât acest lucru servește obiectelor de protejare a investitorilor, precum și de consolidare a măsurii în care firmele de investiții își respectă obligațiile. Reclamațiile din partea clienților sau a clienților potențiali ar trebui să fie tratate în mod eficace și independent în cadrul unei funcții de gestionare a reclamațiilor. În conformitate cu principiul proporționalității, această funcție ar putea fi îndeplinită de funcția de asigurare a conformității. |
| --- | --- |

(38)

Clienții sau clienții potențiali ar trebui să aibă posibilitatea de a-și exprima nemulțumirea față de serviciile de investiții furnizate de firmele de investiții, întrucât acest lucru servește obiectelor de protejare a investitorilor, precum și de consolidare a măsurii în care firmele de investiții își respectă obligațiile. Reclamațiile din partea clienților sau a clienților potențiali ar trebui să fie tratate în mod eficace și independent în cadrul unei funcții de gestionare a reclamațiilor. În conformitate cu principiul proporționalității, această funcție ar putea fi îndeplinită de funcția de asigurare a conformității.

| (39) | Firmele de investiții au obligația de a colecta și a păstra informații privind clienții și serviciile furnizate acestora. Atunci când aceste cerințe presupun colectarea și prelucrarea datelor personale, ar trebui să se asigure respectarea dreptului de protecție a datelor cu caracter personal în conformitate cu Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și cu Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) care reglementează activitățile de prelucrare a datelor cu caracter personal desfășurate în scopul aplicării prezentului regulament. Prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) în scopul aplicării prezentului regulament intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (5). |
| --- | --- |

(39)

Firmele de investiții au obligația de a colecta și a păstra informații privind clienții și serviciile furnizate acestora. Atunci când aceste cerințe presupun colectarea și prelucrarea datelor personale, ar trebui să se asigure respectarea dreptului de protecție a datelor cu caracter personal în conformitate cu Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și cu Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) care reglementează activitățile de prelucrare a datelor cu caracter personal desfășurate în scopul aplicării prezentului regulament. Prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) în scopul aplicării prezentului regulament intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (5).

| (40) | Ar trebui introdusă o definiție a remunerării pentru a se asigura aplicarea eficientă și consecventă a cerințelor privind conflictele de interese și conduita profesională în materie de remunerare; aceasta ar trebui să includă toate formele de beneficii financiare sau nefinanciare sau de plăți acordate direct sau indirect de către firme persoanelor relevante implicate în furnizarea de servicii de investiții sau servicii auxiliare clienților, cum ar fi numerar, acțiuni, opțiuni, anulări ale creditelor acordate persoanelor relevante în momentul concedierii, contribuții la pensie, remunerarea de către părți terțe, de exemplu prin modele de cote de profit, creșteri salariale sau promovări, asigurare de sănătate, reduceri sau indemnizații speciale, deconturi generoase de cheltuieli sau seminare în destinații exotice. |
| --- | --- |

(40)

Ar trebui introdusă o definiție a remunerării pentru a se asigura aplicarea eficientă și consecventă a cerințelor privind conflictele de interese și conduita profesională în materie de remunerare; aceasta ar trebui să includă toate formele de beneficii financiare sau nefinanciare sau de plăți acordate direct sau indirect de către firme persoanelor relevante implicate în furnizarea de servicii de investiții sau servicii auxiliare clienților, cum ar fi numerar, acțiuni, opțiuni, anulări ale creditelor acordate persoanelor relevante în momentul concedierii, contribuții la pensie, remunerarea de către părți terțe, de exemplu prin modele de cote de profit, creșteri salariale sau promovări, asigurare de sănătate, reduceri sau indemnizații speciale, deconturi generoase de cheltuieli sau seminare în destinații exotice.

| (41) | Pentru a se asigura că nu sunt afectate interesele clienților, firmele de investiții ar trebui să elaboreze și să aplice politicile de remunerare tuturor persoanelor care ar putea avea un impact asupra serviciului furnizat sau a comportamentului corporativ al firmei, inclusiv persoanelor care fac parte din personalul de relații cu clienții, personalului de vânzări sau altor membri ai personalului implicați în mod indirect în furnizarea serviciilor de investiții sau a serviciilor auxiliare. Persoanele care supraveghează echipa de vânzări, cum ar fi superiorii ierarhici direcți, care pot avea stimulente să exercite presiuni asupra personalului de vânzări sau analiștii financiari ale căror lucrări pot fi utilizate de personalul de vânzări pentru a determina clienții să ia decizii investiționale sau persoanele implicate în tratarea reclamațiilor sau în conceperea și dezvoltarea de produse ar trebui incluse, de asemenea, în domeniul de aplicare al conceptului de persoane relevante vizate de normele în materie de remunerare. Persoanele relevante ar trebui să includă, de asemenea, agenții delegați. La stabilirea remunerației agenților delegați, firmele ar trebui ia în considerare statutul special al agenților delegați și specificul național respectiv. Totuși, în aceste cazuri, politicile și practicile de remunerare ale firmelor ar trebui să definească criterii adecvate care să fie utilizate pentru evaluarea performanței persoanelor relevante, inclusiv criterii calitative, încurajând persoanele relevante să acționeze în interesul clientului. |
| --- | --- |

(41)

Pentru a se asigura că nu sunt afectate interesele clienților, firmele de investiții ar trebui să elaboreze și să aplice politicile de remunerare tuturor persoanelor care ar putea avea un impact asupra serviciului furnizat sau a comportamentului corporativ al firmei, inclusiv persoanelor care fac parte din personalul de relații cu clienții, personalului de vânzări sau altor membri ai personalului implicați în mod indirect în furnizarea serviciilor de investiții sau a serviciilor auxiliare. Persoanele care supraveghează echipa de vânzări, cum ar fi superiorii ierarhici direcți, care pot avea stimulente să exercite presiuni asupra personalului de vânzări sau analiștii financiari ale căror lucrări pot fi utilizate de personalul de vânzări pentru a determina clienții să ia decizii investiționale sau persoanele implicate în tratarea reclamațiilor sau în conceperea și dezvoltarea de produse ar trebui incluse, de asemenea, în domeniul de aplicare al conceptului de persoane relevante vizate de normele în materie de remunerare. Persoanele relevante ar trebui să includă, de asemenea, agenții delegați. La stabilirea remunerației agenților delegați, firmele ar trebui ia în considerare statutul special al agenților delegați și specificul național respectiv. Totuși, în aceste cazuri, politicile și practicile de remunerare ale firmelor ar trebui să definească criterii adecvate care să fie utilizate pentru evaluarea performanței persoanelor relevante, inclusiv criterii calitative, încurajând persoanele relevante să acționeze în interesul clientului.

| (42) | Atunci când, în numele unei persoane, se efectuează tranzacții personale succesive conform unor instrucțiuni prealabile formulate de persoana respectivă, obligațiile privind tranzacțiile personale nu ar trebui să se aplice separat pentru fiecare tranzacție succesivă în parte dacă instrucțiunile rămân valabile și sunt neschimbate. În mod similar, aceste obligații nu ar trebui să se aplice anulării sau revocării unor astfel de instrucțiuni, în condițiile în care instrumentele financiare care au fost achiziționate anterior conform instrucțiunilor nu sunt cedate odată cu anularea sau revocarea instrucțiunilor. Cu toate acestea, obligațiile respective ar trebui să se aplice în cazul unei tranzacții personale sau al începerii unor tranzacții personale succesive, efectuate în numele aceleiași persoane, dacă instrucțiunile respective sunt modificate sau dacă se emit noi instrucțiuni. |
| --- | --- |

(42)

Atunci când, în numele unei persoane, se efectuează tranzacții personale succesive conform unor instrucțiuni prealabile formulate de persoana respectivă, obligațiile privind tranzacțiile personale nu ar trebui să se aplice separat pentru fiecare tranzacție succesivă în parte dacă instrucțiunile rămân valabile și sunt neschimbate. În mod similar, aceste obligații nu ar trebui să se aplice anulării sau revocării unor astfel de instrucțiuni, în condițiile în care instrumentele financiare care au fost achiziționate anterior conform instrucțiunilor nu sunt cedate odată cu anularea sau revocarea instrucțiunilor. Cu toate acestea, obligațiile respective ar trebui să se aplice în cazul unei tranzacții personale sau al începerii unor tranzacții personale succesive, efectuate în numele aceleiași persoane, dacă instrucțiunile respective sunt modificate sau dacă se emit noi instrucțiuni.

| (43) | Autoritățile competente nu ar trebui să supună autorizarea furnizării de servicii sau activități de investiții unei interdicții generale de externalizare a uneia sau mai multor funcții critice sau importante. Firmelor de investiții ar trebui să li se permită să externalizeze astfel de funcții dacă acordurile de externalizare încheiate de firmă respectă anumite condiții. |
| --- | --- |

(43)

Autoritățile competente nu ar trebui să supună autorizarea furnizării de servicii sau activități de investiții unei interdicții generale de externalizare a uneia sau mai multor funcții critice sau importante. Firmelor de investiții ar trebui să li se permită să externalizeze astfel de funcții dacă acordurile de externalizare încheiate de firmă respectă anumite condiții.

| (44) | Externalizarea serviciilor sau activităților de investiții ori a funcțiilor critice sau importante poate constitui o modificare importantă a condițiilor de autorizare a firmei de investiții, astfel cum este menționată la articolul 21 alineatul (2) din Directiva 2014/65/CE. În cazul în care acordurile de externalizare urmează să fie puse în aplicare după ce firma de investiții a obținut o autorizație în conformitate cu dispozițiile titlului II capitolul I din Directiva 2014/65/UE, acordurile respective ar trebui notificate autorității competente atunci când articolul 21 alineatul (2) din directiva menționată anterior impune acest lucru. |
| --- | --- |

(44)

Externalizarea serviciilor sau activităților de investiții ori a funcțiilor critice sau importante poate constitui o modificare importantă a condițiilor de autorizare a firmei de investiții, astfel cum este menționată la articolul 21 alineatul (2) din Directiva 2014/65/CE. În cazul în care acordurile de externalizare urmează să fie puse în aplicare după ce firma de investiții a obținut o autorizație în conformitate cu dispozițiile titlului II capitolul I din Directiva 2014/65/UE, acordurile respective ar trebui notificate autorității competente atunci când articolul 21 alineatul (2) din directiva menționată anterior impune acest lucru.

| (45) | Situațiile care ar trebui considerate generatoare de conflicte de interese ar trebui să includă cazurile în care apare un conflict între interesele firmei sau ale anumitor persoane aflate în legătură cu firma sau cu grupul din care face parte firma și obligația firmei față de un client ori între interesele divergente a doi sau mai mulți clienți, față de fiecare dintre care firma are o obligație. Nu este suficient ca firma să aibă de câștigat dacă nu există și un dezavantaj posibil pentru client și, de asemenea, nu este suficient ca un client față de care firma are o obligație să aibă un câștig sau să evite o pierdere dacă nu există și o pierdere posibilă concomitentă pentru un alt client. |
| --- | --- |

(45)

Situațiile care ar trebui considerate generatoare de conflicte de interese ar trebui să includă cazurile în care apare un conflict între interesele firmei sau ale anumitor persoane aflate în legătură cu firma sau cu grupul din care face parte firma și obligația firmei față de un client ori între interesele divergente a doi sau mai mulți clienți, față de fiecare dintre care firma are o obligație. Nu este suficient ca firma să aibă de câștigat dacă nu există și un dezavantaj posibil pentru client și, de asemenea, nu este suficient ca un client față de care firma are o obligație să aibă un câștig sau să evite o pierdere dacă nu există și o pierdere posibilă concomitentă pentru un alt client.

| (46) | Conflictele de interese ar trebui să fie reglementate numai atunci când un serviciu de investiții sau un serviciu auxiliar este furnizat de o firmă de investiții. Statutul clientului căruia i se furnizează serviciul – client de retail, client profesional sau contraparte eligibilă – ar trebui să fie irelevant în acest scop. |
| --- | --- |

(46)

Conflictele de interese ar trebui să fie reglementate numai atunci când un serviciu de investiții sau un serviciu auxiliar este furnizat de o firmă de investiții. Statutul clientului căruia i se furnizează serviciul – client de retail, client profesional sau contraparte eligibilă – ar trebui să fie irelevant în acest scop.

| (47) | În îndeplinirea obligației de a elabora o politică referitoare la conflictul de interese în conformitate cu Directiva 2014/65/UE, care să identifice situațiile care constituie sau pot genera un conflict de interese, firma de investiții ar trebui să acorde o atenție deosebită activităților de cercetare și consultanță pentru investiții, de tranzacționare în cont propriu, de administrare a portofoliului și de finanțe corporative, inclusiv subscrierea sau vânzarea într-o ofertă de titluri de valoare și consultanța pentru fuziuni și achiziții. În special, este adecvat să se acorde această atenție deosebită atunci când firma sau o persoană care are o legătură directă sau indirectă cu firma printr-o relație de control desfășoară o combinație de două sau mai multe din activitățile menționate anterior. |
| --- | --- |

(47)

În îndeplinirea obligației de a elabora o politică referitoare la conflictul de interese în conformitate cu Directiva 2014/65/UE, care să identifice situațiile care constituie sau pot genera un conflict de interese, firma de investiții ar trebui să acorde o atenție deosebită activităților de cercetare și consultanță pentru investiții, de tranzacționare în cont propriu, de administrare a portofoliului și de finanțe corporative, inclusiv subscrierea sau vânzarea într-o ofertă de titluri de valoare și consultanța pentru fuziuni și achiziții. În special, este adecvat să se acorde această atenție deosebită atunci când firma sau o persoană care are o legătură directă sau indirectă cu firma printr-o relație de control desfășoară o combinație de două sau mai multe din activitățile menționate anterior.

| (48) | Firmele de investiții ar trebui să vizeze identificarea și prevenirea sau gestionarea conflictelor de interese apărute în legătură cu diversele lor ramuri de activitate și cu activitățile grupului din care fac parte în cadrul unei politici cuprinzătoare privind conflictele de interese. Chiar dacă articolul 23 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE prevede obligația de divulgare a conflictelor de interese specifice, aceasta ar trebui să fie o măsură de ultimă instanță de utilizat numai atunci când dispozițiile organizatorice și administrative stabilite de firma de investiții, în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE, pentru prevenirea sau gestionarea conflictelor de interese nu sunt suficiente pentru a garanta, cu o certitudine rezonabilă, că se evită riscurile de prejudiciere a intereselor clienților. Nu ar trebui să se permită firmelor să se bazeze excesiv pe divulgare fără a lua în considerare în mod adecvat modalitățile de prevenire sau gestionare corespunzătoare a conflictelor. Divulgarea de către o firmă de investiții a conflictelor de interese nu ar trebui să o scutească de la obligația de a menține și a aplica dispozițiile organizatorice și administrative efective prevăzute la articolul 16 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(48)

Firmele de investiții ar trebui să vizeze identificarea și prevenirea sau gestionarea conflictelor de interese apărute în legătură cu diversele lor ramuri de activitate și cu activitățile grupului din care fac parte în cadrul unei politici cuprinzătoare privind conflictele de interese. Chiar dacă articolul 23 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE prevede obligația de divulgare a conflictelor de interese specifice, aceasta ar trebui să fie o măsură de ultimă instanță de utilizat numai atunci când dispozițiile organizatorice și administrative stabilite de firma de investiții, în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE, pentru prevenirea sau gestionarea conflictelor de interese nu sunt suficiente pentru a garanta, cu o certitudine rezonabilă, că se evită riscurile de prejudiciere a intereselor clienților. Nu ar trebui să se permită firmelor să se bazeze excesiv pe divulgare fără a lua în considerare în mod adecvat modalitățile de prevenire sau gestionare corespunzătoare a conflictelor. Divulgarea de către o firmă de investiții a conflictelor de interese nu ar trebui să o scutească de la obligația de a menține și a aplica dispozițiile organizatorice și administrative efective prevăzute la articolul 16 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE.

| (49) | Firmele ar trebui să respecte întotdeauna normele privind stimulentele prevăzute la articolul 24 din Directiva 2014/65/UE, inclusiv atunci când furnizează servicii de plasament. În special, taxele percepute de firmele de investiții care plasează instrumentele financiare emise clienților lor interesați de investiții ar trebui să respecte aceste dispoziții, iar practicile de umflare a prețurilor acțiunilor înaintea unei IPO (laddering) și de oferire a acțiunilor unor clienți preferențiali în cursul unei IPO (spinning) ar trebui considerate practici abuzive. |
| --- | --- |

(49)

Firmele ar trebui să respecte întotdeauna normele privind stimulentele prevăzute la articolul 24 din Directiva 2014/65/UE, inclusiv atunci când furnizează servicii de plasament. În special, taxele percepute de firmele de investiții care plasează instrumentele financiare emise clienților lor interesați de investiții ar trebui să respecte aceste dispoziții, iar practicile de umflare a prețurilor acțiunilor înaintea unei IPO (laddering) și de oferire a acțiunilor unor clienți preferențiali în cursul unei IPO (spinning) ar trebui considerate practici abuzive.

| (50) | Cercetarea pentru investiții ar trebui considerată o subcategorie a tipului de informații definite ca recomandare în Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (6) (Regulamentul privind abuzul de piață). |
| --- | --- |

(50)

Cercetarea pentru investiții ar trebui considerată o subcategorie a tipului de informații definite ca recomandare în Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (6) (Regulamentul privind abuzul de piață).

| (51) | Măsurile și dispozițiile adoptate de o firmă de investiții pentru gestionarea conflictelor de interese care pot apărea în urma redactării și diseminării materialelor prezentate ca cercetare pentru investiții ar trebui să fie adecvate pentru a proteja obiectivitatea și independența analiștilor financiari și a cercetărilor pentru investiții întocmite de aceștia. Măsurile și dispozițiile respective ar trebui să asigure un grad corespunzător de independență a analiștilor financiari în raport cu interesele persoanelor ale căror responsabilități sau interese comerciale ar putea fi considerate în mod rezonabil ca fiind în conflict cu interesele persoanelor pentru care se diseminează cercetarea pentru investiții. |
| --- | --- |

(51)

Măsurile și dispozițiile adoptate de o firmă de investiții pentru gestionarea conflictelor de interese care pot apărea în urma redactării și diseminării materialelor prezentate ca cercetare pentru investiții ar trebui să fie adecvate pentru a proteja obiectivitatea și independența analiștilor financiari și a cercetărilor pentru investiții întocmite de aceștia. Măsurile și dispozițiile respective ar trebui să asigure un grad corespunzător de independență a analiștilor financiari în raport cu interesele persoanelor ale căror responsabilități sau interese comerciale ar putea fi considerate în mod rezonabil ca fiind în conflict cu interesele persoanelor pentru care se diseminează cercetarea pentru investiții.

| (52) | Printre persoanele ale căror responsabilități sau interese comerciale ar putea fi considerate în mod rezonabil în conflict cu interesele persoanelor care beneficiază de cercetarea pentru investiții ar trebui să se numere personalul care se ocupă de serviciile de finanțe corporative și persoanele implicate în vânzarea și tranzacționarea în numele clienților sau al firmei. |
| --- | --- |

(52)

Printre persoanele ale căror responsabilități sau interese comerciale ar putea fi considerate în mod rezonabil în conflict cu interesele persoanelor care beneficiază de cercetarea pentru investiții ar trebui să se numere personalul care se ocupă de serviciile de finanțe corporative și persoanele implicate în vânzarea și tranzacționarea în numele clienților sau al firmei.

| (53) | Situațiile excepționale în care analiștii financiari și alte persoane aflate în legătură cu firma de investiții care sunt implicate în elaborarea cercetării pentru investiții pot efectua, în baza unui acord prealabil scris, tranzacții personale cu instrumente care fac obiectul cercetării ar trebui să includă situațiile în care, din motive personale legate de dificultăți financiare, analistul financiar sau o altă persoană trebuie să lichideze o poziție. |
| --- | --- |

(53)

Situațiile excepționale în care analiștii financiari și alte persoane aflate în legătură cu firma de investiții care sunt implicate în elaborarea cercetării pentru investiții pot efectua, în baza unui acord prealabil scris, tranzacții personale cu instrumente care fac obiectul cercetării ar trebui să includă situațiile în care, din motive personale legate de dificultăți financiare, analistul financiar sau o altă persoană trebuie să lichideze o poziție.

| (54) | Onorariile, comisioanele, beneficiile pecuniare sau nepecuniare pe care firma care furnizează cercetarea pentru investiții le-a primit de la un terț ar trebui să poată fi acceptate numai dacă sunt furnizate în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 24 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE și la articolul 13 din Directiva delegată (UE) 2017/593 a Comisiei (7). |
| --- | --- |

(54)

Onorariile, comisioanele, beneficiile pecuniare sau nepecuniare pe care firma care furnizează cercetarea pentru investiții le-a primit de la un terț ar trebui să poată fi acceptate numai dacă sunt furnizate în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 24 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE și la articolul 13 din Directiva delegată (UE) 2017/593 a Comisiei (7).

| (55) | Conceptul de diseminare a cercetării pentru investiții către clienți sau către public nu ar trebui să includă diseminarea exclusiv către persoanele din cadrul grupului din care face parte firma de investiții. Ar trebui să fie considerate recomandări actuale recomandările incluse în cercetarea pentru investiții care nu au fost retrase și care nu au devenit caduce. Modificarea substanțială a cercetării pentru investiții care a fost elaborată de către o parte terță ar trebui să fie reglementată de aceleași cerințe care se aplică elaborării cercetării. |
| --- | --- |

(55)

Conceptul de diseminare a cercetării pentru investiții către clienți sau către public nu ar trebui să includă diseminarea exclusiv către persoanele din cadrul grupului din care face parte firma de investiții. Ar trebui să fie considerate recomandări actuale recomandările incluse în cercetarea pentru investiții care nu au fost retrase și care nu au devenit caduce. Modificarea substanțială a cercetării pentru investiții care a fost elaborată de către o parte terță ar trebui să fie reglementată de aceleași cerințe care se aplică elaborării cercetării.

| (56) | Analiștii financiari nu ar trebui să se implice în alte activități decât pregătirea cercetării pentru investiții atunci când implicarea în astfel de activități este incompatibilă cu păstrarea obiectivității persoanei respective. Printre aceste activități se numără participarea la servicii bancare de investiții, cum ar fi servicii de finanțe corporative și subscrieri, participarea la prezentări pentru atragerea de noi oportunități de afaceri sau la acțiuni itinerante de promovare a unor noi emisiuni de instrumente financiare, sau implicarea în alt mod în pregătirea strategiilor de marketing ale unui emitent. |
| --- | --- |

(56)

Analiștii financiari nu ar trebui să se implice în alte activități decât pregătirea cercetării pentru investiții atunci când implicarea în astfel de activități este incompatibilă cu păstrarea obiectivității persoanei respective. Printre aceste activități se numără participarea la servicii bancare de investiții, cum ar fi servicii de finanțe corporative și subscrieri, participarea la prezentări pentru atragerea de noi oportunități de afaceri sau la acțiuni itinerante de promovare a unor noi emisiuni de instrumente financiare, sau implicarea în alt mod în pregătirea strategiilor de marketing ale unui emitent.

| (57) | Având în vedere caracterul specific al serviciilor de subscriere și de plasament și potențialul de apariție a unor conflicte de interese în legătură cu aceste servicii, ar trebui să se specifice în prezentul regulament cerințe mai detaliate și mai adaptate. În special, astfel de cerințe ar trebui să asigure gestionarea procesului de subscriere și de plasament într-un mod care respectă interesele diferiților actori. Firmele de investiții ar trebui să se asigure că propriile interese sau interesele celorlalți clienți ai lor nu exercită o influența necorespunzătoare asupra calității serviciilor furnizate clientului emitent. Măsurile luate în acest sens ar trebui explicate clientului respectiv, împreună cu alte informații relevante privind procesul de ofertă, înainte ca firma să accepte să realizeze oferta. |
| --- | --- |

(57)

Având în vedere caracterul specific al serviciilor de subscriere și de plasament și potențialul de apariție a unor conflicte de interese în legătură cu aceste servicii, ar trebui să se specifice în prezentul regulament cerințe mai detaliate și mai adaptate. În special, astfel de cerințe ar trebui să asigure gestionarea procesului de subscriere și de plasament într-un mod care respectă interesele diferiților actori. Firmele de investiții ar trebui să se asigure că propriile interese sau interesele celorlalți clienți ai lor nu exercită o influența necorespunzătoare asupra calității serviciilor furnizate clientului emitent. Măsurile luate în acest sens ar trebui explicate clientului respectiv, împreună cu alte informații relevante privind procesul de ofertă, înainte ca firma să accepte să realizeze oferta.

| (58) | Firmele de investiții care desfășoară activități de subscriere sau de plasament ar trebui să ia măsuri corespunzătoare pentru a se asigura că procesul de stabilire a prețurilor, inclusiv a carnetelor de ordine, nu este în detrimentul intereselor emitentului. |
| --- | --- |

(58)

Firmele de investiții care desfășoară activități de subscriere sau de plasament ar trebui să ia măsuri corespunzătoare pentru a se asigura că procesul de stabilire a prețurilor, inclusiv a carnetelor de ordine, nu este în detrimentul intereselor emitentului.

| (59) | Procesul de plasament implică exercitarea de către firma de investiții a puterii sale de decizie în ceea ce privește alocarea unei emisiuni, pe baza faptelor și circumstanțelor specifice ale măsurilor stabilite, ceea ce generează îngrijorări legate de conflictele de interese. Firma ar trebui să dispună de cerințe organizatorice eficace care să asigure că alocările efectuate în cadrul procesului de plasament nu au drept rezultat prevalarea intereselor firmei asupra intereselor emitentului și nici prevalarea intereselor unui client de investiții asupra intereselor altui client de investiții. În special, firmele ar trebui să descrie clar procesul de elaborare a recomandărilor de alocare în cadrul unei politici de alocare. |
| --- | --- |

(59)

Procesul de plasament implică exercitarea de către firma de investiții a puterii sale de decizie în ceea ce privește alocarea unei emisiuni, pe baza faptelor și circumstanțelor specifice ale măsurilor stabilite, ceea ce generează îngrijorări legate de conflictele de interese. Firma ar trebui să dispună de cerințe organizatorice eficace care să asigure că alocările efectuate în cadrul procesului de plasament nu au drept rezultat prevalarea intereselor firmei asupra intereselor emitentului și nici prevalarea intereselor unui client de investiții asupra intereselor altui client de investiții. În special, firmele ar trebui să descrie clar procesul de elaborare a recomandărilor de alocare în cadrul unei politici de alocare.

| (60) | Cerințele impuse de prezentul regulament, inclusiv cele privind tranzacțiile personale, tranzacționarea având cunoștință de cercetarea pentru investiții și elaborarea și diseminarea cercetării pentru investiții, ar trebui să se aplice fără a aduce atingere cerințelor Directivei 2014/65/UE și ale Regulamentului (UE) nr. 596/2014 și dispozițiilor de punere în aplicare ale acestora. |
| --- | --- |

(60)

Cerințele impuse de prezentul regulament, inclusiv cele privind tranzacțiile personale, tranzacționarea având cunoștință de cercetarea pentru investiții și elaborarea și diseminarea cercetării pentru investiții, ar trebui să se aplice fără a aduce atingere cerințelor Directivei 2014/65/UE și ale Regulamentului (UE) nr. 596/2014 și dispozițiilor de punere în aplicare ale acestora.

| (61) | Prezentul regulament stabilește cerințe privind informațiile adresate clienților sau clienților potențiali, inclusiv comunicările publicitare, care să asigure că aceste informații sunt corecte, clare și neînșelătoare, în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(61)

Prezentul regulament stabilește cerințe privind informațiile adresate clienților sau clienților potențiali, inclusiv comunicările publicitare, care să asigure că aceste informații sunt corecte, clare și neînșelătoare, în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE.

| (62) | Nicio dispoziție din prezentul regulament nu impune autorităților competente obligația de a aproba conținutul și forma comunicărilor publicitare. Cu toate acestea, prezentul regulament nici nu interzice autorităților competente să facă acest lucru în măsura în care o astfel de aprobare prealabilă se bazează exclusiv pe respectarea obligației prevăzute în Directiva 2014/65/UE conform căreia informațiile adresate clienților sau clienților potențiali, inclusiv comunicările publicitare, trebuie să fie corecte, clare și neînșelătoare. |
| --- | --- |

(62)

Nicio dispoziție din prezentul regulament nu impune autorităților competente obligația de a aproba conținutul și forma comunicărilor publicitare. Cu toate acestea, prezentul regulament nici nu interzice autorităților competente să facă acest lucru în măsura în care o astfel de aprobare prealabilă se bazează exclusiv pe respectarea obligației prevăzute în Directiva 2014/65/UE conform căreia informațiile adresate clienților sau clienților potențiali, inclusiv comunicările publicitare, trebuie să fie corecte, clare și neînșelătoare.

| (63) | Ar trebui să se stabilească cerințe de informare care să țină seama de statutul clientului – client de retail, client profesional sau contraparte eligibilă. Un obiectiv al Directivei 2014/65/UE este de a asigura un echilibru corect între protecția investitorilor și obligațiile în materie de informare care revin firmelor de investiții. În acest scop, este oportun să se stabilească cerințe specifice în materie de informare mai puțin stricte în cazul clienților profesionali decât în cazul clienților de retail. |
| --- | --- |

(63)

Ar trebui să se stabilească cerințe de informare care să țină seama de statutul clientului – client de retail, client profesional sau contraparte eligibilă. Un obiectiv al Directivei 2014/65/UE este de a asigura un echilibru corect între protecția investitorilor și obligațiile în materie de informare care revin firmelor de investiții. În acest scop, este oportun să se stabilească cerințe specifice în materie de informare mai puțin stricte în cazul clienților profesionali decât în cazul clienților de retail.

| (64) | Firmele de investiții ar trebui să le ofere clienților sau clienților potențiali informațiile necesare privind natura instrumentelor financiare și riscurile legate de investirea în aceste instrumente, astfel încât clienții lor să fie informați în mod corespunzător. Nivelul de detaliu al informațiilor ce trebuie furnizate poate varia în funcție de statutul clientului, și anume client de retail sau client profesional, precum și de natura și profilul de risc al instrumentelor financiare oferite, dar ar trebui să includă întotdeauna orice element esențial. Statele membre pot specifica termenii exacți sau conținutul descrierii riscurilor, care trebuie precizate conform prezentului regulament, ținând seama de cerințele de informare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (8). |
| --- | --- |

(64)

Firmele de investiții ar trebui să le ofere clienților sau clienților potențiali informațiile necesare privind natura instrumentelor financiare și riscurile legate de investirea în aceste instrumente, astfel încât clienții lor să fie informați în mod corespunzător. Nivelul de detaliu al informațiilor ce trebuie furnizate poate varia în funcție de statutul clientului, și anume client de retail sau client profesional, precum și de natura și profilul de risc al instrumentelor financiare oferite, dar ar trebui să includă întotdeauna orice element esențial. Statele membre pot specifica termenii exacți sau conținutul descrierii riscurilor, care trebuie precizate conform prezentului regulament, ținând seama de cerințele de informare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (8).

| (65) | Condițiile pe care trebuie să le îndeplinească informațiile adresate de firmele de investiții clienților sau clienților potențiali pentru a fi corecte, clare și neînșelătoare ar trebui să se aplice comunicărilor destinate clienților de retail sau clienților profesionali într-un mod adecvat și proporționat care să ia în considerare, de exemplu, mijloacele de comunicare și informațiile pe care comunicarea respectivă urmărește să le transmită clienților sau clienților potențiali. În special, nu ar fi oportun să se aplice astfel de condiții comunicărilor publicitare care constau numai dintr-unul sau mai multe din următoarele elemente: denumirea firmei, sigla sau altă imagine asociată firmei, un punct de contact, o referire la tipurile de servicii de investiții furnizate de firmă. |
| --- | --- |

(65)

Condițiile pe care trebuie să le îndeplinească informațiile adresate de firmele de investiții clienților sau clienților potențiali pentru a fi corecte, clare și neînșelătoare ar trebui să se aplice comunicărilor destinate clienților de retail sau clienților profesionali într-un mod adecvat și proporționat care să ia în considerare, de exemplu, mijloacele de comunicare și informațiile pe care comunicarea respectivă urmărește să le transmită clienților sau clienților potențiali. În special, nu ar fi oportun să se aplice astfel de condiții comunicărilor publicitare care constau numai dintr-unul sau mai multe din următoarele elemente: denumirea firmei, sigla sau altă imagine asociată firmei, un punct de contact, o referire la tipurile de servicii de investiții furnizate de firmă.

| (66) | Pentru a îmbunătăți coerența informațiilor primite de investitori, firmele de investiții ar trebui să se asigure că informațiile furnizate fiecărui client sunt prezentate în mod consecvent în aceeași limbă în cadrul tuturor formelor de informare și materialelor publicitare furnizate clientului respectiv. Acest lucru nu ar trebui să impună, totuși, obligația firmelor de a traduce prospectele pe care le-au elaborat în conformitate cu Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9) sau cu Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) și pe care le-au furnizat clienților. |
| --- | --- |

(66)

Pentru a îmbunătăți coerența informațiilor primite de investitori, firmele de investiții ar trebui să se asigure că informațiile furnizate fiecărui client sunt prezentate în mod consecvent în aceeași limbă în cadrul tuturor formelor de informare și materialelor publicitare furnizate clientului respectiv. Acest lucru nu ar trebui să impună, totuși, obligația firmelor de a traduce prospectele pe care le-au elaborat în conformitate cu Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9) sau cu Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) și pe care le-au furnizat clienților.

| (67) | Pentru a oferi o prezentare corectă și echilibrată a beneficiilor și a riscurilor, firmele de investiții ar trebui să indice întotdeauna în mod clar și vizibil orice riscuri relevante, inclusiv dezavantajele și punctele slabe, atunci când fac referire la orice avantaje potențiale ale unui serviciu sau instrument financiar. |
| --- | --- |

(67)

Pentru a oferi o prezentare corectă și echilibrată a beneficiilor și a riscurilor, firmele de investiții ar trebui să indice întotdeauna în mod clar și vizibil orice riscuri relevante, inclusiv dezavantajele și punctele slabe, atunci când fac referire la orice avantaje potențiale ale unui serviciu sau instrument financiar.

| (68) | Informațiile ar trebui să fie considerate înșelătoare în cazul în care au tendința de a induce în eroare persoana sau persoanele cărora le sunt adresate sau care ar putea să le primească, indiferent dacă persoana care furnizează informațiile respective le consideră înșelătoare sau acționează cu intenția ca acestea să fie înșelătoare. |
| --- | --- |

(68)

Informațiile ar trebui să fie considerate înșelătoare în cazul în care au tendința de a induce în eroare persoana sau persoanele cărora le sunt adresate sau care ar putea să le primească, indiferent dacă persoana care furnizează informațiile respective le consideră înșelătoare sau acționează cu intenția ca acestea să fie înșelătoare.

| (69) | În cazurile în care firma de investiții trebuie să furnizeze informații unui client înainte de a furniza un serviciu, nu ar trebui să se considere că fiecare tranzacție legată de același tip de instrument financiar reprezintă furnizarea unui serviciu nou sau a unui serviciu diferit. |
| --- | --- |

(69)

În cazurile în care firma de investiții trebuie să furnizeze informații unui client înainte de a furniza un serviciu, nu ar trebui să se considere că fiecare tranzacție legată de același tip de instrument financiar reprezintă furnizarea unui serviciu nou sau a unui serviciu diferit.

| (70) | Informațiile detaliate cu privire la furnizarea consultanței de investiții în mod independent, la analiza largă sau restrânsă a diferitelor tipuri de instrumente și la procesul de selecție utilizat ar trebui să îi ajute pe clienți să evalueze sfera de aplicare a consultanței furnizate. Ar trebui să i se transmită clientului detalii suficiente cu privire la numărul de instrumente financiare analizate de firmă. Numărul și varietatea instrumentelor financiare care trebuie luate în considerare, altele decât cele care sunt furnizate de firma de investiții sau de entitățile care au legătură cu firma, ar trebui să fie proporționate cu sfera de aplicare a consultanței care urmează să fie furnizată, precum și cu preferințele și nevoile clientului. Cu toate acestea, indiferent de sfera serviciilor oferite, toate evaluările ar trebui să se bazeze pe un număr corespunzător de instrumente financiare disponibile pe piață pentru a permite o examinare adecvată a alternativelor oferite de piață. |
| --- | --- |

(70)

Informațiile detaliate cu privire la furnizarea consultanței de investiții în mod independent, la analiza largă sau restrânsă a diferitelor tipuri de instrumente și la procesul de selecție utilizat ar trebui să îi ajute pe clienți să evalueze sfera de aplicare a consultanței furnizate. Ar trebui să i se transmită clientului detalii suficiente cu privire la numărul de instrumente financiare analizate de firmă. Numărul și varietatea instrumentelor financiare care trebuie luate în considerare, altele decât cele care sunt furnizate de firma de investiții sau de entitățile care au legătură cu firma, ar trebui să fie proporționate cu sfera de aplicare a consultanței care urmează să fie furnizată, precum și cu preferințele și nevoile clientului. Cu toate acestea, indiferent de sfera serviciilor oferite, toate evaluările ar trebui să se bazeze pe un număr corespunzător de instrumente financiare disponibile pe piață pentru a permite o examinare adecvată a alternativelor oferite de piață.

| (71) | Sfera consultanței oferite de firmele de investiții în mod independent ar putea varia de la o consultanță largă și generală, la o consultanță de specialitate și specifică. Pentru a garanta că sfera consultanței permite o comparație corectă și adecvată între diferitele instrumente financiare, consultanții de investiții care sunt specializați pe anumite categorii de instrumente financiare și care se concentrează pe criterii ce nu au la bază structura tehnică a instrumentului în sine, cum ar fi investițiile „ecologice” sau „etice”, ar trebui să respecte anumite condiții dacă se prezintă drept consultanți independenți. |
| --- | --- |

(71)

Sfera consultanței oferite de firmele de investiții în mod independent ar putea varia de la o consultanță largă și generală, la o consultanță de specialitate și specifică. Pentru a garanta că sfera consultanței permite o comparație corectă și adecvată între diferitele instrumente financiare, consultanții de investiții care sunt specializați pe anumite categorii de instrumente financiare și care se concentrează pe criterii ce nu au la bază structura tehnică a instrumentului în sine, cum ar fi investițiile „ecologice” sau „etice”, ar trebui să respecte anumite condiții dacă se prezintă drept consultanți independenți.

| (72) | Posibilitatea ca același consultant să ofere atât consultanță independentă, cât și consultanță neindependentă ar putea crea confuzie pentru clienți. Pentru a se asigura că clienții înțeleg natura consultanței de investiții oferite și elementele pe care se bazează aceasta, ar trebui să se stabilească, de asemenea, anumite cerințe organizatorice. |
| --- | --- |

(72)

Posibilitatea ca același consultant să ofere atât consultanță independentă, cât și consultanță neindependentă ar putea crea confuzie pentru clienți. Pentru a se asigura că clienții înțeleg natura consultanței de investiții oferite și elementele pe care se bazează aceasta, ar trebui să se stabilească, de asemenea, anumite cerințe organizatorice.

| (73) | Faptul că firma de investiții pune la dispoziția unui client o copie a unui prospect care a fost elaborat și publicat în conformitate cu Directiva 2003/71/CE nu ar trebui să fie tratat ca și cum firma de investiții a furnizat clientului informații în scopul condițiilor de funcționare prevăzute în Directiva 2014/65/UE, care se referă la calitatea și conținutul informațiilor respective, în cazul în care firma nu este responsabilă în temeiul directivei menționate pentru informațiile incluse în prospect. |
| --- | --- |

(73)

Faptul că firma de investiții pune la dispoziția unui client o copie a unui prospect care a fost elaborat și publicat în conformitate cu Directiva 2003/71/CE nu ar trebui să fie tratat ca și cum firma de investiții a furnizat clientului informații în scopul condițiilor de funcționare prevăzute în Directiva 2014/65/UE, care se referă la calitatea și conținutul informațiilor respective, în cazul în care firma nu este responsabilă în temeiul directivei menționate pentru informațiile incluse în prospect.

| (74) | Directiva 2014/65/UE consolidează obligațiile firmelor de investiții de a comunica informațiile referitoare la toate costurile și cheltuielile și extinde aceste obligații la relațiile cu clienții profesionali și contrapărțile eligibile. Pentru a garanta că toate categoriile de clienți beneficiază de această transparență sporită cu privire la costuri și cheltuieli, ar trebui ca în anumite situații să li se permită firmelor de investiții, atunci când furnizează servicii de investiții unor clienți profesionali sau unor contrapărți eligibile, să stabilească de comun acord cu acești clienți limitarea cerințelor detaliate impuse de prezentul regulament. Totuși, acest lucru nu ar trebui să ducă niciodată la neaplicarea obligațiilor impuse firmelor de investiții în temeiul articolului 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE. În acest scop, firmele de investiții ar trebui să îi informeze pe clienții profesionali cu privire la toate costurile și cheltuielile prevăzute în prezentul regulament atunci când sunt furnizate servicii de consultanță independentă sau de administrare a portofoliului sau atunci când, indiferent de serviciul de investiții furnizat, instrumentele financiare în cauză conțin un instrument derivat încorporat. De asemenea, firmele de investiții ar trebui să informeze contrapărțile eligibile cu privire la toate costurile și cheltuielile prevăzute în prezentul regulament atunci când, indiferent de serviciile de investiții furnizate, instrumentul financiar în cauză conține un instrument derivat încorporat, iar firma intenționează să îl distribuie clienților lor. Cu toate acestea, în alte cazuri, atunci când furnizează servicii de investiții clienților profesionali sau contrapărților eligibile, firmele de investiții pot conveni, de exemplu la cererea clientului în cauză, să nu furnizeze exemplul care demonstrează efectul cumulativ al costurilor asupra randamentului sau să nu indice moneda implicată și cursul și costurile de schimb aplicabile monedei respective atunci când o parte din costurile și cheltuielile totale este exprimată în valută. |
| --- | --- |

(74)

Directiva 2014/65/UE consolidează obligațiile firmelor de investiții de a comunica informațiile referitoare la toate costurile și cheltuielile și extinde aceste obligații la relațiile cu clienții profesionali și contrapărțile eligibile. Pentru a garanta că toate categoriile de clienți beneficiază de această transparență sporită cu privire la costuri și cheltuieli, ar trebui ca în anumite situații să li se permită firmelor de investiții, atunci când furnizează servicii de investiții unor clienți profesionali sau unor contrapărți eligibile, să stabilească de comun acord cu acești clienți limitarea cerințelor detaliate impuse de prezentul regulament. Totuși, acest lucru nu ar trebui să ducă niciodată la neaplicarea obligațiilor impuse firmelor de investiții în temeiul articolului 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE. În acest scop, firmele de investiții ar trebui să îi informeze pe clienții profesionali cu privire la toate costurile și cheltuielile prevăzute în prezentul regulament atunci când sunt furnizate servicii de consultanță independentă sau de administrare a portofoliului sau atunci când, indiferent de serviciul de investiții furnizat, instrumentele financiare în cauză conțin un instrument derivat încorporat. De asemenea, firmele de investiții ar trebui să informeze contrapărțile eligibile cu privire la toate costurile și cheltuielile prevăzute în prezentul regulament atunci când, indiferent de serviciile de investiții furnizate, instrumentul financiar în cauză conține un instrument derivat încorporat, iar firma intenționează să îl distribuie clienților lor. Cu toate acestea, în alte cazuri, atunci când furnizează servicii de investiții clienților profesionali sau contrapărților eligibile, firmele de investiții pot conveni, de exemplu la cererea clientului în cauză, să nu furnizeze exemplul care demonstrează efectul cumulativ al costurilor asupra randamentului sau să nu indice moneda implicată și cursul și costurile de schimb aplicabile monedei respective atunci când o parte din costurile și cheltuielile totale este exprimată în valută.

| (75) | Având în vedere obligația generală de a acționa în interesul clienților și importanța informării clienților, pe bază ex ante, cu privire la toate costurile și cheltuielile care urmează să fie suportate, trimiterea la instrumentele financiare recomandate sau comercializate ar trebui să conțină, în special, firmele de investiții care furnizează servicii de consultanță de investiții sau de administrare a portofoliului și firmele care oferă recomandări generale privind instrumentele financiare sau care promovează anumite instrumente financiare în cadrul furnizării unor servicii de investiții și a unor servicii auxiliare către clienți. Acesta ar fi cazul, de exemplu, pentru firmele de investiții care au încheiat acorduri de distribuire sau plasament cu producătorul sau emitentul unui produs. |
| --- | --- |

(75)

Având în vedere obligația generală de a acționa în interesul clienților și importanța informării clienților, pe bază ex ante, cu privire la toate costurile și cheltuielile care urmează să fie suportate, trimiterea la instrumentele financiare recomandate sau comercializate ar trebui să conțină, în special, firmele de investiții care furnizează servicii de consultanță de investiții sau de administrare a portofoliului și firmele care oferă recomandări generale privind instrumentele financiare sau care promovează anumite instrumente financiare în cadrul furnizării unor servicii de investiții și a unor servicii auxiliare către clienți. Acesta ar fi cazul, de exemplu, pentru firmele de investiții care au încheiat acorduri de distribuire sau plasament cu producătorul sau emitentul unui produs.

| (76) | În conformitate cu obligația generală de a acționa în interesul clienților și ținând seama de obligațiile care decurg din legislația specifică a Uniunii privind anumite instrumente financiare [în special, titlurile de participare la organisme de plasament colectiv și produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP)], firmele de investiții ar trebui să comunice și să agrege toate costurile și cheltuielile, inclusiv costurile instrumentului financiar, în toate cazurile în care firmele de investiții au obligația de a furniza clientului informații privind costurile unui instrument financiar în conformitate cu legislația Uniunii. |
| --- | --- |

(76)

În conformitate cu obligația generală de a acționa în interesul clienților și ținând seama de obligațiile care decurg din legislația specifică a Uniunii privind anumite instrumente financiare [în special, titlurile de participare la organisme de plasament colectiv și produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP)], firmele de investiții ar trebui să comunice și să agrege toate costurile și cheltuielile, inclusiv costurile instrumentului financiar, în toate cazurile în care firmele de investiții au obligația de a furniza clientului informații privind costurile unui instrument financiar în conformitate cu legislația Uniunii.

| (77) | Atunci când firmele de investiții nu au comercializat sau recomandat un instrument financiar sau atunci când conform dreptului Uniunii nu au obligația de a furniza clienților informații privind costurile aferente unui instrument financiar, s-ar putea ca acestea să nu fie în măsură să ia în considerare toate costurile legate de respectivul instrument financiar. Chiar și în aceste cazuri marginale, firmele de investiții ar trebui să își informeze clienții, pe bază ex ante, cu privire la toate costurile și cheltuielile aferente serviciului de investiții și cu privire la prețul de achiziționare a instrumentului financiar relevant. În plus, firmele de investiții ar trebui să respecte orice altă obligație de a furniza informații adecvate cu privire la riscurile legate de instrumentul financiar relevant, în conformitate cu articolul 24 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2014/65/UE, sau să furnizeze clienților, pe bază ex post, rapoarte adecvate privind serviciile furnizate în conformitate cu articolul 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE, care să includă elemente legate de costuri. |
| --- | --- |

(77)

Atunci când firmele de investiții nu au comercializat sau recomandat un instrument financiar sau atunci când conform dreptului Uniunii nu au obligația de a furniza clienților informații privind costurile aferente unui instrument financiar, s-ar putea ca acestea să nu fie în măsură să ia în considerare toate costurile legate de respectivul instrument financiar. Chiar și în aceste cazuri marginale, firmele de investiții ar trebui să își informeze clienții, pe bază ex ante, cu privire la toate costurile și cheltuielile aferente serviciului de investiții și cu privire la prețul de achiziționare a instrumentului financiar relevant. În plus, firmele de investiții ar trebui să respecte orice altă obligație de a furniza informații adecvate cu privire la riscurile legate de instrumentul financiar relevant, în conformitate cu articolul 24 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2014/65/UE, sau să furnizeze clienților, pe bază ex post, rapoarte adecvate privind serviciile furnizate în conformitate cu articolul 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE, care să includă elemente legate de costuri.

| (78) | Pentru a asigura faptul că clienții au cunoștință de toate costurile și cheltuielile care urmează să fie suportate, precum și că aceste informații pot fi evaluate și comparate cu diferite instrumente financiare și servicii de investiții, firmele de investiții ar trebui să le ofere clienților, în timp util înainte de prestarea serviciilor, informații clare și ușor de înțeles cu privire la toate costurile și cheltuielile. Informațiile ex ante privind costurile legate de instrumentul financiar sau de serviciile auxiliare pot fi furnizate pe baza unei valori ipotetice a investiției. Cu toate acestea, costurile și cheltuielile comunicate ar trebui să reprezinte costurile pe care clientul le-ar suporta efectiv pe baza respectivei valori ipotetice a investiției. De exemplu, în cazul în care o firmă de investiții oferă o gamă de servicii permanente, iar fiecare serviciu implică cheltuieli diferite, firma ar trebui să comunice costurile aferente serviciului la care clientul a subscris. În cazul informării ex post, informațiile privind costurile și cheltuielile ar trebui să reflecte valoarea reală a investiției clientului în momentul în care au fost elaborate informațiile comunicate. |
| --- | --- |

(78)

Pentru a asigura faptul că clienții au cunoștință de toate costurile și cheltuielile care urmează să fie suportate, precum și că aceste informații pot fi evaluate și comparate cu diferite instrumente financiare și servicii de investiții, firmele de investiții ar trebui să le ofere clienților, în timp util înainte de prestarea serviciilor, informații clare și ușor de înțeles cu privire la toate costurile și cheltuielile. Informațiile ex ante privind costurile legate de instrumentul financiar sau de serviciile auxiliare pot fi furnizate pe baza unei valori ipotetice a investiției. Cu toate acestea, costurile și cheltuielile comunicate ar trebui să reprezinte costurile pe care clientul le-ar suporta efectiv pe baza respectivei valori ipotetice a investiției. De exemplu, în cazul în care o firmă de investiții oferă o gamă de servicii permanente, iar fiecare serviciu implică cheltuieli diferite, firma ar trebui să comunice costurile aferente serviciului la care clientul a subscris. În cazul informării ex post, informațiile privind costurile și cheltuielile ar trebui să reflecte valoarea reală a investiției clientului în momentul în care au fost elaborate informațiile comunicate.

| (79) | Pentru a garanta că investitorii primesc informații cu privire la toate costurile și cheltuielile în temeiul articolului 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE, riscul de piață al activului suport ar trebui înțeles ca referindu-se numai la evoluția valorii capitalului investit provocată în mod direct de evoluția valorii activelor suport. Prin urmare, costurile tranzacțiilor și cheltuielile curente legate de instrumentele financiare ar trebui incluse, de asemenea, în agregarea impusă a costurilor și a cheltuielilor și ar trebui să fie estimate folosind ipoteze rezonabile, însoțite de o explicație cu privire la faptul că aceste estimări se bazează pe ipoteze și că pot apărea diferențe față de costurile și cheltuielile care vor fi suportate efectiv. Urmărind același obiectiv de informare completă, practicile care presupun o „compensare” a costurilor nu ar trebui să fie excluse de la obligația de a furniza informații privind costurile și cheltuielile. Informarea privind costurile și cheltuielile se bazează pe principiul că orice diferență între prețul unei poziții pentru firmă și prețul poziției respective pentru client ar trebui comunicată, inclusiv adaosurile și reducerile. |
| --- | --- |

(79)

Pentru a garanta că investitorii primesc informații cu privire la toate costurile și cheltuielile în temeiul articolului 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE, riscul de piață al activului suport ar trebui înțeles ca referindu-se numai la evoluția valorii capitalului investit provocată în mod direct de evoluția valorii activelor suport. Prin urmare, costurile tranzacțiilor și cheltuielile curente legate de instrumentele financiare ar trebui incluse, de asemenea, în agregarea impusă a costurilor și a cheltuielilor și ar trebui să fie estimate folosind ipoteze rezonabile, însoțite de o explicație cu privire la faptul că aceste estimări se bazează pe ipoteze și că pot apărea diferențe față de costurile și cheltuielile care vor fi suportate efectiv. Urmărind același obiectiv de informare completă, practicile care presupun o „compensare” a costurilor nu ar trebui să fie excluse de la obligația de a furniza informații privind costurile și cheltuielile. Informarea privind costurile și cheltuielile se bazează pe principiul că orice diferență între prețul unei poziții pentru firmă și prețul poziției respective pentru client ar trebui comunicată, inclusiv adaosurile și reducerile.

| (80) | Deși firmele de investiții ar trebui să agrege toate costurile și cheltuielile în conformitate cu articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE și să prezinte clienților costurile totale exprimate atât ca valoare monetară, cât și ca procentaj, firmele de investiții ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a furniza clienților sau clienților potențiali cifre separate care să cuprindă costurile și cheltuielile inițiale agregate, costurile și cheltuielile curente agregate și costurile de ieșire agregate. |
| --- | --- |

(80)

Deși firmele de investiții ar trebui să agrege toate costurile și cheltuielile în conformitate cu articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE și să prezinte clienților costurile totale exprimate atât ca valoare monetară, cât și ca procentaj, firmele de investiții ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a furniza clienților sau clienților potențiali cifre separate care să cuprindă costurile și cheltuielile inițiale agregate, costurile și cheltuielile curente agregate și costurile de ieșire agregate.

| (81) | Firmele de investiții care distribuie instrumente financiare în legătură cu care informațiile privind costurile și cheltuielile sunt insuficiente ar trebui, de asemenea, să aducă la cunoștința clienților costurile respective, precum și toate celelalte costuri și cheltuieli aferente furnizării de servicii de investiții în legătură cu instrumentele financiare respective, astfel încât să protejeze drepturile clienților de informare completă cu privire la costuri și cheltuieli. Ar fi cazul firmelor de investiții care distribuie titluri de participare la organisme de plasament colectiv pentru care nu au fost furnizate costurile de tranzacționare, de exemplu de către societatea de administrare a OPCVM-ului. În astfel de cazuri, firmele de investiții ar trebui să colaboreze cu societățile de administrare a OPCVM-urilor pentru a obține informațiile relevante. |
| --- | --- |

(81)

Firmele de investiții care distribuie instrumente financiare în legătură cu care informațiile privind costurile și cheltuielile sunt insuficiente ar trebui, de asemenea, să aducă la cunoștința clienților costurile respective, precum și toate celelalte costuri și cheltuieli aferente furnizării de servicii de investiții în legătură cu instrumentele financiare respective, astfel încât să protejeze drepturile clienților de informare completă cu privire la costuri și cheltuieli. Ar fi cazul firmelor de investiții care distribuie titluri de participare la organisme de plasament colectiv pentru care nu au fost furnizate costurile de tranzacționare, de exemplu de către societatea de administrare a OPCVM-ului. În astfel de cazuri, firmele de investiții ar trebui să colaboreze cu societățile de administrare a OPCVM-urilor pentru a obține informațiile relevante.

| (82) | Pentru a îmbunătăți transparența față de clienți în ceea ce privește costurile aferente investițiilor lor și performanța investițiilor lor în raport cu costurile și cheltuielile relevante suportate în timp, ar trebui, de asemenea, să existe o informare regulată ex post atunci când firmele de investiții au sau au avut o relație permanentă cu un client în cursul anului. Informarea ex post cu privire la toate costurile și cheltuielile relevante ar trebui efectuată în mod personalizat. Informarea regulată ex post se poate realiza pe baza obligațiilor de raportare existente, cum ar fi obligațiile firmelor care asigură executarea ordinelor, altele decât pentru administrarea portofoliului, care administrează portofolii sau care dețin instrumente financiare sau fonduri ale clienților. |
| --- | --- |

(82)

Pentru a îmbunătăți transparența față de clienți în ceea ce privește costurile aferente investițiilor lor și performanța investițiilor lor în raport cu costurile și cheltuielile relevante suportate în timp, ar trebui, de asemenea, să existe o informare regulată ex post atunci când firmele de investiții au sau au avut o relație permanentă cu un client în cursul anului. Informarea ex post cu privire la toate costurile și cheltuielile relevante ar trebui efectuată în mod personalizat. Informarea regulată ex post se poate realiza pe baza obligațiilor de raportare existente, cum ar fi obligațiile firmelor care asigură executarea ordinelor, altele decât pentru administrarea portofoliului, care administrează portofolii sau care dețin instrumente financiare sau fonduri ale clienților.

| (83) | Informațiile pe care o firmă de investiții trebuie să le ofere clienților privind costurile și alte cheltuieli aferente includ informații privind modalitățile de plată sau de executare a acordului de furnizare de servicii de investiții și a oricărui alt acord privind un instrument financiar oferit. În acest scop, modalitățile de plată vor fi, în general, relevante atunci când un contract privind un instrument financiar încetează prin decontare în numerar. Modalitățile de executare vor fi, în general, relevante atunci când, la încetarea contractului, un instrument financiar necesită livrarea unor acțiuni, a unor obligațiuni, a unui warrant, a unui lingou, a unui alt instrument sau a unei alte mărfi. |
| --- | --- |

(83)

Informațiile pe care o firmă de investiții trebuie să le ofere clienților privind costurile și alte cheltuieli aferente includ informații privind modalitățile de plată sau de executare a acordului de furnizare de servicii de investiții și a oricărui alt acord privind un instrument financiar oferit. În acest scop, modalitățile de plată vor fi, în general, relevante atunci când un contract privind un instrument financiar încetează prin decontare în numerar. Modalitățile de executare vor fi, în general, relevante atunci când, la încetarea contractului, un instrument financiar necesită livrarea unor acțiuni, a unor obligațiuni, a unui warrant, a unui lingou, a unui alt instrument sau a unei alte mărfi.

| (84) | Este necesar să se prevadă cerințe diferite pentru aplicarea evaluării caracterului corespunzător prevăzută la articolul 25 alineatul (2) din Directiva 2014/65/CE și a evaluării caracterului adecvat prevăzută la articolul 25 alineatul (3) din aceeași directivă. Sfera acestor teste diferă în ceea ce privește serviciile de investiții la care se referă, iar testele au funcții și caracteristici diferite. |
| --- | --- |

(84)

Este necesar să se prevadă cerințe diferite pentru aplicarea evaluării caracterului corespunzător prevăzută la articolul 25 alineatul (2) din Directiva 2014/65/CE și a evaluării caracterului adecvat prevăzută la articolul 25 alineatul (3) din aceeași directivă. Sfera acestor teste diferă în ceea ce privește serviciile de investiții la care se referă, iar testele au funcții și caracteristici diferite.

| (85) | Firmele de investiții ar trebui să includă în raportul privind caracterul corespunzător informații care să precizeze dacă este probabil ca serviciile sau instrumentele recomandate să necesite solicitarea de către clientul de retail a unei revizuiri periodice a mecanismelor care stau la baza acestora și să atragă atenția clienților asupra acestor informații. Aceste cazuri includ situațiile în care este probabil ca un client să aibă nevoie să solicite consultanță pentru a restabili conformitatea portofoliului de investiții cu alocarea recomandată inițial atunci când există probabilitatea ca portofoliul să se abată de la alocarea-țintă a activelor. |
| --- | --- |

(85)

Firmele de investiții ar trebui să includă în raportul privind caracterul corespunzător informații care să precizeze dacă este probabil ca serviciile sau instrumentele recomandate să necesite solicitarea de către clientul de retail a unei revizuiri periodice a mecanismelor care stau la baza acestora și să atragă atenția clienților asupra acestor informații. Aceste cazuri includ situațiile în care este probabil ca un client să aibă nevoie să solicite consultanță pentru a restabili conformitatea portofoliului de investiții cu alocarea recomandată inițial atunci când există probabilitatea ca portofoliul să se abată de la alocarea-țintă a activelor.

| (86) | Pentru a ține cont de evoluțiile pieței și a garanta același nivel de protecție a investitorilor, ar trebui să se clarifice faptul că firmele de investiții ar trebui să rămână responsabile pentru efectuarea evaluărilor caracterului adecvat atunci când serviciile de consultanță de investiții sau de administrare a portofoliului sunt furnizate în totalitate sau în parte printr-un sistem automat sau semiautomat. |
| --- | --- |

(86)

Pentru a ține cont de evoluțiile pieței și a garanta același nivel de protecție a investitorilor, ar trebui să se clarifice faptul că firmele de investiții ar trebui să rămână responsabile pentru efectuarea evaluărilor caracterului adecvat atunci când serviciile de consultanță de investiții sau de administrare a portofoliului sunt furnizate în totalitate sau în parte printr-un sistem automat sau semiautomat.

| (87) | În conformitate cu cerința de evaluare a caracterului corespunzător prevăzută la articolul 25 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE, ar trebui să se clarifice, de asemenea, faptul că firmele de investiții ar trebui să efectueze o evaluare a caracterului adecvat nu numai pentru recomandările de cumpărare a unui instrument financiar care sunt formulate, ci și pentru toate deciziile de a tranzacționa sau nu, indiferent dacă este vorba de deciziile de a cumpăra, de a deține sau de a vinde o investiție. |
| --- | --- |

(87)

În conformitate cu cerința de evaluare a caracterului corespunzător prevăzută la articolul 25 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE, ar trebui să se clarifice, de asemenea, faptul că firmele de investiții ar trebui să efectueze o evaluare a caracterului adecvat nu numai pentru recomandările de cumpărare a unui instrument financiar care sunt formulate, ci și pentru toate deciziile de a tranzacționa sau nu, indiferent dacă este vorba de deciziile de a cumpăra, de a deține sau de a vinde o investiție.

| (88) | În sensul articolului 25 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE, o tranzacție ar putea fi nepotrivită pentru un client sau un client potențial din cauza riscurilor legate de instrumentele financiare în cauză, a tipului de tranzacție, a caracteristicilor ordinului sau a frecvenței tranzacționării. O serie de tranzacții, dintre care fiecare este potrivită atunci când este analizată separat, pot fi nepotrivite dacă recomandarea sau deciziile de tranzacționare au o frecvență care nu este în interesul clientului. În cazul administrării portofoliului, o tranzacție ar putea fi nepotrivită și în cazul în care ar avea drept rezultat un portofoliu nepotrivit. |
| --- | --- |

(88)

În sensul articolului 25 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE, o tranzacție ar putea fi nepotrivită pentru un client sau un client potențial din cauza riscurilor legate de instrumentele financiare în cauză, a tipului de tranzacție, a caracteristicilor ordinului sau a frecvenței tranzacționării. O serie de tranzacții, dintre care fiecare este potrivită atunci când este analizată separat, pot fi nepotrivite dacă recomandarea sau deciziile de tranzacționare au o frecvență care nu este în interesul clientului. În cazul administrării portofoliului, o tranzacție ar putea fi nepotrivită și în cazul în care ar avea drept rezultat un portofoliu nepotrivit.

| (89) | O recomandare sau o solicitare formulată sau o consultanță oferită de un administrator de portofoliu unui client cu scopul ca respectivul client să acorde un mandat administratorului de portofoliu sau să modifice un mandat prin care sunt definite limitele competențelor discreționare ale administratorului ar trebui să fie considerată o recomandare, astfel cum este menționată la articolul 25 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(89)

O recomandare sau o solicitare formulată sau o consultanță oferită de un administrator de portofoliu unui client cu scopul ca respectivul client să acorde un mandat administratorului de portofoliu sau să modifice un mandat prin care sunt definite limitele competențelor discreționare ale administratorului ar trebui să fie considerată o recomandare, astfel cum este menționată la articolul 25 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE.

| (90) | Pentru a asigura securitate juridică și pentru a le permite clienților să înțeleagă mai bine natura serviciilor furnizate, firmele de investiții care furnizează servicii de investiții sau servicii auxiliare clienților ar trebui să încheie un acord de bază scris cu clientul, în care sunt stabilite drepturile și obligațiile fundamentale ale firmei și ale clientului. |
| --- | --- |

(90)

Pentru a asigura securitate juridică și pentru a le permite clienților să înțeleagă mai bine natura serviciilor furnizate, firmele de investiții care furnizează servicii de investiții sau servicii auxiliare clienților ar trebui să încheie un acord de bază scris cu clientul, în care sunt stabilite drepturile și obligațiile fundamentale ale firmei și ale clientului.

| (91) | Prezentul regulament nu ar trebui să impună obligația autorităților competente să aprobe conținutul acordului de bază încheiat între o firmă de investiții și clienții săi. Totodată, acesta nu ar trebui să interzică autorităților competente să facă acest lucru în măsura în care o astfel de aprobare se bazează exclusiv pe respectarea de către firmă a obligațiilor prevăzute în Directiva 2014/65/UE de a acționa într-un mod onest, echitabil și profesionist, conform intereselor clienților săi, și de a întocmi un dosar care să definească drepturile și obligațiile firmelor de investiții și ale clienților lor, precum și celelalte condiții pe baza cărora firmele furnizează servicii clienților lor. |
| --- | --- |

(91)

Prezentul regulament nu ar trebui să impună obligația autorităților competente să aprobe conținutul acordului de bază încheiat între o firmă de investiții și clienții săi. Totodată, acesta nu ar trebui să interzică autorităților competente să facă acest lucru în măsura în care o astfel de aprobare se bazează exclusiv pe respectarea de către firmă a obligațiilor prevăzute în Directiva 2014/65/UE de a acționa într-un mod onest, echitabil și profesionist, conform intereselor clienților săi, și de a întocmi un dosar care să definească drepturile și obligațiile firmelor de investiții și ale clienților lor, precum și celelalte condiții pe baza cărora firmele furnizează servicii clienților lor.

| (92) | Înregistrările pe care trebuie să le păstreze o firmă de investiții ar trebui să fie adaptate tipului de activitate și paletei de servicii și activități de investiții desfășurate, cu condiția ca obligațiile de păstrare a înregistrărilor prevăzute în Directiva 2014/65/UE, în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (11), în Regulamentul (UE) nr. 596/2014, în Directiva 2014/57/UE a Parlamentului European și a Consiliului (12) și în prezentul regulament să fie îndeplinite și ca autoritățile competente să fie în măsură să își îndeplinească sarcinile de supraveghere și să realizeze acțiuni de asigurare a punerii în aplicare cu scopul de a garanta atât protecția investitorilor, cât și integritatea pieței. |
| --- | --- |

(92)

Înregistrările pe care trebuie să le păstreze o firmă de investiții ar trebui să fie adaptate tipului de activitate și paletei de servicii și activități de investiții desfășurate, cu condiția ca obligațiile de păstrare a înregistrărilor prevăzute în Directiva 2014/65/UE, în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (11), în Regulamentul (UE) nr. 596/2014, în Directiva 2014/57/UE a Parlamentului European și a Consiliului (12) și în prezentul regulament să fie îndeplinite și ca autoritățile competente să fie în măsură să își îndeplinească sarcinile de supraveghere și să realizeze acțiuni de asigurare a punerii în aplicare cu scopul de a garanta atât protecția investitorilor, cât și integritatea pieței.

| (93) | Având în vedere importanța rapoartelor și a comunicărilor periodice pentru toți clienții, precum și extinderea articolului 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE pentru a acoperi și relația cu contrapărțile eligibile, cerințele de raportare stabilite în prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor categoriilor de clienți. Ținând seama de natura interacțiunilor cu contrapărțile eligibile, firmele de investiții ar trebui să aibă dreptul să încheie acorduri de stabilire a conținutului specific al rapoartelor și a momentului de raportare diferite de cele aplicabile clienților de retail și clienților profesionali. |
| --- | --- |

(93)

Având în vedere importanța rapoartelor și a comunicărilor periodice pentru toți clienții, precum și extinderea articolului 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE pentru a acoperi și relația cu contrapărțile eligibile, cerințele de raportare stabilite în prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor categoriilor de clienți. Ținând seama de natura interacțiunilor cu contrapărțile eligibile, firmele de investiții ar trebui să aibă dreptul să încheie acorduri de stabilire a conținutului specific al rapoartelor și a momentului de raportare diferite de cele aplicabile clienților de retail și clienților profesionali.

| (94) | În cazurile în care o firmă de investiții care furnizează servicii de administrare a portofoliului trebuie să furnizeze clienților sau clienților potențiali informații privind tipurile de instrumente financiare care pot fi incluse în portofoliul clientului și tipurile de tranzacții care pot fi efectuate cu instrumentele respective, aceste informații ar trebui să precizeze separat dacă firma de investiții va fi împuternicită să investească în instrumente financiare care nu sunt admise pentru tranzacționare pe o piață reglementată, în instrumente financiare derivate sau în instrumente nelichide sau foarte volatile, precum și dacă va fi împuternicită să efectueze vânzări în lipsă, achiziții cu fonduri împrumutate, operațiuni de finanțare prin instrumente financiare sau orice tranzacții care implică plăți în marjă, depozite de garanții reale sau un risc de schimb valutar. |
| --- | --- |

(94)

În cazurile în care o firmă de investiții care furnizează servicii de administrare a portofoliului trebuie să furnizeze clienților sau clienților potențiali informații privind tipurile de instrumente financiare care pot fi incluse în portofoliul clientului și tipurile de tranzacții care pot fi efectuate cu instrumentele respective, aceste informații ar trebui să precizeze separat dacă firma de investiții va fi împuternicită să investească în instrumente financiare care nu sunt admise pentru tranzacționare pe o piață reglementată, în instrumente financiare derivate sau în instrumente nelichide sau foarte volatile, precum și dacă va fi împuternicită să efectueze vânzări în lipsă, achiziții cu fonduri împrumutate, operațiuni de finanțare prin instrumente financiare sau orice tranzacții care implică plăți în marjă, depozite de garanții reale sau un risc de schimb valutar.

| (95) | Clienții ar trebui să fie informați cu privire la performanța portofoliului lor și la deprecierile investițiilor lor inițiale. În cazul administrării portofoliului, evenimentul care impune obligația de informare ar trebui stabilit la o depreciere de 10 %, apoi la multiplii de 10 %, din valoarea totală a portofoliului global și nu ar trebui să se aplice deținerilor individuale. |
| --- | --- |

(95)

Clienții ar trebui să fie informați cu privire la performanța portofoliului lor și la deprecierile investițiilor lor inițiale. În cazul administrării portofoliului, evenimentul care impune obligația de informare ar trebui stabilit la o depreciere de 10 %, apoi la multiplii de 10 %, din valoarea totală a portofoliului global și nu ar trebui să se aplice deținerilor individuale.

| (96) | În sensul obligațiilor de raportare în legătură cu administrarea portofoliului, o tranzacție cu datorii contingente ar trebui să implice orice datorie reală sau potențială pentru client care depășește costul de achiziționare al instrumentului. |
| --- | --- |

(96)

În sensul obligațiilor de raportare în legătură cu administrarea portofoliului, o tranzacție cu datorii contingente ar trebui să implice orice datorie reală sau potențială pentru client care depășește costul de achiziționare al instrumentului.

| (97) | În sensul dispozițiilor privind raportarea către clienți, o trimitere la tipul ordinului ar trebui înțeleasă ca o trimitere la statutul acestuia de ordin-limită, ordin la piață sau alt tip specific de ordin. |
| --- | --- |

(97)

În sensul dispozițiilor privind raportarea către clienți, o trimitere la tipul ordinului ar trebui înțeleasă ca o trimitere la statutul acestuia de ordin-limită, ordin la piață sau alt tip specific de ordin.

| (98) | În sensul dispozițiilor privind raportarea către clienți, o trimitere la natura ordinului ar trebui înțeleasă ca o trimitere la ordinele de subscriere a titlurilor de valoare sau de exercitare a unei opțiuni ori la alte ordine similare ale clienților. |
| --- | --- |

(98)

În sensul dispozițiilor privind raportarea către clienți, o trimitere la natura ordinului ar trebui înțeleasă ca o trimitere la ordinele de subscriere a titlurilor de valoare sau de exercitare a unei opțiuni ori la alte ordine similare ale clienților.

| (99) | La elaborarea politicii sale de executare în conformitate cu articolul 27 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE, o firmă de investiții ar trebui să determine importanța relativă a factorilor menționați la articolul 27 alineatul (1) din directiva menționată sau cel puțin să stabilească procesul pe baza căruia determină importanța relativă a factorilor respectivi, astfel încât să le poată oferi clienților săi cele mai bune rezultate. Pentru a pune în aplicare această politică, o firmă de investiții ar trebui să aleagă locurile de executare care îi permit să obțină cele mai bune rezultate posibile pentru executarea ordinelor clienților. Pentru a-și respecta obligația legală de bună executare, firmele de investiții nu vor utiliza, de regulă, atunci când aplică criteriile de bună executare pentru clienți profesionali, aceleași locuri de executare în cazul operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare (SFT) și al altor tranzacții. Motivele care stau la baza acestei practici sunt că SFT sunt utilizate ca sursă de finanțare condiționată de restituirea de către debitor a unor titluri echivalente la o dată viitoare și că temenii unei SFT sunt, de obicei, definiți la nivel bilateral între contrapărți înainte de executare. Prin urmare, opțiunile pentru alegerea locurilor de executare în cazul STF sunt mai limitate decât în cazul altor tranzacții, întrucât această alegere depinde de termenii specifici stabiliți în prealabil între contrapărți și de existența unei cereri specifice pentru aceste locuri de executare pentru instrumentele financiare în cauză. Prin urmare, politica de executare a ordinelor stabilită de firmele de investiții ar trebui să țină seama de caracteristicile specifice ale SFT și ar trebui să prezinte separat lista locurilor de executare utilizate pentru SFT. O firmă de investiții ar trebui să își aplice politica de executare pentru fiecare ordin executat pe care îl primește de la un client cu scopul de a obține cel mai bun rezultat pentru client în conformitate cu această politică. |
| --- | --- |

(99)

La elaborarea politicii sale de executare în conformitate cu articolul 27 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE, o firmă de investiții ar trebui să determine importanța relativă a factorilor menționați la articolul 27 alineatul (1) din directiva menționată sau cel puțin să stabilească procesul pe baza căruia determină importanța relativă a factorilor respectivi, astfel încât să le poată oferi clienților săi cele mai bune rezultate. Pentru a pune în aplicare această politică, o firmă de investiții ar trebui să aleagă locurile de executare care îi permit să obțină cele mai bune rezultate posibile pentru executarea ordinelor clienților. Pentru a-și respecta obligația legală de bună executare, firmele de investiții nu vor utiliza, de regulă, atunci când aplică criteriile de bună executare pentru clienți profesionali, aceleași locuri de executare în cazul operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare (SFT) și al altor tranzacții. Motivele care stau la baza acestei practici sunt că SFT sunt utilizate ca sursă de finanțare condiționată de restituirea de către debitor a unor titluri echivalente la o dată viitoare și că temenii unei SFT sunt, de obicei, definiți la nivel bilateral între contrapărți înainte de executare. Prin urmare, opțiunile pentru alegerea locurilor de executare în cazul STF sunt mai limitate decât în cazul altor tranzacții, întrucât această alegere depinde de termenii specifici stabiliți în prealabil între contrapărți și de existența unei cereri specifice pentru aceste locuri de executare pentru instrumentele financiare în cauză. Prin urmare, politica de executare a ordinelor stabilită de firmele de investiții ar trebui să țină seama de caracteristicile specifice ale SFT și ar trebui să prezinte separat lista locurilor de executare utilizate pentru SFT. O firmă de investiții ar trebui să își aplice politica de executare pentru fiecare ordin executat pe care îl primește de la un client cu scopul de a obține cel mai bun rezultat pentru client în conformitate cu această politică.

| (100) | Pentru a se asigura că firmele de investiții care transmit sau plasează ordinele clienților la alte entități în vederea executării acționează în interesul clienților lor, în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE și cu articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE, pentru a pune la dispoziția clienților informații corespunzătoare privind firma și serviciile pe care firma le oferă, firmele de investiții ar trebui să comunice clienților informații corespunzătoare cu privire la primele cinci entități pentru fiecare clasă de instrumente financiare cărora le transmit sau la care plasează ordinele clienților, precum și informații privind calitatea executării, în conformitate cu articolul 27 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE și cu măsurile de punere în aplicare aferente. Firmele de investiții care transmit sau plasează ordine la alte entități în vederea executării pot alege o singură entitate pentru executare numai dacă sunt în măsură să demonstreze că acest lucru le permite să obțină cel mai bun rezultat posibil pentru clienții loc în mod consecvent și dacă se pot aștepta în mod rezonabil că entitatea selecționată le va permite să obțină rezultate pentru clienții lor care sunt cel puțin la fel de bune ca și rezultatele pe care ar putea în mod rezonabil aștepta să le obțină prin utilizarea altor entități pentru executare. Aceste așteptări rezonabile ar trebui susținute de date relevante publicate în conformitate cu articolul 27 din Directiva 2014/65/UE sau de analize interne realizate de respectivele firme de investiții. |
| --- | --- |

(100)

Pentru a se asigura că firmele de investiții care transmit sau plasează ordinele clienților la alte entități în vederea executării acționează în interesul clienților lor, în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE și cu articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE, pentru a pune la dispoziția clienților informații corespunzătoare privind firma și serviciile pe care firma le oferă, firmele de investiții ar trebui să comunice clienților informații corespunzătoare cu privire la primele cinci entități pentru fiecare clasă de instrumente financiare cărora le transmit sau la care plasează ordinele clienților, precum și informații privind calitatea executării, în conformitate cu articolul 27 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE și cu măsurile de punere în aplicare aferente. Firmele de investiții care transmit sau plasează ordine la alte entități în vederea executării pot alege o singură entitate pentru executare numai dacă sunt în măsură să demonstreze că acest lucru le permite să obțină cel mai bun rezultat posibil pentru clienții loc în mod consecvent și dacă se pot aștepta în mod rezonabil că entitatea selecționată le va permite să obțină rezultate pentru clienții lor care sunt cel puțin la fel de bune ca și rezultatele pe care ar putea în mod rezonabil aștepta să le obțină prin utilizarea altor entități pentru executare. Aceste așteptări rezonabile ar trebui susținute de date relevante publicate în conformitate cu articolul 27 din Directiva 2014/65/UE sau de analize interne realizate de respectivele firme de investiții.

| (101) | Pentru a garanta că o firmă de investiții obține cele mai bune rezultate posibile pentru client atunci când execută ordinul unui client de retail în absența unor instrucțiuni specifice din partea clientului, firma ar trebui să ia în considerare toți factorii care îi vor permite să obțină cel mai bun rezultat posibil din perspectiva contravalorii totale, și anume prețul instrumentului financiar și costurile legate de executare. Se poate acorda prioritate unor factori precum rapiditatea, probabilitatea de executare și de decontare, dimensiunea și natura ordinului, impactul pe piață și orice alte costuri implicite ale tranzacției în raport cu prețul și costurile imediate numai în măsura în care acești factori sunt esențiali pentru obținerea celui mai bun rezultat posibil pentru clientul de retail din perspectiva contravalorii totale. |
| --- | --- |

(101)

Pentru a garanta că o firmă de investiții obține cele mai bune rezultate posibile pentru client atunci când execută ordinul unui client de retail în absența unor instrucțiuni specifice din partea clientului, firma ar trebui să ia în considerare toți factorii care îi vor permite să obțină cel mai bun rezultat posibil din perspectiva contravalorii totale, și anume prețul instrumentului financiar și costurile legate de executare. Se poate acorda prioritate unor factori precum rapiditatea, probabilitatea de executare și de decontare, dimensiunea și natura ordinului, impactul pe piață și orice alte costuri implicite ale tranzacției în raport cu prețul și costurile imediate numai în măsura în care acești factori sunt esențiali pentru obținerea celui mai bun rezultat posibil pentru clientul de retail din perspectiva contravalorii totale.

| (102) | Atunci când o firmă de investiții execută un ordin pe baza unor instrucțiuni specifice din partea clientului, se consideră ca aceasta și-a îndeplinit obligațiile de bună executare numai în ceea ce privește partea sau aspectul ordinului la care se referă instrucțiunile clientului. Faptul că un client a dat instrucțiuni specifice care acoperă numai o parte sau un aspect al ordinului nu ar trebui considerat ca scutind firma de investiții de obligațiile sale de bună executare pentru celelalte părți sau aspecte ale ordinului clientului care nu sunt acoperite de aceste instrucțiuni. O firmă de investiții nu ar trebui să incite un client să îi ofere instrucțiuni privind executarea unui ordin într-un anumit mod, indicând-i expres sau sugerându-i implicit clientului conținutul instrucțiunilor, atunci când firma ar trebui, în mod rezonabil, să știe că există probabilitatea ca instrucțiunea respectivă să o împiedice să obțină cel mai bun rezultat posibil pentru clientul respectiv. Acest lucru nu ar trebui, totuși, să împiedice firma să invite un client să aleagă între două sau mai multe locuri de tranzacționare specificate, cu condiția ca locurile respective să fie compatibile cu politica de executare a firmei. |
| --- | --- |

(102)

Atunci când o firmă de investiții execută un ordin pe baza unor instrucțiuni specifice din partea clientului, se consideră ca aceasta și-a îndeplinit obligațiile de bună executare numai în ceea ce privește partea sau aspectul ordinului la care se referă instrucțiunile clientului. Faptul că un client a dat instrucțiuni specifice care acoperă numai o parte sau un aspect al ordinului nu ar trebui considerat ca scutind firma de investiții de obligațiile sale de bună executare pentru celelalte părți sau aspecte ale ordinului clientului care nu sunt acoperite de aceste instrucțiuni. O firmă de investiții nu ar trebui să incite un client să îi ofere instrucțiuni privind executarea unui ordin într-un anumit mod, indicând-i expres sau sugerându-i implicit clientului conținutul instrucțiunilor, atunci când firma ar trebui, în mod rezonabil, să știe că există probabilitatea ca instrucțiunea respectivă să o împiedice să obțină cel mai bun rezultat posibil pentru clientul respectiv. Acest lucru nu ar trebui, totuși, să împiedice firma să invite un client să aleagă între două sau mai multe locuri de tranzacționare specificate, cu condiția ca locurile respective să fie compatibile cu politica de executare a firmei.

| (103) | Tranzacționarea pe cont propriu cu clienții de către o firmă de investiții ar trebui considerată drept o executare a ordinelor clienților, intrând, astfel, sub incidența cerințelor prevăzute în Directiva 2014/65/UE și în prezentul regulament și, în special, a obligațiilor de bună executare. Cu toate acestea, dacă o firmă de investiții comunică o cotație unui client, iar cotația respectivă ar îndeplini obligațiile care îi revin firmei de investiții în temeiul articolului 27 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE dacă firma ar executa cotația la momentul la care a fost comunicată, firma ar trebui să respecte aceste obligații și atunci când execută cotația după ce clientul a acceptat-o, cu condiția ca, ținând seama de evoluția condițiilor de pe piață și de timpul care s-a scurs între momentul oferirii cotației și cel al acceptării acesteia, cotația să nu fie în mod vădit caducă. |
| --- | --- |

(103)

Tranzacționarea pe cont propriu cu clienții de către o firmă de investiții ar trebui considerată drept o executare a ordinelor clienților, intrând, astfel, sub incidența cerințelor prevăzute în Directiva 2014/65/UE și în prezentul regulament și, în special, a obligațiilor de bună executare. Cu toate acestea, dacă o firmă de investiții comunică o cotație unui client, iar cotația respectivă ar îndeplini obligațiile care îi revin firmei de investiții în temeiul articolului 27 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE dacă firma ar executa cotația la momentul la care a fost comunicată, firma ar trebui să respecte aceste obligații și atunci când execută cotația după ce clientul a acceptat-o, cu condiția ca, ținând seama de evoluția condițiilor de pe piață și de timpul care s-a scurs între momentul oferirii cotației și cel al acceptării acesteia, cotația să nu fie în mod vădit caducă.

| (104) | Obligația de a obține cel mai bun rezultat posibil atunci când se execută ordinele clienților este valabilă pentru toate tipurile de instrumente financiare. Cu toate acestea, având în vedere diferențele în ceea ce privește structurile pieței sau structura instrumentelor financiare, s-ar putea să fie greu de identificat și de aplicat un standard și o procedură uniforme pentru buna executare, care să fie valabile și eficace pentru toate clasele de instrumente financiare. Prin urmare, obligațiile de bună executare ar trebui să se aplice într-un mod care să țină seama de circumstanțele diferite de executare a ordinelor legate de anumite tipuri de instrumente financiare. De exemplu, tranzacțiile cu instrumente financiare extrabursiere personalizate care implică o relație contractuală unică adaptată situației clientului și a firmei de investiții s-ar putea să nu fie comparabile din perspectiva bunei executări cu tranzacțiile cu acțiuni efectuate în locuri de executare centralizate. Dat fiind că obligațiile de bună executare se aplică tuturor instrumentelor financiare, indiferent dacă sunt tranzacționate în locuri de tranzacționare sau pe piețe extrabursiere, firmele de investiții ar trebui să colecteze datele de piață relevante pentru a verifica dacă prețul oferit pe piața extrabursieră unui client este corect și respectă obligația de bună executare. |
| --- | --- |

(104)

Obligația de a obține cel mai bun rezultat posibil atunci când se execută ordinele clienților este valabilă pentru toate tipurile de instrumente financiare. Cu toate acestea, având în vedere diferențele în ceea ce privește structurile pieței sau structura instrumentelor financiare, s-ar putea să fie greu de identificat și de aplicat un standard și o procedură uniforme pentru buna executare, care să fie valabile și eficace pentru toate clasele de instrumente financiare. Prin urmare, obligațiile de bună executare ar trebui să se aplice într-un mod care să țină seama de circumstanțele diferite de executare a ordinelor legate de anumite tipuri de instrumente financiare. De exemplu, tranzacțiile cu instrumente financiare extrabursiere personalizate care implică o relație contractuală unică adaptată situației clientului și a firmei de investiții s-ar putea să nu fie comparabile din perspectiva bunei executări cu tranzacțiile cu acțiuni efectuate în locuri de executare centralizate. Dat fiind că obligațiile de bună executare se aplică tuturor instrumentelor financiare, indiferent dacă sunt tranzacționate în locuri de tranzacționare sau pe piețe extrabursiere, firmele de investiții ar trebui să colecteze datele de piață relevante pentru a verifica dacă prețul oferit pe piața extrabursieră unui client este corect și respectă obligația de bună executare.

| (105) | Dispozițiile prevăzute în prezentul regulament cu privire la politica de executare nu ar trebui să aducă atingere obligației generale care îi revine firmei de investiții în temeiul articolului 27 alineatul (7) din Directiva 2014/65/UE de a monitoriza eficacitatea mecanismelor și a politicii sale de executare a ordinelor și de a evalua locurile de executare, în mod regulat, în cadrul politicii sale de executare. |
| --- | --- |

(105)

Dispozițiile prevăzute în prezentul regulament cu privire la politica de executare nu ar trebui să aducă atingere obligației generale care îi revine firmei de investiții în temeiul articolului 27 alineatul (7) din Directiva 2014/65/UE de a monitoriza eficacitatea mecanismelor și a politicii sale de executare a ordinelor și de a evalua locurile de executare, în mod regulat, în cadrul politicii sale de executare.

| (106) | Prezentul regulament nu ar trebui să necesite duplicarea eforturilor de asigurare a bunei executări între eforturile realizate de firma de investiții care furnizează serviciul de primire și transmitere a ordinelor sau de administrare a portofoliului și cele realizate de orice altă firmă de investiții căreia firma de investiții în cauză îi transmite ordinele în vederea executării. |
| --- | --- |

(106)

Prezentul regulament nu ar trebui să necesite duplicarea eforturilor de asigurare a bunei executări între eforturile realizate de firma de investiții care furnizează serviciul de primire și transmitere a ordinelor sau de administrare a portofoliului și cele realizate de orice altă firmă de investiții căreia firma de investiții în cauză îi transmite ordinele în vederea executării.

| (107) | Obligația de bună executare prevăzută în Directiva 2014/65/UE impune firmelor de investiții să ia toate măsurile care sunt suficiente pentru a obține cel mai bun rezultat posibil pentru clienții lor. Calitatea executării, care cuprinde aspecte precum rapiditatea și probabilitatea de executare (cum ar fi rata de executare a ordinelor), disponibilitatea și incidența îmbunătățirii prețului, reprezintă un factor important pentru asigurarea bunei executări. Disponibilitatea, comparabilitatea și consolidarea datelor privind calitatea executării puse la dispoziție de diversele locuri de executare sunt esențiale pentru a permite firmelor de investiții și investitorilor să identifice locurile de executare care oferă clienților lor cea mai bună calitate a executării. Pentru a obține un rezultat care să asigure buna executare pentru un client, firmele de investiții ar trebui să compare și să analizeze date relevante, inclusiv datele care sunt făcute publice în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE și cu măsurile de punere în aplicare aferente. |
| --- | --- |

(107)

Obligația de bună executare prevăzută în Directiva 2014/65/UE impune firmelor de investiții să ia toate măsurile care sunt suficiente pentru a obține cel mai bun rezultat posibil pentru clienții lor. Calitatea executării, care cuprinde aspecte precum rapiditatea și probabilitatea de executare (cum ar fi rata de executare a ordinelor), disponibilitatea și incidența îmbunătățirii prețului, reprezintă un factor important pentru asigurarea bunei executări. Disponibilitatea, comparabilitatea și consolidarea datelor privind calitatea executării puse la dispoziție de diversele locuri de executare sunt esențiale pentru a permite firmelor de investiții și investitorilor să identifice locurile de executare care oferă clienților lor cea mai bună calitate a executării. Pentru a obține un rezultat care să asigure buna executare pentru un client, firmele de investiții ar trebui să compare și să analizeze date relevante, inclusiv datele care sunt făcute publice în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE și cu măsurile de punere în aplicare aferente.

| (108) | Firmele de investiții care execută ordinele ar trebui să poată include un singur loc de executare în politica lor numai atunci când sunt în măsură să demonstreze că acest lucru le permite să obțină buna executare pentru clienții lor în mod consecvent. Firmele de investiții ar trebui să aleagă un singur loc de executare numai dacă se poate aștepta în mod rezonabil ca locul de executare selecționat să le permită să obțină rezultate pentru clienții lor care sunt cel puțin la fel de bune ca și rezultatele pe care ar putea în mod rezonabil aștepta să le obțină prin utilizarea altor locuri de executare. Aceste așteptări rezonabile trebuie susținute de date relevante publicate în conformitate cu articolul 27 din Directiva 2014/65/UE sau în cadrul altor analize interne realizate de firme. |
| --- | --- |

(108)

Firmele de investiții care execută ordinele ar trebui să poată include un singur loc de executare în politica lor numai atunci când sunt în măsură să demonstreze că acest lucru le permite să obțină buna executare pentru clienții lor în mod consecvent. Firmele de investiții ar trebui să aleagă un singur loc de executare numai dacă se poate aștepta în mod rezonabil ca locul de executare selecționat să le permită să obțină rezultate pentru clienții lor care sunt cel puțin la fel de bune ca și rezultatele pe care ar putea în mod rezonabil aștepta să le obțină prin utilizarea altor locuri de executare. Aceste așteptări rezonabile trebuie susținute de date relevante publicate în conformitate cu articolul 27 din Directiva 2014/65/UE sau în cadrul altor analize interne realizate de firme.

| (109) | Realocarea tranzacțiilor ar trebui considerată ca fiind în dezavantajul clientului atunci când, ca urmare a realocării, se acordă prioritate în mod inechitabil intereselor firmei de investiții sau ale unui anumit client. |
| --- | --- |

(109)

Realocarea tranzacțiilor ar trebui considerată ca fiind în dezavantajul clientului atunci când, ca urmare a realocării, se acordă prioritate în mod inechitabil intereselor firmei de investiții sau ale unui anumit client.

| (110) | Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 596/2014, în sensul dispozițiilor din prezentul regulament privind tratarea ordinelor clienților, ordinele clienților nu ar trebui să fie considerate comparabile din alte puncte de vedere dacă sunt primite prin canalele diferite și nu ar fi posibil să fie tratate consecutiv. Utilizarea de către o firmă de investiții a informațiilor privind un ordin în curs de executare al unui client pentru a tranzacționa pe cont propriu cu instrumentele financiare la care se referă ordinul respectiv sau cu instrumente financiare conexe ar trebui considerată o utilizare abuzivă a informațiilor respective. Cu toate acestea, simplul fapt că formatorii de piață sau organismele autorizate să acționeze în calitate de contrapărți se limitează la desfășurarea activităților lor legitime de cumpărare și vânzare de instrumente financiare sau că persoanele autorizate să execute ordine în numele unor părți terțe se limitează la executarea în mod corespunzător a unui ordin nu ar trebui considerat în sine ca fiind o utilizare abuzivă a informațiilor. |
| --- | --- |

(110)

Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 596/2014, în sensul dispozițiilor din prezentul regulament privind tratarea ordinelor clienților, ordinele clienților nu ar trebui să fie considerate comparabile din alte puncte de vedere dacă sunt primite prin canalele diferite și nu ar fi posibil să fie tratate consecutiv. Utilizarea de către o firmă de investiții a informațiilor privind un ordin în curs de executare al unui client pentru a tranzacționa pe cont propriu cu instrumentele financiare la care se referă ordinul respectiv sau cu instrumente financiare conexe ar trebui considerată o utilizare abuzivă a informațiilor respective. Cu toate acestea, simplul fapt că formatorii de piață sau organismele autorizate să acționeze în calitate de contrapărți se limitează la desfășurarea activităților lor legitime de cumpărare și vânzare de instrumente financiare sau că persoanele autorizate să execute ordine în numele unor părți terțe se limitează la executarea în mod corespunzător a unui ordin nu ar trebui considerat în sine ca fiind o utilizare abuzivă a informațiilor.

| (111) | Atunci când se evaluează dacă o piață îndeplinește cerința prevăzută la articolul 33 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2014/65/UE ca cel puțin 50 % dintre emitenții admiși la tranzacționare pe piața respectivă să fie întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), autoritățile competente ar trebui să adopte o abordare flexibilă în ceea ce privește piețele care nu au experiență anterioară de funcționare, IMM-urile noi create ale căror instrumente financiare au fost admise la tranzacționare de mai puțin de trei ani și emitenții care emit exclusiv alte instrumente financiare decât titlurile de capital. |
| --- | --- |

(111)

Atunci când se evaluează dacă o piață îndeplinește cerința prevăzută la articolul 33 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2014/65/UE ca cel puțin 50 % dintre emitenții admiși la tranzacționare pe piața respectivă să fie întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), autoritățile competente ar trebui să adopte o abordare flexibilă în ceea ce privește piețele care nu au experiență anterioară de funcționare, IMM-urile noi create ale căror instrumente financiare au fost admise la tranzacționare de mai puțin de trei ani și emitenții care emit exclusiv alte instrumente financiare decât titlurile de capital.

| (112) | Având în vedere diversitatea modelelor de funcționare ale MTF-urilor existente care sunt axate pe IMM-uri în Uniune și pentru a asigura succesul noii categorii de piețe de creștere pentru IMM-uri, este adecvat să se acorde piețelor de creștere pentru IMM-uri un grad adecvat de flexibilitate în evaluarea emitenților potriviți pentru a fi admiși în acel loc de tranzacționare. În orice caz, o piață de creștere pentru IMM-uri nu ar trebui să fie reglementată de norme care să impună sarcini mai mari asupra emitenților decât cele aplicabile emitenților pe piețele reglementate. |
| --- | --- |

(112)

Având în vedere diversitatea modelelor de funcționare ale MTF-urilor existente care sunt axate pe IMM-uri în Uniune și pentru a asigura succesul noii categorii de piețe de creștere pentru IMM-uri, este adecvat să se acorde piețelor de creștere pentru IMM-uri un grad adecvat de flexibilitate în evaluarea emitenților potriviți pentru a fi admiși în acel loc de tranzacționare. În orice caz, o piață de creștere pentru IMM-uri nu ar trebui să fie reglementată de norme care să impună sarcini mai mari asupra emitenților decât cele aplicabile emitenților pe piețele reglementate.

| (113) | În ceea ce privește conținutul documentului de admitere pe care trebuie să îl întocmească un emitent la prima admitere pentru tranzacționare a titlurilor sale de valoare pe o piață de creștere pentru IMM-uri, atunci când nu se aplică obligația de a publica un prospect în temeiul Directivei 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului, este oportun ca autoritățile competente să își păstreze o marjă de apreciere pentru a evalua dacă normele stabilite de operatorul pieței de creștere pentru IMM-uri au drept rezultat informarea adecvată a investitorilor. Deși responsabilitatea pentru informațiile cuprinse în documentul de admitere ar trebui să îi revină pe deplin emitentului, operatorul unei piețe de creștere pentru IMM-uri ar trebui să definească modul în care ar trebui să fie revizuit în mod corespunzător documentul de admitere. Acest lucru nu ar trebui neapărat să necesite o aprobare formală din partea autorității competente sau a operatorului. |
| --- | --- |

(113)

În ceea ce privește conținutul documentului de admitere pe care trebuie să îl întocmească un emitent la prima admitere pentru tranzacționare a titlurilor sale de valoare pe o piață de creștere pentru IMM-uri, atunci când nu se aplică obligația de a publica un prospect în temeiul Directivei 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului, este oportun ca autoritățile competente să își păstreze o marjă de apreciere pentru a evalua dacă normele stabilite de operatorul pieței de creștere pentru IMM-uri au drept rezultat informarea adecvată a investitorilor. Deși responsabilitatea pentru informațiile cuprinse în documentul de admitere ar trebui să îi revină pe deplin emitentului, operatorul unei piețe de creștere pentru IMM-uri ar trebui să definească modul în care ar trebui să fie revizuit în mod corespunzător documentul de admitere. Acest lucru nu ar trebui neapărat să necesite o aprobare formală din partea autorității competente sau a operatorului.

| (114) | Publicarea de către emitenți a unor rapoarte financiare anuale și semestriale reprezintă un standard minim adecvat de transparență care este conform cu cele mai bune practici prevalente pe piețele existente axate pe IMM-uri. În ceea ce privește conținutul rapoartelor financiare, operatorul unei piețe de creștere pentru IMM-uri ar trebui să aibă libertatea de a impune utilizarea standardelor internaționale de raportare financiară sau a standardelor de raportare financiare permise de legislația și reglementările locale ori să permită utilizarea ambelor tipuri de standarde de către emitenții ale căror instrumente financiare sunt tranzacționate în locul de tranzacționare respectiv. Termenele pentru publicarea rapoartelor financiare ar trebui să fie mai puțin stricte decât cele prevăzute în Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13), întrucât orizonturile de timp mai puțin stricte par să fie mai bine adaptate la nevoile și circumstanțele IMM-urilor. |
| --- | --- |

(114)

Publicarea de către emitenți a unor rapoarte financiare anuale și semestriale reprezintă un standard minim adecvat de transparență care este conform cu cele mai bune practici prevalente pe piețele existente axate pe IMM-uri. În ceea ce privește conținutul rapoartelor financiare, operatorul unei piețe de creștere pentru IMM-uri ar trebui să aibă libertatea de a impune utilizarea standardelor internaționale de raportare financiară sau a standardelor de raportare financiare permise de legislația și reglementările locale ori să permită utilizarea ambelor tipuri de standarde de către emitenții ale căror instrumente financiare sunt tranzacționate în locul de tranzacționare respectiv. Termenele pentru publicarea rapoartelor financiare ar trebui să fie mai puțin stricte decât cele prevăzute în Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13), întrucât orizonturile de timp mai puțin stricte par să fie mai bine adaptate la nevoile și circumstanțele IMM-urilor.

| (115) | Dat fiind că normele privind diseminarea informațiilor privind emitenții pe piețele reglementate în temeiul Directivei 2004/109/CE ar fi prea împovărătoare pentru emitenții de pe piețele de creștere pentru IMM-uri, este oportun ca site-ul internet al operatorului pieței de creștere pentru IMM-uri să devină punctul de convergență pentru investitorii care doresc să obțină informații cu privire la emitenții admiși la tranzacționare în locul de tranzacționare respectiv. De asemenea, publicarea se poate face pe site-ul internet al operatorului pieței de creștere pentru IMM-uri prin punerea la dispoziție a unui link direct către site-ul internet al emitentului, atunci când informațiile sunt publicate pe site-ul respectiv, cu condiția ca linkul să ducă direct la partea relevantă din site-ul internet al emitentului unde informațiile impuse prin reglementări pot fi găsite cu ușurință de către investitori. |
| --- | --- |

(115)

Dat fiind că normele privind diseminarea informațiilor privind emitenții pe piețele reglementate în temeiul Directivei 2004/109/CE ar fi prea împovărătoare pentru emitenții de pe piețele de creștere pentru IMM-uri, este oportun ca site-ul internet al operatorului pieței de creștere pentru IMM-uri să devină punctul de convergență pentru investitorii care doresc să obțină informații cu privire la emitenții admiși la tranzacționare în locul de tranzacționare respectiv. De asemenea, publicarea se poate face pe site-ul internet al operatorului pieței de creștere pentru IMM-uri prin punerea la dispoziție a unui link direct către site-ul internet al emitentului, atunci când informațiile sunt publicate pe site-ul respectiv, cu condiția ca linkul să ducă direct la partea relevantă din site-ul internet al emitentului unde informațiile impuse prin reglementări pot fi găsite cu ușurință de către investitori.

| (116) | Este necesar să se precizeze mai în detaliu dacă suspendarea sau retragerea de la tranzacționare a unui instrument financiar este de natură să cauzeze prejudicii semnificative intereselor investitorilor sau funcționării ordonate a pieței. Convergența în acest domeniu este necesară pentru a se asigura că participanții la piață dintr-un stat membru în care tranzacționarea instrumentelor financiare a fost suspendată sau în care instrumentele financiare au fost retrase nu sunt dezavantajați în comparație cu participanții la piață dintr-un alt stat membru în care tranzacționarea este încă în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

(116)

Este necesar să se precizeze mai în detaliu dacă suspendarea sau retragerea de la tranzacționare a unui instrument financiar este de natură să cauzeze prejudicii semnificative intereselor investitorilor sau funcționării ordonate a pieței. Convergența în acest domeniu este necesară pentru a se asigura că participanții la piață dintr-un stat membru în care tranzacționarea instrumentelor financiare a fost suspendată sau în care instrumentele financiare au fost retrase nu sunt dezavantajați în comparație cu participanții la piață dintr-un alt stat membru în care tranzacționarea este încă în curs de desfășurare.

| (117) | Pentru a se asigura nivelul necesar de convergență, este adecvat să se stabilească o listă de circumstanțe care constituie prejudicii semnificative ale intereselor investitorilor și funcționării ordonate a pieței care ar putea sta la baza deciziei unei autorități naționale competente, a unui operator de piață care exploatează o piață reglementată, a unei firme de investiții sau a unui operator de piață care exploatează un MTF sau un OTF de a nu solicita suspendarea sau retragerea unui instrument financiar de la tranzacționare sau de a nu da curs unei notificări în acest sens. Este adecvat ca această listă să nu fie exhaustivă întrucât le va oferi așadar autorităților naționale competente un cadru în care să își exercite puterea de decizie și le va permite să dispună de flexibilitatea necesară pentru evaluarea cazurilor individuale. |
| --- | --- |

(117)

Pentru a se asigura nivelul necesar de convergență, este adecvat să se stabilească o listă de circumstanțe care constituie prejudicii semnificative ale intereselor investitorilor și funcționării ordonate a pieței care ar putea sta la baza deciziei unei autorități naționale competente, a unui operator de piață care exploatează o piață reglementată, a unei firme de investiții sau a unui operator de piață care exploatează un MTF sau un OTF de a nu solicita suspendarea sau retragerea unui instrument financiar de la tranzacționare sau de a nu da curs unei notificări în acest sens. Este adecvat ca această listă să nu fie exhaustivă întrucât le va oferi așadar autorităților naționale competente un cadru în care să își exercite puterea de decizie și le va permite să dispună de flexibilitatea necesară pentru evaluarea cazurilor individuale.

| (118) | Articolul 31 alineatul (2) și, respectiv, articolul 54 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE impun firmelor de investiții și operatorilor de piață care exploatează un MTF sau un OTF, precum și operatorilor piețelor reglementate obligația de a-și informa imediat autoritățile naționale competente în anumite circumstanțe. Această cerință este menită să asigure că autoritățile naționale competente sunt în măsură să își îndeplinească sarcinile de reglementare și că sunt informate în timp util cu privire la incidentele relevante care ar putea avea un impact negativ asupra funcționării și integrității piețelor. Informațiile primite de la operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să le permită autorităților naționale competente să identifice și să evalueze riscurile pentru piețe și pentru participanții la aceste piețe, precum și să reacționeze eficient și să ia măsuri dacă este necesar. |
| --- | --- |

(118)

Articolul 31 alineatul (2) și, respectiv, articolul 54 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE impun firmelor de investiții și operatorilor de piață care exploatează un MTF sau un OTF, precum și operatorilor piețelor reglementate obligația de a-și informa imediat autoritățile naționale competente în anumite circumstanțe. Această cerință este menită să asigure că autoritățile naționale competente sunt în măsură să își îndeplinească sarcinile de reglementare și că sunt informate în timp util cu privire la incidentele relevante care ar putea avea un impact negativ asupra funcționării și integrității piețelor. Informațiile primite de la operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să le permită autorităților naționale competente să identifice și să evalueze riscurile pentru piețe și pentru participanții la aceste piețe, precum și să reacționeze eficient și să ia măsuri dacă este necesar.

| (119) | Este adecvat să se stabilească o listă neexhaustivă de circumstanțe la nivel înalt în care se poate estima că există încălcări grave ale regulilor locului de tranzacționare, condiții de tranzacționare de natură să perturbe piața sau perturbări ale sistemului în legătură cu un instrument financiar, declanșând astfel obligația operatorilor locurilor de tranzacționare de a informa imediat autoritățile competente, astfel cum se prevede la articolul 31 alineatul (2) și la articolul 54 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE. În acest scop, trimiterea la „regulile locului de tranzacționare” ar trebui înțeleasă în sens larg și ar trebui să includă toate regulile, deciziile, ordinele, precum și termenii și condițiile generale ale acordurilor contractuale încheiate între locul de tranzacționare și participanții săi care conțin condițiile de tranzacționare și admitere la locul de tranzacționare. |
| --- | --- |

(119)

Este adecvat să se stabilească o listă neexhaustivă de circumstanțe la nivel înalt în care se poate estima că există încălcări grave ale regulilor locului de tranzacționare, condiții de tranzacționare de natură să perturbe piața sau perturbări ale sistemului în legătură cu un instrument financiar, declanșând astfel obligația operatorilor locurilor de tranzacționare de a informa imediat autoritățile competente, astfel cum se prevede la articolul 31 alineatul (2) și la articolul 54 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE. În acest scop, trimiterea la „regulile locului de tranzacționare” ar trebui înțeleasă în sens larg și ar trebui să includă toate regulile, deciziile, ordinele, precum și termenii și condițiile generale ale acordurilor contractuale încheiate între locul de tranzacționare și participanții săi care conțin condițiile de tranzacționare și admitere la locul de tranzacționare.

| (120) | În ceea ce privește o conduită care poate indica un comportament abuziv inclus în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 596/2014, este, de asemenea, oportun să se stabilească o listă neexhaustivă de semnale de utilizare abuzivă a informațiilor privilegiate și de manipulare a pieței care ar trebui luate în considerare de către operatorii locurilor de tranzacționare atunci când examinează tranzacțiile sau ordinele de tranzacționare pentru a stabili dacă se aplică obligația de a informa autoritatea națională competentă relevantă, conform articolului 31 alineatul (2) și articolului 54 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE. În acest scop, referința la un „ordin de tranzacționare” ar trebui să cuprindă toate tipurile de ordine, inclusiv ordinele inițiale, modificările, actualizările și anulările de ordine, indiferent dacă au fost sau nu executate și indiferent de mijloacele utilizate pentru a obține accesul la locul de tranzacționare. |
| --- | --- |

(120)

În ceea ce privește o conduită care poate indica un comportament abuziv inclus în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 596/2014, este, de asemenea, oportun să se stabilească o listă neexhaustivă de semnale de utilizare abuzivă a informațiilor privilegiate și de manipulare a pieței care ar trebui luate în considerare de către operatorii locurilor de tranzacționare atunci când examinează tranzacțiile sau ordinele de tranzacționare pentru a stabili dacă se aplică obligația de a informa autoritatea națională competentă relevantă, conform articolului 31 alineatul (2) și articolului 54 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE. În acest scop, referința la un „ordin de tranzacționare” ar trebui să cuprindă toate tipurile de ordine, inclusiv ordinele inițiale, modificările, actualizările și anulările de ordine, indiferent dacă au fost sau nu executate și indiferent de mijloacele utilizate pentru a obține accesul la locul de tranzacționare.

| (121) | Lista semnalelor de utilizare abuzivă a informațiilor privilegiate și de manipulare a pieței nu ar trebui să fie nici exhaustivă, nici determinantă pentru stabilirea existenței abuzului de piață sau a tentativelor de abuz de piață întrucât fiecare dintre semnale ar putea să nu constituie un abuz de piață sau tentative de abuz de piață, în sine. Este posibil ca tranzacțiile sau ordinele de tranzacționare care corespund unuia sau mai multor semnale să fie efectuate din motive legitime și în conformitate cu regulile locului de tranzacționare. |
| --- | --- |

(121)

Lista semnalelor de utilizare abuzivă a informațiilor privilegiate și de manipulare a pieței nu ar trebui să fie nici exhaustivă, nici determinantă pentru stabilirea existenței abuzului de piață sau a tentativelor de abuz de piață întrucât fiecare dintre semnale ar putea să nu constituie un abuz de piață sau tentative de abuz de piață, în sine. Este posibil ca tranzacțiile sau ordinele de tranzacționare care corespund unuia sau mai multor semnale să fie efectuate din motive legitime și în conformitate cu regulile locului de tranzacționare.

| (122) | Pentru a se asigura transparența față de participanții la piață și, totodată, prevenirea abuzului de piață și păstrarea confidențialității cu privire la identitatea deținătorilor de poziții, publicarea rapoartelor săptămânale agregate privind pozițiile pentru pozițiile menționate la articolul 58 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2014/65/UE ar trebui să se aplice numai contractelor care sunt tranzacționate de un anumit număr de persoane și care depășesc anumite dimensiuni specificate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(122)

Pentru a se asigura transparența față de participanții la piață și, totodată, prevenirea abuzului de piață și păstrarea confidențialității cu privire la identitatea deținătorilor de poziții, publicarea rapoartelor săptămânale agregate privind pozițiile pentru pozițiile menționate la articolul 58 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2014/65/UE ar trebui să se aplice numai contractelor care sunt tranzacționate de un anumit număr de persoane și care depășesc anumite dimensiuni specificate în prezentul regulament.

| (123) | Pentru a garanta că datele de piață sunt furnizate în condiții comerciale rezonabile în mod uniform în Uniune, prezentul regulament precizează condițiile pe care trebuie să le îndeplinească APA-urile și CTP-urile. Aceste condiții au la bază obiectivul de a asigura că obligația de a furniza date de piață în condiții comerciale rezonabile este suficient de clară pentru a permite o aplicare eficace și unitară, care să țină seama, în același timp, de diferențele dintre furnizorii de date în ceea ce privește modelele lor de funcționare și structurile lor de costuri. |
| --- | --- |

(123)

Pentru a garanta că datele de piață sunt furnizate în condiții comerciale rezonabile în mod uniform în Uniune, prezentul regulament precizează condițiile pe care trebuie să le îndeplinească APA-urile și CTP-urile. Aceste condiții au la bază obiectivul de a asigura că obligația de a furniza date de piață în condiții comerciale rezonabile este suficient de clară pentru a permite o aplicare eficace și unitară, care să țină seama, în același timp, de diferențele dintre furnizorii de date în ceea ce privește modelele lor de funcționare și structurile lor de costuri.

| (124) | Pentru a se asigura că tarifele percepute pentru datele de piață sunt stabilite la un nivel rezonabil, îndeplinirea obligației de a furniza date de piață în condiții comerciale rezonabile ar trebui să se bazeze pe un raport rezonabil între prețuri și costul producerii și difuzării datelor respective. Prin urmare, fără a aduce atingere aplicării normelor în materie de concurență, furnizorii de date ar trebui să își stabilească tarifele în funcție de costuri, având totodată dreptul de a obține o marjă rezonabilă, pe baza unor factori precum rata rentabilității comerciale, randamentul costurilor, randamentul activelor de exploatare și rentabilitatea capitalului. În cazul în care furnizorii de date suportă costuri comune pentru furnizarea datelor și a altor servicii, costurile de furnizare a datelor pot include o parte corespunzătoare din costurile care decurg din orice alt serviciu relevant prestat. Dat fiind că specificarea costului exact este foarte complexă, ar trebui să se specifice în schimb metodologiile de alocare și de repartizare a costurilor, lăsând specificarea costurilor respective la latitudinea furnizorilor de date de piață. |
| --- | --- |

(124)

Pentru a se asigura că tarifele percepute pentru datele de piață sunt stabilite la un nivel rezonabil, îndeplinirea obligației de a furniza date de piață în condiții comerciale rezonabile ar trebui să se bazeze pe un raport rezonabil între prețuri și costul producerii și difuzării datelor respective. Prin urmare, fără a aduce atingere aplicării normelor în materie de concurență, furnizorii de date ar trebui să își stabilească tarifele în funcție de costuri, având totodată dreptul de a obține o marjă rezonabilă, pe baza unor factori precum rata rentabilității comerciale, randamentul costurilor, randamentul activelor de exploatare și rentabilitatea capitalului. În cazul în care furnizorii de date suportă costuri comune pentru furnizarea datelor și a altor servicii, costurile de furnizare a datelor pot include o parte corespunzătoare din costurile care decurg din orice alt serviciu relevant prestat. Dat fiind că specificarea costului exact este foarte complexă, ar trebui să se specifice în schimb metodologiile de alocare și de repartizare a costurilor, lăsând specificarea costurilor respective la latitudinea furnizorilor de date de piață.

| (125) | Datele de piață ar trebui furnizate în mod nediscriminatoriu, ceea ce impune ca prețul și celelalte clauze și condiții să fie aceleași pentru toți clienții incluși în aceeași categorie în conformitate cu criterii obiective publicate. |
| --- | --- |

(125)

Datele de piață ar trebui furnizate în mod nediscriminatoriu, ceea ce impune ca prețul și celelalte clauze și condiții să fie aceleași pentru toți clienții incluși în aceeași categorie în conformitate cu criterii obiective publicate.

| (126) | Pentru a permite utilizatorilor de date să obțină date de piață fără a trebui să cumpere și alte servicii, datele de piață ar trebui să fie oferite separat de alte servicii. Pentru a se evita situația în care utilizatorii de date plătesc de mai multe ori pentru aceleași date de piață atunci când cumpără date de la diverși distribuitori de date de piață, datele de piață ar trebui să fie oferite la un preț pe utilizator, cu excepția cazului în care acest lucru ar fi disproporționat în raport cu costurile care decurg din acest mod de oferire a datelor, având în vedere dimensiunea și sfera datelor de piață care sunt oferite de APA și de CTP. |
| --- | --- |

(126)

Pentru a permite utilizatorilor de date să obțină date de piață fără a trebui să cumpere și alte servicii, datele de piață ar trebui să fie oferite separat de alte servicii. Pentru a se evita situația în care utilizatorii de date plătesc de mai multe ori pentru aceleași date de piață atunci când cumpără date de la diverși distribuitori de date de piață, datele de piață ar trebui să fie oferite la un preț pe utilizator, cu excepția cazului în care acest lucru ar fi disproporționat în raport cu costurile care decurg din acest mod de oferire a datelor, având în vedere dimensiunea și sfera datelor de piață care sunt oferite de APA și de CTP.

| (127) | Pentru a permite utilizatorilor de date și autorităților competente să evalueze în mod eficient dacă datele de piață sunt furnizate în condiții comerciale rezonabile, este necesar ca toate condițiile esențiale pentru furnizarea acestora să fie făcute publice. Prin urmare, furnizorii de date ar trebui să facă publice informații cu privire la tarifele lor și la conținutul datelor de piață, precum și cu privire la metodologiile privind tratamentul contabil al costurilor utilizate pentru determinarea costurilor, fără a avea obligația de a face publice costurile efective. |
| --- | --- |

(127)

Pentru a permite utilizatorilor de date și autorităților competente să evalueze în mod eficient dacă datele de piață sunt furnizate în condiții comerciale rezonabile, este necesar ca toate condițiile esențiale pentru furnizarea acestora să fie făcute publice. Prin urmare, furnizorii de date ar trebui să facă publice informații cu privire la tarifele lor și la conținutul datelor de piață, precum și cu privire la metodologiile privind tratamentul contabil al costurilor utilizate pentru determinarea costurilor, fără a avea obligația de a face publice costurile efective.

| (128) | Este oportun să se stabilească criteriile de determinare a situațiilor în care operațiunile unei piețe reglementate, ale unui MTF sau ale unui OTF au o importanță considerabilă într-un stat membru gazdă, astfel încât să se evite crearea obligației pentru un loc de tranzacționare de a se adresa sau de a face obiectul supravegherii mai multor autorități competente, atunci când acest lucru nu ar fi necesar în conformitate cu Directiva 2014/65/UE. În cazul MTF-urilor și al OTF-urilor, este oportun ca numai MTF-urile și OTF-urile care dețin o cotă de piață semnificativă să fie considerate ca având o importanță considerabilă, astfel încât nu orice transfer sau achiziționare a unui MTF sau a unui OTF nesemnificativ din punct de vedere economic să activeze în mod automat obligația adoptării măsurilor de cooperare prevăzute la articolul 79 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(128)

Este oportun să se stabilească criteriile de determinare a situațiilor în care operațiunile unei piețe reglementate, ale unui MTF sau ale unui OTF au o importanță considerabilă într-un stat membru gazdă, astfel încât să se evite crearea obligației pentru un loc de tranzacționare de a se adresa sau de a face obiectul supravegherii mai multor autorități competente, atunci când acest lucru nu ar fi necesar în conformitate cu Directiva 2014/65/UE. În cazul MTF-urilor și al OTF-urilor, este oportun ca numai MTF-urile și OTF-urile care dețin o cotă de piață semnificativă să fie considerate ca având o importanță considerabilă, astfel încât nu orice transfer sau achiziționare a unui MTF sau a unui OTF nesemnificativ din punct de vedere economic să activeze în mod automat obligația adoptării măsurilor de cooperare prevăzute la articolul 79 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE.

| (129) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta). În consecință, prezentul regulament ar trebui interpretat și aplicat în conformitate cu aceste drepturi și principii, în special dreptul la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de a desfășura o activitate comercială, dreptul la protecția consumatorilor și dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil. Orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată în temeiul prezentului regulament ar trebui să se realizeze cu respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie și dreptul la protecția datelor cu caracter personal, în conformitate cu articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și trebuie să fie în conformitate cu Directiva 95/46/CE și cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

(129)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta). În consecință, prezentul regulament ar trebui interpretat și aplicat în conformitate cu aceste drepturi și principii, în special dreptul la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de a desfășura o activitate comercială, dreptul la protecția consumatorilor și dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil. Orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată în temeiul prezentului regulament ar trebui să se realizeze cu respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie și dreptul la protecția datelor cu caracter personal, în conformitate cu articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și trebuie să fie în conformitate cu Directiva 95/46/CE și cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| (130) | ESMA, instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (14), a fost consultată în vederea obținerii unui aviz tehnic. |
| --- | --- |

(130)

ESMA, instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (14), a fost consultată în vederea obținerii unui aviz tehnic.

| (131) | Pentru a permite autorităților competente și firmelor de investiții să se adapteze la noile cerințe cuprinse în prezentul regulament, astfel încât noile cerințe să poată fi aplicate în mod eficient și eficace, data de la care începe să se aplice prezentul regulament ar trebui să fie aliniată la data de începere a aplicării Directivei 2014/65/UE, |
| --- | --- |

(131)

Pentru a permite autorităților competente și firmelor de investiții să se adapteze la noile cerințe cuprinse în prezentul regulament, astfel încât noile cerințe să poată fi aplicate în mod eficient și eficace, data de la care începe să se aplice prezentul regulament ar trebui să fie aliniată la data de începere a aplicării Directivei 2014/65/UE,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Capitolul II și capitolul III secțiunile 1-4 articolul 59 alineatul (4) și articolul 60 și secțiunile 6 și 8 și, în măsura în care se referă la dispozițiile respective, capitolul I, capitolul III secțiunea 9 și capitolul IV din prezentul regulament se aplică societăților de administrare în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Directiva 2009/65/CE și cu articolul 6 alineatul (6) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (15).

(2)   Trimiterile la firmele de investiții includ instituțiile de credit, iar trimiterile la instrumentele financiare includ depozitele structurate în raport cu toate cerințele menționate la articolul 1 alineatul (3) și la articolul 1 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE și cu dispozițiile de punere în aplicare ale acestora prevăzute în prezentul regulament.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „persoană relevantă”, referitor la o firmă de investiții, are una dintre următoarele semnificații:






  (a) | un administrator, un partener sau echivalentul acestuia, un director sau un agent delegat al firmei; |
| --- | --- | --- |

1.

„persoană relevantă”, referitor la o firmă de investiții, are una dintre următoarele semnificații:

(a)

un administrator, un partener sau echivalentul acestuia, un director sau un agent delegat al firmei;

| (b) | un administrator, un partener sau echivalentul acestuia, sau un director al unui agent delegat al firmei; |
| --- | --- |

(b)

un administrator, un partener sau echivalentul acestuia, sau un director al unui agent delegat al firmei;

| (c) | un angajat al firmei sau al unui agent delegat al firmei, precum și orice altă persoană fizică ale cărei servicii sunt puse la dispoziția și sub controlul firmei sau a unui agent delegat al firmei și care este implicată în furnizarea de servicii și activități de investiții de către firmă; |
| --- | --- |

(c)

un angajat al firmei sau al unui agent delegat al firmei, precum și orice altă persoană fizică ale cărei servicii sunt puse la dispoziția și sub controlul firmei sau a unui agent delegat al firmei și care este implicată în furnizarea de servicii și activități de investiții de către firmă;

| (d) | o persoană fizică care, pe baza unui acord de externalizare, este direct implicată în furnizarea de servicii către firma de investiții sau agentul delegat al acesteia în scopul furnizării de servicii și activități de investiții de către firma de investiții; |
| --- | --- |

(d)

o persoană fizică care, pe baza unui acord de externalizare, este direct implicată în furnizarea de servicii către firma de investiții sau agentul delegat al acesteia în scopul furnizării de servicii și activități de investiții de către firma de investiții;

| 2. | „analist financiar” desemnează o persoană relevantă care întocmește partea esențială a cercetării pentru investiții; |
| --- | --- |

2.

„analist financiar” desemnează o persoană relevantă care întocmește partea esențială a cercetării pentru investiții;

| 3. | „externalizare” desemnează un acord de orice tip încheiat între o firmă de investiții și un furnizor de servicii, în temeiul căruia furnizorul de servicii desfășoară un proces, furnizează un serviciu sau efectuează o activitate care, în alte situații, ar fi de resortul firmei de investiții; |
| --- | --- |

3.

„externalizare” desemnează un acord de orice tip încheiat între o firmă de investiții și un furnizor de servicii, în temeiul căruia furnizorul de servicii desfășoară un proces, furnizează un serviciu sau efectuează o activitate care, în alte situații, ar fi de resortul firmei de investiții;

| 3a. | „persoană cu care o persoană relevantă are o relație de rudenie” are una dintre următoarele semnificații:






  (a) | soțul/soția persoanei relevante sau orice alt partener al persoanei în cauză care, în conformitate cu legislația internă, este echivalent soțului/soției; |
| --- | --- | --- |

3a.

„persoană cu care o persoană relevantă are o relație de rudenie” are una dintre următoarele semnificații:

(a)

soțul/soția persoanei relevante sau orice alt partener al persoanei în cauză care, în conformitate cu legislația internă, este echivalent soțului/soției;

| (b) | un copil natural sau vitreg aflat în întreținerea persoanei relevante; |
| --- | --- |

(b)

un copil natural sau vitreg aflat în întreținerea persoanei relevante;

| (c) | orice altă rudă a persoanei relevante care la data tranzacției personale în cauză locuia în aceeași locuință cu persoana relevantă de cel puțin un an; |
| --- | --- |

(c)

orice altă rudă a persoanei relevante care la data tranzacției personale în cauză locuia în aceeași locuință cu persoana relevantă de cel puțin un an;

| 4. | „operațiune de finanțare prin instrumente financiare” înseamnă o operațiune de finanțare prin instrumente financiare astfel cum este definită la articolul 3 punctul 11 din Regulamentul (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului (16); |
| --- | --- |

4.

„operațiune de finanțare prin instrumente financiare” înseamnă o operațiune de finanțare prin instrumente financiare astfel cum este definită la articolul 3 punctul 11 din Regulamentul (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului (16);

16

| 5. | „remunerație” înseamnă toate formele de plăți sau beneficii financiare sau nefinanciare furnizate direct sau indirect de firme persoanelor relevante atunci când furnizează servicii de investiții sau servicii auxiliare clienților; |
| --- | --- |

5.

„remunerație” înseamnă toate formele de plăți sau beneficii financiare sau nefinanciare furnizate direct sau indirect de firme persoanelor relevante atunci când furnizează servicii de investiții sau servicii auxiliare clienților;

| 6. | „marfă” înseamnă orice bun de natură fungibilă care poate fi livrat, inclusiv metale și minereurile și aliajele acestora, produse agricole și energie, precum electricitatea. |
| --- | --- |

6.

„marfă” înseamnă orice bun de natură fungibilă care poate fi livrat, inclusiv metale și minereurile și aliajele acestora, produse agricole și energie, precum electricitatea.

Articolul 3

Condiții aplicabile furnizării de informații

(1)   Atunci când, în sensul prezentului regulament, se solicită furnizarea de informații pe un suport durabil, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 62 din Directiva 2014/65/UE, firmele de investiții au dreptul să furnizeze informațiile respective pe un alt suport durabil decât pe suport de hârtie numai în cazul în care:

| (a) | furnizarea informațiilor în cauză pe suportul respectiv este adaptată contextului în care se desfășoară sau urmează să se desfășoare activitatea comercială între firmă și client; și |
| --- | --- |

(a)

furnizarea informațiilor în cauză pe suportul respectiv este adaptată contextului în care se desfășoară sau urmează să se desfășoare activitatea comercială între firmă și client; și

| (b) | persoana căreia urmează să i se furnizeze informațiile respective alege în mod expres ca informațiile să fie furnizate pe acest alt suport durabil atunci când are opțiunea de a alege între informații pe suport de hârtie și informații pe alt tip de suport. |
| --- | --- |

(b)

persoana căreia urmează să i se furnizeze informațiile respective alege în mod expres ca informațiile să fie furnizate pe acest alt suport durabil atunci când are opțiunea de a alege între informații pe suport de hârtie și informații pe alt tip de suport.

(2)   Atunci când, în temeiul articolelor 46, 47, 48, 49, 50 sau al articolului 66 alineatul (3) din prezentul regulament, o firmă de investiții furnizează informații unui client prin intermediul unui site web, iar informațiile respective nu se adresează personal clientului, firmele de investiții se asigură că se îndeplinesc următoarele condiții:

| (a) | furnizarea informațiilor în cauză pe suportul respectiv este adaptată contextului în care se desfășoară sau urmează să se desfășoare activitatea comercială între firmă și client; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea informațiilor în cauză pe suportul respectiv este adaptată contextului în care se desfășoară sau urmează să se desfășoare activitatea comercială între firmă și client;

| (b) | clientul este de acord în mod expres cu furnizarea informațiilor în cauză în formatul respectiv; |
| --- | --- |

(b)

clientul este de acord în mod expres cu furnizarea informațiilor în cauză în formatul respectiv;

| (c) | clientului i se notifică pe cale electronică adresa site-ului web și locul de pe site unde se pot accesa informațiile; |
| --- | --- |

(c)

clientului i se notifică pe cale electronică adresa site-ului web și locul de pe site unde se pot accesa informațiile;

| (d) | informațiile sunt la zi; |
| --- | --- |

(d)

informațiile sunt la zi;

| (e) | informațiile sunt accesibile permanent prin intermediul site-ului web pe toată perioada de care clientul are nevoie în mod rezonabil pentru a le studia. |
| --- | --- |

(e)

informațiile sunt accesibile permanent prin intermediul site-ului web pe toată perioada de care clientul are nevoie în mod rezonabil pentru a le studia.

(3)   În sensul prezentului articol, furnizarea de informații prin intermediul comunicațiilor electronice se consideră adaptată contextului în care se desfășoară sau urmează să se desfășoare operațiunea între firmă și client în cazul în care există dovezi că respectivul client are acces la internet în mod regulat. O astfel de dovadă o reprezintă furnizarea de către client a unei adrese de e-mail pentru desfășurarea activității comerciale respective.

Articolul 4

Furnizarea ocazională a serviciilor de investiții

[Articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

În sensul derogării prevăzute la articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2014/65/UE, se consideră că un serviciu de investiții este furnizat ocazional în cadrul unei activități profesionale atunci când se îndeplinesc următoarele condiții:

| (a) | există o legătură strânsă și concretă între activitatea profesională și furnizarea serviciului de investiții către același client, astfel încât serviciul de investiții poate fi considerat auxiliar în raport cu activitatea profesională principală; |
| --- | --- |

(a)

există o legătură strânsă și concretă între activitatea profesională și furnizarea serviciului de investiții către același client, astfel încât serviciul de investiții poate fi considerat auxiliar în raport cu activitatea profesională principală;

| (b) | furnizarea de servicii de investiții clienților activității profesionale principale nu are drept scop constituirea unei surse sistematice de venit pentru persoana care desfășoară activitatea profesională respectivă; și |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de servicii de investiții clienților activității profesionale principale nu are drept scop constituirea unei surse sistematice de venit pentru persoana care desfășoară activitatea profesională respectivă; și

| (c) | persoana care desfășoară activitatea profesională respectivă nu comercializează și nici nu își promovează în vreun alt fel capacitatea de a furniza servicii de investiții, cu excepția cazului în care clienții sunt informați că aceste servicii sunt auxiliare activității profesionale principale. |
| --- | --- |

(c)

persoana care desfășoară activitatea profesională respectivă nu comercializează și nici nu își promovează în vreun alt fel capacitatea de a furniza servicii de investiții, cu excepția cazului în care clienții sunt informați că aceste servicii sunt auxiliare activității profesionale principale.

Articolul 5

Produsele energetice angro care trebuie decontate prin livrare fizică

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 2 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În sensul secțiunii C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE, un produs energetic angro trebuie decontat prin livrare fizică atunci când sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | dispozițiile contractuale garantează faptul că părțile contractante au prevăzut mecanisme proporționate care să le permită să livreze sau să recepționeze marfa suport; se consideră că un acord de echilibrare cu operatorul de transport și de sistem din domeniul energiei electrice și al gazelor este proporționat atunci când părțile la acord au obligația de a asigura livrarea fizică a energiei electrice sau a gazelor; |
| --- | --- |

(a)

dispozițiile contractuale garantează faptul că părțile contractante au prevăzut mecanisme proporționate care să le permită să livreze sau să recepționeze marfa suport; se consideră că un acord de echilibrare cu operatorul de transport și de sistem din domeniul energiei electrice și al gazelor este proporționat atunci când părțile la acord au obligația de a asigura livrarea fizică a energiei electrice sau a gazelor;

| (b) | contractul stabilește pentru părțile contractante obligații necondiționate, nelimitate și executorii privind livrarea și recepționarea mărfii suport; |
| --- | --- |

(b)

contractul stabilește pentru părțile contractante obligații necondiționate, nelimitate și executorii privind livrarea și recepționarea mărfii suport;

| (c) | niciuna dintre părți nu poate înlocui livrarea fizică cu decontarea în numerar; |
| --- | --- |

(c)

niciuna dintre părți nu poate înlocui livrarea fizică cu decontarea în numerar;

| (d) | fără a se aduce atingere drepturilor părților contractante, obligațiile prevăzute în contract nu se pot compensa cu obligații care decurg din alte contracte încheiate între părțile în cauză pentru a compensa obligațiile privind plata în numerar. |
| --- | --- |

(d)

fără a se aduce atingere drepturilor părților contractante, obligațiile prevăzute în contract nu se pot compensa cu obligații care decurg din alte contracte încheiate între părțile în cauză pentru a compensa obligațiile privind plata în numerar.

În sensul literei (d), compensarea operațională pe piețele de energie electrică și gaze nu se consideră compensare a obligațiilor prevăzute într-un contract cu obligații care decurg din alte contracte.

(2)   Prin compensare operațională se înțelege desemnarea cantităților de energie electrică și gaze care trebuie introduse în rețea atunci când acest lucru este impus de normele sau prin cererile unui operator de transport și de sistem, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 4 din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17), pentru o entitate care efectuează o funcție echivalentă cu cea a unui operator de transport și de sistem la nivel național. Desemnarea cantităților pe baza compensării operaționale nu este la latitudinea părților contractante.

(3)   În sensul secțiunii C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE, cazurile de forță majoră includ orice eveniment excepțional sau orice serie de circumstanțe care nu se află sub controlul părților contractante pe care părțile contractante nu le-ar fi putut prevedea sau evita în mod rezonabil prin exercitarea diligenței adecvate și rezonabile și care împiedică una dintre părțile contractante sau ambele părți contractante să își îndeplinească obligațiile contractuale.

(4)   În sensul secțiunii C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE, incapacitatea de a livra cu bună credință include orice eveniment sau orice serie de circumstanțe care nu se califică drept cazuri de forță majoră în sensul alineatului (3) care sunt definite în mod obiectiv și expres în clauzele contractuale pentru una dintre părțile contractante sau pentru ambele părți contractante care acționează cu bună credință, care nu le permit acestora să își îndeplinească obligațiile contractuale.

(5)   Existența unui caz de forță majoră sau a incapacității de a livra cu bună credință nu împiedică „decontarea prin livrare fizică” a contractului, în sensul secțiunii C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE.

(6)   Existența unor clauze privind neîndeplinirea obligațiilor care prevăd că o parte are dreptul la o compensație financiară în caz de neexecutare sau de executare defectuoasă a contractului nu înseamnă că, în sensul secțiunii C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE, contractul nu este considerat „decontat prin livrare fizică”.

(7)   Printre metodele de livrare pentru contractele care sunt considerate a fi „decontate prin livrare fizică” în sensul secțiunii C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE se numără cel puțin:

| (a) | livrarea fizică a mărfurilor relevante respective; |
| --- | --- |

(a)

livrarea fizică a mărfurilor relevante respective;

| (b) | eliberarea unui document care conferă un drept de proprietate sau un drept similar asupra mărfurilor relevante sau asupra cantității relevante din mărfurile respective; |
| --- | --- |

(b)

eliberarea unui document care conferă un drept de proprietate sau un drept similar asupra mărfurilor relevante sau asupra cantității relevante din mărfurile respective;

| (c) | alte metode de realizare a transferului dreptului de proprietate sau a unui drept similar pentru cantitatea relevantă de mărfuri, fără a le livra fizic, inclusiv notificarea, programarea sau desemnarea către operatorul unei rețele de furnizare de energie, care conferă beneficiarului dreptul la cantitatea relevantă de bunuri. |
| --- | --- |

(c)

alte metode de realizare a transferului dreptului de proprietate sau a unui drept similar pentru cantitatea relevantă de mărfuri, fără a le livra fizic, inclusiv notificarea, programarea sau desemnarea către operatorul unei rețele de furnizare de energie, care conferă beneficiarului dreptul la cantitatea relevantă de bunuri.

Articolul 6

Contracte derivate pe energie referitoare la țiței, la cărbune și la produse energetice angro

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 2 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În sensul secțiunii C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE, contractele derivate pe energie privind țițeiul sunt contracte care au ca active suport: uleiul mineral, indiferent de descriere, gazele petroliere, în formă lichidă sau sub formă de vapori, inclusiv produsele, componentele și produsele derivate din țiței și combustibilii pe bază de țiței utilizați în transporturi, inclusiv cei cu aditivi biocombustibili.

(2)   În sensul secțiunii C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE, contractele derivate pe energie privind cărbunii sunt contracte care au ca active suport: cărbunii, definiți ca substanță minerală combustibilă de culoare neagră sau maro închis, care constau într-o materie vegetală carbonizată, utilizată drept carburant.

(3)   În sensul secțiunii C punctul 6 din anexa I la Directiva 2014/65/UE, contractele derivate care au caracteristicile unor produse energetice angro, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 sunt instrumente financiare derivate care au ca active suport energia electrică sau gazele naturale, în conformitate cu articolul 2 punctul 4 literele (b) și (d) din regulamentul respectiv.

Articolul 7

Alte instrumente financiare derivate

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 2 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În sensul secțiunii C punctul 7 din anexa I la Directiva 2014/65/UE, se consideră că un contract care nu este contract spot în sensul alineatului (2) și care nu este un contract în scopuri comerciale în sensul alineatului (4) are caracteristicile altor instrumente financiare derivate atunci când îndeplinește următoarele condiții:

| (a) | îndeplinește unul dintre următoarele criterii:






  (i) | se tranzacționează într-un loc de tranzacționare dintr-o țară terță care îndeplinește o funcție similară cu cea a unei piețe reglementate, a unui MTF sau a unui OTF; |
| --- | --- | --- |

(a)

îndeplinește unul dintre următoarele criterii:

(i)

se tranzacționează într-un loc de tranzacționare dintr-o țară terță care îndeplinește o funcție similară cu cea a unei piețe reglementate, a unui MTF sau a unui OTF;

| (ii) | se prevede expres că trebuie tranzacționat pe o piață reglementată, un MTF, un OTF sau un loc de tranzacționare dintr-o țară terță sau face obiectul normelor unei piețe reglementate, a unui MTF, a unui OTF sau a unui loc de tranzacționare dintr-o țară terță; |
| --- | --- |

(ii)

se prevede expres că trebuie tranzacționat pe o piață reglementată, un MTF, un OTF sau un loc de tranzacționare dintr-o țară terță sau face obiectul normelor unei piețe reglementate, a unui MTF, a unui OTF sau a unui loc de tranzacționare dintr-o țară terță;

| (iii) | este echivalent unui contract tranzacționat pe o piață reglementată, un MTF, un OTF sau într-un loc de tranzacționare dintr-o țară terță în ceea ce privește prețul, lotul, termenul de livrare sau alte clauze contractuale; |
| --- | --- |

(iii)

este echivalent unui contract tranzacționat pe o piață reglementată, un MTF, un OTF sau într-un loc de tranzacționare dintr-o țară terță în ceea ce privește prețul, lotul, termenul de livrare sau alte clauze contractuale;

| (b) | contractul este standardizat, astfel încât prețul, lotul, termenul de livrare și celelalte clauze se stabilesc, în principal, prin raportare la prețurile publicate periodic, la loturile standard sau la termenele standard de livrare. |
| --- | --- |

(b)

contractul este standardizat, astfel încât prețul, lotul, termenul de livrare și celelalte clauze se stabilesc, în principal, prin raportare la prețurile publicate periodic, la loturile standard sau la termenele standard de livrare.

(2)   În sensul alineatului (1), un contract spot este un contract de vânzare a unei mărfi, a unui activ sau a unui drept, ale cărui clauze prevăd efectuarea livrării în termenul cel mai mare dintre cele două enumerate mai jos:

| (a) | în 2 zile de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

în 2 zile de tranzacționare;

| (b) | în perioada acceptată în general pe piața respectivei mărfi, activ sau drept ca perioadă standard de livrare. |
| --- | --- |

(b)

în perioada acceptată în general pe piața respectivei mărfi, activ sau drept ca perioadă standard de livrare.

Un contract nu este considerat contract spot dacă, indiferent de clauzele sale explicite, există o înțelegere între părțile contractante conform căreia livrarea activului suport se amână și nu se efectuează în termenul menționat la alineatul (2).

(3)   În sensul secțiunii C punctul 10 din anexa I la Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (18), se consideră că un contract derivat referitor la un activ suport menționat în secțiunea respectivă sau la articolul 8 din prezentul regulament are caracteristicile altor instrumente financiare derivate atunci când se respectă una dintre următoarele condiții:

| (a) | contractul respectiv este decontat în numerar sau poate fi decontat în numerar, la exercitarea opțiunii uneia sau a mai multora dintre părți, din alte motive decât neîndeplinirea obligațiilor sau existența unui alt incident care conduce la reziliere; |
| --- | --- |

(a)

contractul respectiv este decontat în numerar sau poate fi decontat în numerar, la exercitarea opțiunii uneia sau a mai multora dintre părți, din alte motive decât neîndeplinirea obligațiilor sau existența unui alt incident care conduce la reziliere;

| (b) | se tranzacționează pe o piață reglementată, un MTF, un OTF sau într-un loc de tranzacționare dintr-o țară terță care îndeplinește o funcție similară cu cea a unei piețe reglementate, a unui MTF sau a unui OTF; |
| --- | --- |

(b)

se tranzacționează pe o piață reglementată, un MTF, un OTF sau într-un loc de tranzacționare dintr-o țară terță care îndeplinește o funcție similară cu cea a unei piețe reglementate, a unui MTF sau a unui OTF;

| (c) | condițiile prevăzute la alineatul (1) sunt respectate cu privire la contractul respectiv. |
| --- | --- |

(c)

condițiile prevăzute la alineatul (1) sunt respectate cu privire la contractul respectiv.

(4)   Se consideră că un contract se încheie în scopuri comerciale în sensul secțiunii C punctul 7 din anexa I la Directiva 2014/65/UE și neavând caracteristicile altor instrumente financiare derivate în sensul secțiunii C punctele 7 și 10 din anexa respectivă atunci când sunt îndeplinite ambele condiții de mai jos:

| (a) | aceasta se încheie cu sau de către un operator sau administrator al unei rețele de transport al energiei, al unui mecanism de echilibrare a energiei sau al unei rețele de conducte; |
| --- | --- |

(a)

aceasta se încheie cu sau de către un operator sau administrator al unei rețele de transport al energiei, al unui mecanism de echilibrare a energiei sau al unei rețele de conducte;

| (b) | este necesară menținerea unui echilibru între resursele de energie și energia utilizată la un moment dat, inclusiv atunci când capacitatea de rezervă contractată de un operator de transport și de sistem de energie electrică, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 4 din Directiva 2009/72/CE, este transferată de la un furnizor de servicii de echilibrare care îndeplinește condițiile preliminare la altul, cu consimțământul operatorului de sistem de transport relevant. |
| --- | --- |

(b)

este necesară menținerea unui echilibru între resursele de energie și energia utilizată la un moment dat, inclusiv atunci când capacitatea de rezervă contractată de un operator de transport și de sistem de energie electrică, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 4 din Directiva 2009/72/CE, este transferată de la un furnizor de servicii de echilibrare care îndeplinește condițiile preliminare la altul, cu consimțământul operatorului de sistem de transport relevant.

Articolul 8

Instrumentele financiare derivate prevăzute în secțiunea C punctul 10 din anexa I la Directiva 2014/65/UE

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 2 din Directiva 2014/65/UE]

Pe lângă contractele derivate menționate în mod explicit în secțiunea C punctul 10 din anexa I la Directiva 2014/65/UE, un contract derivat respectă dispozițiile din secțiunea respectivă atunci când respectă criteriile stabilite în secțiunea respectivă și la articolul 7 alineatul (3) din prezentul regulament și se referă la unul din următoarele elemente:

| (a) | lărgimea benzii de telecomunicații; |
| --- | --- |

(a)

lărgimea benzii de telecomunicații;

| (b) | capacitatea de depozitare a mărfurilor; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea de depozitare a mărfurilor;

| (c) | capacitatea de transmitere sau de transport a mărfurilor, prin cablu, conducte sau alte mijloace, cu excepția drepturilor de transport legate de capacitățile interzonale de transportare a energiei electrice atunci când contractele se încheie, pe piața primară, cu sau prin intermediul unui operator de transport și de sistem sau a oricărei persoane care acționează ca furnizor de servicii în numele său pentru alocarea capacității de transport; |
| --- | --- |

(c)

capacitatea de transmitere sau de transport a mărfurilor, prin cablu, conducte sau alte mijloace, cu excepția drepturilor de transport legate de capacitățile interzonale de transportare a energiei electrice atunci când contractele se încheie, pe piața primară, cu sau prin intermediul unui operator de transport și de sistem sau a oricărei persoane care acționează ca furnizor de servicii în numele său pentru alocarea capacității de transport;

| (d) | un certificat, un credit, o licență, un drept sau alt activ similar direct legat de furnizarea, distribuția sau consumul de energie provenind din resurse regenerabile, cu excepția cazului în care contractul intră deja în domeniul de aplicare al secțiunii C din anexa I la Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(d)

un certificat, un credit, o licență, un drept sau alt activ similar direct legat de furnizarea, distribuția sau consumul de energie provenind din resurse regenerabile, cu excepția cazului în care contractul intră deja în domeniul de aplicare al secțiunii C din anexa I la Directiva 2014/65/UE;

| (e) | o variabilă geologică sau ecologică ori o altă variabilă fizică, cu excepția cazului în care contractul se referă la unități recunoscute ca fiind în conformitate cu cerințele Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19); |
| --- | --- |

(e)

o variabilă geologică sau ecologică ori o altă variabilă fizică, cu excepția cazului în care contractul se referă la unități recunoscute ca fiind în conformitate cu cerințele Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19);

19

| (f) | un alt activ sau drept de natură fungibilă, altul decât dreptul de primire a unui serviciu, care poate fi transferat; |
| --- | --- |

(f)

un alt activ sau drept de natură fungibilă, altul decât dreptul de primire a unui serviciu, care poate fi transferat;

| (g) | un indice sau o măsură privind prețul, valoarea sau volumul tranzacțiilor cu orice activ, drept, serviciu sau obligație; |
| --- | --- |

(g)

un indice sau o măsură privind prețul, valoarea sau volumul tranzacțiilor cu orice activ, drept, serviciu sau obligație;

| (h) | un indice sau o măsură bazată pe statistici actuariale. |
| --- | --- |

(h)

un indice sau o măsură bazată pe statistici actuariale.

Articolul 9

Consultanță de investiții

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 4 din Directiva 2014/65/UE]

În sensul definiției „consultanță de investiții” de la articolul 4 alineatul (1) punctul 4 din Directiva 2014/65/UE, o recomandare personală înseamnă o recomandare făcută unei persoane în calitatea acesteia de investitor sau potențial investitor sau în calitatea acesteia de agent al unui investitor sau al unui potențial investitor.

Recomandarea respectivă se prezintă ca fiind adecvată pentru persoana în cauză sau se bazează pe o examinare a particularităților persoanei respective și constituie o recomandare pentru a efectua una din următoarele operațiuni:

| (a) | cumpărarea, vânzarea, subscrierea, schimbul, răscumpărarea sau deținerea unui anumit instrument financiar; |
| --- | --- |

(a)

cumpărarea, vânzarea, subscrierea, schimbul, răscumpărarea sau deținerea unui anumit instrument financiar;

| (b) | exercitarea sau neexercitarea unui drept conferit de un anumit instrument financiar privind cumpărarea, vânzarea, subscrierea, schimbul sau răscumpărarea unui instrument financiar. |
| --- | --- |

(b)

exercitarea sau neexercitarea unui drept conferit de un anumit instrument financiar privind cumpărarea, vânzarea, subscrierea, schimbul sau răscumpărarea unui instrument financiar.

O recomandare nu este considerată o recomandare personală dacă este destinată exclusiv publicului.

Articolul 10

Caracteristicile altor contracte derivate referitoare la monede

(1)   În sensul secțiunii C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE, alte contracte derivate referitoare la monede nu reprezintă un instrument financiar în cazul în care contractul este:

| (a) | un contract spot în sensul alineatului (2) din prezentul articol; sau |
| --- | --- |

(a)

un contract spot în sensul alineatului (2) din prezentul articol; sau

| (b) | un mijloc de plată:






  (i) | care trebuie să fie decontat fizic din alte motive decât neîndeplinirea obligațiilor sau existența unui alt eveniment care conduce la reziliere; |
| --- | --- | --- |

(b)

un mijloc de plată:

(i)

care trebuie să fie decontat fizic din alte motive decât neîndeplinirea obligațiilor sau existența unui alt eveniment care conduce la reziliere;

| (ii) | încheiat de cel puțin o persoană care nu este o contraparte financiară, în sensul articolului 2 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (20); |
| --- | --- |

(ii)

încheiat de cel puțin o persoană care nu este o contraparte financiară, în sensul articolului 2 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (20);

| (iii) | încheiat pentru a facilita plata bunurilor, serviciilor sau investițiilor directe care pot fi identificate; și |
| --- | --- |

(iii)

încheiat pentru a facilita plata bunurilor, serviciilor sau investițiilor directe care pot fi identificate; și

| (iv) | nu este tranzacționat într-un loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

(iv)

nu este tranzacționat într-un loc de tranzacționare.

(2)   În sensul alineatului (1), un contract spot este un contract de schimb al unei monede cu o altă monedă, ale cărui clauze prevăd efectuarea livrării în cel mai lung dintre cele două termene menționate în continuare:

| (a) | 2 zile de tranzacționare pentru orice pereche de monede importante prevăzute la alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

2 zile de tranzacționare pentru orice pereche de monede importante prevăzute la alineatul (3);

| (b) | pentru orice pereche de monede în care cel puțin una dintre monede nu este o monedă importantă, 2 zile de tranzacționare, sau, dacă este mai lungă, perioada acceptată în general pe piața respectivei perechi de monede ca fiind perioada standard de livrare; |
| --- | --- |

(b)

pentru orice pereche de monede în care cel puțin una dintre monede nu este o monedă importantă, 2 zile de tranzacționare, sau, dacă este mai lungă, perioada acceptată în general pe piața respectivei perechi de monede ca fiind perioada standard de livrare;

| (c) | în cazul în care contractul de schimb ale acestor monede este utilizat în principal în scopul vânzării sau al achiziționării unei valori mobiliare sau unui titlu de participare dintr-un organism de plasament colectiv, perioada acceptată în general pe piață pentru decontarea valorii mobiliare sau a unității dintr-un organism de plasament colectiv ca perioadă standard de livrare sau 5 zile de tranzacționare, oricare dintre aceste perioade este mai scurtă. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care contractul de schimb ale acestor monede este utilizat în principal în scopul vânzării sau al achiziționării unei valori mobiliare sau unui titlu de participare dintr-un organism de plasament colectiv, perioada acceptată în general pe piață pentru decontarea valorii mobiliare sau a unității dintr-un organism de plasament colectiv ca perioadă standard de livrare sau 5 zile de tranzacționare, oricare dintre aceste perioade este mai scurtă.

Un contract nu este considerat contract spot atunci când, indiferent de clauzele sale explicite, există o înțelegere între părțile contractuale ca livrarea monedei să se amâne și să nu se efectueze în perioada prevăzută la primul paragraf.

(3)   Monedele importante în sensul alineatului (2) sunt doar dolarul american, euro, yenul japonez, lira sterlină, dolarul australian, francul elvețian, dolarul canadian, dolarul din Hong Kong, coroana suedeză, dolarul neozeelandez, dolarul singaporez, coroana norvegiană, pesoul mexican, kuna croată, leva bulgară, coroana cehă, coroana daneză, forintul maghiar, zlotul polonez și leul românesc.

(4)   În sensul alineatului (2), o zi de tranzacționare înseamnă orice zi de tranzacționare normală în jurisdicțiile celor două monede care sunt schimbate în temeiul unui contract de schimb între aceste monede și în jurisdicția unei a treia monede în cazul în care se îndeplinește una dintre condițiile următoare:

| (a) | schimbul monedelor respective presupune convertirea acestora prin intermediul celei de a treia monede din motive de lichiditate; |
| --- | --- |

(a)

schimbul monedelor respective presupune convertirea acestora prin intermediul celei de a treia monede din motive de lichiditate;

| (b) | perioada de livrare standard pentru schimbul acestor monede face trimitere la jurisdicția celei de a treia monede. |
| --- | --- |

(b)

perioada de livrare standard pentru schimbul acestor monede face trimitere la jurisdicția celei de a treia monede.

Articolul 11

Instrumentele pieței monetare

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 17 din Directiva 2014/65/UE]

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 17 din Directiva 2014/65/UE, printre instrumentele pieței monetare se numără bonuri de trezorerie, certificate de depozit, efecte de comerț și alte instrumente cu caracteristici în esență echivalente, care au următoarele caracteristici:

| (a) | au o valoare care poate fi determinată în orice moment; |
| --- | --- |

(a)

au o valoare care poate fi determinată în orice moment;

| (b) | nu sunt instrumente financiare derivate; |
| --- | --- |

(b)

nu sunt instrumente financiare derivate;

| (c) | au o scadență la emitere de cel mult 397 de zile. |
| --- | --- |

(c)

au o scadență la emitere de cel mult 397 de zile.

Articolul 12

Operatori independenți pentru acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă, certificate și alte instrumente financiare similare

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE]

Se consideră că o firmă de investiții este un operator independent în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE pentru fiecare acțiune, certificat de depozit, fond tranzacționat la bursă (ETF), certificat sau alt instrument financiar similar atunci când firma efectuează operațiuni pe cont propriu, în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | în mod frecvent și sistematic cu instrumentul financiar pentru care există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni:






  (i) | numărul de tranzacții extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin 0,4 % din numărul total de tranzacții cu instrumentul financiar relevant executate în Uniune, în orice loc de tranzacționare sau piață extrabursieră, în aceeași perioadă; |
| --- | --- | --- |

(a)

în mod frecvent și sistematic cu instrumentul financiar pentru care există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni:

(i)

numărul de tranzacții extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin 0,4 % din numărul total de tranzacții cu instrumentul financiar relevant executate în Uniune, în orice loc de tranzacționare sau piață extrabursieră, în aceeași perioadă;

| (ii) | tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților cu instrumentul financiar respectiv au loc, în medie, în fiecare zi; |
| --- | --- |

(ii)

tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților cu instrumentul financiar respectiv au loc, în medie, în fiecare zi;

| (b) | în mod frecvent și sistematic cu instrumentul financiar pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților au avut loc, în medie, zilnic; |
| --- | --- |

(b)

în mod frecvent și sistematic cu instrumentul financiar pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților au avut loc, în medie, zilnic;

| (c) | în mod substanțial cu instrumentul financiar atunci când dimensiunea tranzacționării extrabursiere pe care aceasta a efectuat-o în ultimele 6 luni pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin:






  (i) | 15 % din totalul cifrei de afaceri al tranzacțiilor cu respectivul instrument financiar pe care firma de investiții le-a executat pe cont propriu sau în numele clienților într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră; |
| --- | --- | --- |

(c)

în mod substanțial cu instrumentul financiar atunci când dimensiunea tranzacționării extrabursiere pe care aceasta a efectuat-o în ultimele 6 luni pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin:

(i)

15 % din totalul cifrei de afaceri al tranzacțiilor cu respectivul instrument financiar pe care firma de investiții le-a executat pe cont propriu sau în numele clienților într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră;

| (ii) | 0,4 % din totalul cifrei de afaceri al tranzacțiilor cu respectivul instrument financiar executate în Uniune într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră. |
| --- | --- |

(ii)

0,4 % din totalul cifrei de afaceri al tranzacțiilor cu respectivul instrument financiar executate în Uniune într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră.

Articolul 13

Operatori independenți pentru obligațiuni

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE]

Se consideră că o firmă de investiții este un operator independent în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE pentru toate obligațiunile care aparțin unei clase de obligațiuni emise de către aceeași entitate sau de oricare entitate din cadrul aceluiași grup în cazul în care, în legătură cu orice astfel de obligațiune, firma efectuează operațiuni pe cont propriu, în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | în mod frecvent și sistematic cu obligațiunile pentru care există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni:






  (i) | numărul de tranzacții extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin 2,5 % din numărul total de tranzacții cu obligațiunile relevante executate în Uniune, în orice loc de tranzacționare sau piață extrabursieră, în aceeași perioadă; |
| --- | --- | --- |

(a)

în mod frecvent și sistematic cu obligațiunile pentru care există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni:

(i)

numărul de tranzacții extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin 2,5 % din numărul total de tranzacții cu obligațiunile relevante executate în Uniune, în orice loc de tranzacționare sau piață extrabursieră, în aceeași perioadă;

| (ii) | tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților cu instrumentul financiar respectiv au loc, în medie, o dată pe săptămână; |
| --- | --- |

(ii)

tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților cu instrumentul financiar respectiv au loc, în medie, o dată pe săptămână;

| (b) | în mod frecvent și sistematic cu obligațiunile pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților au loc, în medie, o dată pe săptămână; |
| --- | --- |

(b)

în mod frecvent și sistematic cu obligațiunile pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților au loc, în medie, o dată pe săptămână;

| (c) | în mod substanțial cu obligațiunile atunci când dimensiunea tranzacționării extrabursiere pe care aceasta a efectuat-o în ultimele 6 luni pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin oricare dintre următoarele:






  (i) | 25 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu obligațiunile respective pe care firma de investiții le-a executat pe cont propriu sau în numele clienților într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră; |
| --- | --- | --- |

(c)

în mod substanțial cu obligațiunile atunci când dimensiunea tranzacționării extrabursiere pe care aceasta a efectuat-o în ultimele 6 luni pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin oricare dintre următoarele:

(i)

25 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu obligațiunile respective pe care firma de investiții le-a executat pe cont propriu sau în numele clienților într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră;

| (ii) | 1 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu obligațiunile respective executate în Uniune într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră. |
| --- | --- |

(ii)

1 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu obligațiunile respective executate în Uniune într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră.

Articolul 14

Operatori independenți pentru produse financiare structurate

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE]

Se consideră că o firmă de investiții este un operator independent în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE pentru toate produsele financiare structurate care aparțin unei clase de produse financiare structurate emise de către aceeași entitate sau de oricare entitate din cadrul aceluiași grup în cazul în care, în legătură cu orice astfel de produs financiar structurat, firma efectuează operațiuni pe cont propriu, în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | în mod frecvent și sistematic cu produsele financiare structurate pentru care există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni:






  (i) | numărul de tranzacții extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin 4 % din numărul total de tranzacții cu produsele financiare structurate relevante executate în Uniune, în orice loc de tranzacționare sau piață extrabursieră, în aceeași perioadă; |
| --- | --- | --- |

(a)

în mod frecvent și sistematic cu produsele financiare structurate pentru care există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni:

(i)

numărul de tranzacții extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin 4 % din numărul total de tranzacții cu produsele financiare structurate relevante executate în Uniune, în orice loc de tranzacționare sau piață extrabursieră, în aceeași perioadă;

| (ii) | tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților cu instrumentul financiar respectiv au loc, în medie, o dată pe săptămână; |
| --- | --- |

(ii)

tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților cu instrumentul financiar respectiv au loc, în medie, o dată pe săptămână;

| (b) | în mod frecvent și sistematic cu produsele financiare structurate pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților au avut loc, în medie, o dată pe săptămână; |
| --- | --- |

(b)

în mod frecvent și sistematic cu produsele financiare structurate pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților au avut loc, în medie, o dată pe săptămână;

| (c) | în mod substanțial cu produsele financiare structurate atunci când dimensiunea tranzacționării extrabursiere pe care aceasta a efectuat-o în ultimele 6 luni pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin oricare dintre următoarele:






  (i) | 30 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu produsele financiare structurate respective pe care firma de investiții le-a executat pe cont propriu sau în numele clienților într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră; |
| --- | --- | --- |

(c)

în mod substanțial cu produsele financiare structurate atunci când dimensiunea tranzacționării extrabursiere pe care aceasta a efectuat-o în ultimele 6 luni pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin oricare dintre următoarele:

(i)

30 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu produsele financiare structurate respective pe care firma de investiții le-a executat pe cont propriu sau în numele clienților într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră;

| (ii) | 2,25 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu produsele financiare structurate respective executate în Uniune într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră. |
| --- | --- |

(ii)

2,25 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu produsele financiare structurate respective executate în Uniune într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră.

Articolul 15

Operatori independenți pentru instrumente financiare derivate

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE]

Se consideră că o firmă de investiții este un operator independent în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE pentru toate instrumentele financiare derivate care aparțin unei clase de instrumente financiare derivate în cazul în care, în legătură cu orice astfel de instrument financiar derivat, firma efectuează operațiuni pe cont propriu, în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | în mod frecvent și sistematic cu instrumentele financiare derivate pentru care există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni:






  (i) | numărul de tranzacții extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin 2,5 % din numărul total de tranzacții efectuate cu clasa respectivă de instrumente financiare derivate, executate în Uniune, în orice loc de tranzacționare sau piață extrabursieră, în aceeași perioadă; |
| --- | --- | --- |

(a)

în mod frecvent și sistematic cu instrumentele financiare derivate pentru care există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni:

(i)

numărul de tranzacții extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin 2,5 % din numărul total de tranzacții efectuate cu clasa respectivă de instrumente financiare derivate, executate în Uniune, în orice loc de tranzacționare sau piață extrabursieră, în aceeași perioadă;

| (ii) | tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților cu această clasă de instrumente financiare derivate au loc, în medie, o dată pe săptămână; |
| --- | --- |

(ii)

tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților cu această clasă de instrumente financiare derivate au loc, în medie, o dată pe săptămână;

| (b) | în mod frecvent și sistematic cu instrumentele financiare derivate pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu cu clasa relevantă de instrumente financiare derivate în executarea ordinelor clienților au avut loc, în medie, o dată pe săptămână; |
| --- | --- |

(b)

în mod frecvent și sistematic cu instrumentele financiare derivate pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu cu clasa relevantă de instrumente financiare derivate în executarea ordinelor clienților au avut loc, în medie, o dată pe săptămână;

| (c) | în mod substanțial cu instrumentele financiare derivate atunci când dimensiunea tranzacționării extrabursiere pe care aceasta a efectuat-o în ultimele 6 luni pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin oricare dintre următoarele:






  (i) | 25 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu clasa respectivă de instrumente financiare derivate pe care firma de investiții le-a executat pe cont propriu sau în numele clienților într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră; |
| --- | --- | --- |

(c)

în mod substanțial cu instrumentele financiare derivate atunci când dimensiunea tranzacționării extrabursiere pe care aceasta a efectuat-o în ultimele 6 luni pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin oricare dintre următoarele:

(i)

25 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu clasa respectivă de instrumente financiare derivate pe care firma de investiții le-a executat pe cont propriu sau în numele clienților într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră;

| (ii) | 1 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu clasa respectivă de instrumente financiare derivate executate în Uniune într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră. |
| --- | --- |

(ii)

1 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu clasa respectivă de instrumente financiare derivate executate în Uniune într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră.

Articolul 16

Operatori independenți pentru certificate de emisii

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE]

Se consideră că o firmă de investiții este un operator independent în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE pentru certificatele de emisii în cazul în care, în legătură cu orice astfel de instrument, firma efectuează operațiuni pe cont propriu, în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | în mod frecvent și sistematic cu certificate de emisii pentru care există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni:






  (i) | numărul de tranzacții extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin 4 % din numărul total de tranzacții executate cu tipul relevant de certificate de emisii în Uniune, în orice loc de tranzacționare sau piață extrabursieră, în aceeași perioadă; |
| --- | --- | --- |

(a)

în mod frecvent și sistematic cu certificate de emisii pentru care există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni:

(i)

numărul de tranzacții extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin 4 % din numărul total de tranzacții executate cu tipul relevant de certificate de emisii în Uniune, în orice loc de tranzacționare sau piață extrabursieră, în aceeași perioadă;

| (ii) | tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților cu acest tip de certificate de emisii au loc, în medie, o dată pe săptămână; |
| --- | --- |

(ii)

tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu în executarea ordinelor clienților cu acest tip de certificate de emisii au loc, în medie, o dată pe săptămână;

| (b) | în mod frecvent și sistematic cu certificatele de emisii pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu cu tipul respectiv de certificate de emisii în executarea ordinelor clienților au avut loc, în medie, o dată pe săptămână; |
| --- | --- |

(b)

în mod frecvent și sistematic cu certificatele de emisii pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care în ultimele 6 luni tranzacțiile extrabursiere pe care aceasta le-a efectuat pe cont propriu cu tipul respectiv de certificate de emisii în executarea ordinelor clienților au avut loc, în medie, o dată pe săptămână;

| (c) | în mod substanțial cu certificate de emisii atunci când dimensiunea tranzacționării extrabursiere pe care aceasta a efectuat-o în ultimele 6 luni pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin oricare dintre următoarele:






  (i) | 30 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu acel tip de certificate de emisii pe care firma de investiții le-a executat pe cont propriu sau în numele clienților într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră; |
| --- | --- | --- |

(c)

în mod substanțial cu certificate de emisii atunci când dimensiunea tranzacționării extrabursiere pe care aceasta a efectuat-o în ultimele 6 luni pe cont propriu în executarea ordinelor clienților reprezintă cel puțin oricare dintre următoarele:

(i)

30 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu acel tip de certificate de emisii pe care firma de investiții le-a executat pe cont propriu sau în numele clienților într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră;

| (ii) | 2,25 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu acel tip de certificate de emisii executate în Uniune într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră. |
| --- | --- |

(ii)

2,25 % din totalul cifrei de afaceri aferente tranzacțiilor cu acel tip de certificate de emisii executate în Uniune într-un loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră.

Articolul 17

Termene de evaluare relevante

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE]

Condițiile prevăzute la articolele 12-16 se evaluează trimestrial pe baza datelor din ultimele 6 luni. Perioada de evaluare începe în prima zi lucrătoare din lunile ianuarie, aprilie, iulie și octombrie.

Instrumentele nou emise fac obiectul evaluării doar dacă datele istorice acoperă o perioadă de cel puțin trei luni în ceea ce privește acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare, și șase săptămâni în cazul obligațiunilor, al produselor financiare structurate și al instrumentelor financiare derivate.

Articolul 18

Tranzacționare algoritmică

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 39 din Directiva 2014/65/UE]

În scopul detalierii definiției tranzacționării algoritmice în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 39 din Directiva 2014/65/UE, se consideră că un sistem nu presupune o intervenție umană sau presupune o intervenție umană limitată atunci când, pentru un ordin, un proces de generare a cotațiilor sau un proces de optimizare a executării ordinelor, un sistem automat ia decizii în momentul inițierii, generării, direcționării sau executării ordinelor ori a cotațiilor, în funcție de parametrii prestabiliți.

Articolul 19

Tehnică de tranzacționare algoritmică de mare frecvență

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 40 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O rată intrazilnică ridicată de mesaje în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 40 din Directiva 2014/65/UE constă în transmiterea, în medie:

| (a) | a cel puțin 2 mesaje pe secundă cu privire la un instrument financiar tranzacționat într-un loc de tranzacționare; sau |
| --- | --- |

(a)

a cel puțin 2 mesaje pe secundă cu privire la un instrument financiar tranzacționat într-un loc de tranzacționare; sau

| (b) | a cel puțin 4 mesaje pe secundă cu privire la toate instrumentele financiare tranzacționate într-un loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

(b)

a cel puțin 4 mesaje pe secundă cu privire la toate instrumentele financiare tranzacționate într-un loc de tranzacționare.

(2)   În sensul alineatului (1), se iau în calcul mesajele privind instrumentele financiare pentru care există o piață lichidă în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) punctul 17 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Se iau în calcul și mesajele introduse în vederea tranzacționării care îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 17 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE.

(3)   În sensul alineatului (1), se iau în calcul și mesajele introduse în scopul tranzacționării pe cont propriu. Mesajele introduse prin alte tehnici de tranzacționare decât cele care se bazează pe tranzacționarea pe cont propriu se iau în calcul atunci când tehnica de execuție a firmei este structurată astfel încât să se evite execuția pe cont propriu.

(4)   În sensul alineatului (1), la calcularea ratei intrazilnice ridicate de mesaje în contextul furnizorilor DEA, mesajele transmise de clienții lor DEA nu se iau în calcul.

(5)   În sensul alineatului (1), locurile de tranzacționare furnizează lunar firmelor respective, la cerere, în termen de două săptămâni de la sfârșitul fiecărei luni calendaristice, estimări ale numărului mediu de mesaje transmise pe secundă, luând astfel în considerare toate mesajele transmise în cursul celor 12 luni precedente.

Articolul 20

Accesul electronic direct

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 41 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Se consideră că o persoană nu poate transmite pe cale electronică ordine referitoare la un instrument financiar direct către locul de tranzacționare, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 41 din Directiva 2014/65/UE atunci când acea persoană nu își poate exercita competențele discreționare în ceea ce privește fracțiunea de secundă exactă în care se introduce ordinul și durata de viață a ordinului în intervalul de timp respectiv.

(2)   Se consideră că o persoană nu poate transmite electronic un ordin în mod direct în cazul în care transmiterea are loc prin intermediul unor mecanisme de optimizare a proceselor de executare a ordinelor care determină alți parametri ai ordinului în afară de locul sau locurile de tranzacționare în care ar trebui transmis ordinul, cu excepția cazului în care aceste mecanisme sunt incluse în sistemele clienților, nu în cele ale membrilor sau ale participanților la o piață reglementată, la un MTF sau în sistemele clienților unui OTF.

CAPITOLUL II

CERINȚE ORGANIZATORICE

SECȚIUNEA 1

Organizare

Articolul 21

Cerințe organizatorice generale

[Articolul 16 alineatele (2)-(10) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții respectă următoarele cerințe organizatorice:

| (a) | stabilesc, aplică și mențin proceduri decizionale și o structură organizatorică care specifică în mod exact și documentat structurile ierarhice și care repartizează funcțiile și responsabilitățile; |
| --- | --- |

(a)

stabilesc, aplică și mențin proceduri decizionale și o structură organizatorică care specifică în mod exact și documentat structurile ierarhice și care repartizează funcțiile și responsabilitățile;

| (b) | asigură faptul că persoanele relevante cunosc procedurile care trebuie urmate pentru îndeplinirea adecvată a responsabilităților ce le revin; |
| --- | --- |

(b)

asigură faptul că persoanele relevante cunosc procedurile care trebuie urmate pentru îndeplinirea adecvată a responsabilităților ce le revin;

| (c) | stabilesc, aplică și mențin mecanisme adecvate de control intern concepute pentru a asigura respectarea deciziilor și a procedurilor la toate nivelurile firmei de investiții; |
| --- | --- |

(c)

stabilesc, aplică și mențin mecanisme adecvate de control intern concepute pentru a asigura respectarea deciziilor și a procedurilor la toate nivelurile firmei de investiții;

| (d) | angajează personal care are aptitudinile, cunoștințele și experiența necesară pentru a îndeplini responsabilitățile atribuite; |
| --- | --- |

(d)

angajează personal care are aptitudinile, cunoștințele și experiența necesară pentru a îndeplini responsabilitățile atribuite;

| (e) | stabilesc, aplică și mențin la toate nivelurile relevante ale firmei de investiții un sistem eficient de raportare internă și de comunicare a informațiilor; |
| --- | --- |

(e)

stabilesc, aplică și mențin la toate nivelurile relevante ale firmei de investiții un sistem eficient de raportare internă și de comunicare a informațiilor;

| (f) | păstrează înregistrări adecvate și ordonate ale activității desfășurate și ale organizării interne; |
| --- | --- |

(f)

păstrează înregistrări adecvate și ordonate ale activității desfășurate și ale organizării interne;

| (g) | garantează faptul că îndeplinirea mai multor funcții de către persoanele relevante nu împiedică și nu riscă să împiedice persoanele respective să îndeplinească o anumită funcție în mod corect, onest și profesionist. |
| --- | --- |

(g)

garantează faptul că îndeplinirea mai multor funcții de către persoanele relevante nu împiedică și nu riscă să împiedice persoanele respective să îndeplinească o anumită funcție în mod corect, onest și profesionist.

Atunci când respectă condițiile stabilite la acest alineat, firmele de investiții țin seama de natura, amploarea și complexitatea activităților pe care le desfășoară, precum și de natura și gama serviciilor și a activităților de investiții întreprinse în cadrul activităților respective.

(2)   Firmele de investiții stabilesc, aplică și mențin sisteme și proceduri adecvate pentru garantarea securității, a integrității și a confidențialității informațiilor, ținând seama de natura informațiilor în cauză.

(3)   Firmele de investiții stabilesc, aplică și mențin o politică adecvată de continuitate a activității pentru a asigura, în eventualitatea întreruperii sistemelor și a procedurilor lor, conservarea datelor și a funcțiilor fundamentale, precum și continuarea serviciilor și a activităților de investiții sau, atunci când acest lucru nu este posibil, recuperarea în timp util a datelor și a funcțiilor respective și reluarea în timp util a serviciilor și a activităților de investiții.

(4)   Firmele de investiții stabilesc, aplică și mențin politici și proceduri contabile care să le permită, la solicitarea autorității competente, să îi prezinte în timp util acesteia rapoarte financiare care reflectă o imagine fidelă și corectă a poziției lor financiare și care respectă toate standardele și normele contabile aplicabile.

(5)   Firmele de investiții monitorizează și evaluează periodic dacă sistemele, mecanismele lor de control intern și măsurile adoptate în conformitate cu alineatele (1)-(4) sunt adecvate și eficace și iau măsurile adecvate pentru remedierea eventualelor deficiențe.

Articolul 22

Asigurarea conformității

[Articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții stabilesc, aplică și mențin politici și proceduri corespunzătoare menite să detecteze orice risc de încălcare de către firmă a obligațiilor care îi revin în temeiul Directivei 2014/65/UE, precum și riscurile conexe, și adoptă măsuri și proceduri adecvate menite să reducă la minimum riscurile respective și să le permită autorităților competente să își exercite efectiv competențele care decurg din directiva menționată.

Firmele de investiții țin seama de natura, dimensiunea și complexitatea activităților pe care le desfășoară firma, precum și de natura și gama serviciilor și a activităților de investiții care au fost întreprinse în cadrul acestor activități.

(2)   Firmele de investiții instituie și mențin o funcție permanentă și eficace de asigurare a conformității care este independentă și are următoarele responsabilități:

| (a) | monitorizarea permanentă și evaluarea periodică a caracterului adecvat și a eficacității măsurilor, politicilor și procedurilor aplicate în conformitate cu alineatul (1) primul paragraf, precum și a acțiunilor întreprinse pentru remedierea deficiențelor în materie de respectare de către firmă a obligațiilor care îi revin; |
| --- | --- |

(a)

monitorizarea permanentă și evaluarea periodică a caracterului adecvat și a eficacității măsurilor, politicilor și procedurilor aplicate în conformitate cu alineatul (1) primul paragraf, precum și a acțiunilor întreprinse pentru remedierea deficiențelor în materie de respectare de către firmă a obligațiilor care îi revin;

| (b) | consilierea și oferirea de asistență persoanelor relevante responsabile pentru prestarea de servicii și desfășurarea de activități de investiții în ceea ce privește respectarea obligațiilor firmei prevăzute de Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(b)

consilierea și oferirea de asistență persoanelor relevante responsabile pentru prestarea de servicii și desfășurarea de activități de investiții în ceea ce privește respectarea obligațiilor firmei prevăzute de Directiva 2014/65/UE;

| (c) | elaborarea unui raport în atenția organului de conducere, cel puțin o dată pe an, referitor la punerea în aplicare și la eficacitatea cadrului de control general pentru servicii și activități de investiții, cu privire la riscurile care au fost identificate și la raportarea privind tratarea plângerilor, precum și cu privire la măsurile corective întreprinse sau care urmează să fie întreprinse; |
| --- | --- |

(c)

elaborarea unui raport în atenția organului de conducere, cel puțin o dată pe an, referitor la punerea în aplicare și la eficacitatea cadrului de control general pentru servicii și activități de investiții, cu privire la riscurile care au fost identificate și la raportarea privind tratarea plângerilor, precum și cu privire la măsurile corective întreprinse sau care urmează să fie întreprinse;

| (d) | monitorizarea operațiunilor aferente procesului de tratare a plângerilor și considerarea plângerilor drept o sursă de informații pertinente în cadrul responsabilităților sale generale de monitorizare. |
| --- | --- |

(d)

monitorizarea operațiunilor aferente procesului de tratare a plângerilor și considerarea plângerilor drept o sursă de informații pertinente în cadrul responsabilităților sale generale de monitorizare.

Pentru respectarea dispozițiilor din prezentul alineat literele (a) și (b), funcția de asigurare a conformității efectuează o evaluare pe baza căreia stabilește un program de monitorizare bazat pe riscuri care ia în considerare toate categoriile de servicii, activități și servicii auxiliare relevante pe care le desfășoară firma de investiții, inclusiv informațiile pertinente colectate în ceea ce privește monitorizarea procesului de tratare a plângerilor. Programul de monitorizare stabilește priorități determinate prin evaluarea riscului de asigurare a conformității, care garantează monitorizarea globală a riscului de conformitate.

(3)   Pentru ca funcția de asigurare a conformității menționată la alineatul (2) să își poată îndeplini responsabilitățile în mod corespunzător și independent, firmele de investiții se asigură că sunt respectate următoarele condiții:

| (a) | funcția de asigurare a conformității dispune de autoritatea, resursele și competența necesare și are acces la toate informațiile pertinente; |
| --- | --- |

(a)

funcția de asigurare a conformității dispune de autoritatea, resursele și competența necesare și are acces la toate informațiile pertinente;

| (b) | un coordonator al funcției de asigurare a conformității, numit și înlocuit de organul de gestionare, este responsabil de funcția de asigurare a conformității și de raportarea privind asigurarea conformității prevăzută în Directiva 2014/65/UE și la articolul 25 alineatul (2) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

un coordonator al funcției de asigurare a conformității, numit și înlocuit de organul de gestionare, este responsabil de funcția de asigurare a conformității și de raportarea privind asigurarea conformității prevăzută în Directiva 2014/65/UE și la articolul 25 alineatul (2) din prezentul regulament;

| (c) | funcția de asigurare a conformității informează ad-hoc și direct organul de conducere atunci când detectează un risc major de neîndeplinire de către firmă a obligațiilor care îi revin în temeiul Directivei 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(c)

funcția de asigurare a conformității informează ad-hoc și direct organul de conducere atunci când detectează un risc major de neîndeplinire de către firmă a obligațiilor care îi revin în temeiul Directivei 2014/65/UE;

| (d) | persoanele relevante implicate în funcția de asigurare a conformității nu sunt implicate în furnizarea serviciilor sau a activităților pe care le monitorizează; |
| --- | --- |

(d)

persoanele relevante implicate în funcția de asigurare a conformității nu sunt implicate în furnizarea serviciilor sau a activităților pe care le monitorizează;

| (e) | metoda de stabilire a remunerației persoanelor relevante implicate în funcția de asigurare a conformității nu compromite și nu este susceptibilă să compromită obiectivitatea acestora. |
| --- | --- |

(e)

metoda de stabilire a remunerației persoanelor relevante implicate în funcția de asigurare a conformității nu compromite și nu este susceptibilă să compromită obiectivitatea acestora.

(4)   O firmă de investiții nu trebuie să se conformeze obligațiilor prevăzute la alineatul (3) litera (d) sau litera (e) dacă poate demonstra faptul că, având în vedere natura, dimensiunea și complexitatea activităților sale, precum și natura și gama serviciilor și activităților de investiții, cerințele prevăzute la litera (d) sau la litera (e) nu sunt proporționale, iar funcția de asigurare a conformității continuă să fie eficace. În acest caz, firma de investiții evaluează dacă eficacitatea funcției de asigurare a conformității este compromisă. Evaluarea se revizuiește periodic.

Articolul 23

Gestionarea riscurilor

[Articolul 16 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții întreprind următoarele acțiuni cu privire la gestionarea riscurilor:

| (a) | stabilesc, aplică și mențin politici și proceduri adecvate de gestionare a riscurilor prin care identifică riscurile legate de activitățile, procesele și sistemele firmei și, după caz, fixează nivelul riscului tolerat de firmă; |
| --- | --- |

(a)

stabilesc, aplică și mențin politici și proceduri adecvate de gestionare a riscurilor prin care identifică riscurile legate de activitățile, procesele și sistemele firmei și, după caz, fixează nivelul riscului tolerat de firmă;

| (b) | adoptă dispoziții, proceduri și mecanisme eficace de gestionare a riscurilor legate de activitățile, procesele și sistemele firmei, în funcție de nivelul respectiv de toleranță la riscuri; |
| --- | --- |

(b)

adoptă dispoziții, proceduri și mecanisme eficace de gestionare a riscurilor legate de activitățile, procesele și sistemele firmei, în funcție de nivelul respectiv de toleranță la riscuri;

| (c) | monitorizează:






  (i) | caracterul adecvat și eficacitatea politicilor și a procedurilor de gestionare a riscurilor de care dispune firma de investiții; |
| --- | --- | --- |

(c)

monitorizează:

(i)

caracterul adecvat și eficacitatea politicilor și a procedurilor de gestionare a riscurilor de care dispune firma de investiții;

| (ii) | gradul de respectare de către firma de investiții și de către persoanele relevante a dispozițiilor, procedurilor și mecanismelor adoptate în conformitate cu litera (b); |
| --- | --- |

(ii)

gradul de respectare de către firma de investiții și de către persoanele relevante a dispozițiilor, procedurilor și mecanismelor adoptate în conformitate cu litera (b);

| (iii) | caracterul adecvat și eficacitatea măsurilor adoptate pentru remedierea eventualelor deficiențe din politicile, procedurile, dispozițiile, procesele și mecanismele respective, inclusiv a deficiențelor legate de nerespectarea de către persoanele relevante a dispozițiilor, proceselor și mecanismelor menționate anterior sau de nerespectarea politicilor și a procedurilor. |
| --- | --- |

(iii)

caracterul adecvat și eficacitatea măsurilor adoptate pentru remedierea eventualelor deficiențe din politicile, procedurile, dispozițiile, procesele și mecanismele respective, inclusiv a deficiențelor legate de nerespectarea de către persoanele relevante a dispozițiilor, proceselor și mecanismelor menționate anterior sau de nerespectarea politicilor și a procedurilor.

(2)   După caz și în funcție de natura, dimensiunea și complexitatea activităților pe care le desfășoară, precum și de natura și gama serviciilor și a activităților de investiții întreprinse în cadrul obiectului de activitate respectiv, firmele de investiții instituie și mențin o funcție de gestionare a riscurilor care este independentă și care efectuează următoarele sarcini:

| (a) | punerea în aplicare a politicii și a procedurilor menționate la alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

punerea în aplicare a politicii și a procedurilor menționate la alineatul (1);

| (b) | furnizarea de rapoarte și consultanță cadrelor de conducere de nivel superior în conformitate cu articolul 25 alineatul (2). |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de rapoarte și consultanță cadrelor de conducere de nivel superior în conformitate cu articolul 25 alineatul (2).

În cazul în care o firmă de investiții nu instituie și nu menține o funcție de gestionare a riscurilor în conformitate cu primul paragraf, aceasta trebuie să poată demonstra, la cerere, că politicile și procedurile pe care le-a adoptat în conformitate cu alineatul (1) îndeplinesc cerințele prevăzute la alineatul respectiv.

Articolul 24

Auditul intern

[Articolul 16 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE]

După caz și în funcție de natura, dimensiunea și complexitatea activităților pe care le desfășoară, precum și de natura și gama serviciilor și activităților de investiții întreprinse în cadrul activităților respective, firmele de investiții instituie și mențin o funcție de audit intern separată și independentă de celelalte funcții și activități ale firmei de investiții, căreia îi revin următoarele responsabilități:

| (a) | stabilirea, aplicarea și menținerea unui plan de audit pentru examinarea și evaluarea caracterului adecvat și a eficacității sistemelor, a mecanismelor de control intern și a măsurilor instituite de firmele de investiții; |
| --- | --- |

(a)

stabilirea, aplicarea și menținerea unui plan de audit pentru examinarea și evaluarea caracterului adecvat și a eficacității sistemelor, a mecanismelor de control intern și a măsurilor instituite de firmele de investiții;

| (b) | formularea de recomandări pe baza rezultatelor activității efectuate în conformitate cu litera (a) și verificarea respectării recomandărilor respective; |
| --- | --- |

(b)

formularea de recomandări pe baza rezultatelor activității efectuate în conformitate cu litera (a) și verificarea respectării recomandărilor respective;

| (c) | întocmirea de rapoarte cu privire la aspectele de audit intern în conformitate cu articolul 25 alineatul (2). |
| --- | --- |

(c)

întocmirea de rapoarte cu privire la aspectele de audit intern în conformitate cu articolul 25 alineatul (2).

Articolul 25

Responsabilitatea cadrelor de conducere de nivel superior

[Articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Atunci când atribuie funcții la nivel intern, firmele de investiții se asigură că atât cadrele de conducere de nivel superior, cât și cele care asigură funcția de supraveghere, după caz, au responsabilitatea de a asigura respectarea de către firmă a obligațiilor care îi revin în temeiul Directivei 2014/65/UE. Mai precis, cadrele de conducere de nivel superior și, după caz, funcția de supraveghere vor trebui să evalueze și să verifice periodic eficacitatea politicilor, mecanismelor și procedurilor puse în aplicare în scopul respectării obligațiilor prevăzute de Directiva 2014/65/UE și să adopte măsuri adecvate pentru remedierea eventualelor deficiențe.

Prin alocarea funcțiilor importante în rândul cadrelor de conducere de nivel superior se stabilește în mod clar cine este responsabil pentru supravegherea și menținerea cerințelor organizatorice ale firmei. Înregistrările privind alocarea funcțiilor importante trebuie să fie la zi.

(2)   Firmele de investiții se asigură că în mod frecvent, și cel puțin o dată pe an, cadrele de conducere de nivel superior primesc rapoarte scrise privind aspectele prevăzute la articolele 22, 23 și 24, precizând, în special, dacă s-au adoptat măsuri adecvate pentru remedierea eventualelor deficiențe.

(3)   Firmele de investiții se asigură că, în cazul în care există o funcție de supraveghere, aceasta primește în mod regulat rapoarte scrise privind aspectele prevăzute la articolele 22, 23 și 24.

(4)   În sensul prezentului articol, „funcție de supraveghere” desemnează funcția din cadrul firmei de investiții care este responsabilă cu supravegherea cadrelor de conducere de nivel superior.

Articolul 26

Gestionarea plângerilor

[Articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții stabilesc, aplică și mențin politici și proceduri eficace și transparente de tratare a plângerilor care să permită gestionarea promptă a plângerilor depuse de clienți sau de potențialii clienți. Firmele de investiții țin evidența plângerilor primite și a măsurilor luate pentru soluționarea acestora.

Politica de gestionare a plângerilor oferă informații clare, precise și actualizate cu privire la procesul de gestionare a plângerilor. Această politică este aprobată de organul de conducere al firmei.

(2)   Firmele de investiții publică detalii privind procedura care trebuie urmată în cazul tratării unei plângeri. Printre aceste detalii se numără informații cu privire la politica de gestionare a plângerilor și datele de contact ale funcției de gestionare a plângerilor. Informațiile se furnizează clienților sau potențialilor clienți, la cerere sau atunci când se confirmă primirea unei plângeri. Firmele de investiții iau măsurile necesare care să le permită clienților și potențialilor clienți să depună plângeri în mod gratuit.

(3)   Firmele de investiții instituie o funcție de gestionare a plângerilor responsabilă cu examinarea plângerilor. Această funcție poate fi îndeplinită de către funcția de asigurare a conformității.

(4)   Atunci când tratează o plângere, firmele de investiții comunică cu clienții sau cu potențialii clienții în mod clar, într-un limbaj simplu și ușor de înțeles și răspund plângerilor fără întârzieri nejustificate.

(5)   Firmele de investiții îi informează pe clienți sau potențiali clienți care este poziția firmei cu privire la plângeri și le comunică acestora opțiunile de care dispun, inclusiv opțiunea de a depune plângeri în fața unei entități de soluționare alternativă a litigiilor, astfel cum este definită la articolul 4 litera (h) din Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului (21) privind SAL în materie de consum, sau opțiunea de a formula o acțiune civilă.

(6)   Firmele de investiții furnizează informații privind plângerile și procesul de tratare a plângerilor autorităților competente relevante și, dacă este cazul, în conformitate cu legislația națională, unei entități de soluționare alternativă a litigiilor (SAL).

(7)   Funcția de asigurare a conformității din cadrul firmelor de investiții analizează plângerile și datele referitoare la tratarea plângerilor, pentru a se asigura că identifică și iau în calcul eventualele riscuri sau probleme.

Articolul 27

Politici și practici în materie de remunerare

[Articolele 16, 23 și 24 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții definesc și pun în aplicare politici și practici în materie de remunerare în conformitate cu procedurile interne corespunzătoare, ținând seama de interesele tuturor clienților firmei, astfel încât clienții să fie tratați în mod echitabil, iar interesele lor să nu fie afectate de practicile în materie de remunerare adoptate de firmă pe termen scurt, mediu sau lung.

Politicile și practicile în materie de remunerare sunt concepute în așa fel încât să nu creeze conflicte de interese sau stimulente care ar putea determina persoanele relevante să pună mai presus propriile interese sau interesele firmei, eventual în detrimentul clientului.

(2)   Firmele de investiții se asigură că politicile și practicile de remunerare se aplică tuturor persoanelor relevante care au un impact, direct sau indirect, asupra investițiilor și a serviciilor auxiliare furnizate de firma de investiții sau asupra comportamentului firmei, indiferent de tipul de clienți, în măsura în care remunerarea acestor persoane și alte stimulente similare pot crea conflicte de interese care le încurajează pe acestea să acționeze împotriva intereselor clienților firmei.

(3)   Organul de conducere al firmei de investiții aprobă, după ce s-a consultat cu funcția de asigurare a conformității, politica de remunerare a firmei. Cadrele de conducere de nivel superior ale firmei de investiții sunt responsabile de implementarea zilnică a politicii de remunerare și de monitorizarea riscurilor de conformitate aferente politicii.

(4)   Remunerațiile și stimulentele similare nu se bazează exclusiv sau în principal pe criterii comerciale cantitative și țin pe deplin seama de criterii calitative adecvate, care reflectă respectarea normelor aplicabile, tratamentul echitabil al clienților și calitatea serviciilor furnizate clienților.

Se menține în permanență un echilibru între componenta fixă și cea variabilă a remunerației, astfel încât structura de remunerare să nu favorizeze interesele firmei de investiții sau pe cele ale persoanelor relevante în detrimentul intereselor unui client.

Articolul 28

Sfera de aplicare a tranzacțiilor personale

[Articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE]

În sensul articolelor 29 și 37, tranzacția personală este tranzacția cu un instrument financiar efectuată de o persoană relevantă sau în numele unei persoane relevante, cu condiția respectării a cel puțin unuia dintre următoarele criterii:

| (a) | persoana relevantă acționează în afara sferei activităților pe care le desfășoară cu titlu profesional; |
| --- | --- |

(a)

persoana relevantă acționează în afara sferei activităților pe care le desfășoară cu titlu profesional;

| (b) | tranzacția este efectuată în contul uneia dintre următoarele persoane:






  (i) | persoana relevantă; |
| --- | --- | --- |

(b)

tranzacția este efectuată în contul uneia dintre următoarele persoane:

(i)

persoana relevantă;

| (ii) | orice persoană cu care aceasta are o relație de rudenie sau cu care are legături strânse; |
| --- | --- |

(ii)

orice persoană cu care aceasta are o relație de rudenie sau cu care are legături strânse;

| (iii) | o persoană față de care persoana relevantă are un interes major, direct sau indirect, în rezultatul tranzacției, altul decât obținerea unui onorariu sau a unui comision pentru executarea tranzacției. |
| --- | --- |

(iii)

o persoană față de care persoana relevantă are un interes major, direct sau indirect, în rezultatul tranzacției, altul decât obținerea unui onorariu sau a unui comision pentru executarea tranzacției.

Articolul 29

Tranzacții personale

[Articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții stabilesc, aplică și mențin mecanisme adecvate menite să prevină activitățile prevăzute la alineatele (2), (3) și (4), în cazul oricărei persoane relevante implicate în activități care pot genera un conflict de interese sau care are acces la informații privilegiate în sensul articolului 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 596/2014 sau la alte informații confidențiale privind clienții sau tranzacțiile cu sau pentru clienți ca urmare a unei activități efectuate de persoana respectivă în numele firmei.

(2)   Firmele de investiții se asigură că persoanele relevante nu încheie tranzacții personale care îndeplinesc cel puțin unul dintre următoarele criterii:

| (a) | persoanei respective i se interzice să efectueze tranzacția în cauză în temeiul Regulamentului (UE) nr. 596/2014; |
| --- | --- |

(a)

persoanei respective i se interzice să efectueze tranzacția în cauză în temeiul Regulamentului (UE) nr. 596/2014;

| (b) | tranzacția implică folosirea abuzivă sau divulgarea improprie a informațiilor confidențiale în cauză; |
| --- | --- |

(b)

tranzacția implică folosirea abuzivă sau divulgarea improprie a informațiilor confidențiale în cauză;

| (c) | tranzacția intră în conflict sau ar putea să intre în conflict cu o obligație care îi revine firmei de investiții în temeiul Directivei 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(c)

tranzacția intră în conflict sau ar putea să intre în conflict cu o obligație care îi revine firmei de investiții în temeiul Directivei 2014/65/UE.

(3)   Firmele de investiții se asigură că, în afara cadrului normal al relațiilor de muncă sau al contractului de servicii, persoanele relevante nu oferă consiliere sau recomandări unei alte persoane în vederea efectuării unei tranzacții cu instrumente financiare care, dacă ar fi vorba de o tranzacție personală a persoanei relevante, ar intra sub incidența literei alineatului (2), a articolului 37 alineatul (2) litera (a) sau (b) sau a articolului 67 alineatul (3).

(4)   Fără a se aduce atingere articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 596/2014, firmele de investiții se asigură că persoanele relevante nu divulgă, în afara cadrului normal al relațiilor de serviciu sau al contractului de servicii, informații sau opinii unei alte persoane, atunci când persoana relevantă cunoaște sau ar trebui, în mod rezonabil, să cunoască faptul că, în urma divulgării, cealaltă persoană va acționa sau este posibil să acționeze într-unul din următoarele moduri:

| (a) | să efectueze o tranzacție cu instrumente financiare care, dacă ar fi vorba de o tranzacție personală a persoanei relevante, ar intra sub incidența alineatului (2) sau (3), a articolului 37 alineatul (2) litera (a) sau (b) sau a articolului 67 alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

să efectueze o tranzacție cu instrumente financiare care, dacă ar fi vorba de o tranzacție personală a persoanei relevante, ar intra sub incidența alineatului (2) sau (3), a articolului 37 alineatul (2) litera (a) sau (b) sau a articolului 67 alineatul (3);

| (b) | să ofere consiliere sau asistență unei alte persoane în efectuarea unei astfel de tranzacții. |
| --- | --- |

(b)

să ofere consiliere sau asistență unei alte persoane în efectuarea unei astfel de tranzacții.

(5)   Mecanismele necesare în temeiul alineatului (1) trebuie să fie astfel concepute încât să garanteze că:

| (a) | fiecare persoană relevantă care intră sub incidența alineatelor (1), (2), (3) și (4) cunoaște restricțiile privind tranzacțiile personale, precum și măsurile adoptate de firma de investiții în ceea ce privește tranzacțiile personale și divulgarea informațiilor, în conformitate cu alineatele (1), (2), (3) și (4); |
| --- | --- |

(a)

fiecare persoană relevantă care intră sub incidența alineatelor (1), (2), (3) și (4) cunoaște restricțiile privind tranzacțiile personale, precum și măsurile adoptate de firma de investiții în ceea ce privește tranzacțiile personale și divulgarea informațiilor, în conformitate cu alineatele (1), (2), (3) și (4);

| (b) | firma este informată cu promptitudine cu privire la orice tranzacție personală efectuată de o persoană relevantă, fie prin notificarea tranzacției respective, fie prin alte proceduri care îi permit firmei să identifice tranzacțiile respective; |
| --- | --- |

(b)

firma este informată cu promptitudine cu privire la orice tranzacție personală efectuată de o persoană relevantă, fie prin notificarea tranzacției respective, fie prin alte proceduri care îi permit firmei să identifice tranzacțiile respective;

| (c) | se ține o evidență a tranzacțiilor personale notificate firmei sau identificate de aceasta, care trebuie să includă orice autorizație sau interdicție privind tranzacția în cauză. |
| --- | --- |

(c)

se ține o evidență a tranzacțiilor personale notificate firmei sau identificate de aceasta, care trebuie să includă orice autorizație sau interdicție privind tranzacția în cauză.

În cazul acordurilor de externalizare, firma de investiții se asigură că firma căreia i se externalizează activitatea păstrează o evidență a tranzacțiilor personale încheiate de orice persoană relevantă și, la cerere, îi furnizează cu promptitudine firmei de investiții informațiile respective.

(6)   Alineatele (1)-(5) nu se aplică următoarelor tranzacții personale:

| (a) | tranzacții personale efectuate în cadrul unui serviciu de administrare discreționară a portofoliului pentru care nu există o comunicare prealabilă privind tranzacția între administratorul portofoliului și persoana relevantă sau o altă persoană în contul căreia se efectuează tranzacția; |
| --- | --- |

(a)

tranzacții personale efectuate în cadrul unui serviciu de administrare discreționară a portofoliului pentru care nu există o comunicare prealabilă privind tranzacția între administratorul portofoliului și persoana relevantă sau o altă persoană în contul căreia se efectuează tranzacția;

| (b) | tranzacții personale cu organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) sau cu fonduri de investiții alternative (FIA) care fac obiectul unei supravegheri în conformitate cu legislația unui stat membru care impune un nivel echivalent de repartizare a riscurilor pentru activele lor, atunci când persoana relevantă și orice altă persoană în contul căreia se efectuează tranzacțiile nu sunt implicate în administrarea organismului respectiv. |
| --- | --- |

(b)

tranzacții personale cu organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) sau cu fonduri de investiții alternative (FIA) care fac obiectul unei supravegheri în conformitate cu legislația unui stat membru care impune un nivel echivalent de repartizare a riscurilor pentru activele lor, atunci când persoana relevantă și orice altă persoană în contul căreia se efectuează tranzacțiile nu sunt implicate în administrarea organismului respectiv.

SECȚIUNEA 2

Externalizare

Articolul 30

Sfera de aplicare a funcțiilor operaționale critice și importante

[Articolul 16 alineatul (2) și articolul 16 alineatul (5) primul paragraf din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În sensul articolului 16 alineatul (5) primul paragraf din Directiva 2014/65/UE, o funcție operațională este considerată critică sau importantă în cazul în care o anomalie sau deficiență în îndeplinirea acestei funcții ar compromite considerabil capacitatea firmei de investiții de a respecta în continuare condițiile și obligațiile care decurg din autorizația sa sau celelalte obligații în temeiul Directivei 2014/65/UE sau ar compromite performanța financiară a firmei de investiții, soliditatea sau continuitatea serviciilor și a activităților sale de investiții.

(2)   Fără a se aduce atingere statutului unei alte funcții, următoarele funcții nu sunt considerate critice sau importante în sensul alineatului (1):

| (a) | furnizarea către firmă a unor servicii de consultanță și a altor servicii care nu fac parte din activitățile de investiții ale firmei, inclusiv acordarea de consultanță juridică firmei, formarea personalului firmei, servicii de facturare și securitatea sediului și a personalului firmei; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea către firmă a unor servicii de consultanță și a altor servicii care nu fac parte din activitățile de investiții ale firmei, inclusiv acordarea de consultanță juridică firmei, formarea personalului firmei, servicii de facturare și securitatea sediului și a personalului firmei;

| (b) | achiziționarea de servicii standardizate, inclusiv servicii de informații privind piața și fluxuri de date privind prețurile (price feeds). |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea de servicii standardizate, inclusiv servicii de informații privind piața și fluxuri de date privind prețurile (price feeds).

Articolul 31

Externalizarea funcțiilor operaționale critice sau importante

[Articolul 16 alineatul (2) și articolul 16 alineatul (5) primul paragraf din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții care externalizează funcții operaționale critice sau importante rămân pe deplin responsabile pentru îndeplinirea tuturor obligațiilor care le revin în temeiul Directivei 2014/65/UE și respectă următoarele condiții:

| (a) | prin externalizare, cadrele de conducere de nivel superior nu își deleagă responsabilitatea; |
| --- | --- |

(a)

prin externalizare, cadrele de conducere de nivel superior nu își deleagă responsabilitatea;

| (b) | relația firmei de investiții cu clienții săi și obligațiile față de respectivii clienți în conformitate cu Directiva 2014/65/UE nu se modifică; |
| --- | --- |

(b)

relația firmei de investiții cu clienții săi și obligațiile față de respectivii clienți în conformitate cu Directiva 2014/65/UE nu se modifică;

| (c) | condițiile pe care firma de investiții trebuie să le respecte pentru a putea fi autorizată în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2014/65/UE și pentru a rămâne autorizată nu sunt afectate; |
| --- | --- |

(c)

condițiile pe care firma de investiții trebuie să le respecte pentru a putea fi autorizată în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2014/65/UE și pentru a rămâne autorizată nu sunt afectate;

| (d) | nu se elimină și nu se modifică niciuna dintre condițiile pe baza cărora s-a acordat autorizația firmei. |
| --- | --- |

(d)

nu se elimină și nu se modifică niciuna dintre condițiile pe baza cărora s-a acordat autorizația firmei.

(2)   Firmele de investiții acționează cu deplină competență, grijă și diligență atunci când încheie, administrează sau reziliază un acord prin care externalizează funcții operaționale critice sau importante unui furnizor de servicii și iau măsurile necesare pentru a se asigura că sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | furnizorul de servicii are competența, capacitatea, resurse suficiente și o structură organizatorică adecvată pentru îndeplinirea funcțiilor externalizate, precum și orice autorizație cerută de lege pentru a îndeplini funcțiile externalizate în mod responsabil și profesionist; |
| --- | --- |

(a)

furnizorul de servicii are competența, capacitatea, resurse suficiente și o structură organizatorică adecvată pentru îndeplinirea funcțiilor externalizate, precum și orice autorizație cerută de lege pentru a îndeplini funcțiile externalizate în mod responsabil și profesionist;

| (b) | furnizorul de servicii efectuează serviciile externalizate în mod eficace și în conformitate cu legislația și cu cerințele de reglementare aplicabile și, în acest sens, firma a stabilit metode și proceduri de evaluare a nivelului de performanță a furnizorului de servicii și de verificare constantă a serviciilor furnizate de către furnizorul de servicii; |
| --- | --- |

(b)

furnizorul de servicii efectuează serviciile externalizate în mod eficace și în conformitate cu legislația și cu cerințele de reglementare aplicabile și, în acest sens, firma a stabilit metode și proceduri de evaluare a nivelului de performanță a furnizorului de servicii și de verificare constantă a serviciilor furnizate de către furnizorul de servicii;

| (c) | furnizorul de servicii supraveghează în mod corespunzător asigurarea funcțiilor externalizate și gestionează corect riscurile asociate externalizării; |
| --- | --- |

(c)

furnizorul de servicii supraveghează în mod corespunzător asigurarea funcțiilor externalizate și gestionează corect riscurile asociate externalizării;

| (d) | se adoptă măsuri adecvate în cazul în care se constată că furnizorul de servicii nu își poate îndeplini sarcinile în mod eficace sau în conformitate cu legislația și cerințele de reglementare aplicabile; |
| --- | --- |

(d)

se adoptă măsuri adecvate în cazul în care se constată că furnizorul de servicii nu își poate îndeplini sarcinile în mod eficace sau în conformitate cu legislația și cerințele de reglementare aplicabile;

| (e) | firma de investiții supraveghează în mod eficace funcțiile sau serviciile externalizate și gestionează riscurile asociate externalizării; în acest sens, firma păstrează expertiza și resursele necesare pentru a supraveghea în mod eficace funcțiile externalizate și pentru a gestiona riscurile respective; |
| --- | --- |

(e)

firma de investiții supraveghează în mod eficace funcțiile sau serviciile externalizate și gestionează riscurile asociate externalizării; în acest sens, firma păstrează expertiza și resursele necesare pentru a supraveghea în mod eficace funcțiile externalizate și pentru a gestiona riscurile respective;

| (f) | furnizorul de servicii a anunțat firmei de investiții eventualele evoluții care ar putea avea un impact major asupra capacității sale de a-și îndeplini în mod eficace funcțiile externalizate în conformitate cu legislația și cerințele de reglementare aplicabile; |
| --- | --- |

(f)

furnizorul de servicii a anunțat firmei de investiții eventualele evoluții care ar putea avea un impact major asupra capacității sale de a-și îndeplini în mod eficace funcțiile externalizate în conformitate cu legislația și cerințele de reglementare aplicabile;

| (g) | firma de investiții poate să rezilieze acordul de externalizare, dacă este nevoie, cu efect imediat dacă acest lucru este în interesul clienților săi și fără a aduce atingere continuității și calității serviciilor furnizate clienților; |
| --- | --- |

(g)

firma de investiții poate să rezilieze acordul de externalizare, dacă este nevoie, cu efect imediat dacă acest lucru este în interesul clienților săi și fără a aduce atingere continuității și calității serviciilor furnizate clienților;

| (h) | furnizorul de servicii cooperează cu autoritățile competente ale firmei de investiții cu privire la funcțiile externalizate; |
| --- | --- |

(h)

furnizorul de servicii cooperează cu autoritățile competente ale firmei de investiții cu privire la funcțiile externalizate;

| (i) | firma de investiții, auditorii acesteia și autoritățile competente relevante au acces efectiv la datele privind funcțiile externalizate, precum și la sediile relevante ale furnizorului de servicii, după caz, în scopul unei supravegheri eficace în conformitate cu prezentul articol, iar autoritățile competente sunt în măsură să își exercite aceste drepturi de acces; |
| --- | --- |

(i)

firma de investiții, auditorii acesteia și autoritățile competente relevante au acces efectiv la datele privind funcțiile externalizate, precum și la sediile relevante ale furnizorului de servicii, după caz, în scopul unei supravegheri eficace în conformitate cu prezentul articol, iar autoritățile competente sunt în măsură să își exercite aceste drepturi de acces;

| (j) | furnizorul de servicii protejează informațiile confidențiale privind firma de investiții și clienții acesteia; |
| --- | --- |

(j)

furnizorul de servicii protejează informațiile confidențiale privind firma de investiții și clienții acesteia;

| (k) | firma de investiții și furnizorul de servicii au stabilit, aplicat și menținut un plan de urgență privind recuperarea datelor în caz de dezastru și testări periodice ale sistemelor de back-up, după caz, având în vedere funcția, serviciul sau activitatea care a fost externalizată; |
| --- | --- |

(k)

firma de investiții și furnizorul de servicii au stabilit, aplicat și menținut un plan de urgență privind recuperarea datelor în caz de dezastru și testări periodice ale sistemelor de back-up, după caz, având în vedere funcția, serviciul sau activitatea care a fost externalizată;

| (l) | firma de investiții se asigură că se mențin continuitatea și calitatea funcțiilor sau a serviciilor externalizate și în caz de încetare a externalizării, fie prin transferul funcțiilor sau a serviciilor externalizate către o parte terță, fie prin exercitarea acestor funcții de către firma însăși. |
| --- | --- |

(l)

firma de investiții se asigură că se mențin continuitatea și calitatea funcțiilor sau a serviciilor externalizate și în caz de încetare a externalizării, fie prin transferul funcțiilor sau a serviciilor externalizate către o parte terță, fie prin exercitarea acestor funcții de către firma însăși.

(3)   Drepturile și obligațiile care le revin firmelor de investiții și furnizorului de servicii sunt clar atribuite și definite printr-un acord scris. Mai precis, firma își păstrează drepturile de instructaj și de reziliere, dreptul la informare și dreptul de a inspecta și a avea acces la registrele contabile și la sediile furnizorului. Acordul prevede faptul că externalizarea de către prestatorul de servicii are loc doar cu consimțământul scris al firmei de investiții.

(4)   Atunci când firma de investiții și furnizorul de servicii sunt membri ai aceluiași grup, firma de investiții poate ține seama, pentru a se conforma dispozițiilor prezentului articol și ale articolului 32, de măsura în care firma controlează furnizorul de servicii sau are capacitatea de a influența acțiunile acestuia.

(5)   Firmele de investiții pun la dispoziția autorităților competente, la cerere, toate informațiile de care acestea au nevoie pentru a supraveghea dacă funcțiile externalizate se desfășoară respectându-se cerințele Directivei 2014/65/UE și măsurile sale de punere în aplicare.

Articolul 32

Furnizori de servicii situați în țări terțe

[Articolul 16 alineatul (2) și articolul 16 alineatul (5) primul paragraf din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Pe lângă cerințele prevăzute la articolul 31, atunci când o firmă de investiții externalizează funcțiile legate de serviciul de investiții de administrare a portofoliului furnizat clienților unui furnizor de servicii situat într-o țară terță, firma de investiții asigură respectarea următoarelor condiții:

| (a) | furnizorul de servicii este autorizat sau înregistrat în țara de origine pentru a furniza serviciul respectiv și este supravegheat efectiv de o autoritate competentă din țara terță respectivă; |
| --- | --- |

(a)

furnizorul de servicii este autorizat sau înregistrat în țara de origine pentru a furniza serviciul respectiv și este supravegheat efectiv de o autoritate competentă din țara terță respectivă;

| (b) | există un acord adecvat de cooperare între autoritatea competentă a firmei de investiții și autoritatea de supraveghere a furnizorului de servicii. |
| --- | --- |

(b)

există un acord adecvat de cooperare între autoritatea competentă a firmei de investiții și autoritatea de supraveghere a furnizorului de servicii.

(2)   Acordul de cooperare menționat la alineatul (1) litera (b) asigură că autoritățile competente ale firmei de investiții sunt cel puțin în măsură:

| (a) | să obțină, la cerere, informațiile necesare pentru a-și îndeplini atribuțiile de supraveghere în conformitate cu Directiva 2014/65/UE și cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

să obțină, la cerere, informațiile necesare pentru a-și îndeplini atribuțiile de supraveghere în conformitate cu Directiva 2014/65/UE și cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | să obțină acces la documentele păstrate în țara terță care sunt relevante pentru a-și îndeplini sarcinile de supraveghere; |
| --- | --- |

(b)

să obțină acces la documentele păstrate în țara terță care sunt relevante pentru a-și îndeplini sarcinile de supraveghere;

| (c) | să primească în cel mai scurt timp informații din partea autorității de supraveghere din țara terță, care să îi permită să investigheze eventualele încălcări ale cerințelor Directivei 2014/65/UE și ale măsurilor sale de punere în aplicare, precum și ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(c)

să primească în cel mai scurt timp informații din partea autorității de supraveghere din țara terță, care să îi permită să investigheze eventualele încălcări ale cerințelor Directivei 2014/65/UE și ale măsurilor sale de punere în aplicare, precum și ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014;

| (d) | să coopereze în materie de asigurare a respectării legislației, în conformitate cu legislația națională și internațională care se aplică autorității de supraveghere din țara terță și autorităților competente din Uniune în cazurile de încălcare a cerințelor Directivei 2014/65/UE și ale măsurilor sale de punere în aplicare, precum și ale legislației naționale relevante. |
| --- | --- |

(d)

să coopereze în materie de asigurare a respectării legislației, în conformitate cu legislația națională și internațională care se aplică autorității de supraveghere din țara terță și autorităților competente din Uniune în cazurile de încălcare a cerințelor Directivei 2014/65/UE și ale măsurilor sale de punere în aplicare, precum și ale legislației naționale relevante.

(3)   Autoritățile competente publică pe site-ul lor web o listă cu autoritățile de supraveghere din țările terțe cu care au încheiat acorduri de cooperare în sensul alineatului (1) litera (b).

Autoritățile competente actualizează acordurile de cooperare încheiate înainte de data de aplicare a prezentului regulament, în termen de șase luni de la data respectivă.

SECȚIUNEA 3

Conflicte de interese

Articolul 33

Conflicte de interese care pot crea prejudicii clientului

[Articolul 16 alineatul (3) și articolul 23 din Directiva 2014/65/UE]

Pentru identificarea tipurilor de conflicte de interese care apar în timpul furnizării de servicii de investiții și de servicii auxiliare sau a unei combinații a acestor servicii și a căror existență poate prejudicia interesele unui client, firmele de investiții iau în considerare, drept criterii minime, posibilitatea ca firma de investiții, o persoană relevantă sau o persoană care are o legătură directă sau indirectă cu firma printr-o relație de control să se afle într-una din situațiile menționate în continuare, fie ca rezultat al furnizării de servicii de investiții sau auxiliare, fie ca rezultat al activităților de investiții, fie din alte motive:

| (a) | firma sau persoana respectivă poate obține un câștig financiar sau poate evita o pierdere financiară pe cheltuiala clientului; |
| --- | --- |

(a)

firma sau persoana respectivă poate obține un câștig financiar sau poate evita o pierdere financiară pe cheltuiala clientului;

| (b) | firma sau persoana respectivă are un interes legat de rezultatul serviciului furnizat clientului sau al tranzacției efectuate în numele clientului, care este diferit de interesul clientului privind acel rezultat; |
| --- | --- |

(b)

firma sau persoana respectivă are un interes legat de rezultatul serviciului furnizat clientului sau al tranzacției efectuate în numele clientului, care este diferit de interesul clientului privind acel rezultat;

| (c) | firma sau persoana respectivă este stimulată financiar sau în alt mod să favorizeze interesul altui client sau grup de clienți în detrimentul intereselor clientului; |
| --- | --- |

(c)

firma sau persoana respectivă este stimulată financiar sau în alt mod să favorizeze interesul altui client sau grup de clienți în detrimentul intereselor clientului;

| (d) | firma sau persoana respectivă desfășoară aceeași activitate ca și clientul; |
| --- | --- |

(d)

firma sau persoana respectivă desfășoară aceeași activitate ca și clientul;

| (e) | firma sau persoana respectivă primește sau va primi din partea altei persoane decât clientul său un stimulent pentru serviciul furnizat clientului, sub formă de beneficii pecuniare sau nepecuniare ori sub formă de servicii. |
| --- | --- |

(e)

firma sau persoana respectivă primește sau va primi din partea altei persoane decât clientul său un stimulent pentru serviciul furnizat clientului, sub formă de beneficii pecuniare sau nepecuniare ori sub formă de servicii.

Articolul 34

Politica în domeniul conflictelor de interese

[Articolul 16 alineatul (3) și articolul 23 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții stabilesc, aplică și mențin o politică eficientă în materie de conflicte de interese, formulată în scris care corespunde dimensiunii și modului de organizare al firmei, precum și naturii, amplorii și complexității activității pe care o desfășoară.

Atunci când firma face parte dintr-un grup, politica respectivă ia, de asemenea, în considerare împrejurările pe care firma le cunoaște sau ar trebui să le cunoască și care pot genera un conflict de interese ca rezultat al structurii și al activităților desfășurate de ceilalți membri ai grupului.

(2)   Politica privind conflictele de interese stabilită în conformitate cu alineatul (1):

| (a) | trebuie să identifice, legat de serviciile și activitățile specifice de investiții și de serviciile auxiliare furnizate de firmă sau în numele firmei de investiții, circumstanțele care constituie sau care pot genera un conflict de interese cu un risc considerabil de prejudiciere a intereselor unuia sau a mai multor clienți; |
| --- | --- |

(a)

trebuie să identifice, legat de serviciile și activitățile specifice de investiții și de serviciile auxiliare furnizate de firmă sau în numele firmei de investiții, circumstanțele care constituie sau care pot genera un conflict de interese cu un risc considerabil de prejudiciere a intereselor unuia sau a mai multor clienți;

| (b) | trebuie să specifice procedurile care trebuie urmate și măsurile care trebuie adoptate pentru prevenirea sau gestionarea unor astfel de conflicte. |
| --- | --- |

(b)

trebuie să specifice procedurile care trebuie urmate și măsurile care trebuie adoptate pentru prevenirea sau gestionarea unor astfel de conflicte.

(3)   Procedurile și măsurile prevăzute la alineatul (2) litera (b) sunt astfel concepute încât garantează că persoanele relevante care desfășoară diferite activități în care pot apărea conflicte de interese de tipul celor menționate la alineatul (2) litera (a) desfășoară activitățile respective cu un grad de independență adaptat dimensiunii și activităților firmei de investiții și ale grupului din care aceasta face parte, precum și riscului de prejudiciere a intereselor clienților.

În sensul alineatului (2) litera (b), pentru ca firma respectivă să aibă gradul de independență necesar, printre procedurile care trebuie urmate și măsurile care trebuie adoptate trebuie să se numere cel puțin aspectele următoare:

| (a) | proceduri eficace de prevenire sau de control al schimbului de informații între persoanele relevante implicate în activități care presupun un risc de conflict de interese, atunci când schimbul acestor informații poate prejudicia interesele unuia sau ale mai multor clienți; |
| --- | --- |

(a)

proceduri eficace de prevenire sau de control al schimbului de informații între persoanele relevante implicate în activități care presupun un risc de conflict de interese, atunci când schimbul acestor informații poate prejudicia interesele unuia sau ale mai multor clienți;

| (b) | supravegherea separată a persoanelor relevante ale căror funcții principale implică desfășurarea unor activități în numele clienților sau furnizarea de servicii clienților ale căror interese pot intra în conflict sau care reprezintă în alt fel interese diferite care pot intra în conflict, inclusiv cele ale firmei; |
| --- | --- |

(b)

supravegherea separată a persoanelor relevante ale căror funcții principale implică desfășurarea unor activități în numele clienților sau furnizarea de servicii clienților ale căror interese pot intra în conflict sau care reprezintă în alt fel interese diferite care pot intra în conflict, inclusiv cele ale firmei;

| (c) | eliminarea oricărei legături directe dintre remunerarea persoanelor relevante care desfășoară cu precădere o anumită activitate și remunerarea altor persoane relevante, sau câștigurile generate de acestea, care desfășoară cu precădere altă activitate, atunci când activitățile în cauză pot genera un conflict de interese; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea oricărei legături directe dintre remunerarea persoanelor relevante care desfășoară cu precădere o anumită activitate și remunerarea altor persoane relevante, sau câștigurile generate de acestea, care desfășoară cu precădere altă activitate, atunci când activitățile în cauză pot genera un conflict de interese;

| (d) | măsuri de prevenire sau de limitare a exercitării de către orice persoană a unei influențe inadecvate asupra modului în care o persoană relevantă furnizează servicii de investiții sau auxiliare ori desfășoară activități de investiții; |
| --- | --- |

(d)

măsuri de prevenire sau de limitare a exercitării de către orice persoană a unei influențe inadecvate asupra modului în care o persoană relevantă furnizează servicii de investiții sau auxiliare ori desfășoară activități de investiții;

| (e) | măsuri de prevenire sau de control al implicării simultane sau consecutive a unei persoane relevante în servicii de investiții sau servicii auxiliare diferite sau în activități diferite de investiții, atunci când implicarea respectivă poate prejudicia gestionarea corespunzătoare a conflictelor de interese. |
| --- | --- |

(e)

măsuri de prevenire sau de control al implicării simultane sau consecutive a unei persoane relevante în servicii de investiții sau servicii auxiliare diferite sau în activități diferite de investiții, atunci când implicarea respectivă poate prejudicia gestionarea corespunzătoare a conflictelor de interese.

(4)   Firmele de investiții se asigură că informarea clienților, prevăzută la articolul 23 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE, este o măsură de ultimă instanță utilizată numai atunci când dispozițiile organizatorice și administrative eficiente adoptate de firma de investiții, în conformitate cu articolul 23 din Directiva 2014/65/UE, pentru prevenirea sau gestionarea conflictelor de interese nu sunt suficiente pentru a garanta, cu o certitudine rezonabilă, că se evită riscurile de a afecta interesele clienților.

În informare se precizează în mod clar că dispozițiile administrative și organizatorice adoptate de firma de investiții pentru a preveni ori pentru a gestiona acest conflict nu sunt suficiente pentru a garanta, cu o certitudine rezonabilă, că se evită riscurile de a afecta interesele clienților. Informarea include o descriere specifică a conflictelor de interese care apar în contextul furnizării de servicii de investiții și/sau de servicii auxiliare, în funcție de natura clientului căruia i se transmit informațiile. Descrierea explică natura generală și sursele conflictelor de interese, precum și riscurile pentru client care apar ca urmare a conflictelor de interese și măsurile luate pentru a diminua aceste riscuri, cu suficiente detalii, astfel încât clientul să poată lua o decizie în cunoștință de cauză cu privire la serviciile de investiții sau la serviciile auxiliare în contextul cărora apar conflicte de interese.

(5)   Firmele de investiții evaluează și revizuiesc periodic, cel puțin o dată pe an, politica în domeniul conflictelor de interese stabilită în conformitate cu alineatele (1)-(4) și iau toate măsurile adecvate pentru a soluționa eventualele deficiențe. Bazarea excesivă pe divulgarea conflictelor de interese este considerată o deficiență a politicii în materie de conflicte de interese adoptate în cadrul firmei.

Articolul 35

Înregistrarea serviciilor sau a activităților care generează conflicte de interese prejudiciabile

[Articolul 16 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

Firmele de investiții țin o evidență, pe care o actualizează periodic, a tipurilor de servicii de investiții sau auxiliare sau de activități de investiții efectuate de firmă sau în numele firmei în cursul cărora a apărut un conflict de interese care a generat un risc de prejudiciere a intereselor unuia sau a mai multor clienți sau, în cazul serviciilor sau activităților în curs, a conflictelor de acest tip care pot apărea.

Cadrele de conducere de nivel superior primesc în mod frecvent, și cel puțin o dată pe an, rapoarte scrise privind situațiile menționate la acest articol.

Articolul 36

Cercetarea pentru investiții și comunicările publicitare

[Articolul 24 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În sensul articolului 37, cercetarea pentru investiții reprezintă cercetarea sau alte informații care recomandă sau propun, explicit sau implicit, o strategie de investiții cu privire la unul sau mai multe instrumente financiare sau la emitenții instrumentelor financiare, inclusiv orice opinie privind valoarea sau prețul actual sau viitor al instrumentelor respective, care se adresează canalelor de distribuție sau publicului și în legătură cu care sunt întrunite următoarele condiții:

| (a) | cercetarea sau informațiile sunt denumite sau descrise ca cercetare pentru investiții sau în termeni similari ori sunt prezentate ca explicație obiectivă sau independentă a conținutului recomandării; |
| --- | --- |

(a)

cercetarea sau informațiile sunt denumite sau descrise ca cercetare pentru investiții sau în termeni similari ori sunt prezentate ca explicație obiectivă sau independentă a conținutului recomandării;

| (b) | în cazul în care recomandarea în cauză este făcută de o firmă de investiții unui client, atunci recomandarea nu este considerată consultanță de investiții în sensul Directivei 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care recomandarea în cauză este făcută de o firmă de investiții unui client, atunci recomandarea nu este considerată consultanță de investiții în sensul Directivei 2014/65/UE.

(2)   O recomandare de tipul celei care intră sub incidența articolului 3 alineatul (1) punctul 35 din Regulamentul (UE) nr. 596/2014, dar care nu respectă condițiile prevăzute la alineatul (1) se consideră comunicare publicitară în sensul Directivei 2014/65/UE, iar firmele de investiții care elaborează sau diseminează recomandarea respectivă se asigură că aceasta este identificată în mod clar ca atare.

În plus, firmele se asigură că orice astfel de recomandare conține o declarație clară și evidentă că (sau, în cazul unei recomandări orale, o declarație în acest sens) nu a fost pregătită în conformitate cu cerințele legale instituite pentru a promova independența cercetării pentru investiții și că nu face obiectul vreunei interdicții privind difuzarea cercetării pentru investiții.

Articolul 37

Cerințe organizatorice suplimentare privind cercetarea pentru investiții sau comunicări publicitare

[Articolul 16 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții care, pe propria răspundere sau pe răspunderea unui membru al grupului din care fac parte, elaborează sau dispun elaborarea unor cercetări pentru investiții care sunt destinate sau care ar putea să fie ulterior difuzate clienților firmei sau publicului, asigură punerea în aplicare a tuturor măsurilor prevăzute la articolul 34 alineatul (3) în privința analiștilor financiari implicați în întocmirea cercetării pentru investiții, precum și a altor persoane relevante ale căror responsabilități sau interese profesionale pot intra în conflict cu interesele persoanelor în atenția cărora se diseminează cercetarea pentru investiții.

Obligațiile menționate la primul paragraf se aplică, de asemenea, în ceea ce privește recomandările prevăzute la articolul 36 alineatul (2).

(2)   Firmele de investiții menționate la alineatul (1) primul paragraf instituie dispoziții menite să garanteze respectarea următoarelor condiții:

| (a) | analiștii financiari și alte persoane relevante nu efectuează în altă calitate decât de formatori de piață care acționează cu bună credință și în timpul desfășurării normale a procesului de formare a pieței sau pentru executarea unui ordin spontan al unui client, tranzacții personale sau operațiuni în numele oricărei alte persoane, inclusiv al firmei de investiții, cu instrumente financiare la care se referă cercetarea pentru investiții sau cu alte instrumente financiare conexe, atunci când respectivele persoane cunosc data probabilă de difuzare sau conținutul probabil al respectivei cercetări pentru investiții, iar aceste informații nu sunt accesibile publicului sau clienților și nu pot fi ușor deduse din informațiile disponibile, atât timp cât destinatarii cercetării pentru investiții nu au avut oportunitatea rezonabilă de a acționa pe baza acestora; |
| --- | --- |

(a)

analiștii financiari și alte persoane relevante nu efectuează în altă calitate decât de formatori de piață care acționează cu bună credință și în timpul desfășurării normale a procesului de formare a pieței sau pentru executarea unui ordin spontan al unui client, tranzacții personale sau operațiuni în numele oricărei alte persoane, inclusiv al firmei de investiții, cu instrumente financiare la care se referă cercetarea pentru investiții sau cu alte instrumente financiare conexe, atunci când respectivele persoane cunosc data probabilă de difuzare sau conținutul probabil al respectivei cercetări pentru investiții, iar aceste informații nu sunt accesibile publicului sau clienților și nu pot fi ușor deduse din informațiile disponibile, atât timp cât destinatarii cercetării pentru investiții nu au avut oportunitatea rezonabilă de a acționa pe baza acestora;

| (b) | în situațiile care nu intră sub incidența literei (a), analiștii financiari și orice alte persoane relevante care participă la elaborarea cercetării pentru investiții nu efectuează tranzacții personale cu instrumente financiare la care se referă cercetarea pentru investiții sau cu alte instrumente financiare conexe, contrar recomandărilor actuale, exceptând situațiile excepționale și cu aprobarea prealabilă a unui membru al serviciului juridic al firmei sau al funcției acesteia de asigurare a conformității; |
| --- | --- |

(b)

în situațiile care nu intră sub incidența literei (a), analiștii financiari și orice alte persoane relevante care participă la elaborarea cercetării pentru investiții nu efectuează tranzacții personale cu instrumente financiare la care se referă cercetarea pentru investiții sau cu alte instrumente financiare conexe, contrar recomandărilor actuale, exceptând situațiile excepționale și cu aprobarea prealabilă a unui membru al serviciului juridic al firmei sau al funcției acesteia de asigurare a conformității;

| (c) | există o separare fizică între analiștii financiari implicați în elaborarea de cercetare pentru investiții și alte persoane relevante ale căror responsabilități sau interese comerciale pot intra în conflict cu interesele persoanelor în atenția cărora se diseminează cercetările pentru investiții sau, în cazul în care se consideră că acest lucru nu este adecvat din cauza dimensiunii și a modului de organizare a firmei, precum și a naturii, amplorii și complexității activității sale, elaborarea și punerea în aplicare a unor bariere informaționale alternative adecvate; |
| --- | --- |

(c)

există o separare fizică între analiștii financiari implicați în elaborarea de cercetare pentru investiții și alte persoane relevante ale căror responsabilități sau interese comerciale pot intra în conflict cu interesele persoanelor în atenția cărora se diseminează cercetările pentru investiții sau, în cazul în care se consideră că acest lucru nu este adecvat din cauza dimensiunii și a modului de organizare a firmei, precum și a naturii, amplorii și complexității activității sale, elaborarea și punerea în aplicare a unor bariere informaționale alternative adecvate;

| (d) | firmele de investiții însele, analiștii financiari și alte persoane relevante implicate în producerea cercetării pentru investiții nu acceptă stimulente de la persoanele care au un interes major în subiectul respectivei cercetări pentru investiții; |
| --- | --- |

(d)

firmele de investiții însele, analiștii financiari și alte persoane relevante implicate în producerea cercetării pentru investiții nu acceptă stimulente de la persoanele care au un interes major în subiectul respectivei cercetări pentru investiții;

| (e) | firmele de investiții însele, analiștii financiari și alte persoane relevante implicate în producerea cercetării pentru investiții nu le promit emitenților că cercetare le va fi favorabilă; |
| --- | --- |

(e)

firmele de investiții însele, analiștii financiari și alte persoane relevante implicate în producerea cercetării pentru investiții nu le promit emitenților că cercetare le va fi favorabilă;

| (f) | înainte de diseminarea cercetării pentru investiții, emitenții, persoanele relevante, altele decât analiștii financiari, și orice altă persoană nu sunt autorizate să examineze proiectul de cercetare pentru investiții în scopul de a verifica acuratețea declarațiilor factuale formulate în respectiva cercetare sau în alte scopuri decât cele de asigurare a conformității cu obligațiile legale ale firmei, atunci când proiectul include o recomandare sau un preț indicativ. |
| --- | --- |

(f)

înainte de diseminarea cercetării pentru investiții, emitenții, persoanele relevante, altele decât analiștii financiari, și orice altă persoană nu sunt autorizate să examineze proiectul de cercetare pentru investiții în scopul de a verifica acuratețea declarațiilor factuale formulate în respectiva cercetare sau în alte scopuri decât cele de asigurare a conformității cu obligațiile legale ale firmei, atunci când proiectul include o recomandare sau un preț indicativ.

În sensul prezentului alineat, „instrumentul financiar conex” înseamnă un instrument financiar al cărui preț este îndeaproape influențat de variația prețului altui instrument financiar care face obiectul cercetării pentru investiții și include un instrument derivat al celuilalt instrument financiar.

(3)   Firmele de investiții care diseminează publicului sau clienților cercetarea pentru investiții efectuată de o altă persoană sunt scutite de obligația de respectare a dispozițiilor alineatului (1), în cazul în care se îndeplinesc următoarele criterii:

| (a) | persoana care efectuează cercetarea pentru investiții nu este membru al grupului din care face parte firma de investiții; |
| --- | --- |

(a)

persoana care efectuează cercetarea pentru investiții nu este membru al grupului din care face parte firma de investiții;

| (b) | firma de investiții nu modifică semnificativ recomandările din cercetarea pentru investiții; |
| --- | --- |

(b)

firma de investiții nu modifică semnificativ recomandările din cercetarea pentru investiții;

| (c) | firma de investiții nu prezintă cercetarea pentru investiții ca fiind propriul produs; |
| --- | --- |

(c)

firma de investiții nu prezintă cercetarea pentru investiții ca fiind propriul produs;

| (d) | firma de investiții verifică dacă autorul cercetării pentru investiții intră sub incidența cerințelor echivalente cerințelor prevăzute de prezentul regulament privind elaborarea cercetării în cauză sau a stabilit o politică ce prevede cerințele respective. |
| --- | --- |

(d)

firma de investiții verifică dacă autorul cercetării pentru investiții intră sub incidența cerințelor echivalente cerințelor prevăzute de prezentul regulament privind elaborarea cercetării în cauză sau a stabilit o politică ce prevede cerințele respective.

Articolul 38

Cerințe generale suplimentare în materie de subscriere sau plasament

[Articolul 16 alineatul (3) și articolele 23 și 24 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Înainte de a accepta un mandat de gestionare a ofertei, firmele de investiții care acordă consultanță cu privire la strategia finanțelor corporative, astfel cum se prevede în anexa I secțiunea B punctul 3 și care furnizează servicii de subscriere sau de plasare a instrumentelor financiare dispun de mecanisme prin care îl informează pe clientul emitent cu privire la:

| (a) | diversele posibilități de finanțare propuse de firmă și o indicație privind valoarea comisioanelor de tranzacționare pentru fiecare posibilitate; |
| --- | --- |

(a)

diversele posibilități de finanțare propuse de firmă și o indicație privind valoarea comisioanelor de tranzacționare pentru fiecare posibilitate;

| (b) | calendarul și procesul de consultanță privind finanțele corporative în ceea ce privește prețul ofertei; |
| --- | --- |

(b)

calendarul și procesul de consultanță privind finanțele corporative în ceea ce privește prețul ofertei;

| (c) | calendarul și procesul de consultanță privind finanțele corporative în ceea ce privește plasarea ofertei; |
| --- | --- |

(c)

calendarul și procesul de consultanță privind finanțele corporative în ceea ce privește plasarea ofertei;

| (d) | detalii privind investitorii vizați, cărora firma intenționează să le ofere instrumentele financiare; |
| --- | --- |

(d)

detalii privind investitorii vizați, cărora firma intenționează să le ofere instrumentele financiare;

| (e) | funcțiile pe care le ocupă și departamentele în care lucrează persoanele relevante implicate în furnizarea de consultanță privind finanțele corporative în ceea ce privește prețul și atribuirea instrumentelor financiare; și |
| --- | --- |

(e)

funcțiile pe care le ocupă și departamentele în care lucrează persoanele relevante implicate în furnizarea de consultanță privind finanțele corporative în ceea ce privește prețul și atribuirea instrumentelor financiare; și

| (f) | mecanismele adoptate de firmă pentru a preveni sau a gestiona conflictele de interese care pot apărea atunci când firma plasează instrumentele financiare relevante clienților săi de investiții sau când tranzacționează pe cont propriu. |
| --- | --- |

(f)

mecanismele adoptate de firmă pentru a preveni sau a gestiona conflictele de interese care pot apărea atunci când firma plasează instrumentele financiare relevante clienților săi de investiții sau când tranzacționează pe cont propriu.

(2)   Firmele de investiții dispun de un proces centralizat care permite identificarea tuturor operațiunilor de subscriere și de plasament efectuate de firmă și înregistrarea acestor informații, inclusiv data la care firma a fost informată cu privire la potențiale operațiuni de subscriere și plasament. Firmele identifică toate potențialele conflicte de interese generate de alte activități pe care le desfășoară firma sau grupul de investiții și pune în aplicare proceduri de gestionare corespunzătoare. În cazul în care o firmă de investiții nu poate gestiona un conflict de interese prin aplicarea procedurilor adecvate, firma de investiții nu participă la operațiune.

(3)   Firmele de investiții care oferă servicii de execuție și de cercetare și care desfășoară activități de subscriere și de plasament se asigură că sunt instituite controale adecvate pentru gestionarea eventualelor conflicte de interese între aceste activități și între diferiții clienți care beneficiază de aceste servicii.

Articolul 39

Cerințe suplimentare privind prețul ofertelor în raport cu emisiunea de instrumente financiare

[Articolul 16 alineatul (3) și articolele 23 și 24 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții dispun de sisteme, mijloace de control și proceduri care permit identificarea și prevenirea sau gestionarea conflictelor de interese care apar în ceea ce privește posibila subestimare sau supraestimare a prețului unei emisiuni sau implicarea părților relevante în acest proces. Mai precis, ca o cerință minimă, firmele de investiții instituie, implementează și mențin mecanisme interne menite să asigure:

| (a) | faptul că stabilirea prețului ofertei nu promovează interesele altor clienți sau interesele proprii firmei într-un mod care ar putea intra în conflict cu interesele clientului emitent; și |
| --- | --- |

(a)

faptul că stabilirea prețului ofertei nu promovează interesele altor clienți sau interesele proprii firmei într-un mod care ar putea intra în conflict cu interesele clientului emitent; și

| (b) | prevenirea sau gestionarea unei situații în care persoanele responsabile cu furnizarea de servicii clienților firmei de investiții sunt implicate în mod direct în deciziile referitoare la consultanța privind finanțele corporative în ceea ce privește prețul acordată clientului emitent. |
| --- | --- |

(b)

prevenirea sau gestionarea unei situații în care persoanele responsabile cu furnizarea de servicii clienților firmei de investiții sunt implicate în mod direct în deciziile referitoare la consultanța privind finanțele corporative în ceea ce privește prețul acordată clientului emitent.

(2)   Firmele de investiții le furnizează clienților informații cu privire la modul în care se stabilește recomandarea cu privire la prețul ofertei și la calendarul aferent. Mai precis, firma de investiții îl informează pe clientul emitent și stabilește împreună cu acesta strategiile de acoperire a riscurilor sau de stabilizare pe care intenționează să le adopte în ceea ce privește oferta, inclusiv modul în care aceste strategii pot afecta interesele clienților emitenți. În cursul procesului de ofertare, firmele iau, de asemenea, toate măsurile rezonabile pentru a-l informa pe clientul emitent cu privire la evoluția prețului emisiunii.

Articolul 40

Cerințe suplimentare în materie de plasament

[Articolul 16 alineatul (3) și articolele 23 și 24 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții care plasează instrumente financiare instituie, pun în aplicare și mențin mecanisme eficace pentru ca recomandările privind plasamentul să nu fie influențate în mod nepotrivit de relații existente sau viitoare.

(2)   Firmele de investiții instituie, pun în aplicare și mențin mecanisme interne eficace pentru a evita sau a gestiona conflictele de interese care apar atunci când persoanele responsabile cu furnizarea de servicii clienților firmei de investiții sunt implicate în mod direct în deciziile privind recomandările adresate clientului emitent privind alocarea.

(3)   Firmele de investiții nu acceptă plăți sau beneficii din partea terților, cu excepția cazului în care astfel de plăți sau beneficii respectă cerințele prevăzute la articolul 24 din Directiva 2014/65/UE în materie de stimulente. În special următoarele practici sunt considerate neconforme cu aceste cerințe și, prin urmare, sunt considerate inacceptabile:

| (a) | o alocare de așa natură încât să stimuleze plata unor taxe disproporționat de mari pentru servicii neconexe furnizate de firma de investiții (laddering), cum ar fi taxe sau comisioane disproporționat de mari plătite de un client de investiții, sau volume de activitate disproporționat de mari la niveluri normale de comisioane furnizate de clientul de investiții ca o compensație pentru faptul că a primit o alocare în cadrul emisiunii; |
| --- | --- |

(a)

o alocare de așa natură încât să stimuleze plata unor taxe disproporționat de mari pentru servicii neconexe furnizate de firma de investiții (laddering), cum ar fi taxe sau comisioane disproporționat de mari plătite de un client de investiții, sau volume de activitate disproporționat de mari la niveluri normale de comisioane furnizate de clientul de investiții ca o compensație pentru faptul că a primit o alocare în cadrul emisiunii;

| (b) | o alocare făcută unui membru al conducerii superioare sau unui reprezentat al conducerii unui client emitent existent sau potențial, în schimbul unor servicii viitoare sau anterioare de finanțare pentru întreprinderi (spinning); |
| --- | --- |

(b)

o alocare făcută unui membru al conducerii superioare sau unui reprezentat al conducerii unui client emitent existent sau potențial, în schimbul unor servicii viitoare sau anterioare de finanțare pentru întreprinderi (spinning);

| (c) | o alocare care este explicit sau implicit condiționată de primirea unor viitoare ordine sau de cumpărarea oricărui alt serviciu de la firma de investiții de către un client de investiții sau de către orice altă entitate în care investitorul are o funcție de reprezentant al conducerii. |
| --- | --- |

(c)

o alocare care este explicit sau implicit condiționată de primirea unor viitoare ordine sau de cumpărarea oricărui alt serviciu de la firma de investiții de către un client de investiții sau de către orice altă entitate în care investitorul are o funcție de reprezentant al conducerii.

(4)   Firmele de investiții stabilesc, aplică și mențin o politică de alocare care stabilește procesul de dezvoltare a recomandărilor privind alocarea. Politica în materie de alocare este pusă la dispoziția clientului emitent înainte ca acesta să accepte furnizarea oricărui serviciu de plasament. Politica stabilește informațiile relevante disponibile la acel moment cu privire la metodologia de alocare propusă pentru emisiune.

(5)   Firmele de investiții îl implică pe clientul emitent în discuțiile privind procesul de plasament, astfel încât firma respectivă să fie în măsură să înțeleagă și să țină seama de interesele și de obiectivele clientului. Firma de investiții obține acordul clientului emitent referitor la alocarea propusă în funcție de tipul de client pentru tranzacția respectivă în conformitate cu politica în materie de alocare.

Articolul 41

Cerințe suplimentare privind consilierea, distribuția și autoplasamentul

[Articolul 16 alineatul (3) și articolele 23 și 24 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții dispun de sisteme, mijloace de control și proceduri care permit identificarea și gestionarea conflictelor de interese care apar în cazul furnizării de servicii de investiții către un client de investiții pentru participarea la o nouă emisiune, atunci când firma de investiții primește comisioane, taxe sau alte tipuri de beneficii pecuniare sau nepecuniare în legătură cu organizarea emisiunii. Toate comisioanele, taxele sau beneficiile pecuniare sau nepecuniare respectă cerințele prevăzute la articolul 24 alineatele (7), (8) și (9) din Directiva 2014/65/UE și sunt consemnate în politicile firmei de investiții privind conflictele de interese și se reflectă în dispozițiile firmei în materie de stimulente.

(2)   Firmele de investiții care plasează instrumente financiare emise de ele sau de entități din cadrul aceluiași grup propriilor clienți, inclusiv clienților lor deponenți existenți în cazul instituțiilor de credit, sau fonduri de investiții gestionate de entități din grup, stabilesc, pun în aplicare și mențin dispoziții clare și eficace de identificare, prevenire sau gestionare a eventualelor conflicte de interese care apar în legătură cu acest tip de activitate. Printre aceste dispoziții se numără abținerea de la participarea la activitatea respectivă atunci când conflictele de interese nu pot fi gestionate în mod adecvat, astfel încât să se evite orice efect advers asupra clienților.

(3)   Atunci când este necesară divulgarea conflictelor de interese, firmele de investiții respectă cerințele prevăzute la articolul 34 alineatul (4), printre care se numără și furnizarea de explicații privind natura și sursa conflictelor de interese inerente acestui tip de activitate, oferind detalii cu privire la riscurile specifice legate de aceste practici, astfel încât clienții să poată lua o decizie în cunoștință de cauză în ceea ce privește investițiile.

(4)   Firmele de investiții care le plasează clienților lor instrumente financiare emise de ele însele sau de alte entități din grup ce sunt incluse în calculul cerințelor prudențiale prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (22), în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (23) sau în Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (24) le furnizează clienților respectivi informații suplimentare care detaliază diferențele dintre instrumentul financiar și depozitele bancare în ceea ce privește randamentul, riscul, lichiditatea și protecția asigurată în conformitate cu Directiva 2014/49/UE a Parlamentului European și a Consiliului (25).

Articolul 42

Cerințe suplimentare privind creditarea sau acordarea unui credit în contextul unei subscrieri sau al unui plasament

[Articolul 16 alineatul (3) și articolele 23 și 24 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În cazul în care un împrumut sau credit anterior acordat unui client emitent de către o firmă de investiții sau de o entitate din cadrul aceluiași grup poate fi rambursat cu încasările obținute printr-o emisiune, firma de investiții dispune de mecanisme de identificare și de prevenire sau de gestionare a eventualelor conflicte de interese care pot apărea în acest context.

(2)   În cazul în care mecanismele instituite pentru gestionarea conflictelor de interese se dovedesc insuficiente pentru a garanta prevenirea riscului de a produce daune clientului emitent, firmele de investiții îi comunică clientului emitent conflictele de interese specifice apărute în legătură cu activitățile lor sau cu activitățile entităților care fac parte din grup, în calitate de furnizor de credite, precum și cu activitățile lor legate de plasarea titlurilor de valoare.

(3)   Politica firmelor de investiții în materie de conflicte de interese prevede schimbul de informații cu privire la situația financiară a emitentului cu entitățile din grup care acționează în calitate de furnizori de credite, cu condiția ca acest lucru să nu încalce barierele informaționale instituite de firmă pentru a proteja interesele unui client.

Articolul 43

Păstrarea înregistrărilor în materie de subscriere sau plasament

[Articolul 16 alineatul (3) și articolele 23 și 24 din Directiva 2014/65/UE]

Firmele de investiții păstrează înregistrări ale conținutului și ale momentului în care primesc instrucțiuni de la clienți. Se păstrează o evidență a deciziilor de alocare pentru fiecare operațiune pentru a asigura o pistă de audit completă între mișcările înregistrate în conturile clienților și instrucțiunile primite de către firma de investiții. Mai precis, alocarea finală aferentă fiecărui client de investiții este clar justificată și înregistrată. Pista de audit completă a etapelor importante din cadrul procesului de subscriere și plasament este pusă la dispoziția autorităților competente la cerere.

CAPITOLUL III

CONDIȚII DE FUNCȚIONARE A FIRMELOR DE INVESTIȚII

SECȚIUNEA 1

Informații oferite clienților și potențialilor clienți

Articolul 44

Cerințe privind furnizarea de informații corecte, clare și neînșelătoare

[Articolul 24 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții se asigură că toate informațiile, inclusiv comunicările publicitare, pe care le transmit clienților de retail sau profesionali sau potențialilor clienți de retail sau profesionali sau pe care le difuzează în așa fel încât acestea pot ajunge în posesia acestora respectă condițiile prevăzute la alineatele (2)-(8).

(2)   Firma de investiții se asigură că informațiile menționate la alineatul (1) respectă următoarele condiții:

| (a) | printre informații figurează denumirea firmei de investiții; |
| --- | --- |

(a)

printre informații figurează denumirea firmei de investiții;

| (b) | informațiile sunt exacte și indică întotdeauna în mod echitabil și vizibil eventualele riscuri relevante atunci când se face trimitere la eventualele beneficii ale unui serviciu de investiții sau ale unui instrument financiar; |
| --- | --- |

(b)

informațiile sunt exacte și indică întotdeauna în mod echitabil și vizibil eventualele riscuri relevante atunci când se face trimitere la eventualele beneficii ale unui serviciu de investiții sau ale unui instrument financiar;

| (c) | informațiile referitoare la riscurile relevante sunt scrise cu caractere a căror dimensiune este cel puțin egală cu dimensiunea caracterelor utilizată preponderent pentru informațiile furnizate și sunt astfel așezate în pagină încât atrag atenția; |
| --- | --- |

(c)

informațiile referitoare la riscurile relevante sunt scrise cu caractere a căror dimensiune este cel puțin egală cu dimensiunea caracterelor utilizată preponderent pentru informațiile furnizate și sunt astfel așezate în pagină încât atrag atenția;

| (d) | informațiile sunt suficiente și sunt prezentate pe înțelesul membrului obișnuit al grupului căruia i se adresează sau în posesia căruia pot ajunge; |
| --- | --- |

(d)

informațiile sunt suficiente și sunt prezentate pe înțelesul membrului obișnuit al grupului căruia i se adresează sau în posesia căruia pot ajunge;

| (e) | informațiile nu maschează, nu minimizează și nici nu tăinuiesc elemente, declarații sau avertismente importante; |
| --- | --- |

(e)

informațiile nu maschează, nu minimizează și nici nu tăinuiesc elemente, declarații sau avertismente importante;

| (f) | informațiile sunt prezentate în mod sistematic într-o singură limbă în toate formele de informare și în toate materialele de marketing care sunt furnizate fiecărui client, cu excepția cazului în care clientul a acceptat să primească informații în mai multe limbi; |
| --- | --- |

(f)

informațiile sunt prezentate în mod sistematic într-o singură limbă în toate formele de informare și în toate materialele de marketing care sunt furnizate fiecărui client, cu excepția cazului în care clientul a acceptat să primească informații în mai multe limbi;

| (g) | informațiile sunt actualizate și relevante din punctul de vedere al mijloacelor de comunicare utilizate. |
| --- | --- |

(g)

informațiile sunt actualizate și relevante din punctul de vedere al mijloacelor de comunicare utilizate.

(3)   Atunci când informațiile compară servicii de investiții sau auxiliare, instrumente financiare sau persoane care furnizează servicii de investiții sau servicii auxiliare, firmele de investiții asigură respectarea următoarelor condiții:

| (a) | comparația este pertinentă și prezentată în mod echitabil și echilibrat; |
| --- | --- |

(a)

comparația este pertinentă și prezentată în mod echitabil și echilibrat;

| (b) | se specifică sursele informațiilor utilizate pentru comparație; |
| --- | --- |

(b)

se specifică sursele informațiilor utilizate pentru comparație;

| (c) | se includ faptele și ipotezele esențiale utilizate pentru comparație. |
| --- | --- |

(c)

se includ faptele și ipotezele esențiale utilizate pentru comparație.

(4)   Atunci când informațiile conțin o indicație privind performanțele anterioare ale unui instrument financiar, ale unui indice financiar sau ale unui serviciu de investiții, se respectă următoarele condiții:

| (a) | indicația respectivă nu constituie elementul central al comunicării; |
| --- | --- |

(a)

indicația respectivă nu constituie elementul central al comunicării;

| (b) | informațiile trebuie să includă date corespunzătoare privind performanțele obținute în ultimii 5 ani sau în toată perioada în care instrumentul financiar în cauză a fost oferit, indicele financiar a fost stabilit sau serviciul de investiții a fost furnizat, atunci când respectiva perioadă este mai scurtă de 5 ani sau la performanțele obținute într-o perioadă mai lungă de timp în cazul în care firma decide astfel; în toate cazurile menționate anterior, informațiile privind performanța se raportează la perioade complete de 12 luni; |
| --- | --- |

(b)

informațiile trebuie să includă date corespunzătoare privind performanțele obținute în ultimii 5 ani sau în toată perioada în care instrumentul financiar în cauză a fost oferit, indicele financiar a fost stabilit sau serviciul de investiții a fost furnizat, atunci când respectiva perioadă este mai scurtă de 5 ani sau la performanțele obținute într-o perioadă mai lungă de timp în cazul în care firma decide astfel; în toate cazurile menționate anterior, informațiile privind performanța se raportează la perioade complete de 12 luni;

| (c) | se precizează cu exactitate perioada de referință și sursa informațiilor; |
| --- | --- |

(c)

se precizează cu exactitate perioada de referință și sursa informațiilor;

| (d) | informațiile conțin un avertisment clar care precizează faptul că cifrele respective se referă la trecut, iar performanța anterioară nu reprezintă un indicator fiabil al rezultatelor viitoare; |
| --- | --- |

(d)

informațiile conțin un avertisment clar care precizează faptul că cifrele respective se referă la trecut, iar performanța anterioară nu reprezintă un indicator fiabil al rezultatelor viitoare;

| (e) | atunci când indicația are la bază cifre exprimate într-o altă monedă decât cea a statului membru în care clientul de retail sau clientul de retail potențial este rezident, se indică în mod clar moneda și se menționează că randamentul poate crește sau scădea în funcție de fluctuațiile monedei; |
| --- | --- |

(e)

atunci când indicația are la bază cifre exprimate într-o altă monedă decât cea a statului membru în care clientul de retail sau clientul de retail potențial este rezident, se indică în mod clar moneda și se menționează că randamentul poate crește sau scădea în funcție de fluctuațiile monedei;

| (f) | atunci când indicația are la bază performanța brută, se comunică efectul comisioanelor, al onorariilor sau al altor costuri. |
| --- | --- |

(f)

atunci când indicația are la bază performanța brută, se comunică efectul comisioanelor, al onorariilor sau al altor costuri.

(5)   Atunci când informațiile includ simulări ale unor performanțe anterioare sau fac referire la astfel de simulări, firma de investiții se asigură că informațiile se raportează la un instrument financiar sau la un indice financiar și că se îndeplinesc următoarele condiții:

| (a) | simularea performanțelor anterioare se bazează pe performanțele reale anterioare ale unuia sau mai multor instrumente financiare sau indici financiari care sunt identici sau aproape identici cu instrumentul financiar în cauză sau care stau la baza acestuia; |
| --- | --- |

(a)

simularea performanțelor anterioare se bazează pe performanțele reale anterioare ale unuia sau mai multor instrumente financiare sau indici financiari care sunt identici sau aproape identici cu instrumentul financiar în cauză sau care stau la baza acestuia;

| (b) | în ceea ce privește performanțele reale anterioare menționate la litera (a), se respectă condițiile prevăzute la alineatul (4) literele (a)-(c), (e) și (f); |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește performanțele reale anterioare menționate la litera (a), se respectă condițiile prevăzute la alineatul (4) literele (a)-(c), (e) și (f);

| (c) | informațiile conțin un avertisment clar care precizează că cifrele se referă la performanțe anterioare simulate, dar că performanțele anterioare nu reprezintă un indicator fiabil al performanței viitoare. |
| --- | --- |

(c)

informațiile conțin un avertisment clar care precizează că cifrele se referă la performanțe anterioare simulate, dar că performanțele anterioare nu reprezintă un indicator fiabil al performanței viitoare.

(6)   Atunci când informațiile se referă la performanțe viitoare, firmele de investiții se asigură că se îndeplinesc următoarele condiții:

| (a) | informațiile nu se bazează pe performanțe anterioare simulate sau nu se referă la astfel de performanțe; |
| --- | --- |

(a)

informațiile nu se bazează pe performanțe anterioare simulate sau nu se referă la astfel de performanțe;

| (b) | informațiile se bazează pe ipoteze rezonabile susținute de date obiective; |
| --- | --- |

(b)

informațiile se bazează pe ipoteze rezonabile susținute de date obiective;

| (c) | atunci când informațiile au la bază performanța brută, se comunică efectul comisioanelor, al onorariilor sau al altor costuri; |
| --- | --- |

(c)

atunci când informațiile au la bază performanța brută, se comunică efectul comisioanelor, al onorariilor sau al altor costuri;

| (d) | informațiile se bazează pe scenarii de performanță în diferite condiții de piață (atât negative, cât și pozitive) și reflectă natura și riscurile anumitor tipuri de instrumente incluse în analiză; |
| --- | --- |

(d)

informațiile se bazează pe scenarii de performanță în diferite condiții de piață (atât negative, cât și pozitive) și reflectă natura și riscurile anumitor tipuri de instrumente incluse în analiză;

| (e) | informațiile conțin un avertisment clar care precizează că previziunile respective nu reprezintă un indicator fiabil al performanțelor viitoare. |
| --- | --- |

(e)

informațiile conțin un avertisment clar care precizează că previziunile respective nu reprezintă un indicator fiabil al performanțelor viitoare.

(7)   Atunci când informațiile se referă la un anumit tratament fiscal, se specifică în mod clar că tratamentul fiscal depinde de circumstanțe specifice fiecărui client și pot face obiectul unor modificări în viitor.

(8)   Informațiile nu folosesc denumirea niciunei autorități competente într-un mod care ar putea indica sau sugera că autoritatea respectivă susține sau aprobă produsele sau serviciile firmei de investiții.

Articolul 45

Informații privind clasificarea clienților

[Articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții notifică noilor clienți și clienților existenți modificarea recentă a clasificării lor, în conformitate cu Directiva 2014/65/UE, drept client de retail, client profesional sau contraparte eligibilă în sensul directivei menționate anterior.

(2)   Firmele de investiții informează clienții folosind un suport durabil, cu privire la dreptul acestora de a solicita o altă clasificare și cu privire la eventualele limite ale gradului de protecție a clienților generat de noua clasificare.

(3)   Firmele de investiții pot, fie din proprie inițiativă, fie la cererea clientului vizat, să trateze un client drept:

| (a) | un client profesional sau un client de retail atunci când, în altă situație, clientul respectiv ar intra în categoria contraparte eligibilă în temeiul articolului 30 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(a)

un client profesional sau un client de retail atunci când, în altă situație, clientul respectiv ar intra în categoria contraparte eligibilă în temeiul articolului 30 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE;

| (b) | un client de retail atunci când clientul respectiv este considerat client profesional în conformitate cu anexa II secțiunea I din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(b)

un client de retail atunci când clientul respectiv este considerat client profesional în conformitate cu anexa II secțiunea I din Directiva 2014/65/UE.

Articolul 46

Cerințe generale privind informațiile destinate clienților

[Articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții furnizează în timp util clientului sau potențialului client informațiile enumerate în continuare, înainte ca respectivul client sau potențial client să încheie un contract privind furnizarea de servicii de investiții sau servicii auxiliare sau înainte de furnizarea serviciilor respective, în cazul în care furnizarea are loc înainte de încheierea contractului:

| (a) | termenii respectivului contract; |
| --- | --- |

(a)

termenii respectivului contract;

| (b) | informațiile prevăzute la articolul 47 privind contractul respectiv sau serviciile de investiții ori serviciile auxiliare. |
| --- | --- |

(b)

informațiile prevăzute la articolul 47 privind contractul respectiv sau serviciile de investiții ori serviciile auxiliare.

(2)   Firmele de investiții furnizează în timp util clienților sau potențialilor clienți informațiile menționate la articolele 47-50, înainte de furnizarea de servicii de investiții sau servicii auxiliare.

(3)   Informațiile menționate la alineatele (1) și (2) se furnizează pe suport durabil sau prin intermediul unui site web (atunci când nu reprezintă un suport durabil) sub rezerva respectării condițiilor menționate la articolul 3 alineatul (2).

(4)   Firmele de investiții notifică în timp util clientului orice modificare semnificativă a informațiilor furnizate în temeiul articolelor 47-50 care sunt pertinente pentru serviciul pe care firma îl furnizează clientului respectiv. Notificarea respectivă se face pe un suport durabil atunci când informațiile la care aceasta se referă se furnizează pe un astfel de suport.

(5)   Firmele de investiții se asigură că informațiile incluse în comunicările publicitare corespund informațiilor pe care firma le furnizează clienților pe parcursul furnizării serviciilor de investiții și auxiliare.

(6)   Comunicările publicitare care conțin o ofertă sau o invitație de tipul indicat mai jos și care precizează modalitatea de răspuns sau care cuprind un formular pentru transmiterea răspunsului includ și informațiile menționate la articolele 47-50 care sunt relevante pentru oferta sau invitația respectivă:

| (a) | o ofertă de încheiere a unui contract privind un instrument financiar, un serviciu de investiții sau un serviciu auxiliar cu persoana care răspunde materialului publicitar; |
| --- | --- |

(a)

o ofertă de încheiere a unui contract privind un instrument financiar, un serviciu de investiții sau un serviciu auxiliar cu persoana care răspunde materialului publicitar;

| (b) | o invitație adresată oricărei persoane care răspunde materialului publicitar privind o ofertă de încheiere a unui contract referitor la un instrument financiar, un serviciu de investiții sau un serviciu auxiliar. |
| --- | --- |

(b)

o invitație adresată oricărei persoane care răspunde materialului publicitar privind o ofertă de încheiere a unui contract referitor la un instrument financiar, un serviciu de investiții sau un serviciu auxiliar.

Cu toate acestea, primul paragraf nu se aplică în cazul în care, pentru a răspunde unei oferte sau invitații incluse în materialul publicitar, clientul potențial trebuie să se refere la un alt document sau alte documente care, separat sau împreună, conțin informațiile respective.

Articolul 47

Informații privind firma de investiții și serviciile oferite de aceasta clienților și clienților potențiali

[Articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții furnizează clienților sau clienților potențiali următoarele informații generale, după caz:

| (a) | denumirea și adresa firmei de investiții, precum și datele de contact care sunt necesare pentru a le permite clienților să comunice în mod eficace cu firma respectivă; |
| --- | --- |

(a)

denumirea și adresa firmei de investiții, precum și datele de contact care sunt necesare pentru a le permite clienților să comunice în mod eficace cu firma respectivă;

| (b) | limbile în care clientul poate să se adreseze firmei de investiții și poate primi de la aceasta documente și alte informații; |
| --- | --- |

(b)

limbile în care clientul poate să se adreseze firmei de investiții și poate primi de la aceasta documente și alte informații;

| (c) | metodele de comunicare care trebuie să fie utilizate între firma de investiții și client, inclusiv, după caz, metodele de transmitere și primire a ordinelor; |
| --- | --- |

(c)

metodele de comunicare care trebuie să fie utilizate între firma de investiții și client, inclusiv, după caz, metodele de transmitere și primire a ordinelor;

| (d) | o declarație din care reiese că firma de investiții este autorizată, precum și denumirea și adresa de contact a autorității competente care a autorizat firma; |
| --- | --- |

(d)

o declarație din care reiese că firma de investiții este autorizată, precum și denumirea și adresa de contact a autorității competente care a autorizat firma;

| (e) | atunci când firma de investiții acționează prin intermediul unui agent delegat, o declarație în acest sens în care se specifică statul membru în care este înregistrat agentul respectiv; |
| --- | --- |

(e)

atunci când firma de investiții acționează prin intermediul unui agent delegat, o declarație în acest sens în care se specifică statul membru în care este înregistrat agentul respectiv;

| (f) | natura, frecvența și termenele rapoartelor privind prestarea serviciului pe care firma de investiții trebuie să îl furnizeze clientului în conformitate cu articolul 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(f)

natura, frecvența și termenele rapoartelor privind prestarea serviciului pe care firma de investiții trebuie să îl furnizeze clientului în conformitate cu articolul 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE;

| (g) | în cazul în care firma de investiții deține instrumente financiare sau fonduri ale clienților, o descriere succintă a măsurilor pe care le adoptă pentru a asigura protecția acestora, inclusiv informații concise privind orice sisteme de compensare a investitorilor sau de garantare a depozitelor respective care se aplică firmei în virtutea activităților acesteia desfășurate într-un stat membru; |
| --- | --- |

(g)

în cazul în care firma de investiții deține instrumente financiare sau fonduri ale clienților, o descriere succintă a măsurilor pe care le adoptă pentru a asigura protecția acestora, inclusiv informații concise privind orice sisteme de compensare a investitorilor sau de garantare a depozitelor respective care se aplică firmei în virtutea activităților acesteia desfășurate într-un stat membru;

| (h) | o descriere, care poate fi formulată pe scurt, a politicii privind conflictele de interese urmată de firmă, în conformitate cu articolul 34; |
| --- | --- |

(h)

o descriere, care poate fi formulată pe scurt, a politicii privind conflictele de interese urmată de firmă, în conformitate cu articolul 34;

| (i) | la solicitarea clientului, informații suplimentare cu privire la politica privind conflictele de interese, furnizate pe suport durabil sau prin intermediul unui site internet (care nu reprezintă un suport durabil), sub rezerva respectării condițiilor menționate la articolul 3 alineatul (2). |
| --- | --- |

(i)

la solicitarea clientului, informații suplimentare cu privire la politica privind conflictele de interese, furnizate pe suport durabil sau prin intermediul unui site internet (care nu reprezintă un suport durabil), sub rezerva respectării condițiilor menționate la articolul 3 alineatul (2).

Informațiile enumerate la literele (a)-(i) sunt furnizate în timp util, înaintea prestării unor servicii de investiții sau a unor servicii auxiliare clienților sau clienților potențiali.

(2)   Atunci când furnizează un serviciu de administrare a portofoliului, firmele de investiții stabilesc o metodă adecvată de evaluare și comparare, cum ar fi o valoare de referință pertinentă, ținând seama de obiectivele de investiții ale clientului și de tipurile de instrumente financiare incluse în portofoliul clientului, astfel încât clientul căruia i se furnizează serviciul respectiv să poată evalua performanța firmei.

(3)   Atunci când propun furnizarea de servicii de administrare a portofoliului unui client sau al unui client potențial, firmele de investiții se asigură că îi furnizează clientului, pe lângă informațiile prevăzute la alineatul (1), următoarele informații, după caz:

| (a) | informații privind metoda și frecvența evaluării instrumentelor financiare din portofoliul clientului; |
| --- | --- |

(a)

informații privind metoda și frecvența evaluării instrumentelor financiare din portofoliul clientului;

| (b) | detalii privind orice delegare a administrării discreționare a tuturor instrumentelor financiare sau fondurilor din portofoliul clientului ori a unei părți din acestea; |
| --- | --- |

(b)

detalii privind orice delegare a administrării discreționare a tuturor instrumentelor financiare sau fondurilor din portofoliul clientului ori a unei părți din acestea;

| (c) | specificarea oricărei valori de referință utilizate pentru a compara performanța portofoliului clientului; |
| --- | --- |

(c)

specificarea oricărei valori de referință utilizate pentru a compara performanța portofoliului clientului;

| (d) | tipurile de instrumente financiare care pot fi incluse în portofoliul clientului și tipurile de tranzacții care pot fi efectuate cu instrumentele respective, inclusiv orice restricții; |
| --- | --- |

(d)

tipurile de instrumente financiare care pot fi incluse în portofoliul clientului și tipurile de tranzacții care pot fi efectuate cu instrumentele respective, inclusiv orice restricții;

| (e) | obiectivele aferente administrării, nivelul riscului care trebuie să fie reflectat în competențele discreționare ale administratorului și orice restricții specifice privind acele competențe discreționare. |
| --- | --- |

(e)

obiectivele aferente administrării, nivelul riscului care trebuie să fie reflectat în competențele discreționare ale administratorului și orice restricții specifice privind acele competențe discreționare.

Informațiile enumerate la literele (a)-(e) sunt furnizate în timp util, înaintea prestării serviciilor de investiții sau a serviciilor auxiliare clienților sau clienților potențiali.

Articolul 48

Informații privind instrumentele financiare

[Articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții furnizează clienților sau clienților potențiali, în timp util, înaintea prestării unor servicii de investiții sau a unor servicii auxiliare clienților sau clienților potențiali, o descriere generală a naturii și riscurilor instrumentelor financiare, luând în considerare, în special, clasificarea clientului în categoria client de retail, client profesional sau contraparte eligibilă. Descrierea respectivă explică natura tipului specific de instrument vizat, funcționarea și performanțele instrumentului financiar în condiții de piață diferite, incluzând atât condițiile favorabile, cât și pe cele nefavorabile, precum și riscurile asociate acelui tip specific de instrument, folosind informații suficient de detaliate pentru a permite clientului să ia, în cunoștință de cauză, decizii în materie de investiții.

(2)   În măsura în care prezintă importanță pentru tipul specific de instrument vizat și pentru statutul și nivelul de cunoștințe ale clientului, descrierea riscurilor menționată la alineatul (1) include următoarele elemente:

| (a) | riscurile legate de tipul respectiv de instrument financiar, inclusiv o explicație a efectului de levier și a impactului acestuia, precum și riscul de pierdere a întregii investiții, inclusiv riscurile legate de insolvența emitentului sau de evenimente similare, cum ar fi recapitalizarea internă; |
| --- | --- |

(a)

riscurile legate de tipul respectiv de instrument financiar, inclusiv o explicație a efectului de levier și a impactului acestuia, precum și riscul de pierdere a întregii investiții, inclusiv riscurile legate de insolvența emitentului sau de evenimente similare, cum ar fi recapitalizarea internă;

| (b) | volatilitatea prețurilor unor astfel de instrumente și orice restricții existente pe piața disponibilă pentru asemenea instrumente; |
| --- | --- |

(b)

volatilitatea prețurilor unor astfel de instrumente și orice restricții existente pe piața disponibilă pentru asemenea instrumente;

| (c) | informații privind obstacolele sau restricțiile aferente dezinvestițiilor, de exemplu în cazul instrumentelor financiare nelichide sau al instrumentelor financiare cu un termen fix al investiției, inclusiv o descriere a posibilelor metode de renunțare și a consecințelor aferente oricărei renunțări, precum și informații privind posibilele constrângeri și termenul estimat pentru vânzarea unui instrument financiar înainte de recuperarea costurilor inițiale ale tranzacției cu acest tip de instrumente financiare; |
| --- | --- |

(c)

informații privind obstacolele sau restricțiile aferente dezinvestițiilor, de exemplu în cazul instrumentelor financiare nelichide sau al instrumentelor financiare cu un termen fix al investiției, inclusiv o descriere a posibilelor metode de renunțare și a consecințelor aferente oricărei renunțări, precum și informații privind posibilele constrângeri și termenul estimat pentru vânzarea unui instrument financiar înainte de recuperarea costurilor inițiale ale tranzacției cu acest tip de instrumente financiare;

| (d) | faptul că un investitor și-ar putea asuma, în urma unor tranzacții cu astfel de instrumente, angajamente financiare și alte obligații suplimentare, inclusiv datorii contingente, pe lângă costul de achiziționare a instrumentelor respective; |
| --- | --- |

(d)

faptul că un investitor și-ar putea asuma, în urma unor tranzacții cu astfel de instrumente, angajamente financiare și alte obligații suplimentare, inclusiv datorii contingente, pe lângă costul de achiziționare a instrumentelor respective;

| (e) | orice cerințe de marjă sau obligații similare care se aplică instrumentelor de acest tip. |
| --- | --- |

(e)

orice cerințe de marjă sau obligații similare care se aplică instrumentelor de acest tip.

(3)   În cazul în care o firmă de investiții furnizează unui client de retail sau unui client de retail potențial informații privind un instrument financiar care face obiectul unei oferte în curs adresată publicului și în cazul în care a fost publicat un prospect în legătură cu oferta respectivă în conformitate cu Directiva 2003/71/CE, atunci firma în cauză informează clientul sau clientul potențial, în timp util, înainte de a le furniza clienților sau clienților potențiali servicii de investiții sau servicii auxiliare, cu privire la locul în care respectivul prospect este pus la dispoziția publicului.

(4)   Atunci când un instrument financiar este alcătuit din două sau mai multe instrumente financiare sau servicii diferite, firma de investiții furnizează o descriere adecvată a naturii juridice a instrumentului financiar, a componentelor instrumentului respectiv și a modului în care interacțiunea dintre componentele sale afectează riscurile investiției.

(5)   În cazul instrumentelor financiare care conțin o garanție sau o protecție a capitalului, firma de investiții furnizează unui client sau unui client potențial informații privind domeniul de aplicare și natura unei astfel de garanții sau de protecții a capitalului. Atunci când garanția este furnizată de către o parte terță, informațiile privind garanția trebuie să includă detalii suficiente referitoare la garant și la garanție pentru a-i permite clientului sau clientului potențial să evalueze corect garanția respectivă.

Articolul 49

Informații privind protejarea instrumentelor financiare sau a fondurilor clienților

[Articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții care dețin instrumente financiare sau fonduri aparținând clienților pun la dispoziția respectivilor clienți sau clienți potențiali informațiile menționate la alineatele (2)-(7), dacă este cazul.

(2)   Firma de investiții informează clientul sau clientul potențial cu privire la posibilitatea ca instrumentele financiare sau fondurile respectivului client să fie deținute de o parte terță în numele firmei de investiții, precum și cu privire la responsabilitatea firmei de investiții în conformitate cu dreptul intern aplicabil pentru orice acțiuni sau omisiuni ale părții terțe, precum și cu privire la consecințele pe care insolvența părții terțe le are pentru client.

(3)   Atunci când instrumentele financiare ale clientului sau ale clientului potențial pot fi deținute de o parte terță într-un cont colectiv (omnibus account), în cazul în care dreptul intern autorizează aceasta, firma de investiții informează clientul asupra acestui lucru și îl avertizează în mod clar cu privire la riscurile aferente.

(4)   În cazul în care conform dreptului intern nu este posibil ca instrumentele financiare ale clienților deținute de o parte terță să fie identificate separat de instrumentele financiare din proprietatea părții terțe sau a firmei de investiții respective, firma de investiții informează clientul sau clientul potențial asupra acestui lucru și îl avertizează în mod clar cu privire la riscurile aferente.

(5)   Atunci când conturile care conțin instrumente financiare sau fonduri aparținând unui client sau unui client potențial fac obiectul sau vor face obiectul unei alte jurisdicții decât cea a unui stat membru, firma de investiții informează clientul sau clientul potențial cu privire la acest lucru și precizează că, în consecință, drepturile clientului sau ale clientului potențial privind instrumentele financiare sau fondurile respective pot să difere.

(6)   O firmă de investiții informează clientul cu privire la existența și la condițiile aferente oricărui drept de garanție sau drept de retenție pe care firma îl deține sau îl poate deține asupra instrumentelor financiare sau a fondurilor clientului ori cu privire la orice drept de compensare pe care îl deține în legătură cu instrumentele sau cu fondurile respective. După caz, firma informează, de asemenea, clientul asupra faptului că un depozitar poate avea un drept de garanție sau un drept de retenție ori un drept de compensare asupra instrumentelor sau a fondurilor respective.

(7)   Înainte de efectuarea unor operațiuni de finanțare prin instrumente financiare legate de instrumentele financiare deținute de firma de investiții în numele unui client sau înainte de utilizarea instrumentelor financiare respective pe cont propriu sau în contul altui client, o firmă de investiții furnizează clientului, în timp util, înainte de utilizarea instrumentelor respective, pe un suport durabil, informații clare, complete și exacte privind obligațiile și responsabilitățile firmei de investiții referitoare la utilizarea instrumentelor financiare respective, inclusiv condițiile de restituire și riscurile implicate.

Articolul 50

Informații privind costurile și cheltuielile aferente

[Articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În scopul informării clienților cu privire la toate costurile și cheltuielile în temeiul articolului 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE, firmele de investiții respectă cerințele detaliate menționate la alineatele (2)-(10).

Fără a aduce atingere obligațiilor stabilite la articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE, firmele de investiții care furnizează servicii de investiții clienților profesionali au dreptul de a conveni cu aceștia asupra unei aplicări limitate a cerințelor detaliate stabilite la prezentul articol. Firmele de investiții nu sunt autorizate să accepte asemenea limitări atunci când sunt furnizate servicii de consultanță de investiții sau de administrare a portofoliului sau atunci când, indiferent de serviciul de investiții furnizat, instrumentele financiare în cauză conțin un instrument financiar derivat.

Fără a aduce atingere obligațiilor stabilite la articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE, firmele de investiții care furnizează servicii de investiții contrapărților eligibile au dreptul de a conveni asupra unei aplicări limitate a cerințelor detaliate stabilite la prezentul articol, cu excepția cazului în care, indiferent de serviciul de investiții furnizat, instrumentele financiare în cauză conțin un instrument financiar derivat, iar contrapartea eligibilă intenționează să le ofere clienților săi.

(2)   În ceea ce privește divulgarea ex ante și ex post a informațiilor privind costurile și cheltuielile către clienți, firmele de investiții agregă următoarele aspecte:

| (a) | toate costurile și cheltuielile aferente suportate de firma de investiții sau de alte părți în cazul în care clientul a fost direcționat către astfel de părți, pentru serviciile de investiții și/sau serviciile auxiliare furnizate clientului, precum și |
| --- | --- |

(a)

toate costurile și cheltuielile aferente suportate de firma de investiții sau de alte părți în cazul în care clientul a fost direcționat către astfel de părți, pentru serviciile de investiții și/sau serviciile auxiliare furnizate clientului, precum și

| (b) | toate costurile și cheltuielile aferente producerii și administrării instrumentelor financiare. |
| --- | --- |

(b)

toate costurile și cheltuielile aferente producerii și administrării instrumentelor financiare.

Costurile menționate la literele (a) și (b) sunt enumerate în anexa II la prezentul regulament. În sensul literei (a), plățile din partea unor părți terțe pe care firmele de investiții le primesc pentru serviciul de investiții furnizat unui client sunt indicate separat, iar costurile și cheltuielile agregate se cumulează și se exprimă atât ca sumă în numerar, cât și ca procent.

(3)   Atunci când o parte din costurile și cheltuielile totale se plătește sau se exprimă într-o monedă străină, firma de investiții indică moneda respectivă, precum și cursul și costurile de schimb aplicabile monedei respective. Firmele de investiții furnizează, de asemenea, informații referitoare la modalitățile de plată sau la alte formalități.

(4)   În ceea ce privește comunicarea costurilor și a cheltuielilor aferente produselor care nu sunt incluse în documentul cu informații-cheie destinate investitorilor în contextul OPCVM-urilor, firmele de investiții calculează și comunică aceste costuri, de exemplu, colaborând cu societățile de administrare a OPCVM pentru a obține informațiile relevante.

(5)   Obligația de a furniza, în timp util, informații ex ante complete asupra costurilor și a cheltuielilor agregate referitoare la instrumentul financiar și la serviciul de investiții sau la serviciul auxiliar furnizat se aplică firmelor de investiții în următoarele situații:

| (a) | în cazul în care firma de investiții recomandă clienților instrumente financiare sau comercializează astfel de instrumente; sau |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care firma de investiții recomandă clienților instrumente financiare sau comercializează astfel de instrumente; sau

| (b) | în cazul în care firma de investiții care furnizează orice servicii de investiții trebuie să le furnizeze clienților un document cu informații-cheie destinate investitorilor în contextul OPCVM-urilor sau un document cu informații-cheie în contextul PRIIP în legătură cu instrumentele financiare relevante, în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care firma de investiții care furnizează orice servicii de investiții trebuie să le furnizeze clienților un document cu informații-cheie destinate investitorilor în contextul OPCVM-urilor sau un document cu informații-cheie în contextul PRIIP în legătură cu instrumentele financiare relevante, în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii.

(6)   Firmele de investiții care nu recomandă clientului sau nu comercializează un instrument financiar sau care nu sunt obligate să furnizeze clientului un document cu informații-cheie ori un document cu informații-cheie destinate investitorilor, în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii, își informează clienții cu privire la toate costurile și cheltuielile legate de serviciul de investiții și/sau de serviciul auxiliar furnizat.

(7)   În cazul în care mai multe firme de investiții furnizează clientului servicii de investiții sau servicii auxiliare, fiecare firmă de investiții prezintă informații cu privire la costurile aferente serviciilor de investiții sau serviciilor auxiliare pe care le furnizează. Firma de investiții care le recomandă clienților săi serviciile furnizate de o altă firmă sau care comercializează aceste servicii adună costul și cheltuielile aferente serviciilor sale cu costul și cheltuielile aferente serviciilor furnizate de cealaltă firmă. Firma de investiții ia în considerare costurile și cheltuielile aferente furnizării altor servicii de investiții sau altor servicii auxiliare de către alte firme în cazul în care l-a îndrumat pe client către aceste alte firme.

(8)   Atunci când calculează costurile și cheltuielile pe bază ex ante, firmele de investiții utilizează costurile suportate efectiv ca substituent pentru costurile și cheltuielile preconizate. În cazul în care costurile efective nu sunt disponibile, firma de investiții face estimări rezonabile ale acestor costuri. Firmele de investiții revizuiesc ipotezele ex ante pe baza experienței dobândite ex post și operează o ajustare a acestor ipoteze, dacă este necesar.

(9)   Firmele de investiții furnizează informații ex post anuale cu privire la toate costurile și cheltuielile aferente atât instrumentului (instrumentelor) financiar(e), cât și serviciului (serviciilor) de investiții și serviciului (serviciilor) auxiliar(e), în cazul în care acestea au recomandat sau au comercializat instrumentul (instrumentele) financiar(e) sau în cazul în care au furnizat clientului documentul cu informații-cheie și documentul cu informații-cheie destinate investitorilor în legătură cu instrumentul (instrumentele) financiar(e) respective și în cazul în care au sau au avut o relație permanentă cu clientul respectiv în cursul anului. Aceste informații se bazează pe costurile suportate și sunt furnizate în mod personalizat.

Firmele de investiții pot alege să furnizeze astfel de informații agregate cu privire la costurile și cheltuielile aferente serviciilor de investiții și instrumentelor financiare, alături de orice raportare periodică adresată clienților.

(10)   Firmele de investiții furnizează clienților lor un exemplu care demonstrează efectul cumulativ al costurilor asupra randamentului atunci când furnizează servicii de investiții. Un astfel de exemplu este prezentat atât pe bază ex ante, cât și pe bază ex post. Firmele de investiții se asigură că exemplul oferit îndeplinește următoarele cerințe:

| (a) | exemplul demonstrează efectul costurilor și al cheltuielilor globale asupra randamentului investiției; |
| --- | --- |

(a)

exemplul demonstrează efectul costurilor și al cheltuielilor globale asupra randamentului investiției;

| (b) | exemplul arată orice majorări sau fluctuații anticipate ale costurilor; și |
| --- | --- |

(b)

exemplul arată orice majorări sau fluctuații anticipate ale costurilor; și

| (c) | este însoțit de o descriere. |
| --- | --- |

(c)

este însoțit de o descriere.

Articolul 51

Informații prezentate în conformitate cu Directiva 2009/65/CE și cu Regulamentul (UE) nr. 1286/2014

[Articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

Firmele de investiții care distribuie titluri de participare ale organismelor de plasament colectiv sau ale PRIIP furnizează informații suplimentare clienților lor cu privire la orice eventuale costuri și cheltuieli aferente produsului care pot să nu fi fost incluse în documentul cu informații-cheie întocmit în contextul OPCVM sau în documentul cu informații-cheie întocmit în contextul PRIIP, precum și cu privire la costurile și cheltuielile aferente furnizării serviciilor de investiții legate de instrumentul financiar respectiv.

SECȚIUNEA 2

Consultanță de investiții

Articolul 52

Informații privind consultanța de investiții

[Articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții explică în mod clar și concis dacă și din ce motiv consultanța de investiții poate fi considerată independentă sau nu, precum și tipul și natura restricțiilor aplicabile, inclusiv în cazul furnizării de consultanță de investiții în mod independent, interdicția de a primi și de a păstra stimulente.

În cazul în care același client beneficiază atât de consultanță independentă, cât și de consultanță neindependentă, firma de investiții explică domeniul de aplicare al celor două servicii pentru a le permite investitorilor să înțeleagă diferențele dintre acestea și nu se prezintă ca un consultant independent de investiții pentru întreaga activitate. În comunicarea cu clienții, firmele nu acordă o prioritate nejustificată serviciilor lor independente de consultanță de investiții în raport cu serviciile neindependente.

(2)   Firmele de investiții care furnizează consultanță de investiții independentă sau neindependentă îi explică clientului gama de instrumente financiare care pot fi recomandate, inclusiv relația firmei respective cu emitenții sau cu furnizorii instrumentelor.

(3)   Firmele de investiții furnizează o descriere a tipurilor de instrumente financiare avute în vedere, a gamei de instrumente financiare și de furnizori care fac obiectul analizei pentru fiecare tip de instrument conform sferei serviciului și, atunci când oferă consultanță independentă, descriu modul în care serviciul prestat îndeplinește condițiile pentru furnizarea de consultanță de investiții în mod independent și factorii luați în considerare în procedura de selecție utilizată de firma de investiții pentru a recomanda instrumente financiare, cum ar fi riscurile, costurile și complexitatea instrumentelor financiare.

(4)   Atunci când gama de instrumente financiare evaluate de către firma de investiții care furnizează consultanță de investiții în mod independent include instrumentele financiare ale firmei de investiții sau pe cele emise ori furnizate de entități care au legături strânse sau orice alt tip de raport juridic ori economic strâns cu firma de investiții, precum și de alți emitenți sau furnizori care nu au legături cu aceasta, firma de investiții identifică, pentru fiecare tip de instrument financiar, gama de instrumente financiare emise sau furnizate de entități care nu au nicio legătură cu firma de investiții.

(5)   Firmele de investiții care furnizează o evaluare periodică a caracterului adecvat al recomandărilor formulate în temeiul articolului 54 alineatul (12) publică toate detaliile următoare:

| (a) | frecvența și amploarea evaluării periodice a caracterului adecvat și, dacă este cazul, condițiile care determină efectuarea acestei evaluări; |
| --- | --- |

(a)

frecvența și amploarea evaluării periodice a caracterului adecvat și, dacă este cazul, condițiile care determină efectuarea acestei evaluări;

| (b) | măsura în care informațiile colectate anterior vor face obiectul unei reevaluări; și |
| --- | --- |

(b)

măsura în care informațiile colectate anterior vor face obiectul unei reevaluări; și

| (c) | modul în care o recomandare actualizată va fi comunicată clientului. |
| --- | --- |

(c)

modul în care o recomandare actualizată va fi comunicată clientului.

Articolul 53

Consultanță de investiții oferită în mod independent

[Articolul 24 alineatul (4) și articolul 24 alineatul (7) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții care oferă consultanță de investiții în mod independent definesc și pun în aplicare o procedură de selecție pentru a evalua și a compara o gamă suficient de largă de instrumente financiare disponibile pe piață, în conformitate cu articolul 24 alineatul (7) litera (a) din Directiva 2014/65/UE. Procedura de selecție cuprinde următoarele elemente:

| (a) | numărul și diversitatea instrumentelor financiare avute în vedere sunt proporționale cu sfera serviciilor de consultanță de investiții oferite de către consultantul independent în materie de investiții; |
| --- | --- |

(a)

numărul și diversitatea instrumentelor financiare avute în vedere sunt proporționale cu sfera serviciilor de consultanță de investiții oferite de către consultantul independent în materie de investiții;

| (b) | numărul și diversitatea instrumentelor financiare avute în vedere sunt suficient de reprezentative pentru instrumentele financiare disponibile pe piață; |
| --- | --- |

(b)

numărul și diversitatea instrumentelor financiare avute în vedere sunt suficient de reprezentative pentru instrumentele financiare disponibile pe piață;

| (c) | cantitatea instrumentelor financiare emise de însăși firma de investiții sau de entități care au legături strânse cu aceasta este proporțională cu valoarea totală a instrumentelor financiare avute în vedere; și |
| --- | --- |

(c)

cantitatea instrumentelor financiare emise de însăși firma de investiții sau de entități care au legături strânse cu aceasta este proporțională cu valoarea totală a instrumentelor financiare avute în vedere; și

| (d) | criteriile pentru selecția diferitelor instrumente financiare includ toate aspectele relevante, cum ar fi riscurile, costurile și complexitatea, precum și caracteristicile clienților firmei de investiții și asigură faptul că selecția instrumentelor care pot fi recomandate nu este părtinitoare. |
| --- | --- |

(d)

criteriile pentru selecția diferitelor instrumente financiare includ toate aspectele relevante, cum ar fi riscurile, costurile și complexitatea, precum și caracteristicile clienților firmei de investiții și asigură faptul că selecția instrumentelor care pot fi recomandate nu este părtinitoare.

În cazul în care o astfel de comparație nu este posibilă din cauza modelului de afaceri sau a sferei specifice a serviciului furnizat, firma de investiții care furnizează consultanță de investiții nu trebuie să se prezinte ca fiind independentă.

(2)   O firmă de investiții care oferă consultanță de investiții în mod independent și care se axează pe anumite categorii sau pe o gamă specifică de instrumente financiare respectă următoarele cerințe:

| (a) | firma se promovează într-un mod destinat exclusiv atragerii de clienți care au o preferință pentru acele categorii sau acea gamă de instrumente financiare; |
| --- | --- |

(a)

firma se promovează într-un mod destinat exclusiv atragerii de clienți care au o preferință pentru acele categorii sau acea gamă de instrumente financiare;

| (b) | firma le solicită clienților să specifice că sunt interesați să investească doar în categoria sau în gama specifică de instrumente financiare și, |
| --- | --- |

(b)

firma le solicită clienților să specifice că sunt interesați să investească doar în categoria sau în gama specifică de instrumente financiare și,

| (c) | înainte de prestarea serviciului respectiv, firma se asigură că serviciul pe care îl oferă este adecvat pentru fiecare client nou pe baza faptului că modelul său de afaceri corespunde nevoilor și obiectivelor clientului, precum și pe baza gamei de instrumente financiare care sunt adecvate pentru client. În caz contrar, firma nu furnizează un astfel de serviciu clientului. |
| --- | --- |

(c)

înainte de prestarea serviciului respectiv, firma se asigură că serviciul pe care îl oferă este adecvat pentru fiecare client nou pe baza faptului că modelul său de afaceri corespunde nevoilor și obiectivelor clientului, precum și pe baza gamei de instrumente financiare care sunt adecvate pentru client. În caz contrar, firma nu furnizează un astfel de serviciu clientului.

(3)   O firmă de investiții care oferă atât consultanță de investiții în mod independent, cât și neindependent respectă următoarele obligații:

| (a) | în timp util, înainte de a presta serviciile, firma de investiții își informează clienții, folosind un suport durabil, dacă serviciul de consultanță va fi independent sau nu, în conformitate cu articolul 24 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2014/65/UE și cu măsurile de punere în aplicare relevante; |
| --- | --- |

(a)

în timp util, înainte de a presta serviciile, firma de investiții își informează clienții, folosind un suport durabil, dacă serviciul de consultanță va fi independent sau nu, în conformitate cu articolul 24 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2014/65/UE și cu măsurile de punere în aplicare relevante;

| (b) | firma de investiții s-a prezentat drept independentă în ceea ce privește serviciile pentru care furnizează consultanță de investiții în mod independent; |
| --- | --- |

(b)

firma de investiții s-a prezentat drept independentă în ceea ce privește serviciile pentru care furnizează consultanță de investiții în mod independent;

| (c) | firma de investiții a instituit cerințe organizatorice și controale adecvate pentru a se asigura că există o distincție clară între cele două tipuri de servicii de consultanță și de consultanți și că clienții nu riscă să facă vreo confuzie cu privire la tipul de consultanță pe care îl primesc și că aceștia primesc tipul de consultanță adecvat. Firma de investiții nu îi permite unei persoane fizice să furnizeze atât consultanță independentă, cât și consultanță neindependentă. |
| --- | --- |

(c)

firma de investiții a instituit cerințe organizatorice și controale adecvate pentru a se asigura că există o distincție clară între cele două tipuri de servicii de consultanță și de consultanți și că clienții nu riscă să facă vreo confuzie cu privire la tipul de consultanță pe care îl primesc și că aceștia primesc tipul de consultanță adecvat. Firma de investiții nu îi permite unei persoane fizice să furnizeze atât consultanță independentă, cât și consultanță neindependentă.

SECȚIUNEA 3

Evaluarea caracterului adecvat și corespunzător

Articolul 54

Evaluarea caracterului adecvat și a rapoartelor privind caracterul adecvat

[Articolul 25 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții nu creează nicio ambiguitate sau confuzie cu privire la responsabilitățile asumate în cadrul procesului atunci când evaluează caracterul adecvat al serviciilor de investiții sau al instrumentelor financiare în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE. Atunci când efectuează evaluarea caracterului adecvat, firma de investiții informează clienții sau clienții potențiali, în mod clar și simplu, că evaluarea caracterului adecvat se efectuează pentru ca firma să poată acționa în interesul clientului.

Atunci când serviciile de consultanță de investiții sau serviciile de administrare a portofoliului sunt furnizate în totalitate sau în parte printr-un sistem automat sau semiautomat, responsabilitatea de a efectua evaluarea caracterului adecvat îi revine firmei de investiții care furnizează serviciul, iar responsabilitatea nu este diminuată prin utilizarea unui sistem electronic atunci când se formulează recomandarea personală sau când se ia decizia de tranzacționare.

(2)   Firmele de investiții stabilesc amploarea informațiilor care trebuie colectate de la clienți prin prisma tuturor caracteristicilor serviciilor de consultanță de investiții sau serviciilor de administrare a portofoliului care urmează să fie furnizate respectivilor clienți. Firmele de investiții obțin de la clienți sau de la clienții potențiali informațiile necesare pentru a înțelege datele esențiale privind clientul în cauză și pentru a avea o justificare rezonabilă pe baza căreia să stabilească, având în vedere natura și amploarea serviciului furnizat, dacă tranzacția specifică ce urmează să fie recomandată sau încheiată în contextul furnizării unui serviciu de administrare a portofoliului respectă următoarele criterii:

| (a) | aceasta corespunde obiectivelor de investiții ale clientului în cauză, incluzând toleranța la risc a clientului; |
| --- | --- |

(a)

aceasta corespunde obiectivelor de investiții ale clientului în cauză, incluzând toleranța la risc a clientului;

| (b) | aceasta este de asemenea natură încât clientul poate suporta financiar orice riscuri aferente investiției, în conformitate cu obiectivele sale de investiții; |
| --- | --- |

(b)

aceasta este de asemenea natură încât clientul poate suporta financiar orice riscuri aferente investiției, în conformitate cu obiectivele sale de investiții;

| (c) | aceasta este de asemenea natură încât clientul dispune de experiența și de cunoștințele necesare pentru a înțelege riscurile asociate tranzacției sau administrării portofoliului său. |
| --- | --- |

(c)

aceasta este de asemenea natură încât clientul dispune de experiența și de cunoștințele necesare pentru a înțelege riscurile asociate tranzacției sau administrării portofoliului său.

(3)   Atunci când o firmă de investiții furnizează un serviciu de investiții unui client profesional, respectiva firmă este autorizată să presupună că, în ceea ce privește produsele, tranzacțiile și serviciile pentru care clientul a fost clasificat drept client profesional, clientul respectiv dispune de nivelul necesar de experiență și de cunoștințe în sensul alineatului (2) litera (c).

Atunci când serviciul de investiții în cauză constă în furnizarea de consultanță de investiții unui client profesional care face obiectul secțiunii 1 din anexa II la Directiva 2014/65/UE, firma de investiții este autorizată să presupună, în sensul alineatului (2) litera (b), că respectivul client poate suporta financiar orice riscuri asociate investiției, în conformitate cu obiectivele de investiții ale acelui client.

(4)   Informațiile privind situația financiară a clientului sau a clientului potențial includ, după caz, informații privind sursa și amploarea venitului regulat, activele, inclusiv activele lichide, investițiile și bunurile imobile, precum și angajamentele financiare obișnuite ale clientului.

(5)   Informațiile privind obiectivele de investiții ale clientului sau ale clientului potențial includ, după caz, informații privind perioada de timp în care clientul dorește să dețină investiția, preferințele sale privind asumarea riscului, profilul său de risc și scopul investiției.

(6)   În cazul în care un client este o persoană juridică sau un grup alcătuit din două sau mai multe persoane fizice ori în cazul în care una sau mai multe persoane fizice sunt reprezentate de o altă persoană fizică, firma de investiții stabilește și pune în aplicare politici cu privire la persoana care ar trebui să facă obiectul evaluării caracterului adecvat și cu privire la modul în care această evaluare se va realiza în practică, stabilind inclusiv persoana de la care ar trebui să fie culese informații referitoare la cunoștințele, experiența, situația financiară și obiectivele de investiții. Firma de investiții înregistrează această politică.

În cazul în care o persoană fizică este reprezentată de o altă persoană fizică sau în cazul în care o persoană juridică ce a solicitat să fie tratată ca un client profesional, în conformitate cu secțiunea 2 din anexa II la Directiva 2014/65/UE, trebuie să facă obiectul evaluării caracterului adecvat, situația financiară și obiectivele de investiții sunt cele ale persoanei juridice sau, în ceea ce privește persoana fizică, cele ale clientului de bază mai degrabă decât ale reprezentantului. Cunoștințele și experiența sunt cele ale reprezentantului persoanei fizice sau ale persoanei autorizate să efectueze tranzacții în numele clientului de bază.

(7)   Firmele de investiții iau măsuri rezonabile pentru a se asigura că informațiile colectate privind clienții lor sau clienții lor potențiali sunt fiabile. Printre acestea se numără următoarele aspecte, deși nu se limitează la ele:

| (a) | asigurarea faptului că clienții sunt conștienți de importanța furnizării de informații exacte și actualizate; |
| --- | --- |

(a)

asigurarea faptului că clienții sunt conștienți de importanța furnizării de informații exacte și actualizate;

| (b) | asigurarea faptului că toate instrumentele, cum ar fi instrumentele de stabilire a profilurilor în evaluarea riscurilor sau instrumentele de evaluare a cunoștințelor și a experienței clientului, utilizate în procesul de evaluare a caracterului adecvat, sunt adaptate scopului urmărit și sunt concepute în mod corespunzător pentru a fi utilizate de către clienții lor, ținând seama de orice limitări identificate și atenuate în mod activ cu ajutorul procesului de evaluare a caracterului adecvat; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea faptului că toate instrumentele, cum ar fi instrumentele de stabilire a profilurilor în evaluarea riscurilor sau instrumentele de evaluare a cunoștințelor și a experienței clientului, utilizate în procesul de evaluare a caracterului adecvat, sunt adaptate scopului urmărit și sunt concepute în mod corespunzător pentru a fi utilizate de către clienții lor, ținând seama de orice limitări identificate și atenuate în mod activ cu ajutorul procesului de evaluare a caracterului adecvat;

| (c) | asigurarea faptului că întrebările utilizate în timpul procesului vor fi probabil înțelese de clienți, vor surprinde în mod corect obiectivele și nevoile clientului, precum și informațiile necesare pentru a efectua evaluarea caracterului adecvat; și |
| --- | --- |

(c)

asigurarea faptului că întrebările utilizate în timpul procesului vor fi probabil înțelese de clienți, vor surprinde în mod corect obiectivele și nevoile clientului, precum și informațiile necesare pentru a efectua evaluarea caracterului adecvat; și

| (d) | luarea de măsuri, dacă este cazul, pentru a asigura coerența informațiilor referitoare la clienți, de exemplu examinând dacă există inexactități vădite în informațiile furnizate de clienți. |
| --- | --- |

(d)

luarea de măsuri, dacă este cazul, pentru a asigura coerența informațiilor referitoare la clienți, de exemplu examinând dacă există inexactități vădite în informațiile furnizate de clienți.

Firmele de investiții care au o relație continuă cu clientul, de exemplu prin faptul că furnizează un serviciu permanent de consultanță sau de administrare a portofoliului, trebuie să dispună și să fie în măsură să demonstreze că dispun de politici și de proceduri corespunzătoare pentru a păstra informații adecvate și actualizate referitoare la clienți, în măsura în care acest lucru este necesar în vederea îndeplinirii cerințelor de la alineatul (2).

(8)   În cazul în care, atunci când furnizează un serviciu de consultanță de investiții sau de administrare a portofoliului, o firmă de investiții nu obține informațiile necesare în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE, firma în cauză nu trebuie să recomande clientului sau clientului potențial servicii de investiții sau instrumente financiare.

(9)   Firmele de investiții trebuie să dispună și să fie în măsură să demonstreze că dispun de politici și de proceduri adecvate pentru a se asigura că înțeleg natura, caracteristicile, inclusiv costurile și riscurile aferente serviciilor de investiții și instrumentelor financiare selectate pentru clienții lor și că evaluează, ținând totodată seama de costuri și de complexitate, dacă servicii de investiții sau instrumente financiare echivalente pot corespunde profilului clientului lor.

(10)   Atunci când furnizează serviciul de consultanță de investiții sau de administrare a portofoliului, firma de investiții nu recomandă sau nu decide să tranzacționeze în cazul în care niciunul dintre serviciile sau instrumentele vizate nu sunt adecvate pentru client.

(11)   Atunci când furnizează servicii de consultanță de investiții sau servicii de administrare a portofoliului care implică realocarea investițiilor, fie prin vânzarea unui instrument și cumpărarea unui alt instrument, fie prin exercitarea unui drept de a opera o modificare cu privire la un instrument existent, firmele de investiții colectează informațiile necesare cu privire la investițiile existente ale clientului și la noile investiții recomandate clientului și efectuează o analiză a costurilor și a beneficiilor aferentă acestei realocări, astfel încât să fie în mod rezonabil în măsură să demonstreze că beneficiile pe care le presupune realocarea sunt mai mari decât costurile aferente.

(12)   Atunci când furnizează consultanță de investiții, firmele de investiții prezintă clientului de retail un raport care include o descriere a consultanței acordate și a modului în care recomandarea formulată este adecvată pentru clientul de retail, inclusiv a modului în care aceasta corespunde obiectivelor și situației personale a clientului, menționându-se termenul solicitat al investiției, cunoștințele și experiența clientului, precum și atitudinea clientului față de riscuri și capacitatea sa în ceea ce privește pierderea.

Firmele de investiții atrag atenția clienților asupra informațiilor referitoare la probabilitatea ca serviciile sau instrumentele recomandate să îi impună clientului de retail să efectueze o revizuire periodică a mecanismelor lor și includ aceste informații în raportul privind caracterul adecvat.

În cazul în care o firmă de investiții furnizează un serviciu care presupune efectuarea unor evaluări periodice și întocmirea unor rapoarte periodice asupra caracterului adecvat, rapoartele ulterioare întocmite după ce a fost instituit serviciul inițial pot acoperi numai modificarea serviciilor sau a instrumentelor implicate și/sau a situației clientului și pot să nu necesite repetarea tuturor detaliilor menționate în primul raport.

(13)   Firmele de investiții care pun la dispoziție o evaluare periodică a caracterului adecvat revizuiesc, cel puțin o dată pe an, caracterul adecvat al recomandărilor formulate, în vederea îmbunătățirii acestui serviciu. Frecvența acestei evaluări se majorează în funcție de profilul de risc al clientului și de tipul de instrumente financiare recomandate.

Articolul 55

Dispoziții comune pentru evaluarea caracterului adecvat și corespunzător

[Articolul 25 alineatul (2) și articolul 25 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții se asigură că informațiile referitoare la cunoștințele și la experiența pe care un client sau un client potențial le are în domeniul investițiilor includ următoarele aspecte, în măsura în care acestea sunt adecvate ținând seama de natura clientului, de natura și amploarea serviciului ce urmează să fie furnizat și de tipul produsului sau al tranzacției avute în vedere, inclusiv de complexitatea lor și de riscurile asociate:

| (a) | tipurile de servicii, tranzacții și instrumente financiare familiare clientului; |
| --- | --- |

(a)

tipurile de servicii, tranzacții și instrumente financiare familiare clientului;

| (b) | natura, volumul și frecvența tranzacțiilor efectuate de client cu instrumente financiare, precum și perioada de timp în care acestea au fost efectuate; |
| --- | --- |

(b)

natura, volumul și frecvența tranzacțiilor efectuate de client cu instrumente financiare, precum și perioada de timp în care acestea au fost efectuate;

| (c) | nivelul de educație, profesia sau profesia anterioară relevantă a clientului sau a clientului potențial. |
| --- | --- |

(c)

nivelul de educație, profesia sau profesia anterioară relevantă a clientului sau a clientului potențial.

(2)   O firmă de investiții nu descurajează un client sau un client potențial să furnizeze informațiile necesare în sensul articolului 25 alineatele (2) și (3) din Directiva 2014/65/UE.

(3)   O firmă de investiții este autorizată să se bazeze pe informațiile furnizate de clienții săi sau de clienții săi potențiali, cu excepția cazului în care cunoaște sau ar trebui să cunoască faptul că informațiile respective sunt în mod vădit caduce, eronate sau incomplete.

Articolul 56

Evaluarea caracterului corespunzător și obligațiile aferente de păstrare a înregistrărilor

[Articolul 25 alineatul (3) și articolul 25 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții stabilesc dacă respectivul client are experiența și cunoștințele necesare pentru a înțelege riscurile asociate produsului sau serviciului de investiții oferit sau solicitat atunci când evaluează dacă un serviciu de investiții, astfel cum este prevăzut la articolul 25 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE, este potrivit pentru un client.

O firmă de investiții este autorizată să presupună că un client profesional deține experiența și cunoștințele necesare pentru a înțelege riscurile asociate respectivelor servicii de investiții sau tranzacții specifice ori respectivelor tipuri de tranzacții sau produse pentru care clientul intră în categoria clienților profesionali.

(2)   Firmele de investiții păstrează înregistrările evaluărilor efectuate privind caracterul corespunzător în care sunt incluse următoarele aspecte:

| (a) | rezultatul evaluării caracterului corespunzător; |
| --- | --- |

(a)

rezultatul evaluării caracterului corespunzător;

| (b) | orice avertisment transmis clientului, în cazul în care serviciul de investiții sau achiziționarea unui produs a fost evaluată ca fiind potențial necorespunzătoare pentru client, indiferent dacă acesta a solicitat efectuarea tranzacției în ciuda avertismentului primit și, după caz, indiferent dacă firma a acceptat cererea clientului de a efectua tranzacția respectivă; |
| --- | --- |

(b)

orice avertisment transmis clientului, în cazul în care serviciul de investiții sau achiziționarea unui produs a fost evaluată ca fiind potențial necorespunzătoare pentru client, indiferent dacă acesta a solicitat efectuarea tranzacției în ciuda avertismentului primit și, după caz, indiferent dacă firma a acceptat cererea clientului de a efectua tranzacția respectivă;

| (c) | orice avertisment transmis clientului, în cazul în care clientul nu a furnizat suficiente informații care să îi permită firmei să efectueze o evaluare a caracterului corespunzător, indiferent dacă acesta a solicitat efectuarea tranzacției în ciuda avertismentului primit și, după caz, indiferent dacă firma a acceptat cererea clientului de a efectua tranzacția respectivă. |
| --- | --- |

(c)

orice avertisment transmis clientului, în cazul în care clientul nu a furnizat suficiente informații care să îi permită firmei să efectueze o evaluare a caracterului corespunzător, indiferent dacă acesta a solicitat efectuarea tranzacției în ciuda avertismentului primit și, după caz, indiferent dacă firma a acceptat cererea clientului de a efectua tranzacția respectivă.

Articolul 57

Furnizarea de servicii cu instrumente financiare care nu sunt complexe

[Articolul 25 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

Un instrument financiar care nu este menționat în mod explicit la articolul 25 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2014/65/UE este considerat un instrument care nu este complex, în sensul articolului 25 alineatul (4) litera (a) punctul (vi) din Directiva 2014/65/UE, în cazul în care acesta îndeplinește următoarele criterii:

| (a) | nu intră sub incidența articolului 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) sau a secțiunii C punctele 4-11 din anexa I la Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(a)

nu intră sub incidența articolului 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) sau a secțiunii C punctele 4-11 din anexa I la Directiva 2014/65/UE;

| (b) | există ocazii frecvente pentru cesionarea, răscumpărarea sau realizarea în alt mod a instrumentului respectiv la prețuri care sunt accesibile public pentru participanții la piață și care sunt fie prețuri de piață, fie prețuri puse la dispoziție sau validate de către sistemele de evaluare independente ale emitentului; |
| --- | --- |

(b)

există ocazii frecvente pentru cesionarea, răscumpărarea sau realizarea în alt mod a instrumentului respectiv la prețuri care sunt accesibile public pentru participanții la piață și care sunt fie prețuri de piață, fie prețuri puse la dispoziție sau validate de către sistemele de evaluare independente ale emitentului;

| (c) | nu implică niciun fel de răspundere reală sau potențială pentru client, care depășește costul de achiziție al instrumentului; |
| --- | --- |

(c)

nu implică niciun fel de răspundere reală sau potențială pentru client, care depășește costul de achiziție al instrumentului;

| (d) | nu conține o clauză, o condiție sau un declanșator care ar putea modifica în mod fundamental natura, riscul investiției sau profilul de plată, cum ar fi investițiile care includ dreptul de a transforma instrumentul într-o investiție diferită; |
| --- | --- |

(d)

nu conține o clauză, o condiție sau un declanșator care ar putea modifica în mod fundamental natura, riscul investiției sau profilul de plată, cum ar fi investițiile care includ dreptul de a transforma instrumentul într-o investiție diferită;

| (e) | nu include comisioanele de răscumpărare explicite sau implicite care au efectul de a face ca investițiile să devină nelichide, chiar dacă, din punct de vedere tehnic, există ocazii frecvente pentru cesionarea, răscumpărarea sau realizarea acestora în alt mod; |
| --- | --- |

(e)

nu include comisioanele de răscumpărare explicite sau implicite care au efectul de a face ca investițiile să devină nelichide, chiar dacă, din punct de vedere tehnic, există ocazii frecvente pentru cesionarea, răscumpărarea sau realizarea acestora în alt mod;

| (f) | sunt puse la dispoziția publicului informații suficient de complete privind caracteristicile instrumentului în cauză, astfel încât acestea să poată fi înțelese cu ușurință, permițând clientului de retail obișnuit să ia o decizie în deplină cunoștință de cauză cu privire la efectuarea unei tranzacții cu instrumentul respectiv. |
| --- | --- |

(f)

sunt puse la dispoziția publicului informații suficient de complete privind caracteristicile instrumentului în cauză, astfel încât acestea să poată fi înțelese cu ușurință, permițând clientului de retail obișnuit să ia o decizie în deplină cunoștință de cauză cu privire la efectuarea unei tranzacții cu instrumentul respectiv.

Articolul 58

Acorduri încheiate cu clienții de retail și cu clienții profesionali

[Articolul 24 alineatul (1) și articolul 25 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE]

Firmele de investiții care furnizează unui client servicii de investiții sau servicii auxiliare menționate în secțiunea B punctul 1 din anexa I la Directiva 2014/65/UE după data aplicării prezentului regulament încheie un acord de bază scris cu clientul, pe suport de hârtie sau pe alt suport durabil, în care se stabilesc drepturile și obligațiile fundamentale ale firmei și ale clientului. Firmele de investiții care furnizează consultanță de investiții respectă această obligație numai în cazul în care se efectuează o evaluare periodică a caracterului adecvat al instrumentelor financiare sau al serviciilor recomandate.

Acordul scris stabilește drepturile și obligațiile fundamentale ale părților și cuprinde următoarele elemente:

| (a) | descrierea serviciilor și, dacă este cazul, a naturii și a amplorii consultanței de investiții care trebuie furnizate; |
| --- | --- |

(a)

descrierea serviciilor și, dacă este cazul, a naturii și a amplorii consultanței de investiții care trebuie furnizate;

| (b) | în cazul serviciilor de administrare a portofoliului, tipurile de instrumente financiare care pot fi achiziționate și vândute și tipurile de tranzacții care pot fi efectuate în numele clientului, precum și orice instrumente sau tranzacții care sunt interzise; și |
| --- | --- |

(b)

în cazul serviciilor de administrare a portofoliului, tipurile de instrumente financiare care pot fi achiziționate și vândute și tipurile de tranzacții care pot fi efectuate în numele clientului, precum și orice instrumente sau tranzacții care sunt interzise; și

| (c) | descrierea principalelor caracteristici ale serviciilor menționate în secțiunea B punctul 1 din anexa I la Directiva 2014/65/UE care trebuie furnizate, inclusiv, dacă este cazul, rolul firmei în ceea ce privește operațiunile corporative referitoare la instrumentele clientului, precum și condițiile în care operațiunile de finanțare prin instrumente financiare care implică titluri de valoare ale clientului vor genera un profit pentru acesta. |
| --- | --- |

(c)

descrierea principalelor caracteristici ale serviciilor menționate în secțiunea B punctul 1 din anexa I la Directiva 2014/65/UE care trebuie furnizate, inclusiv, dacă este cazul, rolul firmei în ceea ce privește operațiunile corporative referitoare la instrumentele clientului, precum și condițiile în care operațiunile de finanțare prin instrumente financiare care implică titluri de valoare ale clientului vor genera un profit pentru acesta.

SECȚIUNEA 4

Raportarea către clienți

Articolul 59

Obligații de raportare privind executarea ordinelor, altele decât cele pentru administrarea portofoliului

[Articolul 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții care au executat, în numele unui client, un ordin în afara administrării portofoliului, trebuie să facă următoarele demersuri în privința ordinului respectiv:

| (a) | să furnizeze clientului, cu promptitudine, pe un suport durabil, informațiile esențiale privind executarea ordinului respectiv; |
| --- | --- |

(a)

să furnizeze clientului, cu promptitudine, pe un suport durabil, informațiile esențiale privind executarea ordinului respectiv;

| (b) | să trimită clientului o notificare pe un suport durabil, prin care să confirme executarea ordinului în cel mai scurt timp posibil și cel mai târziu în prima zi lucrătoare după executarea ordinului sau, în cazul în care firma de investiții primește confirmarea din partea unui terț, cel mai târziu în prima zi lucrătoare după primirea confirmării din partea respectivului terț. |
| --- | --- |

(b)

să trimită clientului o notificare pe un suport durabil, prin care să confirme executarea ordinului în cel mai scurt timp posibil și cel mai târziu în prima zi lucrătoare după executarea ordinului sau, în cazul în care firma de investiții primește confirmarea din partea unui terț, cel mai târziu în prima zi lucrătoare după primirea confirmării din partea respectivului terț.

Litera (b) nu se aplică atunci când confirmarea ar conține aceleași informații pe care le conține o confirmare ce urmează să fie trimisă cu promptitudine clientului de către o altă persoană.

Literele (a) și (b) nu se aplică atunci când ordinele executate în numele clienților se referă la obligațiuni care finanțează contracte de credit ipotecar încheiate cu clienții respectivi; în acest caz, raportarea tranzacției se face simultan cu comunicarea condițiilor creditului ipotecar, în termen de maximum o lună de la executarea ordinului.

(2)   Pe lângă cerințele prevăzute la alineatul (1), firmele de investiții furnizează clientului, la cererea acestuia, informații privind statutul ordinului său.

(3)   În cazul ordinelor clienților executate periodic referitoare la titlurile de participare sau acțiunile deținute într-un organism de plasament colectiv, firmele de investiții fie întreprind măsurile menționate la alineatul (1) litera (b), fie furnizează clientului, cel puțin o dată la șase luni, informațiile indicate la alineatul (4) referitoare la tranzacțiile respective.

(4)   Notificarea menționată la alineatul (1) litera (b) cuprinde următoarele informații aplicabile și, după caz, în conformitate cu standardele tehnice de reglementare privind obligațiile de raportare adoptate în concordanță cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014:

| (a) | identificarea firmei care întocmește rapoartele; |
| --- | --- |

(a)

identificarea firmei care întocmește rapoartele;

| (b) | numele sau altă desemnare a clientului; |
| --- | --- |

(b)

numele sau altă desemnare a clientului;

| (c) | data tranzacționării; |
| --- | --- |

(c)

data tranzacționării;

| (d) | ora tranzacționării; |
| --- | --- |

(d)

ora tranzacționării;

| (e) | tipul ordinului; |
| --- | --- |

(e)

tipul ordinului;

| (f) | identificarea locului; |
| --- | --- |

(f)

identificarea locului;

| (g) | identificarea instrumentului; |
| --- | --- |

(g)

identificarea instrumentului;

| (h) | indicatorul de cumpărare/vânzare; |
| --- | --- |

(h)

indicatorul de cumpărare/vânzare;

| (i) | natura ordinului, în cazul în care este alta decât de cumpărare/vânzare; |
| --- | --- |

(i)

natura ordinului, în cazul în care este alta decât de cumpărare/vânzare;

| (j) | cantitatea; |
| --- | --- |

(j)

cantitatea;

| (k) | prețul unitar; |
| --- | --- |

(k)

prețul unitar;

| (l) | prețul total; |
| --- | --- |

(l)

prețul total;

| (m) | suma totală a comisioanelor și a cheltuielilor facturate și, la cererea clientului, o defalcare pe elemente, inclusiv, dacă este cazul, cuantumul adaosului sau reducerii impuse în cazul în care tranzacția a fost executată de o firmă de investiții acționând pe cont propriu, iar firma de investiții are obligația de a asigura cea mai bună executare pentru client; |
| --- | --- |

(m)

suma totală a comisioanelor și a cheltuielilor facturate și, la cererea clientului, o defalcare pe elemente, inclusiv, dacă este cazul, cuantumul adaosului sau reducerii impuse în cazul în care tranzacția a fost executată de o firmă de investiții acționând pe cont propriu, iar firma de investiții are obligația de a asigura cea mai bună executare pentru client;

| (n) | cursul de schimb obținut atunci când tranzacția presupune o conversie monetară; |
| --- | --- |

(n)

cursul de schimb obținut atunci când tranzacția presupune o conversie monetară;

| (o) | responsabilitățile clientului în legătură cu decontarea tranzacției, inclusiv termenul-limită de plată sau livrare, precum și detaliile corespunzătoare privind contul, în măsura în care aceste detalii și responsabilități nu fost notificate clientului în prealabil; |
| --- | --- |

(o)

responsabilitățile clientului în legătură cu decontarea tranzacției, inclusiv termenul-limită de plată sau livrare, precum și detaliile corespunzătoare privind contul, în măsura în care aceste detalii și responsabilități nu fost notificate clientului în prealabil;

| (p) | atunci când contrapartea clientului a fost însăși firma de investiții sau orice persoană care aparține grupului din care face parte firma respectivă de investiții sau un alt client al firmei de investiții, menționarea acestui fapt, cu excepția cazului în care ordinul a fost executat prin intermediul unui sistem de tranzacționare care facilitează tranzacționarea anonimă. |
| --- | --- |

(p)

atunci când contrapartea clientului a fost însăși firma de investiții sau orice persoană care aparține grupului din care face parte firma respectivă de investiții sau un alt client al firmei de investiții, menționarea acestui fapt, cu excepția cazului în care ordinul a fost executat prin intermediul unui sistem de tranzacționare care facilitează tranzacționarea anonimă.

În sensul literei (k), în cazul în care ordinul este executat în tranșe, firma de investiții poate furniza clientului informații privind prețul pentru fiecare tranșă sau prețul mediu. Atunci când se specifică prețul mediu, firma de investiții furnizează clientului, la cererea acestuia, informații privind prețul pentru fiecare tranșă.

(5)   Firma de investiții poate furniza clientului informațiile menționate la alineatul (4) folosind coduri standard, în cazul în care pune, de asemenea, la dispoziția clientului o explicație a codurilor utilizate.

Articolul 60

Obligații de raportare referitoare la administrarea portofoliului

[Articolul 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții care furnizează clienților serviciul de administrare a portofoliului pun la dispoziția fiecărui client o declarație periodică, furnizată pe un suport durabil, cu privire la activitățile de administrare a portofoliului efectuate în numele clientului respectiv, cu excepția cazului în care o asemenea declarație este furnizată de altă persoană.

(2)   Declarația periodică solicitată în temeiul alineatului (1) prezintă o revizuire echitabilă și echilibrată a activităților întreprinse, precum și a performanței portofoliului pe parcursul perioadei de raportare și cuprinde, după caz, următoarele informații:

| (a) | denumirea firmei de investiții; |
| --- | --- |

(a)

denumirea firmei de investiții;

| (b) | numele sau alt element de identificare a contului clientului; |
| --- | --- |

(b)

numele sau alt element de identificare a contului clientului;

| (c) | o mențiune privind conținutul și evaluarea portofoliului, inclusiv detalii referitoare la fiecare instrument financiar deținut, valoarea de piață a acestuia sau, în cazul în care valoarea de piață nu este disponibilă, valoarea justă a acestuia, soldul la începutul și la sfârșitul perioadei de raportare, precum și performanța portofoliului pe parcursul perioadei de raportare; |
| --- | --- |

(c)

o mențiune privind conținutul și evaluarea portofoliului, inclusiv detalii referitoare la fiecare instrument financiar deținut, valoarea de piață a acestuia sau, în cazul în care valoarea de piață nu este disponibilă, valoarea justă a acestuia, soldul la începutul și la sfârșitul perioadei de raportare, precum și performanța portofoliului pe parcursul perioadei de raportare;

| (d) | cuantumul total al taxelor și al cheltuielilor suportate pe parcursul perioadei de raportare, specificând, pe categorii, cel puțin taxele totale de administrare și costurile totale asociate executării ordinului, incluzând, după caz, o declarație conform căreia, la cerere, se va furniza o defalcare mai detaliată; |
| --- | --- |

(d)

cuantumul total al taxelor și al cheltuielilor suportate pe parcursul perioadei de raportare, specificând, pe categorii, cel puțin taxele totale de administrare și costurile totale asociate executării ordinului, incluzând, după caz, o declarație conform căreia, la cerere, se va furniza o defalcare mai detaliată;

| (e) | o comparație a performanțelor obținute în perioada care intră sub incidența declarației cu valoarea de referință a performanței investiției (în cazul în care există) convenită între firma de investiții și client; |
| --- | --- |

(e)

o comparație a performanțelor obținute în perioada care intră sub incidența declarației cu valoarea de referință a performanței investiției (în cazul în care există) convenită între firma de investiții și client;

| (f) | cuantumul total al dividendelor, al dobânzilor și al altor plăți primite în cursul perioadei de raportare în legătură cu portofoliul clientului; |
| --- | --- |

(f)

cuantumul total al dividendelor, al dobânzilor și al altor plăți primite în cursul perioadei de raportare în legătură cu portofoliul clientului;

| (g) | informații privind alte operațiuni corporative care conferă drepturi aferente instrumentelor financiare deținute în portofoliu; |
| --- | --- |

(g)

informații privind alte operațiuni corporative care conferă drepturi aferente instrumentelor financiare deținute în portofoliu;

| (h) | pentru fiecare tranzacție executată în perioada respectivă, informațiile menționate la articolul 59 alineatul (4) literele (c)-(l), după caz, cu excepția cazului în care clientul optează să primească informații privind fiecare tranzacție în parte care a fost executată, caz în care se aplică alineatul (4) din prezentul articol. |
| --- | --- |

(h)

pentru fiecare tranzacție executată în perioada respectivă, informațiile menționate la articolul 59 alineatul (4) literele (c)-(l), după caz, cu excepția cazului în care clientul optează să primească informații privind fiecare tranzacție în parte care a fost executată, caz în care se aplică alineatul (4) din prezentul articol.

(3)   Declarația periodică menționată la alineatul (1) se furnizează o dată la trei luni, cu excepția următoarelor situații:

| (a) | în cazul în care firma de investiții furnizează clienților săi acces la un sistem online, care îndeplinește condițiile necesare pentru a fi considerat un suport durabil, în cazul în care pot fi accesate evaluările actualizate ale portofoliului clientului și în cazul în care clientul poate să acceseze cu ușurință informațiile solicitate în conformitate cu articolul 63 alineatul (2), iar firma dispune de dovezi potrivit cărora respectivul client a avut acces la o evaluare a portofoliului său cel puțin o dată în cursul trimestrului relevant; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care firma de investiții furnizează clienților săi acces la un sistem online, care îndeplinește condițiile necesare pentru a fi considerat un suport durabil, în cazul în care pot fi accesate evaluările actualizate ale portofoliului clientului și în cazul în care clientul poate să acceseze cu ușurință informațiile solicitate în conformitate cu articolul 63 alineatul (2), iar firma dispune de dovezi potrivit cărora respectivul client a avut acces la o evaluare a portofoliului său cel puțin o dată în cursul trimestrului relevant;

| (b) | în situațiile în care se aplică alineatul (4), declarația periodică trebuie să fie furnizată cel puțin o dată pe an; |
| --- | --- |

(b)

în situațiile în care se aplică alineatul (4), declarația periodică trebuie să fie furnizată cel puțin o dată pe an;

| (c) | atunci când contractul încheiat între o firmă de investiții și un client pentru furnizarea unui serviciu de administrare a portofoliului autorizează un portofoliu caracterizat prin efectul de levier, declarația periodică trebuie să fie furnizată cel puțin o dată pe lună. |
| --- | --- |

(c)

atunci când contractul încheiat între o firmă de investiții și un client pentru furnizarea unui serviciu de administrare a portofoliului autorizează un portofoliu caracterizat prin efectul de levier, declarația periodică trebuie să fie furnizată cel puțin o dată pe lună.

Cu toate acestea, excepția prevăzută la litera (b) nu se aplică în cazul tranzacțiilor cu instrumente financiare care fac obiectul articolului 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE și al oricăruia dintre punctele 4-11 din secțiunea C a anexei I la Directiva 2014/65/UE.

(4)   În cazurile în care clientul optează să primească informații pentru fiecare tranzacție în parte care a fost executată, firmele de investiții îi furnizează clientului, cu promptitudine, în momentul executării unei tranzacții de către administratorul de portofoliu, informațiile esențiale referitoare la tranzacția respectivă pe un suport durabil.

Firma de investiții transmite clientului o notificare de confirmare a tranzacției care conține informațiile menționate la articolul 59 alineatul (4) cel mai târziu în prima zi lucrătoare de la executarea tranzacției sau, în cazul în care firma de investiții primește confirmarea din partea unui terț, cel mai târziu în prima zi lucrătoare după primirea confirmării din partea terțului.

Paragraful al doilea nu se aplică atunci când confirmarea ar conține aceleași informații pe care le conține o confirmare ce urmează să fie trimisă cu promptitudine clientului de către o altă persoană.

Articolul 61

Obligații de raportare cu privire la contrapărțile eligibile

[Articolul 24 alineatul (4) și articolul 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

Cerințele se aplică rapoartelor pentru clienții de retail sau pentru clienții profesionali, în conformitate cu articolele 49 și 59, cu excepția cazului în care firmele de investiții încheie acorduri cu contrapărți eligibile pentru a stabili conținutul și termenele de raportare.

Articolul 62

Obligații de raportare suplimentare în cazul serviciilor de administrare a portofoliului sau al tranzacțiilor cu datorii contingente

[Articolul 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții care furnizează servicii de administrare a portofoliului informează clientul dacă valoarea totală a portofoliului, astfel cum a fost evaluată la începutul fiecărei perioade de raportare, se depreciază cu 10 % și apoi cu multipli a 10 %, cel mai târziu la sfârșitul zilei lucrătoare în care este depășit pragul sau, în cazul în care pragul este depășit într-o zi nelucrătoare, la încheierea următoarei zile lucrătoare.

(2)   Firmele de investiții care dețin un cont al unui client de retail ce include poziții pe instrumente financiare cu efect de levier sau tranzacții cu datorii contingente informează clientul, în cazul în care valoarea inițială a fiecărui instrument se depreciază cu 10 % și apoi cu multipli a 10 %. Raportarea în temeiul prezentului alineat ar trebui să se efectueze în funcție de fiecare instrument, cu excepția cazului în care s-a convenit altfel cu clientul, și trebuie să aibă loc cel mai târziu la sfârșitul zilei lucrătoare în care este depășit pragul sau, în cazul în care pragul este depășit într-o zi nelucrătoare, la încheierea următoarei zile lucrătoare.

Articolul 63

Declarații privind instrumentele financiare sau fondurile clienților

[Articolul 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții care dețin instrumente financiare sau fonduri ale clienților transmit, cel puțin trimestrial, fiecărui client pentru care dețin instrumente financiare sau fonduri, o declarație furnizată pe un suport durabil privind instrumentele financiare sau fondurile respective, cu excepția cazului în care o asemenea declarație a fost furnizată în cadrul oricărei alte declarații periodice. La cererea clientului, firmele furnizează o astfel de declarație cu o frecvență mai mare, la prețuri comerciale.

Primul paragraf nu se aplică instituțiilor de credit autorizate în temeiul Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26) pentru depozite deținute, în sensul directivei respective, de instituția în cauză.

(2)   Declarația privind activele clienților menționată la alineatul (1) include următoarele informații:

| (a) | detalii privind toate instrumentele financiare sau fondurile deținute de firma de investiții pentru client, la sfârșitul perioadei care intră sub incidența declarației; |
| --- | --- |

(a)

detalii privind toate instrumentele financiare sau fondurile deținute de firma de investiții pentru client, la sfârșitul perioadei care intră sub incidența declarației;

| (b) | măsura în care orice instrumente financiare sau fonduri ale clientului au făcut obiectul unor operațiuni de finanțare prin instrumente financiare; |
| --- | --- |

(b)

măsura în care orice instrumente financiare sau fonduri ale clientului au făcut obiectul unor operațiuni de finanțare prin instrumente financiare;

| (c) | amploarea oricăror beneficii dobândite de către client în urma participării la operațiuni de finanțare prin instrumente financiare, precum și baza pe care beneficiile respective s-au dobândit; |
| --- | --- |

(c)

amploarea oricăror beneficii dobândite de către client în urma participării la operațiuni de finanțare prin instrumente financiare, precum și baza pe care beneficiile respective s-au dobândit;

| (d) | o precizare clară a activelor sau a fondurilor care fac obiectul normelor prevăzute în Directiva 2014/65/UE și al măsurilor de punere în aplicare ale acesteia, precum și a celor care nu fac obiectul respectivelor măsuri, cum ar fi cele care intră sub incidența contractelor de garanție cu transfer de proprietate; |
| --- | --- |

(d)

o precizare clară a activelor sau a fondurilor care fac obiectul normelor prevăzute în Directiva 2014/65/UE și al măsurilor de punere în aplicare ale acesteia, precum și a celor care nu fac obiectul respectivelor măsuri, cum ar fi cele care intră sub incidența contractelor de garanție cu transfer de proprietate;

| (e) | o precizare clară a activelor care prezintă o serie de particularități în ceea ce privește statutul lor de proprietate, de exemplu ca urmare a unui drept de garanție; |
| --- | --- |

(e)

o precizare clară a activelor care prezintă o serie de particularități în ceea ce privește statutul lor de proprietate, de exemplu ca urmare a unui drept de garanție;

| (f) | valoarea de piață sau, în cazul în care valoarea de piață nu este disponibilă, valoarea estimată a instrumentelor financiare incluse în declarație, alături de mențiunea clară a faptului că lipsa unui preț de piață ar putea fi un indiciu al lipsei de lichidități. Valoarea estimată este evaluată de către firmă cât mai bine cu putință. |
| --- | --- |

(f)

valoarea de piață sau, în cazul în care valoarea de piață nu este disponibilă, valoarea estimată a instrumentelor financiare incluse în declarație, alături de mențiunea clară a faptului că lipsa unui preț de piață ar putea fi un indiciu al lipsei de lichidități. Valoarea estimată este evaluată de către firmă cât mai bine cu putință.

În cazurile în care portofoliul unui client cuprinde venituri din una sau mai multe tranzacții nedecontate, informațiile menționate la litera (a) pot fi bazate fie pe data de tranzacționare, fie pe data de decontare, cu condiția ca aceeași bază să se aplice în mod constant tuturor informațiilor de acest tip incluse în declarație.

Declarația periodică referitoare la activele unui client menționată la alineatul (1) nu trebuie să fie furnizată în cazul în care firma de investiții le oferă clienților săi acces la un sistem online, care îndeplinește condițiile necesare pentru a fi considerat un suport durabil, în cazul în care declarațiile actualizate aferente instrumentelor financiare sau fondurilor clientului pot fi accesate cu ușurință de către client, iar firma dispune de dovezi potrivit cărora respectivul client a avut acces la această declarație cel puțin o dată în cursul trimestrului relevant.

(3)   Firmele de investiții care dețin instrumente financiare sau fonduri și care furnizează unui client servicii de administrare a portofoliului pot să includă declarația privind activele clientului menționată la alineatul (1) în declarația periodică pe care o furnizează clientului respectiv în temeiul articolului 60 alineatul (1).

SECȚIUNEA 5

Cea mai bună executare

Articolul 64

Criterii care trebuie îndeplinite pentru cea mai bună executare

[Articolul 27 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Atunci când execută ordine ale clienților, firmele de investiții iau în considerare următoarele criterii pentru a stabili importanța relativă a factorilor menționați la articolul 27 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE:

| (a) | caracteristicile clientului, inclusiv clasificarea acestuia în categoriile client de retail sau client profesional; |
| --- | --- |

(a)

caracteristicile clientului, inclusiv clasificarea acestuia în categoriile client de retail sau client profesional;

| (b) | caracteristicile ordinului clientului, inclusiv în cazurile în care ordinul presupune o operațiune de finanțare prin instrumente financiare (SFT); |
| --- | --- |

(b)

caracteristicile ordinului clientului, inclusiv în cazurile în care ordinul presupune o operațiune de finanțare prin instrumente financiare (SFT);

| (c) | caracteristicile instrumentelor financiare care fac obiectul ordinului respectiv; |
| --- | --- |

(c)

caracteristicile instrumentelor financiare care fac obiectul ordinului respectiv;

| (d) | caracteristicile locurilor de executare către care poate fi direcționat ordinul respectiv. |
| --- | --- |

(d)

caracteristicile locurilor de executare către care poate fi direcționat ordinul respectiv.

În sensul prezentului articol și al articolelor 65 și 66, „locul de executare” cuprinde o piață reglementată, un MTF, un OTF, un operator independent, un formator de piață sau un alt furnizor de lichiditate ori o entitate care îndeplinește, într-o țară terță, o funcție similară funcțiilor îndeplinite de oricare dintre categoriile menționate anterior.

(2)   O firmă de investiții își îndeplinește obligația prevăzută la articolul 27 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE privind adoptarea tuturor măsurilor suficiente pentru a obține cel mai bun rezultat posibil pentru client în măsura în care respectiva firmă execută un ordin sau un aspect specific al unui ordin în conformitate cu instrucțiunile specifice primite din partea clientului privind ordinul sau aspectul specific al ordinului respectiv.

(3)   Firmele de investiții nu își structurează sau nu își facturează comisioanele astfel încât să facă deosebiri inechitabile între locurile de executare.

(4)   Atunci când execută ordine sau ia decizii referitoare la tranzacționarea produselor extrabursiere, inclusiv a produselor personalizate, firma de investiții verifică corectitudinea prețului propus clientului, prin colectarea de date de piață, care sunt utilizate pentru estimarea prețului respectivului produs și, dacă este posibil, prin compararea acestuia cu produse similare sau comparabile.

Articolul 65

Obligația firmelor de investiții care desfășoară activități de administrare a portofoliului și de primire și transmitere a ordinelor de a acționa în interesul clientului

[Articolul 24 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Atunci când furnizează un serviciu de administrare a portofoliului, firmele de investiții trebuie să îndeplinească obligația prevăzută la articolul 24 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE, și anume să acționeze în interesul clienților lor atunci când plasează altor entități ordine spre executare care derivă din deciziile luate de firma de investiții de a tranzacționa cu instrumente financiare în numele clientului său.

(2)   Atunci când furnizează serviciul de primire și de transmitere a ordinelor, firmele de investiții trebuie să îndeplinească obligația prevăzută la articolul 24 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE, și anume să acționeze în interesul clienților lor atunci când transmit ordinele clienților către alte entități pentru executare.

(3)   Pentru a respecta dispozițiile de la alineatele (1) sau (2), firmele de investiții trebuie să respecte cerințele menționate la alineatele (4)-(7) din prezentul articol și la articolul 64 alineatul (4).

(4)   Firmele de investiții adoptă toate măsurile suficiente pentru a obține cel mai bun rezultat cu putință pentru clienții lor, luând în considerare factorii menționați la articolul 27 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE. Importanța relativă a acelor factori se stabilește prin raportare la criteriile prevăzute la articolul 64 alineatul (1) și, în cazul clienților de retail, prin raportare la cerința prevăzută la articolul 27 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE.

O firmă de investiții își îndeplinește obligațiile prevăzute la alineatul (1) sau (2) și nu trebuie să ia măsurile menționate la prezentul alineat, în măsura în care acționează în conformitate cu instrucțiunile specifice ale clientului său atunci când plasează sau transmite unei alte entități un ordin în vederea executării.

(5)   Firmele de investiții elaborează și pun în aplicare o politică ce le permite să îndeplinească obligația prevăzută la alineatul (4). Politica identifică, pentru fiecare categorie de instrumente financiare, entitățile cărora firma de investiții le plasează sau le transmite ordine pentru executare. Entitățile identificate prevăd dispoziții de executare care să permită firmei de investiții să își îndeplinească obligațiile prevăzute la prezentul articol atunci când plasează sau transmite respectivei entități ordine pentru executare.

(6)   Firmele de investiții furnizează clienților lor informații privind politica instituită în conformitate cu alineatul (5) și cu articolul 66 alineatele (2)-(9). Firmele de investiții furnizează clienților lor informații adecvate cu privire la firmă și la serviciile oferite de aceasta, precum și cu privire la entitățile alese în vederea executării. În special, atunci când firma de investiții selectează alte firme pentru furnizarea de servicii de executare a ordinelor, aceasta rezumă și publică anual, pentru fiecare categorie de instrumente financiare, cele mai importante cinci firme de investiții din punctul de vedere al volumelor de tranzacționare, cărora aceasta le-a transmis sau le-a plasat ordine ale clienților spre executare în cursul anului precedent, precum și informații privind calitatea executării obținută. Informațiile trebuie să fie în concordanță cu cele publicate în conformitate cu standardele tehnice elaborate în temeiul articolului 27 alineatul (10) litera (b) din Directiva 2014/65/UE.

Dacă există o cerere rezonabilă din partea unui client, firmele de investiții furnizează clienților sau clienților potențiali informații despre entitățile către care sunt transmise sau plasate ordinele pentru executare.

(7)   Firmele de investiții monitorizează cu regularitate eficacitatea politicii instituite în conformitate cu alineatul (5) și, în special, calitatea executării ordinelor de către entitățile identificate în cadrul acestei politici, corectând, dacă este cazul, eventualele deficiențe.

Firmele de investiții revizuiesc cel puțin o dată pe an politica și mecanismele stabilite. O astfel de revizuire se efectuează, de asemenea, ori de câte ori survine o modificare semnificativă care afectează capacitatea firmei de a obține în continuare cel mai bun rezultat posibil pentru clienții săi.

Firmele de investiții evaluează dacă a survenit o modificare semnificativă și au în vedere aducerea unor schimbări în privința locurilor de executare sau a entităților cărora le acordă o încredere semnificativă în ceea ce privește îndeplinirea cerinței primordiale de executare optimă.

O modificare semnificativă este un eveniment important care ar putea influența parametrii necesari unei executări optime, cum ar fi costul, prețul, celeritatea, probabilitatea executării și a decontării, volumul, natura ordinului sau orice alte considerente relevante privind executarea ordinului.

(8)   Prezentul articol nu se aplică atunci când firma de investiții care furnizează serviciul de administrare a portofoliului sau de primire și transmitere a ordinelor execută, de asemenea, ordinele primite sau deciziile de a tranzacționa în numele portofoliului clientului său. În cazurile menționate anterior, se aplică articolul 27 din Directiva 2014/65/UE.

Articolul 66

Politica de executare

[Articolul 27 alineatele (5) și (7) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții revizuiesc, cel puțin o dată pe an, politica de executare instituită în temeiul articolului 27 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE, precum și dispozițiile lor în materie de executare a ordinelor.

O astfel de revizuire se efectuează, de asemenea, ori de câte ori se produce o modificare semnificativă, astfel cum este definită la articolul 65 alineatul (7), care afectează capacitatea firmei de a obține în continuare, în mod constant, cel mai bun rezultat cu putință privind executarea ordinelor clienților săi utilizând locurile incluse în politica sa de executare. O firmă de investiții evaluează dacă s-a produs o modificare semnificativă și are în vedere aducerea unor schimbări în privința importanței relative a factorilor aferenți unei executări optime în ceea ce privește îndeplinirea cerinței primordiale de executare optimă.

(2)   Informațiile referitoare la politica de executare sunt adaptate în funcție de categoria de instrument financiar și de tipul serviciului furnizat și cuprind informațiile prevăzute la alineatele (3)-(9).

(3)   Firmele de investiții furnizează clienților, în timp util, înainte de prestarea serviciului respectiv, următoarele detalii privind politica lor de executare:

| (a) | indicații privind importanța relativă pe care firma de investiții o acordă, în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 59 alineatul (1), factorilor menționați la articolul 27 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE, sau metoda pe baza căreia firma stabilește importanța relativă a factorilor respectivi; |
| --- | --- |

(a)

indicații privind importanța relativă pe care firma de investiții o acordă, în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 59 alineatul (1), factorilor menționați la articolul 27 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE, sau metoda pe baza căreia firma stabilește importanța relativă a factorilor respectivi;

| (b) | o listă a locurilor de executare cărora firma le acordă o încredere semnificativă pentru ca aceasta să își poată îndeplini obligația de adoptare a tuturor măsurilor necesare pentru a obține, în mod constant, cel mai bun rezultat cu putință pentru executarea ordinelor clienților și specificând ce locuri de executare sunt utilizate pentru fiecare categorie de instrumente financiare, pentru ordine ale clienților de retail și ale clienților profesionali, precum și pentru operațiuni de finanțare prin instrumente financiare; |
| --- | --- |

(b)

o listă a locurilor de executare cărora firma le acordă o încredere semnificativă pentru ca aceasta să își poată îndeplini obligația de adoptare a tuturor măsurilor necesare pentru a obține, în mod constant, cel mai bun rezultat cu putință pentru executarea ordinelor clienților și specificând ce locuri de executare sunt utilizate pentru fiecare categorie de instrumente financiare, pentru ordine ale clienților de retail și ale clienților profesionali, precum și pentru operațiuni de finanțare prin instrumente financiare;

| (c) | o listă a factorilor utilizați pentru selectarea unui loc de executare, inclusiv a factorilor calitativi, cum ar fi sistemele de compensare, mecanismele de întrerupere a tranzacționării, acțiunile planificate sau orice alt aspect relevant, precum și importanța relativă a fiecărui factor. Informațiile referitoare la factorii utilizați pentru selectarea unui loc de executare sunt în concordanță cu controalele utilizate de firmă pentru a demonstra clienților săi că s-a realizat o executare optimă în mod consecvent atunci când s-a revizuit caracterul adecvat al politicii sale și dispozițiile aferente; |
| --- | --- |

(c)

o listă a factorilor utilizați pentru selectarea unui loc de executare, inclusiv a factorilor calitativi, cum ar fi sistemele de compensare, mecanismele de întrerupere a tranzacționării, acțiunile planificate sau orice alt aspect relevant, precum și importanța relativă a fiecărui factor. Informațiile referitoare la factorii utilizați pentru selectarea unui loc de executare sunt în concordanță cu controalele utilizate de firmă pentru a demonstra clienților săi că s-a realizat o executare optimă în mod consecvent atunci când s-a revizuit caracterul adecvat al politicii sale și dispozițiile aferente;

| (d) | modul în care factorii de executare aferenți prețurilor, costurilor, celerității, probabilității executării și orice alți factori relevanți sunt considerați ca făcând parte din ansamblul măsurilor suficiente în vederea obținerii celui mai bun rezultat cu putință pentru client; |
| --- | --- |

(d)

modul în care factorii de executare aferenți prețurilor, costurilor, celerității, probabilității executării și orice alți factori relevanți sunt considerați ca făcând parte din ansamblul măsurilor suficiente în vederea obținerii celui mai bun rezultat cu putință pentru client;

| (e) | după caz, informațiile potrivit cărora firma execută ordine în afara unui loc de tranzacționare, consecințele, de exemplu riscul de contraparte care decurge din executarea în afara unui loc de tranzacționare și, la cererea clientului, informații suplimentare cu privire la consecințele acestor mijloace de executare; |
| --- | --- |

(e)

după caz, informațiile potrivit cărora firma execută ordine în afara unui loc de tranzacționare, consecințele, de exemplu riscul de contraparte care decurge din executarea în afara unui loc de tranzacționare și, la cererea clientului, informații suplimentare cu privire la consecințele acestor mijloace de executare;

| (f) | un avertisment clar și bine evidențiat că orice instrucțiuni specifice din partea unui client pot împiedica firma să adopte măsurile elaborate și puse în aplicare în politica sa de executare în vederea obținerii celui mai bun rezultat cu putință pentru executarea acelor ordine în ceea ce privește elementele care intră sub incidența instrucțiunilor respective; |
| --- | --- |

(f)

un avertisment clar și bine evidențiat că orice instrucțiuni specifice din partea unui client pot împiedica firma să adopte măsurile elaborate și puse în aplicare în politica sa de executare în vederea obținerii celui mai bun rezultat cu putință pentru executarea acelor ordine în ceea ce privește elementele care intră sub incidența instrucțiunilor respective;

| (g) | un rezumat al procedurii de selecție pentru locurile de executare, strategiile de executare utilizate, procedurile și procesul utilizat pentru a analiza calitatea executării obținută și modul în care firmele monitorizează și verifică faptul că s-au obținut cele mai bune rezultate pentru clienți. |
| --- | --- |

(g)

un rezumat al procedurii de selecție pentru locurile de executare, strategiile de executare utilizate, procedurile și procesul utilizat pentru a analiza calitatea executării obținută și modul în care firmele monitorizează și verifică faptul că s-au obținut cele mai bune rezultate pentru clienți.

Informațiile respective se furnizează pe un suport durabil sau prin intermediul unui website (care nu reprezintă suport durabil), sub rezerva respectării condițiilor menționate la articolul 3 alineatul (2).

(4)   În cazul în care firmele de investiții aplică taxe diferite în funcție de locul de executare, firma explică aceste diferențe în mod suficient de detaliat pentru a permite clientului să înțeleagă avantajele și inconvenientele care rezultă din alegerea unui singur loc de executare.

(5)   În cazul în care firmele de investiții îi invită pe clienți să aleagă un loc de executare, este necesar să furnizeze informații corecte, clare și neînșelătoare pentru a-l împiedica pe client să opteze mai degrabă pentru un loc de executare decât pentru un altul doar pe baza politicii prețurilor aplicată de firmă.

(6)   Firmele de investiții primesc plăți de la părți terțe numai în cazul în care acestea respectă dispozițiile de la articolul 24 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE și îi informează pe clienți cu privire la stimulentele pe care firma le poate primi de la locurile de executare. Informațiile furnizate specifică taxele percepute de firma de investiții tuturor contrapărților care participă la tranzacție și, în cazul în care taxele variază în funcție de client, informațiile indică taxele maxime sau gama taxelor care pot fi plătite.

(7)   În cazul în care o firmă de investiții percepe taxe de la mai mult de un participant la o tranzacție, în conformitate cu articolul 24 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE și cu măsurile sale de punere în aplicare, firma își informează clienții cu privire la valoarea oricăror beneficii pecuniare sau nepecuniare primite.

(8)   În cazul în care un client solicită unei firme de investiții, în mod rezonabil și proporțional, informații cu privire la politicile sau la dispozițiile adoptate de aceasta și la modalitatea de revizuire a acestora, respectiva firmă de investiții transmite clientului, în termen rezonabil, un răspuns clar.

(9)   Atunci când o firmă de investiții execută ordine pentru clienți de retail, aceasta le furnizează clienților respectivi un rezumat al politicii relevante, axat pe costurile totale pe care aceștia le suportă. Rezumatul furnizează, de asemenea, un link către cele mai recente date privind calitatea executării publicate în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE pentru fiecare loc de executare menționat de către firma de investiții în politica sa de executare.

SECȚIUNEA 6

Prelucrarea ordinelor clienților

Articolul 67

Principii generale

[Articolul 28 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții îndeplinesc următoarele condiții atunci când execută ordine ale clienților:

| (a) | se asigură că ordinele executate în numele clienților sunt înregistrate și alocate cu promptitudine și acuratețe; |
| --- | --- |

(a)

se asigură că ordinele executate în numele clienților sunt înregistrate și alocate cu promptitudine și acuratețe;

| (b) | execută prompt ordine comparabile ale clienților, în ordinea sosirii, cu excepția cazului în care acest lucru este imposibil din cauza caracteristicilor ordinului respectiv ori din cauza condițiilor de piață predominante, sau a cazului în care interesele clienților impun o altă abordare; |
| --- | --- |

(b)

execută prompt ordine comparabile ale clienților, în ordinea sosirii, cu excepția cazului în care acest lucru este imposibil din cauza caracteristicilor ordinului respectiv ori din cauza condițiilor de piață predominante, sau a cazului în care interesele clienților impun o altă abordare;

| (c) | informează clientul de retail cu privire la orice dificultate semnificativă care poate afecta executarea corectă a ordinelor, imediat după ce a luat cunoștință de dificultatea respectivă. |
| --- | --- |

(c)

informează clientul de retail cu privire la orice dificultate semnificativă care poate afecta executarea corectă a ordinelor, imediat după ce a luat cunoștință de dificultatea respectivă.

(2)   În cazul în care o firmă de investiții este responsabilă de supravegherea sau de organizarea decontării unui ordin executat, firma respectivă ia toate măsurile rezonabile pentru a se asigura că orice instrumente financiare sau fonduri ale clientului primite cu ocazia decontării respectivului ordin executat sunt direcționate cu promptitudine și corectitudine în contul clientului în cauză.

(3)   O firmă de investiții nu trebuie să utilizeze în mod necuvenit informațiile privind ordinele în așteptare ale clienților și trebuie să ia toate măsurile rezonabile pentru a preveni utilizarea în mod necuvenit a acestor informații de către orice persoană relevantă din cadrul respectivei firme.

Articolul 68

Agregarea și alocarea ordinelor

[Articolul 28 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții nu trebuie să execute un ordin al unui client sau o tranzacție în nume propriu laolaltă cu ordinul altui client, cu excepția cazului în care sunt respectate următoarele condiții:

| (a) | este puțin probabil ca agregarea ordinelor și a tranzacțiilor să aibă un efect global negativ asupra oricărui client al cărui ordin urmează să fie agregat; |
| --- | --- |

(a)

este puțin probabil ca agregarea ordinelor și a tranzacțiilor să aibă un efect global negativ asupra oricărui client al cărui ordin urmează să fie agregat;

| (b) | fiecărui client al cărui ordin urmează să fie agregat i se comunică faptul că efectul agregării poate fi în dezavantajul său în legătură cu un anumit ordin; |
| --- | --- |

(b)

fiecărui client al cărui ordin urmează să fie agregat i se comunică faptul că efectul agregării poate fi în dezavantajul său în legătură cu un anumit ordin;

| (c) | este stabilită și pusă în aplicare în mod eficace o politică de alocare a ordinelor care asigură alocarea echitabilă a ordinelor și a tranzacțiilor agregate, precizând inclusiv modul în care volumul și prețul ordinelor influențează alocarea acestora, precum și tratarea executărilor parțiale. |
| --- | --- |

(c)

este stabilită și pusă în aplicare în mod eficace o politică de alocare a ordinelor care asigură alocarea echitabilă a ordinelor și a tranzacțiilor agregate, precizând inclusiv modul în care volumul și prețul ordinelor influențează alocarea acestora, precum și tratarea executărilor parțiale.

(2)   Atunci când o firmă de investiții agregă un ordin cu unul sau mai multe ordine ale altor clienți, iar ordinul agregat este executat parțial, firma în cauză alocă tranzacțiile aferente în conformitate cu propria politică de alocare a ordinelor.

Articolul 69

Agregarea și alocarea tranzacțiilor în cont propriu

[Articolul 28 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții care au agregat tranzacții în cont propriu cu unul sau mai multe ordine ale clienților nu alocă tranzacțiile aferente într-un mod care să fie în dezavantajul clientului.

(2)   Atunci când o firmă de investiții agregă un ordin al unui client cu o tranzacție în cont propriu, iar ordinul agregat este parțial executat, firma în cauză acordă prioritate clientului, și nu firmei, în ceea ce privește alocarea tranzacțiilor aferente.

În cazul în care firma de investiții poate să demonstreze în mod întemeiat că, în absența combinației, nu ar fi fost în măsură să execute ordinul în condiții atât de avantajoase sau chiar deloc, atunci aceasta poate aloca tranzacția în cont propriu în mod proporțional, în conformitate cu politica sa de alocare a ordinelor menționată la articolul 68 alineatul (1) litera (c).

(3)   Ca parte a politicii de alocare a ordinelor menționată la articolul 68 alineatul (1) litera (c), firmele de investiții instituie proceduri menite să prevină realocarea, într-un mod care este în dezavantajul clientului, a tranzacțiilor în cont propriu care sunt executate în combinație cu ordinele clienților.

Articolul 70

Executarea promptă, echitabilă și rapidă a ordinelor clienților, precum și publicarea ordinelor limită neexecutate ale clienților pentru acțiunile tranzacționate într-un loc de tranzacționare

[Articolul 28 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Un ordin limită al unui client referitor la acțiunile admise la tranzacționare pe o piață reglementată sau tranzacționate într-un loc de tranzacționare, care nu a fost executat imediat în condiții de piață predominante, astfel cum se menționează la articolul 28 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE, este considerat ca fiind pus la dispoziția publicului atunci când firma de investiții a transmis ordinul spre a fi executat unei piețe reglementate sau unui MTF sau atunci când ordinul a fost publicat de către un furnizor de servicii de raportare a datelor cu sediul într-un stat membru și poate fi executat cu ușurință de îndată ce condițiile de piață permit acest lucru.

(2)   Se acordă prioritate piețelor reglementate și MTF-urilor în conformitate cu politica de executare a firmei pentru a se asigura executarea ordinelor de îndată ce condițiile de piață permit acest lucru.

SECȚIUNEA 7

Contrapărți eligibile

Articolul 71

Contrapărți eligibile

[Articolul 30 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Pe lângă categoriile care sunt explicit prevăzute la articolul 30 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE, statele membre pot recunoaște ca și contrapărți eligibile, în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) din directiva respectivă, o firmă care se încadrează la una dintre categoriile de clienți care trebuie să fie considerați clienți profesionali în conformitate cu secțiunea I alineatele (1), (2) și (3) din anexa II la directiva respectivă.

(2)   În cazul în care, în temeiul articolului 30 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2014/65/UE, o contraparte eligibilă solicită să fie tratată ca un client a cărui activitate cu o firmă de investiții intră sub incidența articolelor 24, 25, 27 și 28 din directiva respectivă, cererea ar trebui să fie formulată în scris și să indice dacă tratarea ca și client de retail sau client profesional se referă la unul sau la mai multe servicii de investiții ori tranzacții sau la unul sau la mai multe tipuri de tranzacții ori de produse.

(3)   Atunci când o contraparte eligibilă solicită să fie tratată ca un client a cărui activitate cu o firmă de investiții intră sub incidența articolelor 24, 25, 27 și 28 din Directiva 2014/65/UE, însă nu solicită în mod expres să fie tratată ca un client de retail, atunci firma în cauză tratează contrapartea eligibilă respectivă ca un client profesional.

(4)   În cazul în care contrapartea eligibilă solicită în mod expres să fie tratată ca un client de retail, firma de investiții tratează contrapartea eligibilă ca un client de retail, aplicând dispozițiile privind cererile de tratament al clienților neprofesionali menționate la secțiunea I punctele 2, 3 și 4 din anexa II la Directiva 2014/65/UE.

(5)   În cazul în care un client solicită să fie tratat ca o contraparte eligibilă, în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE, se aplică următoarea procedură:

| (a) | firma de investiții furnizează clientului un avertisment scris clar privind consecințele pentru client ale unei astfel de cereri, inclusiv protecțiile pe care acesta riscă să le piardă; |
| --- | --- |

(a)

firma de investiții furnizează clientului un avertisment scris clar privind consecințele pentru client ale unei astfel de cereri, inclusiv protecțiile pe care acesta riscă să le piardă;

| (b) | clientul își confirmă, în scris, cererea de a fi tratat ca o contraparte eligibilă, fie în general, fie pentru unul sau mai multe servicii de investiții sau pentru o tranzacție ori pentru un tip de tranzacție sau de produs, precum și faptul că are cunoștință de consecințele derivate din posibila pierdere a protecției ca urmare a acestei cereri. |
| --- | --- |

(b)

clientul își confirmă, în scris, cererea de a fi tratat ca o contraparte eligibilă, fie în general, fie pentru unul sau mai multe servicii de investiții sau pentru o tranzacție ori pentru un tip de tranzacție sau de produs, precum și faptul că are cunoștință de consecințele derivate din posibila pierdere a protecției ca urmare a acestei cereri.

SECȚIUNEA 8

Păstrarea înregistrărilor

Articolul 72

Păstrarea înregistrărilor

[Articolul 16 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Înregistrările se păstrează pe un suport care permite stocarea informațiilor respective într-un mod accesibil autorității competente pentru consultări ulterioare, precum și într-o formă și într-o manieră prin care să se asigure că sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | autoritatea competentă poate accesa rapid informațiile și poate reconstitui fiecare etapă esențială a procesării fiecărei tranzacții; |
| --- | --- |

(a)

autoritatea competentă poate accesa rapid informațiile și poate reconstitui fiecare etapă esențială a procesării fiecărei tranzacții;

| (b) | pot fi stabilite cu ușurință orice corecturi sau orice alte modificări, precum și conținutul înregistrărilor înainte de efectuarea respectivelor corecturi sau modificări; |
| --- | --- |

(b)

pot fi stabilite cu ușurință orice corecturi sau orice alte modificări, precum și conținutul înregistrărilor înainte de efectuarea respectivelor corecturi sau modificări;

| (c) | nu trebuie să fie posibil ca înregistrările să fie manipulate sau modificate în alt fel; |
| --- | --- |

(c)

nu trebuie să fie posibil ca înregistrările să fie manipulate sau modificate în alt fel;

| (d) | se permite exploatarea informatică sau o altă formă de exploatare eficientă atunci când datele nu pot fi analizate cu ușurință din cauza volumului și a naturii lor; și |
| --- | --- |

(d)

se permite exploatarea informatică sau o altă formă de exploatare eficientă atunci când datele nu pot fi analizate cu ușurință din cauza volumului și a naturii lor; și

| (e) | dispozițiile firmei respectă cerințele referitoare la păstrarea înregistrărilor, indiferent de tehnologia utilizată. |
| --- | --- |

(e)

dispozițiile firmei respectă cerințele referitoare la păstrarea înregistrărilor, indiferent de tehnologia utilizată.

(2)   Firmele de investiții păstrează cel puțin înregistrările identificate în anexa I la prezentul regulament, în funcție de natura activităților lor.

Lista înregistrărilor identificate în anexa I la prezentul regulament nu aduce atingere niciunei alte obligații de păstrare a înregistrărilor care decurge din alte acte legislative.

(3)   Firmele de investiții păstrează, de asemenea, în scris, înregistrări privind orice politici și proceduri pe care trebuie să le mențină în temeiul Directivei 2014/65/UE, al Regulamentului (UE) nr. 600/2014, al Directivei 2014/57/UE și al Regulamentului (UE) nr. 596/2014, precum și în temeiul măsurilor de punere în aplicare ale acestora.

Autoritățile competente pot solicita firmelor de investiții să păstreze înregistrări suplimentare față de lista identificată în anexa I la prezentul regulament.

Articolul 73

Păstrarea înregistrărilor privind drepturile și obligațiile care îi revin firmei de investiții și clientului

[Articolul 25 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE]

Înregistrările care prezintă drepturile și obligațiile respective care îi revin firmei de investiții și clientului în temeiul unui acord de furnizare de servicii sau condițiile pe baza cărora firma furnizează servicii clientului se păstrează cel puțin pe perioada raporturilor contractuale.

Articolul 74

Păstrarea înregistrărilor privind ordinele clienților și decizia de tranzacționare

[Articolul 16 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

În ceea ce privește fiecare ordin inițial primit de la un client, precum și fiecare decizie inițială de tranzacționare care a fost luată, o firmă de investiții înregistrează și păstrează pentru a putea pune la dispoziția autorității competente, fără întârziere, cel puțin detaliile prevăzute în secțiunea 1 din anexa IV la prezentul regulament, în măsura în care ele se aplică în cazul ordinului sau al deciziei de tranzacționare în cauză.

În cazul în care detaliile prevăzute în secțiunea 1 din anexa IV la prezentul regulament sunt, de asemenea, prevăzute la articolele 25 și 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, aceste detalii ar trebui să fie păstrate în mod consecvent și în conformitate cu aceleași standarde prevăzute la articolele 25 și 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Articolul 75

Înregistrarea tranzacțiilor și prelucrarea ordinelor

[Articolul 16 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

Imediat după primirea unui ordin al unui client sau după luarea unei decizii de tranzacționare, în măsura în care acestea se aplică ordinului sau deciziei de tranzacționare în cauză, firmele de investiții înregistrează și păstrează pentru a putea pune la dispoziția autorității competente cel puțin detaliile prevăzute în secțiunea 2 din anexa IV.

În cazul în care detaliile prevăzute în secțiunea 2 din anexa IV sunt, de asemenea, prevăzute la articolele 25 și 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, acestea sunt păstrate în mod consecvent și în conformitate cu aceleași standarde prevăzute la articolele 25 și 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Articolul 76

Înregistrarea convorbirilor telefonice sau a comunicațiilor electronice

[Articolul 16 alineatul (7) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Firmele de investiții instituie, pun în aplicare și mențin o politică eficace în ceea ce privește înregistrarea convorbirilor telefonice și a comunicațiilor electronice, formulată în scris, corespunzând dimensiunii și modului de organizare al firmei, precum și naturii, amplorii și complexității activității desfășurate de respectiva firmă. Această politică trebuie să cuprindă următoarele elemente:

| (a) | identificarea convorbirilor telefonice și a comunicațiilor electronice, inclusiv a convorbirilor telefonice și a comunicațiilor electronice interne relevante, care fac obiectul cerințelor în materie de înregistrare, în conformitate cu articolul 16 alineatul (7) din Directiva 2014/65/UE; și |
| --- | --- |

(a)

identificarea convorbirilor telefonice și a comunicațiilor electronice, inclusiv a convorbirilor telefonice și a comunicațiilor electronice interne relevante, care fac obiectul cerințelor în materie de înregistrare, în conformitate cu articolul 16 alineatul (7) din Directiva 2014/65/UE; și

| (b) | specificarea procedurilor care trebuie urmate și a măsurilor care trebuie adoptate pentru a se asigura faptul că firma respectă dispozițiile de la articolul 16 alineatul (7) al treilea și al optulea paragraf din Directiva 2014/65/UE atunci când apar circumstanțe excepționale, iar firma nu este în măsură să înregistreze convorbirile/comunicațiile pe dispozitivele emise, acceptate sau autorizate de firmă. Dovezile unor astfel de circumstanțe se păstrează, iar autoritățile competente pot avea acces la acestea. |
| --- | --- |

(b)

specificarea procedurilor care trebuie urmate și a măsurilor care trebuie adoptate pentru a se asigura faptul că firma respectă dispozițiile de la articolul 16 alineatul (7) al treilea și al optulea paragraf din Directiva 2014/65/UE atunci când apar circumstanțe excepționale, iar firma nu este în măsură să înregistreze convorbirile/comunicațiile pe dispozitivele emise, acceptate sau autorizate de firmă. Dovezile unor astfel de circumstanțe se păstrează, iar autoritățile competente pot avea acces la acestea.

(2)   Firmele de investiții se asigură că organul de conducere dispune de o supraveghere și un control eficace asupra politicilor și a procedurilor referitoare la înregistrarea de către firmă a convorbirilor telefonice și a comunicațiilor electronice.

(3)   Firmele de investiții se asigură că dispozițiile referitoare la respectarea cerințelor în materie de înregistrare sunt neutre din punct de vedere tehnologic. Acestea evaluează periodic eficacitatea politicilor și a procedurilor firmei și adoptă orice măsuri și proceduri alternative sau suplimentare care se dovedesc a fi necesare și corespunzătoare. Astfel de măsuri alternative sau suplimentare sunt adoptate cel puțin atunci când un nou mediu de comunicare este acceptat sau autorizat spre a fi utilizat de către firmă.

(4)   Firmele de investiții păstrează și actualizează periodic înregistrarea acelor persoane care dețin dispozitive ale firmei sau dispozitive private ce au fost aprobate spre a fi utilizate de către firmă.

(5)   Firmele de investiții își instruiesc și își formează angajații în ceea ce privește procedurile care reglementează cerințele de la articolul 16 alineatul (7) din Directiva 2014/65/UE.

(6)   Pentru a monitoriza respectarea cerințelor în materie de înregistrare și de păstrare a evidențelor în conformitate cu articolul 16 alineatul (7) din Directiva 2014/65/UE, firmele de investiții monitorizează periodic înregistrările tranzacțiilor și ale ordinelor care intră sub incidența acestor cerințe, inclusiv conversațiile relevante. O astfel de monitorizare se bazează pe analiza riscurilor și este proporțională.

(7)   Firmele de investiții demonstrează autorităților competente, la cererea acestora, care sunt politicile, procedurile și supravegherea exercitată de conducere în privința normelor de înregistrare.

(8)   Înainte ca firmele de investiții să furnizeze servicii de investiții și să desfășoare activități legate de primirea, transmiterea și executarea ordinelor către clienți noi și către cei existenți, firmele informează clientul cu privire la următoarele aspecte:

| (a) | convorbirile și comunicațiile sunt înregistrate; și |
| --- | --- |

(a)

convorbirile și comunicațiile sunt înregistrate; și

| (b) | va fi disponibilă, la cerere, o copie a înregistrării unor astfel de convorbiri și comunicații cu clientul pentru o perioadă de cinci ani și, în cazul în care autoritatea competentă solicită acest lucru, pentru o perioadă de până la șapte ani. |
| --- | --- |

(b)

va fi disponibilă, la cerere, o copie a înregistrării unor astfel de convorbiri și comunicații cu clientul pentru o perioadă de cinci ani și, în cazul în care autoritatea competentă solicită acest lucru, pentru o perioadă de până la șapte ani.

Informațiile menționate la primul paragraf sunt prezentate în aceeași limbă (aceleași limbi) ca și cea (cele) utilizată (utilizate) pentru a furniza clienților servicii de investiții.

(9)   Firmele de investiții înregistrează pe un suport durabil toate informațiile relevante referitoare la conversațiile relevante pe care le-au avut față în față cu clienții. Informațiile înregistrate cuprind cel puțin următoarele elemente:

| (a) | data și ora întâlnirilor; |
| --- | --- |

(a)

data și ora întâlnirilor;

| (b) | locul întâlnirilor; |
| --- | --- |

(b)

locul întâlnirilor;

| (c) | identitatea participanților; |
| --- | --- |

(c)

identitatea participanților;

| (d) | inițiatorul întâlnirilor; și |
| --- | --- |

(d)

inițiatorul întâlnirilor; și

| (e) | informațiile relevante privind ordinul clientului, inclusiv prețul, volumul, tipul ordinului și momentul în care acesta trebuie să fie transmis sau executat. |
| --- | --- |

(e)

informațiile relevante privind ordinul clientului, inclusiv prețul, volumul, tipul ordinului și momentul în care acesta trebuie să fie transmis sau executat.

(10)   Înregistrările sunt stocate pe un suport durabil, ceea ce permite reproducerea sau copierea acestora, și trebuie să fie păstrate într-un format care nu permite ca înregistrarea originală să fie modificată sau ștearsă.

Înregistrările sunt stocate pe un suport, astfel încât să fie ușor accesibile și disponibile pentru clienți, la cererea acestora.

Firmele asigură calitatea, exactitatea și exhaustivitatea înregistrărilor tuturor comunicațiilor telefonice și electronice.

(11)   Perioada de timp pentru păstrarea unei înregistrări începe la data la care este creată înregistrarea respectivă.

SECȚIUNEA 9

Piețe de creștere pentru IMM-uri

Articolul 77

Criteriile necesare pentru a fi considerat un IMM

[Articolul 4 alineatul (1) punctul 13 din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Un emitent ale cărui acțiuni au fost admise la tranzacționare de mai puțin de trei ani este considerat a fi un IMM în sensul articolului 33 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2014/65/UE în cazul în care capitalizarea sa bursieră este mai mică de 200 de milioane EUR, pe baza oricăruia dintre următoarele elemente:

| (a) | prețul de închidere al acțiunilor din prima zi de tranzacționare, în cazul în care acțiunile au fost admise la tranzacționare de mai puțin de un an; |
| --- | --- |

(a)

prețul de închidere al acțiunilor din prima zi de tranzacționare, în cazul în care acțiunile au fost admise la tranzacționare de mai puțin de un an;

| (b) | ultimul preț de închidere al acțiunilor din primul an de tranzacționare, în cazul în care acțiunile sale au fost admise la tranzacționare de mai mult de un an, dar de mai puțin de doi ani; |
| --- | --- |

(b)

ultimul preț de închidere al acțiunilor din primul an de tranzacționare, în cazul în care acțiunile sale au fost admise la tranzacționare de mai mult de un an, dar de mai puțin de doi ani;

| (c) | media ultimelor prețuri de închidere ale acțiunilor din fiecare dintre primii doi ani de tranzacționare, în cazul în care acțiunile sale au fost admise la tranzacționare de mai mult de doi ani, dar de mai puțin de trei ani. |
| --- | --- |

(c)

media ultimelor prețuri de închidere ale acțiunilor din fiecare dintre primii doi ani de tranzacționare, în cazul în care acțiunile sale au fost admise la tranzacționare de mai mult de doi ani, dar de mai puțin de trei ani.

(2)   Se consideră că un emitent care nu deține niciun instrument de capitaluri proprii tranzacționat în vreun loc de tranzacționare este un IMM în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 13 din Directiva 2014/65/UE, în cazul în care, conform celor mai recente conturi anuale sau consolidate, acesta îndeplinește cel puțin două dintre următoarele trei criterii: un număr mediu de salariați mai mic de 250 de persoane pe parcursul întregului exercițiu financiar, un bilanț total care nu depășește 43 000 000 EUR și o cifră de afaceri netă anuală care nu depășește 50 000 000 EUR;

Articolul 78

Înregistrarea ca o piață de creștere pentru IMM-uri

[Articolul 33 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Atunci când se stabilește dacă cel puțin 50 % dintre emitenții admiși la tranzacționare în cadrul unui sistem multilateral de tranzacționare sunt IMM-uri în scopul înregistrării ca piață de creștere pentru IMM-uri în conformitate cu articolul 33 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2014/65/UE, autoritatea competentă a statului membru de origine al operatorului unui MTF calculează rata medie a IMM-urilor în numărul total de emitenți ale căror instrumente financiare sunt admise la tranzacționare pe piața respectivă. Rata medie se calculează la data de 31 decembrie a anului calendaristic precedent ca fiind media celor douăsprezece rate de la sfârșit de lună ale anului calendaristic respectiv.

Fără a aduce atingere celorlalte condiții de înregistrare menționate la articolul 33 alineatul (3) literele (b)-(g) din Directiva 2014/65/UE, autoritatea competentă înregistrează ca piață de creștere pentru IMM-uri un solicitant care nu are un istoric de funcționare și, după trecerea a trei ani calendaristici, verifică dacă acesta se încadrează în proporția minimă a IMM-urilor, astfel cum este determinată în conformitate cu primul paragraf.

(2)   În ceea ce privește criteriile prevăzute la articolul 33 alineatul (3) literele (b), (c), (d) și (f) din Directiva 2014/65/UE, autoritatea competentă a statului membru de origine al operatorului unui sistem multilateral de tranzacționare nu înregistrează MTF-ul respectiv ca piață de creștere pentru IMM-uri decât dacă este convinsă că acel sistem îndeplinește următoarele condiții:

| (a) | a stabilit și aplică norme care prevăd criterii obiective și transparente pentru admiterea inițială și continuă a emitenților la tranzacționare în locul de tranzacționare respectiv; |
| --- | --- |

(a)

a stabilit și aplică norme care prevăd criterii obiective și transparente pentru admiterea inițială și continuă a emitenților la tranzacționare în locul de tranzacționare respectiv;

| (b) | dispune de un model operațional care este corespunzător pentru îndeplinirea funcțiilor sale și asigură menținerea unei tranzacționări echitabile și ordonate cu instrumentele financiare admise la tranzacționare în locul de tranzacționare respectiv; |
| --- | --- |

(b)

dispune de un model operațional care este corespunzător pentru îndeplinirea funcțiilor sale și asigură menținerea unei tranzacționări echitabile și ordonate cu instrumentele financiare admise la tranzacționare în locul de tranzacționare respectiv;

| (c) | a instituit și aplică norme potrivit cărora un emitent care solicită admiterea instrumentelor sale financiare la tranzacționare în cadrul MTF trebuie să publice, în cazurile în care nu se aplică Directiva 2003/71/CE, un document de admitere corespunzător, întocmit sub răspunderea emitentului și care precizează în mod clar dacă a fost sau nu a fost aprobat ori revizuit și de către cine; |
| --- | --- |

(c)

a instituit și aplică norme potrivit cărora un emitent care solicită admiterea instrumentelor sale financiare la tranzacționare în cadrul MTF trebuie să publice, în cazurile în care nu se aplică Directiva 2003/71/CE, un document de admitere corespunzător, întocmit sub răspunderea emitentului și care precizează în mod clar dacă a fost sau nu a fost aprobat ori revizuit și de către cine;

| (d) | a stabilit și aplică norme care definesc conținutul minim al document de admitere menționat la litera (c), astfel încât investitorii să dispună de informații suficiente care să le permită să efectueze o evaluare documentată a poziției financiare și a perspectivelor emitentului, precum și a drepturilor legate de titlurile sale de valoare; |
| --- | --- |

(d)

a stabilit și aplică norme care definesc conținutul minim al document de admitere menționat la litera (c), astfel încât investitorii să dispună de informații suficiente care să le permită să efectueze o evaluare documentată a poziției financiare și a perspectivelor emitentului, precum și a drepturilor legate de titlurile sale de valoare;

| (e) | impune emitentului să indice în documentul de admitere menționat la litera (c) dacă, în opinia sa, capitalul său circulant este sau nu este suficient pentru cerințele sale actuale sau, în caz contrar, modul în care propune să furnizeze capitalul circulant suplimentar necesar; |
| --- | --- |

(e)

impune emitentului să indice în documentul de admitere menționat la litera (c) dacă, în opinia sa, capitalul său circulant este sau nu este suficient pentru cerințele sale actuale sau, în caz contrar, modul în care propune să furnizeze capitalul circulant suplimentar necesar;

| (f) | a făcut demersuri pentru ca documentul de admitere menționat la litera (c) să facă obiectul unei revizuiri corespunzătoare a exhaustivității, a coerenței și a inteligibilității sale; |
| --- | --- |

(f)

a făcut demersuri pentru ca documentul de admitere menționat la litera (c) să facă obiectul unei revizuiri corespunzătoare a exhaustivității, a coerenței și a inteligibilității sale;

| (g) | impune emitenților ale căror titluri de valoare sunt tranzacționate în locul de tranzacționare respectiv să publice rapoarte financiare anuale în termen de 6 luni de la încheierea fiecărui exercițiu financiar și rapoarte financiare semestriale în termen de 4 luni de la sfârșitul primelor 6 luni ale fiecărui exercițiu financiar; |
| --- | --- |

(g)

impune emitenților ale căror titluri de valoare sunt tranzacționate în locul de tranzacționare respectiv să publice rapoarte financiare anuale în termen de 6 luni de la încheierea fiecărui exercițiu financiar și rapoarte financiare semestriale în termen de 4 luni de la sfârșitul primelor 6 luni ale fiecărui exercițiu financiar;

| (h) | asigură diseminarea către public a prospectelor întocmite în conformitate cu Directiva 2003/71/CE, a documentelor de admitere menționate la litera (c), a rapoartelor financiare menționate la litera (g) și a informațiilor definite la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 596/2014, care au fost publicate de către emitenții ale căror titluri de valoare sunt tranzacționate în locul de tranzacționare respectiv, prin publicarea acestora pe site-ul său web sau prin furnizarea pe acest site a unui link direct către pagina de internet a emitenților pe care sunt publicate astfel de documente, rapoarte și informații; |
| --- | --- |

(h)

asigură diseminarea către public a prospectelor întocmite în conformitate cu Directiva 2003/71/CE, a documentelor de admitere menționate la litera (c), a rapoartelor financiare menționate la litera (g) și a informațiilor definite la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 596/2014, care au fost publicate de către emitenții ale căror titluri de valoare sunt tranzacționate în locul de tranzacționare respectiv, prin publicarea acestora pe site-ul său web sau prin furnizarea pe acest site a unui link direct către pagina de internet a emitenților pe care sunt publicate astfel de documente, rapoarte și informații;

| (i) | se asigură că informațiile care fac obiectul unei reglementări menționate la litera (h) și linkurile directe rămân disponibile pe site-ul său web timp de cel puțin cinci ani. |
| --- | --- |

(i)

se asigură că informațiile care fac obiectul unei reglementări menționate la litera (h) și linkurile directe rămân disponibile pe site-ul său web timp de cel puțin cinci ani.

Articolul 79

Radierea de pe lista piețelor de creștere pentru IMM-uri

[Articolul 33 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În ceea ce privește proporția IMM-urilor și fără a aduce atingere celorlalte condiții enunțate la articolul 33 alineatul (3) literele (b)-(g) din Directiva 2014/65/UE și la articolul 78 alineatul (2) din prezentul regulament, o piață de creștere pentru IMM-uri nu este radiată de către autoritatea competentă din statul său membru de origine decât în cazul în care proporția IMM-urilor, determinată în conformitate cu articolul 78 alineatul (1) primul paragraf din prezentul regulament, scade sub 50 % timp de trei ani calendaristici consecutivi.

(2)   În ceea ce privește condițiile menționate la articolul 33 alineatul (3) literele (b)-(g) din Directiva 2014/65/UE și la articolul 78 alineatul (2) din prezentul regulament, operatorul unei piețe de creștere pentru IMM-uri este radiat de către autoritatea competentă din statul său membru de origine în cazul în care aceste condiții nu mai sunt îndeplinite.

CAPITOLUL IV

OBLIGAȚII DE FUNCȚIONARE PENTRU LOCURILE DE TRANZACȚIONARE

Articolul 80

Circumstanțele în care interesele investitorilor și funcționarea ordonată a pieței sunt afectate în mod semnificativ

[Articolul 32 alineatele (1) și (2), articolul 52 alineatele (1) și (2) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În sensul articolului 32 alineatele (1) și (2) și al articolului 52 alineatele (1) și (2) din Directiva 2014/65/UE, suspendarea sau retragerea de la tranzacționare a unui instrument financiar sunt considerate susceptibile de a cauza prejudicii semnificative intereselor investitorilor sau funcționării ordonate a pieței, cel puțin în următoarele situații:

| (a) | în cazul în care ar crea un risc sistemic care subminează stabilitatea financiară, de exemplu dacă există necesitatea de a lichida o poziție dominantă pe piață sau dacă nu ar fi îndeplinite într-o proporție semnificativă obligațiile de decontare; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care ar crea un risc sistemic care subminează stabilitatea financiară, de exemplu dacă există necesitatea de a lichida o poziție dominantă pe piață sau dacă nu ar fi îndeplinite într-o proporție semnificativă obligațiile de decontare;

| (b) | în cazul în care este necesar să se continue tranzacționarea pe piață pentru îndeplinirea funcțiilor critice de gestionare a riscurilor posttranzacționare atunci când există necesitatea de a lichida instrumente financiare din cauza neîndeplinirii obligațiilor de către un membru compensator în cadrul procedurilor privind neîndeplinirea obligațiilor ale contrapărții centrale, iar contrapartea centrală ar fi expusă unor riscuri inacceptabile ca urmare a incapacității de a calcula cerințele de marjă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care este necesar să se continue tranzacționarea pe piață pentru îndeplinirea funcțiilor critice de gestionare a riscurilor posttranzacționare atunci când există necesitatea de a lichida instrumente financiare din cauza neîndeplinirii obligațiilor de către un membru compensator în cadrul procedurilor privind neîndeplinirea obligațiilor ale contrapărții centrale, iar contrapartea centrală ar fi expusă unor riscuri inacceptabile ca urmare a incapacității de a calcula cerințele de marjă;

| (c) | în cazul în care viabilitatea financiară a emitentului ar fi amenințată, de exemplu în situația în care acesta este implicat într-o tranzacție corporativă sau de atragere de capital. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care viabilitatea financiară a emitentului ar fi amenințată, de exemplu în situația în care acesta este implicat într-o tranzacție corporativă sau de atragere de capital.

(2)   Pentru a determina dacă este probabil ca suspendarea sau retragerea să cauzeze prejudicii semnificative interesului investitorilor sau funcționării ordonate a piețelor într-un anumit caz, autoritatea națională competentă, un operator de piață care exploatează o piață reglementată, o firmă de investiții sau un operator de piață care exploatează un MTF sau un OTF ia în considerare toți factorii relevanți, inclusiv:

| (a) | relevanța pieței în ceea ce privește lichiditatea atunci când consecințele acțiunilor ar putea fi mai semnificative în cazul în care respectivele piețe sunt mai relevante în termeni de lichiditate decât alte piețe; |
| --- | --- |

(a)

relevanța pieței în ceea ce privește lichiditatea atunci când consecințele acțiunilor ar putea fi mai semnificative în cazul în care respectivele piețe sunt mai relevante în termeni de lichiditate decât alte piețe;

| (b) | natura acțiunii preconizate în cazul în care acțiunile care au un impact susținut sau de durată asupra capacității investitorilor de a tranzacționa un instrument financiar în locuri de tranzacționare, cum ar fi retragerile, ar putea avea un impact mai mare asupra investitorilor decât alte acțiuni; |
| --- | --- |

(b)

natura acțiunii preconizate în cazul în care acțiunile care au un impact susținut sau de durată asupra capacității investitorilor de a tranzacționa un instrument financiar în locuri de tranzacționare, cum ar fi retragerile, ar putea avea un impact mai mare asupra investitorilor decât alte acțiuni;

| (c) | efectele de domino ale suspendării sau ale retragerii unor instrumente financiare derivate, a unor indici sau a unor valori de referință suficient de apropiate pentru care instrumentul retras sau suspendat servește ca suport sau componentă; |
| --- | --- |

(c)

efectele de domino ale suspendării sau ale retragerii unor instrumente financiare derivate, a unor indici sau a unor valori de referință suficient de apropiate pentru care instrumentul retras sau suspendat servește ca suport sau componentă;

| (d) | efectele suspendării asupra intereselor utilizatorilor finali de pe piață care nu sunt contrapărți financiare, cum ar fi entitățile ce tranzacționează cu instrumente financiare pentru acoperirea riscurilor comerciale. |
| --- | --- |

(d)

efectele suspendării asupra intereselor utilizatorilor finali de pe piață care nu sunt contrapărți financiare, cum ar fi entitățile ce tranzacționează cu instrumente financiare pentru acoperirea riscurilor comerciale.

(3)   Factorii prevăzuți la alineatul (2) sunt, de asemenea, luați în considerare atunci când o autoritate națională competentă, un operator de piață care exploatează o piață reglementată, o firmă de investiții sau un operator de piață care exploatează un MTF sau un OTF decide să nu suspende sau să nu retragă un instrument financiar pe baza unor circumstanțe care nu intră sub incidența listei de la alineatul (1).

Articolul 81

Circumstanțele în care se poate presupune că au avut loc încălcări grave ale normelor aplicabile unui loc de tranzacționare, că au existat condiții de tranzacționare de natură să perturbe piața sau că s-au produs perturbări ale sistemului legate de un instrument financiar

[Articolul 31 alineatul (2) și articolul 54 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Atunci când evaluează dacă se aplică cerința de a informa fără întârziere autoritățile lor competente cu privire la existența unor încălcări grave ale normelor aplicabile locului de tranzacționare, a unor condiții de tranzacționare de natură să perturbe piața sau a unor perturbări ale sistemului legate de un instrument financiar, operatorii locurilor de tranzacționare iau în considerare semnalele enumerate în secțiunea A din anexa III la prezentul regulament.

(2)   Se solicită informații în acest sens numai în cazul unor evenimente importante care au potențialul de a periclita rolul și funcția locurilor de tranzacționare în cadrul infrastructurii pieței financiare.

Articolul 82

Circumstanțele în care se poate presupune că s-a dat dovadă de o conduită care sugerează un comportament interzis în temeiul Regulamentului (UE) nr. 596/2014

[Articolul 31 alineatul (2) și articolul 54 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Atunci când evaluează dacă se aplică cerința de a informa fără întârziere autoritățile lor competente dacă s-a dat dovadă de o conduită care sugerează un comportament interzis în temeiul Regulamentului (UE) nr. 596/2014, operatorii locurilor de tranzacționare iau în considerare semnalele enumerate în secțiunea B din anexa III la prezentul regulament.

(2)   Operatorul unuia sau al mai multor locuri de tranzacționare în care este tranzacționat un instrument financiar și/sau un instrument financiar aferent aplică o abordare proporțională și dă dovadă de discernământ cu privire la semnalele declanșate, inclusiv orice semnale relevante care nu sunt incluse în mod explicit în secțiunea B din anexa III la prezentul regulament, înainte de a informa autoritatea națională competentă, ținând seama de următoarele aspecte:

| (a) | abaterile de la tiparul obișnuit de tranzacționare a instrumentelor financiare admise la tranzacționare sau tranzacționate în locul de tranzacționare respectiv; și |
| --- | --- |

(a)

abaterile de la tiparul obișnuit de tranzacționare a instrumentelor financiare admise la tranzacționare sau tranzacționate în locul de tranzacționare respectiv; și

| (b) | informațiile care sunt disponibile sau accesibile operatorului, fie pe plan intern, ca parte a operațiunilor aferente locului de tranzacționare, fie în mod public. |
| --- | --- |

(b)

informațiile care sunt disponibile sau accesibile operatorului, fie pe plan intern, ca parte a operațiunilor aferente locului de tranzacționare, fie în mod public.

(3)   Operatorul unuia sau al mai multor locuri de tranzacționare ia în considerare comportamentele speculative anticipative (de front running) care constau în faptul că un membru sau un participant la piață tranzacționează pe cont propriu, înaintea clientului său, și utilizează în acest scop datele aferente registrului de ordine care trebuie înregistrate de către locul de tranzacționare în temeiul articolului 25 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în special cele legate de modul în care membrul sau participantul respectiv își desfășoară activitățile de tranzacționare.

CAPITOLUL V

RAPORTAREA POZIȚIILOR ÎN INSTRUMENTE FINANCIARE DERIVATE PE MĂRFURI

Articolul 83

Raportarea pozițiilor

[Articolul 58 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În sensul rapoartelor săptămânale menționate la articolul 58 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2014/65/UE, obligația impusă unui loc de tranzacționare de a face public un astfel de raport se aplică atunci când sunt îndeplinite următoarele două praguri:

| (a) | există 20 de deținători de poziții deschise într-un anumit contract într-un anumit loc de tranzacționare; și |
| --- | --- |

(a)

există 20 de deținători de poziții deschise într-un anumit contract într-un anumit loc de tranzacționare; și

| (b) | cuantumul absolut al volumului brut al contractelor de achiziție sau al contractelor de vânzare din totalul pozițiilor deschise, exprimat în numărul de loturi ale instrumentului financiar derivat pe mărfuri relevant, depășește de patru ori nivelul ofertei de elemente livrabile în același instrument derivat pe mărfuri, exprimat în număr de loturi. |
| --- | --- |

(b)

cuantumul absolut al volumului brut al contractelor de achiziție sau al contractelor de vânzare din totalul pozițiilor deschise, exprimat în numărul de loturi ale instrumentului financiar derivat pe mărfuri relevant, depășește de patru ori nivelul ofertei de elemente livrabile în același instrument derivat pe mărfuri, exprimat în număr de loturi.

Litera (b) nu se aplică în cazul în care instrumentul financiar derivat pe mărfuri nu dispune de un activ suport livrabil fizic și nici în cazul certificatelor de emisii și al instrumentelor financiare derivate din acestea.

(2)   Pragul prevăzut la alineatul (1) litera (a) se aplică la nivel agregat pe baza tuturor categoriilor de persoane, indiferent de numărul deținătorilor de poziții din fiecare categorie de persoane în parte.

(3)   În cazul contractelor în care există mai puțin de cinci deținători de poziții care sunt activi în cadrul unei anumite categorii de persoane, numărul deținătorilor de poziții în acea categorie nu se publică.

(4)   În cazul contractelor care îndeplinesc, pentru prima oară, condițiile prevăzute la alineatul (1) literele (a) și (b), locurile de tranzacționare publică primul raport săptămânal aferent contractelor de îndată ce acest lucru este posibil în practică și, în orice caz, în termen de maximum 3 săptămâni de la data la care sunt declanșate aceste praguri pentru prima oară.

(5)   În cazul în care condițiile prevăzute la alineatul (1) literele (a) și (b) nu mai sunt îndeplinite, locurile de tranzacționare continuă să publice rapoartele săptămânale, timp de trei luni. Obligația de a publica raportul săptămânal nu se mai aplică în cazul în care condițiile stabilite la alineatul (1) literele (a) și (b) nu au fost îndeplinite în permanență la expirarea perioadei respective.

CAPITOLUL VI

OBLIGAȚIILE DE FURNIZARE A DATELOR APLICABILE FURNIZORILOR DE SERVICII DE RAPORTARE DE DATE

Articolul 84

Obligația de a furniza date de piață în condiții comerciale rezonabile

[Articolul 64 alineatul (1) și articolul 65 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Pentru ca datele de piață care conțin informațiile prevăzute la articolele 6, 20 și 21 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să fie puse la dispoziția publicului în condiții comerciale rezonabile în conformitate cu articolul 64 alineatul (1) și cu articolul 65 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE, mecanismele de publicare aprobate (APA) și furnizorii de sisteme centralizate de raportare (CTP) respectă obligațiile prevăzute la articolele 85-89.

(2)   Articolul 85, articolul 86 alineatul (2), articolul 87, articolul 88 alineatul (2) și articolul 89 nu se aplică APA-urilor sau CTP-urilor care pun la dispoziția publicului, în mod gratuit, datele de piață.

Articolul 85

Furnizarea de date de piață pe baza costurilor

[Articolul 64 alineatul (1) și articolul 65 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Prețul datelor de piață se bazează pe costul de producere și de difuzare a acestor date și poate să includă o marjă rezonabilă.

(2)   Costurile legate de producerea și difuzarea datelor de piață pot include o cotă corespunzătoare din costurile comune aferente altor servicii furnizate de APA și de CTP.

Articolul 86

Obligația de a furniza date de piață în condiții nediscriminatorii

[Articolul 64 alineatul (1) și articolul 65 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   APA și CTP pun la dispoziția tuturor clienților care se încadrează în aceeași categorie date de piață la același preț și în aceleași condiții, în conformitate cu criteriile obiective publicate.

(2)   Orice diferențe ale prețurilor percepute diferitelor categorii de clienți sunt proporționale cu valoarea pe care o reprezintă datele de piață pentru clienții respectivi, luând în considerare următoarele aspecte:

| (a) | sfera de aplicare și amploarea datelor de piață, inclusiv numărul de instrumente financiare vizate și volumul de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

sfera de aplicare și amploarea datelor de piață, inclusiv numărul de instrumente financiare vizate și volumul de tranzacționare;

| (b) | utilizarea de către client a datelor de piață, inclusiv pentru a stabili dacă acestea sunt utilizate în scopul propriilor activități de tranzacționare ale clientului, al revânzării sau al agregării datelor. |
| --- | --- |

(b)

utilizarea de către client a datelor de piață, inclusiv pentru a stabili dacă acestea sunt utilizate în scopul propriilor activități de tranzacționare ale clientului, al revânzării sau al agregării datelor.

(3)   În sensul alineatului (1), APA și CTP dispun de capacități ajustabile menite să asigure faptul că clienții pot avea acces în timp util la datele de piață în orice moment, în mod nediscriminatoriu.

Articolul 87

Taxe percepute în funcție de utilizator

[Articolul 64 alineatul (1) și articolul 65 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   APA și CTP percep taxe pentru utilizarea datelor de piață pe baza utilizării de către utilizatorii finali individuali ai datelor de piață („taxă în funcție de utilizator”). APA și CTP instituie măsuri pentru a se asigura că fiecare utilizare individuală a datelor de piață este taxată o singură dată.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), APA și CTP pot decide să nu pună la dispoziție datele de piață în baza taxei percepute în funcție de utilizator, atunci când perceperea unei taxe în funcție de utilizator este disproporționată în raport cu costul aferent punerii la dispoziția utilizatorilor a datelor de piață, având în vedere amploarea și sfera de aplicare a datelor de piață.

(3)   APA și CTP prezintă argumente pentru refuzul de a pune la dispoziție datele de piață în baza taxei percepute în funcție de utilizator și publică aceste argumente pe pagina lor web.

Articolul 88

Degruparea și dezagregarea datelor de piață

[Articolul 64 alineatul (1) și articolul 65 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   APA și CTP pun datele de piață la dispoziția publicului, fără a le grupa cu alte servicii.

(2)   Prețurile aferente datelor de piață se percep pe baza nivelului de dezagregare a datelor de piață prevăzut la articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, astfel cum se specifică în continuare la articolele din Regulamentul delegat (UE) 2017/572 al Comisiei (27).

Articolul 89

Obligația în materie de transparență

[Articolul 64 alineatul (1) și articolul 65 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   APA și CTP divulgă și pun la dispoziția publicului prețul și alți termeni și condiții pentru furnizarea datelor de piață într-un mod care este ușor accesibil.

(2)   Divulgarea acestor date include următoarele aspecte:

| (a) | listele de prețuri curente, inclusiv următoarele informații:






  (i) | taxele individuale aferente fiecărei afișări; |
| --- | --- | --- |

(a)

listele de prețuri curente, inclusiv următoarele informații:

(i)

taxele individuale aferente fiecărei afișări;

| (ii) | taxele care nu sunt aferente afișării; |
| --- | --- |

(ii)

taxele care nu sunt aferente afișării;

| (iii) | politicile în materie de reducere; |
| --- | --- |

(iii)

politicile în materie de reducere;

| (iv) | taxele legate de condițiile de acordare a licenței; |
| --- | --- |

(iv)

taxele legate de condițiile de acordare a licenței;

| (v) | taxele aferente datelor de piață pretranzacționare și posttranzacționare; |
| --- | --- |

(v)

taxele aferente datelor de piață pretranzacționare și posttranzacționare;

| (vi) | taxele aferente altor subseturi de informații, inclusiv cele necesare în conformitate cu standardele tehnice de reglementare adoptate în temeiul articolului 12 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(vi)

taxele aferente altor subseturi de informații, inclusiv cele necesare în conformitate cu standardele tehnice de reglementare adoptate în temeiul articolului 12 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (vii) | alte clauze contractuale și condiții; |
| --- | --- |

(vii)

alte clauze contractuale și condiții;

| (b) | comunicarea prealabilă, cu cel puțin 90 de zile înainte, a modificărilor viitoare ale prețurilor; |
| --- | --- |

(b)

comunicarea prealabilă, cu cel puțin 90 de zile înainte, a modificărilor viitoare ale prețurilor;

| (c) | informațiile privind conținutul datelor de piață, incluzând următoarele date:






  (i) | numărul de instrumente acoperite; |
| --- | --- | --- |

(c)

informațiile privind conținutul datelor de piață, incluzând următoarele date:

(i)

numărul de instrumente acoperite;

| (ii) | valoarea totală a instrumentelor acoperite; |
| --- | --- |

(ii)

valoarea totală a instrumentelor acoperite;

| (iii) | raportul dintre datele de piață pretranzacționare și posttranzacționare; |
| --- | --- |

(iii)

raportul dintre datele de piață pretranzacționare și posttranzacționare;

| (iv) | informațiile privind orice date furnizate în plus față de datele de piață; |
| --- | --- |

(iv)

informațiile privind orice date furnizate în plus față de datele de piață;

| (v) | data ultimei adaptări a taxei pentru acordarea licenței aferente datelor de piață care au fost furnizate; |
| --- | --- |

(v)

data ultimei adaptări a taxei pentru acordarea licenței aferente datelor de piață care au fost furnizate;

| (d) | veniturile obținute din punerea la dispoziția publicului a datelor de piață și proporția veniturilor respective în comparație cu totalul veniturilor aferente APA-urilor sau CTP-urilor; |
| --- | --- |

(d)

veniturile obținute din punerea la dispoziția publicului a datelor de piață și proporția veniturilor respective în comparație cu totalul veniturilor aferente APA-urilor sau CTP-urilor;

| (e) | informațiile privind modul în care a fost stabilit prețul, inclusiv metodologiile privind tratamentul contabil al costurilor care au fost utilizate, precum și informațiile referitoare la principiile specifice conform cărora costurile comune directe și variabile sunt alocate, iar costurile comune fixe sunt repartizate între elaborarea și diseminarea datelor de piață și alte servicii prestate de APA și de CTP. |
| --- | --- |

(e)

informațiile privind modul în care a fost stabilit prețul, inclusiv metodologiile privind tratamentul contabil al costurilor care au fost utilizate, precum și informațiile referitoare la principiile specifice conform cărora costurile comune directe și variabile sunt alocate, iar costurile comune fixe sunt repartizate între elaborarea și diseminarea datelor de piață și alte servicii prestate de APA și de CTP.

CAPITOLUL VII

AUTORITĂȚI COMPETENTE ȘI DISPOZIȚII FINALE

Articolul 90

Stabilirea importanței considerabile a activităților aferente unui loc de tranzacționare într-un stat membru gazdă

[Articolul 79 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Activitățile unei piețe reglementate într-un stat membru gazdă sunt considerate a fi extrem de importante pentru funcționarea pieței titlurilor de valoare și pentru protecția investitorilor din statul membru gazdă respectiv, cu condiția respectării a cel puțin unuia dintre următoarele criterii:

| (a) | statul membru gazdă a fost anterior statul membru de origine al pieței reglementate în cauză; |
| --- | --- |

(a)

statul membru gazdă a fost anterior statul membru de origine al pieței reglementate în cauză;

| (b) | piața reglementată în cauză a dobândit prin fuziune, preluare sau orice altă formă de transfer, în totalitate sau în parte, activitățile economice ale unei piețe reglementate care a fost exploatată anterior de către un operator de piață cu sediul social sau sediul central în statul membru gazdă. |
| --- | --- |

(b)

piața reglementată în cauză a dobândit prin fuziune, preluare sau orice altă formă de transfer, în totalitate sau în parte, activitățile economice ale unei piețe reglementate care a fost exploatată anterior de către un operator de piață cu sediul social sau sediul central în statul membru gazdă.

(2)   Activitățile unui MTF sau ale unui OTF într-un stat membru gazdă sunt considerate a fi extrem de importante pentru funcționarea pieței titlurilor de valoare și pentru protecția investitorilor din statul membru gazdă respectiv, cu condiția respectării a cel puțin unuia dintre criteriile prevăzute la alineatul (1) cu privire la acel MTF sau la acel OTF, precum și cu condiția respectării a cel puțin unuia dintre următoarele criterii suplimentare:

| (a) | înaintea producerii uneia dintre situațiile prevăzute la alineatul (1) în ceea ce privește MTF sau OTF, locul de tranzacționare a avut o cotă de piață de cel puțin 10 % din volumul tranzacționării din punctul de vedere al cifrei de afaceri totale în termeni pecuniari în cadrul tranzacționării în locul de tranzacționare și al tranzacționării prin operatori independenți în statul membru gazdă în cel puțin o categorie de active care face obiectul obligațiilor de transparență prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

înaintea producerii uneia dintre situațiile prevăzute la alineatul (1) în ceea ce privește MTF sau OTF, locul de tranzacționare a avut o cotă de piață de cel puțin 10 % din volumul tranzacționării din punctul de vedere al cifrei de afaceri totale în termeni pecuniari în cadrul tranzacționării în locul de tranzacționare și al tranzacționării prin operatori independenți în statul membru gazdă în cel puțin o categorie de active care face obiectul obligațiilor de transparență prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | MTF-ul sau OTF-ul este înregistrat ca piață de creștere pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

(b)

MTF-ul sau OTF-ul este înregistrat ca piață de creștere pentru IMM-uri.

CAPITOLUL VIII

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 91

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la data menționată mai întâi la articolul 93 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 2014/65/UE.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 25 aprilie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind integritatea și transparența pieței angro de energie (JO L 326, 8.12.2011, p. 1).

2

(3)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

3

(4)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (JO L 173, 12.6.2014, p. 1).

6

(7)  Directiva delegată (UE) 2017/593 a Comisiei din 7 aprilie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește protejarea instrumentelor financiare și a fondurilor care aparțin clienților, obligațiile de guvernanță a produsului și normele aplicabile la acordarea sau primirea de onorarii, comisioane sau alte tipuri de beneficii pecuniare sau nepecuniare (a se vedea pagina 500 din prezentul Jurnal Oficial).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 noiembrie 2014 privind documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP) (JO L 352, 9.12.2014, p. 1).

8

(9)  Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 345, 31.12.2003, p. 64).

9

(10)  Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

11

(12)  Directiva 2014/57/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind sancțiunile penale pentru abuzul de piață (directiva privind abuzul de piață) (JO L 173, 12.6.2014, p. 179).

12

(13)  Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 390, 31.12.2004, p. 38).

13

(14)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

14

(15)  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010 (JO L 174, 1.7.2011, p. 1).

15

(16)  Regulamentul (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare și transparența reutilizării și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 337, 23.12.2015, p. 1).

16

(17)  Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 55).

17

(18)  Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului (JO L 145, 30.4.2004, p. 1).

18

(19)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

19

(20)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

20

(21)  Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (Directiva privind SAL în materie de consum) (JO L 165, 18.6.2013, p. 63).

21

(22)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

22

(23)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

23

(24)  Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 173, 12.6.2014, p. 190).

24

(25)  Directiva 2014/49/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind schemele de garantare a depozitelor (JO L 173, 12.6.2014, p. 149).

25

(26)  Directiva 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 martie 2000 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit (JO L 126, 26.5.2000, p. 1).

26

(27)  Regulamentul delegat (UE) 2017/572 al Comisiei din 2 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la specificarea furnizării de date pretranzacționare și posttranzacționare și a nivelului de dezagregare a datelor (a se vedea pagina 142 din prezentul Jurnal Oficial).

27

---

ANEXA I

Păstrarea înregistrărilor

Lista minimă a înregistrărilor care trebuie păstrate de firmele de investiții în funcție de natura activităților lor

| Natura obligației | Tipul de înregistrări | Sinteza conținutului | Trimitere legislativă |
| --- | --- | --- | --- |
| Evaluarea clienților |
| | Informații care trebuie furnizate clienților | Conținutul prevăzut la articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE și la articolele 39-45 din prezentul regulament | Articolul 24 alineatul (4) din MiFID II
  Articolele 39-45 din prezentul regulament |
| | Acorduri încheiate cu clienții | Înregistrările prevăzute la articolul 25 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE | Articolul 25 alineatul (5) din MiFID II
  Articolul 53 din prezentul regulament |
| | Evaluarea caracterului adecvat și corespunzător | Conținutul prevăzut la articolul 25 alineatele (2) și (3) din Directiva 2014/65/UE și la articolul 50 din prezentul regulament | Articolul 25 alineatele (2) și (3) din Directiva 2014/65/UE și articolele 35, 36 și 37 din prezentul regulament |
| Tratarea ordinelor |
| | Tratarea ordinelor clienților – Tranzacții agregate | Înregistrările prevăzute la articolele 63-66 din prezentul regulament | Articolul 24 alineatul (1) și articolul 28 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE
  Articolele 63-66 din prezentul regulament |
| | Agregarea și alocarea tranzacțiilor pe cont propriu | Înregistrările prevăzute la articolul 65 din prezentul regulament | Articolul 28 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 65 din prezentul regulament |
| Ordinele clienților și tranzacții |
| | Păstrarea înregistrărilor pentru ordinele clienților sau deciziile de tranzacționare | Înregistrările prevăzute la articolul 69 din prezentul regulament | Articolul 16 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 69 din prezentul regulament |
| | Păstrarea înregistrărilor privind tranzacțiile și tratarea ordinelor | Înregistrările prevăzute la articolul 70 din prezentul regulament | Articolul 16 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE și articolul 70 din prezentul regulament |
| Raportarea către clienți |
| | Obligația aferentă serviciilor furnizate clienților | Conținutul prevăzut la articolele 53-58 din prezentul regulament | Articolul 24 alineatele (1) și (6) și articolul 25 alineatele (1) și (6) din Directiva 2014/65/UE
  Articolele 53-58 din prezentul regulament |
| Protejarea activelor clienților |
| | Instrumentele financiare ale clienților deținute de o firmă de investiții | Înregistrările prevăzute la articolul 16 alineatul (8) din Directiva 2014/65/UE și la articolul 2 din Directiva delegată (UE) 2017/593 a Comisiei | Articolul 16 alineatul (8) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 2 din Directiva delegată (UE) 2017/593 |
| | Fondurile clienților deținute de o firmă de investiții | Înregistrările prevăzute la articolul 16 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE și la articolul 2 din Directiva delegată (UE) 2017/593 | Articolul 16 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 2 din Directiva delegată (UE) 2017/593 |
| | Utilizarea instrumentelor financiare ale clienților | Înregistrările prevăzute la articolul 5 din Directiva delegată (UE) 2017/593 | Articolul 16 alineatele (8)-(10) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 5 din Directiva delegată (UE) 2017/593 |
| Comunicarea cu clienții |
| | Informații privind costurile și cheltuielile aferente | Conținutul prevăzut la articolul 45 din prezentul regulament | Articolul 24 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2014/65/UE și articolul 45 din prezentul regulament |
| | Informații privind firma de investiții și serviciile sale, instrumentele financiare și protejarea activelor clienților | Conținutul prevăzut la articolele din prezentul regulament | Articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE
  Articolele 45 și 46 din prezentul regulament |
| | Informații care trebuie furnizate clienților | Înregistrări ale comunicărilor | Articolul 24 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 39 din prezentul regulament |
| | Comunicări publicitare (cu excepția celor sub formă orală) | Toate comunicările publicitare furnizate de firma de investiții (cu excepția celor sub formă orală) prevăzute la articolele 36 și 37 din prezentul regulament | Articolul 24 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE
  Articolele 36 și 37 din prezentul regulament |
| | Consultanță de investiții pentru clienți de retail | (i) Faptul că s-a furnizat consultanța de investiții, ora și data aferente, (ii) instrumentul financiar recomandat și (iii) raportul privind caracterul adecvat furnizat clientului | Articolul 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 54 din prezentul regulament |
| | Cercetare pentru investiții | Fiecare element al cercetării pentru investiții furnizat de firma de investiții pe un suport durabil | Articolul 24 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE
  Articolele 36 și 37 din prezentul regulament |
| Cerințe organizatorice |
| | Activitățile și organizarea internă a firmei | Înregistrările prevăzute la articolul 21 alineatul (1) litera (h) din prezentul regulament | Articolul 16 alineatele (2)-(10) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 21 alineatul (1) litera (h) din prezentul regulament |
| | Rapoarte de conformitate | Fiecare raport de conformitate adresat organului de conducere | Articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 22 alineatul (2) litera (b) și articolul 25 alineatul (2) din prezentul regulament |
| | Înregistrarea conflictelor de interese | Înregistrările prevăzute la articolul 35 din prezentul regulament | Articolul 16 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 35 din prezentul regulament |
| | Stimulente | Informațiile comunicate clienților în temeiul articolului 24 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE | Articolul 24 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 11 din Directiva delegată (UE) 2017/593 |
| | Rapoarte privind gestionarea riscurilor | Fiecare raport privind gestionarea riscurilor adresat conducerii superioare | Articolul 16 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 23 alineatul (1) litera (b) și articolul 25 alineatul (2) din prezentul regulament |
| | Rapoarte de audit intern | Fiecare raport de audit intern adresat conducerii superioare | Articolul 16 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 24 și articolul 25 alineatul (2) din prezentul regulament |
| | Înregistrarea reclamațiilor tratate | Fiecare reclamație și măsurile luate pentru tratarea reclamației | Articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 26 din prezentul regulament |
| | Înregistrarea tranzacțiilor personale | Înregistrările prevăzute la articolul 29 alineatul (2) litera (c) din prezentul regulament | Articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE
  Articolul 29 alineatul (2) litera (c) din prezentul regulament |

Natura obligației

Tipul de înregistrări

Sinteza conținutului

Trimitere legislativă

Evaluarea clienților

Informații care trebuie furnizate clienților

Conținutul prevăzut la articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE și la articolele 39-45 din prezentul regulament

Articolul 24 alineatul (4) din MiFID II

Articolele 39-45 din prezentul regulament

Acorduri încheiate cu clienții

Înregistrările prevăzute la articolul 25 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 25 alineatul (5) din MiFID II

Articolul 53 din prezentul regulament

Evaluarea caracterului adecvat și corespunzător

Conținutul prevăzut la articolul 25 alineatele (2) și (3) din Directiva 2014/65/UE și la articolul 50 din prezentul regulament

Articolul 25 alineatele (2) și (3) din Directiva 2014/65/UE și articolele 35, 36 și 37 din prezentul regulament

Tratarea ordinelor

Tratarea ordinelor clienților – Tranzacții agregate

Înregistrările prevăzute la articolele 63-66 din prezentul regulament

Articolul 24 alineatul (1) și articolul 28 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE

Articolele 63-66 din prezentul regulament

Agregarea și alocarea tranzacțiilor pe cont propriu

Înregistrările prevăzute la articolul 65 din prezentul regulament

Articolul 28 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 65 din prezentul regulament

Ordinele clienților și tranzacții

Păstrarea înregistrărilor pentru ordinele clienților sau deciziile de tranzacționare

Înregistrările prevăzute la articolul 69 din prezentul regulament

Articolul 16 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 69 din prezentul regulament

Păstrarea înregistrărilor privind tranzacțiile și tratarea ordinelor

Înregistrările prevăzute la articolul 70 din prezentul regulament

Articolul 16 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE și articolul 70 din prezentul regulament

Raportarea către clienți

Obligația aferentă serviciilor furnizate clienților

Conținutul prevăzut la articolele 53-58 din prezentul regulament

Articolul 24 alineatele (1) și (6) și articolul 25 alineatele (1) și (6) din Directiva 2014/65/UE

Articolele 53-58 din prezentul regulament

Protejarea activelor clienților

Instrumentele financiare ale clienților deținute de o firmă de investiții

Înregistrările prevăzute la articolul 16 alineatul (8) din Directiva 2014/65/UE și la articolul 2 din Directiva delegată (UE) 2017/593 a Comisiei

Articolul 16 alineatul (8) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 2 din Directiva delegată (UE) 2017/593

Fondurile clienților deținute de o firmă de investiții

Înregistrările prevăzute la articolul 16 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE și la articolul 2 din Directiva delegată (UE) 2017/593

Articolul 16 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 2 din Directiva delegată (UE) 2017/593

Utilizarea instrumentelor financiare ale clienților

Înregistrările prevăzute la articolul 5 din Directiva delegată (UE) 2017/593

Articolul 16 alineatele (8)-(10) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 5 din Directiva delegată (UE) 2017/593

Comunicarea cu clienții

Informații privind costurile și cheltuielile aferente

Conținutul prevăzut la articolul 45 din prezentul regulament

Articolul 24 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2014/65/UE și articolul 45 din prezentul regulament

Informații privind firma de investiții și serviciile sale, instrumentele financiare și protejarea activelor clienților

Conținutul prevăzut la articolele din prezentul regulament

Articolul 24 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE

Articolele 45 și 46 din prezentul regulament

Informații care trebuie furnizate clienților

Înregistrări ale comunicărilor

Articolul 24 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 39 din prezentul regulament

Comunicări publicitare (cu excepția celor sub formă orală)

Toate comunicările publicitare furnizate de firma de investiții (cu excepția celor sub formă orală) prevăzute la articolele 36 și 37 din prezentul regulament

Articolul 24 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE

Articolele 36 și 37 din prezentul regulament

Consultanță de investiții pentru clienți de retail

(i) Faptul că s-a furnizat consultanța de investiții, ora și data aferente, (ii) instrumentul financiar recomandat și (iii) raportul privind caracterul adecvat furnizat clientului

Articolul 25 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 54 din prezentul regulament

Cercetare pentru investiții

Fiecare element al cercetării pentru investiții furnizat de firma de investiții pe un suport durabil

Articolul 24 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE

Articolele 36 și 37 din prezentul regulament

Cerințe organizatorice

Activitățile și organizarea internă a firmei

Înregistrările prevăzute la articolul 21 alineatul (1) litera (h) din prezentul regulament

Articolul 16 alineatele (2)-(10) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 21 alineatul (1) litera (h) din prezentul regulament

Rapoarte de conformitate

Fiecare raport de conformitate adresat organului de conducere

Articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 22 alineatul (2) litera (b) și articolul 25 alineatul (2) din prezentul regulament

Înregistrarea conflictelor de interese

Înregistrările prevăzute la articolul 35 din prezentul regulament

Articolul 16 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 35 din prezentul regulament

Stimulente

Informațiile comunicate clienților în temeiul articolului 24 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 24 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 11 din Directiva delegată (UE) 2017/593

Rapoarte privind gestionarea riscurilor

Fiecare raport privind gestionarea riscurilor adresat conducerii superioare

Articolul 16 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 23 alineatul (1) litera (b) și articolul 25 alineatul (2) din prezentul regulament

Rapoarte de audit intern

Fiecare raport de audit intern adresat conducerii superioare

Articolul 16 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 24 și articolul 25 alineatul (2) din prezentul regulament

Înregistrarea reclamațiilor tratate

Fiecare reclamație și măsurile luate pentru tratarea reclamației

Articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 26 din prezentul regulament

Înregistrarea tranzacțiilor personale

Înregistrările prevăzute la articolul 29 alineatul (2) litera (c) din prezentul regulament

Articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE

Articolul 29 alineatul (2) litera (c) din prezentul regulament

---

ANEXA II

Costuri și cheltuieli

Costurile identificate care ar trebui să facă parte dintre costurile comunicate clienților
   (1)

Tabelul 1 – Toate costurile și cheltuielile aferente percepute pentru un serviciu (serviciile) de investiții și/sau serviciile auxiliare furnizate clientului care ar trebui să facă parte din suma care trebuie comunicată

| Elemente de cost care trebuie comunicate | Exemple: |
| --- | --- |
| Cheltuieli unice legate de furnizarea unui serviciu de investiții | Toate costurile și cheltuielile plătite firmei de investiții la începutul sau la sfârșitul furnizării serviciului (serviciilor) de investiții. | Comisioane de depozit, comisioane de reziliere și costuri de transfer (2). |
| Cheltuieli curente legate de furnizarea unui serviciu de investiții | Toate costurile și cheltuielile curente plătite firmelor de investiții pentru serviciile pe care acestea le furnizează clientului. | Comisioane de administrare, comisioane de consiliere, comisioane de custodie. |
| Toate costurile legate de tranzacțiile inițiate în perioada furnizării unui serviciu de investiții | Toate costurile și cheltuielile legate de tranzacțiile efectuate de firma de investiții sau de alte părți. | Comisioane de brokeraj (3), comisioane de subscriere și răscumpărare plătite administratorului fondului, comisioane de platformă, adaosuri (incluse în prețul tranzacției), taxa de timbru, taxa pe tranzacțiile financiare și costurile aferente schimbului valutar. |
| Orice cheltuieli aferente serviciilor auxiliare | Toate costurile și cheltuielile aferente serviciilor auxiliare, care nu sunt incluse în costurile menționate mai sus. | Costuri de cercetare.
  Costuri de custodie. |
| Costuri ocazionale | | Comisioane de performanță |

Elemente de cost care trebuie comunicate

Exemple:

Cheltuieli unice legate de furnizarea unui serviciu de investiții

Toate costurile și cheltuielile plătite firmei de investiții la începutul sau la sfârșitul furnizării serviciului (serviciilor) de investiții.

Comisioane de depozit, comisioane de reziliere și costuri de transfer (2).

Cheltuieli curente legate de furnizarea unui serviciu de investiții

Toate costurile și cheltuielile curente plătite firmelor de investiții pentru serviciile pe care acestea le furnizează clientului.

Comisioane de administrare, comisioane de consiliere, comisioane de custodie.

Toate costurile legate de tranzacțiile inițiate în perioada furnizării unui serviciu de investiții

Toate costurile și cheltuielile legate de tranzacțiile efectuate de firma de investiții sau de alte părți.

Comisioane de brokeraj (3), comisioane de subscriere și răscumpărare plătite administratorului fondului, comisioane de platformă, adaosuri (incluse în prețul tranzacției), taxa de timbru, taxa pe tranzacțiile financiare și costurile aferente schimbului valutar.

Orice cheltuieli aferente serviciilor auxiliare

Toate costurile și cheltuielile aferente serviciilor auxiliare, care nu sunt incluse în costurile menționate mai sus.

Costuri de cercetare.

Costuri de custodie.

Costuri ocazionale

Comisioane de performanță

Tabelul 2 – Toate costurile și cheltuielile aferente instrumentului financiar care ar trebui să facă parte din suma care trebuie comunicată

| Elemente de cost care trebuie comunicate | Exemple: |
| --- | --- |
| Cheltuieli unice | Toate costurile și cheltuielile (incluse în prețul instrumentului financiar sau în plus față de prețul respectiv) plătite furnizorilor produsului la începutul sau la sfârșitul perioadei de investiții într-un anumit instrument financiar. | Comision de administrare anticipat, comision de structurare (4), comision de distribuție. |
| Cheltuieli curente | Toate costurile și cheltuielile curente legate de administrarea produselor financiare, care sunt deduse din valoarea instrumentului financiar în perioada în care se investește în instrumentul financiar respectiv. | Comisioane de administrare, costuri pentru servicii, comisioane de swap, costuri și taxe aferente împrumuturilor de titluri de valoare, costuri de finanțare. |
| Toate costurile aferente tranzacțiilor | Toate costurile și cheltuielile suportate ca rezultat al achiziției și cedării investițiilor. | Comisioane de brokeraj, comisioane de subscriere și răscumpărare plătite de fond, adaosuri incluse în prețul tranzacției, taxa de timbru, taxa pe tranzacțiile financiare și costurile aferente schimbului valutar. |
| Costuri ocazionale | | Comisioane de performanță |

Elemente de cost care trebuie comunicate

Exemple:

Cheltuieli unice

Toate costurile și cheltuielile (incluse în prețul instrumentului financiar sau în plus față de prețul respectiv) plătite furnizorilor produsului la începutul sau la sfârșitul perioadei de investiții într-un anumit instrument financiar.

Comision de administrare anticipat, comision de structurare (4), comision de distribuție.

Cheltuieli curente

Toate costurile și cheltuielile curente legate de administrarea produselor financiare, care sunt deduse din valoarea instrumentului financiar în perioada în care se investește în instrumentul financiar respectiv.

Comisioane de administrare, costuri pentru servicii, comisioane de swap, costuri și taxe aferente împrumuturilor de titluri de valoare, costuri de finanțare.

Toate costurile aferente tranzacțiilor

Toate costurile și cheltuielile suportate ca rezultat al achiziției și cedării investițiilor.

Comisioane de brokeraj, comisioane de subscriere și răscumpărare plătite de fond, adaosuri incluse în prețul tranzacției, taxa de timbru, taxa pe tranzacțiile financiare și costurile aferente schimbului valutar.

Costuri ocazionale

Comisioane de performanță

---

(1)  Ar trebui punctat faptul că anumite elemente de cost apar în ambele tabele, dar nu sunt redundante, deoarece se referă la costurile aferente produsului și, respectiv, la costurile aferente serviciului. Exemple relevante sunt comisioanele de administrare (în tabelul 1, acestea se referă la comisioanele de administrare percepute de o firmă de investiții de la clienții săi pentru furnizarea serviciului de administrare a portofoliului, în timp ce în tabelul 2 se referă la comisioanele de administrare percepute de un administrator al unui fond de investiții de la investitor) și comisioanele de brokeraj (în tabelul 1, acestea se referă la comisioanele suportate de firma de investiții atunci când tranzacționează în numele clienților săi, în timp ce în tabelul 2 se referă la comisioanele plătite de fondurile de investiții atunci când tranzacționează în numele fondului).

(2)  Costurile de transfer ar trebui înțelese ca fiind costurile (dacă există) care sunt suportate de investitori atunci când trec de la o firmă de investiții la alta.

(3)  Comisioanele de brokeraj ar trebui înțelese ca fiind costurile percepute de firmele de investiții pentru executarea ordinelor.

(4)  Comisioanele de structurare ar trebui înțelese ca fiind comisioanele percepute de producătorii de produse structurate de investiții pentru structurarea produselor. Acestea pot acoperi o gamă mai largă de servicii furnizate de producător.

---

ANEXA III

Cerința ca operatorii locurilor de tranzacționare să informeze fără întârziere autoritățile lor naționale competente

SECȚIUNEA A

Semnale care pot indica încălcări grave ale regulilor unui loc de tranzacționare sau condiții de tranzacționare de natură să perturbe stabilitatea pieței sau perturbări ale sistemului în legătură cu un instrument financiar

Încălcări grave ale regulilor unui loc de tranzacționare

| 1. | Participanții pe piață încalcă regulile locului de tranzacționare menite să protejeze integritatea pieței și funcționarea ordonată a pieței sau interesele semnificative ale celorlalți participanți pe piață; și |
| --- | --- |

1.

| 2. | Un loc de tranzacționare consideră că o încălcare este suficient de gravă sau are un impact suficient pentru a justifica luarea în considerare a unor măsuri disciplinare. |
| --- | --- |

2.

Condiții de tranzacționare de natură să perturbe stabilitatea pieței

| 3. | Procesul de formare a prețurilor este perturbat pe o perioadă de timp semnificativă. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Limita capacităților sistemelor de tranzacționare a fost atinsă sau depășită. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Formatorii de piață/furnizorii de lichiditate semnalează în mod repetat tranzacții eronate; sau |
| --- | --- |

5.

| 6. | Colapsul sau defectarea mecanismelor esențiale prevăzute la articolul 48 din Directiva 2014/65/UE și prin măsurile de punere în aplicare ale acesteia, care sunt menite să protejeze locul de tranzacționare împotriva riscurilor de tranzacționare algoritmică. |
| --- | --- |

6.

Perturbări ale sistemului

| 7. | Orice situație de funcționare defectuoasă la scară mare sau de colaps al sistemului de acces pe piață, din cauza căreia participanții pe piață nu își pot introduce, modifica sau anula ordinele. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Orice situație de funcționare defectuoasă la scară mare sau de colaps al sistemului de corelare a tranzacțiilor, din cauza căreia participanții pe piață nu mai au siguranța privind statutul tranzacțiilor finalizate sau al ordinelor în curs, precum și indisponibilitatea informațiilor indispensabile pentru tranzacționare (de exemplu, difuzarea valorii indicelui pentru tranzacționarea anumitor instrumente financiare derivate pe indicele respectiv). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Orice situație de funcționare defectuoasă la scară mare sau de colaps al sistemelor de diseminare a datelor menite să asigure transparența pretranzacționare și posttranzacționare și a altor date relevante publicate de locurile de tranzacționare în conformitate cu obligațiile acestora în temeiul Directivei 2014/65/UE și al Regulamentului (UE) nr. 600/2014. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Orice situație de funcționare defectuoasă la scară mare sau de colaps al sistemelor locului de tranzacționare menite să asigure monitorizarea și controlarea activităților de tranzacționare ale participanților pe piață și orice situație de funcționare defectuoasă la scară mare sau de colaps care îi afectează pe alți furnizori de servicii conexe, în special CPC-uri și CSD-uri, și care are repercusiuni asupra sistemului de tranzacționare. |
| --- | --- |

10.

SECȚIUNEA B

Semnale care pot indica un comportament abuziv, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 596/2014

Semnale privind posibile utilizări abuzive ale informațiilor privilegiate sau manipulări ale pieței

| 1. | Concentrarea neobișnuită a tranzacțiilor și/sau a ordinelor de tranzacționare pentru un anumit instrument financiar cu un singur membru/participant sau între anumiți membri/participanți. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Repetarea neobișnuită a unei tranzacții între un număr mic de membri/participanți într-o anumită perioadă de timp. |
| --- | --- |

2.

Semnale privind posibile utilizări abuzive ale informațiilor privilegiate

| 3. | Tranzacționarea sau transmiterea neobișnuită și semnificativă a ordinelor de tranzacționare cu instrumentele financiare ale unei firme de către anumiți membri/participanți înainte de anunțarea unor evenimente importante la nivelul firmei respective sau a unor informații legate de firma respectivă, de natură să influențeze prețurile; ordine de tranzacționare/tranzacții care conduc la modificări subite și neobișnuite ale volumului de ordine/tranzacții și/sau ale prețurilor înaintea unor anunțuri publice privind instrumentul financiar în cauză. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Situația în care ordinele de tranzacționare sunt transmise sau tranzacțiile sunt efectuate de un membru/participant pe piață înainte sau imediat după ce membrul/ participantul respectiv sau persoane cunoscute în mod public ca având legătură cu membrul/participantul respectiv a/au efectuat sau a/au difuzat cercetări ori recomandări de investiții care sunt puse la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

4.

Semnale privind posibile manipulări ale pieței

Semnalele descrise mai jos la punctele 18-23 sunt deosebit de relevante într-un mediu de tranzacționare automat.

| 5. | Ordinele de tranzacționare emise sau tranzacțiile efectuate care reprezintă o proporție importantă din volumul zilnic de tranzacții cu instrumentul financiar în cauză realizate în locul de tranzacționare vizat, în special în cazul în care aceste activități conduc la o variație sensibilă a prețului instrumentelor financiare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ordinele de tranzacționare emise sau tranzacțiile efectuate de către un membru/participant având un interes important de vânzare sau cumpărare în ceea ce privește un instrument financiar, care conduc la o variație sensibilă a prețului instrumentului financiar într-un loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ordinele de tranzacționare emise sau tranzacțiile efectuate care sunt concentrate pe o perioadă scurtă de timp pe durata ședinței de tranzacționare și determină o variație de preț care este apoi inversată. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ordinele de tranzacționare emise care modifică cele mai bune prețuri afișate la oferta sau la cererea unui instrument financiar admis la tranzacționare sau tranzacționat într-un loc de tranzacționare ori, mai general, prezentarea unui registru de ordine la care au acces participanții pe piață, care sunt anulate înainte de executare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tranzacțiile sau ordinele la tranzacționare emise de un membru/participant pe piață fără nicio altă justificare aparentă decât aceea de a majora/reduce prețul ori valoarea sau a avea un impact semnificativ asupra ofertei ori cererii unui instrument financiar, și anume într-un moment apropiat de un punct de referință din cursul zilei de tranzacționare, de exemplu la deschidere sau aproape de închidere. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Cumpărarea sau vânzarea unui instrument financiar la un moment de referință al ședinței de tranzacționare (de exemplu, la deschidere, la închidere sau la decontare) în vederea majorării, reducerii sau menținerii prețului de referință la un anumit nivel (de exemplu, prețul de deschidere, de închidere sau de decontare), practică denumită de regulă „marcarea închiderii” (marking the close). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tranzacțiile sau ordinele de tranzacționare care au efectul sau care este probabil să aibă efectul de a majora/reduce prețul mediu ponderat în ziua în care are loc ședința de tranzacționare sau într-o perioadă din cursul ședinței de tranzacționare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tranzacțiile sau ordinele de tranzacționare care au efectul sau care este probabil să aibă efectul de a stabili un preț de piață atunci când lichiditatea instrumentului financiar sau profunzimea registrului de ordine nu este suficientă pentru a stabili un preț în cursul ședinței. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Executarea unei tranzacții care modifică prețurile pentru ofertă sau cerere atunci când diferența dintre aceste prețuri este un factor în determinarea prețului altei tranzacții, în același loc de tranzacționare sau în alt loc. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Introducerea în registrul central de ordine al sistemului de tranzacționare a unor ordine care reprezintă volume semnificative cu câteva minute înainte de etapa licitației în care se stabilește prețul și anularea acestor ordine cu câteva secunde înainte să fie blocat registrul de ordine pentru a calcula prețul de licitație, astfel încât prețul de deschidere teoretic să poată părea mai mare sau mai mic decât în mod normal. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Efectuarea unei tranzacții sau a unei serii de tranzacții care sunt vizibile pe ecranul unui sistem de tranzacționare public pentru a crea impresia că există activitate sau modificări de preț în ceea ce privește un instrument financiar (practică denumită de regulă painting the tape). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Tranzacțiile desfășurate ca urmare a emiterii de ordine de cumpărare și de vânzare pentru a efectua tranzacții în același timp sau aproape în același timp, cu cantități foarte asemănătoare și cu prețuri similare, de către aceiași membri/participanți pe piață sau de către membri/participanți diferiți, însă între care există o coluziune (practică denumită de regulă „ordine puse în corespondență în mod necorespunzător” – improper matched orders). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Tranzacțiile sau ordinele de tranzacționare care au efectul sau este probabil să aibă efectul de a eluda garanțiile de tranzacționare ale pieței (de exemplu, limitele volumului, limitele prețurilor, parametrii marjei dintre prețurile de cumpărare și cele de vânzare etc. ...). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Emiterea unor ordine de tranzacționare sau a unei serii de ordine de tranzacționare ori executarea de tranzacții sau a unei serii de tranzacții care este probabil să inițieze sau să exacerbeze o tendință și să încurajeze alți participanți să accelereze sau să extindă tendința respectivă pentru a crea ocazia de a închide/deschide o poziție la un preț favorabil (practică denumită de regulă „inițierea unei tendințe” – momentum ignition). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Emiterea de ordine de tranzacționare multiple sau mari într-o zonă mai puțin vizibilă pe o parte a registrului de ordine pentru a executa o tranzacție pe cealaltă parte a registrului de ordine. Odată ce tranzacția respectivă are loc, ordinele de manipulare se șterg (practică denumită de regulă „stratificarea ordinelor și emiterea de ordine înșelătoare” – layering and spoofing). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Emiterea de ordine de tranzacționare de mici dimensiuni pentru a constata care este nivelul de ordine ascunse, care este utilizată în special pentru a evalua ce se găsește pe o platformă pentru tranzacții anonime (ordine denumite de regulă „ordine de tip ping” – ping orders). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Emiterea a numeroase ordine de tranzacționare și/sau de anulări și/sau de actualizări ale ordinelor de tranzacționare, astfel încât să se creeze incertitudine în rândul altor participanți, încetinind procesul acestora și/sau camuflând propria strategie (practică denumită de regulă „aglomerare de ordine” – quote stuffing). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Transmiterea de ordine de tranzacționare pentru a atrage alți membri/participanți pe piață care utilizează tehnici de tranzacționare tradiționale („traderi lenți”), care sunt apoi revizuite rapid, termenii acestora devenind mult mai puțin generoși, în speranța obținerii unui profit din executarea tranzacției în contextul fluxului de ordine de tranzacționare emise de „traderii lenți” (practică denumită de regulă smoking). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Executarea de ordine de tranzacționare sau a unei serii de ordine de tranzacționare pentru a descoperi ordinele altor participanți, operațiune urmată de emiterea unui ordin de tranzacționare pentru a profita de informațiile obținute (operațiune cunoscută de regulă sub denumirea de phishing). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Măsura în care, potrivit informațiilor deținute de operatorul unui loc de tranzacționare, ordinele de tranzacționare emise sau tranzacțiile efectuate conțin elemente care indică inversări de poziție în cursul unei perioade scurte și reprezintă un procent important din volumul zilnic de tranzacții realizate pentru instrumentul financiar respectiv în locul de tranzacționare în cauză și ar putea fi asociate cu variații sensibile ale prețului instrumentului financiar admis la tranzacționare sau tranzacționat în locul de tranzacționare. |
| --- | --- |

24.

Semnale privind manipularea pieței între produse diferite, inclusiv în locuri de tranzacționare diferite

Semnalele descrise mai jos ar trebui avute în vedere în mod deosebit de operatorul unui loc de tranzacționare unde sunt admise la tranzacționare sau tranzacționate atât un instrument financiar, cât și instrumente financiare conexe sau unde instrumentele menționate mai sus sunt tranzacționate în mai multe locuri de tranzacționare exploatate de același operator.

| 25. | Tranzacțiile sau ordinele de tranzacționare care au efectul sau care este probabil să aibă efectul de a majora/reduce/menține prețul instrumentului financiar în zilele care precedă emisiunea, răscumpărarea opțională sau expirarea unui instrument derivat sau a unui instrument convertibil conex. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Tranzacțiile sau ordinele de tranzacționare care au efectul sau care este probabil să aibă efectul de a menține prețul instrumentului financiar-suport sub sau peste prețul de exercitare sau un alt element utilizat pentru a determina rambursarea (de exemplu, o opțiune barieră) unui instrument derivat conex la data expirării. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Tranzacțiile care au efectul sau care este probabil să aibă efectul de a modifica prețul instrumentului financiar-suport astfel încât acesta să depășească/să nu atingă prețul de exercitare sau un alt element utilizat pentru a determina rambursarea (de exemplu, o opțiune barieră) unui instrument derivat conex la data expirării. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Tranzacțiile care au efectul sau care este probabil să aibă efectul de a modifica prețul de decontare a unui instrument financiar atunci când acest preț este utilizat ca referință/determinant, și anume, în calculul cerințelor de marjă. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Ordinele de tranzacționare emise sau tranzacțiile efectuate de către un membru/participant având un interes important de vânzare sau cumpărare în ceea ce privește un instrument financiar, care conduc la o variație sensibilă a prețului instrumentului derivat sau al activului-suport admis la tranzacționare într-un loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Efectuarea de tranzacții sau emiterea de ordine de tranzacționare într-un loc de tranzacționare sau în afara unui astfel de loc (inclusiv prin exprimarea interesului) cu scopul de a influența în mod inadecvat prețul unui instrument financiar conex în același loc de tranzacționare, în alt loc de tranzacționare sau în afara unui astfel de loc [practică denumită de regulă „manipulare între produse” (tranzacționarea unui instrument financiar pentru a stabili în mod inadecvat prețul unui instrument financiar conex în același loc de tranzacționare, într-un alt loc de tranzacționare sau în afara unui astfel de loc)]. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Crearea sau sporirea posibilităților de arbitraj între un instrument financiar și un alt instrument financiar conex prin influențarea prețurilor de referință ale unuia dintre instrumentele financiare se poate realiza cu diferite instrumente financiare (cum ar fi drepturi/acțiuni, piețele de numerar/piețele instrumentelor derivate, certificate cu opțiune/acțiuni, ...). În contextul emisiunilor de drepturi, acest lucru s-ar putea realiza prin influențarea prețului de deschidere (teoretic) sau a prețului de închidere (teoretic) a drepturilor. |
| --- | --- |

31.

---

ANEXA IV

SECȚIUNEA 1

Păstrarea înregistrărilor pentru ordinele clienților și deciziile de tranzacționare

| 1. | Numele și desemnarea clientului |
| --- | --- |

1.

| 2. | Numele și desemnarea oricărei persoane relevante care acționează în numele clientului |
| --- | --- |

2.

| 3. | O desemnare pentru identificarea traderului (identificatorul traderului) responsabil în cadrul firmei de investiții pentru decizia de investiție |
| --- | --- |

3.

| 4. | O desemnare pentru identificarea algoritmului (identificatorul algoritmului) responsabil în cadrul firmei de investiții pentru decizia de investiție |
| --- | --- |

4.

| 5. | Indicatorul de cumpărare/vânzare |
| --- | --- |

5.

| 6. | Identificarea instrumentului |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prețul unitar și unitatea de preț |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prețul |
| --- | --- |

8.

| 9. | Multiplicatorul de preț |
| --- | --- |

9.

| 10. | Moneda 1 |
| --- | --- |

10.

| 11. | Moneda 2 |
| --- | --- |

11.

| 12. | Cantitatea inițială și unitatea de cantitate |
| --- | --- |

12.

| 13. | Perioada de valabilitate |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tipul ordinului |
| --- | --- |

14.

| 15. | Alte detalii, condiții și instrucțiuni specifice ale clientului |
| --- | --- |

15.

| 16. | Data și ora exactă a primirii ordinului sau data și ora exactă când a fost luată decizia de tranzacționare. Ora exactă trebuie să fie măsurată potrivit metodologiei prevăzute în standardele privind sincronizarea ceasurilor în temeiul articolului 50 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

16.

SECȚIUNEA 2

Păstrarea înregistrărilor privind tranzacțiile și tratarea ordinelor

| 1. | Numele și desemnarea clientului |
| --- | --- |

1.

| 2. | Numele și desemnarea oricărei persoane relevante care acționează în numele clientului |
| --- | --- |

2.

| 3. | O desemnare pentru identificarea traderului (identificatorul traderului) responsabil în cadrul firmei de investiții pentru decizia de investiție |
| --- | --- |

3.

| 4. | O desemnare pentru identificarea traderului (identificatorul traderului) responsabil în cadrul firmei de investiții pentru decizia de investiție |
| --- | --- |

4.

| 5. | Numărul de referință al tranzacției |
| --- | --- |

5.

| 6. | O desemnare pentru identificarea ordinului (identificatorul ordinului) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Codul de identificare a ordinului atribuit de locul de tranzacționare în momentul primirii ordinului |
| --- | --- |

7.

| 8. | Un număr unic de identificare pentru fiecare grup de ordine agregate ale clienților (care vor fi introduse ulterior în bloc într-un anumit loc de tranzacționare). Această identificare ar trebui să fie indicată drept „aggregated_X”, unde X reprezintă numărul clienților ale căror ordine au fost agregate. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Codul MIC al segmentului din locul de tranzacționare în care a fost transmis ordinul |
| --- | --- |

9.

| 10. | Numele și altă desemnare a persoanei căreia i s-a transmis ordinul |
| --- | --- |

10.

| 11. | Desemnări pentru identificarea vânzătorului și a cumpărătorului |
| --- | --- |

11.

| 12. | Capacitatea de tranzacționare |
| --- | --- |

12.

| 13. | O desemnare pentru identificarea traderului (identificatorul traderului) responsabil cu executarea |
| --- | --- |

13.

| 14. | O desemnare pentru identificarea algoritmului (identificatorul algoritmului) responsabil cu executarea |
| --- | --- |

14.

| 15. | Indicatorul de cumpărare/vânzare |
| --- | --- |

15.

| 16. | Identificarea instrumentului |
| --- | --- |

16.

| 17. | Suportul final |
| --- | --- |

17.

| 18. | Identificatorul put/call |
| --- | --- |

18.

| 19. | Prețul de exercitare |
| --- | --- |

19.

| 20. | Plata în avans |
| --- | --- |

20.

| 21. | Tipul de livrare |
| --- | --- |

21.

| 22. | Stilul de opțiune |
| --- | --- |

22.

| 23. | Data maturității |
| --- | --- |

23.

| 24. | Prețul unitar și unitatea de preț |
| --- | --- |

24.

| 25. | Prețul |
| --- | --- |

25.

| 26. | Multiplicatorul de preț |
| --- | --- |

26.

| 27. | Moneda 1 |
| --- | --- |

27.

| 28. | Moneda 2 |
| --- | --- |

28.

| 29. | Cantitatea rămasă |
| --- | --- |

29.

| 30. | Cantitatea modificată |
| --- | --- |

30.

| 31. | Cantitatea executată |
| --- | --- |

31.

| 32. | Data și ora exactă a transmiterii ordinului sau a deciziei de tranzacționare. Ora exactă trebuie să fie măsurată potrivit metodologiei prevăzute în standardele privind sincronizarea ceasurilor în temeiul articolului 50 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Data și ora exactă a tuturor mesajelor transmise la locul de tranzacționare și primite de la acest loc cu privire la orice evenimente care afectează un ordin. Ora exactă trebuie să fie măsurată potrivit metodologiei prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei (1). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Data și ora exactă a tuturor mesajelor transmise unei alte firme de investiții și primite de la aceasta cu privire la orice evenimente care afectează un ordin. Ora exactă trebuie să fie măsurată potrivit metodologiei prevăzute în standardele privind sincronizarea ceasurilor în temeiul articolului 50 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Toate mesajele transmise la locul de tranzacționare și primite de la acest loc cu privire la ordinele plasate de către firma de investiții |
| --- | --- |

35.

| 36. | Orice alte detalii și condiții care au fost prezentate altei firme de investiții și primite de la aceasta în legătură cu ordinul |
| --- | --- |

36.

| 37. | Secvențele fiecărui ordin plasat pentru a reflecta cronologia tuturor evenimentelor care au un impact asupra acestuia, inclusiv, dar fără a se limita la modificări, anulări și executare |
| --- | --- |

37.

| 38. | Marcarea vânzării în lipsă |
| --- | --- |

38.

| 39. | Marcarea exonerării în temeiul Regulamentului privind vânzarea în lipsă |
| --- | --- |

39.

| 40. | Marcarea derogării |
| --- | --- |

40.

---

(1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei din 7 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru nivelul de precizie al ceasurilor profesionale (a se vedea pagina 148 din prezentul Jurnal Oficial).

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/84 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/84

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/566 AL COMISIEI

din 18 mai 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportul ordinelor neexecutate față de tranzacții cu scopul de a preveni condițiile de tranzacționare de natură să perturbe stabilitatea pieței

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 48 alineatul (12) litera (b),

întrucât:

| (1) | Locurile de tranzacționare ar trebui să dispună de o serie de sisteme, proceduri și mecanisme pentru a se asigura faptul că sistemele de tranzacționare algoritmică nu pot crea sau contribui la condiții de tranzacționare de natură să perturbe stabilitatea pieței, inclusiv sisteme de monitorizare și, după caz, de limitare a raportului ordinelor neexecutate față de tranzacții. |
| --- | --- |

(1)

Locurile de tranzacționare ar trebui să dispună de o serie de sisteme, proceduri și mecanisme pentru a se asigura faptul că sistemele de tranzacționare algoritmică nu pot crea sau contribui la condiții de tranzacționare de natură să perturbe stabilitatea pieței, inclusiv sisteme de monitorizare și, după caz, de limitare a raportului ordinelor neexecutate față de tranzacții.

| (2) | Ținând seama de natura acestora, sistemele de tranzacționare vocale ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, care ar trebui să se aplice numai locurilor de tranzacționare care administrează sisteme de tranzacționare pe bază de registru de ordine cu licitație continuă electronică, pe bază de cotații sau hibride. |
| --- | --- |

(2)

Ținând seama de natura acestora, sistemele de tranzacționare vocale ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, care ar trebui să se aplice numai locurilor de tranzacționare care administrează sisteme de tranzacționare pe bază de registru de ordine cu licitație continuă electronică, pe bază de cotații sau hibride.

| (3) | Directiva 2014/65/UE extinde cerințele referitoare la determinarea raportului ordinelor neexecutate față de tranzacții la sistemele multilaterale de tranzacționare și la sistemele organizate de tranzacționare. Prin urmare, este important ca aceste locuri de tranzacționare să fie, de asemenea, incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

(3)

Directiva 2014/65/UE extinde cerințele referitoare la determinarea raportului ordinelor neexecutate față de tranzacții la sistemele multilaterale de tranzacționare și la sistemele organizate de tranzacționare. Prin urmare, este important ca aceste locuri de tranzacționare să fie, de asemenea, incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

| (4) | Locurile de tranzacționare ar trebui să calculeze raportul ordinelor neexecutate față de tranzacțiile efectuate în mod real de membrii sau participanții lor la nivelul fiecărui instrument financiar tranzacționat în cadrul acestora pentru a se asigura în mod eficace faptul că raportul nu conduce la o volatilitate excesivă în instrumentul respectiv. |
| --- | --- |

(4)

Locurile de tranzacționare ar trebui să calculeze raportul ordinelor neexecutate față de tranzacțiile efectuate în mod real de membrii sau participanții lor la nivelul fiecărui instrument financiar tranzacționat în cadrul acestora pentru a se asigura în mod eficace faptul că raportul nu conduce la o volatilitate excesivă în instrumentul respectiv.

| (5) | În vederea asigurării unei armonizări suficiente în Uniune a măsurilor menite să prevină condițiile de tranzacționare de natură să perturbe stabilitatea pieței prin limitarea raportului dintre ordinele neexecutate și tranzacții, ar trebui să se stabilească o metodologie clară de calculare a raportului ordinelor neexecutate față de tranzacții pentru toți participanții la piață. |
| --- | --- |

(5)

În vederea asigurării unei armonizări suficiente în Uniune a măsurilor menite să prevină condițiile de tranzacționare de natură să perturbe stabilitatea pieței prin limitarea raportului dintre ordinele neexecutate și tranzacții, ar trebui să se stabilească o metodologie clară de calculare a raportului ordinelor neexecutate față de tranzacții pentru toți participanții la piață.

| (6) | Ar trebui să se clarifice sensul anumitor parametri esențiali care trebuie utilizați pentru calcularea raportului ordinelor neexecutate față de tranzacții. |
| --- | --- |

(6)

Ar trebui să se clarifice sensul anumitor parametri esențiali care trebuie utilizați pentru calcularea raportului ordinelor neexecutate față de tranzacții.

| (7) | Calculul raportului ordinelor neexecutate față de tranzacțiile introduse în sistem de un membru sau participant ar trebui să fie susținut de o perioadă de observație adecvată. Pe această bază, perioada de calcul al raportului efectiv al ordinelor neexecutate față de tranzacții nu ar trebui să fie mai lungă decât o ședință de tranzacționare. Totuși, ar trebui să li se permită locurilor de tranzacționare să stabilească perioade de observație mai scurte în cazul în care acestea ar contribui într-un mod mai eficace la menținerea condițiilor de tranzacționare ordonată. |
| --- | --- |

(7)

Calculul raportului ordinelor neexecutate față de tranzacțiile introduse în sistem de un membru sau participant ar trebui să fie susținut de o perioadă de observație adecvată. Pe această bază, perioada de calcul al raportului efectiv al ordinelor neexecutate față de tranzacții nu ar trebui să fie mai lungă decât o ședință de tranzacționare. Totuși, ar trebui să li se permită locurilor de tranzacționare să stabilească perioade de observație mai scurte în cazul în care acestea ar contribui într-un mod mai eficace la menținerea condițiilor de tranzacționare ordonată.

| (8) | Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(8)

Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată.

| (9) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe. |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe.

| (10) | Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(10)

Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „ordin” include toate mesajele primite, inclusiv mesajele referitoare la transmitere, modificare și anulare trimise către sistemul de tranzacționare al locului de tranzacționare, cu privire la un ordin sau o cotație, dar excluzând mesajele de anulare trimise în urma:






  (i) | anulării ordinelor necorelate (uncrossing) în cadrul unei licitații; |
| --- | --- | --- |

(a)

„ordin” include toate mesajele primite, inclusiv mesajele referitoare la transmitere, modificare și anulare trimise către sistemul de tranzacționare al locului de tranzacționare, cu privire la un ordin sau o cotație, dar excluzând mesajele de anulare trimise în urma:

(i)

anulării ordinelor necorelate (uncrossing) în cadrul unei licitații;

(uncrossing

| (ii) | unei probleme de conectivitate a locului de tranzacționare; |
| --- | --- |

(ii)

unei probleme de conectivitate a locului de tranzacționare;

| (iii) | utilizării unei funcționalități de dezactivare a sistemului în cazul unor deficiențe (kill functionality); |
| --- | --- |

(iii)

utilizării unei funcționalități de dezactivare a sistemului în cazul unor deficiențe (kill functionality);

kill functionality)

| (b) | „tranzacție” înseamnă un ordin executat integral sau parțial; |
| --- | --- |

(b)

„tranzacție” înseamnă un ordin executat integral sau parțial;

| (c) | „volum” înseamnă cantitatea de instrumente financiare tranzacționate, exprimată ca oricare dintre următoarele:






  (i) | numărul de instrumente pentru acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă, certificate și alte instrumente financiare similare; |
| --- | --- | --- |

(c)

„volum” înseamnă cantitatea de instrumente financiare tranzacționate, exprimată ca oricare dintre următoarele:

(i)

numărul de instrumente pentru acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă, certificate și alte instrumente financiare similare;

| (ii) | valoarea nominală pentru obligațiuni și produse financiare structurate; |
| --- | --- |

(ii)

valoarea nominală pentru obligațiuni și produse financiare structurate;

| (iii) | numărul de unități aferente lotului sau numărul de contracte pentru instrumentele financiare derivate; |
| --- | --- |

(iii)

numărul de unități aferente lotului sau numărul de contracte pentru instrumentele financiare derivate;

| (iv) | tone metrice de dioxid de carbon pentru certificatele de emisii. |
| --- | --- |

(iv)

tone metrice de dioxid de carbon pentru certificatele de emisii.

Articolul 2

Obligația de a calcula raportul ordinelor neexecutate față de tranzacții

Locurile de tranzacționare calculează raportul ordinelor neexecutate față de tranzacțiile efectiv introduse în sistem de fiecare dintre membrii și participanții lor pentru fiecare instrument financiar tranzacționat în cadrul unui sistem de tranzacționare pe bază de registru de ordine cu licitație continuă electronică, pe bază de cotații sau hibrid.

Articolul 3

Metodologie

(1)   Locurile de tranzacționare calculează raportul ordinelor neexecutate față de tranzacții pentru fiecare dintre membrii sau participanții lor cel puțin la sfârșitul fiecărei ședințe de tranzacționare, în următoarele două moduri:

| (a) | ca volum | : | (volumul total al ordinelor/volumul total al tranzacțiilor) – 1; |
| --- | --- | --- | --- |
| (b) | ca număr | : | (numărul total al ordinelor/numărul total al tranzacțiilor) – 1. |

(a)

ca volum

:

(volumul total al ordinelor/volumul total al tranzacțiilor) – 1;

(b)

ca număr

:

(numărul total al ordinelor/numărul total al tranzacțiilor) – 1.

(2)   Se consideră că un membru al locului de tranzacționare sau un participant la acesta a depășit în timpul unei ședințe de tranzacționare raportul maxim al ordinelor neexecutate față de tranzacții calculat de locul de tranzacționare respectiv dacă activitatea sa de tranzacționare a unui instrument specific, luând în considerare toate etapele ședinței de tranzacționare, inclusiv licitațiile, depășește unul dintre cele două raporturi stabilite la alineatul (1) sau ambele raporturi în cauză.

(3)   Locurile de tranzacționare calculează numărul de ordine primite de la fiecare membru sau participant după metodologia de calculare pentru fiecare tip de ordin prevăzută în anexă.

(4)   În cazul în care un loc de tranzacționare utilizează un tip de ordin care nu este prevăzut în mod explicit în anexă, acesta calculează mesajele în conformitate cu sistemul general care stă la baza metodologiei de calculare și pe baza celui mai asemănător tip de ordin menționat în anexă.

Articolul 4

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la data menționată la articolul 93 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 2014/65/UE.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 mai 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

---

ANEXĂ

Metodologia de calculare a ordinelor în funcție de tipul acestora

| Tipul de ordin | Numărul de ordine primite de locul de tranzacționare care se iau în considerare atunci când se calculează raportul ordinelor neexecutate față de tranzacții (fiecare transmitere, modificare, anulare se contabilizează ca un singur ordin) | Eventuale actualizări trimise de locul de tranzacționare care nu se iau în considerare atunci când se calculează raportul ordinelor neexecutate față de tranzacții (cu excepția execuțiilor/anulărilor prin operațiuni de piață) |
| --- | --- | --- |
| Limită | 1 | 0 |
| Limită – adăugare | 1 | 0 |
| Limită – ștergere | 1 | 0 |
| Limită – modificare | 2 (orice modificare implică o anulare și o nouă introducere) | 0 |
| Stop | 1 | 1 (în cazul în care este declanșat) |
| Imediat (la piață) | 1 | 0 |
| Imediat [fill-or-kill (execută sau anulează) sau immediate-or-cancel (imediat sau anulează)] | 1 (2 în caz de ștergere/anulare) | 0 |
| Iceberg/rezervă | 1 | 0 |
| Market-to-limit | 1 | 1 (în cazul în care este declanșat) |
| Cotație | 2 (1 pentru cerere și 1 pentru ofertă) | 0 |
| Cotație – adăugare | 2 | 0 |
| Cotație – ștergere | 2 | 0 |
| Cotație – modificare | 4 (orice modificare implică o anulare și o nouă introducere) | 0 |
| Peg | 1 | Potențial nelimitat, deoarece ordinul urmărește BBO |
| Market peg: un ordin către partea opusă a celei mai bune cereri și oferte (Best Bid and Offer – BBO) (europene) |
| Primary peg: un ordin către aceeași parte a BBO (europene) |
| Midpoint peg: un ordin către punctul de mijloc al BBO (europene) |
| Alternate peg: fie către punctul de mijloc, fie către 1 pas de cotare, în funcție de prețul mai puțin agresiv |
| Punct de mijloc de aceeași parte a BBO protejate |
| One-cancels-the-other (un ordin îl anulează pe celălalt): două ordine sunt corelate, astfel încât dacă unul dintre cele două este executat, celălalt este eliminat prin operațiuni de piață | 2 | 1 (în cazul în care un ordin este executat, celălalt este anulat) |
| One-cancels-the-other (un ordin îl anulează pe celălalt) – adăugare | 2 | |
| One-cancels-the-other (un ordin îl anulează pe celălalt) – ștergere | 2 | |
| One-cancels-the-other (un ordin îl anulează pe celălalt) – modificare | 4 | |
| Trailing stop (stop de urmărire): ordin stop în cazul căruia prețul stop la care se declanșează ordinul variază în funcție de BBO (europeană) | 1 | Potențial nelimitat, deoarece limita stop urmărește BBO |
| At best limit order (ordin la limita cea mai bună): limita de preț este egală cu partea opusă a BBO (europene) la momentul introducerii | 1 | 0 |
| Spread limit order (ordin-limită la marjă): randamentul său este calculat prin adăugarea unei marje la randamentul unei valori de referință (doi parametri: marjă și valoare de referință) | 1 | Potențial nelimitat, deoarece limita depinde cotația unui alt activ |
| Strike match: prețul minim pentru ordinele de cumpărare și prețul maxim pentru ordinele de vânzare | 1 | Potențial nelimitat, dar cu un anumit termen (durata licitației) |
| Order-on-event (ordin la eveniment): ordin care este inactiv, declanșarea sa fiind determinată de un eveniment specific (similar cu un ordin stop, cu excepția faptului că, odată declanșat, nu evoluează neapărat la fel ca tendința suportului: un ordin de cumpărare poate fi declanșat atunci când prețul de oprire a fost declanșat ca urmare a unei scăderi a instrumentului financiar) | 1 | 1 (în cazul în care este declanșat) |
| „La deschidere”/„La închidere”: ordin care este inactiv, declanșarea sa fiind determinată de deschiderea sau închiderea unei piețe. | 1 | 1 (în cazul în care este declanșat) |
| Book-or-cancel/Post: ordin care nu poate fi corelat cu cealaltă parte a registrului de ordine la momentul înscrierii sale în registrul de ordine | | |
| Book-or-cancel/Post – adăugare | 1 (2 în caz de ștergere/anulare) | 0 |
| Book-or-cancel/Post – ștergere | 1 (2 în caz de ștergere/anulare) | 0 |
| Book-or-cancel/Post – modificare | 2 | 0 |
| Withheld (inactiv): ordin înscris în registrul de ordine care este gata să fie transformat într-un ordin ferm | 2 (transmiterea ordinului + confirmare) | 0 |
| Deal | 1 | 0 |
| TOP, TOP+: fie este plasat la începutul registrului, fie este respins (+: verificarea volumului disponibil): un ordin care trebuie să fie deopotrivă pasiv și la BBO, în caz contrar fiind respins. | 1 | 0 |
| Imbalance Order (IOOP sau IOOC): un ordin care este valabil numai pentru licitații și care urmărește să acopere dezechilibrul cantitativ (între excedent și deficit) fără a afecta prețul de echilibru. | 1 | Potențial nelimitat, dar cu un anumit termen (durata licitației) |
| Linked order (ordin corelat): un ordin care corespunde mai multor ordine unice, fiecare dintre acestea vizând un alt instrument financiar. În cazul în care unul dintre aceste ordine este executat, volumul celorlalte va fi imediat redus în mod proporțional. Acest tip de ordin este folosit de regulă pe piața de obligațiuni. | 1 | Potențial egal cu volumul suportului introdus |
| Sweep: permite participanților să acceseze registre de ordine integrate. | 1 | 0 |
| Best price sweep: acționează prin intermediul nivelurilor de preț din registrele de ordine combinate, până la limita de preț |
| Sequential lit sweep: execuție la prețul la care ordinul-limită a fost înscris în registru înainte ca orice volum să fie trimis celuilalt registru |
| Named (nominal): ordin care nu este anonim. | 1 | 0 |
| If-touched: se declanșează atunci când ultimul preț de vânzare sau de cumpărare atinge un anumit nivel | 1 | 1 (în cazul în care este declanșat) |
| Guaranteed stop (stop garantat): garantează executarea la prețul stop | 1 | 1 (în cazul în care este declanșat) |
| Ordine combinate, cum ar fi strategia bazată pe opțiuni, reînnoirea contractelor futures etc. | 1 | Potențial nelimitat |

Tipul de ordin

Numărul de ordine primite de locul de tranzacționare care se iau în considerare atunci când se calculează raportul ordinelor neexecutate față de tranzacții (fiecare transmitere, modificare, anulare se contabilizează ca un singur ordin)

Eventuale actualizări trimise de locul de tranzacționare care nu se iau în considerare atunci când se calculează raportul ordinelor neexecutate față de tranzacții (cu excepția execuțiilor/anulărilor prin operațiuni de piață)

Limită

1

0

Limită – adăugare

1

0

Limită – ștergere

1

0

Limită – modificare

2 (orice modificare implică o anulare și o nouă introducere)

0

Stop

1

1 (în cazul în care este declanșat)

Imediat (la piață)

1

0

Imediat [fill-or-kill (execută sau anulează) sau immediate-or-cancel (imediat sau anulează)]

1 (2 în caz de ștergere/anulare)

0

Iceberg/rezervă

1

0

Market-to-limit

1

1 (în cazul în care este declanșat)

Cotație

2 (1 pentru cerere și 1 pentru ofertă)

0

Cotație – adăugare

2

0

Cotație – ștergere

2

0

Cotație – modificare

4 (orice modificare implică o anulare și o nouă introducere)

0

Peg

1

Potențial nelimitat, deoarece ordinul urmărește BBO

Market peg: un ordin către partea opusă a celei mai bune cereri și oferte (Best Bid and Offer – BBO) (europene)

Primary peg: un ordin către aceeași parte a BBO (europene)

Midpoint peg: un ordin către punctul de mijloc al BBO (europene)

Alternate peg: fie către punctul de mijloc, fie către 1 pas de cotare, în funcție de prețul mai puțin agresiv

Punct de mijloc de aceeași parte a BBO protejate

One-cancels-the-other (un ordin îl anulează pe celălalt): două ordine sunt corelate, astfel încât dacă unul dintre cele două este executat, celălalt este eliminat prin operațiuni de piață

2

1 (în cazul în care un ordin este executat, celălalt este anulat)

One-cancels-the-other (un ordin îl anulează pe celălalt) – adăugare

2

One-cancels-the-other (un ordin îl anulează pe celălalt) – ștergere

2

One-cancels-the-other (un ordin îl anulează pe celălalt) – modificare

4

Trailing stop (stop de urmărire): ordin stop în cazul căruia prețul stop la care se declanșează ordinul variază în funcție de BBO (europeană)

1

Potențial nelimitat, deoarece limita stop urmărește BBO

At best limit order (ordin la limita cea mai bună): limita de preț este egală cu partea opusă a BBO (europene) la momentul introducerii

1

0

Spread limit order (ordin-limită la marjă): randamentul său este calculat prin adăugarea unei marje la randamentul unei valori de referință (doi parametri: marjă și valoare de referință)

1

Potențial nelimitat, deoarece limita depinde cotația unui alt activ

Strike match: prețul minim pentru ordinele de cumpărare și prețul maxim pentru ordinele de vânzare

1

Potențial nelimitat, dar cu un anumit termen (durata licitației)

Order-on-event (ordin la eveniment): ordin care este inactiv, declanșarea sa fiind determinată de un eveniment specific (similar cu un ordin stop, cu excepția faptului că, odată declanșat, nu evoluează neapărat la fel ca tendința suportului: un ordin de cumpărare poate fi declanșat atunci când prețul de oprire a fost declanșat ca urmare a unei scăderi a instrumentului financiar)

1

1 (în cazul în care este declanșat)

„La deschidere”/„La închidere”: ordin care este inactiv, declanșarea sa fiind determinată de deschiderea sau închiderea unei piețe.

1

1 (în cazul în care este declanșat)

Book-or-cancel/Post: ordin care nu poate fi corelat cu cealaltă parte a registrului de ordine la momentul înscrierii sale în registrul de ordine

Book-or-cancel/Post – adăugare

1 (2 în caz de ștergere/anulare)

0

Book-or-cancel/Post – ștergere

1 (2 în caz de ștergere/anulare)

0

Book-or-cancel/Post – modificare

2

0

Withheld (inactiv): ordin înscris în registrul de ordine care este gata să fie transformat într-un ordin ferm

2 (transmiterea ordinului + confirmare)

0

Deal

1

0

TOP, TOP+: fie este plasat la începutul registrului, fie este respins (+: verificarea volumului disponibil): un ordin care trebuie să fie deopotrivă pasiv și la BBO, în caz contrar fiind respins.

1

0

Imbalance Order (IOOP sau IOOC): un ordin care este valabil numai pentru licitații și care urmărește să acopere dezechilibrul cantitativ (între excedent și deficit) fără a afecta prețul de echilibru.

1

Potențial nelimitat, dar cu un anumit termen (durata licitației)

Linked order (ordin corelat): un ordin care corespunde mai multor ordine unice, fiecare dintre acestea vizând un alt instrument financiar. În cazul în care unul dintre aceste ordine este executat, volumul celorlalte va fi imediat redus în mod proporțional. Acest tip de ordin este folosit de regulă pe piața de obligațiuni.

1

Potențial egal cu volumul suportului introdus

Sweep: permite participanților să acceseze registre de ordine integrate.

1

0

Best price sweep: acționează prin intermediul nivelurilor de preț din registrele de ordine combinate, până la limita de preț

Sequential lit sweep: execuție la prețul la care ordinul-limită a fost înscris în registru înainte ca orice volum să fie trimis celuilalt registru

Named (nominal): ordin care nu este anonim.

1

0

If-touched: se declanșează atunci când ultimul preț de vânzare sau de cumpărare atinge un anumit nivel

1

1 (în cazul în care este declanșat)

Guaranteed stop (stop garantat): garantează executarea la prețul stop

1

1 (în cazul în care este declanșat)

Ordine combinate, cum ar fi strategia bazată pe opțiuni, reînnoirea contractelor futures etc.

1

Potențial nelimitat

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/90 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/90

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/567 AL COMISIEI

din 18 mai 2016

de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește definițiile, transparența, comprimarea portofoliilor și măsurile de supraveghere privind intervenția asupra produselor și pozițiile

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 2 alineatul (2), articolul 13 alineatul (2), articolul 15 alineatul (5), articolul 17 alineatul (3), articolul 19 alineatele (2) și (3), articolul 31 alineatul (4), articolul 40 alineatul (8), articolul 41 alineatul (8), articolul 42 alineatul (7) și articolul 45 alineatul (10),

întrucât:

| (1) | Prezentul regulament oferă precizări mai detaliate privind criteriile pentru determinarea „pieței lichide”, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. În acest scop, este necesar să se precizeze criteriile privind free float-ul (valoarea titlurilor tranzacționate liber pe piață), numărul mediu zilnic de tranzacții și valoarea medie zilnică a tranzacțiilor în mod specific pentru acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă și certificate, pentru a se ține seama de caracteristicile specifice fiecăruia dintre aceste instrumente financiare. Sunt necesare norme care să specifice modul în care trebuie să se efectueze calculele privind lichiditatea în cursul fazei inițiale după ce instrumentul financiar este admis la tranzacționare pentru a asigura o aplicare coerentă și uniformă în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(1)

Prezentul regulament oferă precizări mai detaliate privind criteriile pentru determinarea „pieței lichide”, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. În acest scop, este necesar să se precizeze criteriile privind free float-ul (valoarea titlurilor tranzacționate liber pe piață), numărul mediu zilnic de tranzacții și valoarea medie zilnică a tranzacțiilor în mod specific pentru acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă și certificate, pentru a se ține seama de caracteristicile specifice fiecăruia dintre aceste instrumente financiare. Sunt necesare norme care să specifice modul în care trebuie să se efectueze calculele privind lichiditatea în cursul fazei inițiale după ce instrumentul financiar este admis la tranzacționare pentru a asigura o aplicare coerentă și uniformă în întreaga Uniune.

| (2) | Dispozițiile prezentului regulament sunt strâns legate, întrucât au drept obiect definirea conceptelor și precizarea obligațiilor privind transparența pretranzacționare și posttranzacționare pe care trebuie să le respecte operatorii independenți, precum și a cerințelor privind publicarea datelor pe care trebuie să le respecte locurile de tranzacționare și operatorii independenți, pe de o parte, și precizarea competențelor Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) în ceea ce privește intervenția asupra produselor și administrarea pozițiilor, pe de altă parte. Pentru a se asigura coerența între aceste dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a ajuta părțile interesate, în special pe cele care trebuie să îndeplinească obligațiile prevăzute, să aibă o imagine de ansamblu, este necesar ca aceste dispoziții să fie incluse într-un singur regulament. |
| --- | --- |

(2)

Dispozițiile prezentului regulament sunt strâns legate, întrucât au drept obiect definirea conceptelor și precizarea obligațiilor privind transparența pretranzacționare și posttranzacționare pe care trebuie să le respecte operatorii independenți, precum și a cerințelor privind publicarea datelor pe care trebuie să le respecte locurile de tranzacționare și operatorii independenți, pe de o parte, și precizarea competențelor Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) în ceea ce privește intervenția asupra produselor și administrarea pozițiilor, pe de altă parte. Pentru a se asigura coerența între aceste dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a ajuta părțile interesate, în special pe cele care trebuie să îndeplinească obligațiile prevăzute, să aibă o imagine de ansamblu, este necesar ca aceste dispoziții să fie incluse într-un singur regulament.

| (3) | Pentru a permite existența unui nivel minim de titluri de capital lichide în toate părțile Uniunii, autoritatea competentă a unui stat membru în care sunt tranzacționate mai puțin de cinci instrumente financiare lichide pentru fiecare dintre categoriile acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă și certificate ar trebui să poată desemna unul sau mai multe instrumente financiare lichide suplimentare, cu condiția ca, pentru fiecare dintre aceste categorii de instrumente financiare, să nu existe mai mult de cinci instrumente financiare care sunt considerate a avea o piață lichidă. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a permite existența unui nivel minim de titluri de capital lichide în toate părțile Uniunii, autoritatea competentă a unui stat membru în care sunt tranzacționate mai puțin de cinci instrumente financiare lichide pentru fiecare dintre categoriile acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă și certificate ar trebui să poată desemna unul sau mai multe instrumente financiare lichide suplimentare, cu condiția ca, pentru fiecare dintre aceste categorii de instrumente financiare, să nu existe mai mult de cinci instrumente financiare care sunt considerate a avea o piață lichidă.

| (4) | Pentru a se asigura faptul că datele de piață sunt furnizate în condiții comerciale rezonabile și în mod uniform în Uniune, prezentul regulament precizează condițiile pe care trebuie să le îndeplinească operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează locuri de tranzacționare, precum și operatorii independenți. Aceste condiții se bazează pe obiectivul asigurării faptului că obligația de a furniza date de piață pe o bază comercială rezonabilă este suficient de clară pentru a permite o aplicare eficace și uniformă, având în vedere în același timp diferitele modele de funcționare și structuri de costuri ale operatorilor de piață și ale firmelor de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, precum și ale operatorilor independenți. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura faptul că datele de piață sunt furnizate în condiții comerciale rezonabile și în mod uniform în Uniune, prezentul regulament precizează condițiile pe care trebuie să le îndeplinească operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează locuri de tranzacționare, precum și operatorii independenți. Aceste condiții se bazează pe obiectivul asigurării faptului că obligația de a furniza date de piață pe o bază comercială rezonabilă este suficient de clară pentru a permite o aplicare eficace și uniformă, având în vedere în același timp diferitele modele de funcționare și structuri de costuri ale operatorilor de piață și ale firmelor de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, precum și ale operatorilor independenți.

| (5) | Pentru a se garanta faptul că taxele aferente datelor de piață sunt stabilite la un nivel rezonabil, în vederea îndeplinirii obligației de a furniza date de piață în condiții comerciale rezonabile este necesar ca taxele respective să se bazeze pe o legătură rezonabilă între costul producerii și cel al difuzării acestor date. Prin urmare, fără a aduce atingere aplicării normelor în materie de concurență, furnizorii de date ar trebui să își stabilească taxele în funcție de costuri, dar să aibă, în același timp, posibilitatea de a obține o marjă rezonabilă pe baza unor factori precum marja de profit din operațiuni, randamentul costurilor, randamentul activelor de exploatare și rentabilitatea capitalului. În cazul în care furnizorii de date suportă costuri comune pentru furnizarea datelor și a altor servicii, costurile de furnizare a datelor de piață pot include o parte corespunzătoare din costurile comune care decurg din orice alt serviciu relevant prestat. Întrucât precizarea costurilor exacte este un demers complex, în locul acestui demers ar trebui specificate mai degrabă metodologiile de alocare și de repartizare a costurilor, precizarea costurilor propriu-zise rămânând la latitudinea furnizorilor de date de piață, cu respectarea, în același timp, a obiectivului asigurării stabilirii taxelor pentru datele de piață la un nivel rezonabil în Uniune. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a se garanta faptul că taxele aferente datelor de piață sunt stabilite la un nivel rezonabil, în vederea îndeplinirii obligației de a furniza date de piață în condiții comerciale rezonabile este necesar ca taxele respective să se bazeze pe o legătură rezonabilă între costul producerii și cel al difuzării acestor date. Prin urmare, fără a aduce atingere aplicării normelor în materie de concurență, furnizorii de date ar trebui să își stabilească taxele în funcție de costuri, dar să aibă, în același timp, posibilitatea de a obține o marjă rezonabilă pe baza unor factori precum marja de profit din operațiuni, randamentul costurilor, randamentul activelor de exploatare și rentabilitatea capitalului. În cazul în care furnizorii de date suportă costuri comune pentru furnizarea datelor și a altor servicii, costurile de furnizare a datelor de piață pot include o parte corespunzătoare din costurile comune care decurg din orice alt serviciu relevant prestat. Întrucât precizarea costurilor exacte este un demers complex, în locul acestui demers ar trebui specificate mai degrabă metodologiile de alocare și de repartizare a costurilor, precizarea costurilor propriu-zise rămânând la latitudinea furnizorilor de date de piață, cu respectarea, în același timp, a obiectivului asigurării stabilirii taxelor pentru datele de piață la un nivel rezonabil în Uniune.

| (6) | Datele de piață ar trebui să fie furnizate pe o bază nediscriminatorie, ceea ce înseamnă că ar trebui să se prevadă obligația ca același preț și aceleași clauze și condiții să fie oferite tuturor clienților care fac parte din aceeași categorie, conform unor criterii obiective publicate. |
| --- | --- |

(6)

Datele de piață ar trebui să fie furnizate pe o bază nediscriminatorie, ceea ce înseamnă că ar trebui să se prevadă obligația ca același preț și aceleași clauze și condiții să fie oferite tuturor clienților care fac parte din aceeași categorie, conform unor criterii obiective publicate.

| (7) | Pentru a le permite utilizatorilor de date să obțină datele de piață fără a trebui să cumpere alte servicii, datele de piață ar trebui să fie separate de alte servicii. Pentru a se evita ca utilizatorii de date să plătească de mai multe ori pentru aceleași date de piață atunci când achiziționează seturi de date de la locuri de tranzacționare și de la alți distribuitori de date de piață, datele ar trebui să fie personalizate în funcție de utilizatori, cu excepția cazului în care o astfel de acțiune ar fi disproporționată din punctul de vedere al costului legat de acest mod de furnizare a datelor respective în ceea ce privește dimensiunea și sfera de acoperire a datelor de piață furnizate de operatorul de piață, de firma de investiții care exploatează un loc de tranzacționare sau de operatorul independent. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a le permite utilizatorilor de date să obțină datele de piață fără a trebui să cumpere alte servicii, datele de piață ar trebui să fie separate de alte servicii. Pentru a se evita ca utilizatorii de date să plătească de mai multe ori pentru aceleași date de piață atunci când achiziționează seturi de date de la locuri de tranzacționare și de la alți distribuitori de date de piață, datele ar trebui să fie personalizate în funcție de utilizatori, cu excepția cazului în care o astfel de acțiune ar fi disproporționată din punctul de vedere al costului legat de acest mod de furnizare a datelor respective în ceea ce privește dimensiunea și sfera de acoperire a datelor de piață furnizate de operatorul de piață, de firma de investiții care exploatează un loc de tranzacționare sau de operatorul independent.

| (8) | Pentru a le permite utilizatorilor de date și autorităților competente să evalueze în mod eficace dacă datele de piață sunt furnizate în condiții comerciale rezonabile, este necesar să se pună la dispoziția publicului condițiile esențiale de furnizare a datelor. Prin urmare, furnizorii de date ar trebui, fără a avea obligația de a face publice costurile efective, să facă publice informații referitoare la tarifele lor și la conținutul datelor de piață, precum și la metodologiile privind tratamentul contabil al costurilor utilizate pentru determinarea costurilor. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a le permite utilizatorilor de date și autorităților competente să evalueze în mod eficace dacă datele de piață sunt furnizate în condiții comerciale rezonabile, este necesar să se pună la dispoziția publicului condițiile esențiale de furnizare a datelor. Prin urmare, furnizorii de date ar trebui, fără a avea obligația de a face publice costurile efective, să facă publice informații referitoare la tarifele lor și la conținutul datelor de piață, precum și la metodologiile privind tratamentul contabil al costurilor utilizate pentru determinarea costurilor.

| (9) | Prezentul regulament precizează mai în detaliu condițiile pe care trebuie să le îndeplinească operatorii independenți pentru a respecta obligația de a face publice cotațiile în mod regulat și continuu în timpul programului normal de tranzacționare și de a face în așa fel încât aceste cotații să fie ușor accesibile altor participanți de pe piață, în vederea asigurării accesului efectiv la cotații al participanților la piață care doresc acest lucru. |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament precizează mai în detaliu condițiile pe care trebuie să le îndeplinească operatorii independenți pentru a respecta obligația de a face publice cotațiile în mod regulat și continuu în timpul programului normal de tranzacționare și de a face în așa fel încât aceste cotații să fie ușor accesibile altor participanți de pe piață, în vederea asigurării accesului efectiv la cotații al participanților la piață care doresc acest lucru.

| (10) | În cazul în care fac publice cotații prin mai multe mijloace de publicare, operatorii independenți ar trebui să își furnizeze cotațiile simultan prin fiecare mijloc, pentru a asigura consecvența cotațiilor publicate și accesul concomitent la informații al participanților la piață. În cazul în care operatorii independenți fac publice cotații prin intermediul mecanismelor unei piețe reglementate sau ale unui sistem multilateral de tranzacționare ori prin intermediul unui furnizor de servicii de raportare a datelor, aceștia ar trebui să își divulge identitatea în cotație, pentru a permite participanților la piață să își orienteze comenzile către aceasta. |
| --- | --- |

(10)

În cazul în care fac publice cotații prin mai multe mijloace de publicare, operatorii independenți ar trebui să își furnizeze cotațiile simultan prin fiecare mijloc, pentru a asigura consecvența cotațiilor publicate și accesul concomitent la informații al participanților la piață. În cazul în care operatorii independenți fac publice cotații prin intermediul mecanismelor unei piețe reglementate sau ale unui sistem multilateral de tranzacționare ori prin intermediul unui furnizor de servicii de raportare a datelor, aceștia ar trebui să își divulge identitatea în cotație, pentru a permite participanților la piață să își orienteze comenzile către aceasta.

| (11) | Prezentul regulament oferă precizări suplimentare cu privire la diferitele aspecte tehnice legate de domeniul de aplicare al obligațiilor în materie de transparență ale operatorilor independenți în vederea asigurării unei aplicări coerente și uniforme în întreaga Uniune. Este necesar ca excepția de la obligația operatorilor independenți de a face publice cotațiile în mod regulat și continuu să se limiteze strict la situațiile în care furnizarea continuă de prețuri ferme clienților ar putea fi contrară gestionării prudente a riscurilor la care este expusă firma de investiții în calitatea sa de operator independent, având în vedere alte mecanisme care ar putea oferi garanții suplimentare împotriva unor astfel de riscuri. |
| --- | --- |

(11)

Prezentul regulament oferă precizări suplimentare cu privire la diferitele aspecte tehnice legate de domeniul de aplicare al obligațiilor în materie de transparență ale operatorilor independenți în vederea asigurării unei aplicări coerente și uniforme în întreaga Uniune. Este necesar ca excepția de la obligația operatorilor independenți de a face publice cotațiile în mod regulat și continuu să se limiteze strict la situațiile în care furnizarea continuă de prețuri ferme clienților ar putea fi contrară gestionării prudente a riscurilor la care este expusă firma de investiții în calitatea sa de operator independent, având în vedere alte mecanisme care ar putea oferi garanții suplimentare împotriva unor astfel de riscuri.

| (12) | Pentru a se asigura că exceptarea de la obligațiile operatorilor independenți de a executa ordinele la prețurile cotate în momentul primirii ordinului, în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, se limitează la tranzacțiile care, prin natura lor, nu contribuie la formarea prețurilor, prezentul regulament prevede în mod exhaustiv criteriile de determinare a tranzacțiilor cu mai multe titluri de valoare ca parte a unei singure tranzacții și a ordinelor care fac obiectul altor condiții decât prețurile curente de pe piață. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a se asigura că exceptarea de la obligațiile operatorilor independenți de a executa ordinele la prețurile cotate în momentul primirii ordinului, în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, se limitează la tranzacțiile care, prin natura lor, nu contribuie la formarea prețurilor, prezentul regulament prevede în mod exhaustiv criteriile de determinare a tranzacțiilor cu mai multe titluri de valoare ca parte a unei singure tranzacții și a ordinelor care fac obiectul altor condiții decât prețurile curente de pe piață.

| (13) | Criteriul care precizează că un preț se înscrie într-un interval public apropiat de condițiile de piață reflectă necesitatea de a se asigura faptul că executarea de către operatorii independenți contribuie la formarea prețurilor fără a afecta însă posibilitatea ca operatorii independenți să ofere un preț mai bun în cazurile justificate. |
| --- | --- |

(13)

Criteriul care precizează că un preț se înscrie într-un interval public apropiat de condițiile de piață reflectă necesitatea de a se asigura faptul că executarea de către operatorii independenți contribuie la formarea prețurilor fără a afecta însă posibilitatea ca operatorii independenți să ofere un preț mai bun în cazurile justificate.

| (14) | Pentru a garanta accesul nediscriminatoriu al consumatorilor la cotațiile operatoriilor independenți și a asigura în același timp o gestionare adecvată a riscurilor care să ia în considerare natura, amploarea și complexitatea activităților firmelor individuale, este necesar să se precizeze, de asemenea, că numărul sau volumul de ordine de la același client ar trebui să fie considerat ca o depășire semnificativă a normei în cazul în care operatorul independent în cauză nu poate executa ordinele respective fără a se expune unui risc nejustificat, situație care ar trebui să fie definită în prealabil în cadrul politicii firmei de gestionare a riscurilor și să se bazeze pe factori obiectivi, să fie redată în scris și pusă la dispoziția clienților sau clienților potențiali. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a garanta accesul nediscriminatoriu al consumatorilor la cotațiile operatoriilor independenți și a asigura în același timp o gestionare adecvată a riscurilor care să ia în considerare natura, amploarea și complexitatea activităților firmelor individuale, este necesar să se precizeze, de asemenea, că numărul sau volumul de ordine de la același client ar trebui să fie considerat ca o depășire semnificativă a normei în cazul în care operatorul independent în cauză nu poate executa ordinele respective fără a se expune unui risc nejustificat, situație care ar trebui să fie definită în prealabil în cadrul politicii firmei de gestionare a riscurilor și să se bazeze pe factori obiectivi, să fie redată în scris și pusă la dispoziția clienților sau clienților potențiali.

| (15) | Întrucât furnizorii de lichiditate și operatorii independenți realizează tranzacții pe cont propriu și se confruntă în același timp cu niveluri comparabile ale riscurilor, este oportun să se stabilească mărimea specifică instrumentului în mod uniform pentru aceste categorii. Prin urmare, mărimea specifică instrumentului în sensul articolului 18 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 ar trebui să fie mărimea specifică instrumentului stabilită în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și descrisă mai în detaliu în standardele tehnice de reglementare în conformitate cu prezenta dispoziție. |
| --- | --- |

(15)

Întrucât furnizorii de lichiditate și operatorii independenți realizează tranzacții pe cont propriu și se confruntă în același timp cu niveluri comparabile ale riscurilor, este oportun să se stabilească mărimea specifică instrumentului în mod uniform pentru aceste categorii. Prin urmare, mărimea specifică instrumentului în sensul articolului 18 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 ar trebui să fie mărimea specifică instrumentului stabilită în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și descrisă mai în detaliu în standardele tehnice de reglementare în conformitate cu prezenta dispoziție.

| (16) | Pentru a preciza care sunt elementele comprimării portofoliului, astfel încât să se delimiteze acest serviciu de serviciile de tranzacționare și de compensare, este necesar să se identifice procesul prin care instrumentele financiare derivate sunt în întregime sau parțial reziliate și înlocuite cu un nou instrument financiar derivat, în special etapele respectivului proces, conținutul acordului și documentația juridică aflată la baza comprimării portofoliului. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a preciza care sunt elementele comprimării portofoliului, astfel încât să se delimiteze acest serviciu de serviciile de tranzacționare și de compensare, este necesar să se identifice procesul prin care instrumentele financiare derivate sunt în întregime sau parțial reziliate și înlocuite cu un nou instrument financiar derivat, în special etapele respectivului proces, conținutul acordului și documentația juridică aflată la baza comprimării portofoliului.

| (17) | Pentru a se asigura obținerea unui grad adecvat de transparență a procesului de comprimare a portofoliului realizat de contrapărți, este necesar să se specifice informațiile care ar trebui să fie făcute publice. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a se asigura obținerea unui grad adecvat de transparență a procesului de comprimare a portofoliului realizat de contrapărți, este necesar să se specifice informațiile care ar trebui să fie făcute publice.

| (18) | Este necesar să se precizeze anumite aspecte ale competențelor de intervenție atât ale autorităților competente relevante, cât și, în circumstanțe excepționale, ale ESMA, care a fost înființată și își exercită competențele în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), și ale Autorității Bancare Europene (ABE), care a fost înființată și își exercită competențele în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în ceea ce privește preocupările importante legate de protecția investitorilor sau amenințările la adresa funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare sau a piețelor de mărfuri ori la adresa stabilității întregului sistem financiar sau a unei părți a acestuia din cel puțin un stat membru ori din Uniune. Pentru a se considera că există o „amenințare”, una dintre condițiile prealabile ale intervenției în scopul asigurării funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare sau de mărfuri ori a stabilității sistemului financiar, este necesar să existe o preocupare mai mare decât cea pe care o reprezintă „preocuparea semnificativă”, care este condiția prealabilă pentru protecția investitorilor. |
| --- | --- |

(18)

Este necesar să se precizeze anumite aspecte ale competențelor de intervenție atât ale autorităților competente relevante, cât și, în circumstanțe excepționale, ale ESMA, care a fost înființată și își exercită competențele în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), și ale Autorității Bancare Europene (ABE), care a fost înființată și își exercită competențele în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în ceea ce privește preocupările importante legate de protecția investitorilor sau amenințările la adresa funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare sau a piețelor de mărfuri ori la adresa stabilității întregului sistem financiar sau a unei părți a acestuia din cel puțin un stat membru ori din Uniune. Pentru a se considera că există o „amenințare”, una dintre condițiile prealabile ale intervenției în scopul asigurării funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare sau de mărfuri ori a stabilității sistemului financiar, este necesar să existe o preocupare mai mare decât cea pe care o reprezintă „preocuparea semnificativă”, care este condiția prealabilă pentru protecția investitorilor.

| (19) | Ar trebui întocmită o listă de criterii și factori care să fie luați în considerare de către autoritățile competente, ESMA și EBA atunci când stabilesc dacă există o astfel de preocupare sau amenințare, pentru a se asigura o abordare coerentă și a se permite în același timp luarea unor măsuri corespunzătoare în cazul apariției unor evenimente sau evoluții nefavorabile și neprevăzute. Necesitatea de a evalua toate criteriile și toți factorii care ar putea fi prezenți într-o anumită situație de fapt nu ar trebui să împiedice însă utilizarea competenței de a interveni temporar de care dispun autoritățile competente, ESMA și EBA atunci când numai unul dintre factori sau criterii conduce la o astfel de preocupare sau amenințare. |
| --- | --- |

(19)

Ar trebui întocmită o listă de criterii și factori care să fie luați în considerare de către autoritățile competente, ESMA și EBA atunci când stabilesc dacă există o astfel de preocupare sau amenințare, pentru a se asigura o abordare coerentă și a se permite în același timp luarea unor măsuri corespunzătoare în cazul apariției unor evenimente sau evoluții nefavorabile și neprevăzute. Necesitatea de a evalua toate criteriile și toți factorii care ar putea fi prezenți într-o anumită situație de fapt nu ar trebui să împiedice însă utilizarea competenței de a interveni temporar de care dispun autoritățile competente, ESMA și EBA atunci când numai unul dintre factori sau criterii conduce la o astfel de preocupare sau amenințare.

| (20) | Este necesar să se precizeze condițiile în care ESMA își poate utiliza competențele de administrare a pozițiilor în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014 pentru a asigura o abordare coerentă și a permite în același timp luarea unor măsuri corespunzătoare în cazul apariției unor evenimente sau evoluții nefavorabile și neprevăzute. |
| --- | --- |

(20)

Este necesar să se precizeze condițiile în care ESMA își poate utiliza competențele de administrare a pozițiilor în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014 pentru a asigura o abordare coerentă și a permite în același timp luarea unor măsuri corespunzătoare în cazul apariției unor evenimente sau evoluții nefavorabile și neprevăzute.

| (21) | Din rațiuni de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și cele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. Cu toate acestea, pentru a se asigura faptul că noul cadru de reglementare în materie de transparență poate funcționa în mod eficace, anumite dispoziții ale prezentului regulament ar trebui să se aplice de la data intrării în vigoare a acestuia, |
| --- | --- |

(21)

Din rațiuni de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și cele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. Cu toate acestea, pentru a se asigura faptul că noul cadru de reglementare în materie de transparență poate funcționa în mod eficace, anumite dispoziții ale prezentului regulament ar trebui să se aplice de la data intrării în vigoare a acestuia,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DETERMINAREA EXISTENȚEI UNOR PIEȚE LICHIDE PENTRU INSTRUMENTELE DE CAPITAL

Articolul 1

Determinarea existenței unor piețe lichide pentru acțiuni

[Articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, o acțiune care este tranzacționată zilnic este considerată a avea o piață lichidă în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | free float-ul acțiunii respective este:






  (i) | de cel puțin 100 de milioane EUR pentru acțiunile admise la tranzacționare pe o piață reglementată; |
| --- | --- | --- |

(a)

free float-ul acțiunii respective este:

(i)

de cel puțin 100 de milioane EUR pentru acțiunile admise la tranzacționare pe o piață reglementată;

| (ii) | de cel puțin 200 de milioane EUR pentru acțiuni tranzacționate doar în cadrul sistemelor multilaterale de tranzacționare; |
| --- | --- |

(ii)

de cel puțin 200 de milioane EUR pentru acțiuni tranzacționate doar în cadrul sistemelor multilaterale de tranzacționare;

| (b) | numărul mediu zilnic de tranzacții cu acțiunea respectivă nu este mai mic de 250; |
| --- | --- |

(b)

numărul mediu zilnic de tranzacții cu acțiunea respectivă nu este mai mic de 250;

| (c) | valoarea medie zilnică a tranzacțiilor pentru acțiunea respectivă nu este mai mică de 1 milion EUR. |
| --- | --- |

(c)

valoarea medie zilnică a tranzacțiilor pentru acțiunea respectivă nu este mai mică de 1 milion EUR.

(2)   În sensul alineatului (1) litera (a), free float-ul unei acțiuni se calculează prin înmulțirea numărului de acțiuni în circulație cu prețul per acțiune, fiind excluse deținerile individuale din acea acțiune care depășesc 5 % din totalul drepturilor de vot ale emitentului, cu excepția cazului în care deținerile respective sunt ale unui organism de plasament colectiv sau fond de pensii. Drepturile de vot se calculează pe baza numărului total de acțiuni cărora le sunt atașate drepturi de vot, indiferent dacă exercitarea dreptului de vot este suspendată.

(3)   În sensul alineatului (1) litera (a) punctul (ii), în cazul în care nu sunt disponibile informații efective în conformitate cu alineatul (2), free float-ul unei acțiuni care este tranzacționată doar în cadrul sistemelor multilaterale de tranzacționare se calculează prin înmulțirea numărului de acțiuni în circulație cu prețul per acțiune.

(4)   În sensul alineatului (1) litera (c), valoarea zilnică a tranzacțiilor cu o acțiune se calculează agregând rezultatele obținute din înmulțirea, pentru fiecare tranzacție executată în cursul unei zile de tranzacționare, a numărului de acțiuni schimbate între cumpărător și vânzător cu prețul per acțiune.

(5)   În cursul perioadei de șase săptămâni care începe în prima zi de tranzacționare după prima admitere a unei acțiuni la tranzacționare pe o piață reglementată sau într-un sistem multilateral de tranzacționare, se consideră că respectiva acțiune are o piață lichidă în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 în cazul în care suma obținută prin înmulțirea numărului de acțiuni în circulație cu prețul acțiunii înregistrat la începutul primei zile de tranzacționare este estimată la cel puțin 200 de milioane EUR și în cazul în care, în conformitate cu datele estimate pentru perioada respectivă, condițiile stabilite la alineatul (1) literele (b) și (c) sunt îndeplinite.

(6)   În cazul în care mai puțin de cinci acțiuni tranzacționate în locurile de tranzacționare ale unui stat membru și admise la tranzacționare pentru prima dată în statul membru respectiv sunt considerate a avea o piață lichidă în conformitate cu alineatul (1), autoritatea competentă a statului membru respectiv poate desemna una sau mai multe acțiuni admise la tranzacționare pentru prima dată în aceste locuri de tranzacționare drept acțiuni considerate a avea o piață lichidă, cu condiția ca numărul total de acțiuni admise la tranzacționare pentru prima dată în respectivul stat membru și considerate a avea o piață lichidă să nu fie mai mare de 5.

Articolul 2

Determinarea existenței unor piețe lichide pentru certificatele de depozit

[Articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, un certificat de depozit care este tranzacționat zilnic este considerat a avea o piață lichidă în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | free float-ul este de cel puțin 100 de milioane EUR; |
| --- | --- |

(a)

free float-ul este de cel puțin 100 de milioane EUR;

| (b) | numărul mediu zilnic de tranzacții cu certificatul de depozit respectiv nu este mai mic de 250; |
| --- | --- |

(b)

numărul mediu zilnic de tranzacții cu certificatul de depozit respectiv nu este mai mic de 250;

| (c) | valoarea medie zilnică a tranzacțiilor pentru certificatul de depozit respectiv nu este mai mică de 1 milion EUR. |
| --- | --- |

(c)

valoarea medie zilnică a tranzacțiilor pentru certificatul de depozit respectiv nu este mai mică de 1 milion EUR.

(2)   În sensul alineatului (1) litera (a), free float-ul unui certificat de depozit se calculează prin înmulțirea numărului de unități în circulație ale certificatului de depozit cu prețul per unitate.

(3)   În sensul alineatului (1) litera (c), valoarea zilnică a tranzacțiilor cu un certificat de depozit se calculează agregând rezultatele obținute din înmulțirea, pentru fiecare tranzacție executată în cursul unei zile de tranzacționare, a numărului de unități ale certificatului de depozit schimbate între cumpărător și vânzător cu prețul per unitate.

(4)   Pentru perioada de șase săptămâni care începe în prima zi de tranzacționare după prima admitere a unui certificat de depozit la tranzacționare într-un loc de tranzacționare, se consideră că respectivul certificat de depozit are o piață lichidă în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 în cazul în care free float-ul estimat la începutul primei zile de tranzacționare este de cel puțin 100 de milioane EUR și în cazul în care, în conformitate cu datele estimate pentru perioada respectivă, condițiile stabilite la alineatul (1) literele (b) și (c) sunt îndeplinite.

(5)   În cazul în care mai puțin de cinci certificate de depozit tranzacționate în locurile de tranzacționare ale unui stat membru și admise la tranzacționare pentru prima dată în statul membru respectiv sunt considerate a avea o piață lichidă în conformitate cu alineatul (1), autoritatea competentă a statului membru respectiv poate desemna unul sau mai multe certificate de depozit admise la tranzacționare pentru prima dată în aceste locuri de tranzacționare drept certificate de depozit considerate a avea o piață lichidă, cu condiția ca numărul total de certificate de depozit admise la tranzacționare pentru prima dată în respectivul stat membru și considerate a avea o piață lichidă să nu fie mai mare de 5.

Articolul 3

Determinarea existenței unor piețe lichide pentru fondurile tranzacționate la bursă

[Articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, un fond tranzacționat la bursă care este tranzacționat zilnic este considerat a avea o piață lichidă în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | free float-ul este de cel puțin 100 de unități; |
| --- | --- |

(a)

free float-ul este de cel puțin 100 de unități;

| (b) | numărul mediu zilnic de tranzacții cu fondul tranzacționat la bursă respectiv nu este mai mic de 10; |
| --- | --- |

(b)

numărul mediu zilnic de tranzacții cu fondul tranzacționat la bursă respectiv nu este mai mic de 10;

| (c) | valoarea medie zilnică a tranzacțiilor pentru fondul tranzacționat la bursă respectiv nu este mai mică de 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

valoarea medie zilnică a tranzacțiilor pentru fondul tranzacționat la bursă respectiv nu este mai mică de 500 000 EUR.

(2)   În sensul alineatului (1) litera (a), free float-ul unui fond tranzacționat la bursă este numărul de unități emise în vederea tranzacționării.

(3)   În sensul alineatului (1) litera (c), valoarea zilnică a tranzacțiilor pentru fondul tranzacționat la bursă se calculează agregând rezultatele obținute din înmulțirea, pentru fiecare tranzacție executată în cursul unei zile de tranzacționare, a numărului de unități ale fondului tranzacționat la bursă schimbate între cumpărător și vânzător cu prețul per unitate.

(4)   În cursul perioadei de șase săptămâni care începe în prima zi de tranzacționare după prima admitere a unui fond tranzacționat la bursă la tranzacționare într-un loc de tranzacționare, se consideră că respectivul fond tranzacționat la bursă are o piață lichidă în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 în cazul în care free float-ul estimat la începutul primei zile de tranzacționare este de cel puțin 100 de unități și în cazul în care, în conformitate cu datele estimate pentru perioada respectivă, condițiile stabilite la alineatul (1) literele (b) și (c) sunt îndeplinite.

(5)   În cazul în care mai puțin de cinci fonduri tranzacționate la bursă care sunt tranzacționate în locurile de tranzacționare ale unui stat membru și admise la tranzacționare pentru prima dată în statul membru respectiv sunt considerate a avea o piață lichidă în conformitate cu alineatul (1), autoritatea competentă a statului membru respectiv poate desemna unul sau mai multe fonduri tranzacționate la bursă admise la tranzacționare pentru prima dată în aceste locuri de tranzacționare drept fonduri tranzacționate la bursă considerate a avea o piață lichidă, cu condiția ca numărul total de fonduri tranzacționate la bursă admise la tranzacționare pentru prima dată în respectivul stat membru și considerate a avea o piață lichidă să nu fie mai mare de 5.

Articolul 4

Determinarea existenței unor piețe lichide pentru certificate

[Articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, un certificat care este tranzacționat zilnic este considerat a avea o piață lichidă în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | free float-ul este de cel puțin 1 milion EUR; |
| --- | --- |

(a)

free float-ul este de cel puțin 1 milion EUR;

| (b) | numărul mediu zilnic de tranzacții cu certificatul respectiv nu este mai mic de 20; |
| --- | --- |

(b)

numărul mediu zilnic de tranzacții cu certificatul respectiv nu este mai mic de 20;

| (c) | valoarea medie zilnică a tranzacțiilor pentru certificatul respectiv nu este mai mică de 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

valoarea medie zilnică a tranzacțiilor pentru certificatul respectiv nu este mai mică de 500 000 EUR.

(2)   În sensul alineatului (1) litera (a), free float-ul unui certificat este volumul emisiunilor, indiferent de numărul de unități emise.

(3)   În sensul alineatului (1) litera (c), valoarea zilnică a tranzacțiilor cu un certificat se calculează agregând rezultatele obținute din înmulțirea, pentru fiecare tranzacție executată în cursul unei zile de tranzacționare, a numărului de unități ale certificatului schimbate între cumpărător și vânzător cu prețul per unitate.

(4)   În cursul perioadei de șase săptămâni care începe în prima zi de tranzacționare după prima admitere a unui certificat la tranzacționare într-un loc de tranzacționare, se consideră că respectivul certificat are o piață lichidă în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 în cazul în care free float-ul estimat la începutul primei zile de tranzacționare este de cel puțin 1 milion EUR și în cazul în care, în conformitate cu datele estimate pentru perioada respectivă, condițiile stabilite la alineatul (1) literele (b) și (c) sunt îndeplinite.

(5)   În cazul în care mai puțin de cinci certificate tranzacționate în locurile de tranzacționare ale unui stat membru și admise la tranzacționare pentru prima dată în statul membru respectiv sunt considerate a avea o piață lichidă în conformitate cu alineatul (1), autoritatea competentă a statului membru respectiv poate desemna unul sau mai multe certificate admise la tranzacționare pentru prima dată în aceste locuri de tranzacționare drept certificate considerate a avea o piață lichidă, cu condiția ca numărul total de certificate admise la tranzacționare pentru prima dată în respectivul stat membru și considerate a avea o piață lichidă să nu fie mai mare de 5.

Articolul 5

Evaluarea lichidității instrumentelor de capital de către autoritățile competente

[Articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Autoritatea competentă pentru piața cea mai relevantă din punctul de vedere al lichidității, astfel cum este specificată la articolul 16 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei (4), evaluează dacă o acțiune, un certificat de depozit, un fond tranzacționat la bursă sau un certificat are o piață lichidă în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în conformitate cu articolele 1-4, în fiecare dintre următoarele scenarii:

| (a) | înaintea tranzacționării instrumentului financiar pentru prima dată în locul de tranzacționare, astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (5), la articolul 2 alineatul (4), la articolul 3 alineatul (4) și la articolul 4 alineatul (4); |
| --- | --- |

(a)

înaintea tranzacționării instrumentului financiar pentru prima dată în locul de tranzacționare, astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (5), la articolul 2 alineatul (4), la articolul 3 alineatul (4) și la articolul 4 alineatul (4);

| (b) | între sfârșitul primelor patru săptămâni de tranzacționare și încheierea primelor șase săptămâni de tranzacționare a instrumentului financiar. Evaluarea acestui scenariu se bazează pe free float-ul înregistrat în ultima zi de tranzacționare a primelor patru săptămâni de tranzacționare, numărul mediu zilnic de tranzacții și valoarea medie zilnică a tranzacțiilor, luând în considerare toate tranzacțiile executate în Uniune cu respectivul instrument financiar în cursul primelor patru săptămâni de tranzacționare; |
| --- | --- |

(b)

între sfârșitul primelor patru săptămâni de tranzacționare și încheierea primelor șase săptămâni de tranzacționare a instrumentului financiar. Evaluarea acestui scenariu se bazează pe free float-ul înregistrat în ultima zi de tranzacționare a primelor patru săptămâni de tranzacționare, numărul mediu zilnic de tranzacții și valoarea medie zilnică a tranzacțiilor, luând în considerare toate tranzacțiile executate în Uniune cu respectivul instrument financiar în cursul primelor patru săptămâni de tranzacționare;

| (c) | între sfârșitul fiecărui an calendaristic și data de 1 martie a anului următor pentru instrumentele financiare tranzacționate într-un loc de tranzacționare înainte de data de 1 decembrie a anului calendaristic relevant. Evaluarea acestui scenariu se bazează pe free float-ul înregistrat în ultima zi de tranzacționare a anului calendaristic relevant, numărul mediu zilnic de tranzacții și valoarea medie zilnică a tranzacțiilor, luând în considerare toate tranzacțiile executate în Uniune cu respectivul instrument financiar în acel an; |
| --- | --- |

(c)

între sfârșitul fiecărui an calendaristic și data de 1 martie a anului următor pentru instrumentele financiare tranzacționate într-un loc de tranzacționare înainte de data de 1 decembrie a anului calendaristic relevant. Evaluarea acestui scenariu se bazează pe free float-ul înregistrat în ultima zi de tranzacționare a anului calendaristic relevant, numărul mediu zilnic de tranzacții și valoarea medie zilnică a tranzacțiilor, luând în considerare toate tranzacțiile executate în Uniune cu respectivul instrument financiar în acel an;

| (d) | imediat după momentul în care, în urma unei operațiuni corporative, orice evaluare anterioară s-a modificat. |
| --- | --- |

(d)

imediat după momentul în care, în urma unei operațiuni corporative, orice evaluare anterioară s-a modificat.

Autoritățile competente se asigură că rezultatul evaluării lor este publicat imediat după finalizarea evaluării.

(2)   Autoritățile competente, operatorii de piață și firmele de investiții, inclusiv firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, utilizează informațiile publicate în conformitate cu alineatul (1):

| (a) | pentru o perioadă de șase săptămâni care începe în prima zi de tranzacționare cu instrumentul financiar în cauză, dacă evaluarea este efectuată în conformitate cu alineatul (1) litera (a) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

pentru o perioadă de șase săptămâni care începe în prima zi de tranzacționare cu instrumentul financiar în cauză, dacă evaluarea este efectuată în conformitate cu alineatul (1) litera (a) din prezentul articol;

| (b) | pentru o perioadă care începe la șase săptămâni după prima zi de tranzacționare cu instrumentul financiar respectiv și se încheie la data de 31 martie a anului publicării informațiilor în conformitate cu alineatul (1) litera (c) din prezentul articol, în cazul în care evaluarea este efectuată în conformitate cu alineatul (1) litera (b) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(b)

pentru o perioadă care începe la șase săptămâni după prima zi de tranzacționare cu instrumentul financiar respectiv și se încheie la data de 31 martie a anului publicării informațiilor în conformitate cu alineatul (1) litera (c) din prezentul articol, în cazul în care evaluarea este efectuată în conformitate cu alineatul (1) litera (b) din prezentul articol;

| (c) | pentru o perioadă de un an care începe la data de 1 aprilie după data publicării, în cazul în care evaluarea este efectuată în conformitate cu alineatul (1) litera (c) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(c)

pentru o perioadă de un an care începe la data de 1 aprilie după data publicării, în cazul în care evaluarea este efectuată în conformitate cu alineatul (1) litera (c) din prezentul articol;

În cazul în care informațiile menționate la prezentul alineat sunt înlocuite cu informații noi în temeiul alineatului (1) litera (d) din prezentul articol, autoritățile competente, operatorii de piață și firmele de investiții, inclusiv firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, utilizează aceste noi informații în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(3)   În sensul alineatului (1), locurile de tranzacționare furnizează autorităților competente informațiile prevăzute în anexă, în următoarele termene:

| (a) | în cazul instrumentelor financiare care sunt admise la tranzacționare pentru prima dată, înainte de ziua în care instrumentul financiar este tranzacționat pentru prima dată; |
| --- | --- |

(a)

în cazul instrumentelor financiare care sunt admise la tranzacționare pentru prima dată, înainte de ziua în care instrumentul financiar este tranzacționat pentru prima dată;

| (b) | în cazul instrumentelor financiare deja admise la tranzacționare, în următoarele termene:






  (i) | nu mai târziu de trei zile de la încheierea primelor patru săptămâni de tranzacționare; |
| --- | --- | --- |

(b)

în cazul instrumentelor financiare deja admise la tranzacționare, în următoarele termene:

(i)

nu mai târziu de trei zile de la încheierea primelor patru săptămâni de tranzacționare;

| (ii) | după sfârșitul fiecărui an calendaristic, dar nu mai târziu de data de 3 ianuarie a anului următor; |
| --- | --- |

(ii)

după sfârșitul fiecărui an calendaristic, dar nu mai târziu de data de 3 ianuarie a anului următor;

| (iii) | imediat după momentul în care, în urma unei operațiuni corporative, informațiile prezentate anterior autorității competente s-au modificat. |
| --- | --- |

(iii)

imediat după momentul în care, în urma unei operațiuni corporative, informațiile prezentate anterior autorității competente s-au modificat.

CAPITOLUL II

OBLIGAȚIILE DE FURNIZARE A DATELOR PENTRU LOCURILE DE TRANZACȚIONARE ȘI OPERATORII INDEPENDENȚI

Articolul 6

Obligația de a furniza date de piață în condiții comerciale rezonabile

[Articolul 13 alineatul (1), articolul 15 alineatul (1) și articolul 18 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Pentru ca datele de piață care conțin informațiile prevăzute la articolele 3, 4, 6-11, 15 și 18 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să fie puse la dispoziția publicului în condiții comerciale rezonabile, operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare și operatorii independenți respectă, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1), articolul 15 alineatul (1) și articolul 18 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, obligațiile prevăzute la articolele 7-11 din prezentul regulament.

(2)   Articolul 7, articolul 8 alineatul (2), articolul 9, articolul 10 alineatul (2) și articolul 11 nu se aplică operatorilor de piață sau firmelor de investiții care exploatează locuri de tranzacționare ori operatorilor independenți care pun datele de piață la dispoziția publicului în mod gratuit.

Articolul 7

Obligația de a furniza date de piață pe baza costurilor

[Articolul 13 alineatul (1), articolul 15 alineatul (1) și articolul 18 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Prețul datelor de piață se bazează pe costul producerii și difuzării acestor date și poate să includă o marjă rezonabilă.

(2)   Costurile producerii și difuzării datelor de piață pot include un procent corespunzător din costurile comune aferente altor servicii furnizate de operatorii de piață sau de firmele de investiții care exploatează locuri de tranzacționare ori de operatorii independenți.

Articolul 8

Obligația de a furniza date de piață în condiții nediscriminatorii

[Articolul 13 alineatul (1), articolul 15 alineatul (1) și articolul 18 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează locuri de tranzacționare, precum și operatorii independenți pun la dispoziția tuturor clienților care se încadrează în aceeași categorie date de piață la același preț și pe baza acelorași clauze și condiții, în conformitate cu criteriile obiective publicate.

(2)   Orice diferențe între prețurile percepute diferitelor categorii de clienți sunt proporționale cu valoarea pe care o reprezintă datele de piață pentru clienții respectivi, luând în considerare următoarele aspecte:

| (a) | sfera de aplicare și amploarea datelor de piață, inclusiv numărul de instrumente financiare vizate și volumul de tranzacționare al acestora; |
| --- | --- |

(a)

sfera de aplicare și amploarea datelor de piață, inclusiv numărul de instrumente financiare vizate și volumul de tranzacționare al acestora;

| (b) | utilizarea de către client a datelor de piață, inclusiv dacă acestea sunt utilizate în scopul activităților de tranzacționare ale clientului, al revânzării sau al agregării datelor. |
| --- | --- |

(b)

utilizarea de către client a datelor de piață, inclusiv dacă acestea sunt utilizate în scopul activităților de tranzacționare ale clientului, al revânzării sau al agregării datelor.

(3)   În sensul alineatului (1), operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează locuri de tranzacționare, precum și operatorii independenți dispun de capacități ajustabile menite să asigure faptul că clienții pot avea acces în timp util la datele de piață în orice moment, în mod nediscriminatoriu.

Articolul 9

Obligații legate de taxele percepute în funcție de utilizator

[Articolul 13 alineatul (1), articolul 15 alineatul (1) și articolul 18 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează locuri de tranzacționare, precum și operatorii independenți percep taxe pentru utilizarea datelor de piață pe baza utilizării de către utilizatorii finali individuali a datelor de piață („în funcție de utilizator”). Operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează locuri de tranzacționare, precum și operatorii independenți instituie proceduri pentru a se asigura că pentru fiecare utilizare a datelor de piață se plătește o singură dată.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează locuri de tranzacționare, precum și operatorii independenți pot decide să nu furnizeze datele de piață în funcție de utilizator, atunci când perceperea unei taxe pentru fiecare utilizator este disproporționată în raport cu costul aferent furnizării datelor respective, având în vedere amploarea și sfera de aplicare a datelor de piață.

(3)   Operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează locuri de tranzacționare, precum și operatorii independenți prezintă motivele refuzului de a furniza datele de piață în funcție de utilizator și publică aceste motive pe pagina lor web.

Articolul 10

Obligația de a păstra datele degrupate și de a dezagrega datele de piață

[Articolul 13 alineatul (1), articolul 15 alineatul (1) și articolul 18 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Operatorii de piață și societățile de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, precum și operatorii independenți pun datele de la dispoziția publicului fără a le grupa cu alte servicii.

(2)   Prețurile aferente datelor de piață se percep pe baza nivelului de dezagregare a datelor de piață prevăzut la articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Articolul 11

Obligația în materie de transparență

[Articolul 13 alineatul (1), articolul 15 alineatul (1) și articolul 18 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Operatorii de piață și societățile de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, precum și operatorii independenți fac publice prețul și alte clauze și condiții pentru furnizarea datelor de piață într-un mod care să fie ușor accesibil publicului.

(2)   Publicarea acestor date include următoarele elemente:

| (a) | listele de prețuri curente, inclusiv următoarele elemente:






  — | taxele individuale aferente fiecărei afișări; |
| --- | --- | --- |

(a)

listele de prețuri curente, inclusiv următoarele elemente:

—

taxele individuale aferente fiecărei afișări;

| — | taxele care nu sunt aferente afișării; |
| --- | --- |

—

taxele care nu sunt aferente afișării;

| — | politicile în materie de reduceri; |
| --- | --- |

—

politicile în materie de reduceri;

| — | taxele legate de condițiile de acordare a licenței; |
| --- | --- |

—

taxele legate de condițiile de acordare a licenței;

| — | taxele aferente datelor pretranzacționare și posttranzacționare de pe piață; |
| --- | --- |

—

taxele aferente datelor pretranzacționare și posttranzacționare de pe piață;

| — | taxele aferente altor subseturi de informații, inclusiv cele necesare în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/572 al Comisiei (5); |
| --- | --- |

—

taxele aferente altor subseturi de informații, inclusiv cele necesare în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/572 al Comisiei (5);

| — | alte clauze contractuale și condiții privind lista de prețuri curentă; |
| --- | --- |

—

alte clauze contractuale și condiții privind lista de prețuri curentă;

| (b) | publicarea prealabilă, cu cel puțin 90 de zile înainte, a modificărilor viitoare ale prețurilor; |
| --- | --- |

(b)

publicarea prealabilă, cu cel puțin 90 de zile înainte, a modificărilor viitoare ale prețurilor;

| (c) | informațiile privind conținutul datelor de piață, inclusiv următoarele elemente:






  (i) | numărul de instrumente acoperite; |
| --- | --- | --- |

(c)

informațiile privind conținutul datelor de piață, inclusiv următoarele elemente:

(i)

numărul de instrumente acoperite;

| (ii) | valoarea totală a instrumentelor acoperite; |
| --- | --- |

(ii)

valoarea totală a instrumentelor acoperite;

| (iii) | raportul dintre datele de piață pretranzacționare și posttranzacționare; |
| --- | --- |

(iii)

raportul dintre datele de piață pretranzacționare și posttranzacționare;

| (iv) | informațiile privind orice date furnizate în plus față de datele de piață; |
| --- | --- |

(iv)

informațiile privind orice date furnizate în plus față de datele de piață;

| (v) | data ultimei adaptări a taxei pentru acordarea licenței pentru datele de piață furnizate; |
| --- | --- |

(v)

data ultimei adaptări a taxei pentru acordarea licenței pentru datele de piață furnizate;

| (d) | veniturile obținute din punerea la dispoziția publicului a datelor de piață și proporția din veniturile respective în comparație cu venitul total al operatorului de piață și al firmei de investiții care exploatează un loc de tranzacționare sau al operatorilor independenți; |
| --- | --- |

(d)

veniturile obținute din punerea la dispoziția publicului a datelor de piață și proporția din veniturile respective în comparație cu venitul total al operatorului de piață și al firmei de investiții care exploatează un loc de tranzacționare sau al operatorilor independenți;

| (e) | informațiile privind modul în care a fost stabilit prețul, inclusiv metodologiile privind tratamentul contabil al costurilor care au fost utilizate și principiile specifice de alocare a costurilor comune directe și variabile și de repartizare a costurilor comune fixe între producerea și difuzarea datelor de piață și alte servicii prestate de operatorii de piață și de firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, precum și de operatorii independenți. |
| --- | --- |

(e)

informațiile privind modul în care a fost stabilit prețul, inclusiv metodologiile privind tratamentul contabil al costurilor care au fost utilizate și principiile specifice de alocare a costurilor comune directe și variabile și de repartizare a costurilor comune fixe între producerea și difuzarea datelor de piață și alte servicii prestate de operatorii de piață și de firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, precum și de operatorii independenți.

CAPITOLUL III

OBLIGAȚIILE DE PUBLICARE A DATELOR CARE LE REVIN OPERATORILOR INDEPENDENȚI

Articolul 12

Obligația operatorilor independenți de a face publice cotațiile în mod regulat și continuu în timpul programului normal de tranzacționare

[Articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

În sensul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, se consideră că un operator independent își face publice cotațiile în mod regulat și continuu în timpul programului normal de tranzacționare doar în cazul în care operatorul independent pune cotațiile la dispoziția publicului în orice moment în timpul orelor pe care operatorul independent le-a stabilit și le-a făcut publice în prealabil ca fiind programul său normal de tranzacționare.

Articolul 13

Obligația operatorilor independenți de a-și face cotațiile ușor accesibile public

[Articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Operatorii independenți specifică și actualizează pe site-urile lor web modalitățile de publicare prevăzute la articolul 17 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 pe care le utilizează pentru a-și face publice cotațiile.

(2)   În cazul în care își fac publice cotațiile prin mijloacele unui loc de tranzacționare sau ale unui mecanism de publicare aprobat, operatorii independenți trebuie să își dezvăluie identitatea în cotație.

(3)   În cazul în care operatorii independenți utilizează mai multe modalități de a-și face publice cotațiile, publicarea acestora trebuie să aibă loc simultan.

(4)   Operatorii independenți își fac publice cotațiile într-un format care poate fi citit de aparate. Cotațiile se consideră a fi publicate într-un format care poate fi citit de aparate atunci când publicarea îndeplinește criteriile prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei (6).

(5)   Atunci când operatorii independenți își fac publice cotațiile doar prin intermediul mecanismelor proprii, cotațiile trebuie făcute publice și într-un format care poate fi citit de om. Cotațiile sunt considerate a fi publicate într-un format care poate fi citit de om în cazul în care:

| (a) | conținutul cotației este într-un format care poate fi înțeles de către cititorul mediu; |
| --- | --- |

(a)

conținutul cotației este într-un format care poate fi înțeles de către cititorul mediu;

| (b) | cotația este publicată pe site-ul web al operatorului independent, iar pagina principală a site-ul web conține instrucțiuni clare privind accesarea cotației. |
| --- | --- |

(b)

cotația este publicată pe site-ul web al operatorului independent, iar pagina principală a site-ul web conține instrucțiuni clare privind accesarea cotației.

(6)   Cotațiile se publică utilizând standardele și specificațiile stabilite în Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei (7).

Articolul 14

Executarea ordinelor de către operatorii independenți

[Articolul 15 alineatul (1), articolul 15 alineatul (2) și articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, se consideră că există condiții de piață excepționale în cazul în care impunerea obligației unui operator independent de a furniza clienților cotații ferme ar fi contrară gestionării prudente a riscurilor și, în special, în cazul în care:

| (a) | locul de tranzacționare în care instrumentul financiar a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau piața cea mai relevantă în ceea ce privește lichiditatea oprește tranzacționarea pentru instrumentul financiar respectiv în conformitate cu articolul 48 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(a)

locul de tranzacționare în care instrumentul financiar a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau piața cea mai relevantă în ceea ce privește lichiditatea oprește tranzacționarea pentru instrumentul financiar respectiv în conformitate cu articolul 48 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE;

| (b) | locul de tranzacționare în care instrumentul financiar a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau piața cea mai relevantă în ceea ce privește lichiditatea permite suspendarea obligațiilor de formare a pieței; |
| --- | --- |

(b)

locul de tranzacționare în care instrumentul financiar a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau piața cea mai relevantă în ceea ce privește lichiditatea permite suspendarea obligațiilor de formare a pieței;

| (c) | în cazul unui fond tranzacționat la bursă, pentru un număr semnificativ de instrumente care stau la baza fondului tranzacționat la bursă sau a indicelui nu este disponibil un preț de piață fiabil; |
| --- | --- |

(c)

în cazul unui fond tranzacționat la bursă, pentru un număr semnificativ de instrumente care stau la baza fondului tranzacționat la bursă sau a indicelui nu este disponibil un preț de piață fiabil;

| (d) | o autoritate competentă interzice vânzările în lipsă ale instrumentului financiar respectiv în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (8). |
| --- | --- |

(d)

o autoritate competentă interzice vânzările în lipsă ale instrumentului financiar respectiv în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (8).

(2)   În sensul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, un operator independent își poate actualiza cotațiile în orice moment cu condiția ca, în orice moment, aceste cotații actualizate să reprezinte consecința intențiilor reale ale operatorului independent de a încheia tranzacții cu clienții săi în mod nediscriminatoriu și să fie consecvente cu aceste intenții.

(3)   În sensul articolului 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, un preț se înscrie într-un interval public apropiat de condițiile de piață dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | prețul se încadrează între cotația de vânzare și cea de cumpărare ale operatorului independent; |
| --- | --- |

(a)

prețul se încadrează între cotația de vânzare și cea de cumpărare ale operatorului independent;

| (b) | cotațiile menționate la litera (a) reflectă condițiile predominante de pe piață pentru instrumentul financiar relevant, în conformitate cu Regulamentul UE) nr. 600/2014. |
| --- | --- |

(b)

cotațiile menționate la litera (a) reflectă condițiile predominante de pe piață pentru instrumentul financiar relevant, în conformitate cu Regulamentul UE) nr. 600/2014.

(4)   În sensul articolului 15 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, se consideră că executarea pentru mai multe titluri de valoare reprezintă o tranzacție unică în cazul în care sunt îndeplinite criteriile stabilite în Regulamentul delegat (UE) 2017/587.

(5)   În sensul articolului 15 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, se consideră că un ordin face obiectul altor condiții decât prețul de piață în vigoare în cazul în care sunt îndeplinite criteriile stabilite în Regulamentul delegat (UE) 2017/587.

Articolul 15

Ordine care depășesc semnificativ norma

[Articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, se consideră că numărul sau volumul de ordine depășește semnificativ norma în cazul în care un operator independent nu poate executa numărul sau volumul respectiv de ordine fără a se expune unui risc nejustificat.

(2)   Firmele de investiții care acționează ca operatori independenți stabilesc în prealabil, în mod obiectiv și în concordanță cu politica și procedurile lor de gestionare a riscurilor menționate la articolul 23 din Regulamentul delegat (UE) 2017/565 al Comisiei (9), situațiile în care numărul sau volumul ordinelor depuse de clienți expune firma unui risc nejustificat.

(3)   În sensul alineatului (2), un operator independent trebuie să instituie, să mențină și să pună în aplicare, ca parte a politicii și a procedurilor sale de gestionare a riscurilor, o politică de identificare a numărului sau volumului de ordine pe care le poate executa fără a se expune unor riscuri nejustificate, ținând seama atât de capitalul de care firma dispune pentru a acoperi riscul pentru acest tip de tranzacții, cât și de condițiile predominante de pe piață.

(4)   În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, politica menționată la alineatul (3) trebuie să fie nediscriminatorie față de clienți.

Articolul 16

Mărimea specifică instrumentului

[Articolul 18 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

În sensul articolului 18 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, mărimea specifică instrumentului în ceea ce privește instrumentele tranzacționate prin sisteme de tranzacționare de tip „cerere de ofertă”, vocale, hibride sau prin alte sisteme de tranzacționare trebuie să fie cea prevăzută în anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei (10).

10

CAPITOLUL IV

INSTRUMENTE FINANCIARE DERIVATE

Articolul 17

Elemente ale comprimării portofoliului

[Articolul 31 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 31 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, firmele de investiții și operatorii de piață care oferă servicii de comprimare a portofoliului trebuie să îndeplinească condițiile de la alineatele (2)-(6).

(2)   Firmele de investiții și operatorii de piață trebuie să încheie un acord cu participanții la comprimarea portofoliului care să prevadă procesul de comprimare și efectele juridice ale acestuia și să identifice momentul în care fiecare comprimare a portofoliului devine obligatorie din punct de vedere juridic.

(3)   Acordul menționat la alineatul (2) include toate documentele juridice relevante care descriu modul în care instrumentele financiare derivate prezentate în vederea includerii în comprimarea portofoliului sunt reziliate și modul în care sunt înlocuite cu alte instrumente financiare derivate.

(4)   Înaintea inițierii fiecărui proces de comprimare, firmele de investiții și operatorii de piață care oferă servicii de comprimare a portofoliului:

| (a) | solicită fiecărui participant la comprimarea portofoliului să specifice toleranța la risc a participantului, inclusiv o limită pentru riscul de contraparte, o limită pentru riscul de piață și o toleranță privind plata în numerar. Firmele de investiții și operatorii de piață respectă toleranța la risc specificată de participanți în cadrul comprimării portofoliului; |
| --- | --- |

(a)

solicită fiecărui participant la comprimarea portofoliului să specifice toleranța la risc a participantului, inclusiv o limită pentru riscul de contraparte, o limită pentru riscul de piață și o toleranță privind plata în numerar. Firmele de investiții și operatorii de piață respectă toleranța la risc specificată de participanți în cadrul comprimării portofoliului;

| (b) | stabilesc legături între instrumentele financiare derivate prezentate pentru comprimarea portofoliului și transmit fiecărui participant o propunere privind comprimarea portofoliului care include următoarele informații:






  (i) | identificarea contrapărților vizate de comprimare; |
| --- | --- | --- |

(b)

stabilesc legături între instrumentele financiare derivate prezentate pentru comprimarea portofoliului și transmit fiecărui participant o propunere privind comprimarea portofoliului care include următoarele informații:

(i)

identificarea contrapărților vizate de comprimare;

| (ii) | modificarea aferentă a valorii noționale combinate a instrumentelor financiare derivate; |
| --- | --- |

(ii)

modificarea aferentă a valorii noționale combinate a instrumentelor financiare derivate;

| (iii) | variația valorii noționale combinate față de toleranța la risc specificată. |
| --- | --- |

(iii)

variația valorii noționale combinate față de toleranța la risc specificată.

(5)   Pentru a ajusta comprimarea în funcție de toleranța la risc stabilită de participanții la comprimarea portofoliului și a maximiza eficiența comprimării portofoliului, firmele de investiții și operatorii de piață pot acorda participanților o perioadă de timp suplimentară pentru a adăuga instrumentele financiare derivate eligibile pentru reziliere sau reducere.

(6)   Firmele de investiții și operatorii de piață efectuează comprimarea portofoliului numai după ce toți participanții la comprimarea portofoliului au fost de acord cu propunerea de comprimare a portofoliului.

Articolul 18

Cerințe în materie de publicare în cazul comprimării portofoliului

[Articolul 31 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 31 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, firmele de investiții și operatorii de piață fac publice următoarele informații, prin intermediul unui mecanism de publicare aprobat, pentru fiecare ciclu al procesului de comprimare a portofoliului:

| (a) | o listă cu instrumentele financiare derivate prezentate în vederea includerii în comprimarea portofoliului; |
| --- | --- |

(a)

o listă cu instrumentele financiare derivate prezentate în vederea includerii în comprimarea portofoliului;

| (b) | o listă cu instrumentele financiare derivate care înlocuiesc instrumentele financiare derivate reziliate; |
| --- | --- |

(b)

o listă cu instrumentele financiare derivate care înlocuiesc instrumentele financiare derivate reziliate;

| (c) | o listă cu instrumentele financiare derivate modificate sau reziliate ca urmare a comprimării portofoliului; |
| --- | --- |

(c)

o listă cu instrumentele financiare derivate modificate sau reziliate ca urmare a comprimării portofoliului;

| (d) | numărul de instrumente financiare derivate și valoarea lor exprimată ca valoare noțională. |
| --- | --- |

(d)

numărul de instrumente financiare derivate și valoarea lor exprimată ca valoare noțională.

Informațiile menționate la primul paragraf sunt defalcate pe tipuri de instrumente financiare derivate și pe monedă.

(2)   Firmele de investiții și operatorii de piață fac publice informațiile menționate la alineatul (1) într-o perioadă cât mai apropiată de timpul real, în limita posibilităților tehnice, dar cel târziu la încheierea zilei lucrătoare care urmează datei la care propunerea de comprimare devine obligatorie din punct de vedere juridic, în conformitate cu acordul menționat la articolul 17 alineatul (2).

CAPITOLUL V

MĂSURI DE SUPRAVEGHERE PRIVIND INTERVENȚIA ASUPRA PRODUSELOR ȘI ADMINISTRAREA POZIȚIILOR

SECȚIUNEA 1

Intervenția asupra produselor

Articolul 19

Criteriile și factorii care trebuie luați în considerare în sensul competențelor ESMA de a interveni temporar asupra produselor

[Articolul 40 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 40 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, ESMA evaluează pertinența tuturor factorilor și criteriilor de la alineatul (2) și ia în considerare toți factorii și criteriile cu relevanță, pentru a determina dacă marketingul, distribuția sau vânzarea anumitor instrumente financiare, a unor instrumente financiare cu anumite caracteristici specifice sau a unui anumit tip de activitate sau practică financiară generează o preocupare semnificativă legată de protecția investitorilor sau o amenințare la adresa funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare sau a piețelor de mărfuri ori la adresa stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți din acesta.

În sensul primului paragraf, ESMA poate determina, pe baza unuia sau mai multora dintre acești factori și criterii, existența unei preocupări semnificative legate de protecția investitorilor sau a unei amenințări la adresa funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare sau a piețelor de mărfuri ori la adresa stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți din acesta.

(2)   Factorii și criteriile pe care ESMA trebuie să le evalueze pentru a determina dacă există o preocupare semnificativă legată de protecția investitorilor sau o amenințare la adresa funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare sau a piețelor de mărfuri ori la adresa stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți din acesta sunt următorii:

| (a) | gradul de complexitate a instrumentului financiar sau a tipului de activitate sau practică financiară în ceea ce privește tipul de clienți, astfel cum sunt evaluați în conformitate cu litera (c), care sunt implicați în activitatea financiară sau în practica financiară sau cărora instrumentul financiar le este propus sau vândut, având în vedere în special:






  — | tipul de active-suport sau de referință și gradul de transparență a activelor-suport sau de referință; |
| --- | --- | --- |

(a)

gradul de complexitate a instrumentului financiar sau a tipului de activitate sau practică financiară în ceea ce privește tipul de clienți, astfel cum sunt evaluați în conformitate cu litera (c), care sunt implicați în activitatea financiară sau în practica financiară sau cărora instrumentul financiar le este propus sau vândut, având în vedere în special:

—

tipul de active-suport sau de referință și gradul de transparență a activelor-suport sau de referință;

| — | gradul de transparență a costurilor și a tarifelor aferente instrumentului, activității sau practicii financiare și mai ales lipsa de transparență care rezultă din nivelurile multiple de costuri și tarife; |
| --- | --- |

—

gradul de transparență a costurilor și a tarifelor aferente instrumentului, activității sau practicii financiare și mai ales lipsa de transparență care rezultă din nivelurile multiple de costuri și tarife;

| — | complexitatea calculării performanțelor, ținând seama în special de întrebarea dacă randamentul depinde de performanța unuia sau mai multor active-suport sau de referință care sunt, la rândul lor, influențate de alți factori sau dacă randamentul depinde nu numai de valorile activelor-suport sau de referință la data inițială și la data scadenței, ci și de valorile înregistrate pe durata de viață a produsului; |
| --- | --- |

—

complexitatea calculării performanțelor, ținând seama în special de întrebarea dacă randamentul depinde de performanța unuia sau mai multor active-suport sau de referință care sunt, la rândul lor, influențate de alți factori sau dacă randamentul depinde nu numai de valorile activelor-suport sau de referință la data inițială și la data scadenței, ci și de valorile înregistrate pe durata de viață a produsului;

| — | natura și amploarea oricăror riscuri; |
| --- | --- |

—

natura și amploarea oricăror riscuri;

| — | eventuala grupare a instrumentului sau a serviciului cu alte produse sau servicii; sau |
| --- | --- |

—

eventuala grupare a instrumentului sau a serviciului cu alte produse sau servicii; sau

| — | complexitatea oricăror clauze și condiții; |
| --- | --- |

—

complexitatea oricăror clauze și condiții;

| (b) | amploarea posibilelor consecințe negative, având în vedere în special:






  — | valoarea noțională a instrumentului financiar; |
| --- | --- | --- |

(b)

amploarea posibilelor consecințe negative, având în vedere în special:

—

valoarea noțională a instrumentului financiar;

| — | numărul clienților, al investitorilor sau al participanților la piață implicați; |
| --- | --- |

—

numărul clienților, al investitorilor sau al participanților la piață implicați;

| — | ponderea relativă a produsului în portofoliile investitorilor; |
| --- | --- |

—

ponderea relativă a produsului în portofoliile investitorilor;

| — | probabilitatea, amploarea și natura oricăror prejudicii, inclusiv valoarea pierderii care ar putea fi suferită; |
| --- | --- |

—

probabilitatea, amploarea și natura oricăror prejudicii, inclusiv valoarea pierderii care ar putea fi suferită;

| — | durata anticipată a consecințelor negative; |
| --- | --- |

—

durata anticipată a consecințelor negative;

| — | volumul emisiunii; |
| --- | --- |

—

volumul emisiunii;

| — | numărul de intermediari implicați; |
| --- | --- |

—

numărul de intermediari implicați;

| — | creșterea pieței sau a vânzărilor; sau |
| --- | --- |

—

creșterea pieței sau a vânzărilor; sau

| — | suma medie investită de fiecare client în instrumentul financiar; |
| --- | --- |

—

suma medie investită de fiecare client în instrumentul financiar;

| (c) | tipul de clienți implicați într-o activitate financiară sau într-o practică financiară ori de clienți cărora instrumentul financiar le este propus sau vândut, având în vedere în special:






  — | categoria în care se încadrează clientul – client de retail, client profesional sau contraparte eligibilă; |
| --- | --- | --- |

(c)

tipul de clienți implicați într-o activitate financiară sau într-o practică financiară ori de clienți cărora instrumentul financiar le este propus sau vândut, având în vedere în special:

—

categoria în care se încadrează clientul – client de retail, client profesional sau contraparte eligibilă;

| — | competențele și abilitățile clienților, inclusiv nivelul de educație, experiența cu instrumente financiare sau practici de vânzare similare; |
| --- | --- |

—

competențele și abilitățile clienților, inclusiv nivelul de educație, experiența cu instrumente financiare sau practici de vânzare similare;

| — | situația economică a clienților, inclusiv venitul și averea acestora; |
| --- | --- |

—

situația economică a clienților, inclusiv venitul și averea acestora;

| — | principalele obiective financiare ale clienților, inclusiv economiile pentru pensii și finanțarea pentru achiziționarea unei locuințe; sau |
| --- | --- |

—

principalele obiective financiare ale clienților, inclusiv economiile pentru pensii și finanțarea pentru achiziționarea unei locuințe; sau

| — | întrebarea dacă instrumentul sau serviciul este vândut unor clienți din afara pieței-țintă avute în vedere sau dacă piața-țintă a fost sau nu identificată în mod corespunzător; |
| --- | --- |

—

întrebarea dacă instrumentul sau serviciul este vândut unor clienți din afara pieței-țintă avute în vedere sau dacă piața-țintă a fost sau nu identificată în mod corespunzător;

| (d) | gradul de transparență a instrumentului financiar sau a tipului de activitate sau de practică financiară, având în vedere în special:






  — | tipul și transparența titlului-suport; |
| --- | --- | --- |

(d)

gradul de transparență a instrumentului financiar sau a tipului de activitate sau de practică financiară, având în vedere în special:

—

tipul și transparența titlului-suport;

| — | orice costuri și tarife ascunse; |
| --- | --- |

—

orice costuri și tarife ascunse;

| — | utilizarea unor tehnici de atragere a atenției clienților care nu reflectă neapărat caracterul adecvat sau calitatea generală a instrumentului, activității sau practicii financiare respective; |
| --- | --- |

—

utilizarea unor tehnici de atragere a atenției clienților care nu reflectă neapărat caracterul adecvat sau calitatea generală a instrumentului, activității sau practicii financiare respective;

| — | natura riscurilor și transparența riscurilor; sau |
| --- | --- |

—

natura riscurilor și transparența riscurilor; sau

| — | utilizarea unor denumiri ale produselor, a unor termeni sau a altor informații care implică un nivel mai ridicat de securitate sau de randament decât cel care este posibil sau probabil în mod real sau care implică existența unor caracteristici ale produselor pe care acestea nu le au de fapt; |
| --- | --- |

—

utilizarea unor denumiri ale produselor, a unor termeni sau a altor informații care implică un nivel mai ridicat de securitate sau de randament decât cel care este posibil sau probabil în mod real sau care implică existența unor caracteristici ale produselor pe care acestea nu le au de fapt;

| (e) | caracteristicile sau componentele specifice ale instrumentului, activității sau practicii financiare, inclusiv orice efect de levier încorporat, având în vedere în special:






  — | efectul de levier inerent produsului; |
| --- | --- | --- |

(e)

caracteristicile sau componentele specifice ale instrumentului, activității sau practicii financiare, inclusiv orice efect de levier încorporat, având în vedere în special:

—

efectul de levier inerent produsului;

| — | efectul de levier datorat finanțării; |
| --- | --- |

—

efectul de levier datorat finanțării;

| — | caracteristicile operațiunilor de finanțare prin titluri; sau |
| --- | --- |

—

caracteristicile operațiunilor de finanțare prin titluri; sau

| — | faptul că valoarea oricărui titlu-suport nu mai este disponibilă sau fiabilă; |
| --- | --- |

—

faptul că valoarea oricărui titlu-suport nu mai este disponibilă sau fiabilă;

| (f) | existența unei disparități și gradul de disparitate dintre randamentul sau profitul preconizat pentru investitori și riscul de pierdere aferent instrumentului, activității sau practicii financiare, având în vedere în special:






  — | costurile aferente structurării unui astfel de instrument, activitate sau practică financiară și alte costuri; |
| --- | --- | --- |

(f)

existența unei disparități și gradul de disparitate dintre randamentul sau profitul preconizat pentru investitori și riscul de pierdere aferent instrumentului, activității sau practicii financiare, având în vedere în special:

—

costurile aferente structurării unui astfel de instrument, activitate sau practică financiară și alte costuri;

| — | disparitatea în ceea ce privește riscul emitentului reținut de către emitent; sau |
| --- | --- |

—

disparitatea în ceea ce privește riscul emitentului reținut de către emitent; sau

| — | profilul de risc/randament; |
| --- | --- |

—

profilul de risc/randament;

| (g) | facilitatea cu care investitorii pot vinde instrumentul financiar în cauză sau cu care pot trece la un alt instrument financiar și costul aferent pentru aceștia, având în vedere în special:






  — | marja de licitație; |
| --- | --- | --- |

(g)

facilitatea cu care investitorii pot vinde instrumentul financiar în cauză sau cu care pot trece la un alt instrument financiar și costul aferent pentru aceștia, având în vedere în special:

—

marja de licitație;

| — | frecvența disponibilității tranzacționării; |
| --- | --- |

—

frecvența disponibilității tranzacționării;

| — | volumul emisiunilor și dimensiunea pieței secundare; |
| --- | --- |

—

volumul emisiunilor și dimensiunea pieței secundare;

| — | prezența sau absența furnizorilor de lichidități sau a formatorilor de piețe secundare; |
| --- | --- |

—

prezența sau absența furnizorilor de lichidități sau a formatorilor de piețe secundare;

| — | caracteristicile sistemului de tranzacționare; sau |
| --- | --- |

—

caracteristicile sistemului de tranzacționare; sau

| — | orice alte bariere la ieșire; |
| --- | --- |

—

orice alte bariere la ieșire;

| (h) | stabilirea prețului și costurile conexe ale instrumentului, activității sau practicii financiare, având în vedere în special:






  — | utilizarea unor tarife ascunse sau secundare; sau |
| --- | --- | --- |

(h)

stabilirea prețului și costurile conexe ale instrumentului, activității sau practicii financiare, având în vedere în special:

—

utilizarea unor tarife ascunse sau secundare; sau

| — | practicarea unor tarife care nu reflectă nivelul serviciilor furnizate; |
| --- | --- |

—

practicarea unor tarife care nu reflectă nivelul serviciilor furnizate;

| (i) | gradul de inovare a unui instrument, a unei activități sau a unei practici financiare, având în vedere în special:






  — | gradul de inovare legat de structura instrumentului, activității sau practicii financiare, inclusiv încorporarea instrumentelor financiare derivate și declanșarea tranzacțiilor; |
| --- | --- | --- |

(i)

gradul de inovare a unui instrument, a unei activități sau a unei practici financiare, având în vedere în special:

—

gradul de inovare legat de structura instrumentului, activității sau practicii financiare, inclusiv încorporarea instrumentelor financiare derivate și declanșarea tranzacțiilor;

| — | gradul de inovare legat de modelul de distribuție sau de lungimea lanțului de intermediere; |
| --- | --- |

—

gradul de inovare legat de modelul de distribuție sau de lungimea lanțului de intermediere;

| — | gradul de difuzare a inovării, inclusiv întrebarea dacă un instrument, o activitate sau o practică financiară este inovatoare pentru anumite categorii de clienți; |
| --- | --- |

—

gradul de difuzare a inovării, inclusiv întrebarea dacă un instrument, o activitate sau o practică financiară este inovatoare pentru anumite categorii de clienți;

| — | inovarea care implică un efect de levier; |
| --- | --- |

—

inovarea care implică un efect de levier;

| — | lipsa de transparență a titlului-suport; sau |
| --- | --- |

—

lipsa de transparență a titlului-suport; sau

| — | experiența anterioară de pe piață în ceea ce privește instrumente financiare sau practici de vânzare similare; |
| --- | --- |

—

experiența anterioară de pe piață în ceea ce privește instrumente financiare sau practici de vânzare similare;

| (j) | practicile de vânzare asociate instrumentului financiar, având în vedere în special:






  — | canalele de comunicare și de distribuție utilizate; |
| --- | --- | --- |

(j)

practicile de vânzare asociate instrumentului financiar, având în vedere în special:

—

canalele de comunicare și de distribuție utilizate;

| — | informațiile, marketingul sau alte materiale promoționale asociate investiției; |
| --- | --- |

—

informațiile, marketingul sau alte materiale promoționale asociate investiției;

| — | scopurile prezumate ale investiției; sau |
| --- | --- |

—

scopurile prezumate ale investiției; sau

| — | întrebarea dacă decizia de a cumpăra este secundară sau terțiară, ca urmare a unei achiziții anterioare; |
| --- | --- |

—

întrebarea dacă decizia de a cumpăra este secundară sau terțiară, ca urmare a unei achiziții anterioare;

| (k) | situația financiară și comercială a emitentului unui instrument financiar, având în vedere în special:






  — | situația financiară a emitentului sau a eventualilor garanți; sau |
| --- | --- | --- |

(k)

situația financiară și comercială a emitentului unui instrument financiar, având în vedere în special:

—

situația financiară a emitentului sau a eventualilor garanți; sau

| — | transparența situației comerciale a emitentului sau a garantului; |
| --- | --- |

—

transparența situației comerciale a emitentului sau a garantului;

| (l) | întrebarea dacă informațiile referitoare la un instrument financiar furnizate fie de producător, fie de distribuitori sunt insuficiente sau nefiabile, astfel încât participanții la piață cărora le este destinat instrumentul nu sunt în măsură să își formeze o părere în cunoștință de cauză, ținând seama de natura și tipul instrumentului financiar; |
| --- | --- |

(l)

întrebarea dacă informațiile referitoare la un instrument financiar furnizate fie de producător, fie de distribuitori sunt insuficiente sau nefiabile, astfel încât participanții la piață cărora le este destinat instrumentul nu sunt în măsură să își formeze o părere în cunoștință de cauză, ținând seama de natura și tipul instrumentului financiar;

| (m) | întrebarea dacă instrumentul, activitatea sau practica financiară prezintă un risc ridicat pentru performanța tranzacțiilor încheiate de participanții sau de investitorii de pe piața relevantă; |
| --- | --- |

(m)

întrebarea dacă instrumentul, activitatea sau practica financiară prezintă un risc ridicat pentru performanța tranzacțiilor încheiate de participanții sau de investitorii de pe piața relevantă;

| (n) | întrebarea dacă activitatea sau practica financiară ar compromite în mod semnificativ integritatea procesului de formare a prețurilor pe piața avută în vedere, astfel încât prețul sau valoarea instrumentului financiar nu ar mai fi determinată în conformitate cu forțele legitime de cerere și ofertă ale pieței sau participanții la piață nu s-ar mai putea baza pe prețurile practicate pe această piață sau pe volumele de tranzacționare pentru a lua decizii în ceea ce privește investițiile; |
| --- | --- |

(n)

întrebarea dacă activitatea sau practica financiară ar compromite în mod semnificativ integritatea procesului de formare a prețurilor pe piața avută în vedere, astfel încât prețul sau valoarea instrumentului financiar nu ar mai fi determinată în conformitate cu forțele legitime de cerere și ofertă ale pieței sau participanții la piață nu s-ar mai putea baza pe prețurile practicate pe această piață sau pe volumele de tranzacționare pentru a lua decizii în ceea ce privește investițiile;

| (o) | întrebarea dacă, având în vedere caracteristicile unui instrument financiar, acesta riscă în mod special să fie folosit în scopul infracțiunilor financiare și, mai precis, dacă aceste caracteristici ar putea eventual încuraja utilizarea instrumentului financiar pentru:






  — | orice fraude sau înșelăciuni; |
| --- | --- | --- |

(o)

întrebarea dacă, având în vedere caracteristicile unui instrument financiar, acesta riscă în mod special să fie folosit în scopul infracțiunilor financiare și, mai precis, dacă aceste caracteristici ar putea eventual încuraja utilizarea instrumentului financiar pentru:

—

orice fraude sau înșelăciuni;

| — | o conduită necorespunzătoare pe o piață financiară sau utilizarea necorespunzătoare a informațiilor referitoare la o piață financiară; |
| --- | --- |

—

o conduită necorespunzătoare pe o piață financiară sau utilizarea necorespunzătoare a informațiilor referitoare la o piață financiară;

| — | manipularea produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni; |
| --- | --- |

—

manipularea produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni;

| — | finanțarea terorismului; sau |
| --- | --- |

—

finanțarea terorismului; sau

| — | facilitarea spălării banilor; |
| --- | --- |

—

facilitarea spălării banilor;

| (p) | întrebarea dacă activitatea sau practica financiară prezintă un risc deosebit de ridicat pentru reziliența sau funcționarea ordonată a piețelor și a infrastructurilor acestora; |
| --- | --- |

(p)

întrebarea dacă activitatea sau practica financiară prezintă un risc deosebit de ridicat pentru reziliența sau funcționarea ordonată a piețelor și a infrastructurilor acestora;

| (q) | întrebarea dacă un instrument, o activitate sau o practică financiară ar putea conduce la o disparitate semnificativă și artificială între prețurile unui instrument financiar derivat și cele de pe piața-suport; |
| --- | --- |

(q)

întrebarea dacă un instrument, o activitate sau o practică financiară ar putea conduce la o disparitate semnificativă și artificială între prețurile unui instrument financiar derivat și cele de pe piața-suport;

| (r) | întrebarea dacă instrumentul, activitatea sau practica financiară prezintă un risc ridicat de perturbare a instituțiilor financiare considerate importante pentru sistemul financiar al Uniunii; |
| --- | --- |

(r)

întrebarea dacă instrumentul, activitatea sau practica financiară prezintă un risc ridicat de perturbare a instituțiilor financiare considerate importante pentru sistemul financiar al Uniunii;

| (s) | relevanța distribuirii instrumentului financiar ca sursă de finanțare pentru emitent; |
| --- | --- |

(s)

relevanța distribuirii instrumentului financiar ca sursă de finanțare pentru emitent;

| (t) | întrebarea dacă un instrument, o activitate sau o practică financiară prezintă riscuri deosebite pentru infrastructura pieței sau infrastructura sistemelor de plăți, inclusiv a sistemelor de tranzacționare, de compensare și de decontare; sau |
| --- | --- |

(t)

întrebarea dacă un instrument, o activitate sau o practică financiară prezintă riscuri deosebite pentru infrastructura pieței sau infrastructura sistemelor de plăți, inclusiv a sistemelor de tranzacționare, de compensare și de decontare; sau

| (u) | întrebarea dacă un instrument, o activitate sau o practică financiară poate pune în pericol încrederea investitorilor în sistemul financiar. |
| --- | --- |

(u)

întrebarea dacă un instrument, o activitate sau o practică financiară poate pune în pericol încrederea investitorilor în sistemul financiar.

Articolul 20

Criteriile și factorii care trebuie luați în considerare în sensul competențelor EBA de a interveni temporar asupra produselor

[Articolul 41 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 41 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, EBA evaluează pertinența tuturor factorilor și criteriilor de la alineatul (2) și ia în considerare toți factorii și criteriile cu relevanță, pentru a determina dacă marketingul, distribuția sau vânzarea anumitor depozite structurate, a unor depozite structurate cu anumite caracteristici specifice sau a unui anumit tip de activitate sau practică financiară generează o preocupare semnificativă legată de protecția investitorilor sau o amenințare la adresa funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare ori la adresa stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți din acesta.

În sensul primului paragraf, EBA poate determina, pe baza unuia sau mai multora dintre acești factori și criterii, existența unei preocupări semnificative legate de protecția investitorilor sau a unei amenințări la adresa funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare ori la adresa stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți din acesta.

(2)   Factorii și criteriile pe care EBA trebuie să le evalueze pentru a determina dacă există o preocupare semnificativă legată de protecția investitorilor sau o amenințare la adresa funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare ori la adresa stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți din acesta sunt următorii:

| (a) | gradul de complexitate a unui depozit structurat sau a tipului de activitate sau practică financiară în ceea ce privește tipul de clienți, astfel cum sunt evaluați în conformitate cu litera (c), care sunt implicați în activitatea financiară sau în practica financiară, având în vedere în special:






  — | tipul de active-suport sau de referință și gradul de transparență a activelor-suport sau de referință; |
| --- | --- | --- |

(a)

gradul de complexitate a unui depozit structurat sau a tipului de activitate sau practică financiară în ceea ce privește tipul de clienți, astfel cum sunt evaluați în conformitate cu litera (c), care sunt implicați în activitatea financiară sau în practica financiară, având în vedere în special:

—

tipul de active-suport sau de referință și gradul de transparență a activelor-suport sau de referință;

| — | gradul de transparență a costurilor și a tarifelor aferente depozitului structurat, activității financiare sau practicii financiare și mai ales lipsa de transparență care rezultă din nivelurile multiple de costuri și tarife; |
| --- | --- |

—

gradul de transparență a costurilor și a tarifelor aferente depozitului structurat, activității financiare sau practicii financiare și mai ales lipsa de transparență care rezultă din nivelurile multiple de costuri și tarife;

| — | complexitatea calculării performanțelor, ținând seama în special de întrebarea dacă randamentul depinde de performanța unuia sau mai multor active-suport sau de referință care sunt, la rândul lor, influențate de alți factori sau dacă randamentul depinde nu numai de valorile activelor-suport sau de referință la data inițială și la data scadenței sau la data plății dobânzilor, ci și de valorile înregistrate pe durata de viață a produsului; |
| --- | --- |

—

complexitatea calculării performanțelor, ținând seama în special de întrebarea dacă randamentul depinde de performanța unuia sau mai multor active-suport sau de referință care sunt, la rândul lor, influențate de alți factori sau dacă randamentul depinde nu numai de valorile activelor-suport sau de referință la data inițială și la data scadenței sau la data plății dobânzilor, ci și de valorile înregistrate pe durata de viață a produsului;

| — | natura și amploarea oricăror riscuri; |
| --- | --- |

—

natura și amploarea oricăror riscuri;

| — | eventuala grupare a depozitului structurat sau a serviciului cu alte produse sau servicii; sau |
| --- | --- |

—

eventuala grupare a depozitului structurat sau a serviciului cu alte produse sau servicii; sau

| — | complexitatea oricăror clauze și condiții; |
| --- | --- |

—

complexitatea oricăror clauze și condiții;

| (b) | amploarea posibilelor consecințe negative, având în vedere în special:






  — | valoarea noțională a unei emisiuni de depozite structurate; |
| --- | --- | --- |

(b)

amploarea posibilelor consecințe negative, având în vedere în special:

—

valoarea noțională a unei emisiuni de depozite structurate;

| — | numărul clienților, al investitorilor sau al participanților la piață implicați; |
| --- | --- |

—

numărul clienților, al investitorilor sau al participanților la piață implicați;

| — | ponderea relativă a produsului în portofoliile investitorilor; |
| --- | --- |

—

ponderea relativă a produsului în portofoliile investitorilor;

| — | probabilitatea, amploarea și natura oricăror prejudicii, inclusiv valoarea pierderii care ar putea fi suferită; |
| --- | --- |

—

probabilitatea, amploarea și natura oricăror prejudicii, inclusiv valoarea pierderii care ar putea fi suferită;

| — | durata anticipată a consecințelor negative; |
| --- | --- |

—

durata anticipată a consecințelor negative;

| — | volumul emisiunii; |
| --- | --- |

—

volumul emisiunii;

| — | numărul de instituții implicate; |
| --- | --- |

—

numărul de instituții implicate;

| — | creșterea pieței sau a vânzărilor; |
| --- | --- |

—

creșterea pieței sau a vânzărilor;

| — | suma medie investită de fiecare client în depozitul structurat; sau |
| --- | --- |

—

suma medie investită de fiecare client în depozitul structurat; sau

| — | nivelul de acoperire stabilit în Directiva 2014/49/UE a Parlamentului European și a Consiliului (11); |
| --- | --- |

—

nivelul de acoperire stabilit în Directiva 2014/49/UE a Parlamentului European și a Consiliului (11);

| (c) | tipul de clienți implicați într-o activitate financiară sau într-o practică financiară ori de clienți cărora depozitul structurat le este propus sau vândut, având în vedere în special:






  — | categoria în care se încadrează clientul – client de retail, client profesional sau contraparte eligibilă; |
| --- | --- | --- |

(c)

tipul de clienți implicați într-o activitate financiară sau într-o practică financiară ori de clienți cărora depozitul structurat le este propus sau vândut, având în vedere în special:

—

categoria în care se încadrează clientul – client de retail, client profesional sau contraparte eligibilă;

| — | competențele și abilitățile clienților, inclusiv nivelul de educație și experiența cu produse financiare sau practici de vânzare similare; |
| --- | --- |

—

competențele și abilitățile clienților, inclusiv nivelul de educație și experiența cu produse financiare sau practici de vânzare similare;

| — | situația economică a clienților, inclusiv venitul și averea; |
| --- | --- |

—

situația economică a clienților, inclusiv venitul și averea;

| — | principalele obiective financiare ale clienților, inclusiv economiile pentru pensii și finanțarea pentru achiziționarea unei locuințe; |
| --- | --- |

—

principalele obiective financiare ale clienților, inclusiv economiile pentru pensii și finanțarea pentru achiziționarea unei locuințe;

| — | întrebarea dacă produsul sau serviciul este vândut unor clienți din afara pieței-țintă avute în vedere sau dacă piața-țintă nu a fost identificată în mod corespunzător; sau |
| --- | --- |

—

întrebarea dacă produsul sau serviciul este vândut unor clienți din afara pieței-țintă avute în vedere sau dacă piața-țintă nu a fost identificată în mod corespunzător; sau

| — | criteriile de eligibilitate pentru a beneficia de o schemă de garantare a depozitelor; |
| --- | --- |

—

criteriile de eligibilitate pentru a beneficia de o schemă de garantare a depozitelor;

| (d) | gradul de transparență a depozitului structurat sau a tipului de activitate sau practică financiară, având în vedere în special:






  — | tipul și transparența titlului-suport; |
| --- | --- | --- |

(d)

gradul de transparență a depozitului structurat sau a tipului de activitate sau practică financiară, având în vedere în special:

—

tipul și transparența titlului-suport;

| — | orice costuri și tarife ascunse; |
| --- | --- |

—

orice costuri și tarife ascunse;

| — | utilizarea unor tehnici de atragere a atenției clienților care nu reflectă neapărat caracterul adecvat sau calitatea generală a produsului sau a serviciului; |
| --- | --- |

—

utilizarea unor tehnici de atragere a atenției clienților care nu reflectă neapărat caracterul adecvat sau calitatea generală a produsului sau a serviciului;

| — | tipul și transparența riscurilor; |
| --- | --- |

—

tipul și transparența riscurilor;

| — | utilizarea unor denumiri ale produselor, a unor termeni sau a altor informații care induc în eroare, implicând existența unor caracteristici ale produselor pe care acestea nu le au de fapt; sau |
| --- | --- |

—

utilizarea unor denumiri ale produselor, a unor termeni sau a altor informații care induc în eroare, implicând existența unor caracteristici ale produselor pe care acestea nu le au de fapt; sau

| — | întrebarea dacă se dezvăluie identitatea depozitarilor care ar putea fi responsabili de depozitele clienților; |
| --- | --- |

—

întrebarea dacă se dezvăluie identitatea depozitarilor care ar putea fi responsabili de depozitele clienților;

| (e) | caracteristicile sau componentele specifice ale depozitului structurat sau ale activității ori practicii financiare, inclusiv orice efect de levier încorporat, având în vedere în special:






  — | efectul de levier inerent produsului; |
| --- | --- | --- |

(e)

caracteristicile sau componentele specifice ale depozitului structurat sau ale activității ori practicii financiare, inclusiv orice efect de levier încorporat, având în vedere în special:

—

efectul de levier inerent produsului;

| — | efectul de levier datorat finanțării; sau |
| --- | --- |

—

efectul de levier datorat finanțării; sau

| — | faptul că valoarea oricărui titlu-suport nu mai este disponibilă sau fiabilă; |
| --- | --- |

—

faptul că valoarea oricărui titlu-suport nu mai este disponibilă sau fiabilă;

| (f) | existența unei disparități și gradul de disparitate dintre randamentul sau profitul preconizat pentru investitori și riscul de pierdere aferent depozitului structurat sau activității ori practicii financiare, având în vedere în special:






  — | costurile aferente structurării unui astfel de depozit structurat, activitate sau practică și alte costuri; |
| --- | --- | --- |

(f)

existența unei disparități și gradul de disparitate dintre randamentul sau profitul preconizat pentru investitori și riscul de pierdere aferent depozitului structurat sau activității ori practicii financiare, având în vedere în special:

—

costurile aferente structurării unui astfel de depozit structurat, activitate sau practică și alte costuri;

| — | disparitatea în ceea ce privește riscul emitentului reținut de către emitent; sau |
| --- | --- |

—

disparitatea în ceea ce privește riscul emitentului reținut de către emitent; sau

| — | profilul de risc/randament; |
| --- | --- |

—

profilul de risc/randament;

| (g) | facilitatea cu care investitorii se pot retrage dintr-un depozit structurat și costurile aferente pentru aceștia, având în vedere în special:






  — | faptul că retragerea anticipată nu este permisă; sau |
| --- | --- | --- |

(g)

facilitatea cu care investitorii se pot retrage dintr-un depozit structurat și costurile aferente pentru aceștia, având în vedere în special:

—

faptul că retragerea anticipată nu este permisă; sau

| — | orice alte bariere la ieșire; |
| --- | --- |

—

orice alte bariere la ieșire;

| (h) | stabilirea prețului și costurile conexe ale depozitului structurat sau ale activității ori practicii financiare, având în vedere în special:






  — | utilizarea unor tarife ascunse sau secundare; sau |
| --- | --- | --- |

(h)

stabilirea prețului și costurile conexe ale depozitului structurat sau ale activității ori practicii financiare, având în vedere în special:

—

utilizarea unor tarife ascunse sau secundare; sau

| — | practicarea unor tarife care nu reflectă nivelul serviciilor furnizate; |
| --- | --- |

—

practicarea unor tarife care nu reflectă nivelul serviciilor furnizate;

| (i) | gradul de inovare a unui depozit structurat, a unei activități financiare sau a unei practici financiare, având în vedere în special:






  — | gradul de inovare legat de structura depozitului structurat, a activității financiare sau a practicii financiare, inclusiv încorporarea instrumentelor financiare derivate și declanșarea tranzacțiilor; |
| --- | --- | --- |

(i)

gradul de inovare a unui depozit structurat, a unei activități financiare sau a unei practici financiare, având în vedere în special:

—

gradul de inovare legat de structura depozitului structurat, a activității financiare sau a practicii financiare, inclusiv încorporarea instrumentelor financiare derivate și declanșarea tranzacțiilor;

| — | gradul de inovare legat de modelul de distribuție sau de lungimea lanțului de intermediere; |
| --- | --- |

—

gradul de inovare legat de modelul de distribuție sau de lungimea lanțului de intermediere;

| — | gradul de difuzare a inovării, inclusiv întrebarea dacă un depozit structurat, o activitate financiară sau o practică financiară este inovatoare pentru anumite categorii de clienți; |
| --- | --- |

—

gradul de difuzare a inovării, inclusiv întrebarea dacă un depozit structurat, o activitate financiară sau o practică financiară este inovatoare pentru anumite categorii de clienți;

| — | inovarea care implică un efect de levier; |
| --- | --- |

—

inovarea care implică un efect de levier;

| — | lipsa de transparență a titlului-suport; sau |
| --- | --- |

—

lipsa de transparență a titlului-suport; sau

| — | experiența anterioară de pe piață în ceea ce privește depozite structurate sau practici de vânzare similare; |
| --- | --- |

—

experiența anterioară de pe piață în ceea ce privește depozite structurate sau practici de vânzare similare;

| (j) | practicile de vânzare asociate depozitului structurat, având în vedere în special:






  — | canalele de comunicare și de distribuție utilizate; |
| --- | --- | --- |

(j)

practicile de vânzare asociate depozitului structurat, având în vedere în special:

—

canalele de comunicare și de distribuție utilizate;

| — | informațiile, marketingul sau alte materiale promoționale asociate investiției; |
| --- | --- |

—

informațiile, marketingul sau alte materiale promoționale asociate investiției;

| — | scopurile prezumate ale investiției; sau |
| --- | --- |

—

scopurile prezumate ale investiției; sau

| — | întrebarea dacă decizia de a cumpăra este secundară sau terțiară, ca urmare a unei achiziții anterioare; |
| --- | --- |

—

întrebarea dacă decizia de a cumpăra este secundară sau terțiară, ca urmare a unei achiziții anterioare;

| (k) | situația financiară și comercială a emitentului unui depozit structurat, având în vedere în special:






  — | situația financiară a emitentului sau a eventualilor garanți; sau |
| --- | --- | --- |

(k)

situația financiară și comercială a emitentului unui depozit structurat, având în vedere în special:

—

situația financiară a emitentului sau a eventualilor garanți; sau

| — | transparența situației comerciale a emitentului sau a garantului; |
| --- | --- |

—

transparența situației comerciale a emitentului sau a garantului;

| (l) | întrebarea dacă informațiile referitoare la un depozit structurat furnizate fie de producător, fie de distribuitori sunt insuficiente sau nefiabile, astfel încât participanții la piață cărora le este destinat depozitul nu sunt în măsură să își formeze o părere în cunoștință de cauză, ținând seama de natura și tipul depozitului structurat; |
| --- | --- |

(l)

întrebarea dacă informațiile referitoare la un depozit structurat furnizate fie de producător, fie de distribuitori sunt insuficiente sau nefiabile, astfel încât participanții la piață cărora le este destinat depozitul nu sunt în măsură să își formeze o părere în cunoștință de cauză, ținând seama de natura și tipul depozitului structurat;

| (m) | întrebarea dacă depozitul structurat, activitatea financiară sau practica financiară prezintă un risc ridicat pentru performanța tranzacțiilor încheiate de participanții sau de investitorii de pe piața relevantă; |
| --- | --- |

(m)

întrebarea dacă depozitul structurat, activitatea financiară sau practica financiară prezintă un risc ridicat pentru performanța tranzacțiilor încheiate de participanții sau de investitorii de pe piața relevantă;

| (n) | întrebarea dacă, din cauza depozitului structurat, a activității financiare sau a practicii financiare, economia Uniunii ar deveni vulnerabilă la riscuri; |
| --- | --- |

(n)

întrebarea dacă, din cauza depozitului structurat, a activității financiare sau a practicii financiare, economia Uniunii ar deveni vulnerabilă la riscuri;

| (o) | întrebarea dacă, având în vedere caracteristicile unui depozit structurat, acesta riscă în mod special să fie folosit în scopul infracțiunilor financiare și, în special, dacă aceste caracteristici ar putea eventual încuraja utilizarea depozitelor structurate pentru:






  — | orice fraude sau înșelăciuni; |
| --- | --- | --- |

(o)

întrebarea dacă, având în vedere caracteristicile unui depozit structurat, acesta riscă în mod special să fie folosit în scopul infracțiunilor financiare și, în special, dacă aceste caracteristici ar putea eventual încuraja utilizarea depozitelor structurate pentru:

—

orice fraude sau înșelăciuni;

| — | o conduită necorespunzătoare pe o piață financiară sau utilizarea necorespunzătoare a informațiilor referitoare la o piață financiară; |
| --- | --- |

—

o conduită necorespunzătoare pe o piață financiară sau utilizarea necorespunzătoare a informațiilor referitoare la o piață financiară;

| — | manipularea produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni; |
| --- | --- |

—

manipularea produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni;

| — | finanțarea terorismului; sau |
| --- | --- |

—

finanțarea terorismului; sau

| — | facilitarea spălării banilor; |
| --- | --- |

—

facilitarea spălării banilor;

| (p) | întrebarea dacă activitatea sau practica financiară prezintă un risc deosebit de ridicat pentru reziliența sau funcționarea ordonată a piețelor și a infrastructurilor acestora; |
| --- | --- |

(p)

întrebarea dacă activitatea sau practica financiară prezintă un risc deosebit de ridicat pentru reziliența sau funcționarea ordonată a piețelor și a infrastructurilor acestora;

| (q) | întrebarea dacă un depozit structurat, o activitate financiară sau o practică financiară ar putea conduce la o disparitate semnificativă și artificială între prețurile unui instrument financiar derivat și cele de pe piața-suport; |
| --- | --- |

(q)

întrebarea dacă un depozit structurat, o activitate financiară sau o practică financiară ar putea conduce la o disparitate semnificativă și artificială între prețurile unui instrument financiar derivat și cele de pe piața-suport;

| (r) | întrebarea dacă depozitul structurat, activitatea financiară sau practica financiară prezintă un risc ridicat de perturbare a instituțiilor financiare considerate importante pentru sistemul financiar al Uniunii, ținând seama în special de strategia de acoperire împotriva riscurilor adoptată de instituțiile financiare în ceea ce privește emiterea de depozite structurate, inclusiv de evaluarea incorectă a garanției de capital la scadență sau de riscurile reputaționale la adresa instituțiilor financiare pe care le prezintă depozitul garantat, practica sau activitatea financiară respectivă; |
| --- | --- |

(r)

întrebarea dacă depozitul structurat, activitatea financiară sau practica financiară prezintă un risc ridicat de perturbare a instituțiilor financiare considerate importante pentru sistemul financiar al Uniunii, ținând seama în special de strategia de acoperire împotriva riscurilor adoptată de instituțiile financiare în ceea ce privește emiterea de depozite structurate, inclusiv de evaluarea incorectă a garanției de capital la scadență sau de riscurile reputaționale la adresa instituțiilor financiare pe care le prezintă depozitul garantat, practica sau activitatea financiară respectivă;

| (s) | relevanța distribuției depozitului structurat ca sursă de finanțare pentru instituțiile financiare; |
| --- | --- |

(s)

relevanța distribuției depozitului structurat ca sursă de finanțare pentru instituțiile financiare;

| (t) | întrebarea dacă un depozit structurat, o practică financiară sau o activitate financiară prezintă riscuri deosebite pentru infrastructura pieței sau pentru infrastructura sistemelor de plăți; sau |
| --- | --- |

(t)

întrebarea dacă un depozit structurat, o practică financiară sau o activitate financiară prezintă riscuri deosebite pentru infrastructura pieței sau pentru infrastructura sistemelor de plăți; sau

| (u) | întrebarea dacă un depozit structurat, o practică financiară sau o activitate financiară ar putea pune în pericol încrederea investitorilor în sistemul financiar. |
| --- | --- |

(u)

întrebarea dacă un depozit structurat, o practică financiară sau o activitate financiară ar putea pune în pericol încrederea investitorilor în sistemul financiar.

Articolul 21

Criteriile și factorii care trebuie luați în considerare de către autoritățile competente în sensul competențelor de intervenție asupra produselor

[Articolul 42 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 42 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente evaluează pertinența tuturor factorilor și criteriilor de la alineatul (2) și iau în considerare toți factorii și criteriile cu relevanță, pentru a determina dacă marketingul, distribuția sau vânzarea anumitor instrumente financiare sau depozite structurate ori a unor instrumente financiare sau depozite structurate cu anumite caracteristici specifice sau dacă un anumit tip de activitate sau practică financiară generează o preocupare semnificativă legată de protecția investitorilor sau o amenințare la adresa funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare sau a piețelor de mărfuri ori la adresa stabilității întregului sistem financiar din cel puțin un stat membru sau a unei părți din acesta.

În sensul primului paragraf, autoritățile competente pot determina, pe baza unuia sau mai multora dintre acești factori și criterii, existența unei preocupări semnificative legate de protecția investitorilor sau a unei amenințări la adresa funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare sau a piețelor de mărfuri ori la adresa stabilității întregului sistem financiar din cel puțin un stat membru sau a unei părți din acesta.

(2)   Factorii și criteriile pe care autoritățile competente trebuie să le evalueze pentru a determina dacă există o preocupare semnificativă legată de protecția investitorilor sau o amenințare la adresa funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare sau a piețelor de mărfuri ori la adresa stabilității întregului sistem financiar din cel puțin un stat membru sau a unei părți din acesta includ următoarele elemente:

| (a) | gradul de complexitate a instrumentului financiar sau a tipului de activitate sau practică financiară în ceea ce privește tipul de clienți, astfel cum sunt evaluați în conformitate cu litera (c), care sunt implicați în activitatea financiară sau în practica financiară sau cărora instrumentul financiar sau depozitul structurat le este propus sau vândut, având în vedere în special:






  — | tipul de active-suport sau de referință și gradul de transparență a activelor-suport sau de referință; |
| --- | --- | --- |

(a)

gradul de complexitate a instrumentului financiar sau a tipului de activitate sau practică financiară în ceea ce privește tipul de clienți, astfel cum sunt evaluați în conformitate cu litera (c), care sunt implicați în activitatea financiară sau în practica financiară sau cărora instrumentul financiar sau depozitul structurat le este propus sau vândut, având în vedere în special:

—

tipul de active-suport sau de referință și gradul de transparență a activelor-suport sau de referință;

| — | gradul de transparență a costurilor și a tarifelor aferente instrumentului financiar, depozitului structurat, activității financiare sau practicii financiare și mai ales lipsa de transparență care rezultă din nivelurile multiple de costuri și tarife; |
| --- | --- |

—

gradul de transparență a costurilor și a tarifelor aferente instrumentului financiar, depozitului structurat, activității financiare sau practicii financiare și mai ales lipsa de transparență care rezultă din nivelurile multiple de costuri și tarife;

| — | complexitatea calculării performanțelor, ținând seama de întrebarea dacă randamentul depinde de performanța unuia sau mai multor active-suport sau de referință care sunt, la rândul lor, influențate de alți factori sau dacă randamentul depinde nu numai de valorile activelor-suport sau de referință la data inițială și la data scadenței, ci și de valorile înregistrate pe durata de viață a produsului; |
| --- | --- |

—

complexitatea calculării performanțelor, ținând seama de întrebarea dacă randamentul depinde de performanța unuia sau mai multor active-suport sau de referință care sunt, la rândul lor, influențate de alți factori sau dacă randamentul depinde nu numai de valorile activelor-suport sau de referință la data inițială și la data scadenței, ci și de valorile înregistrate pe durata de viață a produsului;

| — | natura și amploarea oricăror riscuri; |
| --- | --- |

—

natura și amploarea oricăror riscuri;

| — | eventuala grupare a produsului sau a serviciului cu alte produse sau servicii; |
| --- | --- |

—

eventuala grupare a produsului sau a serviciului cu alte produse sau servicii;

| — | complexitatea oricăror clauze și condiții; |
| --- | --- |

—

complexitatea oricăror clauze și condiții;

| (b) | amploarea posibilelor consecințe negative, având în vedere în special:






  — | valoarea noțională a instrumentului financiar sau a unei emisiuni de depozite structurate; |
| --- | --- | --- |

(b)

amploarea posibilelor consecințe negative, având în vedere în special:

—

valoarea noțională a instrumentului financiar sau a unei emisiuni de depozite structurate;

| — | numărul clienților, al investitorilor sau al participanților la piață implicați; |
| --- | --- |

—

numărul clienților, al investitorilor sau al participanților la piață implicați;

| — | ponderea relativă a produsului în portofoliile investitorilor; |
| --- | --- |

—

ponderea relativă a produsului în portofoliile investitorilor;

| — | probabilitatea, amploarea și natura oricăror prejudicii, inclusiv valoarea pierderii care ar putea fi suferită; |
| --- | --- |

—

probabilitatea, amploarea și natura oricăror prejudicii, inclusiv valoarea pierderii care ar putea fi suferită;

| — | durata anticipată a consecințelor negative; |
| --- | --- |

—

durata anticipată a consecințelor negative;

| — | volumul emisiunii; |
| --- | --- |

—

volumul emisiunii;

| — | numărul de intermediari implicați; |
| --- | --- |

—

numărul de intermediari implicați;

| — | creșterea pieței sau a vânzărilor; |
| --- | --- |

—

creșterea pieței sau a vânzărilor;

| — | suma medie investită de fiecare client în instrumentul financiar sau în depozitul structurat; sau |
| --- | --- |

—

suma medie investită de fiecare client în instrumentul financiar sau în depozitul structurat; sau

| — | nivelul de acoperire stabilit în Directiva 2014/49/UE, în cazul depozitelor structurate; |
| --- | --- |

—

nivelul de acoperire stabilit în Directiva 2014/49/UE, în cazul depozitelor structurate;

| (c) | tipul de clienți implicați într-o activitate financiară sau într-o practică financiară ori de clienți cărora instrumentul financiar sau depozitul structurat le este propus sau vândut, având în vedere în special:






  — | categoria în care se încadrează clientul – client de retail, client profesional sau contraparte eligibilă; |
| --- | --- | --- |

(c)

tipul de clienți implicați într-o activitate financiară sau într-o practică financiară ori de clienți cărora instrumentul financiar sau depozitul structurat le este propus sau vândut, având în vedere în special:

—

categoria în care se încadrează clientul – client de retail, client profesional sau contraparte eligibilă;

| — | competențele și abilitățile clienților, inclusiv nivelul de educație, experiența cu instrumente financiare, depozite structurate sau practici de vânzare similare; |
| --- | --- |

—

competențele și abilitățile clienților, inclusiv nivelul de educație, experiența cu instrumente financiare, depozite structurate sau practici de vânzare similare;

| — | situația economică a clienților, inclusiv venitul și averea acestora; |
| --- | --- |

—

situația economică a clienților, inclusiv venitul și averea acestora;

| — | principalele obiective financiare ale clienților, inclusiv economiile pentru pensii și finanțarea pentru achiziționarea unei locuințe; |
| --- | --- |

—

principalele obiective financiare ale clienților, inclusiv economiile pentru pensii și finanțarea pentru achiziționarea unei locuințe;

| — | întrebarea dacă produsul sau serviciul este vândut unor clienți din afara pieței-țintă avute în vedere sau dacă piața-țintă a fost sau nu identificată în mod corespunzător; sau |
| --- | --- |

—

întrebarea dacă produsul sau serviciul este vândut unor clienți din afara pieței-țintă avute în vedere sau dacă piața-țintă a fost sau nu identificată în mod corespunzător; sau

| — | criteriile de eligibilitate pentru a beneficia de o schemă de garantare a depozitelor, în cazul depozitelor structurate; |
| --- | --- |

—

criteriile de eligibilitate pentru a beneficia de o schemă de garantare a depozitelor, în cazul depozitelor structurate;

| (d) | gradul de transparență a instrumentului financiar, a depozitului structurat sau a tipului de activitate sau practică financiară, având în vedere în special:






  — | tipul și transparența titlului-suport; |
| --- | --- | --- |

(d)

gradul de transparență a instrumentului financiar, a depozitului structurat sau a tipului de activitate sau practică financiară, având în vedere în special:

—

tipul și transparența titlului-suport;

| — | orice costuri și tarife ascunse; |
| --- | --- |

—

orice costuri și tarife ascunse;

| — | utilizarea unor tehnici de atragere a atenției clienților care nu reflectă neapărat caracterul adecvat sau calitatea generală a produsului, a activității financiare sau a practicii financiare respective; |
| --- | --- |

—

utilizarea unor tehnici de atragere a atenției clienților care nu reflectă neapărat caracterul adecvat sau calitatea generală a produsului, a activității financiare sau a practicii financiare respective;

| — | natura riscurilor și transparența riscurilor; |
| --- | --- |

—

natura riscurilor și transparența riscurilor;

| — | utilizarea unor denumiri ale produselor, a unor termeni sau a altor informații care induc în eroare prin faptul că implică un nivel mai ridicat de securitate sau de randament decât cel care este posibil sau probabil în mod real sau care implică existența unor caracteristici ale produselor pe care acestea nu le au de fapt; sau |
| --- | --- |

—

utilizarea unor denumiri ale produselor, a unor termeni sau a altor informații care induc în eroare prin faptul că implică un nivel mai ridicat de securitate sau de randament decât cel care este posibil sau probabil în mod real sau care implică existența unor caracteristici ale produselor pe care acestea nu le au de fapt; sau

| — | în cazul depozitelor structurate, întrebarea dacă se dezvăluie identitatea depozitarilor care ar putea fi responsabili de depozitele clienților; |
| --- | --- |

—

în cazul depozitelor structurate, întrebarea dacă se dezvăluie identitatea depozitarilor care ar putea fi responsabili de depozitele clienților;

| (e) | caracteristicile sau componentele specifice ale depozitului structurat, ale instrumentului financiar, ale activității financiare sau ale practicii financiare, inclusiv orice efect de levier încorporat, având în vedere în special:






  — | efectul de levier inerent produsului; |
| --- | --- | --- |

(e)

caracteristicile sau componentele specifice ale depozitului structurat, ale instrumentului financiar, ale activității financiare sau ale practicii financiare, inclusiv orice efect de levier încorporat, având în vedere în special:

—

efectul de levier inerent produsului;

| — | efectul de levier datorat finanțării; |
| --- | --- |

—

efectul de levier datorat finanțării;

| — | caracteristicile operațiunilor de finanțare prin titluri; sau |
| --- | --- |

—

caracteristicile operațiunilor de finanțare prin titluri; sau

| — | faptul că valoarea oricărui titlu-suport nu mai este disponibilă sau fiabilă; |
| --- | --- |

—

faptul că valoarea oricărui titlu-suport nu mai este disponibilă sau fiabilă;

| (f) | existența unei disparități și gradul de disparitate dintre randamentul sau profitul preconizat pentru investitori și riscul de pierdere aferent instrumentului financiar, depozitului structurat, activității financiare sau practicii financiare, având în vedere în special:






  — | costurile aferente structurării unui astfel de instrument financiar, depozit structurat, activitate financiară sau practică financiară și alte costuri; |
| --- | --- | --- |

(f)

existența unei disparități și gradul de disparitate dintre randamentul sau profitul preconizat pentru investitori și riscul de pierdere aferent instrumentului financiar, depozitului structurat, activității financiare sau practicii financiare, având în vedere în special:

—

costurile aferente structurării unui astfel de instrument financiar, depozit structurat, activitate financiară sau practică financiară și alte costuri;

| — | disparitatea în ceea ce privește riscul emitentului reținut de către emitent; sau |
| --- | --- |

—

disparitatea în ceea ce privește riscul emitentului reținut de către emitent; sau

| — | profilul de risc/randament; |
| --- | --- |

—

profilul de risc/randament;

| (g) | facilitatea cu care investitorii pot vinde instrumentul financiar în cauză sau cu care pot trece la un alt instrument financiar ori cu care se pot retrage dintr-un depozit structurat și costul aferent pentru aceștia, având în vedere în special următoarele elemente, care depind de natura produsului (instrument financiar sau depozit structurat):






  — | marja de licitație; |
| --- | --- | --- |

(g)

facilitatea cu care investitorii pot vinde instrumentul financiar în cauză sau cu care pot trece la un alt instrument financiar ori cu care se pot retrage dintr-un depozit structurat și costul aferent pentru aceștia, având în vedere în special următoarele elemente, care depind de natura produsului (instrument financiar sau depozit structurat):

—

marja de licitație;

| — | frecvența disponibilității tranzacționării; |
| --- | --- |

—

frecvența disponibilității tranzacționării;

| — | volumul emisiunilor și dimensiunea pieței secundare; |
| --- | --- |

—

volumul emisiunilor și dimensiunea pieței secundare;

| — | prezența sau absența furnizorilor de lichidități sau a formatorilor de piețe secundare; |
| --- | --- |

—

prezența sau absența furnizorilor de lichidități sau a formatorilor de piețe secundare;

| — | caracteristicile sistemului de tranzacționare; sau |
| --- | --- |

—

caracteristicile sistemului de tranzacționare; sau

| — | orice alte barierele la ieșire sau faptul că retragerea anticipată nu este permisă; |
| --- | --- |

—

orice alte barierele la ieșire sau faptul că retragerea anticipată nu este permisă;

| (h) | stabilirea prețului și costurile conexe ale depozitului structurat, instrumentului, activității sau practicii financiare, având în vedere în special:






  — | utilizarea unor tarife ascunse sau secundare; sau |
| --- | --- | --- |

(h)

stabilirea prețului și costurile conexe ale depozitului structurat, instrumentului, activității sau practicii financiare, având în vedere în special:

—

utilizarea unor tarife ascunse sau secundare; sau

| — | practicarea unor tarife care nu reflectă nivelul serviciilor furnizate; |
| --- | --- |

—

practicarea unor tarife care nu reflectă nivelul serviciilor furnizate;

| (i) | gradul de inovare a unui instrument financiar, a unui depozit structurat, a unei activități financiare sau a unei practici financiare, având în vedere în special:






  — | gradul de inovare legat de structura instrumentului financiar, a depozitului structurat, a activității financiare sau a practicii financiare, inclusiv încorporarea instrumentelor financiare derivate și declanșarea tranzacțiilor; |
| --- | --- | --- |

(i)

gradul de inovare a unui instrument financiar, a unui depozit structurat, a unei activități financiare sau a unei practici financiare, având în vedere în special:

—

gradul de inovare legat de structura instrumentului financiar, a depozitului structurat, a activității financiare sau a practicii financiare, inclusiv încorporarea instrumentelor financiare derivate și declanșarea tranzacțiilor;

| — | gradul de inovare legat de modelul de distribuție sau de lungimea lanțului de intermediere; |
| --- | --- |

—

gradul de inovare legat de modelul de distribuție sau de lungimea lanțului de intermediere;

| — | gradul de difuzare a inovării, inclusiv întrebarea dacă instrumentul financiar, depozitul structurat, activitatea financiară sau practica financiară este inovatoare pentru anumite categorii de clienți; |
| --- | --- |

—

gradul de difuzare a inovării, inclusiv întrebarea dacă instrumentul financiar, depozitul structurat, activitatea financiară sau practica financiară este inovatoare pentru anumite categorii de clienți;

| — | inovarea care implică un efect de levier; |
| --- | --- |

—

inovarea care implică un efect de levier;

| — | lipsa de transparență a titlului-suport; sau |
| --- | --- |

—

lipsa de transparență a titlului-suport; sau

| — | experiența anterioară de pe piață în ceea ce privește instrumente financiare, depozite structurate sau practici de vânzare similare; |
| --- | --- |

—

experiența anterioară de pe piață în ceea ce privește instrumente financiare, depozite structurate sau practici de vânzare similare;

| (j) | practicile de vânzare asociate instrumentului financiar sau depozitului structurat, având în vedere în special:






  — | canalele de comunicare și de distribuție utilizate; |
| --- | --- | --- |

(j)

practicile de vânzare asociate instrumentului financiar sau depozitului structurat, având în vedere în special:

—

canalele de comunicare și de distribuție utilizate;

| — | informațiile, marketingul sau alte materiale promoționale asociate investiției; |
| --- | --- |

—

informațiile, marketingul sau alte materiale promoționale asociate investiției;

| — | scopurile prezumate ale investiției; sau |
| --- | --- |

—

scopurile prezumate ale investiției; sau

| — | întrebarea dacă decizia de a cumpăra este o decizie secundară sau terțiară, ca urmare a unei achiziții anterioare; |
| --- | --- |

—

întrebarea dacă decizia de a cumpăra este o decizie secundară sau terțiară, ca urmare a unei achiziții anterioare;

| (k) | situația financiară și comercială a emitentului unui instrument financiar sau al unui depozit structurat, având în vedere în special:






  — | situația financiară a emitentului sau a eventualilor garanți; sau |
| --- | --- | --- |

(k)

situația financiară și comercială a emitentului unui instrument financiar sau al unui depozit structurat, având în vedere în special:

—

situația financiară a emitentului sau a eventualilor garanți; sau

| — | transparența situației comerciale a emitentului sau a garantului; |
| --- | --- |

—

transparența situației comerciale a emitentului sau a garantului;

| (l) | întrebarea dacă informațiile referitoare la un instrument financiar sau depozit structurat furnizate fie de producător, fie de distribuitori sunt insuficiente sau nefiabile, astfel încât participanții la piață cărora le este destinat instrumentul sau depozitul nu sunt în măsură să își formeze o părere în cunoștință de cauză, ținând seama de natura și tipul instrumentului financiar sau ale depozitului structurat; |
| --- | --- |

(l)

întrebarea dacă informațiile referitoare la un instrument financiar sau depozit structurat furnizate fie de producător, fie de distribuitori sunt insuficiente sau nefiabile, astfel încât participanții la piață cărora le este destinat instrumentul sau depozitul nu sunt în măsură să își formeze o părere în cunoștință de cauză, ținând seama de natura și tipul instrumentului financiar sau ale depozitului structurat;

| (m) | întrebarea dacă instrumentul, depozitul structurat, activitatea financiară sau practica financiară prezintă un risc ridicat pentru performanța tranzacțiilor încheiate de participanții sau de investitorii de pe piața relevantă; |
| --- | --- |

(m)

întrebarea dacă instrumentul, depozitul structurat, activitatea financiară sau practica financiară prezintă un risc ridicat pentru performanța tranzacțiilor încheiate de participanții sau de investitorii de pe piața relevantă;

| (n) | întrebarea dacă activitatea sau practica financiară ar compromite în mod semnificativ integritatea procesului de formare a prețurilor pe piața avută în vedere, astfel încât prețul sau valoarea instrumentului financiar sau a depozitului structurat nu ar mai fi determinată în conformitate cu forțele legitime de cerere și ofertă ale pieței sau participanții la piață nu s-ar mai putea baza pe prețurile practicate pe această piață sau pe volumele de tranzacționare pentru a lua decizii în ceea ce privește investițiile; |
| --- | --- |

(n)

întrebarea dacă activitatea sau practica financiară ar compromite în mod semnificativ integritatea procesului de formare a prețurilor pe piața avută în vedere, astfel încât prețul sau valoarea instrumentului financiar sau a depozitului structurat nu ar mai fi determinată în conformitate cu forțele legitime de cerere și ofertă ale pieței sau participanții la piață nu s-ar mai putea baza pe prețurile practicate pe această piață sau pe volumele de tranzacționare pentru a lua decizii în ceea ce privește investițiile;

| (o) | întrebarea dacă, din cauza instrumentului financiar, a depozitului structurat, a activității sau a practicii financiare, economia națională ar deveni vulnerabilă la riscuri; |
| --- | --- |

(o)

întrebarea dacă, din cauza instrumentului financiar, a depozitului structurat, a activității sau a practicii financiare, economia națională ar deveni vulnerabilă la riscuri;

| (p) | întrebarea dacă, având în vedere caracteristicile unui instrument financiar sau ale unui depozit structurat, acesta riscă în mod special să fie folosit în scopul infracțiunilor financiare și, în special, dacă aceste caracteristici ar putea eventual încuraja utilizarea instrumentului financiar sau a fondului structurat pentru:






  — | orice fraude sau înșelăciuni; |
| --- | --- | --- |

(p)

întrebarea dacă, având în vedere caracteristicile unui instrument financiar sau ale unui depozit structurat, acesta riscă în mod special să fie folosit în scopul infracțiunilor financiare și, în special, dacă aceste caracteristici ar putea eventual încuraja utilizarea instrumentului financiar sau a fondului structurat pentru:

—

orice fraude sau înșelăciuni;

| — | o conduită necorespunzătoare pe o piață financiară sau utilizarea necorespunzătoare a informațiilor referitoare la o piață financiară; |
| --- | --- |

—

o conduită necorespunzătoare pe o piață financiară sau utilizarea necorespunzătoare a informațiilor referitoare la o piață financiară;

| — | manipularea produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni; |
| --- | --- |

—

manipularea produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni;

| — | finanțarea terorismului; sau |
| --- | --- |

—

finanțarea terorismului; sau

| — | facilitarea spălării banilor; |
| --- | --- |

—

facilitarea spălării banilor;

| (q) | întrebarea dacă o activitate sau practică financiară prezintă un risc deosebit de ridicat pentru reziliența sau funcționarea ordonată a piețelor și a infrastructurilor acestora; |
| --- | --- |

(q)

întrebarea dacă o activitate sau practică financiară prezintă un risc deosebit de ridicat pentru reziliența sau funcționarea ordonată a piețelor și a infrastructurilor acestora;

| (r) | întrebarea dacă un instrument financiar, un depozit structurat, o activitate financiară sau o practică financiară ar putea conduce la o disparitate semnificativă și artificială între prețurile unui instrument financiar derivat și cele de pe piața-suport; |
| --- | --- |

(r)

întrebarea dacă un instrument financiar, un depozit structurat, o activitate financiară sau o practică financiară ar putea conduce la o disparitate semnificativă și artificială între prețurile unui instrument financiar derivat și cele de pe piața-suport;

| (s) | întrebarea dacă instrumentul financiar, depozitul structurat, activitatea financiară sau practica financiară prezintă un risc ridicat de perturbare a instituțiilor financiare considerate importante pentru sistemul financiar al statului membru de care aparține autoritatea competentă relevantă, ținând seama în special de strategia de acoperire împotriva riscurilor adoptată de instituțiile financiare în ceea ce privește emiterea de depozite structurate, inclusiv de evaluarea incorectă a garanției de capital la scadență sau de riscurile reputaționale la adresa instituțiilor financiare pe care le prezintă depozitul garantat, practica financiară sau activitatea financiară respectivă; |
| --- | --- |

(s)

întrebarea dacă instrumentul financiar, depozitul structurat, activitatea financiară sau practica financiară prezintă un risc ridicat de perturbare a instituțiilor financiare considerate importante pentru sistemul financiar al statului membru de care aparține autoritatea competentă relevantă, ținând seama în special de strategia de acoperire împotriva riscurilor adoptată de instituțiile financiare în ceea ce privește emiterea de depozite structurate, inclusiv de evaluarea incorectă a garanției de capital la scadență sau de riscurile reputaționale la adresa instituțiilor financiare pe care le prezintă depozitul garantat, practica financiară sau activitatea financiară respectivă;

| (t) | relevanța distribuirii instrumentului financiar sau a depozitului structurat ca sursă de finanțare pentru emitent sau pentru instituțiile financiare; |
| --- | --- |

(t)

relevanța distribuirii instrumentului financiar sau a depozitului structurat ca sursă de finanțare pentru emitent sau pentru instituțiile financiare;

| (u) | întrebarea dacă un instrument financiar, un depozit garantat, o activitate financiară sau o practică financiară prezintă riscuri deosebite pentru infrastructura pieței sau infrastructura sistemelor de plăți, inclusiv a sistemelor de tranzacționare, de compensare și de decontare; sau |
| --- | --- |

(u)

întrebarea dacă un instrument financiar, un depozit garantat, o activitate financiară sau o practică financiară prezintă riscuri deosebite pentru infrastructura pieței sau infrastructura sistemelor de plăți, inclusiv a sistemelor de tranzacționare, de compensare și de decontare; sau

| (v) | întrebarea dacă un instrument financiar, un depozit structurat, o activitate financiară sau o practică financiară ar pune în pericol încrederea investitorilor în sistemul financiar. |
| --- | --- |

(v)

întrebarea dacă un instrument financiar, un depozit structurat, o activitate financiară sau o practică financiară ar pune în pericol încrederea investitorilor în sistemul financiar.

SECȚIUNEA 2

Competențele privind administrarea pozițiilor

Articolul 22

Competențele ESMA privind administrarea pozițiilor

[Articolul 45 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 45 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, criteriile și factorii care determină existența unei amenințări la adresa funcționării ordonate și a integrității piețelor financiare – inclusiv în ceea ce privește piețele derivate pe mărfuri conform obiectivelor enumerate la articolul 57 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE și modalitățile de livrare a mărfurilor fizice – sau la adresa stabilității întregului sistem financiar din Uniune ori a unei părți din acesta sunt următorii:

| (a) | existența unor probleme grave de natură financiară, monetară sau bugetară care ar putea duce la instabilitatea financiară a unui stat membru sau a unei instituții financiare considerate importantă pentru sistemul financiar global, inclusiv instituții de credit, societăți de asigurare, furnizori de infrastructuri de piață și societăți de administrare a activelor care își desfășoară activitatea în cadrul Uniunii, în cazul în care aceste probleme ar putea amenința funcționarea ordonată și integritatea piețelor financiare sau stabilitatea sistemului financiar din Uniune; |
| --- | --- |

(a)

existența unor probleme grave de natură financiară, monetară sau bugetară care ar putea duce la instabilitatea financiară a unui stat membru sau a unei instituții financiare considerate importantă pentru sistemul financiar global, inclusiv instituții de credit, societăți de asigurare, furnizori de infrastructuri de piață și societăți de administrare a activelor care își desfășoară activitatea în cadrul Uniunii, în cazul în care aceste probleme ar putea amenința funcționarea ordonată și integritatea piețelor financiare sau stabilitatea sistemului financiar din Uniune;

| (b) | o acțiune de rating sau intrarea în stare de nerambursare a unui stat membru, a unei instituții de credit sau a unei alte instituții financiare considerate importantă pentru sistemul financiar global (cum e cazul societăților de asigurare, al furnizorilor de infrastructuri de piață și al societăților de administrare a activelor care își desfășoară activitatea în cadrul Uniunii) care generează sau este susceptibilă în mod rezonabil să genereze incertitudini serioase cu privire la solvabilitatea acestora; |
| --- | --- |

(b)

o acțiune de rating sau intrarea în stare de nerambursare a unui stat membru, a unei instituții de credit sau a unei alte instituții financiare considerate importantă pentru sistemul financiar global (cum e cazul societăților de asigurare, al furnizorilor de infrastructuri de piață și al societăților de administrare a activelor care își desfășoară activitatea în cadrul Uniunii) care generează sau este susceptibilă în mod rezonabil să genereze incertitudini serioase cu privire la solvabilitatea acestora;

| (c) | existența unor presiuni considerabile de vânzare sau o volatilitate neobișnuită care cauzează o spirală descendentă a oricărui instrument financiar legat de orice instituție de credit sau de orice alte instituții financiare considerate importante pentru sistemul financiar global (cum e cazul societăților de asigurare, al furnizorilor de infrastructuri de piață și al societăților de administrare a activelor care își desfășoară activitatea în cadrul Uniunii, precum și al emitenților suverani); |
| --- | --- |

(c)

existența unor presiuni considerabile de vânzare sau o volatilitate neobișnuită care cauzează o spirală descendentă a oricărui instrument financiar legat de orice instituție de credit sau de orice alte instituții financiare considerate importante pentru sistemul financiar global (cum e cazul societăților de asigurare, al furnizorilor de infrastructuri de piață și al societăților de administrare a activelor care își desfășoară activitatea în cadrul Uniunii, precum și al emitenților suverani);

| (d) | orice pagube cauzate structurilor fizice ale unor emitenți financiari importanți, ale infrastructurilor pieței, ale sistemelor de compensare și decontare sau ale autorităților competente care pot afecta semnificativ piețele, în special atunci când aceste pagube rezultă în urma unor catastrofe naturale sau atacuri teroriste; |
| --- | --- |

(d)

orice pagube cauzate structurilor fizice ale unor emitenți financiari importanți, ale infrastructurilor pieței, ale sistemelor de compensare și decontare sau ale autorităților competente care pot afecta semnificativ piețele, în special atunci când aceste pagube rezultă în urma unor catastrofe naturale sau atacuri teroriste;

| (e) | o perturbare a unui sistem de plăți sau a unui proces de decontare, în special în cazul în care aceasta este legată de operațiuni interbancare, care cauzează sau pot cauza neefectuarea plăților sau ale decontărilor sau întârzieri semnificative ale acestora în cadrul sistemelor de plată ale Uniunii, mai ales dacă acestea pot duce la propagarea unei crize financiare sau economice către o instituție de credit sau către alte instituții financiare considerate importante pentru sistemul financiar global (cum este cazul societăților de asigurare, al furnizorilor de infrastructuri de piață și al societăților de administrare a activelor) ori către un stat membru; |
| --- | --- |

(e)

o perturbare a unui sistem de plăți sau a unui proces de decontare, în special în cazul în care aceasta este legată de operațiuni interbancare, care cauzează sau pot cauza neefectuarea plăților sau ale decontărilor sau întârzieri semnificative ale acestora în cadrul sistemelor de plată ale Uniunii, mai ales dacă acestea pot duce la propagarea unei crize financiare sau economice către o instituție de credit sau către alte instituții financiare considerate importante pentru sistemul financiar global (cum este cazul societăților de asigurare, al furnizorilor de infrastructuri de piață și al societăților de administrare a activelor) ori către un stat membru;

| (f) | o scădere semnificativă și bruscă a ofertei pentru o marfă sau o creștere semnificativă și bruscă a cererii pentru o marfă care ar perturba echilibrul dintre cerere și ofertă; |
| --- | --- |

(f)

o scădere semnificativă și bruscă a ofertei pentru o marfă sau o creștere semnificativă și bruscă a cererii pentru o marfă care ar perturba echilibrul dintre cerere și ofertă;

| (g) | o poziție importantă pe o anumită marfă deținută de o persoană sau de mai multe persoane care acționează în mod concertat, în unul sau mai multe locuri de tranzacționare, prin intermediul unuia sau al mai multor membri ai pieței; |
| --- | --- |

(g)

o poziție importantă pe o anumită marfă deținută de o persoană sau de mai multe persoane care acționează în mod concertat, în unul sau mai multe locuri de tranzacționare, prin intermediul unuia sau al mai multor membri ai pieței;

| (h) | incapacitatea unui loc de tranzacționare de a-și exercita competențele de administrare a pozițiilor ca urmare a unui incident legat de continuitatea activității. |
| --- | --- |

(h)

incapacitatea unui loc de tranzacționare de a-și exercita competențele de administrare a pozițiilor ca urmare a unui incident legat de continuitatea activității.

(2)   În sensul articolului 45 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, criteriile și factorii care determină reducerea adecvată a unei poziții sau expuneri sunt următorii:

| (a) | natura deținătorului poziției (inclusiv producători, consumatori sau instituții financiare); |
| --- | --- |

(a)

natura deținătorului poziției (inclusiv producători, consumatori sau instituții financiare);

| (b) | scadența instrumentului financiar; |
| --- | --- |

(b)

scadența instrumentului financiar;

| (c) | dimensiunea poziției în raport cu dimensiunea pieței relevante a instrumentelor financiare derivate pe mărfuri; |
| --- | --- |

(c)

dimensiunea poziției în raport cu dimensiunea pieței relevante a instrumentelor financiare derivate pe mărfuri;

| (d) | dimensiunea poziției în raport cu dimensiunea pieței mărfii-suport; |
| --- | --- |

(d)

dimensiunea poziției în raport cu dimensiunea pieței mărfii-suport;

| (e) | direcția poziției (scurte sau lungi) și coeficientul delta sau intervalele delta; |
| --- | --- |

(e)

direcția poziției (scurte sau lungi) și coeficientul delta sau intervalele delta;

| (f) | scopul poziției, în special întrebarea dacă poziția are drept scop acoperirea împotriva riscurilor sau dacă este deținută pentru expunerea financiară; |
| --- | --- |

(f)

scopul poziției, în special întrebarea dacă poziția are drept scop acoperirea împotriva riscurilor sau dacă este deținută pentru expunerea financiară;

| (g) | experiența acumulată de deținătorul poziției în ceea ce privește deținerea de poziții de o anumită dimensiune sau în ceea ce privește livrarea sau primirea unei anumite mărfi; |
| --- | --- |

(g)

experiența acumulată de deținătorul poziției în ceea ce privește deținerea de poziții de o anumită dimensiune sau în ceea ce privește livrarea sau primirea unei anumite mărfi;

| (h) | celelalte poziții deținute de persoana respectivă pe piața-suport sau pe același instrument financiar derivat, dar cu scadențe diferite; |
| --- | --- |

(h)

celelalte poziții deținute de persoana respectivă pe piața-suport sau pe același instrument financiar derivat, dar cu scadențe diferite;

| (i) | lichiditatea pieței și impactul măsurii asupra altor participanți la piață; |
| --- | --- |

(i)

lichiditatea pieței și impactul măsurii asupra altor participanți la piață;

| (j) | metoda de livrare. |
| --- | --- |

(j)

metoda de livrare.

(3)   În sensul articolului 45 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, criteriile care specifică situațiile în care poate apărea riscul unui arbitraj de reglementare sunt următoarele:

| (a) | întrebarea dacă același contract este tranzacționat într-un alt loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră; |
| --- | --- |

(a)

întrebarea dacă același contract este tranzacționat într-un alt loc de tranzacționare sau pe o piață extrabursieră;

| (b) | întrebarea dacă un contract substanțial echivalent este tranzacționat într-un alt loc de tranzacționare/pe o altă piață extrabursieră (similar/ă și interconectat/ă, dar care nu a fost considerat/ă ca parte a acelorași poziții deschise fungibile); |
| --- | --- |

(b)

întrebarea dacă un contract substanțial echivalent este tranzacționat într-un alt loc de tranzacționare/pe o altă piață extrabursieră (similar/ă și interconectat/ă, dar care nu a fost considerat/ă ca parte a acelorași poziții deschise fungibile);

| (c) | efectele deciziei asupra pieței mărfii-suport; |
| --- | --- |

(c)

efectele deciziei asupra pieței mărfii-suport;

| (d) | efectele deciziei asupra piețelor și participanților care nu fac obiectul competențelor ESMA de administrare a pozițiilor; și |
| --- | --- |

(d)

efectele deciziei asupra piețelor și participanților care nu fac obiectul competențelor ESMA de administrare a pozițiilor; și

| (e) | efectul probabil asupra funcționării ordonate și integrității piețelor în lipsa intervenției ESMA. |
| --- | --- |

(e)

efectul probabil asupra funcționării ordonate și integrității piețelor în lipsa intervenției ESMA.

(4)   În sensul articolului 45 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, ESMA aplică criteriile și factorii prevăzuți la alineatul (1) din prezentul articol ținând seama de răspunsul la întrebarea dacă măsura avută în vedere răspunde lipsei de acțiuni din partea unei autorități competente sau unui risc suplimentar pe care autoritatea competentă nu îl poate contracara în mod corespunzător, în conformitate cu articolul 69 alineatul (2) litera (j) sau litera (o) din Directiva 2014/65/UE.

În sensul primului paragraf, se consideră că o autoritate competentă nu a acționat în cazul în care, pe baza competențelor care i-au fost conferite, aceasta dispune de suficiente competențe de reglementare pentru a aborda pe deplin amenințarea la momentul apariției acesteia fără a fi nevoie de asistență din partea oricărei alte autorități competente, însă nu ia măsuri în acest sens.

Se consideră că o autoritate competentă nu poate să contracareze o amenințare în mod corespunzător în cazul în care unul sau mai mulți dintre factorii menționați la articolul 45 alineatul (10) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 survin în jurisdicția autorității competente și în una sau mai multe alte jurisdicții.

CAPITOLUL VI

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 23

Dispoziții tranzitorii

(1)   Prin derogare de la articolul 5 alineatul (1), de la data intrării în vigoare a prezentului regulament și până la data aplicării acestuia, autoritățile competente efectuează evaluări privind lichiditatea și publică rezultatul evaluărilor respective, imediat după finalizarea lor, în conformitate cu următorul calendar:

| (a) | în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată care precede cu cel puțin zece săptămâni data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente publică rezultatul evaluărilor cel târziu cu patru săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată care precede cu cel puțin zece săptămâni data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente publică rezultatul evaluărilor cel târziu cu patru săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu zece săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie în ziua care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente publică rezultatul evaluărilor cel târziu la data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu zece săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie în ziua care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente publică rezultatul evaluărilor cel târziu la data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(2)   Evaluările menționate la alineatul (1) se realizează după cum urmează:

| (a) | în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată care precede cu cel puțin 16 săptămâni data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, evaluările se bazează pe datele disponibile pentru o perioadă de referință de 40 de săptămâni care începe cu 52 de săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată care precede cu cel puțin 16 săptămâni data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, evaluările se bazează pe datele disponibile pentru o perioadă de referință de 40 de săptămâni care începe cu 52 de săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu 16 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie cu 10 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, evaluările se bazează pe datele disponibile pentru primele patru săptămâni în care este tranzacționat instrumentul financiar; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu 16 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie cu 10 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, evaluările se bazează pe datele disponibile pentru primele patru săptămâni în care este tranzacționat instrumentul financiar;

| (c) | în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu zece săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie în ziua care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, evaluările se bazează pe tranzacțiile anterioare cu instrumentele financiare respective sau cu alte instrumente financiare considerate a avea caracteristici similare. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu zece săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie în ziua care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, evaluările se bazează pe tranzacțiile anterioare cu instrumentele financiare respective sau cu alte instrumente financiare considerate a avea caracteristici similare.

(3)   Autoritățile competente, operatorii de piață și firmele de investiții, inclusiv firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, utilizează informațiile publicate în conformitate cu alineatul (1) în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 înainte de data de 1 aprilie a anului care urmează datei de la care se aplică regulamentul menționat.

(4)   În timpul perioadei menționate la alineatul (3), autoritățile competente se asigură, în ceea ce privește instrumentele financiare menționate la alineatul (2) literele (b) și (c):

| (a) | că informațiile publicate în conformitate cu alineatul (1) sunt în continuare adecvate în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

că informațiile publicate în conformitate cu alineatul (1) sunt în continuare adecvate în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | că informațiile publicate în conformitate cu alineatul (1) sunt actualizate pe baza unei perioade de tranzacționare mai lungi și pe baza unui istoric al tranzacțiilor mai cuprinzător, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(b)

că informațiile publicate în conformitate cu alineatul (1) sunt actualizate pe baza unei perioade de tranzacționare mai lungi și pe baza unui istoric al tranzacțiilor mai cuprinzător, dacă este cazul.

Articolul 24

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Cu toate acestea, articolul 23 se aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 mai 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei din 28 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportarea tranzacțiilor către autoritățile competente (a se vedea pagina 449 din prezentul Jurnal Oficial).

4

(5)  Regulamentul delegat (UE) 2017/572 al Comisiei din 2 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la specificarea furnizării de date pretranzacționare și posttranzacționare și a nivelului de dezagregare a datelor (a se vedea pagina 142 din prezentul Jurnal Oficial).

5

(6)  Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei din 2 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor (a se vedea pagina 126 din prezentul Jurnal Oficial).

6

(7)  Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții în legătură cu acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare și la obligația de tranzacționare a anumitor acțiuni într-un loc de tranzacționare sau printr-un operator independent (a se vedea pagina 387 din prezentul Jurnal Oficial), tabelul 2 din anexa I.

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 privind vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit (JO L 86, 24.3.2012, p. 1).

8

(9)  Regulamentul delegat (UE) 2017/565 al Comisiei din 25 aprilie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele organizatorice și condițiile de funcționare aplicabile firmelor de investiții și termenii definiți în sensul directivei menționate (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

9

(10)  Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare cu privire la standarde tehnice de reglementare privind cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate (a se vedea pagina 229 din prezentul Jurnal Oficial).

10

(11)  Directiva 2014/49/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind schemele de garantare a depozitelor (JO L 173, 12.6.2014, p. 149).

11

---

ANEXĂ

Date care trebuie furnizate în scopul determinării existenței unei piețe lichide pentru acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă și certificate

Tabelul 1

Tabel al simbolurilor

| Simbol | Tip de date | Definiție |
| --- | --- | --- |
| {ALPHANUM-n} | Până la n caractere alfanumerice | Câmp ce permite introducerea unui text liber |
| {ISIN} | 12 caractere alfanumerice | Codul ISIN, astfel cum este definit în ISO 6166 |
| {MIC} | 4 caractere alfanumerice | Identificatorul pieței, astfel cum este definit în ISO 10383 |
| {DATEFORMAT} | Formatul datei ISO 8601 | Data trebuie prezentată în următorul format:
  AAAA-LL-ZZ. |
| {DECIMAL-n/m} | Număr zecimal de până la n cifre în total, din care până la m cifre pot fi cifre fracționare | Câmp numeric atât pentru valori pozitive, cât și negative.






  — | separatorul zecimal este „.” (punct); |

Simbol

Tip de date

Definiție

{ALPHANUM-n}

Până la n caractere alfanumerice

Câmp ce permite introducerea unui text liber

{ISIN}

12 caractere alfanumerice

Codul ISIN, astfel cum este definit în ISO 6166

{MIC}

4 caractere alfanumerice

Identificatorul pieței, astfel cum este definit în ISO 10383

{DATEFORMAT}

Formatul datei ISO 8601

Data trebuie prezentată în următorul format:

AAAA-LL-ZZ.

{DECIMAL-n/m}

Număr zecimal de până la n cifre în total, din care până la m cifre pot fi cifre fracționare

Câmp numeric atât pentru valori pozitive, cât și negative.

—

separatorul zecimal este „.” (punct);

| — | în fața numerelor negative se pune semnul „–” (minus); |
| --- | --- |

—

în fața numerelor negative se pune semnul „–” (minus);

| — | valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate |
| --- | --- |

—

valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate

Tabelul 2

Detalii ale datelor care trebuie furnizate în scopul determinării existenței unei piețe lichide pentru acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă și certificate

| # | Câmp | Detalii de raportat | Formatul și standardele de raportare |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Cod de identificare a instrumentului | Codul utilizat pentru a identifica instrumentul financiar | {ISIN} |
| 2 | Denumirea completă a instrumentului | Denumirea completă a instrumentului financiar | {ALPHANUM-350} |
| 3 | Loc de tranzacționare | Dacă este disponibil, codul MIC al locului de tranzacționare; în caz contrar, codul MIC operațional. | {MIC} |
| 4 | Identificator MiFIR | Identificarea instrumentelor financiare de capitaluri proprii | Acțiuni, astfel cum sunt menționate la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (a) din Directiva 2014/65/UE; |

#

Câmp

Detalii de raportat

Formatul și standardele de raportare

1

Cod de identificare a instrumentului

Codul utilizat pentru a identifica instrumentul financiar

{ISIN}

2

Denumirea completă a instrumentului

Denumirea completă a instrumentului financiar

{ALPHANUM-350}

3

Loc de tranzacționare

Dacă este disponibil, codul MIC al locului de tranzacționare; în caz contrar, codul MIC operațional.

{MIC}

4

Identificator MiFIR

Identificarea instrumentelor financiare de capitaluri proprii

Acțiuni, astfel cum sunt menționate la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (a) din Directiva 2014/65/UE;

| | Certificate de depozit, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 45 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

Certificate de depozit, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 45 din Directiva 2014/65/UE;

| | Fonduri tranzacționate la bursă, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 46 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

Fonduri tranzacționate la bursă, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 46 din Directiva 2014/65/UE;

| | Certificate, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) punctul 27 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. |
| --- | --- |

Certificate, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) punctul 27 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Instrumente financiare de capitaluri proprii:

| | „SHRS” = acțiuni |
| --- | --- |

„SHRS” = acțiuni

| | „ETFS” = fonduri tranzacționate la bursă |
| --- | --- |

„ETFS” = fonduri tranzacționate la bursă

| | „DPRS” = certificate de depozit |
| --- | --- |

„DPRS” = certificate de depozit

| | „CRFT” = certificate |
| --- | --- |

„CRFT” = certificate

5

Ziua raportării

Data pentru care se furnizează datele

Datele trebuie să fie furnizate cel puțin pentru următoarele date:

| — | cazul 1: ziua corespunzătoare „datei admiterii la tranzacționare sau datei primei tranzacționări”, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) litera (a); |
| --- | --- |

—

cazul 1: ziua corespunzătoare „datei admiterii la tranzacționare sau datei primei tranzacționări”, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) litera (a);

| — | cazul 2: ultima zi a perioadei de 4 săptămâni care începe la „data admiterii la tranzacționare sau la data primei tranzacționări”, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) litera (b) punctul (i); |
| --- | --- |

—

cazul 2: ultima zi a perioadei de 4 săptămâni care începe la „data admiterii la tranzacționare sau la data primei tranzacționări”, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) litera (b) punctul (i);

| — | cazul 3: ultima zi de tranzacționare din fiecare an calendaristic, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) litera (b) punctul (ii); |
| --- | --- |

—

cazul 3: ultima zi de tranzacționare din fiecare an calendaristic, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) litera (b) punctul (ii);

| — | cazul 4: ziua în care o operațiune corporativă este efectivă, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) litera (b) punctul (iii). |
| --- | --- |

—

cazul 4: ziua în care o operațiune corporativă este efectivă, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) litera (b) punctul (iii).

Pentru cazul 1 trebuie furnizate estimări pentru câmpurile 6-12, după caz.

{DATEFORMAT}

6

Numărul de instrumente aflate în circulație

Pentru acțiuni și certificate de depozit

Numărul total al instrumentelor aflate în circulație.

Pentru fonduri tranzacționate la bursă

Numărul de unități emise în vederea tranzacționării.

{DECIMAL-18/5}

7

Deținerile care depășesc 5 % din totalul drepturilor de vot

Exclusiv pentru acțiuni

Numărul total de acțiuni care corespund deținerilor ce depășesc 5 % din totalul drepturilor de vot ale emitentului, cu excepția cazului în care deținerile respective sunt ale unui organism de plasament colectiv sau ale unui fond de pensii.

Acest câmp se completează numai atunci când sunt disponibile informații efective.

{DECIMAL-18/5}

8

Prețul instrumentului

Exclusiv pentru acțiuni și certificate de depozit

Prețul instrumentului la sfârșitul zilei de raportare.

Prețul trebuie să fie exprimat în euro.

{DECIMAL-18//13}

9

Volumul emisiunii

Exclusiv pentru certificate

Volumul emisiunii certificatului exprimat în euro.

{DECIMAL-18/5}

10

Numărul de zile de tranzacționare din perioada vizată

Numărul total de zile de tranzacționare pentru care sunt furnizate datele.

{DECIMAL-18/5}

11

Valoarea totală a tranzacțiilor

Valoarea totală a tranzacțiilor din perioada vizată.

{DECIMAL-18/5}

12

Numărul total de tranzacții

Numărul total de tranzacții în perioada vizată.

{DECIMAL-18/5}

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/117 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/117

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/568 AL COMISIEI

din 24 mai 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare privind admiterea instrumentelor financiare la tranzacționare pe piețele reglementate

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 51 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | Valorile mobiliare ar trebui considerate liber negociabile numai dacă înainte de admiterea la tranzacționare nu există nicio restricție care să împiedice transferul respectivelor valori mobiliare într-un mod care ar interfera cu crearea unei piețe echitabile, ordonate și eficiente. |
| --- | --- |

(1)

Valorile mobiliare ar trebui considerate liber negociabile numai dacă înainte de admiterea la tranzacționare nu există nicio restricție care să împiedice transferul respectivelor valori mobiliare într-un mod care ar interfera cu crearea unei piețe echitabile, ordonate și eficiente.

| (2) | În cazul unei valori mobiliare în sensul Directivei 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), pentru admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată a unei valori mobiliare astfel cum este definită în Directiva 2014/65/UE este nevoie să existe suficiente informații disponibile public care să permite evaluarea respectivului instrument financiar, astfel încât acesta să poată face obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente. În plus, în cazul acțiunilor, acestea ar trebui să fie disponibile pentru distribuire către public în număr adecvat, iar în cazul instrumentelor financiare derivate securitizate ar trebui să existe mecanisme adecvate de decontare și livrare. |
| --- | --- |

(2)

În cazul unei valori mobiliare în sensul Directivei 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), pentru admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată a unei valori mobiliare astfel cum este definită în Directiva 2014/65/UE este nevoie să existe suficiente informații disponibile public care să permite evaluarea respectivului instrument financiar, astfel încât acesta să poată face obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente. În plus, în cazul acțiunilor, acestea ar trebui să fie disponibile pentru distribuire către public în număr adecvat, iar în cazul instrumentelor financiare derivate securitizate ar trebui să existe mecanisme adecvate de decontare și livrare.

| (3) | Ar trebui să se considere că valorile mobiliare care îndeplinesc cerințele pentru a fi admise în cadrul cotării oficiale în conformitate cu Directiva 2001/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) sunt liber negociabile și că acestea pot face obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente. |
| --- | --- |

(3)

Ar trebui să se considere că valorile mobiliare care îndeplinesc cerințele pentru a fi admise în cadrul cotării oficiale în conformitate cu Directiva 2001/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) sunt liber negociabile și că acestea pot face obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente.

| (4) | Admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată a unor unități emise de către organisme de plasament colectiv în valori mobiliare sau de către fonduri de investiții alternative nu ar trebui să permită evitarea dispozițiilor relevante ale Directivei 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) ori ale Directivei 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5). Prin urmare, este necesar ca operatori de piețe reglementate să verifice că unitățile admise la tranzacționare provin de la un organism de plasament colectiv care îndeplinește cerințele prevăzute de legislația sectorială relevantă. În cazul fondurilor tranzacționate la bursă, este necesar ca operatorii de piețe reglementate să se asigure că există în orice moment mecanisme adecvate de răscumpărare pentru investitori. |
| --- | --- |

(4)

Admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată a unor unități emise de către organisme de plasament colectiv în valori mobiliare sau de către fonduri de investiții alternative nu ar trebui să permită evitarea dispozițiilor relevante ale Directivei 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) ori ale Directivei 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5). Prin urmare, este necesar ca operatori de piețe reglementate să verifice că unitățile admise la tranzacționare provin de la un organism de plasament colectiv care îndeplinește cerințele prevăzute de legislația sectorială relevantă. În cazul fondurilor tranzacționate la bursă, este necesar ca operatorii de piețe reglementate să se asigure că există în orice moment mecanisme adecvate de răscumpărare pentru investitori.

| (5) | La admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată a instrumentelor financiare derivate menționate în secțiunea C punctele 4-10 din anexa I la Directiva 2014/65/UE ar trebui să se evalueze dacă sunt disponibile suficiente informații pentru evaluarea instrumentului financiar derivat și a instrumentului-suport, iar în cazul contractelor cu decontare fizică, dacă există proceduri adecvate de decontare și livrare. |
| --- | --- |

(5)

La admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată a instrumentelor financiare derivate menționate în secțiunea C punctele 4-10 din anexa I la Directiva 2014/65/UE ar trebui să se evalueze dacă sunt disponibile suficiente informații pentru evaluarea instrumentului financiar derivat și a instrumentului-suport, iar în cazul contractelor cu decontare fizică, dacă există proceduri adecvate de decontare și livrare.

| (6) | Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) impune anumite condiții referitoare la certificatele de emisii pentru a se asigura că acestea sunt liber negociabile și că fac obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente. Prin urmare, certificatele de emisii în sensul secțiunii C punctul 11 din anexa I la Directiva 2014/65/UE care sunt recunoscute a fi conforme cu cerințele Directivei 2003/87/CE ar trebui să fie eligibile pentru a fi admise la tranzacționare pe o piață reglementată, iar prezentul regulament nu ar trebui să mai impună alte cerințe. |
| --- | --- |

(6)

Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) impune anumite condiții referitoare la certificatele de emisii pentru a se asigura că acestea sunt liber negociabile și că fac obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente. Prin urmare, certificatele de emisii în sensul secțiunii C punctul 11 din anexa I la Directiva 2014/65/UE care sunt recunoscute a fi conforme cu cerințele Directivei 2003/87/CE ar trebui să fie eligibile pentru a fi admise la tranzacționare pe o piață reglementată, iar prezentul regulament nu ar trebui să mai impună alte cerințe.

| (7) | Modalitățile prevăzute de piețele reglementate pentru a verifica îndeplinirea de către emitenți a obligațiilor care le revin în temeiul dreptului Uniunii și pentru a facilita accesul la informații care au fost făcute publice în temeiul dreptului Uniunii ar trebui să includă obligațiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (7), în Directiva 2003/71/CE și în Directiva 2004/109/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (8), întrucât actele legislative respective conțin obligațiile de bază cele mai importante ale emitenților după admiterea inițială pe o piață reglementată. |
| --- | --- |

(7)

Modalitățile prevăzute de piețele reglementate pentru a verifica îndeplinirea de către emitenți a obligațiilor care le revin în temeiul dreptului Uniunii și pentru a facilita accesul la informații care au fost făcute publice în temeiul dreptului Uniunii ar trebui să includă obligațiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (7), în Directiva 2003/71/CE și în Directiva 2004/109/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (8), întrucât actele legislative respective conțin obligațiile de bază cele mai importante ale emitenților după admiterea inițială pe o piață reglementată.

| (8) | Piețele reglementate ar trebui să instituie proceduri, care să fie accesibile emitenților și publicului, pentru verificarea îndeplinirii de către emitenții de valori mobiliare a obligațiilor care le revin în temeiul dreptului Uniunii. Politica în materie ar trebui să asigure că verificarea conformității este eficientă, iar piața reglementată ar trebui să comunice emitenților obligațiile care le revin. |
| --- | --- |

(8)

Piețele reglementate ar trebui să instituie proceduri, care să fie accesibile emitenților și publicului, pentru verificarea îndeplinirii de către emitenții de valori mobiliare a obligațiilor care le revin în temeiul dreptului Uniunii. Politica în materie ar trebui să asigure că verificarea conformității este eficientă, iar piața reglementată ar trebui să comunice emitenților obligațiile care le revin.

| (9) | Piețele reglementate ar trebui să faciliteze accesul la informațiile publicate în condițiile stabilite prin dreptul Uniunii care sunt disponibile pentru membri și participanți prin proceduri care asigură un acces ușor, echitabil și nediscriminatoriu pentru toți membrii și participanții. Dreptul relevant al Uniunii în aceste scopuri include Directiva 2003/71/CE, Directiva 2004/109/CE, Regulamentul (UE) nr. 596/2014 și Regulamentul (UE) nr. 600/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului (9). Procedurile de acces ar trebui să asigure că membrii și participanții au acces în condiții egale la informațiile relevante care pot avea o influență asupra evaluării unui instrument financiar. |
| --- | --- |

(9)

Piețele reglementate ar trebui să faciliteze accesul la informațiile publicate în condițiile stabilite prin dreptul Uniunii care sunt disponibile pentru membri și participanți prin proceduri care asigură un acces ușor, echitabil și nediscriminatoriu pentru toți membrii și participanții. Dreptul relevant al Uniunii în aceste scopuri include Directiva 2003/71/CE, Directiva 2004/109/CE, Regulamentul (UE) nr. 596/2014 și Regulamentul (UE) nr. 600/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului (9). Procedurile de acces ar trebui să asigure că membrii și participanții au acces în condiții egale la informațiile relevante care pot avea o influență asupra evaluării unui instrument financiar.

| (10) | Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(10)

Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată.

| (11) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(11)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (12) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (10), |
| --- | --- |

(12)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (10),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile mobiliare liber negociabile

(1)   Se consideră că valorile mobiliare sunt liber negociabile dacă pot fi tranzacționate între părțile la o tranzacție și pot fi transferate ulterior fără restricții și dacă toate valorile mobiliare din aceeași categorie cu valoarea mobiliară în cauză sunt fungibile.

(2)   Valorile mobiliare care fac obiectul unei restricții privind transferul nu sunt considerate liber negociabile în sensul alineatului (1), cu excepția cazului în care restricția respectivă nu riscă să perturbe funcționarea pieței. Valorile mobiliare care nu sunt achitate integral pot fi considerate liber negociabile dacă s-au luat măsurile necesare pentru a se asigura că posibilitatea de a le negocia nu este restricționată și că informațiile corespunzătoare privind faptul că valorile mobiliare respective nu sunt achitate integral, precum și implicațiile acestei situații pentru acționari, sunt puse la dispoziția publicului.

Articolul 2

Valorile mobiliare – tranzacționarea echitabilă, ordonată și eficientă

(1)   Atunci când evaluează dacă o valoare mobiliară poate face obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente, piețele reglementate țin cont de informațiile în privința cărora Directiva 2003/71/CE prevede obligația de a fi pregătite sau de informații care sunt disponibile public în alte moduri, cum ar fi:

| (a) | informații financiare istorice; |
| --- | --- |

(a)

informații financiare istorice;

| (b) | informații despre emitent; |
| --- | --- |

(b)

informații despre emitent;

| (c) | informații care oferă o viziune de ansamblu asupra activităților pieței respective. |
| --- | --- |

(c)

informații care oferă o viziune de ansamblu asupra activităților pieței respective.

(2)   În plus față de dispozițiile alineatului (1), atunci când evaluează dacă o acțiune poate face obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente, piețele reglementate țin cont de distribuirea acțiunilor respective către public.

(3)   Atunci când evaluează dacă o valoare mobiliară menționată la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE poate face obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente, piața reglementată evaluează, în funcție de natura valorii mobiliare admise, respectarea următoarelor criterii:

| (a) | clauzele valorii mobiliare sunt clare, lipsite de echivoc și permit corelarea prețului valorii mobiliare cu prețul sau o altă măsură valorică a activului-suport; |
| --- | --- |

(a)

clauzele valorii mobiliare sunt clare, lipsite de echivoc și permit corelarea prețului valorii mobiliare cu prețul sau o altă măsură valorică a activului-suport;

| (b) | prețul sau o altă măsură valorică a activului-suport este fiabil și accesibil publicului; |
| --- | --- |

(b)

prețul sau o altă măsură valorică a activului-suport este fiabil și accesibil publicului;

| (c) | la dispoziția publicului se pun suficiente informații pe baza cărora să se poată evalua valoarea mobiliară respectivă; |
| --- | --- |

(c)

la dispoziția publicului se pun suficiente informații pe baza cărora să se poată evalua valoarea mobiliară respectivă;

| (d) | procedurile de determinare a prețului de decontare a valorii mobiliare asigură că prețul respectiv reflectă în mod corespunzător prețul sau o altă măsură valorică a activului-suport; |
| --- | --- |

(d)

procedurile de determinare a prețului de decontare a valorii mobiliare asigură că prețul respectiv reflectă în mod corespunzător prețul sau o altă măsură valorică a activului-suport;

| (e) | dacă decontarea valorii mobiliare necesită sau prevede posibilitatea livrării unei valori mobiliare-suport sau a unui activ-suport în locul decontării în numerar, există proceduri adecvate de decontare și livrare a activului-suport, precum și dispoziții corespunzătoare privind obținerea de informații relevante cu privire la acesta. |
| --- | --- |

(e)

dacă decontarea valorii mobiliare necesită sau prevede posibilitatea livrării unei valori mobiliare-suport sau a unui activ-suport în locul decontării în numerar, există proceduri adecvate de decontare și livrare a activului-suport, precum și dispoziții corespunzătoare privind obținerea de informații relevante cu privire la acesta.

Articolul 3

Valori mobiliare – cotarea oficială

Se consideră că o valoare mobiliară care este cotată oficial în conformitate cu Directiva 2001/34/CE și a cărei cotare nu este suspendată este liber negociabilă și că aceasta poate face obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente.

Articolul 4

Unități și acțiuni ale organismelor de plasament colectiv

(1)   Atunci când admit la tranzacționare unități sau acțiuni ale unui organism de plasament colectiv, piețele reglementate se asigură că respectivele unități sau acțiuni sunt acceptate la tranzacționare în statul membru în care sunt situate piețele respective.

(2)   Atunci când evaluează dacă unitățile sau acțiunile unui organism deschis de plasament colectiv pot face obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente, piețele reglementate țin seama de următoarele aspecte:

| (a) | distribuirea unităților sau a acțiunilor respective către public; |
| --- | --- |

(a)

distribuirea unităților sau a acțiunilor respective către public;

| (b) | dacă există mecanisme adecvate de formare a pieței sau dacă societatea de administrare a organismului pune la dispoziția investitorilor mecanisme alternative adecvate de răscumpărare a unităților sau a acțiunilor; |
| --- | --- |

(b)

dacă există mecanisme adecvate de formare a pieței sau dacă societatea de administrare a organismului pune la dispoziția investitorilor mecanisme alternative adecvate de răscumpărare a unităților sau a acțiunilor;

| (c) | în cazul fondurilor tranzacționate la bursă, dacă sunt puse la dispoziția investitorilor, pe lângă mecanisme de formare a pieței, și mecanisme alternative adecvate de răscumpărare a unităților sau a acțiunilor, cel puțin în cazurile în care valoarea unităților sau a acțiunilor variază în mod semnificativ față de valoarea activului net; |
| --- | --- |

(c)

în cazul fondurilor tranzacționate la bursă, dacă sunt puse la dispoziția investitorilor, pe lângă mecanisme de formare a pieței, și mecanisme alternative adecvate de răscumpărare a unităților sau a acțiunilor, cel puțin în cazurile în care valoarea unităților sau a acțiunilor variază în mod semnificativ față de valoarea activului net;

| (d) | dacă investitorii sunt informați cu un grad suficient de transparență cu privire la valoarea unităților sau a acțiunilor, prin publicarea periodică a valorii activului net. |
| --- | --- |

(d)

dacă investitorii sunt informați cu un grad suficient de transparență cu privire la valoarea unităților sau a acțiunilor, prin publicarea periodică a valorii activului net.

(3)   Atunci când evaluează dacă unitățile sau acțiunile unui organism închis de plasament colectiv pot face obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente, piețele reglementate țin seama de următoarele aspecte:

| (a) | distribuirea unităților sau a acțiunilor respective către public; |
| --- | --- |

(a)

distribuirea unităților sau a acțiunilor respective către public;

| (b) | dacă investitorii sunt informați cu un grad suficient de transparență cu privire la valoarea unităților sau a acțiunilor, fie prin publicarea de informații privind strategia de investiții a fondului, fie prin publicarea periodică a valorii activului net. |
| --- | --- |

(b)

dacă investitorii sunt informați cu un grad suficient de transparență cu privire la valoarea unităților sau a acțiunilor, fie prin publicarea de informații privind strategia de investiții a fondului, fie prin publicarea periodică a valorii activului net.

Articolul 5

Instrumente financiare derivate

(1)   Atunci când evaluează dacă un instrument financiar menționat în secțiunea C punctele 4-10 din anexa I la Directiva 2014/65/UE poate face obiectul unei tranzacționări echitabile, ordonate și eficiente, piața reglementată evaluează respectarea următoarelor condiții:

| (a) | clauzele contractului privind instrumentul financiar sunt clare și lipsite de echivoc și permit corelarea prețului instrumentului financiar cu prețul sau cu o altă măsură valorică a activului-suport; |
| --- | --- |

(a)

clauzele contractului privind instrumentul financiar sunt clare și lipsite de echivoc și permit corelarea prețului instrumentului financiar cu prețul sau cu o altă măsură valorică a activului-suport;

| (b) | prețul sau o altă măsură valorică a activului-suport este fiabil și accesibil publicului; |
| --- | --- |

(b)

prețul sau o altă măsură valorică a activului-suport este fiabil și accesibil publicului;

| (c) | la dispoziția publicului se pun suficiente informații pe baza cărora să se poată evalua instrumentul derivat respectiv; |
| --- | --- |

(c)

la dispoziția publicului se pun suficiente informații pe baza cărora să se poată evalua instrumentul derivat respectiv;

| (d) | procedurile de determinare a prețului de decontare a contractului asigură că prețul reflectă în mod corespunzător prețul sau o altă măsură valorică a activului-suport; |
| --- | --- |

(d)

procedurile de determinare a prețului de decontare a contractului asigură că prețul reflectă în mod corespunzător prețul sau o altă măsură valorică a activului-suport;

| (e) | dacă decontarea instrumentului derivat necesită sau prevede posibilitatea livrării unei valori mobiliare-suport sau a unui activ-suport în locul decontării în numerar, există mecanisme adecvate care să permită participanților la piață să obțină informații relevante cu privire la activul-suport respectiv, precum și proceduri adecvate de decontare și livrare a activului-suport. |
| --- | --- |

(e)

dacă decontarea instrumentului derivat necesită sau prevede posibilitatea livrării unei valori mobiliare-suport sau a unui activ-suport în locul decontării în numerar, există mecanisme adecvate care să permită participanților la piață să obțină informații relevante cu privire la activul-suport respectiv, precum și proceduri adecvate de decontare și livrare a activului-suport.

(2)   Alineatul (1) litera (b) din prezentul articol nu se aplică instrumentelor financiare menționate la punctele 5, 6, 7 și 10 din secțiunea C a anexei I la Directiva 2014/65/UE dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | este probabil ca în contractul de instituire a instrumentului financiar să fie prevăzut un mijloc prin care să se comunice pieței sau prin care să se permită pieței să evalueze prețul ori altă măsură valorică a activului-suport, dacă prețul sau o altă măsură valorică nu este disponibil publicului prin alte modalități; |
| --- | --- |

(a)

este probabil ca în contractul de instituire a instrumentului financiar să fie prevăzut un mijloc prin care să se comunice pieței sau prin care să se permită pieței să evalueze prețul ori altă măsură valorică a activului-suport, dacă prețul sau o altă măsură valorică nu este disponibil publicului prin alte modalități;

| (b) | piața reglementată asigură existența unor mecanisme adecvate de supraveghere pentru a monitoriza tranzacționarea și decontarea instrumentelor financiare în cauză; |
| --- | --- |

(b)

piața reglementată asigură existența unor mecanisme adecvate de supraveghere pentru a monitoriza tranzacționarea și decontarea instrumentelor financiare în cauză;

| (c) | piața reglementată se asigură că decontarea și livrarea, indiferent dacă este vorba de livrare fizică sau de decontare în numerar, pot fi realizate în conformitate cu clauzele contractuale privind instrumentele financiare în cauză. |
| --- | --- |

(c)

piața reglementată se asigură că decontarea și livrarea, indiferent dacă este vorba de livrare fizică sau de decontare în numerar, pot fi realizate în conformitate cu clauzele contractuale privind instrumentele financiare în cauză.

Articolul 6

Certificatele de emisii

Certificatele de emisii menționate în secțiunea C punctul 11 din anexa I la Directiva 2014/65/UE care sunt recunoscute a fi conforme cu cerințele Directivei 2003/87/CE sunt eligibile pentru a fi admise la tranzacționare pe o piață reglementată, fără a fi impuse alte cerințe.

Articolul 7

Verificarea obligațiilor emitenților

(1)   Piețele reglementate adoptă și publică pe propriile site-uri web proceduri privind verificarea îndeplinirii de către emitenții de valori mobiliare a obligațiilor care le revin în temeiul dreptului Uniunii.

(2)   Piețele reglementate se asigură că respectarea obligațiilor menționate la alineatul (1) este verificată efectiv în conformitate cu natura obligației care face obiectul analizei, ținând cont de sarcinile de supraveghere efectuate de autoritățile competente relevante.

(3)   Piețele reglementate se asigură că procedurile menționate la alineatul (1) descriu:

| (a) | procedurile utilizate de piețele reglementate pentru a obține rezultatul prevăzut la alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

procedurile utilizate de piețele reglementate pentru a obține rezultatul prevăzut la alineatul (1);

| (b) | modul în care un emitent poate demonstra cel mai bine pieței reglementate respectarea obligațiilor menționate la alineatul (1). |
| --- | --- |

(b)

modul în care un emitent poate demonstra cel mai bine pieței reglementate respectarea obligațiilor menționate la alineatul (1).

(4)   Piețele reglementate se asigură că emitenților li se aduc la cunoștință obligațiile menționate la alineatul (1) atunci când o valoare mobiliară a acestora este admisă la tranzacționare, precum și la cererea emitenților.

Articolul 8

Facilitarea accesului la informații

Piețele reglementate dispun de proceduri ușor accesibile, gratuite și disponibile public pe siteurile lor web pentru a facilita accesul membrilor sau participanților lor la informațiile care au fost făcute publice în conformitate cu dreptul Uniunii.

Articolul 9

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la data care figurează la articolul 93 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 2014/65/UE.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 mai 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 345, 31.12.2003, p. 64).

2

(3)  Directiva 2001/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 mai 2001 privind admiterea valorilor mobiliare la cota oficială a unei burse de valori și informațiile care trebuie publicate cu privire la aceste valori mobiliare (JO L 184, 6.7.2001, p. 1).

3

(4)  Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).

4

(5)  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010 (JO L 174, 1.7.2011, p. 1).

5

(6)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (JO L 173, 12.6.2014, p. 1).

7

(8)  Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 390, 31.12.2004, p. 38).

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

10

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/122 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/122

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/569 AL COMISIEI

din 24 mai 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la suspendarea și retragerea de la tranzacționare a instrumentelor financiare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 32 alineatul (2) al zecelea paragraf și articolul 52 alineatul (2) al zecelea paragraf,

întrucât:

| (1) | Obiectivul suspendării sau retragerii de la tranzacționare a unui instrument financiar nu va fi atins în unele cazuri decât dacă un instrument financiar derivat de tipurile menționate la punctele 4-10 din secțiunea C a anexei I la Directiva 2014/65/UE care este legat de instrumentul financiar în cauză sau care face trimitere la acesta este la rândul său suspendat sau retras de la tranzacționare. |
| --- | --- |

(1)

Obiectivul suspendării sau retragerii de la tranzacționare a unui instrument financiar nu va fi atins în unele cazuri decât dacă un instrument financiar derivat de tipurile menționate la punctele 4-10 din secțiunea C a anexei I la Directiva 2014/65/UE care este legat de instrumentul financiar în cauză sau care face trimitere la acesta este la rândul său suspendat sau retras de la tranzacționare.

| (2) | Pentru a stabili cazurile în care legătura este de așa natură încât trebuie suspendate sau retrase de la tranzacționare instrumentele financiare derivate conexe instrumentelor financiare în cauză, ar trebui să se ia în considerare cât de puternică este legătura dintre instrumentul financiar derivat și instrumentul financiar care a fost suspendat sau retras de la tranzacționare. În acest sens, ar trebui făcută o distincție între un instrument financiar derivat în cazul căruia formarea prețului sau valoarea depinde de prețul sau de valoarea unui singur instrument financiar suport și un instrument financiar derivat al cărui preț sau a cărui valoare depinde de mai multe elemente pe baza cărora se stabilește prețul, de exemplu instrumentele financiare derivate legate de un indice sau de un coș de instrumente financiare. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a stabili cazurile în care legătura este de așa natură încât trebuie suspendate sau retrase de la tranzacționare instrumentele financiare derivate conexe instrumentelor financiare în cauză, ar trebui să se ia în considerare cât de puternică este legătura dintre instrumentul financiar derivat și instrumentul financiar care a fost suspendat sau retras de la tranzacționare. În acest sens, ar trebui făcută o distincție între un instrument financiar derivat în cazul căruia formarea prețului sau valoarea depinde de prețul sau de valoarea unui singur instrument financiar suport și un instrument financiar derivat al cărui preț sau a cărui valoare depinde de mai multe elemente pe baza cărora se stabilește prețul, de exemplu instrumentele financiare derivate legate de un indice sau de un coș de instrumente financiare.

| (3) | Incapacitatea de a stabili în mod corect prețul instrumentelor financiare derivate conexe, ce duce la o piață neordonată, ar trebui să fie considerată cea mai mare atunci când instrumentul financiar derivat este legat de un singur instrument financiar sau face trimitere la un singur instrument financiar. Atunci când instrumentul financiar derivat este legat de sau face trimitere la un coș de instrumente financiare sau la un indice din care instrumentul financiar suspendat reprezintă doar o parte, capacitatea participanților la piață de a stabili prețul corect este mai puțin afectată. Astfel, la analiza obiectivului general de suspendare sau retragere, ar trebui luate în considerare caracteristicile legăturii dintre instrumentul financiar derivat și instrumentul financiar suport. |
| --- | --- |

(3)

Incapacitatea de a stabili în mod corect prețul instrumentelor financiare derivate conexe, ce duce la o piață neordonată, ar trebui să fie considerată cea mai mare atunci când instrumentul financiar derivat este legat de un singur instrument financiar sau face trimitere la un singur instrument financiar. Atunci când instrumentul financiar derivat este legat de sau face trimitere la un coș de instrumente financiare sau la un indice din care instrumentul financiar suspendat reprezintă doar o parte, capacitatea participanților la piață de a stabili prețul corect este mai puțin afectată. Astfel, la analiza obiectivului general de suspendare sau retragere, ar trebui luate în considerare caracteristicile legăturii dintre instrumentul financiar derivat și instrumentul financiar suport.

| (4) | Ar trebui să se țină seama de faptul că un operator de piață trebuie să asigure pe piața sa o tranzacționare echitabilă, ordonată și eficientă. În afara domeniului de aplicare al prezentului regulament, un operator de piață va trebui să analizeze dacă suspendarea sau retragerea de la tranzacționare a instrumentului financiar suport pune în pericol tranzacționarea echitabilă și ordonată a instrumentului financiar derivat în locul său de tranzacționare, trebuind inclusiv să ia din proprie inițiativă măsuri adecvate, precum suspendarea sau retragerea de la tranzacționare a instrumentelor financiare derivate legate de instrumentele financiare în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Ar trebui să se țină seama de faptul că un operator de piață trebuie să asigure pe piața sa o tranzacționare echitabilă, ordonată și eficientă. În afara domeniului de aplicare al prezentului regulament, un operator de piață va trebui să analizeze dacă suspendarea sau retragerea de la tranzacționare a instrumentului financiar suport pune în pericol tranzacționarea echitabilă și ordonată a instrumentului financiar derivat în locul său de tranzacționare, trebuind inclusiv să ia din proprie inițiativă măsuri adecvate, precum suspendarea sau retragerea de la tranzacționare a instrumentelor financiare derivate legate de instrumentele financiare în cauză.

| (5) | Articolul 32 alineatul (2) și articolul 52 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE ar trebui aplicate în mod consecvent diferitelor tipuri de locuri de tranzacționare. Dispozițiile prevăzute la articolele respective sunt strâns legate între ele, dat fiind că precizează suspendările și retragerile de la tranzacționare aferente diferitelor tipuri de locuri de tranzacționare. Pentru a asigura aplicarea consecventă a acestor dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a oferi o imagine cuprinzătoare părților interesate, în special celor care fac obiectul obligațiilor, este necesar să se consolideze standardele tehnice de reglementare elaborate în temeiul articolului 32 alineatul (2) și al articolului 52 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE într-un singur regulament. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 32 alineatul (2) și articolul 52 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE ar trebui aplicate în mod consecvent diferitelor tipuri de locuri de tranzacționare. Dispozițiile prevăzute la articolele respective sunt strâns legate între ele, dat fiind că precizează suspendările și retragerile de la tranzacționare aferente diferitelor tipuri de locuri de tranzacționare. Pentru a asigura aplicarea consecventă a acestor dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a oferi o imagine cuprinzătoare părților interesate, în special celor care fac obiectul obligațiilor, este necesar să se consolideze standardele tehnice de reglementare elaborate în temeiul articolului 32 alineatul (2) și al articolului 52 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE într-un singur regulament.

| (6) | Din motive de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(6)

Din motive de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată.

| (7) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(7)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (8) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(8)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Legătura dintre un instrument financiar derivat care este legat de un instrument financiar suspendat sau retras de la tranzacționare sau care face trimitere la un astfel de instrument și instrumentul financiar inițial

Un operator al unei piețe reglementate și o firmă de investiții sau un operator de piață care exploatează un sistem multilateral de tranzacționare (MTF) sau un sistem organizat de tranzacționare (OTF) suspendă sau retrage de la tranzacționare un instrument financiar derivat menționat la punctele 4-10 din secțiunea C a anexei I la Directiva 2014/65/UE atunci când instrumentul financiar derivat în cauză este legat de un singur instrument financiar sau face trimitere la un singur instrument financiar, iar acesta din urmă a fost suspendat sau retras de la tranzacționare.

Articolul 2

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 mai 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/124 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/124

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/570 AL COMISIEI

din 26 mai 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru determinarea condițiilor în care o piață este semnificativă din punctul de vedere al lichidității în vederea notificării unei întreruperi temporare a tranzacționării

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 48 alineatul (12) litera (e),

întrucât:

| (1) | Este necesar să se clarifice care piețe reglementate ar trebui considerate semnificative din punctul de vedere al lichidității pentru fiecare tip de instrument financiar, astfel încât respectivele piețe să dispună de sisteme și proceduri adecvate de notificare a autorităților competente cu privire la întreruperea temporară a tranzacționării. |
| --- | --- |

(1)

Este necesar să se clarifice care piețe reglementate ar trebui considerate semnificative din punctul de vedere al lichidității pentru fiecare tip de instrument financiar, astfel încât respectivele piețe să dispună de sisteme și proceduri adecvate de notificare a autorităților competente cu privire la întreruperea temporară a tranzacționării.

| (2) | Directiva 2014/65/UE extinde cerințele referitoare la întreruperea tranzacționării la sistemele multilaterale de tranzacționare și la sistemele organizate de tranzacționare. De aceea, este important să se asigure faptul că instrumentele financiare tranzacționate în locurile respective intră, de asemenea, în sfera acestor standarde tehnice de reglementare. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2014/65/UE extinde cerințele referitoare la întreruperea tranzacționării la sistemele multilaterale de tranzacționare și la sistemele organizate de tranzacționare. De aceea, este important să se asigure faptul că instrumentele financiare tranzacționate în locurile respective intră, de asemenea, în sfera acestor standarde tehnice de reglementare.

| (3) | Este important să se asigure aplicarea proporțională a cerinței de notificare. După ce a primit o notificare privind întreruperea temporară a tranzacționării, autoritatea competentă are obligația de a evalua dacă notificarea respectivă urmează să fie diseminată restului pieței și de a coordona, atunci când este necesar, un răspuns la nivelul întregii piețe. În scopul de a limita sarcina administrativă pentru locurile de tranzacționare, numai locurile de tranzacționare care au potențialul cel mai mare de a avea un impact la nivelul întregii piețe atunci când se întrerupe tranzacționarea ar trebui să fie supuse obligației de notificare. |
| --- | --- |

(3)

Este important să se asigure aplicarea proporțională a cerinței de notificare. După ce a primit o notificare privind întreruperea temporară a tranzacționării, autoritatea competentă are obligația de a evalua dacă notificarea respectivă urmează să fie diseminată restului pieței și de a coordona, atunci când este necesar, un răspuns la nivelul întregii piețe. În scopul de a limita sarcina administrativă pentru locurile de tranzacționare, numai locurile de tranzacționare care au potențialul cel mai mare de a avea un impact la nivelul întregii piețe atunci când se întrerupe tranzacționarea ar trebui să fie supuse obligației de notificare.

| (4) | În cazul instrumentelor financiare de capitaluri proprii sau asimilabile instrumentelor financiare de capitaluri proprii, piața semnificativă din punctul de vedere al lichidității ar trebui să fie locul de tranzacționare unde se înregistrează cel mai mare volum de tranzacții din Uniune cu instrumentul financiar vizat, dat fiind că locul de tranzacționare respectiv are potențialul cel mai mare de a avea un impact la nivelul întregii piețe atunci când se întrerupe tranzacționarea. |
| --- | --- |

(4)

În cazul instrumentelor financiare de capitaluri proprii sau asimilabile instrumentelor financiare de capitaluri proprii, piața semnificativă din punctul de vedere al lichidității ar trebui să fie locul de tranzacționare unde se înregistrează cel mai mare volum de tranzacții din Uniune cu instrumentul financiar vizat, dat fiind că locul de tranzacționare respectiv are potențialul cel mai mare de a avea un impact la nivelul întregii piețe atunci când se întrerupe tranzacționarea.

| (5) | În cazul altor instrumente financiare decât cele de capitaluri proprii, piața semnificativă din punctul de vedere al lichidității ar trebui să fie piața reglementată pe care instrumentul financiar vizat a fost admis pentru prima dată la tranzacționare. Dacă instrumentul financiar altul decât cel de capitaluri proprii nu este admis la tranzacționare pe o piață reglementată, piața semnificativă din punctul de vedere al lichidității ar trebui să fie locul de tranzacționare în care acesta a fost tranzacționat pentru prima dată. Acest lucru ar trebui să asigure certitudine pentru o gamă de instrumente financiare complexe, stabilind un punct de referință simplu la locul de tranzacționare asupra căruia evenimentele au un impact important din punctul de vedere al lichidității pe alte piețe care tranzacționează același instrument financiar, de regulă din cauza ponderii însemnate în ceea ce privește volumele executate cu acel instrument în locul de tranzacționare respectiv. |
| --- | --- |

(5)

În cazul altor instrumente financiare decât cele de capitaluri proprii, piața semnificativă din punctul de vedere al lichidității ar trebui să fie piața reglementată pe care instrumentul financiar vizat a fost admis pentru prima dată la tranzacționare. Dacă instrumentul financiar altul decât cel de capitaluri proprii nu este admis la tranzacționare pe o piață reglementată, piața semnificativă din punctul de vedere al lichidității ar trebui să fie locul de tranzacționare în care acesta a fost tranzacționat pentru prima dată. Acest lucru ar trebui să asigure certitudine pentru o gamă de instrumente financiare complexe, stabilind un punct de referință simplu la locul de tranzacționare asupra căruia evenimentele au un impact important din punctul de vedere al lichidității pe alte piețe care tranzacționează același instrument financiar, de regulă din cauza ponderii însemnate în ceea ce privește volumele executate cu acel instrument în locul de tranzacționare respectiv.

| (6) | Din motive de coerență și în scopul de a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(6)

Din motive de coerență și în scopul de a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (7) | Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(7)

Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Piața semnificativă din punctul de vedere al lichidității

În sensul articolului 48 alineatul (5) al doilea paragraf din Directiva 2014/65/UE, piața semnificativă din punctul de vedere al lichidității este considerată a fi:

| (a) | în ceea ce privește acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare, locul de tranzacționare care este piața cea mai pertinentă din punctul de vedere al lichidității pentru instrumentul prevăzut la articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei (3); |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare, locul de tranzacționare care este piața cea mai pertinentă din punctul de vedere al lichidității pentru instrumentul prevăzut la articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei (3);

3

| (b) | în ceea ce privește alte instrumente financiare decât cele prevăzute la litera (a), care sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată, piața reglementată pe care instrumentul financiar a fost admis pentru prima dată la tranzacționare; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește alte instrumente financiare decât cele prevăzute la litera (a), care sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată, piața reglementată pe care instrumentul financiar a fost admis pentru prima dată la tranzacționare;

| (c) | în ceea ce privește alte instrumente financiare decât cele prevăzute la litera (a), care nu sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată, locul de tranzacționare în care instrumentul financiar a fost tranzacționat pentru prima dată. |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește alte instrumente financiare decât cele prevăzute la litera (a), care nu sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată, locul de tranzacționare în care instrumentul financiar a fost tranzacționat pentru prima dată.

Articolul 2

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament se aplică de la data menționată mai întâi la articolul 93 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 2014/65/UE.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 mai 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții în legătură cu acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare și la obligația de tranzacționare a anumitor acțiuni într-un loc de tranzacționare sau printr-un operator independent (a se vedea pagina 387 din prezentul Jurnal Oficial).

3

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/126 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/126

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/571 AL COMISIEI

din 2 iunie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 61 alineatul (4), articolul 64 alineatul (6), articolul 64 alineatul (8), articolul 65 alineatul (6), articolul 65 alineatul (8) și articolul 66 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Directiva 2014/65/UE, furnizorii de servicii de raportare a datelor reglementează trei tipuri diferite de entități: mecanismele de raportare aprobate (Approved Reporting Mechanisms, ARM), mecanismele de publicare aprobate (Approved Publication Arrangements, APA) și furnizorii de sisteme centralizate de raportare (Consolidated Tape Providers, CTP). Deși aceste tipuri de entități desfășoară activități diferite, Directiva 2014/65/UE prevede un proces de autorizare similar pentru toate aceste entități. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Directiva 2014/65/UE, furnizorii de servicii de raportare a datelor reglementează trei tipuri diferite de entități: mecanismele de raportare aprobate (Approved Reporting Mechanisms, ARM), mecanismele de publicare aprobate (Approved Publication Arrangements, APA) și furnizorii de sisteme centralizate de raportare (Consolidated Tape Providers, CTP). Deși aceste tipuri de entități desfășoară activități diferite, Directiva 2014/65/UE prevede un proces de autorizare similar pentru toate aceste entități.

| (2) | Un solicitant care dorește o autorizație pentru a funcționa în calitate de furnizor de servicii de raportare a datelor ar trebui să furnizeze în cererea sa de autorizare un program de activitate și o organigramă. Organigrama ar trebui să identifice persoanele responsabile pentru diferitele activități, pentru a permite autorității competente să evalueze dacă furnizorul de servicii de raportare a datelor dispune de suficiente resurse umane și capacități de supraveghere a activității sale. Organigrama ar trebui nu numai să acopere domeniul de aplicare al serviciilor de raportare a datelor, ci și să includă orice alte servicii pe care entitatea le oferă, deoarece acest lucru ar putea scoate în evidență domenii care ar risca să afecteze independența furnizorului de servicii de raportare a datelor și să genereze un conflict de interese. Un solicitant care dorește o autorizație pentru a funcționa în calitate de furnizor de servicii de raportare a datelor ar trebui, de asemenea, să prezinte informații privind componența, funcționarea și independența organismelor sale de conducere, pentru a permite autorităților competente să evalueze dacă politicile, procedurile și structura de guvernanță corporativă asigură independența furnizorului de servicii de raportare a datelor și evitarea conflictelor de interese. |
| --- | --- |

(2)

Un solicitant care dorește o autorizație pentru a funcționa în calitate de furnizor de servicii de raportare a datelor ar trebui să furnizeze în cererea sa de autorizare un program de activitate și o organigramă. Organigrama ar trebui să identifice persoanele responsabile pentru diferitele activități, pentru a permite autorității competente să evalueze dacă furnizorul de servicii de raportare a datelor dispune de suficiente resurse umane și capacități de supraveghere a activității sale. Organigrama ar trebui nu numai să acopere domeniul de aplicare al serviciilor de raportare a datelor, ci și să includă orice alte servicii pe care entitatea le oferă, deoarece acest lucru ar putea scoate în evidență domenii care ar risca să afecteze independența furnizorului de servicii de raportare a datelor și să genereze un conflict de interese. Un solicitant care dorește o autorizație pentru a funcționa în calitate de furnizor de servicii de raportare a datelor ar trebui, de asemenea, să prezinte informații privind componența, funcționarea și independența organismelor sale de conducere, pentru a permite autorităților competente să evalueze dacă politicile, procedurile și structura de guvernanță corporativă asigură independența furnizorului de servicii de raportare a datelor și evitarea conflictelor de interese.

| (3) | Conflicte de interese pot apărea între furnizorul de servicii de raportare a datelor, pe de o parte, și clienții care utilizează serviciile acestuia pentru a-și îndeplini obligațiile care decurg din reglementări sau alte entități care achiziționează date de la furnizori de servicii de raportare a datelor, pe de altă parte. Mai precis, aceste conflicte pot apărea în cazul în care furnizorul de servicii de raportare a datelor desfășoară și alte activități, de exemplu în calitate de operator de piață, firmă de investiții sau registru central de tranzacții. Necorectarea conflictelor ar putea duce la o situație în care furnizorul de servicii de raportare a datelor este stimulat să întârzie publicarea sau transmiterea datelor ori să efectueze tranzacții pe baza informațiilor confidențiale pe care le-a primit. Furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui, prin urmare, să adopte o abordare cuprinzătoare în ceea ce privește identificarea, prevenirea și gestionarea conflictelor de interese existente și potențiale, inclusiv prin elaborarea unui inventar al conflictelor de interese și punerea în aplicare a unor politici și proceduri adecvate pentru gestionarea acestor conflicte și, dacă este cazul, să separe funcțiile operaționale și personalul pentru a limita fluxul de informații sensibile între diferitele domenii de activitate ale furnizorului de servicii de raportare a datelor. |
| --- | --- |

(3)

Conflicte de interese pot apărea între furnizorul de servicii de raportare a datelor, pe de o parte, și clienții care utilizează serviciile acestuia pentru a-și îndeplini obligațiile care decurg din reglementări sau alte entități care achiziționează date de la furnizori de servicii de raportare a datelor, pe de altă parte. Mai precis, aceste conflicte pot apărea în cazul în care furnizorul de servicii de raportare a datelor desfășoară și alte activități, de exemplu în calitate de operator de piață, firmă de investiții sau registru central de tranzacții. Necorectarea conflictelor ar putea duce la o situație în care furnizorul de servicii de raportare a datelor este stimulat să întârzie publicarea sau transmiterea datelor ori să efectueze tranzacții pe baza informațiilor confidențiale pe care le-a primit. Furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui, prin urmare, să adopte o abordare cuprinzătoare în ceea ce privește identificarea, prevenirea și gestionarea conflictelor de interese existente și potențiale, inclusiv prin elaborarea unui inventar al conflictelor de interese și punerea în aplicare a unor politici și proceduri adecvate pentru gestionarea acestor conflicte și, dacă este cazul, să separe funcțiile operaționale și personalul pentru a limita fluxul de informații sensibile între diferitele domenii de activitate ale furnizorului de servicii de raportare a datelor.

| (4) | Toți membrii organului de conducere al unui furnizor de servicii de raportare a datelor trebuie să fie persoane cu o reputație suficient de bună și să posede suficiente cunoștințe, competențe și experiență, având în vedere că aceste persoane joacă un rol-cheie în asigurarea respectării obligațiilor care decurg din reglementări de către furnizorul de servicii de raportare a datelor și contribuie la strategia de afaceri a furnizorului de servicii de raportare a datelor. Prin urmare, este important ca furnizorul de servicii de raportare a datelor să demonstreze că dispune de un sistem solid de numire a membrilor organului de conducere și de evaluare a performanțelor acestora, că există linii de raportare clare și că organul de conducere primește rapoarte periodice. |
| --- | --- |

(4)

Toți membrii organului de conducere al unui furnizor de servicii de raportare a datelor trebuie să fie persoane cu o reputație suficient de bună și să posede suficiente cunoștințe, competențe și experiență, având în vedere că aceste persoane joacă un rol-cheie în asigurarea respectării obligațiilor care decurg din reglementări de către furnizorul de servicii de raportare a datelor și contribuie la strategia de afaceri a furnizorului de servicii de raportare a datelor. Prin urmare, este important ca furnizorul de servicii de raportare a datelor să demonstreze că dispune de un sistem solid de numire a membrilor organului de conducere și de evaluare a performanțelor acestora, că există linii de raportare clare și că organul de conducere primește rapoarte periodice.

| (5) | Externalizarea unor activități, în special a funcțiilor critice, poate constitui o schimbare semnificativă a condițiilor pentru autorizarea unui furnizor de servicii de raportare a datelor. Pentru a se asigura faptul că externalizarea activităților nu afectează capacitatea furnizorului de servicii de raportare a datelor de a-și îndeplini obligațiile care îi revin în temeiul Directivei 2014/65/UE și nu duce la conflicte de interese, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să poată demonstra că supraveghează și controlează suficient respectivele activități. |
| --- | --- |

(5)

Externalizarea unor activități, în special a funcțiilor critice, poate constitui o schimbare semnificativă a condițiilor pentru autorizarea unui furnizor de servicii de raportare a datelor. Pentru a se asigura faptul că externalizarea activităților nu afectează capacitatea furnizorului de servicii de raportare a datelor de a-și îndeplini obligațiile care îi revin în temeiul Directivei 2014/65/UE și nu duce la conflicte de interese, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să poată demonstra că supraveghează și controlează suficient respectivele activități.

| (6) | Sistemele informatice utilizate de către un furnizor de servicii de raportare a datelor ar trebui să fie bine adaptate la diferitele tipuri de activități pe care aceste entități le-ar putea efectua, și anume publicarea de rapoarte comerciale, transmiterea de rapoarte referitoare la tranzacții sau furnizarea unui sistem centralizat de raportare, și suficient de robuste pentru a asigura continuitatea și regularitatea furnizării acestor servicii. Acest lucru include garantarea faptului că sistemele informatice ale furnizorului de servicii de raportare a datelor sunt capabile să gestioneze fluctuațiile volumului de date pe care trebuie să le prelucreze. Astfel de fluctuații, în special creșterile neașteptate ale fluxului de date, ar putea avea un impact negativ asupra eficacității sistemelor furnizorului de servicii de raportare a datelor și, prin urmare, asupra capacității acestuia de a publica sau de a raporta informații complete și corecte în termenele prevăzute. În acest sens, un furnizor de servicii de raportare a datelor ar trebui să își testeze periodic sistemele ca să se asigure că acestea sunt suficient de robuste pentru a gestiona schimbările survenite în condițiile de exploatare și că ele sunt, de asemenea, suficient de redimensionabile în funcție de necesități. |
| --- | --- |

(6)

Sistemele informatice utilizate de către un furnizor de servicii de raportare a datelor ar trebui să fie bine adaptate la diferitele tipuri de activități pe care aceste entități le-ar putea efectua, și anume publicarea de rapoarte comerciale, transmiterea de rapoarte referitoare la tranzacții sau furnizarea unui sistem centralizat de raportare, și suficient de robuste pentru a asigura continuitatea și regularitatea furnizării acestor servicii. Acest lucru include garantarea faptului că sistemele informatice ale furnizorului de servicii de raportare a datelor sunt capabile să gestioneze fluctuațiile volumului de date pe care trebuie să le prelucreze. Astfel de fluctuații, în special creșterile neașteptate ale fluxului de date, ar putea avea un impact negativ asupra eficacității sistemelor furnizorului de servicii de raportare a datelor și, prin urmare, asupra capacității acestuia de a publica sau de a raporta informații complete și corecte în termenele prevăzute. În acest sens, un furnizor de servicii de raportare a datelor ar trebui să își testeze periodic sistemele ca să se asigure că acestea sunt suficient de robuste pentru a gestiona schimbările survenite în condițiile de exploatare și că ele sunt, de asemenea, suficient de redimensionabile în funcție de necesități.

| (7) | Furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să instituie suficiente infrastructuri și sisteme de backup care să îi permită să își furnizeze serviciile, chiar și în cazul unui incident perturbator. Furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să stabilească perioadele maxime acceptabile pentru refacerea funcțiilor critice care s-ar aplica în cazul unui incident perturbator, perioade care ar trebui să permită respectarea termenelor de raportare și de comunicare a informațiilor. |
| --- | --- |

(7)

Furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să instituie suficiente infrastructuri și sisteme de backup care să îi permită să își furnizeze serviciile, chiar și în cazul unui incident perturbator. Furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să stabilească perioadele maxime acceptabile pentru refacerea funcțiilor critice care s-ar aplica în cazul unui incident perturbator, perioade care ar trebui să permită respectarea termenelor de raportare și de comunicare a informațiilor.

| (8) | Pentru a se asigura că este în măsură să își furnizeze serviciile, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să efectueze o analiză pentru a identifica sarcinile și activitățile critice pentru furnizarea serviciilor și scenariile posibile care ar putea conduce la un incident perturbator și să ia inclusiv măsurile necesare pentru prevenirea și corectarea acestor situații. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a se asigura că este în măsură să își furnizeze serviciile, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să efectueze o analiză pentru a identifica sarcinile și activitățile critice pentru furnizarea serviciilor și scenariile posibile care ar putea conduce la un incident perturbator și să ia inclusiv măsurile necesare pentru prevenirea și corectarea acestor situații.

| (9) | În cazul în care se produce o întrerupere a serviciului, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să informeze în acest sens autoritatea competentă din statul membru de origine, orice alte autorități competente relevante, clienții și publicul, întrucât ar putea fi posibil ca, din cauza perturbării, părțile respective să nu fie în măsură să își îndeplinească propriile obligații care decurg din reglementări, cum ar fi obligația de a transfera, la rândul lor, rapoartele referitoare la tranzacții altor autorități competente sau de a face publice detaliile privind tranzacțiile executate. Odată informate, aceste părți ar putea să prevadă modalități alternative pentru îndeplinirea obligațiilor care le revin. |
| --- | --- |

(9)

În cazul în care se produce o întrerupere a serviciului, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să informeze în acest sens autoritatea competentă din statul membru de origine, orice alte autorități competente relevante, clienții și publicul, întrucât ar putea fi posibil ca, din cauza perturbării, părțile respective să nu fie în măsură să își îndeplinească propriile obligații care decurg din reglementări, cum ar fi obligația de a transfera, la rândul lor, rapoartele referitoare la tranzacții altor autorități competente sau de a face publice detaliile privind tranzacțiile executate. Odată informate, aceste părți ar putea să prevadă modalități alternative pentru îndeplinirea obligațiilor care le revin.

| (10) | Orice actualizări ale sistemelor informatice ar putea avea un impact asupra eficacității și solidității sistemelor utilizate pentru furnizarea de servicii de date. Pentru ca funcționarea sistemelor informatice să nu fie în niciun moment incompatibilă cu obligațiile care decurg din reglementări, în special cu obligația de a dispune de un mecanism de securitate solid menit să garanteze securitatea mijloacelor de transmitere a informațiilor, să reducă la minimum riscul de corupere a datelor și să prevină scurgerile de informații înainte de publicare, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să utilizeze metodologii de dezvoltare și de testare clar delimitate, pentru a asigura funcționarea corespunzătoare a mecanismelor de control al conformității și al gestionării riscurilor integrate în sisteme și capacitatea sistemului de a continua să funcționeze eficient în toate condițiile. În cazul în care întreprinde o schimbare semnificativă a sistemului, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să informeze autoritatea competentă din statul său membru de origine și alte autorități competente, dacă este cazul, astfel încât acestea să poată evalua dacă actualizarea va avea un impact asupra propriilor sisteme și dacă sunt îndeplinite în continuare condițiile acordării autorizației. |
| --- | --- |

(10)

Orice actualizări ale sistemelor informatice ar putea avea un impact asupra eficacității și solidității sistemelor utilizate pentru furnizarea de servicii de date. Pentru ca funcționarea sistemelor informatice să nu fie în niciun moment incompatibilă cu obligațiile care decurg din reglementări, în special cu obligația de a dispune de un mecanism de securitate solid menit să garanteze securitatea mijloacelor de transmitere a informațiilor, să reducă la minimum riscul de corupere a datelor și să prevină scurgerile de informații înainte de publicare, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să utilizeze metodologii de dezvoltare și de testare clar delimitate, pentru a asigura funcționarea corespunzătoare a mecanismelor de control al conformității și al gestionării riscurilor integrate în sisteme și capacitatea sistemului de a continua să funcționeze eficient în toate condițiile. În cazul în care întreprinde o schimbare semnificativă a sistemului, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să informeze autoritatea competentă din statul său membru de origine și alte autorități competente, dacă este cazul, astfel încât acestea să poată evalua dacă actualizarea va avea un impact asupra propriilor sisteme și dacă sunt îndeplinite în continuare condițiile acordării autorizației.

| (11) | Publicarea prematură, în cazul rapoartelor comerciale, sau comunicarea neautorizată, în cazul rapoartelor referitoare la tranzacții, ar putea constitui un indiciu privind strategia de tranzacționare sau ar putea dezvălui informații sensibile, precum identitatea clienților furnizorului de servicii de raportare a datelor. Prin urmare, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să instituie metode de control fizic, cum ar fi păstrarea sub cheie a sistemelor, precum și de control electronic, inclusiv sisteme firewall și parole, pentru a se asigura că numai personalul autorizat are acces la date. |
| --- | --- |

(11)

Publicarea prematură, în cazul rapoartelor comerciale, sau comunicarea neautorizată, în cazul rapoartelor referitoare la tranzacții, ar putea constitui un indiciu privind strategia de tranzacționare sau ar putea dezvălui informații sensibile, precum identitatea clienților furnizorului de servicii de raportare a datelor. Prin urmare, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să instituie metode de control fizic, cum ar fi păstrarea sub cheie a sistemelor, precum și de control electronic, inclusiv sisteme firewall și parole, pentru a se asigura că numai personalul autorizat are acces la date.

| (12) | Încălcarea securității fizice sau electronice a datelor unui furnizor de servicii de raportare a datelor reprezintă o amenințare la adresa confidențialității datelor privind clienții. Prin urmare, în cazul în care o astfel de încălcare are loc, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să o notifice imediat autorității competente relevante, precum și oricăror clienți care au fost afectați de încălcare. Notificarea autorității competente din statul membru de origine este necesară pentru a-i permite acesteia să își îndeplinească responsabilitățile de supraveghere continue care constă în a determina dacă furnizorul de servicii de raportare a datelor menține în mod corespunzător mecanisme de securitate solide pentru a garanta securitatea informațiilor și a reduce la minimum riscul coruperii datelor și al accesului neautorizat. Alte autorități competente care au o interfață tehnică cu furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui, de asemenea, să fie informate, deoarece este posibil să fie afectate de încălcare, în special în cazul în care aceasta se referă la mijloacele prin care se efectuează transferul de informații între furnizorul de servicii de raportare a datelor și autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(12)

Încălcarea securității fizice sau electronice a datelor unui furnizor de servicii de raportare a datelor reprezintă o amenințare la adresa confidențialității datelor privind clienții. Prin urmare, în cazul în care o astfel de încălcare are loc, furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să o notifice imediat autorității competente relevante, precum și oricăror clienți care au fost afectați de încălcare. Notificarea autorității competente din statul membru de origine este necesară pentru a-i permite acesteia să își îndeplinească responsabilitățile de supraveghere continue care constă în a determina dacă furnizorul de servicii de raportare a datelor menține în mod corespunzător mecanisme de securitate solide pentru a garanta securitatea informațiilor și a reduce la minimum riscul coruperii datelor și al accesului neautorizat. Alte autorități competente care au o interfață tehnică cu furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui, de asemenea, să fie informate, deoarece este posibil să fie afectate de încălcare, în special în cazul în care aceasta se referă la mijloacele prin care se efectuează transferul de informații între furnizorul de servicii de raportare a datelor și autoritatea competentă.

| (13) | O firmă de investiții care are obligații de raportare cu privire la tranzacții, denumită „firma care întocmește rapoartele”, poate alege să utilizeze o parte terță care să transmită unui ARM rapoartele referitoare la tranzacții în numele său, aceasta fiind denumită „firma care transmite rapoartele”. În virtutea rolului său, firma care transmite rapoartele va avea acces la informațiile confidențiale pe care le transmite. Cu toate acestea, firma care transmite rapoartele nu ar trebui să aibă dreptul de a accesa orice alte date cu privire la firma care întocmește rapoartele sau la tranzacțiile acesteia care sunt deținute de ARM. Respectivele date pot fi legate de rapoartele referitoare la tranzacții pe care firma care întocmește rapoartele le-a transmis ea însăși către ARM sau pe care le-a trimis unei alte firme pentru a le transmite către ARM. Aceste date nu ar trebui să fie accesibile firmei care transmite rapoartele, întrucât ar putea conține informații confidențiale, cum ar fi identitatea clienților firmei care întocmește rapoartele. |
| --- | --- |

(13)

O firmă de investiții care are obligații de raportare cu privire la tranzacții, denumită „firma care întocmește rapoartele”, poate alege să utilizeze o parte terță care să transmită unui ARM rapoartele referitoare la tranzacții în numele său, aceasta fiind denumită „firma care transmite rapoartele”. În virtutea rolului său, firma care transmite rapoartele va avea acces la informațiile confidențiale pe care le transmite. Cu toate acestea, firma care transmite rapoartele nu ar trebui să aibă dreptul de a accesa orice alte date cu privire la firma care întocmește rapoartele sau la tranzacțiile acesteia care sunt deținute de ARM. Respectivele date pot fi legate de rapoartele referitoare la tranzacții pe care firma care întocmește rapoartele le-a transmis ea însăși către ARM sau pe care le-a trimis unei alte firme pentru a le transmite către ARM. Aceste date nu ar trebui să fie accesibile firmei care transmite rapoartele, întrucât ar putea conține informații confidențiale, cum ar fi identitatea clienților firmei care întocmește rapoartele.

| (14) | Furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să verifice dacă datele pe care le publică sau pe care le transmite sunt exacte și complete și ar trebui să se asigure că dispune de mecanismele necesare pentru a depista erorile sau omisiunile provocate de client sau de furnizorul însuși. În cazul unui ARM, acest demers poate include verificări ale concordanței dintre un eșantion de date transmise către ARM de o firmă de investiții sau generate de ARM în numele firmei de investiții și datele corespunzătoare furnizate de autoritatea competentă. Frecvența și amploarea acestor verificări ar trebui să fie proporționale cu volumul de date gestionate de către ARM și cu măsura în care respectivul mecanism de raportare generează rapoarte referitoare la tranzacții pe baza datelor clienților sau transmite rapoartele referitoare la tranzacții finalizate de către clienți. În vederea asigurării unei raportări prompte și fără erori sau omisiuni, un ARM ar trebui să monitorizeze în mod continuu performanțele sistemelor sale. |
| --- | --- |

(14)

Furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui să verifice dacă datele pe care le publică sau pe care le transmite sunt exacte și complete și ar trebui să se asigure că dispune de mecanismele necesare pentru a depista erorile sau omisiunile provocate de client sau de furnizorul însuși. În cazul unui ARM, acest demers poate include verificări ale concordanței dintre un eșantion de date transmise către ARM de o firmă de investiții sau generate de ARM în numele firmei de investiții și datele corespunzătoare furnizate de autoritatea competentă. Frecvența și amploarea acestor verificări ar trebui să fie proporționale cu volumul de date gestionate de către ARM și cu măsura în care respectivul mecanism de raportare generează rapoarte referitoare la tranzacții pe baza datelor clienților sau transmite rapoartele referitoare la tranzacții finalizate de către clienți. În vederea asigurării unei raportări prompte și fără erori sau omisiuni, un ARM ar trebui să monitorizeze în mod continuu performanțele sistemelor sale.

| (15) | În cazul în care ARM este cel care generează o eroare sau o omisiune, acesta ar trebui să corecteze respectivele informații fără întârziere și să notifice eroarea sau omisiunea autorității competente din statul membru de origine și oricărei autorități competente căreia îi transmite rapoarte, întrucât autoritățile competente respective au un interes în ceea ce privește calitatea datelor care le sunt transmise. ARM ar trebui, de asemenea, să îi notifice clientului său eroarea sau omisiunea și să îi furnizeze acestuia informații actualizate, astfel încât registrele interne ale clientului să poată fi aliniate cu informațiile pe care ARM le-a transmis autorității competente în numele clientului. |
| --- | --- |

(15)

În cazul în care ARM este cel care generează o eroare sau o omisiune, acesta ar trebui să corecteze respectivele informații fără întârziere și să notifice eroarea sau omisiunea autorității competente din statul membru de origine și oricărei autorități competente căreia îi transmite rapoarte, întrucât autoritățile competente respective au un interes în ceea ce privește calitatea datelor care le sunt transmise. ARM ar trebui, de asemenea, să îi notifice clientului său eroarea sau omisiunea și să îi furnizeze acestuia informații actualizate, astfel încât registrele interne ale clientului să poată fi aliniate cu informațiile pe care ARM le-a transmis autorității competente în numele clientului.

| (16) | APA și CTP ar trebui să aibă posibilitatea de a șterge și de a modifica informațiile pe care le primesc de la o entitate care le furnizează informații, pentru a face față situațiilor în care, în circumstanțe excepționale, entitatea care întocmește rapoartele se confruntă cu probleme tehnice și nu poate șterge sau modifica ea însăși informațiile. Cu toate acestea, APA și CTP nu ar trebui să fie responsabile în nicio altă situație de corectarea informațiilor cuprinse în rapoartele publicate, în cazul în care eroarea sau omisiunea este imputabilă entității care furnizează informațiile. Această interdicție se explică prin faptul că APA și CTP nu pot ști cu certitudine dacă ceea ce percep drept erori sau omisiuni sunt într-adevăr informații incorecte sau absente, deoarece nu au luat parte la tranzacția executată. |
| --- | --- |

(16)

APA și CTP ar trebui să aibă posibilitatea de a șterge și de a modifica informațiile pe care le primesc de la o entitate care le furnizează informații, pentru a face față situațiilor în care, în circumstanțe excepționale, entitatea care întocmește rapoartele se confruntă cu probleme tehnice și nu poate șterge sau modifica ea însăși informațiile. Cu toate acestea, APA și CTP nu ar trebui să fie responsabile în nicio altă situație de corectarea informațiilor cuprinse în rapoartele publicate, în cazul în care eroarea sau omisiunea este imputabilă entității care furnizează informațiile. Această interdicție se explică prin faptul că APA și CTP nu pot ști cu certitudine dacă ceea ce percep drept erori sau omisiuni sunt într-adevăr informații incorecte sau absente, deoarece nu au luat parte la tranzacția executată.

| (17) | Pentru a facilita o comunicare fiabilă între un APA și firma de investiții care raportează o tranzacție, în special în ceea ce privește anulările și modificările unor tranzacții specifice, APA ar trebui să includă în mesajele de confirmare adresate firmelor de investiții care întocmesc rapoartele codul de identificare a tranzacției care a fost atribuit de APA în momentul în care a făcut publice informațiile. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a facilita o comunicare fiabilă între un APA și firma de investiții care raportează o tranzacție, în special în ceea ce privește anulările și modificările unor tranzacții specifice, APA ar trebui să includă în mesajele de confirmare adresate firmelor de investiții care întocmesc rapoartele codul de identificare a tranzacției care a fost atribuit de APA în momentul în care a făcut publice informațiile.

| (18) | Pentru a respecta obligația de raportare care îi revine în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2), un ARM ar trebui să asigure buna circulație a informațiilor înspre și dinspre o autoritate competentă, inclusiv prin capacitatea de a transfera rapoartele și de a trata cazurile în care rapoartele sunt respinse. ARM ar trebui, prin urmare, să fie în măsură să demonstreze că se poate conforma specificațiilor tehnice stabilite de autoritatea competentă în ceea ce privește interfața dintre ARM și autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a respecta obligația de raportare care îi revine în temeiul Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2), un ARM ar trebui să asigure buna circulație a informațiilor înspre și dinspre o autoritate competentă, inclusiv prin capacitatea de a transfera rapoartele și de a trata cazurile în care rapoartele sunt respinse. ARM ar trebui, prin urmare, să fie în măsură să demonstreze că se poate conforma specificațiilor tehnice stabilite de autoritatea competentă în ceea ce privește interfața dintre ARM și autoritatea competentă.

| (19) | Furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui, de asemenea, să se asigure că stochează pentru o perioadă de timp suficient de lungă informațiile din rapoartele privind tranzacțiile și din rapoartele comerciale pe care le prelucrează, pentru a facilita extragerea de informații istorice de către autoritățile competente. În ceea ce privește cazul specific al APA și CTP, aceste mecanisme și acești furnizori ar trebui să se asigure că instituie condițiile organizatorice necesare pentru a menține datele cel puțin pentru perioada menționată în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și că sunt în măsură să răspundă oricărei cereri de a presta servicii reglementate de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(19)

Furnizorul de servicii de raportare a datelor ar trebui, de asemenea, să se asigure că stochează pentru o perioadă de timp suficient de lungă informațiile din rapoartele privind tranzacțiile și din rapoartele comerciale pe care le prelucrează, pentru a facilita extragerea de informații istorice de către autoritățile competente. În ceea ce privește cazul specific al APA și CTP, aceste mecanisme și acești furnizori ar trebui să se asigure că instituie condițiile organizatorice necesare pentru a menține datele cel puțin pentru perioada menționată în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și că sunt în măsură să răspundă oricărei cereri de a presta servicii reglementate de prezentul regulament.

| (20) | Prezentul regulament stabilește o serie de servicii suplimentare pe care CTP le-ar putea realiza și care sporesc eficiența pieței. Având în vedere posibilele evoluții ale pieței, nu este oportun să se prevadă o listă exhaustivă a serviciilor suplimentare pe care CTP le-ar putea realiza. CTP ar trebui, prin urmare, să fie în măsură să ofere servicii suplimentare care nu sunt incluse printre serviciile suplimentare enumerate în mod specific în prezentul regulament, cu condiția ca respectivele servicii să nu prezinte un risc la adresa independenței CTP sau a calității sistemului centralizat de raportare. |
| --- | --- |

(20)

Prezentul regulament stabilește o serie de servicii suplimentare pe care CTP le-ar putea realiza și care sporesc eficiența pieței. Având în vedere posibilele evoluții ale pieței, nu este oportun să se prevadă o listă exhaustivă a serviciilor suplimentare pe care CTP le-ar putea realiza. CTP ar trebui, prin urmare, să fie în măsură să ofere servicii suplimentare care nu sunt incluse printre serviciile suplimentare enumerate în mod specific în prezentul regulament, cu condiția ca respectivele servicii să nu prezinte un risc la adresa independenței CTP sau a calității sistemului centralizat de raportare.

| (21) | Pentru a asigura eficiența diseminării informațiilor făcute publice de APA și CTP, precum și facilitatea accesului și a utilizării acestor informații de către participanții la piață, informațiile ar trebui publicate într-un format care să poată fi citit de dispozitive electronice, prin canale solide care să permită accesul automat la date. Deși este posibil ca site-urile web să nu ofere întotdeauna o arhitectură solidă și suficient de redimensionabilă, care să permită accesul automat și ușor la date, aceste constrângeri de ordin tehnic ar putea fi depășite în viitor. Prin urmare, nu ar trebui prevăzută o anumită tehnologie, ci ar trebui stabilite criterii care trebuie îndeplinite de tehnologia care urmează să fie utilizată. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a asigura eficiența diseminării informațiilor făcute publice de APA și CTP, precum și facilitatea accesului și a utilizării acestor informații de către participanții la piață, informațiile ar trebui publicate într-un format care să poată fi citit de dispozitive electronice, prin canale solide care să permită accesul automat la date. Deși este posibil ca site-urile web să nu ofere întotdeauna o arhitectură solidă și suficient de redimensionabilă, care să permită accesul automat și ușor la date, aceste constrângeri de ordin tehnic ar putea fi depășite în viitor. Prin urmare, nu ar trebui prevăzută o anumită tehnologie, ci ar trebui stabilite criterii care trebuie îndeplinite de tehnologia care urmează să fie utilizată.

| (22) | În ceea ce privește instrumentele de capital și instrumentele similare instrumentelor de capital, Regulamentul (UE) nr. 600/2014 nu exclude posibilitatea ca firmele de investiții să își facă publice tranzacțiile prin mai multe APA. Cu toate acestea, ar trebui instituit un dispozitiv special pentru a permite părților interesate care își centralizează informațiile comerciale de la diverse APA, în special CTP, să identifice astfel informații comerciale duplicate, pentru a se evita ca aceeași informație comercială să fie centralizată de mai multe ori și publicată în mod repetat de către CTP, lucru care ar submina calitatea și utilitatea sistemului centralizat de raportare. |
| --- | --- |

(22)

În ceea ce privește instrumentele de capital și instrumentele similare instrumentelor de capital, Regulamentul (UE) nr. 600/2014 nu exclude posibilitatea ca firmele de investiții să își facă publice tranzacțiile prin mai multe APA. Cu toate acestea, ar trebui instituit un dispozitiv special pentru a permite părților interesate care își centralizează informațiile comerciale de la diverse APA, în special CTP, să identifice astfel informații comerciale duplicate, pentru a se evita ca aceeași informație comercială să fie centralizată de mai multe ori și publicată în mod repetat de către CTP, lucru care ar submina calitatea și utilitatea sistemului centralizat de raportare.

| (23) | Prin urmare, atunci când publică o tranzacție, APA ar trebui să publice tranzacțiile raportate de firmele de investiții cu includerea unui câmp „reeditare”, care să indice dacă un raport a fost duplicat. Pentru a permite o abordare neutră în ceea ce privește tehnologia utilizată, este necesar să se prevadă diferite posibilități prin care un APA poate identifica informațiile duplicate. |
| --- | --- |

(23)

Prin urmare, atunci când publică o tranzacție, APA ar trebui să publice tranzacțiile raportate de firmele de investiții cu includerea unui câmp „reeditare”, care să indice dacă un raport a fost duplicat. Pentru a permite o abordare neutră în ceea ce privește tehnologia utilizată, este necesar să se prevadă diferite posibilități prin care un APA poate identifica informațiile duplicate.

| (24) | Pentru a se asigura faptul că fiecare tranzacție este inclusă numai o dată în sistemul centralizat de raportare și pentru a consolida astfel fiabilitatea informațiilor furnizate, CTP nu ar trebui să publice informații în legătură cu o tranzacție publicată de un APA și identificată ca fiind una duplicată. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a se asigura faptul că fiecare tranzacție este inclusă numai o dată în sistemul centralizat de raportare și pentru a consolida astfel fiabilitatea informațiilor furnizate, CTP nu ar trebui să publice informații în legătură cu o tranzacție publicată de un APA și identificată ca fiind una duplicată.

| (25) | APA ar trebui să publice informații privind tranzacțiile, inclusiv mărcile temporale relevante, cum ar fi momentul executării tranzacțiilor și momentul raportării tranzacțiilor. În plus, gradul de detaliere a mărcilor temporale ar trebui să reflecte natura sistemului de tranzacționare în care a fost executată tranzacția. Ar trebui să se asigure un grad mai mare de detaliere atunci când se publică informații privind tranzacțiile executate în sisteme electronice decât atunci când se publică informații privind tranzacțiile executate în sisteme neelectronice. |
| --- | --- |

(25)

APA ar trebui să publice informații privind tranzacțiile, inclusiv mărcile temporale relevante, cum ar fi momentul executării tranzacțiilor și momentul raportării tranzacțiilor. În plus, gradul de detaliere a mărcilor temporale ar trebui să reflecte natura sistemului de tranzacționare în care a fost executată tranzacția. Ar trebui să se asigure un grad mai mare de detaliere atunci când se publică informații privind tranzacțiile executate în sisteme electronice decât atunci când se publică informații privind tranzacțiile executate în sisteme neelectronice.

| (26) | Furnizorii de sisteme centralizate de raportare pot publica informații cu privire la instrumentele de capital și la instrumente de alt tip. Date fiind cerințele diferite privind funcționarea acestor sisteme centralizate de raportare și în special sfera de acoperire cu mult mai mare a instrumentelor financiare vizate în ceea ce privește instrumentele care nu sunt instrumente de capital, precum și amânarea aplicării dispozițiilor Directivei 2014/65/UE referitoare la sistemele centralizate de raportare pentru instrumente care nu sunt instrumente de capital, prezentul regulament se referă doar la domeniul de aplicare al centralizării de către CTP a informațiilor privind instrumentele de capital. |
| --- | --- |

(26)

Furnizorii de sisteme centralizate de raportare pot publica informații cu privire la instrumentele de capital și la instrumente de alt tip. Date fiind cerințele diferite privind funcționarea acestor sisteme centralizate de raportare și în special sfera de acoperire cu mult mai mare a instrumentelor financiare vizate în ceea ce privește instrumentele care nu sunt instrumente de capital, precum și amânarea aplicării dispozițiilor Directivei 2014/65/UE referitoare la sistemele centralizate de raportare pentru instrumente care nu sunt instrumente de capital, prezentul regulament se referă doar la domeniul de aplicare al centralizării de către CTP a informațiilor privind instrumentele de capital.

| (27) | Dispozițiile prezentului regulament sunt strâns legate, întrucât se referă la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor. Pentru a se asigura coerența între aceste dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a ajuta părțile interesate, în special pe cele care trebuie să îndeplinească obligațiile prevăzute, să aibă o imagine de ansamblu, este necesar ca aceste standarde tehnice de reglementare să fie incluse într-un singur regulament. |
| --- | --- |

(27)

Dispozițiile prezentului regulament sunt strâns legate, întrucât se referă la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor. Pentru a se asigura coerența între aceste dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a ajuta părțile interesate, în special pe cele care trebuie să îndeplinească obligațiile prevăzute, să aibă o imagine de ansamblu, este necesar ca aceste standarde tehnice de reglementare să fie incluse într-un singur regulament.

| (28) | Prezentul regulament specifică cerințele privind publicarea datelor aplicabile APA și CTP. Pentru a asigura convergența practicilor la nivelul diferitelor locuri de tranzacționare, al APA și al CTP în ceea ce privește publicarea informațiilor comerciale și în vederea facilitării centralizării datelor de către CTP, prezentul regulament ar trebui să se aplice în coroborare cu Regulamentele delegate (UE) 2017/587 (3) și (UE) 2017/583 (4) ale Comisiei, în care sunt stabilite cerințe detaliate aplicabile publicării informațiilor comerciale. |
| --- | --- |

(28)

Prezentul regulament specifică cerințele privind publicarea datelor aplicabile APA și CTP. Pentru a asigura convergența practicilor la nivelul diferitelor locuri de tranzacționare, al APA și al CTP în ceea ce privește publicarea informațiilor comerciale și în vederea facilitării centralizării datelor de către CTP, prezentul regulament ar trebui să se aplice în coroborare cu Regulamentele delegate (UE) 2017/587 (3) și (UE) 2017/583 (4) ale Comisiei, în care sunt stabilite cerințe detaliate aplicabile publicării informațiilor comerciale.

| (29) | Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. Întrucât articolul 65 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE se aplică începând cu data de 3 septembrie a anului care urmează anului în care începe să se aplice prezentul regulament, anumite dispoziții ale prezentului regulament ar trebui să se aplice de la data ulterioară respectivă. |
| --- | --- |

(29)

Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. Întrucât articolul 65 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE se aplică începând cu data de 3 septembrie a anului care urmează anului în care începe să se aplice prezentul regulament, anumite dispoziții ale prezentului regulament ar trebui să se aplice de la data ulterioară respectivă.

| (30) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(30)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (31) | ESMA a efectuat consultări publice cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (5), |
| --- | --- |

(31)

ESMA a efectuat consultări publice cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (5),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

AUTORIZAREA

[Articolul 61 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE]

Articolul 1

Informații furnizate autorităților competente

(1)   Un solicitant care dorește să obțină o autorizație pentru a putea furniza servicii de raportare a datelor prezintă autorității competente informațiile prevăzute la articolele 2, 3 și 4, precum și informațiile privind toate cerințele organizatorice stabilite în capitolele II și III.

(2)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor informează de îndată autoritatea competentă din statul membru de origine cu privire la orice modificare semnificativă a informațiilor furnizate la momentul autorizării și ulterior.

Articolul 2

Informații privind organizarea

(1)   Un solicitant care dorește să obțină o autorizație pentru a putea furniza servicii de raportare a datelor trebuie să includă în cererea sa de autorizare un program de activitate precum cel menționat la articolul 61 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE. Programul de activitate include cel puțin următoarele informații:

| (a) | informații privind structura organizatorică a solicitantului, inclusiv o organigramă și o descriere a resurselor umane, tehnice și juridice alocate activităților sale comerciale; |
| --- | --- |

(a)

informații privind structura organizatorică a solicitantului, inclusiv o organigramă și o descriere a resurselor umane, tehnice și juridice alocate activităților sale comerciale;

| (b) | informații referitoare la politicile și procedurile privind conformitatea instituite de furnizorul de servicii de raportare a datelor, inclusiv:






  (i) | numele persoanei sau al persoanelor responsabile de aprobarea și de gestionarea politicilor respective; |
| --- | --- | --- |

(b)

informații referitoare la politicile și procedurile privind conformitatea instituite de furnizorul de servicii de raportare a datelor, inclusiv:

(i)

numele persoanei sau al persoanelor responsabile de aprobarea și de gestionarea politicilor respective;

| (ii) | dispozitivele de monitorizare și de asigurare a respectării politicilor și procedurilor privind conformitatea; |
| --- | --- |

(ii)

dispozitivele de monitorizare și de asigurare a respectării politicilor și procedurilor privind conformitatea;

| (iii) | măsurile care trebuie luate în cazul unei încălcări care ar putea avea ca rezultat nerespectarea condițiilor în care s-a acordat autorizația inițială; |
| --- | --- |

(iii)

măsurile care trebuie luate în cazul unei încălcări care ar putea avea ca rezultat nerespectarea condițiilor în care s-a acordat autorizația inițială;

| (iv) | o descriere a procedurii de informare a autorității competente cu privire la orice încălcare ce ar putea avea ca rezultat nerespectarea condițiilor în care s-a acordat autorizația inițială; |
| --- | --- |

(iv)

o descriere a procedurii de informare a autorității competente cu privire la orice încălcare ce ar putea avea ca rezultat nerespectarea condițiilor în care s-a acordat autorizația inițială;

| (c) | o listă a tuturor funcțiilor externalizate și a resurselor alocate pentru controlul funcțiilor externalizate. |
| --- | --- |

(c)

o listă a tuturor funcțiilor externalizate și a resurselor alocate pentru controlul funcțiilor externalizate.

(2)   Furnizorii de servicii de raportare a datelor care oferă și alte servicii decât serviciile de raportare a datelor trebuie să descrie respectivele servicii în organigramă.

Articolul 3

Guvernanță corporativă

(1)   Un solicitant care dorește să obțină o autorizație pentru a putea furniza servicii de raportare a datelor trebuie să includă în cererea sa de autorizare informații cu privire la politicile interne de guvernanță corporativă și la procedurile care reglementează organul de conducere, cadrele superioare de conducere și, dacă au fost create, comitetele.

(2)   Informațiile prevăzute la alineatul (1) includ:

| (a) | o descriere a proceselor de selecție, numire, evaluare a performanțelor și eliberare din funcție a cadrelor superioare de conducere și a membrilor organului de conducere; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a proceselor de selecție, numire, evaluare a performanțelor și eliberare din funcție a cadrelor superioare de conducere și a membrilor organului de conducere;

| (b) | o descriere a liniilor ierarhice și a frecvenței raportării către cadrele superioare de conducere și organul de conducere; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a liniilor ierarhice și a frecvenței raportării către cadrele superioare de conducere și organul de conducere;

| (c) | o descriere a politicilor și procedurilor privind accesul la documente al membrilor organului de conducere. |
| --- | --- |

(c)

o descriere a politicilor și procedurilor privind accesul la documente al membrilor organului de conducere.

Articolul 4

Informații privind membrii organului de conducere

(1)   Un solicitant care dorește să obțină o autorizație pentru a putea furniza servicii de raportare a datelor trebuie să includă în cererea sa de autorizare următoarele informații referitoare la fiecare membru al organului de conducere:

| (a) | numele, data și locul nașterii, numărul național de identificare personală sau un echivalent al acestuia, adresa și datele de contact; |
| --- | --- |

(a)

numele, data și locul nașterii, numărul național de identificare personală sau un echivalent al acestuia, adresa și datele de contact;

| (b) | funcția în care persoana în cauză este sau va fi numită; |
| --- | --- |

(b)

funcția în care persoana în cauză este sau va fi numită;

| (c) | un curriculum vitae care atestă deținerea de experiență și cunoștințe suficiente pentru exercitarea corespunzătoare a responsabilităților; |
| --- | --- |

(c)

un curriculum vitae care atestă deținerea de experiență și cunoștințe suficiente pentru exercitarea corespunzătoare a responsabilităților;

| (d) | cazierul judiciar, mai precis un extras oficial sau, în cazul în care un astfel de document nu este disponibil în statul membru relevant, o declarație pe propria răspundere privind buna reputație și autorizarea autorității competente să verifice dacă membrul în cauză a fost condamnat pentru vreo faptă de natură penală în legătură cu furnizarea de servicii financiare sau de gestionare de date sau în legătură cu acte de fraudă sau delapidare; |
| --- | --- |

(d)

cazierul judiciar, mai precis un extras oficial sau, în cazul în care un astfel de document nu este disponibil în statul membru relevant, o declarație pe propria răspundere privind buna reputație și autorizarea autorității competente să verifice dacă membrul în cauză a fost condamnat pentru vreo faptă de natură penală în legătură cu furnizarea de servicii financiare sau de gestionare de date sau în legătură cu acte de fraudă sau delapidare;

| (e) | o declarație pe propria răspundere privind buna reputație și autorizarea autorității competente să verifice dacă membrul în cauză:






  (i) | a făcut obiectul unei hotărâri în defavoarea sa într-o procedură de natură disciplinară inițiată de o autoritate de reglementare sau de un organism guvernamental ori face obiectul unei astfel de proceduri care nu a fost încă încheiată; |
| --- | --- | --- |

(e)

o declarație pe propria răspundere privind buna reputație și autorizarea autorității competente să verifice dacă membrul în cauză:

(i)

a făcut obiectul unei hotărâri în defavoarea sa într-o procedură de natură disciplinară inițiată de o autoritate de reglementare sau de un organism guvernamental ori face obiectul unei astfel de proceduri care nu a fost încă încheiată;

| (ii) | a făcut obiectul unei constatări judiciare în defavoarea sa în proceduri civile în instanță în legătură cu furnizarea de servicii financiare sau de gestionare de date ori pentru abatere sau fraudă în procesul de gestionare a activității; |
| --- | --- |

(ii)

a făcut obiectul unei constatări judiciare în defavoarea sa în proceduri civile în instanță în legătură cu furnizarea de servicii financiare sau de gestionare de date ori pentru abatere sau fraudă în procesul de gestionare a activității;

| (iii) | a făcut parte din organul de conducere al unei întreprinderi care a făcut obiectul unei hotărâri în defavoarea sa sau al unei sancțiuni din partea unei autorități de reglementare sau a cărei înregistrare sau autorizație a fost retrasă de către o autoritate de reglementare; |
| --- | --- |

(iii)

a făcut parte din organul de conducere al unei întreprinderi care a făcut obiectul unei hotărâri în defavoarea sa sau al unei sancțiuni din partea unei autorități de reglementare sau a cărei înregistrare sau autorizație a fost retrasă de către o autoritate de reglementare;

| (iv) | nu mai are dreptul de a desfășura activități supuse unei obligații de înregistrare sau autorizare de către o autoritate de reglementare; |
| --- | --- |

(iv)

nu mai are dreptul de a desfășura activități supuse unei obligații de înregistrare sau autorizare de către o autoritate de reglementare;

| (v) | a făcut parte din organul de conducere al unei întreprinderi care a intrat în insolvență sau lichidare în perioada în care persoana era în funcție sau în termen de un an după ce persoana a încetat să dețină funcția; |
| --- | --- |

(v)

a făcut parte din organul de conducere al unei întreprinderi care a intrat în insolvență sau lichidare în perioada în care persoana era în funcție sau în termen de un an după ce persoana a încetat să dețină funcția;

| (vi) | a făcut, în alt mod, obiectul unor amenzi, suspendări, descalificări sau al oricărei alte sancțiuni emise de un organism profesional în legătură cu fraude, delapidări sau cu prestarea de servicii financiare sau de gestionare de date; |
| --- | --- |

(vi)

a făcut, în alt mod, obiectul unor amenzi, suspendări, descalificări sau al oricărei alte sancțiuni emise de un organism profesional în legătură cu fraude, delapidări sau cu prestarea de servicii financiare sau de gestionare de date;

| (vii) | nu mai are dreptul de a ocupa funcția de director, de a ocupa orice funcție de conducere sau nu mai are calitatea de angajat sau de ocupant al altui post din cadrul unei întreprinderi ca urmare a unor abateri profesionale sau deontologice; |
| --- | --- |

(vii)

nu mai are dreptul de a ocupa funcția de director, de a ocupa orice funcție de conducere sau nu mai are calitatea de angajat sau de ocupant al altui post din cadrul unei întreprinderi ca urmare a unor abateri profesionale sau deontologice;

| (f) | o indicație privind durata minimă care urmează să fie alocată pentru îndeplinirea funcțiilor persoanei în cadrul structurii furnizorului de servicii de raportare a datelor; |
| --- | --- |

(f)

o indicație privind durata minimă care urmează să fie alocată pentru îndeplinirea funcțiilor persoanei în cadrul structurii furnizorului de servicii de raportare a datelor;

| (g) | o declarație privind orice conflicte de interese potențiale care ar putea exista sau apărea în îndeplinirea atribuțiilor și precizarea modului în care sunt gestionate aceste conflicte. |
| --- | --- |

(g)

o declarație privind orice conflicte de interese potențiale care ar putea exista sau apărea în îndeplinirea atribuțiilor și precizarea modului în care sunt gestionate aceste conflicte.

CAPITOLUL II

CERINȚE ORGANIZATORICE

[Articolul 64 alineatele (3), (4) și (5), articolul 65 alineatele (4), (5) și (6) și articolul 66 alineatele (2), (3) și (4) din Directiva 2014/65/UE]

Articolul 5

Conflictele de interese

(1)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor instituie și menține dispozitive administrative eficace menite să prevină conflictele de interese cu clienții care utilizează serviciile acestuia pentru a-și îndeplini obligațiile care decurg din reglementări și cu alte entități care achiziționează date de la furnizorii de servicii de raportare a datelor. Astfel de dispozitive trebuie să includă politici și proceduri pentru identificarea, gestionarea și divulgarea conflictelor de interese existente și potențiale și trebuie să conțină:

| (a) | inventarul conflictelor de interese existente și potențiale, care să includă și descrierea, modul de identificare, prevenire, gestionare și divulgare a acestora; |
| --- | --- |

(a)

inventarul conflictelor de interese existente și potențiale, care să includă și descrierea, modul de identificare, prevenire, gestionare și divulgare a acestora;

| (b) | separarea atribuțiilor și a funcțiilor comerciale din cadrul structurii furnizorului de servicii de raportare a datelor, inclusiv:






  (i) | măsuri de prevenire și control al schimbului de informații în situațiile în care există riscul apariției unui conflict de interese; |
| --- | --- | --- |

(b)

separarea atribuțiilor și a funcțiilor comerciale din cadrul structurii furnizorului de servicii de raportare a datelor, inclusiv:

(i)

măsuri de prevenire și control al schimbului de informații în situațiile în care există riscul apariției unui conflict de interese;

| (ii) | supravegherea separată a persoanelor relevante ale căror funcții principale implică interese care ar putea fi în conflict cu cele ale unui client; |
| --- | --- |

(ii)

supravegherea separată a persoanelor relevante ale căror funcții principale implică interese care ar putea fi în conflict cu cele ale unui client;

| (c) | o descriere a politicii tarifare aplicate pentru a stabili tarifele percepute de furnizorul de servicii de raportare a datelor și de întreprinderile cu care furnizorul de servicii de raportare a datelor are legături strânse; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a politicii tarifare aplicate pentru a stabili tarifele percepute de furnizorul de servicii de raportare a datelor și de întreprinderile cu care furnizorul de servicii de raportare a datelor are legături strânse;

| (d) | o descriere a politicii de remunerare a membrilor organului de conducere și a cadrelor superioare de conducere; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a politicii de remunerare a membrilor organului de conducere și a cadrelor superioare de conducere;

| (e) | normele privind acceptarea de bani, cadouri sau alte foloase de către personalul furnizorului de servicii de raportare a datelor și de către organul de conducere. |
| --- | --- |

(e)

normele privind acceptarea de bani, cadouri sau alte foloase de către personalul furnizorului de servicii de raportare a datelor și de către organul de conducere.

(2)   Inventarul conflictelor de interese menționat la alineatul (1) litera (a) include conflictele de interese generate de situațiile în care furnizorul de servicii de raportare a datelor:

| (a) | ar putea obține un câștig financiar sau evita o pierdere financiară în detrimentul unui client; |
| --- | --- |

(a)

ar putea obține un câștig financiar sau evita o pierdere financiară în detrimentul unui client;

| (b) | ar putea avea un interes în rezultatul serviciului furnizat unui client care să fie diferit de interesul clientului privind acel rezultat; |
| --- | --- |

(b)

ar putea avea un interes în rezultatul serviciului furnizat unui client care să fie diferit de interesul clientului privind acel rezultat;

| (c) | ar putea fi stimulat să acorde prioritate propriilor interese sau interesului unui alt client sau grup de clienți, mai degrabă decât intereselor clientului căruia îi este furnizat serviciul; |
| --- | --- |

(c)

ar putea fi stimulat să acorde prioritate propriilor interese sau interesului unui alt client sau grup de clienți, mai degrabă decât intereselor clientului căruia îi este furnizat serviciul;

| (d) | primește sau ar putea primi de la o persoană, alta decât clientul, în raport cu serviciul furnizat clientului, un stimulent sub formă de bani, bunuri sau servicii, altele decât comisionul sau tarifele percepute pentru serviciu. |
| --- | --- |

(d)

primește sau ar putea primi de la o persoană, alta decât clientul, în raport cu serviciul furnizat clientului, un stimulent sub formă de bani, bunuri sau servicii, altele decât comisionul sau tarifele percepute pentru serviciu.

Articolul 6

Cerințe organizatorice privind externalizarea

(1)   În cazul în care dispune ca activitățile să fie efectuate în numele său de către terți, inclusiv de către întreprinderile cu care are legături strânse, furnizorul de servicii de raportare a datelor se asigură că furnizorul de servicii terț are posibilitatea și capacitatea de a desfășura activitățile în mod responsabil și profesionist.

(2)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor trebuie să precizeze care dintre activități urmează să fie externalizate și să specifice inclusiv nivelul de resurse tehnice și umane necesare pentru a realiza fiecare dintre aceste activități.

(3)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor care externalizează activități se asigură că externalizarea nu îi reduce capacitatea sau prerogativele de a îndeplini funcții de conducere superioară sau funcții aferente organelor de conducere.

(4)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor rămâne răspunzător pentru orice activitate externalizată și adoptă măsuri organizatorice menite să asigure:

| (a) | că se evaluează dacă furnizorul de servicii terț desfășoară activitățile externalizate în mod eficace și în conformitate cu legislația și cu cerințele în materie de reglementare aplicabile și abordează în mod adecvat deficiențele identificate; |
| --- | --- |

(a)

că se evaluează dacă furnizorul de servicii terț desfășoară activitățile externalizate în mod eficace și în conformitate cu legislația și cu cerințele în materie de reglementare aplicabile și abordează în mod adecvat deficiențele identificate;

| (b) | identificarea riscurilor în ceea ce privește activitățile externalizate și o monitorizare periodică adecvată; |
| --- | --- |

(b)

identificarea riscurilor în ceea ce privește activitățile externalizate și o monitorizare periodică adecvată;

| (c) | proceduri adecvate de control în ceea ce privește activitățile externalizate, inclusiv supravegherea efectivă a activităților și a riscurilor asociate acestora în cadrul structurii furnizorului de servicii de raportare a datelor; |
| --- | --- |

(c)

proceduri adecvate de control în ceea ce privește activitățile externalizate, inclusiv supravegherea efectivă a activităților și a riscurilor asociate acestora în cadrul structurii furnizorului de servicii de raportare a datelor;

| (d) | continuitatea adecvată a activităților externalizate; |
| --- | --- |

(d)

continuitatea adecvată a activităților externalizate;

În sensul literei (d), furnizorul de servicii de raportare a datelor trebuie să obțină informații cu privire la dispozitivele de asigurare a continuității activității ale furnizorului de servicii terț, să evalueze calitatea acestora și, dacă este necesar, să solicite îmbunătățiri.

(5)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor se asigură că furnizorul de servicii terț cooperează cu autoritatea competentă a furnizorului de servicii de raportare a datelor în legătură cu activitățile externalizate.

(6)   În cazul în care externalizează funcții critice, furnizorul de servicii de raportare a datelor furnizează autorităților competente din statul său membru de origine:

| (a) | identitatea furnizorului de servicii terț; |
| --- | --- |

(a)

identitatea furnizorului de servicii terț;

| (b) | măsurile organizatorice și politicile referitoare la externalizare și la riscurile asociate acesteia, astfel cum se prevede la alineatul (4); |
| --- | --- |

(b)

măsurile organizatorice și politicile referitoare la externalizare și la riscurile asociate acesteia, astfel cum se prevede la alineatul (4);

| (c) | rapoartele interne sau externe privind activitățile externalizate. |
| --- | --- |

(c)

rapoartele interne sau externe privind activitățile externalizate.

În sensul alineatului (6) primul paragraf, o funcție este considerată ca fiind critică în cazul în care un defect sau o deficiență la nivelul performanțelor sale ar afecta semnificativ capacitatea furnizorului de servicii de raportare a datelor de a respecta fără întreruperi condițiile și obligațiile aferente autorizației sau celelalte obligații care îi revin în temeiul Directivei 2014/65/UE.

Articolul 7

Continuitatea activității și infrastructura de backup

(1)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor utilizează sisteme și infrastructuri adecvate și suficient de solide pentru a garanta continuitatea și regularitatea serviciilor furnizate menționate în Directiva 2014/65/UE.

(2)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor realizează analize periodice, cel puțin anual, în care evaluează infrastructurile tehnice și politicile și procedurile conexe de care dispune, inclusiv dispozitivele de asigurare a continuității activității. Furnizorul de servicii de raportare a datelor remediază orice deficiențe identificate în cursul analizei.

(3)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor trebuie să dispună de dispozitive eficace de asigurare a continuității activității pentru a remedia incidentele perturbatoare, inclusiv:

| (a) | proceduri care sunt critice pentru asigurarea serviciilor furnizorului de servicii de raportare a datelor, inclusiv proceduri de escaladare, activități externalizate relevante sau dependența de furnizorii externi; |
| --- | --- |

(a)

proceduri care sunt critice pentru asigurarea serviciilor furnizorului de servicii de raportare a datelor, inclusiv proceduri de escaladare, activități externalizate relevante sau dependența de furnizorii externi;

| (b) | dispozitive specifice de asigurare a continuității, acoperind o gamă adecvată de scenarii posibile, pe termen scurt și mediu, inclusiv deficiențele sistemelor, catastrofele naturale, întreruperea comunicațiilor, pierderea unor membri esențiali ai personalului și incapacitatea de a utiliza clădirile utilizate în mod obișnuit; |
| --- | --- |

(b)

dispozitive specifice de asigurare a continuității, acoperind o gamă adecvată de scenarii posibile, pe termen scurt și mediu, inclusiv deficiențele sistemelor, catastrofele naturale, întreruperea comunicațiilor, pierderea unor membri esențiali ai personalului și incapacitatea de a utiliza clădirile utilizate în mod obișnuit;

| (c) | dublarea componentelor hardware, permițând transferul către infrastructurile de backup, inclusiv prin conectivitatea în rețea și canalele de comunicare; |
| --- | --- |

(c)

dublarea componentelor hardware, permițând transferul către infrastructurile de backup, inclusiv prin conectivitatea în rețea și canalele de comunicare;

| (d) | sisteme de backup pentru datele critice pentru desfășurarea activității și informații actualizate cu privire la contactele necesare, care să asigure comunicarea în cadrul structurii furnizorului de servicii de raportare a datelor și cu clienții; |
| --- | --- |

(d)

sisteme de backup pentru datele critice pentru desfășurarea activității și informații actualizate cu privire la contactele necesare, care să asigure comunicarea în cadrul structurii furnizorului de servicii de raportare a datelor și cu clienții;

| (e) | proceduri privind deplasarea către sistemul de backup și operarea serviciilor de raportare a datelor de pe acesta; |
| --- | --- |

(e)

proceduri privind deplasarea către sistemul de backup și operarea serviciilor de raportare a datelor de pe acesta;

| (f) | perioada maximă vizată pentru refacerea funcțiilor critice, care trebuie să fie cât mai scurtă posibil și, în orice caz, să nu depășească șase ore în cazul mecanismelor de publicare aprobate (APA) și al furnizorilor de sisteme centralizate de raportare (CTP) și să nu depășească momentul încheierii activității în următoarea zi lucrătoare în cazul mecanismelor de raportare aprobate (ARM); |
| --- | --- |

(f)

perioada maximă vizată pentru refacerea funcțiilor critice, care trebuie să fie cât mai scurtă posibil și, în orice caz, să nu depășească șase ore în cazul mecanismelor de publicare aprobate (APA) și al furnizorilor de sisteme centralizate de raportare (CTP) și să nu depășească momentul încheierii activității în următoarea zi lucrătoare în cazul mecanismelor de raportare aprobate (ARM);

| (g) | formarea personalului cu privire la funcționarea dispozitivelor de asigurare a continuității activității, rolul fiecărui angajat, inclusiv rolurile angajaților responsabili de operațiunile de securitate specifice care sunt gata să reacționeze imediat în cazul perturbării serviciilor. |
| --- | --- |

(g)

formarea personalului cu privire la funcționarea dispozitivelor de asigurare a continuității activității, rolul fiecărui angajat, inclusiv rolurile angajaților responsabili de operațiunile de securitate specifice care sunt gata să reacționeze imediat în cazul perturbării serviciilor.

(4)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor instituie un program de testare, revizuire și, atunci când este necesar, modificare periodică a dispozitivelor de asigurare a continuității activității.

(5)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor publică pe site-ul său și notifică de îndată autorității competente din statul său membru de origine și clienților săi orice întreruperi ale serviciului sau întreruperi ale conexiunilor, precum și timpul estimat necesar pentru reluarea serviciului obișnuit.

(6)   În cazul mecanismelor de raportare aprobate, notificările menționate la alineatul (5) se transmit, de asemenea, oricărei autorități competente căreia mecanismele în cauză îi transmit rapoarte referitoare la tranzacții.

Articolul 8

Testarea și capacitatea

(1)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor implementează metodologii de dezvoltare și de testare clar delimitate pentru a se asigura că:

| (a) | funcționarea sistemelor informatice răspunde obligațiilor care decurg din reglementări ale furnizorului de servicii de raportare a datelor; |
| --- | --- |

(a)

funcționarea sistemelor informatice răspunde obligațiilor care decurg din reglementări ale furnizorului de servicii de raportare a datelor;

| (b) | mecanismele de control al conformității și al gestionării riscurilor integrate în sistemele informatice funcționează în mod corespunzător; |
| --- | --- |

(b)

mecanismele de control al conformității și al gestionării riscurilor integrate în sistemele informatice funcționează în mod corespunzător;

| (c) | sistemele informatice pot continua să funcționeze în mod eficace în orice moment. |
| --- | --- |

(c)

sistemele informatice pot continua să funcționeze în mod eficace în orice moment.

(2)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor trebuie, de asemenea, să utilizeze metodologiile menționate la alineatul (1) înainte și după efectuarea oricăror actualizări ale sistemelor informatice.

(3)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor informează prompt autoritatea competentă din statul membru de origine cu privire la modificările semnificative avute în vedere în ceea ce privește sistemul său informatic înainte de a implementa respectivele modificări.

(4)   În cazul mecanismelor de raportare aprobate, notificările menționate la alineatul (3) se transmit, de asemenea, oricărei autorități competente căreia mecanismele în cauză îi transmit rapoarte referitoare la tranzacții.

(5)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor instituie un program continuu de revizuire periodică și, atunci când este necesar, de modificare a metodologiilor de dezvoltare și de testare.

(6)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor desfășoară teste de rezistență în mod periodic, cel puțin o dată pe an. Furnizorul de servicii de raportare a datelor include în scenariile negative ale testului de rezistență comportamentul imprevizibil al elementelor critice care compun sistemele și liniile sale de comunicație. Efectuarea testului de rezistență trebuie să identifice modul în care elementele de hardware, software și comunicații răspund amenințărilor potențiale și să evidențieze sistemele incapabile de a face față scenariilor negative. Furnizorul de servicii de raportare a datelor ia măsuri pentru a soluționa deficiențele identificate la nivelul sistemelor respective.

(7)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor trebuie:

| (a) | să dispună de o capacitate suficientă pentru a-și îndeplini funcțiile fără întreruperi sau disfuncționalități, inclusiv fără omisiuni de date sau date incorecte; |
| --- | --- |

(a)

să dispună de o capacitate suficientă pentru a-și îndeplini funcțiile fără întreruperi sau disfuncționalități, inclusiv fără omisiuni de date sau date incorecte;

| (b) | să dispună de o capacitate suficientă de redimensionare pentru a răspunde, fără întârzieri nejustificate, oricărei creșteri a cantității de informații care trebuie prelucrate și a numărului de cereri de acces din partea clienților săi. |
| --- | --- |

(b)

să dispună de o capacitate suficientă de redimensionare pentru a răspunde, fără întârzieri nejustificate, oricărei creșteri a cantității de informații care trebuie prelucrate și a numărului de cereri de acces din partea clienților săi.

Articolul 9

Securitatea

(1)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor instituie și menține proceduri și dispozitive de securitate fizică și electronică pentru:

| (a) | protejarea sistemelor sale informatice împotriva utilizării neadecvate sau a accesului neautorizat; |
| --- | --- |

(a)

protejarea sistemelor sale informatice împotriva utilizării neadecvate sau a accesului neautorizat;

| (b) | reducerea la minimum a riscurilor de atacuri împotriva sistemelor informatice, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (a) din Directiva 2013/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6); |
| --- | --- |

(b)

reducerea la minimum a riscurilor de atacuri împotriva sistemelor informatice, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (a) din Directiva 2013/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6);

| (c) | prevenirea divulgării neautorizate a informațiilor confidențiale; |
| --- | --- |

(c)

prevenirea divulgării neautorizate a informațiilor confidențiale;

| (d) | asigurarea securității și a integrității datelor. |
| --- | --- |

(d)

asigurarea securității și a integrității datelor.

(2)   În cazul în care o firmă de investiții („firmă care întocmește rapoartele”) recurge la o parte terță („firmă care transmite rapoartele”) pentru a transmite informații în numele său unui ARM, respectivul ARM trebuie să dispună de proceduri și dispozitive care să garanteze că firma care transmite rapoartele nu are acces la nicio altă informație privind firma care întocmește rapoartele și la nicio informație care s-ar putea să fi fost trimisă de către firma care întocmește rapoartele către ARM, fie în mod direct, fie prin intermediul unei alte firme care transmite rapoarte.

(3)   Furnizorul de servicii de raportare a datelor instituie și menține măsuri și dispozitive pentru identificarea și gestionarea promptă a riscurilor identificate la alineatul (1).

(4)   În ceea ce privește încălcările măsurilor de securitate fizică și electronică menționate la alineatele (1), (2) și (3), furnizorul de servicii de raportare a datelor transmite imediat o notificare:

| (a) | autorității competente din statul său membru de origine și prezintă un raport privind incidentul, precizând natura incidentului, măsurile adoptate pentru a face față acestuia, precum și inițiativele luate pentru a preveni incidente similare; |
| --- | --- |

(a)

autorității competente din statul său membru de origine și prezintă un raport privind incidentul, precizând natura incidentului, măsurile adoptate pentru a face față acestuia, precum și inițiativele luate pentru a preveni incidente similare;

| (b) | clienților săi care au fost afectați de încălcarea securității. |
| --- | --- |

(b)

clienților săi care au fost afectați de încălcarea securității.

(5)   În cazul mecanismelor de raportare aprobate, notificarea menționată la alineatul (4) litera (a) se transmite, de asemenea, oricăror autorități competente cărora mecanismele în cauză le transmit rapoarte referitoare la tranzacții.

Articolul 10

Administrarea informațiilor incomplete sau potențial eronate de către APA și CTP

(1)   APA și CTP instituie și mențin dispozitive corespunzătoare pentru a se asigura că publică în mod corect rapoartele comerciale primite de la firmele de investiții și, în cazul CTP, de la locurile de tranzacționare și de la APA, fără să introducă ei înșiși vreo eroare sau să omită informații, și corectează informațiile în cazul în care ei înșiși au cauzat erori sau omisiuni.

(2)   APA și CTP monitorizează în mod continuu și în timp real performanțele sistemelor lor informatice, asigurându-se că publicarea rapoartelor comerciale pe care le-au primit s-a încheiat cu succes.

(3)   APA și CTP realizează verificări periodice ale concordanței dintre rapoartele comerciale pe care le primesc și rapoartele comerciale pe care le publică, verificând dacă informațiile au fost corect publicate.

(4)   APA trebuie să confirme primirea raportului comercial firmei de investiții care întocmește raportul și să transmită codul de identificare a tranzacției atribuit de APA. APA trebuie să reia codul de identificare a tranzacției în ceea ce privește un anumit raport comercial în orice corespondență ulterioară cu firma care întocmește rapoartele.

(5)   APA instituie și mențin dispozitive corespunzătoare pentru a identifica, în momentul primirii acestora, rapoartele comerciale care sunt incomplete sau care conțin informații susceptibile de a fi eronate. Aceste dispozitive trebuie să includă alerte automate privind prețul și volumul, luând în considerare:

| (a) | sectorul și segmentul în care este tranzacționat instrumentul financiar; |
| --- | --- |

(a)

sectorul și segmentul în care este tranzacționat instrumentul financiar;

| (b) | nivelurile de lichiditate, inclusiv nivelurile istorice de tranzacționare; |
| --- | --- |

(b)

nivelurile de lichiditate, inclusiv nivelurile istorice de tranzacționare;

| (c) | indicatorii de referință corespunzători privind prețul și volumul; |
| --- | --- |

(c)

indicatorii de referință corespunzători privind prețul și volumul;

| (d) | dacă este necesar, alți parametri, în funcție de caracteristicile instrumentului financiar. |
| --- | --- |

(d)

dacă este necesar, alți parametri, în funcție de caracteristicile instrumentului financiar.

(6)   În cazul în care consideră că raportul comercial pe care l-a primit este incomplet sau conține informații susceptibile de a fi eronate, mecanismul de publicare aprobat nu publică raportul comercial respectiv și alertează de îndată firma de investiții care a transmis raportul comercial.

(7)   În circumstanțe excepționale, APA și CTP șterg și modifică informațiile dintr-un raport comercial la cererea entității care furnizează informațiile, atunci când aceasta nu poate anula sau modifica ea însăși informațiile din motive tehnice.

(8)   APA publică politicile nediscreționare privind anularea și modificarea informațiilor din rapoartele comerciale, care includ sancțiunile pe care APA le pot impune firmelor de investiții ce furnizează rapoarte comerciale dacă, din cauza unor informații incomplete sau eronate, rapoartele comerciale au fost anulate sau modificate.

Articolul 11

Administrarea informațiilor incomplete sau potențial eronate de către ARM

(1)   ARM instituie și mențin dispozitive corespunzătoare pentru a identifica rapoartele referitoare la tranzacții care sunt incomplete sau care conțin erori evidente provocate de clienți. ARM efectuează validarea rapoartelor referitoare la tranzacții pe baza cerințelor stabilite la articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 în ceea ce privește câmpul, formatul și conținutul câmpurilor în conformitate cu tabelul 1 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/590 (7).

(2)   ARM instituie și mențin dispozitive corespunzătoare pentru a identifica rapoartele referitoare la tranzacții care conțin erori sau omisiuni provocate de ele însele și pentru a corecta, inclusiv prin eliminare sau modificare, astfel de erori sau omisiuni. ARM validează câmpul, formatul și conținutul câmpurilor în conformitate cu tabelul 1 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/590.

(3)   ARM monitorizează în mod continuu și în timp real funcționarea sistemelor sale, asigurându-se că raportul referitor la tranzacție pe care l-a primit a fost transmis cu succes autorității competente în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(4)   La cererea autorității competente din statul său membru de origine sau a autorității competente căreia ARM îi transmite rapoarte privind tranzacțiile, ARM realizează verificări periodice ale concordanței dintre informațiile pe care ARM le primește de la clientul său sau le generează în numele clientului în scopul raportării tranzacțiilor și eșantioanele de date furnizate de autoritatea competentă.

(5)   Orice corecturi, inclusiv anulările sau modificările rapoartelor referitoare la tranzacții, care nu corectează erorile sau omisiunile provocate de un ARM se efectuează numai la cererea unui client și pentru fiecare raport referitor la tranzacție în parte. În cazul în care ARM anulează sau modifică un raport referitor la tranzacție la cererea unui client, acesta îi prezintă clientului respectivul raport actualizat.

(6)   În cazul în care, înainte de a transmite raportul referitor la tranzacție, un ARM identifică o eroare sau o omisiune cauzată de client, acesta nu transmite raportul referitor la tranzacție și notifică fără întârziere firmei de investiții detaliile erorii sau omisiunii, pentru a-i permite clientului să transmită un set de informații corectate.

(7)   În cazul în care un ARM sesizează erori sau omisiuni provocate de el însuși, acesta transmite imediat un raport corect și complet.

(8)   ARM notifică fără întârziere clientului detaliile erorii sau omisiunii și îi furnizează acestuia o versiune actualizată a raportului referitor la tranzacție. De asemenea, ARM notifică fără întârziere eroarea sau omisiunea autorității competente din statul său membru de origine și autorității competente căreia ARM i-a transmis raportul referitor la tranzacție.

(9)   Obligația de a corecta sau de a anula rapoarte incorecte referitoare la tranzacții sau de a raporta tranzacții omise nu se aplică și erorilor sau omisiunilor care au avut loc cu mai mult de cinci ani înainte de data la care ARM a luat cunoștință de astfel de erori sau omisiuni.

Articolul 12

Conectivitatea mecanismelor de raportare aprobate

(1)   Un ARM trebuie să dispună de politicile, dispozitivele și capacitățile tehnice necesare pentru a respecta specificațiile tehnice privind transmiterea rapoartelor referitoare la tranzacții prevăzute de autoritatea competentă din statul său membru de origine și de alte autorități competente cărora ARM le trimite rapoartele referitoare la tranzacții.

(2)   ARM trebuie să dispună de politicile, dispozitivele și capacitățile tehnice adecvate pentru a primi rapoartele referitoare la tranzacții de la clienți și a le transmite înapoi informații acestora. ARM îi furnizează clientului o copie a raportului referitor la tranzacție pe care ARM l-a transmis autorității competente în numele clientului.

Articolul 13

Alte servicii furnizate de CTP

(1)   Un CTP poate furniza următoarele servicii suplimentare:

| (a) | furnizarea de date privind transparența înainte de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea de date privind transparența înainte de tranzacționare;

| (b) | furnizarea de date istorice; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de date istorice;

| (c) | furnizarea de date de referință; |
| --- | --- |

(c)

furnizarea de date de referință;

| (d) | furnizarea de servicii de cercetare; |
| --- | --- |

(d)

furnizarea de servicii de cercetare;

| (e) | prelucrarea, distribuția și marketingul datelor și statisticilor privind instrumentele financiare, locurile de tranzacționare și a altor date legate de piață; |
| --- | --- |

(e)

prelucrarea, distribuția și marketingul datelor și statisticilor privind instrumentele financiare, locurile de tranzacționare și a altor date legate de piață;

| (f) | proiectarea, gestionarea, întreținerea și marketingul hardware-ului, software-ului și rețelelor în ceea ce privește transmiterea de date și informații. |
| --- | --- |

(f)

proiectarea, gestionarea, întreținerea și marketingul hardware-ului, software-ului și rețelelor în ceea ce privește transmiterea de date și informații.

(2)   Un CTP poate furniza servicii, altele decât cele menționate la alineatul (1), care sporesc eficiența pieței, cu condiția ca astfel de servicii să nu creeze un risc care să afecteze calitatea sistemului centralizat de raportare sau independența CTP și care să nu poată fi evitat sau atenuat în mod corespunzător.

CAPITOLUL III

DISPOZIȚII PRIVIND PUBLICAREA

[Articolul 64 alineatele (1) și (2) și articolul 65 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

Articolul 14

Citirea de dispozitive electronice

(1)   APA și CTP publică informațiile care trebuie făcute publice în conformitate cu articolul 64 alineatul (1) și cu articolul 65 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE într-un format care să poată fi citit de dispozitive electronice.

(2)   CTP publică informațiile care trebuie făcute publice în conformitate cu articolul 65 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE într-un format care să poată fi citit de dispozitive electronice.

(3)   Se consideră că informațiile sunt publicate într-un format care poate fi citit de dispozitive electronice în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | este vorba de un format electronic conceput pentru a fi citit în mod direct și automat de un computer; |
| --- | --- |

(a)

este vorba de un format electronic conceput pentru a fi citit în mod direct și automat de un computer;

| (b) | informațiile sunt stocate într-o arhitectură informatică adecvată, în conformitate cu articolul 8 alineatul (7), care permite accesul automat; |
| --- | --- |

(b)

informațiile sunt stocate într-o arhitectură informatică adecvată, în conformitate cu articolul 8 alineatul (7), care permite accesul automat;

| (c) | suportul este suficient de solid pentru a garanta continuitatea și regularitatea furnizării serviciilor și asigură un acces adecvat în ceea ce privește viteza; |
| --- | --- |

(c)

suportul este suficient de solid pentru a garanta continuitatea și regularitatea furnizării serviciilor și asigură un acces adecvat în ceea ce privește viteza;

| (d) | informațiile pot fi accesate, citite, utilizate și copiate de un software gratuit și accesibil publicului. |
| --- | --- |

(d)

informațiile pot fi accesate, citite, utilizate și copiate de un software gratuit și accesibil publicului.

În sensul primului paragraf litera (a), formatul electronic trebuie specificat prin standarde libere, deschise și care nu fac obiectul unor drepturi de proprietate.

(4)   În sensul alineatului (3) litera (a), formatul electronic include tipul de fișiere sau mesaje, normele privind identificarea acestora, precum și denumirea câmpurilor și tipul de date din câmpurile pe care acestea le conțin.

(5)   APA și CTP:

| (a) | pun instrucțiuni la dispoziția publicului, explicând în ce mod și în ce loc pot fi accesate și utilizate cu ușurință datele și identificând inclusiv formatul electronic; |
| --- | --- |

(a)

pun instrucțiuni la dispoziția publicului, explicând în ce mod și în ce loc pot fi accesate și utilizate cu ușurință datele și identificând inclusiv formatul electronic;

| (b) | fac publice orice modificări aduse instrucțiunilor menționate la litera (a) cu cel puțin trei luni înainte de intrarea lor în vigoare, cu excepția cazului în care există o nevoie urgentă și motivată temeinic ca modificările instrucțiunilor să intre în vigoare mai rapid; |
| --- | --- |

(b)

fac publice orice modificări aduse instrucțiunilor menționate la litera (a) cu cel puțin trei luni înainte de intrarea lor în vigoare, cu excepția cazului în care există o nevoie urgentă și motivată temeinic ca modificările instrucțiunilor să intre în vigoare mai rapid;

| (c) | includ un link către instrucțiunile menționate la litera (a) pe pagina principală a site-ului lor web. |
| --- | --- |

(c)

includ un link către instrucțiunile menționate la litera (a) pe pagina principală a site-ului lor web.

Articolul 15

Sfera de acoperire a sistemelor centralizate de raportare pentru acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă, certificate și alte instrumente financiare similare

(1)   CTP include în fluxul electronic de date informațiile făcute publice în temeiul articolelor 6 și 20 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 în ceea ce privește toate instrumentele financiare menționate la articolele respective.

(2)   Atunci când un nou APA sau un nou loc de tranzacționare își începe activitatea, CTP include datele făcute publice de respectivul APA sau de respectivul loc de tranzacționare în fluxul electronic de date al sistemului său centralizat de raportare cât mai curând posibil și, în orice caz, în termen de cel mult șase luni de la începerea operațiunilor respectivului APA sau loc de tranzacționare.

Articolul 16

Identificarea rapoartelor comerciale originale și a rapoartelor comerciale duplicate privind acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare

(1)   În cazul în care un APA publică un raport care este duplicat, se înscrie codul „DUPL” în câmpul de date „reeditare”, pentru a se permite beneficiarilor datelor să facă distincția între raportul comercial original și exemplarele duplicate ale raportului comercial respectiv.

(2)   În sensul alineatului (1), APA solicită fiecărei firme de investiții să respecte una dintre următoarele condiții:

| (a) | să certifice că raportează tranzacțiile cu un anumit instrument financiar numai prin respectivul APA; |
| --- | --- |

(a)

să certifice că raportează tranzacțiile cu un anumit instrument financiar numai prin respectivul APA;

| (b) | să utilizeze un mecanism de identificare ce marchează un raport ca fiind raportul original („ORGN”) și toate celelalte rapoarte ale aceleiași tranzacții ca rapoarte duplicate („DUPL”). |
| --- | --- |

(b)

să utilizeze un mecanism de identificare ce marchează un raport ca fiind raportul original („ORGN”) și toate celelalte rapoarte ale aceleiași tranzacții ca rapoarte duplicate („DUPL”).

Articolul 17

Publicarea rapoartelor originale privind acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare

CTP nu centralizează rapoartele comerciale marcate cu codul „DUPL” în câmpul „reeditare”.

Articolul 18

Detalii care trebuie publicate de APA

(1)   APA publică:

| (a) | în cazul tranzacțiilor executate care au drept obiect acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare, detaliile unei tranzacții precum cele specificate în tabelul 2 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/587, precum și utilizarea marcajelor corespunzătoare enumerate în tabelul 3 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/587; |
| --- | --- |

(a)

în cazul tranzacțiilor executate care au drept obiect acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare, detaliile unei tranzacții precum cele specificate în tabelul 2 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/587, precum și utilizarea marcajelor corespunzătoare enumerate în tabelul 3 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/587;

| (b) | în cazul tranzacțiilor executate care au drept obiect obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate, detaliile unei tranzacții precum cele specificate în tabelul 1 din anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2017/583, precum și utilizarea marcajelor corespunzătoare enumerate în tabelul 2 din anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2017/583. |
| --- | --- |

(b)

în cazul tranzacțiilor executate care au drept obiect obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate, detaliile unei tranzacții precum cele specificate în tabelul 1 din anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2017/583, precum și utilizarea marcajelor corespunzătoare enumerate în tabelul 2 din anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2017/583.

(2)   Atunci când publică informații cu privire la momentul în care a fost raportată tranzacția, APA trebuie să includă data și ora – precizând inclusiv secunda – la care publică tranzacția.

(3)   Prin derogare de la alineatul (2), un APA care publică informații referitoare la o tranzacție executată pe un sistem electronic include data și ora – precizând inclusiv milisecunda – la care respectiva tranzacție a fost publicată în raportul său comercial.

(4)   În sensul alineatului (3), un „sistem electronic” înseamnă un sistem în care ordinele pot fi tranzacționate electronic sau în care ordinele pot fi tranzacționate în afara sistemului, dar sunt promovate prin sistemul respectiv.

(5)   Mărcile temporale menționate la alineatele (2) și (3) nu trebuie să difere cu mai mult de o secundă și, respectiv, o milisecundă față de momentul – exprimat ca timp universal coordonat (UTC) – publicat și gestionat de către unul dintre centrele enumerate în ultimul raport anual privind activitățile de măsurare a timpului al BIPM (Bureau International des Poids et Mesures).

Articolul 19

Nediscriminarea

APA și CTP se asigură că informațiile pe care trebuie să le facă publice sunt trimise prin toate canalele de distribuție în același timp, inclusiv în cazul în care informațiile sunt făcute publice într-o perioadă cât mai apropiată de timpul real, în limita posibilităților tehnice, sau la 15 minute după prima publicare.

Articolul 20

Detalii care trebuie publicate de CTP

CTP publică:

| (a) | în cazul tranzacțiilor executate care au drept obiect acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare, detaliile unei tranzacții precum cele specificate în tabelul 2 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/587, precum și utilizarea marcajelor corespunzătoare enumerate în tabelul 3 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/587; |
| --- | --- |

(a)

în cazul tranzacțiilor executate care au drept obiect acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare, detaliile unei tranzacții precum cele specificate în tabelul 2 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/587, precum și utilizarea marcajelor corespunzătoare enumerate în tabelul 3 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/587;

| (b) | în cazul tranzacțiilor executate care au drept obiect obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate, detaliile unei tranzacții precum cele specificate în tabelul 1 din anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2017/583, precum și utilizarea marcajelor corespunzătoare enumerate în tabelul 2 din anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2017/583. |
| --- | --- |

(b)

în cazul tranzacțiilor executate care au drept obiect obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate, detaliile unei tranzacții precum cele specificate în tabelul 1 din anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2017/583, precum și utilizarea marcajelor corespunzătoare enumerate în tabelul 2 din anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2017/583.

Articolul 21

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la data menționată mai întâi la articolul 93 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 2014/65/UE.

Cu toate acestea, articolul 14 alineatul (2) și articolul 20 litera (b) se aplică din prima zi a celei de a noua luni care urmează datei aplicării Directivei 2014/65/UE.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții în legătură cu acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare și la obligația de tranzacționare a anumitor acțiuni într-un loc de tranzacționare sau printr-un operator independent (a se vedea pagina 387 din prezentul Jurnal Oficial).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare cu privire la standarde tehnice de reglementare privind cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate (a se vedea pagina 229 din prezentul Jurnal Oficial).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

5

(6)  Directiva 2013/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 august 2013 privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de înlocuire a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului (JO L 218, 14.8.2013, p. 8).

6

(7)  Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei din 28 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportarea tranzacțiilor către autoritățile competente (a se vedea pagina 449 din prezentul Jurnal Oficial).

7

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/142 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/142

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/572 AL COMISIEI

din 2 iunie 2016

de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la specificarea furnizării de date pretranzacționare și posttranzacționare și a nivelului de dezagregare a datelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 12 alineatul (2) al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | În vederea reducerii costurilor suportate de participanții la piață atunci când achiziționează date, Regulamentul (UE) nr. 600/2014 prevede ca datele necesare pentru asigurarea transparenței pretranzacționare și posttranzacționare să fie puse la dispoziția publicului „degrupat”, sub formă de elemente de date separate. Este necesar să se specifice nivelul de dezagregare la care locurile de tranzacționare ar trebui să ofere datele. Ținând cont de dovezile privind existența unei cereri de astfel de date din partea altor părți interesate, un operator de piață sau o firmă de investiții care exploatează un loc de tranzacționare ar trebui să efectueze o dezagregare a datelor în funcție de clasa de active, de țara de emitere, de moneda în care este tranzacționat instrumentul financiar și în funcție de proveniența datelor din licitații zilnice programate sau din tranzacționare continuă. |
| --- | --- |

(1)

În vederea reducerii costurilor suportate de participanții la piață atunci când achiziționează date, Regulamentul (UE) nr. 600/2014 prevede ca datele necesare pentru asigurarea transparenței pretranzacționare și posttranzacționare să fie puse la dispoziția publicului „degrupat”, sub formă de elemente de date separate. Este necesar să se specifice nivelul de dezagregare la care locurile de tranzacționare ar trebui să ofere datele. Ținând cont de dovezile privind existența unei cereri de astfel de date din partea altor părți interesate, un operator de piață sau o firmă de investiții care exploatează un loc de tranzacționare ar trebui să efectueze o dezagregare a datelor în funcție de clasa de active, de țara de emitere, de moneda în care este tranzacționat instrumentul financiar și în funcție de proveniența datelor din licitații zilnice programate sau din tranzacționare continuă.

| (2) | Pentru a se asigura că datele pretranzacționare și posttranzacționare furnizate corespund cererii din partea participanților la piață, un operator de piață sau o firmă de investiții care exploatează un loc de tranzacționare ar trebui să ofere date rezultate prin aplicarea oricărei combinații de criterii de dezagregare, în condiții comerciale rezonabile. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a se asigura că datele pretranzacționare și posttranzacționare furnizate corespund cererii din partea participanților la piață, un operator de piață sau o firmă de investiții care exploatează un loc de tranzacționare ar trebui să ofere date rezultate prin aplicarea oricărei combinații de criterii de dezagregare, în condiții comerciale rezonabile.

| (3) | În cazul anumitor instrumente financiare, cum ar fi cele derivate, se poate întâmpla să nu fie întotdeauna posibil să se determine fără ambiguitate clasa de active exactă căreia îi aparține instrumentul respectiv, întrucât aceasta depinde de ce caracteristici ale instrumentelor financiare sunt considerate esențiale. În mod asemănător, se poate întâmpla să nu fie întotdeauna posibil să se determine fără ambiguitate ce alte criterii sunt îndeplinite de un tip de date. Pentru a se asigura că participanții la piață care achiziționează date de la un anumit loc de tranzacționare primesc un set de date consecvent, este necesar să se impună operatorilor de piață și firmelor de investiții care exploatează locuri de tranzacționare obligația de a stabili, în cazurile în care criteriile de dezagregare nu pot fi aplicate fără ambiguitate, care sunt criteriile pe care se consideră că le îndeplinesc instrumentele financiare sau tipurile de date în cauză. |
| --- | --- |

(3)

În cazul anumitor instrumente financiare, cum ar fi cele derivate, se poate întâmpla să nu fie întotdeauna posibil să se determine fără ambiguitate clasa de active exactă căreia îi aparține instrumentul respectiv, întrucât aceasta depinde de ce caracteristici ale instrumentelor financiare sunt considerate esențiale. În mod asemănător, se poate întâmpla să nu fie întotdeauna posibil să se determine fără ambiguitate ce alte criterii sunt îndeplinite de un tip de date. Pentru a se asigura că participanții la piață care achiziționează date de la un anumit loc de tranzacționare primesc un set de date consecvent, este necesar să se impună operatorilor de piață și firmelor de investiții care exploatează locuri de tranzacționare obligația de a stabili, în cazurile în care criteriile de dezagregare nu pot fi aplicate fără ambiguitate, care sunt criteriile pe care se consideră că le îndeplinesc instrumentele financiare sau tipurile de date în cauză.

| (4) | Din rațiuni de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și cele ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(4)

Din rațiuni de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și cele ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată.

| (5) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(5)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (6) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(6)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Furnizarea datelor pretranzacționare și posttranzacționare necesare pentru asigurarea transparenței

(1)   Un operator de piață sau o firmă de investiții care exploatează un loc de tranzacționare pune la dispoziția publicului, la cerere, informațiile publicate în conformitate cu articolele 3, 4 și 6-11 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 prin furnizarea în mod dezagregat a datelor pretranzacționare și posttranzacționare necesare pentru asigurarea transparenței, în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | natura clasei de active:






  (i) | acțiuni; |
| --- | --- | --- |

(a)

natura clasei de active:

(i)

acțiuni;

| (ii) | certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă, certificate și alte instrumente financiare similare menționate la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(ii)

certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă, certificate și alte instrumente financiare similare menționate la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (iii) | obligațiuni și produse financiare structurate; |
| --- | --- |

(iii)

obligațiuni și produse financiare structurate;

| (iv) | certificate de emisii; |
| --- | --- |

(iv)

certificate de emisii;

| (v) | instrumente financiare derivate; |
| --- | --- |

(v)

instrumente financiare derivate;

| (b) | țara de emitere a acțiunilor și a instrumentelor de datorie suverană; |
| --- | --- |

(b)

țara de emitere a acțiunilor și a instrumentelor de datorie suverană;

| (c) | moneda în care este tranzacționat instrumentul financiar; |
| --- | --- |

(c)

moneda în care este tranzacționat instrumentul financiar;

| (d) | utilizarea de licitații zilnice programate sau tranzacționare continuă. |
| --- | --- |

(d)

utilizarea de licitații zilnice programate sau tranzacționare continuă.

(2)   Instrumentele financiare derivate menționate la litera (a) punctul (v) sunt dezagregate în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | instrumente financiare derivate pe titluri de capital; |
| --- | --- |

(a)

instrumente financiare derivate pe titluri de capital;

| (b) | instrumente financiare derivate pe rata dobânzii; |
| --- | --- |

(b)

instrumente financiare derivate pe rata dobânzii;

| (c) | instrumente financiare derivate de credit; |
| --- | --- |

(c)

instrumente financiare derivate de credit;

| (d) | instrumente financiare derivate pe cursul de schimb; |
| --- | --- |

(d)

instrumente financiare derivate pe cursul de schimb;

| (e) | instrumente financiare derivate pe mărfuri și pe certificate de emisii; |
| --- | --- |

(e)

instrumente financiare derivate pe mărfuri și pe certificate de emisii;

| (f) | alte instrumente financiare derivate. |
| --- | --- |

(f)

alte instrumente financiare derivate.

(3)   În cazurile în care criteriile de dezagregare prevăzute la alineatele (1) și (2) nu pot fi aplicate fără ambiguitate, operatorul de piață sau firma de investiții care exploatează un loc de tranzacționare stabilește care sunt criteriile pe care le îndeplinește un instrument financiar sau un tip de date.

(4)   Un operator de piață sau o firmă de investiții care exploatează un loc de tranzacționare aplică criteriile prevăzute la alineatele (1) și (2) în orice combinație, la cerere.

(5)   Pe lângă furnizarea datelor în conformitate cu alineatele (1) și (2), un operator de piață sau o firmă de investiții care exploatează un loc de tranzacționare pot oferi și pachete de date.

Articolul 2

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la data prevăzută la articolul 55 al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/145 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/145

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/573 AL COMISIEI

din 6 iunie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele de asigurare a unor servicii de colocare și a unor structuri de taxare echitabile și nediscriminatorii

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 48 alineatul (12) litera (d),

întrucât:

| (1) | Este important să se adopte standarde tehnice de reglementare detaliate pentru a identifica în mod clar condițiile în care colocarea și structurile de taxare utilizate de locurile de tranzacționare pot fi considerate echitabile și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

(1)

Este important să se adopte standarde tehnice de reglementare detaliate pentru a identifica în mod clar condițiile în care colocarea și structurile de taxare utilizate de locurile de tranzacționare pot fi considerate echitabile și nediscriminatorii.

| (2) | Directiva 2014/65/UE extinde cerințele referitoare la colocare și structurile de taxare la sistemele multilaterale de tranzacționare și la sistemele organizate de tranzacționare. Prin urmare, este important să se asigure includerea acestor locuri de tranzacționare în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2014/65/UE extinde cerințele referitoare la colocare și structurile de taxare la sistemele multilaterale de tranzacționare și la sistemele organizate de tranzacționare. Prin urmare, este important să se asigure includerea acestor locuri de tranzacționare în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

| (3) | În vederea asigurării unor condiții armonizate, ar trebui să se aplice cerințe comune tuturor tipurilor de servicii de colocare și locurilor de tranzacționare care își organizează propriile centre de date sau care utilizează centrele de date deținute sau gestionate de terți. |
| --- | --- |

(3)

În vederea asigurării unor condiții armonizate, ar trebui să se aplice cerințe comune tuturor tipurilor de servicii de colocare și locurilor de tranzacționare care își organizează propriile centre de date sau care utilizează centrele de date deținute sau gestionate de terți.

| (4) | Locurile de tranzacționare ar trebui să aibă capacitatea de a-și stabili politica comercială în ceea ce privește colocarea și de a stabili tipurile de participanți la piață cărora doresc să le acorde acces la aceste servicii, cu condiția ca politica lor comercială să se bazeze pe criterii obiective, transparente și nediscriminatorii. Locurile de tranzacționare nu ar trebui să aibă obligația de a-și extinde capacitățile de colocare dincolo de limitele instalațiilor disponibile în materie de spațiu, de putere electrică, de răcire sau de tip similar și ar trebui să aibă libertatea de a decide dacă să își extindă sau nu spațiul de colocare. |
| --- | --- |

(4)

Locurile de tranzacționare ar trebui să aibă capacitatea de a-și stabili politica comercială în ceea ce privește colocarea și de a stabili tipurile de participanți la piață cărora doresc să le acorde acces la aceste servicii, cu condiția ca politica lor comercială să se bazeze pe criterii obiective, transparente și nediscriminatorii. Locurile de tranzacționare nu ar trebui să aibă obligația de a-și extinde capacitățile de colocare dincolo de limitele instalațiilor disponibile în materie de spațiu, de putere electrică, de răcire sau de tip similar și ar trebui să aibă libertatea de a decide dacă să își extindă sau nu spațiul de colocare.

| (5) | Serviciile de colocare și structurile de taxare echitabile și nediscriminatorii necesită un grad suficient de transparență pentru asigurarea faptului că obligațiile prevăzute în Directiva 2014/65/UE nu sunt eludate. Prin urmare, locurile de tranzacționare ar trebui să utilizeze criterii obiective atunci când stabilesc reduceri, stimulente și măsuri de descurajare. |
| --- | --- |

(5)

Serviciile de colocare și structurile de taxare echitabile și nediscriminatorii necesită un grad suficient de transparență pentru asigurarea faptului că obligațiile prevăzute în Directiva 2014/65/UE nu sunt eludate. Prin urmare, locurile de tranzacționare ar trebui să utilizeze criterii obiective atunci când stabilesc reduceri, stimulente și măsuri de descurajare.

| (6) | Ar trebui să se interzică structurile de taxare care contribuie la apariția unor condiții de natură să perturbe stabilitatea pieței prin încurajarea tranzacționării intensive și care pot conduce la o tensiune a infrastructurilor pieței. Prin urmare, reducerile acordate în funcție de volum ar trebui să fie autorizate cu condiția ca, în calitate de scheme de diferențiere a prețurilor, să se bazeze pe volumul total de tranzacționare, pe numărul total de tranzacții sau pe taxele de tranzacționare cumulate generate de un singur membru în cazul cărora se efectuează la preț redus doar tranzacțiile marginale executate după atingerea pragului. |
| --- | --- |

(6)

Ar trebui să se interzică structurile de taxare care contribuie la apariția unor condiții de natură să perturbe stabilitatea pieței prin încurajarea tranzacționării intensive și care pot conduce la o tensiune a infrastructurilor pieței. Prin urmare, reducerile acordate în funcție de volum ar trebui să fie autorizate cu condiția ca, în calitate de scheme de diferențiere a prețurilor, să se bazeze pe volumul total de tranzacționare, pe numărul total de tranzacții sau pe taxele de tranzacționare cumulate generate de un singur membru în cazul cărora se efectuează la preț redus doar tranzacțiile marginale executate după atingerea pragului.

| (7) | Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(7)

Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată.

| (8) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe. |
| --- | --- |

(8)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe.

| (9) | Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(9)

Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Servicii de colocare echitabile și nediscriminatorii

(1)   Locurile de tranzacționare care furnizează servicii de colocare asigură, în limitele instalațiilor disponibile în materie de spațiu, de putere electrică, de răcire sau de tip similar, faptul că aceste servicii sunt furnizate într-un mod echitabil și nediscriminatoriu, astfel cum se prevede la alineatele (2), (3) și (4) în ceea ce privește următoarele:

| (a) | centrele de date pe care le dețin și le gestionează; |
| --- | --- |

(a)

centrele de date pe care le dețin și le gestionează;

| (b) | centrele de date pe care le dețin și care sunt gestionate de un terț selectat de către acestea; |
| --- | --- |

(b)

centrele de date pe care le dețin și care sunt gestionate de un terț selectat de către acestea;

| (c) | centrele de date pe care le dețin și care sunt gestionate de un terț cu care locul de tranzacționare are un acord de externalizare pentru organizarea infrastructurii sale de execuție, precum și a accesului de proximitate la această infrastructură; |
| --- | --- |

(c)

centrele de date pe care le dețin și care sunt gestionate de un terț cu care locul de tranzacționare are un acord de externalizare pentru organizarea infrastructurii sale de execuție, precum și a accesului de proximitate la această infrastructură;

| (d) | serviciile de hosting de proximitate deținute și gestionate de un terț care are un acord contractual cu un loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

(d)

serviciile de hosting de proximitate deținute și gestionate de un terț care are un acord contractual cu un loc de tranzacționare.

(2)   Locurile de tranzacționare acordă tuturor utilizatorilor care s-au abonat la aceleași servicii de colocare acces la rețeaua lor în aceleași condiții, inclusiv în ceea ce privește spațiul, puterea electrică, răcirea, lungimea cablului, accesul la date, conectivitatea la piață, tehnologia, asistența tehnică și tipurile de mesaje.

(3)   Locurile de tranzacționare iau toate măsurile rezonabile pentru a monitoriza toate conexiunile și măsurătorile de latență în vederea asigurării tratamentului nediscriminatoriu al tuturor utilizatorilor serviciilor de colocare cu același tip de acces de latență.

(4)   Locurile de tranzacționare pun la dispoziție servicii de colocare individuale, fără nicio obligație de a achiziționa servicii grupate.

Articolul 2

Transparența în furnizarea serviciilor de colocare

Locurile de tranzacționare publică pe site-urile lor web următoarele informații cu privire la serviciile de colocare pe care le furnizează:

| (a) | o listă a serviciilor furnizate, oferind informații cu privire la spațiu, putere electrică, răcire, lungime a cablului, acces la date, conectivitate la piață, tehnologie, asistență tehnică, tipuri de mesaje, telecomunicații, precum și cu privire la alte produse și servicii conexe; |
| --- | --- |

(a)

o listă a serviciilor furnizate, oferind informații cu privire la spațiu, putere electrică, răcire, lungime a cablului, acces la date, conectivitate la piață, tehnologie, asistență tehnică, tipuri de mesaje, telecomunicații, precum și cu privire la alte produse și servicii conexe;

| (b) | structura de taxare pentru fiecare serviciu, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

structura de taxare pentru fiecare serviciu, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2);

| (c) | condițiile de acces la servicii, inclusiv cerințele informatice și mecanismele operaționale; |
| --- | --- |

(c)

condițiile de acces la servicii, inclusiv cerințele informatice și mecanismele operaționale;

| (d) | diferitele tipuri de latență de acces disponibile; |
| --- | --- |

(d)

diferitele tipuri de latență de acces disponibile;

| (e) | procedura de alocare a spațiului de colocare; |
| --- | --- |

(e)

procedura de alocare a spațiului de colocare;

| (f) | cerințele privind furnizorii terți de servicii de colocare, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(f)

cerințele privind furnizorii terți de servicii de colocare, dacă este cazul.

Articolul 3

Taxe echitabile și nediscriminatorii

(1)   Locurile de tranzacționare percep aceleași taxe și oferă aceleași condiții tuturor utilizatorilor aceluiași tip de servicii pe baza unor criterii obiective. Locurile de tranzacționare stabilesc structuri de taxare diferite pentru același tip de servicii numai în cazul în care aceste structuri de taxare se bazează pe criterii nediscriminatorii, măsurabile și obiective referitoare la:

| (a) | volumul total tranzacționat, numărul de tranzacții sau taxele de tranzacționare cumulate; |
| --- | --- |

(a)

volumul total tranzacționat, numărul de tranzacții sau taxele de tranzacționare cumulate;

| (b) | serviciile sau pachetele de servicii furnizate de locul de tranzacționare; |
| --- | --- |

(b)

serviciile sau pachetele de servicii furnizate de locul de tranzacționare;

| (c) | gama și tipurile de servicii solicitate; |
| --- | --- |

(c)

gama și tipurile de servicii solicitate;

| (d) | furnizarea de lichidități în conformitate cu articolul 48 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE sau în calitate de formator de piață, astfel cum este acesta definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 7 din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(d)

furnizarea de lichidități în conformitate cu articolul 48 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE sau în calitate de formator de piață, astfel cum este acesta definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 7 din Directiva 2014/65/UE.

(2)   Locurile de tranzacționare se asigură că structura lor de taxare este suficient de detaliată pentru a permite utilizatorilor să anticipeze taxele care trebuie plătite pe baza a cel puțin următoarelor elemente:

| (a) | servicii care sunt furnizate contra cost, inclusiv activitatea care va declanșa perceperea taxei; |
| --- | --- |

(a)

servicii care sunt furnizate contra cost, inclusiv activitatea care va declanșa perceperea taxei;

| (b) | taxa pentru fiecare serviciu, precizând dacă aceasta este fixă sau variabilă; |
| --- | --- |

(b)

taxa pentru fiecare serviciu, precizând dacă aceasta este fixă sau variabilă;

| (c) | reducerile, stimulentele sau măsurile de descurajare. |
| --- | --- |

(c)

reducerile, stimulentele sau măsurile de descurajare.

(3)   Locurile de tranzacționare pun la dispoziție servicii individuale, fără ca acestea să fie grupate cu alte servicii.

Articolul 4

Transparența structurilor de taxare

Locurile de tranzacționare publică pe site-ul lor web, într-un singur document cuprinzător și accesibil publicului, criteriile obiective pentru stabilirea taxelor și a structurilor lor de taxare, precum și a celorlalte condiții prevăzute la articolul 3, împreună cu taxele de execuție, taxele auxiliare, reducerile, stimulentele și măsurile de descurajare.

Articolul 5

Structuri de taxare interzise

Locurile de tranzacționare nu oferă membrilor, participanților sau clienților lor o structură de taxare în cadrul căreia, odată ce au depășit un anumit prag, toate tranzacțiile lor beneficiază de o taxă mai redusă pentru o perioadă determinată, inclusiv tranzacțiile care au fost executate înainte de atingerea pragului respectiv.

Articolul 6

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 6 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/148

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/574 AL COMISIEI

din 7 iunie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru nivelul de precizie al ceasurilor profesionale

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 50 alineatul (2) al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Sincronizarea ceasurilor are un impact direct asupra multor domenii. În special, sincronizarea contribuie la asigurarea faptului că datele privind transparența posttranzacționare pot fi integrate cu ușurință într-un sistem centralizat fiabil de raportare. De asemenea, este esențială pentru monitorizarea la nivelul locurilor de tranzacționare a ordinelor și pentru identificarea cazurilor de abuz de piață și permite efectuarea unei comparații mai clare între tranzacție și condițiile de piață existente în momentul executării tranzacției. |
| --- | --- |

(1)

Sincronizarea ceasurilor are un impact direct asupra multor domenii. În special, sincronizarea contribuie la asigurarea faptului că datele privind transparența posttranzacționare pot fi integrate cu ușurință într-un sistem centralizat fiabil de raportare. De asemenea, este esențială pentru monitorizarea la nivelul locurilor de tranzacționare a ordinelor și pentru identificarea cazurilor de abuz de piață și permite efectuarea unei comparații mai clare între tranzacție și condițiile de piață existente în momentul executării tranzacției.

| (2) | Numărul ordinelor primite în fiecare secundă de un loc de tranzacționare poate fi foarte mare, mult mai mare decât cel al tranzacțiilor executate. Se pot înregistra mai multe mii de ordine pe secundă, în funcție de locul de tranzacționare, de tipul membrilor sau al participanților sau al clienților unui anumit loc de tranzacționare, precum și în funcție de volatilitatea și lichiditatea instrumentelor financiare. Prin urmare, detalierea timpului la secundă nu ar fi suficientă în scopul supravegherii eficace a manipulării pieței în cazul anumitor tipuri de activități de tranzacționare. Este, așadar, necesar să se stabilească cerințe privind detalierea minimă pentru înregistrarea datei și a orei evenimentelor ce merită semnalate de operatorii locurilor de tranzacționare și de membrii sau participanții lor. |
| --- | --- |

(2)

Numărul ordinelor primite în fiecare secundă de un loc de tranzacționare poate fi foarte mare, mult mai mare decât cel al tranzacțiilor executate. Se pot înregistra mai multe mii de ordine pe secundă, în funcție de locul de tranzacționare, de tipul membrilor sau al participanților sau al clienților unui anumit loc de tranzacționare, precum și în funcție de volatilitatea și lichiditatea instrumentelor financiare. Prin urmare, detalierea timpului la secundă nu ar fi suficientă în scopul supravegherii eficace a manipulării pieței în cazul anumitor tipuri de activități de tranzacționare. Este, așadar, necesar să se stabilească cerințe privind detalierea minimă pentru înregistrarea datei și a orei evenimentelor ce merită semnalate de operatorii locurilor de tranzacționare și de membrii sau participanții lor.

| (3) | Autoritățile competente trebuie să poată reconstitui toate evenimentele legate de un ordin pe întreaga durată de viață a fiecărui ordin, într-o succesiune temporală precisă. Autoritățile competente trebuie să poată reconstitui aceste evenimente în locuri de tranzacționare multiple la nivel consolidat, astfel încât să poată monitoriza în mod eficace abuzul de piață la nivelul locurilor de tranzacționare. Prin urmare, este necesar să se stabilească o oră de referință comună și norme privind divergența maximă de la ora de referință comună pentru a se asigura că toți operatorii locurilor de tranzacționare și membrii sau participanții lor înregistrează data și ora pe baza aceleași surse de stabilire a orei și în conformitate cu standarde coerente. De asemenea, este necesar să se prevadă o marcare temporală cu precizie pentru a permite autorităților competente să facă distincția între diferitele evenimente ce merită semnalate, care, altfel, ar putea apărea că au avut loc în același timp. |
| --- | --- |

(3)

Autoritățile competente trebuie să poată reconstitui toate evenimentele legate de un ordin pe întreaga durată de viață a fiecărui ordin, într-o succesiune temporală precisă. Autoritățile competente trebuie să poată reconstitui aceste evenimente în locuri de tranzacționare multiple la nivel consolidat, astfel încât să poată monitoriza în mod eficace abuzul de piață la nivelul locurilor de tranzacționare. Prin urmare, este necesar să se stabilească o oră de referință comună și norme privind divergența maximă de la ora de referință comună pentru a se asigura că toți operatorii locurilor de tranzacționare și membrii sau participanții lor înregistrează data și ora pe baza aceleași surse de stabilire a orei și în conformitate cu standarde coerente. De asemenea, este necesar să se prevadă o marcare temporală cu precizie pentru a permite autorităților competente să facă distincția între diferitele evenimente ce merită semnalate, care, altfel, ar putea apărea că au avut loc în același timp.

| (4) | Există însă modelele de tranzacționare în cazul cărora un grad ridicat de precizie ar putea să nu fie relevant sau fezabil. Sistemele de tranzacționare vocale sau sistemele de tip „cerere de cotație” în cazul cărora pentru răspuns este nevoie de intervenție umană sau care nu permit tranzacționarea algoritmică sau sistemele care sunt folosite pentru încheierea de tranzacții negociate ar trebui să fie supuse unor standarde de precizie diferite. Locurile de tranzacționare care exploatează aceste sisteme de tranzacționare nu înregistrează de regulă volumul mare de evenimente care pot surveni în intervalul aceleiași secunde, ceea ce însemnă că nu este necesar să se impună o detaliere mai exactă pentru marcarea temporală a evenimentelor respective, deoarece este mai puțin probabil ca evenimente multiple să aibă loc în același timp. Totodată, tranzacțiile în acele locuri de tranzacționare pot fi acceptate cu ajutorul unor metode manuale care pot necesita timp pentru ajungerea la un acord. În aceste locuri de tranzacționare există, de asemenea, un decalaj inerent între momentul executării tranzacției și momentul înregistrării tranzacției în sistemul de tranzacționare, ceea ce înseamnă că aplicarea unor cerințe mai stricte privind precizia nu ar conduce neapărat la înregistrări mai semnificative și precise ale operatorului locului de tranzacționare, ale membrilor sau participanților acestuia. |
| --- | --- |

(4)

Există însă modelele de tranzacționare în cazul cărora un grad ridicat de precizie ar putea să nu fie relevant sau fezabil. Sistemele de tranzacționare vocale sau sistemele de tip „cerere de cotație” în cazul cărora pentru răspuns este nevoie de intervenție umană sau care nu permit tranzacționarea algoritmică sau sistemele care sunt folosite pentru încheierea de tranzacții negociate ar trebui să fie supuse unor standarde de precizie diferite. Locurile de tranzacționare care exploatează aceste sisteme de tranzacționare nu înregistrează de regulă volumul mare de evenimente care pot surveni în intervalul aceleiași secunde, ceea ce însemnă că nu este necesar să se impună o detaliere mai exactă pentru marcarea temporală a evenimentelor respective, deoarece este mai puțin probabil ca evenimente multiple să aibă loc în același timp. Totodată, tranzacțiile în acele locuri de tranzacționare pot fi acceptate cu ajutorul unor metode manuale care pot necesita timp pentru ajungerea la un acord. În aceste locuri de tranzacționare există, de asemenea, un decalaj inerent între momentul executării tranzacției și momentul înregistrării tranzacției în sistemul de tranzacționare, ceea ce înseamnă că aplicarea unor cerințe mai stricte privind precizia nu ar conduce neapărat la înregistrări mai semnificative și precise ale operatorului locului de tranzacționare, ale membrilor sau participanților acestuia.

| (5) | Autoritățile competente trebuie să înțeleagă modul în care locurile de tranzacționare și membrii sau participanții lor asigură trasabilitatea la ora universală coordonată (UTC). Această necesitate derivă din complexitatea diferitelor sisteme și din numărul de metode alternative care pot fi utilizate pentru sincronizarea cu UTC. Având în vedere că abaterile orare pot fi rezultatul multor elemente diferite, este, de asemenea, oportun să se stabilească un nivel acceptabil pentru divergența maximă de la UTC. |
| --- | --- |

(5)

Autoritățile competente trebuie să înțeleagă modul în care locurile de tranzacționare și membrii sau participanții lor asigură trasabilitatea la ora universală coordonată (UTC). Această necesitate derivă din complexitatea diferitelor sisteme și din numărul de metode alternative care pot fi utilizate pentru sincronizarea cu UTC. Având în vedere că abaterile orare pot fi rezultatul multor elemente diferite, este, de asemenea, oportun să se stabilească un nivel acceptabil pentru divergența maximă de la UTC.

| (6) | Din motive de coerență și în scopul de a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(6)

Din motive de coerență și în scopul de a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată.

| (7) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(7)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (8) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(8)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Ora de referință

Operatorii locurilor de tranzacționare și membrii sau participanții lor sincronizează ceasurile profesionale pe care le utilizează pentru a înregistra data și ora evenimentelor ce merită semnalate cu ora universală coordonată (UTC) emisă și păstrată de centrele de stabilire a orei enumerate în cel mai recent raport anual privind activitățile legate de stabilirea orei întocmit de Biroul Internațional de Măsuri și Greutăți. Operatorii locurilor de tranzacționare și membrii sau participanții lor pot, de asemenea, să își sincronizeze ceasurile profesionale pe care le folosesc pentru a înregistra data și ora evenimentelor ce merită semnalate cu UTC difuzată prin intermediul unui sistem prin satelit, cu condiția ca orice abatere de la UTC să fie explicată și eliminată din marcajul temporal.

Articolul 2

Nivelul de precizie pentru operatorii locurilor de tranzacționare

(1)   Operatorii locurilor de tranzacționare se asigură că ceasurile lor profesionale respectă nivelurile de precizie specificate în tabelul 1 din anexă, conform latenței de la gateway la gateway a fiecăruia dintre sistemele lor de tranzacționare.

Latența de la gateway la gateway este intervalul de timp scurs între momentul în care mesajul este primit de un gateway extern al sistemului locului de tranzacționare, transmis prin protocolul de transmitere a ordinelor, prelucrat de către sistemul de corelare și retrimis până în momentul în care confirmarea este transmisă de gateway.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), operatorii locurilor de tranzacționare care exploatează un sistem de tranzacționare vocal, un sistem de tip „cerere de cotație” în cazul cărora pentru răspuns este nevoie de intervenție umană sau care nu permit tranzacționarea algoritmică sau un sistem care oficializează tranzacțiile negociate, conform articolului 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3), se asigură că ceasurile lor profesionale nu diferă cu mai mult de o secundă de ora universală coordonată menționată la articolul 1 din prezentul regulament. Operatorul locului de tranzacționare se asigură că orele sunt înregistrate cu menționarea cel puțin a secundei.

(3)   Operatorii locurilor de tranzacționare care exploatează mai multe tipuri de sisteme de tranzacționare se asigură că fiecare sistem respectă nivelul de precizie aplicabil sistemului respectiv în conformitate cu alineatele (1) și (2).

Articolul 3

Nivelul de precizie pentru membrii sau participanții unui loc de tranzacționare

(1)   Membrii sau participanții locurilor de tranzacționare se asigură că ceasurile lor profesionale utilizate pentru a înregistra ora evenimentelor ce merită semnalate respectă nivelul de precizie indicat în tabelul 2 din anexă.

(2)   Membrii sau participanții locurilor de tranzacționare care desfășoară mai multe tipuri de activități de tranzacționare se asigură că sistemele pe care le folosesc pentru a înregistra evenimentele ce merită semnalate respectă nivelul de precizie aplicabil fiecăreia dintre aceste activități de tranzacționare în conformitate cu cerințele prezentate în tabelul 2 din anexă.

Articolul 4

Respectarea cerințelor privind divergența maximă

Operatorii locurilor de tranzacționare și membrii sau participanții lor instituie un sistem de trasabilitate la UTC. Aceștia trebuie să poată să demonstreze trasabilitatea la UTC prin documentarea modului de proiectare a sistemului, a funcționării și a specificațiilor acestuia. Aceștia trebuie să fie în măsură să identifice punctul exact în care se aplică marcajul temporal și să demonstreze că punctul din sistem în care s-a aplicat marcajul temporal rămâne consecvent. Aceștia efectuează cel puțin o dată pe an o revizuire a conformității sistemului de trasabilitate cu prezentul regulament.

Articolul 5

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

3

---

ANEXĂ

Tabelul 1

Nivelul de precizie pentru operatorii locurilor de tranzacționare

| Timpul de latență de la gateway la gateway al sistemului de tranzacționare | Divergența maximă de la UTC | Nivelul de detaliu pentru marcajul temporal |
| --- | --- | --- |
| > 1 milisecundă | 1 milisecundă | 1 milisecundă sau mai detaliat |
| ≤ 1 milisecundă | 100 de microsecunde | 1 microsecundă sau mai detaliat |

Timpul de latență de la gateway la gateway al sistemului de tranzacționare

Divergența maximă de la UTC

Nivelul de detaliu pentru marcajul temporal

> 1 milisecundă

1 milisecundă

1 milisecundă sau mai detaliat

≤ 1 milisecundă

100 de microsecunde

1 microsecundă sau mai detaliat

Tabelul 2

Nivelul de precizie pentru membrii sau participanții unui loc de tranzacționare

| Tipul activității de tranzacționare | Descriere | Divergența maximă de la UTC | Nivelul de detaliu pentru marcajul temporal |
| --- | --- | --- | --- |
| Activitate care utilizează tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență | Tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență. | 100 de microsecunde | 1 microsecundă sau mai detaliat |
| Activitate care utilizează sisteme de tranzacționare vocale | Sisteme de tranzacționare vocale, astfel cum sunt definite la articolul 5 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei (1). | 1 secundă | 1 secundă sau mai detaliat |
| Activitate care utilizează sisteme de tip „cerere de cotație” în cazul cărora pentru răspuns este nevoie de intervenție umană sau care nu permit tranzacționarea algoritmică | Sisteme de tip „cerere de cotație”, astfel cum sunt definite la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2017/583. | 1 secundă | 1 secundă sau mai detaliat |
| Activitate de încheiere de tranzacții negociate | Tranzacție negociată, astfel cum este descrisă la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. | 1 secundă | 1 secundă sau mai detaliat |
| Orice altă activitate de tranzacționare | Toate celelalte activități de tranzacționare care nu sunt incluse în acest tabel. | 1 milisecundă | 1 milisecundă sau mai detaliat |

Tipul activității de tranzacționare

Descriere

Divergența maximă de la UTC

Nivelul de detaliu pentru marcajul temporal

Activitate care utilizează tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență

Tehnica de tranzacționare algoritmică de mare frecvență.

100 de microsecunde

1 microsecundă sau mai detaliat

Activitate care utilizează sisteme de tranzacționare vocale

Sisteme de tranzacționare vocale, astfel cum sunt definite la articolul 5 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei (1).

1 secundă

1 secundă sau mai detaliat

Activitate care utilizează sisteme de tip „cerere de cotație” în cazul cărora pentru răspuns este nevoie de intervenție umană sau care nu permit tranzacționarea algoritmică

Sisteme de tip „cerere de cotație”, astfel cum sunt definite la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2017/583.

1 secundă

1 secundă sau mai detaliat

Activitate de încheiere de tranzacții negociate

Tranzacție negociată, astfel cum este descrisă la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

1 secundă

1 secundă sau mai detaliat

Orice altă activitate de tranzacționare

Toate celelalte activități de tranzacționare care nu sunt incluse în acest tabel.

1 milisecundă

1 milisecundă sau mai detaliat

---

(1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare cu privire la standarde tehnice de reglementare privind cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate (a se vedea pagina 229 a prezentului Jurnal Oficial).

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/152 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/152

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/575 AL COMISIEI

din 8 iunie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare, în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la datele publicate de către locurile de executare despre calitatea executării tranzacțiilor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 27 alineatul (10) primul paragraf litera (a),

întrucât:

| (1) | Cu scopul de a oferi atât publicului, cât și firmelor de investiții date relevante legate de calitatea executării pentru a putea determina modalitatea cea mai bună de executare a ordinelor clienților, este important să se stabilească conținutul, formatul și frecvența datelor legate de calitatea executării instrumentelor financiare care fac obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2), datele respective urmând să fie publicate de locurile de tranzacționare și de operatorii independenți. Este de asemenea important să se stabilească conținutul, formatul și frecvența datelor privind calitatea executării altor instrumente financiare care nu fac obiectul obligației de tranzacționare și pe care locurile de executare sunt obligate să le publice. În acest sens, ar trebui să se acorde atenția cuvenită tipului de loc de executare și tipului de instrument financiar în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Cu scopul de a oferi atât publicului, cât și firmelor de investiții date relevante legate de calitatea executării pentru a putea determina modalitatea cea mai bună de executare a ordinelor clienților, este important să se stabilească conținutul, formatul și frecvența datelor legate de calitatea executării instrumentelor financiare care fac obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2), datele respective urmând să fie publicate de locurile de tranzacționare și de operatorii independenți. Este de asemenea important să se stabilească conținutul, formatul și frecvența datelor privind calitatea executării altor instrumente financiare care nu fac obiectul obligației de tranzacționare și pe care locurile de executare sunt obligate să le publice. În acest sens, ar trebui să se acorde atenția cuvenită tipului de loc de executare și tipului de instrument financiar în cauză.

| (2) | Pentru a evalua complet măsura calității executării tranzacțiilor care au loc în Uniune, este oportun ca locurile de executare, care pot fi selectate de către firmele de investiții pentru executarea ordinelor clienților, să respecte cerințele privind datele care urmează să fie furnizate de locurile de executare în conformitate cu prezentul regulament. În acest sens, printre aceste locuri de executare ar trebui să se numere piețele reglementate, sistemele multilaterale de tranzacționare, sistemele organizate de tranzacționare, operatorii independenți, formatorii de piață și alți furnizori de lichiditate. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a evalua complet măsura calității executării tranzacțiilor care au loc în Uniune, este oportun ca locurile de executare, care pot fi selectate de către firmele de investiții pentru executarea ordinelor clienților, să respecte cerințele privind datele care urmează să fie furnizate de locurile de executare în conformitate cu prezentul regulament. În acest sens, printre aceste locuri de executare ar trebui să se numere piețele reglementate, sistemele multilaterale de tranzacționare, sistemele organizate de tranzacționare, operatorii independenți, formatorii de piață și alți furnizori de lichiditate.

| (3) | Diferențele în ceea ce privește tipul locului de executare și al instrumentelor financiare impun diferențe și în conținutul rapoartelor, în funcție de mai mulți factori. Este necesar să se diferențieze cuantumul și natura datelor din rapoarte în funcție de sistemele de tranzacționare, de modurile de tranzacționare și de platformele de tranzacționare pentru a oferi un context adecvat pentru calitatea obținută a executării. |
| --- | --- |

(3)

Diferențele în ceea ce privește tipul locului de executare și al instrumentelor financiare impun diferențe și în conținutul rapoartelor, în funcție de mai mulți factori. Este necesar să se diferențieze cuantumul și natura datelor din rapoarte în funcție de sistemele de tranzacționare, de modurile de tranzacționare și de platformele de tranzacționare pentru a oferi un context adecvat pentru calitatea obținută a executării.

| (4) | Pentru a evita comparațiile inadecvate între locurile de executare și pentru a asigura relevanța datelor colectate, locurile de executare ar trebui să publice rapoarte separate corespunzătoare segmentelor care administrează diferite registre de ordine, care sunt reglementate în mod diferit ori care utilizează identificatori diferiți de segmente de piață. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a evita comparațiile inadecvate între locurile de executare și pentru a asigura relevanța datelor colectate, locurile de executare ar trebui să publice rapoarte separate corespunzătoare segmentelor care administrează diferite registre de ordine, care sunt reglementate în mod diferit ori care utilizează identificatori diferiți de segmente de piață.

| (5) | Pentru a se asigura o imagine exactă privind calitatea executării care a avut loc efectiv, locurile de tranzacționare nu ar trebui să publice printre ordinele executate pe cele tranzacționate extrabursier și publicate în locul de tranzacționare. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a se asigura o imagine exactă privind calitatea executării care a avut loc efectiv, locurile de tranzacționare nu ar trebui să publice printre ordinele executate pe cele tranzacționate extrabursier și publicate în locul de tranzacționare.

| (6) | În cazul în care formatorii de piață și alți furnizori de lichiditate publică informații în calitate de locuri de executare pentru instrumentele financiare care nu fac obiectul obligației de tranzacționare, aceștia ar trebui să publice doar informații cu privire la ordinele executate sau la prețul cotat pentru clienți atunci când ordinele sunt fie cotate, fie executate extrabursier sau executate conform articolelor 4 și 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, cu excepția ordinelor reținute în sistemul de administrare a ordinelor utilizat de un loc de tranzacționare, în vederea lansării. |
| --- | --- |

(6)

În cazul în care formatorii de piață și alți furnizori de lichiditate publică informații în calitate de locuri de executare pentru instrumentele financiare care nu fac obiectul obligației de tranzacționare, aceștia ar trebui să publice doar informații cu privire la ordinele executate sau la prețul cotat pentru clienți atunci când ordinele sunt fie cotate, fie executate extrabursier sau executate conform articolelor 4 și 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, cu excepția ordinelor reținute în sistemul de administrare a ordinelor utilizat de un loc de tranzacționare, în vederea lansării.

| (7) | Este oportun să se considere că alți furnizori de lichiditate ar trebui să includă firmele care trec drept dispuse să tranzacționeze în nume propriu și care furnizează lichiditate ca parte a activității obișnuite, indiferent dacă au sau nu acorduri oficiale în vigoare ori se angajează să furnizeze lichiditate în mod constant. |
| --- | --- |

(7)

Este oportun să se considere că alți furnizori de lichiditate ar trebui să includă firmele care trec drept dispuse să tranzacționeze în nume propriu și care furnizează lichiditate ca parte a activității obișnuite, indiferent dacă au sau nu acorduri oficiale în vigoare ori se angajează să furnizeze lichiditate în mod constant.

| (8) | În ceea ce privește prețul, pentru a se asigura transparența deplină privind calitatea executării tranzacțiilor, este oportun a se considera că ar trebui ca informațiile furnizate să excludă toate comisioanele sau dobânda acumulată, dacă este relevant. |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește prețul, pentru a se asigura transparența deplină privind calitatea executării tranzacțiilor, este oportun a se considera că ar trebui ca informațiile furnizate să excludă toate comisioanele sau dobânda acumulată, dacă este relevant.

| (9) | Pentru a stabili informațiile necesare la evaluarea calității prețului, ar trebui solicitate atât informații privind nivelurile medii zilnice, cât și informații de la un anumit moment în timp. Acest lucru va oferi participanților un cadru adecvat și o imagine mai amplă atunci când analizează calitatea obținută a executării. Pentru a permite compararea prețurilor între instrumentele financiare, este, de asemenea, necesar să se precizeze codul monedei pentru toate tranzacțiile publicate. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a stabili informațiile necesare la evaluarea calității prețului, ar trebui solicitate atât informații privind nivelurile medii zilnice, cât și informații de la un anumit moment în timp. Acest lucru va oferi participanților un cadru adecvat și o imagine mai amplă atunci când analizează calitatea obținută a executării. Pentru a permite compararea prețurilor între instrumentele financiare, este, de asemenea, necesar să se precizeze codul monedei pentru toate tranzacțiile publicate.

| (10) | Pentru a se asigura convergența reglementării, nu este oportun să se impună locurilor de tranzacționare să furnizeze detalii cu privire la tranzacțiile care, la momentul publicării, continuă să facă obiectul unei amânări a publicării în conformitate cu cerințele privind transparența posttranzacționare. Este oportun ca operatorii independenți, formatorii de piață și alți furnizori de lichiditate să fie scutiți de obligația de a publica date referitoare la tranzacțiile de la un anumit moment în timp, pentru toate tranzacțiile care depășesc volumul standard de piață sau volumul specific instrumentului financiar, pentru a se evita ca locurile respective să fie expuse nejustificat la riscul de a face publice informații sensibile din punct de vedere comercial, ceea ce le-ar putea afecta capacitatea de a acoperi expunerile și de a furniza lichiditate. Pentru acțiunile, fondurile tranzacționate la bursă și certificatele considerate a fi nelichide în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pragul aferent volumului standard de piață care trebuie utilizat este volumul standard minim disponibil din piață pentru tipul respectiv de instrument financiar. Pentru a evita incertitudinea, este oportun să se clarifice faptul că referirile la „mare ca volum” și „volum specific instrumentului financiar” au același înțeles precum cele prevăzute de cerințele de transparență posttranzacționare. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a se asigura convergența reglementării, nu este oportun să se impună locurilor de tranzacționare să furnizeze detalii cu privire la tranzacțiile care, la momentul publicării, continuă să facă obiectul unei amânări a publicării în conformitate cu cerințele privind transparența posttranzacționare. Este oportun ca operatorii independenți, formatorii de piață și alți furnizori de lichiditate să fie scutiți de obligația de a publica date referitoare la tranzacțiile de la un anumit moment în timp, pentru toate tranzacțiile care depășesc volumul standard de piață sau volumul specific instrumentului financiar, pentru a se evita ca locurile respective să fie expuse nejustificat la riscul de a face publice informații sensibile din punct de vedere comercial, ceea ce le-ar putea afecta capacitatea de a acoperi expunerile și de a furniza lichiditate. Pentru acțiunile, fondurile tranzacționate la bursă și certificatele considerate a fi nelichide în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pragul aferent volumului standard de piață care trebuie utilizat este volumul standard minim disponibil din piață pentru tipul respectiv de instrument financiar. Pentru a evita incertitudinea, este oportun să se clarifice faptul că referirile la „mare ca volum” și „volum specific instrumentului financiar” au același înțeles precum cele prevăzute de cerințele de transparență posttranzacționare.

| (11) | Este esențial să existe o transparență deplină cu privire la toate costurile percepute atunci când se execută un ordin prin intermediul unui anumit loc. Este necesar să se precizeze toate costurile de executare a unui ordin al clientului, care au relevanță pentru utilizarea unui anumit loc și pentru care clientul plătește direct sau indirect. Costurile respective ar trebui să includă taxele de executare, inclusiv taxele pentru introducerea, modificarea sau anularea ordinelor sau pentru retragerea cotațiilor, precum și taxele pentru accesul la datele de piață sau utilizarea terminalelor. Printre costurile relevante pot fi incluse, de asemenea, comisioanele de compensare și de decontare și alte tarife achitate terților implicați în executarea ordinului atunci când serviciile acestora fac parte din serviciile furnizate de locul de executare. Informațiile privind costurile ar trebui să cuprindă și taxele sau impozitele facturate direct către locul de executare sau plătite de către acesta în numele membrilor sau al utilizatorilor săi ori al clientului la care se referă ordinul. |
| --- | --- |

(11)

Este esențial să existe o transparență deplină cu privire la toate costurile percepute atunci când se execută un ordin prin intermediul unui anumit loc. Este necesar să se precizeze toate costurile de executare a unui ordin al clientului, care au relevanță pentru utilizarea unui anumit loc și pentru care clientul plătește direct sau indirect. Costurile respective ar trebui să includă taxele de executare, inclusiv taxele pentru introducerea, modificarea sau anularea ordinelor sau pentru retragerea cotațiilor, precum și taxele pentru accesul la datele de piață sau utilizarea terminalelor. Printre costurile relevante pot fi incluse, de asemenea, comisioanele de compensare și de decontare și alte tarife achitate terților implicați în executarea ordinului atunci când serviciile acestora fac parte din serviciile furnizate de locul de executare. Informațiile privind costurile ar trebui să cuprindă și taxele sau impozitele facturate direct către locul de executare sau plătite de către acesta în numele membrilor sau al utilizatorilor săi ori al clientului la care se referă ordinul.

| (12) | Probabilitatea de executare indică probabilitatea de a se executa un anumit tip de ordin și se bazează pe detalii privind volumul de tranzacționare a unui anumit instrument sau pe alte caracteristici ale ordinelor și tranzacțiilor. Informațiile privind probabilitatea de executare ar trebui să permită calcularea unor indicatori precum volumul de piață relativ aferent unui loc pentru un anumit instrument financiar sau pentru o clasă de instrumente financiare. Probabilitatea de executare ar trebui, de asemenea, să fie evaluată pe baza datelor privind tranzacțiile eșuate sau ordinele anulate ori modificate. |
| --- | --- |

(12)

Probabilitatea de executare indică probabilitatea de a se executa un anumit tip de ordin și se bazează pe detalii privind volumul de tranzacționare a unui anumit instrument sau pe alte caracteristici ale ordinelor și tranzacțiilor. Informațiile privind probabilitatea de executare ar trebui să permită calcularea unor indicatori precum volumul de piață relativ aferent unui loc pentru un anumit instrument financiar sau pentru o clasă de instrumente financiare. Probabilitatea de executare ar trebui, de asemenea, să fie evaluată pe baza datelor privind tranzacțiile eșuate sau ordinele anulate ori modificate.

| (13) | Viteza de executare poate avea semnificații diferite pentru tipuri diferite de locuri de executare întrucât măsurarea vitezei variază atât în funcție de sistemele de tranzacționare, cât și în funcție de platforma de tranzacționare. În cazul registrelor de ordine cu licitare continuă, viteza de executare ar trebui exprimată în milisecunde, iar pentru alte sisteme de tranzacționare este oportun să se folosească unități de timp mai mari. Este, de asemenea, oportun să se excludă latența conectării unui anumit participant la locul de executare, întrucât aceasta este în afara controlului locului de executare. |
| --- | --- |

(13)

Viteza de executare poate avea semnificații diferite pentru tipuri diferite de locuri de executare întrucât măsurarea vitezei variază atât în funcție de sistemele de tranzacționare, cât și în funcție de platforma de tranzacționare. În cazul registrelor de ordine cu licitare continuă, viteza de executare ar trebui exprimată în milisecunde, iar pentru alte sisteme de tranzacționare este oportun să se folosească unități de timp mai mari. Este, de asemenea, oportun să se excludă latența conectării unui anumit participant la locul de executare, întrucât aceasta este în afara controlului locului de executare.

| (14) | Pentru a compara calitatea executării ordinelor de volum diferit, locurile de executare ar trebui să aibă obligația de a publica informații despre tranzacțiile din mai multe categorii de volum. Pragurile pentru aceste categorii ar trebui să depindă de tipul de instrument financiar și de lichiditatea acestuia, astfel încât acestea să asigure furnizarea unui eșantion adecvat de executări de un volum specific instrumentului respectiv. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a compara calitatea executării ordinelor de volum diferit, locurile de executare ar trebui să aibă obligația de a publica informații despre tranzacțiile din mai multe categorii de volum. Pragurile pentru aceste categorii ar trebui să depindă de tipul de instrument financiar și de lichiditatea acestuia, astfel încât acestea să asigure furnizarea unui eșantion adecvat de executări de un volum specific instrumentului respectiv.

| (15) | Este important ca locurile de executare să colecteze date pe întreaga durată a programului normal de funcționare a acestora. Prin urmare, publicarea informațiilor ar trebui efectuată gratuit, pe un site internet și într-un format electronic accesibil, pentru a permite publicului să descarce, să caute, să sorteze și să analizeze toate datele furnizate. |
| --- | --- |

(15)

Este important ca locurile de executare să colecteze date pe întreaga durată a programului normal de funcționare a acestora. Prin urmare, publicarea informațiilor ar trebui efectuată gratuit, pe un site internet și într-un format electronic accesibil, pentru a permite publicului să descarce, să caute, să sorteze și să analizeze toate datele furnizate.

| (16) | Informațiile publicate de locurile de executare ar trebui completate cu rezultatele oferite de un furnizor de sisteme centralizate de raportare, instituit prin Directiva 2014/65/UE, asigurându-se astfel adoptarea unor măsuri de optimizare a calității executării. |
| --- | --- |

(16)

Informațiile publicate de locurile de executare ar trebui completate cu rezultatele oferite de un furnizor de sisteme centralizate de raportare, instituit prin Directiva 2014/65/UE, asigurându-se astfel adoptarea unor măsuri de optimizare a calității executării.

| (17) | Din rațiuni de consecvență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și cele ale Directivei 2014/65/UE și ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(17)

Din rațiuni de consecvență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și cele ale Directivei 2014/65/UE și ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată.

| (18) | Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(18)

Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (19) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), |
| --- | --- |

(19)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul

Prezentul regulament stabilește conținutul și formatul datelor referitoare la calitatea executării tranzacțiilor care trebuie publicate de către locurile de executare, precum și frecvența cu care trebuie publicate acestea. Prezentul regulament se aplică locurilor de tranzacționare, operatorilor independenți, formatorilor de piață și altor furnizori de lichiditate.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „sistem de tranzacționare” înseamnă modul în care un loc de executare execută ordine în calitate de sistem sub formă de registru de ordine cu licitare continuă, pe bază de cotare continuă, de tip „cerere de cotație”, cu licitare periodică sau alte sisteme hibride care se încadrează în două sau mai multe dintre aceste categorii sau în care procesul de stabilire a prețului este diferit de cel care se aplică sistemelor menționate anterior; |
| --- | --- |

(a)

„sistem de tranzacționare” înseamnă modul în care un loc de executare execută ordine în calitate de sistem sub formă de registru de ordine cu licitare continuă, pe bază de cotare continuă, de tip „cerere de cotație”, cu licitare periodică sau alte sisteme hibride care se încadrează în două sau mai multe dintre aceste categorii sau în care procesul de stabilire a prețului este diferit de cel care se aplică sistemelor menționate anterior;

| (b) | „volum specific instrumentului financiar” înseamnă volumul specific unei obligațiuni, unui produs financiar structurat, unui certificat de emisii sau unui instrument financiar derivat tranzacționat într-un loc de tranzacționare, pentru care nu există o piață lichidă și în cazul în care tranzacțiile cu instrumentele respective fac obiectul dispozițiilor referitoare la publicarea amânată în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(b)

„volum specific instrumentului financiar” înseamnă volumul specific unei obligațiuni, unui produs financiar structurat, unui certificat de emisii sau unui instrument financiar derivat tranzacționat într-un loc de tranzacționare, pentru care nu există o piață lichidă și în cazul în care tranzacțiile cu instrumentele respective fac obiectul dispozițiilor referitoare la publicarea amânată în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (c) | „mare ca volum” înseamnă un ordin cu volum mare în conformitate cu articolele 7 și 11 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(c)

„mare ca volum” înseamnă un ordin cu volum mare în conformitate cu articolele 7 și 11 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (d) | „tranzacție eșuată” înseamnă o tranzacție care a fost invalidată de locul de executare; |
| --- | --- |

(d)

„tranzacție eșuată” înseamnă o tranzacție care a fost invalidată de locul de executare;

| (e) | „multiplicator de preț” înseamnă numărul de unități ale instrumentului-suport reprezentat de un singur contract derivat; |
| --- | --- |

(e)

„multiplicator de preț” înseamnă numărul de unități ale instrumentului-suport reprezentat de un singur contract derivat;

| (f) | „indicator de preț” înseamnă o indicație a faptului că prețul tranzacției este exprimat ca valoare monetară, procent sau randament; |
| --- | --- |

(f)

„indicator de preț” înseamnă o indicație a faptului că prețul tranzacției este exprimat ca valoare monetară, procent sau randament;

| (g) | „indicator de volum” înseamnă o indicație a faptului că volumul tranzacției este exprimat în număr de unități, ca valoare nominală sau ca valoare monetară; |
| --- | --- |

(g)

„indicator de volum” înseamnă o indicație a faptului că volumul tranzacției este exprimat în număr de unități, ca valoare nominală sau ca valoare monetară;

| (h) | „tip de livrare” înseamnă o indicație a faptului că instrumentul financiar este decontat fizic sau în numerar, inclusiv cazurile în care contrapartea poate alege felul decontării sau în care acesta este determinat de o parte terță; |
| --- | --- |

(h)

„tip de livrare” înseamnă o indicație a faptului că instrumentul financiar este decontat fizic sau în numerar, inclusiv cazurile în care contrapartea poate alege felul decontării sau în care acesta este determinat de o parte terță;

| (i) | „mod de tranzacționare” înseamnă deschidere programată, închidere programată sau licitație intrazilnică, licitație neprogramată, tranzacționare la închidere, tranzacționare în afara sesiunii principale sau publicarea tranzacțiilor (trade reporting); |
| --- | --- |

(i)

„mod de tranzacționare” înseamnă deschidere programată, închidere programată sau licitație intrazilnică, licitație neprogramată, tranzacționare la închidere, tranzacționare în afara sesiunii principale sau publicarea tranzacțiilor (trade reporting);

trade reporting

| (j) | „platformă de tranzacționare” înseamnă tipul de platformă pe care funcționează locul de executare: electronică, vocală sau cu strigare; |
| --- | --- |

(j)

„platformă de tranzacționare” înseamnă tipul de platformă pe care funcționează locul de executare: electronică, vocală sau cu strigare;

| (k) | „lichiditatea registrului” înseamnă lichiditatea disponibilă totală exprimată ca produsul dintre prețul și volumul tuturor ofertelor de vânzare-cumpărare pentru un număr determinat de majorări ale prețurilor față de media celei mai bune oferte de vânzare-cumpărare (bid and offer); |
| --- | --- |

(k)

„lichiditatea registrului” înseamnă lichiditatea disponibilă totală exprimată ca produsul dintre prețul și volumul tuturor ofertelor de vânzare-cumpărare pentru un număr determinat de majorări ale prețurilor față de media celei mai bune oferte de vânzare-cumpărare (bid and offer);

bid and offer

| (l) | „marjă efectivă medie” înseamnă media dublului diferenței dintre prețul de executare efectiv și media celei mai bune oferte de vânzare-cumpărare la momentul primirii, în cazul ordinelor de piață sau al ordinelor-limită tranzacționabile; |
| --- | --- |

(l)

„marjă efectivă medie” înseamnă media dublului diferenței dintre prețul de executare efectiv și media celei mai bune oferte de vânzare-cumpărare la momentul primirii, în cazul ordinelor de piață sau al ordinelor-limită tranzacționabile;

| (m) | „viteză medie de executare pentru ordine pasive nemodificate la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare” înseamnă durata medie dintre un ordin-limită care corespunde celei mai bune oferte de vânzare-cumpărare primite de locul de executare și executarea ulterioară a ordinului; |
| --- | --- |

(m)

„viteză medie de executare pentru ordine pasive nemodificate la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare” înseamnă durata medie dintre un ordin-limită care corespunde celei mai bune oferte de vânzare-cumpărare primite de locul de executare și executarea ulterioară a ordinului;

| (n) | „ordin agresiv” înseamnă un ordin introdus în registrul de ordine care consumă lichiditate; |
| --- | --- |

(n)

„ordin agresiv” înseamnă un ordin introdus în registrul de ordine care consumă lichiditate;

| (o) | „ordin pasiv” înseamnă un ordin introdus în registrul de ordine care furnizează lichiditate; |
| --- | --- |

(o)

„ordin pasiv” înseamnă un ordin introdus în registrul de ordine care furnizează lichiditate;

| (p) | „ordin executare și anulare” (Immediate or Cancel) înseamnă un ordin care este executat la introducerea în registrul de ordine și care nu rămâne în registrul de ordine pentru volumul neexecutat; |
| --- | --- |

(p)

„ordin executare și anulare” (Immediate or Cancel) înseamnă un ordin care este executat la introducerea în registrul de ordine și care nu rămâne în registrul de ordine pentru volumul neexecutat;

Immediate or Cancel

| (q) | „ordin executare sau anulare” (Fill or Kill) înseamnă un ordin care este executat la introducerea în registrul de ordine, cu condiția de a fi executat integral; în cazul în care ordinul poate fi executat numai parțial, atunci este eliminat în mod automat și nu este executat. |
| --- | --- |

(q)

„ordin executare sau anulare” (Fill or Kill) înseamnă un ordin care este executat la introducerea în registrul de ordine, cu condiția de a fi executat integral; în cazul în care ordinul poate fi executat numai parțial, atunci este eliminat în mod automat și nu este executat.

Fill or Kill

Articolul 3

Publicarea informațiilor privind locul de executare și instrumentul financiar

(1)   Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de tranzacționare și operatorii independenți publică informații privind tipul locului de executare, în conformitate cu al treilea paragraf.

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care nu face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de executare publică informații privind tipul locului de executare, în conformitate cu al treilea paragraf.

Următoarele informații sunt publicate în formatul prevăzut în tabelul 1 din anexă:

| (i) | denumirea și identificatorul locului de executare; |
| --- | --- |

(i)

denumirea și identificatorul locului de executare;

| (ii) | țara în care se află autoritatea competentă; |
| --- | --- |

(ii)

țara în care se află autoritatea competentă;

| (iii) | denumirea și identificatorul segmentului de piață; |
| --- | --- |

(iii)

denumirea și identificatorul segmentului de piață;

| (iv) | data zilei de tranzacționare; |
| --- | --- |

(iv)

data zilei de tranzacționare;

| (v) | natura, numărul și durata medie a situațiilor de disfuncționalitate, în perioada normală de tranzacționare a locului respectiv, care a întrerupt tranzacționarea tuturor instrumentelor disponibile pentru tranzacționare în locul respectiv, la data zilei de tranzacționare; |
| --- | --- |

(v)

natura, numărul și durata medie a situațiilor de disfuncționalitate, în perioada normală de tranzacționare a locului respectiv, care a întrerupt tranzacționarea tuturor instrumentelor disponibile pentru tranzacționare în locul respectiv, la data zilei de tranzacționare;

| (vi) | natura, numărul și durata medie a licitațiilor programate în perioada normală de tranzacționare a locului respectiv, la data zilei de tranzacționare; |
| --- | --- |

(vi)

natura, numărul și durata medie a licitațiilor programate în perioada normală de tranzacționare a locului respectiv, la data zilei de tranzacționare;

| (vii) | numărul de tranzacții eșuate la data zilei de tranzacționare; |
| --- | --- |

(vii)

numărul de tranzacții eșuate la data zilei de tranzacționare;

| (viii) | valoarea tranzacțiilor eșuate, exprimată ca procentaj din valoarea totală a tranzacțiilor executate la data zilei de tranzacționare. |
| --- | --- |

(viii)

valoarea tranzacțiilor eșuate, exprimată ca procentaj din valoarea totală a tranzacțiilor executate la data zilei de tranzacționare.

(2)   Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de tranzacționare și operatorii independenți publică informații privind tipul instrumentului financiar, în conformitate cu al treilea paragraf.

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care nu face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de executare publică informații privind tipul instrumentului financiar, în conformitate cu prezentul alineat al treilea paragraf.

Următoarele informații sunt publicate în formatul prevăzut în tabelul 2 din anexă:

| (a) | pentru instrumentele financiare care au identificatorii din tabelul 2 din anexă:






  (i) | denumirea și identificatorul instrumentului financiar; |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru instrumentele financiare care au identificatorii din tabelul 2 din anexă:

(i)

denumirea și identificatorul instrumentului financiar;

| (ii) | clasificarea instrumentului financiar; |
| --- | --- |

(ii)

clasificarea instrumentului financiar;

| (iii) | moneda; |
| --- | --- |

(iii)

moneda;

| (b) | pentru instrumentele financiare care nu au identificatorii din tabelul 2 din anexă:






  (i) | denumirea și descrierea scrisă a instrumentului, inclusiv moneda instrumentului-suport, multiplicatorul de preț, indicatorul de preț, indicatorul de volum și tipul de livrare; |
| --- | --- | --- |

(b)

pentru instrumentele financiare care nu au identificatorii din tabelul 2 din anexă:

(i)

denumirea și descrierea scrisă a instrumentului, inclusiv moneda instrumentului-suport, multiplicatorul de preț, indicatorul de preț, indicatorul de volum și tipul de livrare;

| (ii) | clasificarea instrumentului financiar; |
| --- | --- |

(ii)

clasificarea instrumentului financiar;

| (iii) | moneda. |
| --- | --- |

(iii)

moneda.

Articolul 4

Prețul

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de tranzacționare și operatorii independenți publică informații, în conformitate cu prezentul articol al treilea și al patrulea paragraf, privind prețul pentru fiecare zi de tranzacționare în care au fost executate ordine cu instrumentul financiar în cauză.

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care nu face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de executare publică informații, în conformitate cu prezentul articol al treilea și al patrulea paragraf, privind prețul pentru fiecare zi de tranzacționare în care au fost executate ordine cu instrumentul financiar în cauză.

Se publică următoarele informații:

| (a) | informații intrazilnice:






  (i) | pentru locurile de tranzacționare: prețul mediu simplu al tuturor tranzacțiilor care au fost executate în primele două minute începând de la fiecare din momentele de referință 9.30.00, 11.30.00, 13.30.00 și 15.30.00 UTC, la data respectivă și pentru fiecare categorie de volum menționată la articolul 9; |
| --- | --- | --- |

(a)

informații intrazilnice:

(i)

pentru locurile de tranzacționare: prețul mediu simplu al tuturor tranzacțiilor care au fost executate în primele două minute începând de la fiecare din momentele de referință 9.30.00, 11.30.00, 13.30.00 și 15.30.00 UTC, la data respectivă și pentru fiecare categorie de volum menționată la articolul 9;

| (ii) | pentru operatorii independenți, formatorii de piață și alți furnizori de lichiditate: prețul mediu simplu al tuturor tranzacțiilor care au fost executate în primele două minute începând de la fiecare din momentele de referință 9.30.00, 11.30.00, 13.30.00 și 15.30.00 UTC, la data respectivă în categoria de volum 1 menționată la articolul 9; |
| --- | --- |

(ii)

pentru operatorii independenți, formatorii de piață și alți furnizori de lichiditate: prețul mediu simplu al tuturor tranzacțiilor care au fost executate în primele două minute începând de la fiecare din momentele de referință 9.30.00, 11.30.00, 13.30.00 și 15.30.00 UTC, la data respectivă în categoria de volum 1 menționată la articolul 9;

| (iii) | valoarea totală a tranzacțiilor executate în cursul celor două minute menționate la punctele (i) și (ii); |
| --- | --- |

(iii)

valoarea totală a tranzacțiilor executate în cursul celor două minute menționate la punctele (i) și (ii);

| (iv) | pentru locurile de tranzacționare: în cazul în care nicio tranzacție nu a avut loc în primele două minute ale perioadelor de timp relevante menționate la punctul (i), prețul primei tranzacții, în cazul în care există, executate în fiecare categorie de volum menționată la articolul 9, după fiecare dintre momentele de referință prevăzute la punctul (i), la data respectivă; |
| --- | --- |

(iv)

pentru locurile de tranzacționare: în cazul în care nicio tranzacție nu a avut loc în primele două minute ale perioadelor de timp relevante menționate la punctul (i), prețul primei tranzacții, în cazul în care există, executate în fiecare categorie de volum menționată la articolul 9, după fiecare dintre momentele de referință prevăzute la punctul (i), la data respectivă;

| (v) | pentru operatorii independenți, formatorii de piață și alți furnizori de lichiditate: în cazul în care nicio tranzacție nu a avut loc în primele două minute ale perioadelor de timp relevante menționate la punctul (ii), prețul primei tranzacții, în cazul în care există, executate în categoria de volum 1 menționată la articolul 9, după fiecare dintre momentele de referință prevăzute la punctul (ii), la data respectivă; |
| --- | --- |

(v)

pentru operatorii independenți, formatorii de piață și alți furnizori de lichiditate: în cazul în care nicio tranzacție nu a avut loc în primele două minute ale perioadelor de timp relevante menționate la punctul (ii), prețul primei tranzacții, în cazul în care există, executate în categoria de volum 1 menționată la articolul 9, după fiecare dintre momentele de referință prevăzute la punctul (ii), la data respectivă;

| (vi) | momentul de executare pentru fiecare tranzacție menționată la punctele (iv) și (v); |
| --- | --- |

(vi)

momentul de executare pentru fiecare tranzacție menționată la punctele (iv) și (v);

| (vii) | volumul tranzacției exprimat ca valoare, pentru fiecare tranzacție executată menționată la punctele (iv) și (v); |
| --- | --- |

(vii)

volumul tranzacției exprimat ca valoare, pentru fiecare tranzacție executată menționată la punctele (iv) și (v);

| (viii) | sistemul de tranzacționare și modul de tranzacționare în care sunt executate tranzacțiile menționate la punctele (iv) și (v); |
| --- | --- |

(viii)

sistemul de tranzacționare și modul de tranzacționare în care sunt executate tranzacțiile menționate la punctele (iv) și (v);

| (ix) | platforma de tranzacționare pe care au fost executate tranzacțiile menționate la punctele (iv) și (v); |
| --- | --- |

(ix)

platforma de tranzacționare pe care au fost executate tranzacțiile menționate la punctele (iv) și (v);

| (x) | cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare ori prețul de referință adecvat în momentul executării pentru fiecare tranzacție executată menționată la punctele (iv) și (v).
  Informațiile intrazilnice sunt publicate în formatul prevăzut în tabelul 3 din anexă. |
| --- | --- |

(x)

cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare ori prețul de referință adecvat în momentul executării pentru fiecare tranzacție executată menționată la punctele (iv) și (v).

Informațiile intrazilnice sunt publicate în formatul prevăzut în tabelul 3 din anexă.

| (b) | informații zilnice:






  (i) | prețul mediu simplu și prețul mediu al tranzacției ponderat cu volumul, în cazul în care se realizează mai mult de o tranzacție; |
| --- | --- | --- |

(b)

informații zilnice:

(i)

prețul mediu simplu și prețul mediu al tranzacției ponderat cu volumul, în cazul în care se realizează mai mult de o tranzacție;

| (ii) | cel mai ridicat preț executat, în cazul în care se realizează mai mult de două tranzacții; |
| --- | --- |

(ii)

cel mai ridicat preț executat, în cazul în care se realizează mai mult de două tranzacții;

| (iii) | cel mai scăzut preț executat, în cazul în care se realizează mai mult de două tranzacții. |
| --- | --- |

(iii)

cel mai scăzut preț executat, în cazul în care se realizează mai mult de două tranzacții.

Informațiile zilnice sunt publicate în formatul prevăzut în tabelul 4 din anexă.

Articolul 5

Costurile

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de tranzacționare și operatorii independenți publică informații, în conformitate cu prezentul articol al treilea paragraf, privind costurile aplicate de locul de tranzacționare membrilor sau utilizatorilor locului.

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care nu face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de executare publică informații, în conformitate cu prezentul articol al treilea paragraf, privind costurile aplicate de locurile de executare membrilor sau utilizatorilor locului.

Următoarele informații sunt publicate în formatul prevăzut în tabelul 5 din anexă:

| (a) | descrierea naturii și nivelul tuturor componentelor costurilor aplicate de locul de executare, înainte de a se aplica rabaturi sau reduceri, informații privind modul în care costurile diferă în funcție de utilizator sau de instrumentul financiar și cuantumul relevant cu care acestea diferă; componentele costurilor includ:






  (i) | taxe de executare; |
| --- | --- | --- |

(a)

descrierea naturii și nivelul tuturor componentelor costurilor aplicate de locul de executare, înainte de a se aplica rabaturi sau reduceri, informații privind modul în care costurile diferă în funcție de utilizator sau de instrumentul financiar și cuantumul relevant cu care acestea diferă; componentele costurilor includ:

(i)

taxe de executare;

| (ii) | taxe pentru introducerea, modificarea sau anularea ordinelor sau pentru retragerea cotațiilor; |
| --- | --- |

(ii)

taxe pentru introducerea, modificarea sau anularea ordinelor sau pentru retragerea cotațiilor;

| (iii) | taxe pentru accesarea datelor de piață și utilizarea terminalelor; |
| --- | --- |

(iii)

taxe pentru accesarea datelor de piață și utilizarea terminalelor;

| (iv) | comisioane pentru compensare și pentru decontare, inclusiv alte taxe plătite terților implicați în executarea ordinului; |
| --- | --- |

(iv)

comisioane pentru compensare și pentru decontare, inclusiv alte taxe plătite terților implicați în executarea ordinului;

| (b) | descrierea naturii și nivelul rabaturilor, reducerilor sau al altor plăți oferite utilizatorilor locului de executare, inclusiv informații privind modul în care aceste rabaturi, reduceri sau alte plăți diferă în funcție de utilizator sau de instrumentul financiar în cauză, precum și cuantumul cu care acestea diferă; |
| --- | --- |

(b)

descrierea naturii și nivelul rabaturilor, reducerilor sau al altor plăți oferite utilizatorilor locului de executare, inclusiv informații privind modul în care aceste rabaturi, reduceri sau alte plăți diferă în funcție de utilizator sau de instrumentul financiar în cauză, precum și cuantumul cu care acestea diferă;

| (c) | descrierea naturii și valoarea beneficiilor nemonetare oferite utilizatorilor locului de executare, inclusiv informații privind modul în care aceste beneficii nemonetare diferă în funcție de utilizator sau de instrumentul financiar în cauză, precum și cuantumul cu care acestea diferă; |
| --- | --- |

(c)

descrierea naturii și valoarea beneficiilor nemonetare oferite utilizatorilor locului de executare, inclusiv informații privind modul în care aceste beneficii nemonetare diferă în funcție de utilizator sau de instrumentul financiar în cauză, precum și cuantumul cu care acestea diferă;

| (d) | descrierea naturii și nivelul taxelor sau impozitelor facturate către locul de executare în numele membrilor sau al utilizatorilor săi ori plătite de către acesta; |
| --- | --- |

(d)

descrierea naturii și nivelul taxelor sau impozitelor facturate către locul de executare în numele membrilor sau al utilizatorilor săi ori plătite de către acesta;

| (e) | linkul către site-ul internet al locului sau către o altă sursă unde sunt disponibile informații suplimentare privind costurile; |
| --- | --- |

(e)

linkul către site-ul internet al locului sau către o altă sursă unde sunt disponibile informații suplimentare privind costurile;

| (f) | valoarea totală a tuturor rabaturilor, reducerilor, beneficiilor nemonetare sau a altor plăți, prevăzute la literele (b) și (c), exprimată ca procentaj din valoarea totală tranzacționată în perioada pentru care se publică informații; |
| --- | --- |

(f)

valoarea totală a tuturor rabaturilor, reducerilor, beneficiilor nemonetare sau a altor plăți, prevăzute la literele (b) și (c), exprimată ca procentaj din valoarea totală tranzacționată în perioada pentru care se publică informații;

| (g) | valoarea totală a tuturor costurilor, astfel cum sunt prevăzute la litera (a), exceptând valoarea totală a rabaturilor și a reducerilor, a beneficiilor nemonetare sau a altor plăți, prevăzute la literele (b) și (c), exprimată ca procentaj din valoarea totală tranzacționată în perioada pentru care se publică informații. |
| --- | --- |

(g)

valoarea totală a tuturor costurilor, astfel cum sunt prevăzute la litera (a), exceptând valoarea totală a rabaturilor și a reducerilor, a beneficiilor nemonetare sau a altor plăți, prevăzute la literele (b) și (c), exprimată ca procentaj din valoarea totală tranzacționată în perioada pentru care se publică informații.

Articolul 6

Probabilitatea de executare

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de tranzacționare și operatorii independenți publică pentru fiecare zi de tranzacționare informații, în conformitate cu prezentul articol al treilea paragraf, privind probabilitatea de executare.

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care nu face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de executare publică pentru fiecare zi de tranzacționare informații privind probabilitatea de executare, în conformitate cu prezentul articol al treilea paragraf.

Următoarele informații sunt publicate în formatul prevăzut în tabelul 6 din anexă:

| (a) | numărul de ordine sau de cereri de cotații care au fost primite; |
| --- | --- |

(a)

numărul de ordine sau de cereri de cotații care au fost primite;

| (b) | numărul și valoarea tranzacțiilor executate, dacă există mai mult de una; |
| --- | --- |

(b)

numărul și valoarea tranzacțiilor executate, dacă există mai mult de una;

| (c) | numărul de ordine sau de cereri de cotații primite care au fost anulate sau retrase, cu excepția ordinelor pasive cu instrucțiuni să expire sau să fie anulate la sfârșitul zilei; |
| --- | --- |

(c)

numărul de ordine sau de cereri de cotații primite care au fost anulate sau retrase, cu excepția ordinelor pasive cu instrucțiuni să expire sau să fie anulate la sfârșitul zilei;

| (d) | numărul de ordine sau de cereri de cotații primite, care au fost modificate la data respectivă; |
| --- | --- |

(d)

numărul de ordine sau de cereri de cotații primite, care au fost modificate la data respectivă;

| (e) | volumul median al tranzacției la data respectivă în cazul în care există mai mult de o tranzacție; |
| --- | --- |

(e)

volumul median al tranzacției la data respectivă în cazul în care există mai mult de o tranzacție;

| (f) | volumul median al tuturor ordinelor sau cererilor de cotații la data respectivă în cazul în care s-a primit mai mult de un ordin sau mai mult de o cerere de cotație; |
| --- | --- |

(f)

volumul median al tuturor ordinelor sau cererilor de cotații la data respectivă în cazul în care s-a primit mai mult de un ordin sau mai mult de o cerere de cotație;

| (g) | numărul de formatori de piață desemnați. |
| --- | --- |

(g)

numărul de formatori de piață desemnați.

Articolul 7

Informații suplimentare pentru locurile de executare sub formă de registru de ordine cu licitare continuă și pe bază de cotare continuă

(1)   Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de tranzacționare și operatorii independenți care administrează un sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitare continuă, un sistem pe bază de cotare continuă sau alt tip de sistem de tranzacționare pentru care sunt disponibile informații suplimentare publică, în momentele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctele (i) și (ii), informațiile respective, în conformitate cu prezentul alineat al treilea paragraf, pentru fiecare zi de tranzacționare.

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care nu face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de executare care administrează un sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitare continuă, un sistem pe bază de cotare continuă sau alt tip de sistem de tranzacționare pentru care sunt disponibile informații suplimentare publică, în momentele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctele (i) și (ii), informațiile respective, în conformitate cu prezentul alineat al treilea paragraf, pentru fiecare zi de tranzacționare.

Următoarele informații sunt publicate în formatul prevăzut în tabelul 7 din anexă:

| (i) | prețul celei mai bune oferte de vânzare-cumpărare și volumele corespunzătoare; |
| --- | --- |

(i)

prețul celei mai bune oferte de vânzare-cumpărare și volumele corespunzătoare;

| (ii) | lichiditatea registrului pentru trei majorări ale prețului. |
| --- | --- |

(ii)

lichiditatea registrului pentru trei majorări ale prețului.

(2)   Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de tranzacționare și operatorii independenți care administrează un sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitare continuă, un sistem pe bază de cotare continuă sau alt tip de sistem de tranzacționare pentru care sunt disponibile informații suplimentare publică, pentru fiecare zi de tranzacționare, informațiile respective, în conformitate cu prezentul alineat al treilea paragraf.

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care nu face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de executare care administrează un sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitare continuă, un sistem pe bază de cotare continuă sau alt tip de sistem de tranzacționare pentru care sunt disponibile informații suplimentare publică, pentru fiecare zi de tranzacționare, informațiile respective, în conformitate cu prezentul alineat al treilea paragraf.

Următoarele informații sunt publicate în formatul prevăzut în tabelul 8 din anexă:

| (a) | marja efectivă medie; |
| --- | --- |

(a)

marja efectivă medie;

| (b) | volumul mediu la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare; |
| --- | --- |

(b)

volumul mediu la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare;

| (c) | marja medie la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare; |
| --- | --- |

(c)

marja medie la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare;

| (d) | numărul de anulări la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare; |
| --- | --- |

(d)

numărul de anulări la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare;

| (e) | numărul de modificări la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare; |
| --- | --- |

(e)

numărul de modificări la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare;

| (f) | lichiditatea medie a registrului pentru trei majorări ale prețului; |
| --- | --- |

(f)

lichiditatea medie a registrului pentru trei majorări ale prețului;

| (g) | perioada medie și mediană între primirea unui ordin agresiv sau a acceptării unei cotații de către locul de executare și executarea ulterioară, totală sau parțială; |
| --- | --- |

(g)

perioada medie și mediană între primirea unui ordin agresiv sau a acceptării unei cotații de către locul de executare și executarea ulterioară, totală sau parțială;

| (h) | viteza medie de executare pentru ordinele pasive nemodificate la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare; |
| --- | --- |

(h)

viteza medie de executare pentru ordinele pasive nemodificate la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare;

| (i) | numărul de ordine executare sau anulare eșuate; |
| --- | --- |

(i)

numărul de ordine executare sau anulare eșuate;

| (j) | numărul de ordine executare și anulare care înregistrează zero la executare; |
| --- | --- |

(j)

numărul de ordine executare și anulare care înregistrează zero la executare;

| (k) | numărul și valoarea tranzacțiilor executate în locul de tranzacționare care sunt mari ca volum în temeiul articolului 4 sau al articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(k)

numărul și valoarea tranzacțiilor executate în locul de tranzacționare care sunt mari ca volum în temeiul articolului 4 sau al articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (l) | numărul și valoarea tranzacțiilor executate în locul de tranzacționare în temeiul articolului 4 sau al articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, dar cu excepția ordinelor reținute într-un sistem de administrare a ordinelor utilizat de locul de tranzacționare în vederea lansării și care nu sunt incluse la litera (k); |
| --- | --- |

(l)

numărul și valoarea tranzacțiilor executate în locul de tranzacționare în temeiul articolului 4 sau al articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, dar cu excepția ordinelor reținute într-un sistem de administrare a ordinelor utilizat de locul de tranzacționare în vederea lansării și care nu sunt incluse la litera (k);

| (m) | numărul și durata medie a întreruperilor tranzacționării ca urmare a volatilității licitării sau a aplicării unui mecanism de întrerupere a tranzacționării, înregistrate în perioada normală de tranzacționare în locul respectiv; |
| --- | --- |

(m)

numărul și durata medie a întreruperilor tranzacționării ca urmare a volatilității licitării sau a aplicării unui mecanism de întrerupere a tranzacționării, înregistrate în perioada normală de tranzacționare în locul respectiv;

| (n) | natura, numărul și durata medie a suspendărilor tranzacționării, înregistrate ca urmare a deciziei locului respectiv, în perioada normală de tranzacționare, altele decât cele publicate conform articolului 3 alineatul (1) punctul (v). |
| --- | --- |

(n)

natura, numărul și durata medie a suspendărilor tranzacționării, înregistrate ca urmare a deciziei locului respectiv, în perioada normală de tranzacționare, altele decât cele publicate conform articolului 3 alineatul (1) punctul (v).

(3)   Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de tranzacționare și operatorii independenți care administrează, integral sau parțial, un sistem de tranzacționare pe bază de cotare continuă publică informații suplimentare, în conformitate cu prezentul alineat al treilea paragraf.

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care nu face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de executare care administrează, integral sau parțial, un sistem de tranzacționare pe bază de cotare continuă publică informații suplimentare, în conformitate cu prezentul alineat al treilea paragraf.

Următoarele informații sunt publicate în formatul prevăzut în tabelul 8 din anexă:

| (a) | pentru fiecare zi de tranzacționare, în timpul programului normal de tranzacționare al locului respectiv, numărul și durata medie a perioadelor în care nu se realizează nicio ofertă de vânzare sau de cumpărare și care sunt mai lungi de 15 minute; |
| --- | --- |

(a)

pentru fiecare zi de tranzacționare, în timpul programului normal de tranzacționare al locului respectiv, numărul și durata medie a perioadelor în care nu se realizează nicio ofertă de vânzare sau de cumpărare și care sunt mai lungi de 15 minute;

| (b) | perioada medie în care se realizează cotații, exprimată în procente din perioada normală de tranzacționare a locului, la data respectivă. |
| --- | --- |

(b)

perioada medie în care se realizează cotații, exprimată în procente din perioada normală de tranzacționare a locului, la data respectivă.

Articolul 8

Informații suplimentare pentru locurile de executare de tip „cerere de cotație”

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de tranzacționare și operatorii independenți care administrează un sistem de tranzacționare de tip „cerere de cotație” sau alte tipuri de sisteme de tranzacționare pentru care sunt disponibile informații suplimentare publică, pentru fiecare zi de tranzacționare, informațiile respective, în conformitate cu prezentul alineat al treilea paragraf.

Pentru fiecare segment de piață pe care funcționează și pentru fiecare instrument financiar care nu face obiectul obligației de tranzacționare prevăzute la articolele 23 și 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de executare care administrează un sistem de tranzacționare de tip „cerere de cotație” sau alte tipuri de sisteme de tranzacționare pentru care sunt disponibile informații suplimentare publică, pentru fiecare zi de tranzacționare, informațiile respective, în conformitate cu prezentul alineat al treilea paragraf.

Următoarele informații sunt publicate în formatul prevăzut în tabelul 9 din anexă:

| (a) | perioada medie și mediană dintre acceptarea unei cotații și executare, pentru toate tranzacțiile cu respectivul instrument financiar și |
| --- | --- |

(a)

perioada medie și mediană dintre acceptarea unei cotații și executare, pentru toate tranzacțiile cu respectivul instrument financiar și

| (b) | perioada medie și mediană dintre o cerere de cotație și furnizarea de cotații aferente, pentru toate cotațiile cu respectivul instrument financiar. |
| --- | --- |

(b)

perioada medie și mediană dintre o cerere de cotație și furnizarea de cotații aferente, pentru toate cotațiile cu respectivul instrument financiar.

Articolul 9

Categoriile de volum pentru raport

Locurile de executare publică tranzacțiile executate menționate la articolul 4 pe următoarele categorii de volum:

| (a) | pentru toate instrumentele financiare, altele decât instrumentele de piață monetară:






  (i) | categoria de volum 1: mai mare de 0 EUR și mai mic sau egal cu volumul standard al pieței sau volumul specific instrumentului financiar; |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru toate instrumentele financiare, altele decât instrumentele de piață monetară:

(i)

categoria de volum 1: mai mare de 0 EUR și mai mic sau egal cu volumul standard al pieței sau volumul specific instrumentului financiar;

| (ii) | categoria de volum 2: mai mare decât volumul standard al pieței sau volumul specific instrumentului financiar și mai mic sau egal cu mare ca volum; |
| --- | --- |

(ii)

categoria de volum 2: mai mare decât volumul standard al pieței sau volumul specific instrumentului financiar și mai mic sau egal cu mare ca volum;

| (iii) | categoria de volum 3: mai mare decât mare ca volum; |
| --- | --- |

(iii)

categoria de volum 3: mai mare decât mare ca volum;

| (b) | pentru acțiunile nelichide, fondurile tranzacționate la bursă sau certificate:






  (i) | categoria de volum 1: mai mare de 0 EUR și mai mic sau egal cu cel mai mic volum standard al pieței pentru tipul de instrument respectiv; |
| --- | --- | --- |

(b)

pentru acțiunile nelichide, fondurile tranzacționate la bursă sau certificate:

(i)

categoria de volum 1: mai mare de 0 EUR și mai mic sau egal cu cel mai mic volum standard al pieței pentru tipul de instrument respectiv;

| (ii) | categoria de volum 2: mai mare decât cel mai mic volum standard al pieței pentru tipul de instrument respectiv și mai mic sau egal cu mare ca volum; |
| --- | --- |

(ii)

categoria de volum 2: mai mare decât cel mai mic volum standard al pieței pentru tipul de instrument respectiv și mai mic sau egal cu mare ca volum;

| (iii) | categoria de volum 3: mai mare decât mare ca volum; |
| --- | --- |

(iii)

categoria de volum 3: mai mare decât mare ca volum;

| (c) | pentru instrumentele pieței monetare:






  (i) | categoria de volum 1: mai mare de 0 EUR și mai mic sau egal cu 10 milioane EUR; |
| --- | --- | --- |

(c)

pentru instrumentele pieței monetare:

(i)

categoria de volum 1: mai mare de 0 EUR și mai mic sau egal cu 10 milioane EUR;

| (ii) | categoria de volum 2: mai mare de 10 milioane EUR și mai mic sau egal cu 50 de milioane EUR; |
| --- | --- |

(ii)

categoria de volum 2: mai mare de 10 milioane EUR și mai mic sau egal cu 50 de milioane EUR;

| (iii) | categoria de volum 3: mai mare de 50 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(iii)

categoria de volum 3: mai mare de 50 de milioane EUR.

Articolul 10

Formatul publicării

Locurile de executare publică informațiile, pentru fiecare zi de tranzacționare, în conformitate cu machetele prevăzute în anexă, într-un format electronic accesibil și disponibil pentru a fi descărcat de către public.

Articolul 11

Frecvența informațiilor care trebuie publicate

Locurile de executare publică informațiile trimestrial și în termen de cel mult trei luni de la încheierea fiecărui trimestru, după cum urmează:

| (a) | până la data de 30 iunie, informațiile privind perioada de timp cuprinsă între 1 ianuarie și 31 martie; |
| --- | --- |

(a)

până la data de 30 iunie, informațiile privind perioada de timp cuprinsă între 1 ianuarie și 31 martie;

| (b) | până la data de 30 septembrie, informațiile privind perioada de timp cuprinsă între 1 aprilie și 30 iunie; |
| --- | --- |

(b)

până la data de 30 septembrie, informațiile privind perioada de timp cuprinsă între 1 aprilie și 30 iunie;

| (c) | până la data de 31 decembrie, informațiile privind perioada de timp cuprinsă între 1 iulie și 30 septembrie; |
| --- | --- |

(c)

până la data de 31 decembrie, informațiile privind perioada de timp cuprinsă între 1 iulie și 30 septembrie;

| (d) | până la data de 31 martie, informațiile privind perioada de timp cuprinsă între 1 octombrie și 31 decembrie. |
| --- | --- |

(d)

până la data de 31 martie, informațiile privind perioada de timp cuprinsă între 1 octombrie și 31 decembrie.

Articolul 12

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

3

---

ANEXĂ

Tabelul 1 – Informațiile de identificare care trebuie publicate conform articolului 3 alineatul (1) – tipul locului de executare

| Loc | Denumire | Identificator [codul de identificare de piață (MIC) în conformitate cu ISO 10383 sau identificatorul entității juridice (LEI)] | |
| --- | --- | --- | --- |
| Țara autorității competente | Denumire | | |
| Segment de piață | Denumire | Identificator [(MIC) al segmentului de piață în conformitate cu ISO 10383] | |
| Data zilei de tranzacționare | ISO 8601 | | |
| Disfuncționalități | Natură | Număr | Durată medie |
| Licitație programată | Natură | Număr | Durată medie |
| Tranzacții eșuate | | Număr | Valoare (ca % din valoarea totală a tranzacțiilor executate în ziua respectivă) |

Loc

Denumire

Identificator [codul de identificare de piață (MIC) în conformitate cu ISO 10383 sau identificatorul entității juridice (LEI)]

Țara autorității competente

Denumire

Segment de piață

Denumire

Identificator [(MIC) al segmentului de piață în conformitate cu ISO 10383]

Data zilei de tranzacționare

ISO 8601

Disfuncționalități

Natură

Număr

Durată medie

Licitație programată

Natură

Număr

Durată medie

Tranzacții eșuate

Număr

Valoare (ca % din valoarea totală a tranzacțiilor executate în ziua respectivă)

Tabelul 2 – Informațiile de identificare care trebuie publicate conform articolului 3 alineatul (2) – tipul instrumentului financiar

| Instrument financiar | Denumire | Identificator (ISO 6166) |
| --- | --- | --- |
| Descrierea scrisă a instrumentului financiar, dacă nu este disponibil un identificator (inclusiv moneda instrumentului-suport, multiplicatorul de preț, indicatorul de preț, indicatorul de volum și tipul de livrare) | | |
| Clasificarea instrumentului | (codul CFI în conformitate cu ISO 10962) |
| Moneda | (ISO 4217) |

Instrument financiar

Denumire

Identificator (ISO 6166)

Descrierea scrisă a instrumentului financiar, dacă nu este disponibil un identificator (inclusiv moneda instrumentului-suport, multiplicatorul de preț, indicatorul de preț, indicatorul de volum și tipul de livrare)

Clasificarea instrumentului

(codul CFI în conformitate cu ISO 10962)

Moneda

(ISO 4217)

Tabelul 3 – Informațiile privind prețul care trebuie publicate conform articolului 4 litera (a)

| | Categoria de volum | Toate tranzacțiile executate în primele două minute de la momentul T | Prima tranzacție după momentul T (dacă nu există tranzacții în primele două minute de la momentul T) |
| --- | --- | --- | --- |
| Momentul (T) | | Prețul executat mediu simplu (excluzând comisioanele și dobânda acumulată) | Valoarea totală executată | Preț | Momentul executării | Volumul tranzacției | Sistemul de tranzacționare | Modul de tranzacționare | Platforma de tranzacționare | Cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare sau prețul de referință adecvat în momentul executării |
| 09.30.00 | 1 | | | | | | | | | |
| | 2 | | | | | | | | | |
| | 3 | | | | | | | | | |
| 11.30.00 | 1 | | | | | | | | | |
| | 2 | | | | | | | | | |
| | 3 | | | | | | | | | |
| 13.30.00 | 1 | | | | | | | | | |
| | 2 | | | | | | | | | |
| | 3 | | | | | | | | | |
| 15.30.00 | 1 | | | | | | | | | |
| | 2 | | | | | | | | | |
| | 3 | | | | | | | | | |

Categoria de volum

Toate tranzacțiile executate în primele două minute de la momentul T

Prima tranzacție după momentul T (dacă nu există tranzacții în primele două minute de la momentul T)

Momentul (T)

Prețul executat mediu simplu (excluzând comisioanele și dobânda acumulată)

Valoarea totală executată

Preț

Momentul executării

Volumul tranzacției

Sistemul de tranzacționare

Modul de tranzacționare

Platforma de tranzacționare

Cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare sau prețul de referință adecvat în momentul executării

09.30.00

1

2

3

11.30.00

1

2

3

13.30.00

1

2

3

15.30.00

1

2

3

Tabelul 4 – Informațiile privind prețul care trebuie publicate conform articolului 4 litera (b)

| Prețul tranzacției mediu simplu | |
| --- | --- |
| Prețul tranzacției ponderat cu volumul | |
| Cel mai ridicat preț executat | |
| Cel mai scăzut preț executat | |

Prețul tranzacției mediu simplu

Prețul tranzacției ponderat cu volumul

Cel mai ridicat preț executat

Cel mai scăzut preț executat

Tabelul 5 – Informațiile privind costurile care trebuie publicate conform articolului 5

| Informațiile prevăzute la articolul 5 literele (a)-(d) | (Descriere) |
| --- | --- |
| Link către un site sau altă sursă atunci când sunt disponibile informații suplimentare privind costurile | |
| Valoarea totală a tuturor rabaturilor, reducerilor sau a altor plăți acordate (ca % din valoarea totală tranzacționată în perioada pentru care se publică informații) | % |
| Valoarea totală a tuturor costurilor (ca % din valoarea totală a volumului tranzacționat înregistrat în perioada pentru care se publică informațiile) | % |

Informațiile prevăzute la articolul 5 literele (a)-(d)

(Descriere)

Link către un site sau altă sursă atunci când sunt disponibile informații suplimentare privind costurile

Valoarea totală a tuturor rabaturilor, reducerilor sau a altor plăți acordate (ca % din valoarea totală tranzacționată în perioada pentru care se publică informații)

%

Valoarea totală a tuturor costurilor (ca % din valoarea totală a volumului tranzacționat înregistrat în perioada pentru care se publică informațiile)

%

Tabelul 6 – Informațiile privind probabilitatea de executare care trebuie publicate conform articolului 6

| Numărul de ordine sau de cereri de cotații primite | |
| --- | --- |
| Numărul de tranzacții executate | |
| Valoarea totală a tranzacțiilor executate | |
| Numărul de ordine sau de cereri de cotații primite care au fost anulate sau retrase | |
| Numărul de ordine sau de cereri de cotații primite care au fost modificate | |
| Volumul median al tranzacției | |
| Volumul median al tuturor ordinelor sau cererilor de cotații | |
| Numărul de formatori de piață desemnați | |

Numărul de ordine sau de cereri de cotații primite

Numărul de tranzacții executate

Valoarea totală a tranzacțiilor executate

Numărul de ordine sau de cereri de cotații primite care au fost anulate sau retrase

Numărul de ordine sau de cereri de cotații primite care au fost modificate

Volumul median al tranzacției

Volumul median al tuturor ordinelor sau cererilor de cotații

Numărul de formatori de piață desemnați

Tabelul 7 – Informațiile privind probabilitatea de executare care trebuie publicate conform articolului 7 alineatul (1)

| Momentul | Prețul celei mai bune oferte de vânzare | Prețul celei mai bune oferte de cumpărare | Volumul ofertei de vânzare | Volumul ofertei de cumpărare | Lichiditatea registrului pentru trei majorări de preț |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.30.00 | | | | | |
| 11.30.00 | | | | | |
| 13.30.00 | | | | | |
| 15.30.00 | | | | | |

Momentul

Prețul celei mai bune oferte de vânzare

Prețul celei mai bune oferte de cumpărare

Volumul ofertei de vânzare

Volumul ofertei de cumpărare

Lichiditatea registrului pentru trei majorări de preț

09.30.00

11.30.00

13.30.00

15.30.00

Tabelul 8 – Informațiile care trebuie publicate conform articolului 7 alineatele (2) și (3)

| Marja efectivă medie | |
| --- | --- |
| Volumul mediu la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare | |
| Marja medie la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare | |
| Numărul de anulări la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare | |
| Număr de modificări la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare | |
| Lichiditatea medie a registrului pentru trei majorări de preț | |
| Perioada medie (în milisecunde) între primirea unui ordin agresiv sau a acceptării unei cotații de către locul de executare și executarea ulterioară, totală sau parțială | |
| Perioada mediană (în milisecunde) între primirea de către locul de executare a unui ordin agresiv și executarea ulterioară, totală sau parțială | |
| Viteza medie de executare pentru ordinele pasive nemodificate la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare | |
| Numărul de ordine executare sau anulare eșuate | |
| Numărul de ordine executare și anulare care înregistrează zero la executare | |
| Numărul tranzacțiilor executate în locul de tranzacționare care sunt mari ca volum în temeiul articolului 4 sau al articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 | |
| Valoarea tranzacțiilor executate în locul de tranzacționare care sunt mari ca volum în temeiul articolului 4 sau al articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 | |
| Numărul tranzacțiilor executate în locul de tranzacționare în temeiul articolului 4 sau al articolului 9 din MiFIR, cu excepția ordinelor reținute într-un sistem de administrare a ordinelor utilizat de locul de tranzacționare în vederea lansării și care nu sunt mari ca volum | |
| Valoarea tranzacțiilor executate în locul de tranzacționare în temeiul articolului 4 sau al articolului 9 din MiFIR, cu excepția ordinelor reținute într-un sistem de administrare a ordinelor utilizat de locul de tranzacționare în vederea lansării și care nu sunt mari ca volum | |
| Numărul de întreruperi ale tranzacționării | |
| Durata medie a întreruperilor de tranzacționare | |
| Numărul de suspendări | |
| Natura suspendărilor | |
| Durata medie a suspendărilor | |
| Pentru locurile pe bază de cotare continuă, numărul perioadelor în care nu se realizează cotații | |
| Pentru locurile pe bază de cotare continuă, durata medie a perioadelor în care nu se realizează cotații | |
| Perioada medie în care se realizează cotații | |

Marja efectivă medie

Volumul mediu la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare

Marja medie la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare

Numărul de anulări la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare

Număr de modificări la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare

Lichiditatea medie a registrului pentru trei majorări de preț

Perioada medie (în milisecunde) între primirea unui ordin agresiv sau a acceptării unei cotații de către locul de executare și executarea ulterioară, totală sau parțială

Perioada mediană (în milisecunde) între primirea de către locul de executare a unui ordin agresiv și executarea ulterioară, totală sau parțială

Viteza medie de executare pentru ordinele pasive nemodificate la cea mai bună ofertă de vânzare-cumpărare

Numărul de ordine executare sau anulare eșuate

Numărul de ordine executare și anulare care înregistrează zero la executare

Numărul tranzacțiilor executate în locul de tranzacționare care sunt mari ca volum în temeiul articolului 4 sau al articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014

Valoarea tranzacțiilor executate în locul de tranzacționare care sunt mari ca volum în temeiul articolului 4 sau al articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014

Numărul tranzacțiilor executate în locul de tranzacționare în temeiul articolului 4 sau al articolului 9 din MiFIR, cu excepția ordinelor reținute într-un sistem de administrare a ordinelor utilizat de locul de tranzacționare în vederea lansării și care nu sunt mari ca volum

Valoarea tranzacțiilor executate în locul de tranzacționare în temeiul articolului 4 sau al articolului 9 din MiFIR, cu excepția ordinelor reținute într-un sistem de administrare a ordinelor utilizat de locul de tranzacționare în vederea lansării și care nu sunt mari ca volum

Numărul de întreruperi ale tranzacționării

Durata medie a întreruperilor de tranzacționare

Numărul de suspendări

Natura suspendărilor

Durata medie a suspendărilor

Pentru locurile pe bază de cotare continuă, numărul perioadelor în care nu se realizează cotații

Pentru locurile pe bază de cotare continuă, durata medie a perioadelor în care nu se realizează cotații

Perioada medie în care se realizează cotații

Tabelul 9 – Informațiile care trebuie publicate conform articolului 8

| Perioada medie dintre acceptare și executare | |
| --- | --- |
| Perioada mediană dintre acceptare și executare | |
| Perioada medie dintre o cerere de cotație și furnizarea de cotații aferente | |
| Perioada mediană dintre o cerere de cotație și furnizarea de cotații aferente | |

Perioada medie dintre acceptare și executare

Perioada mediană dintre acceptare și executare

Perioada medie dintre o cerere de cotație și furnizarea de cotații aferente

Perioada mediană dintre o cerere de cotație și furnizarea de cotații aferente

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/166 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/166

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/576 AL COMISIEI

din 8 iunie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru publicarea anuală de către firmele de investiții a informațiilor referitoare la identitatea locurilor de executare și la calitatea executării

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 27 alineatul (10) primul paragraf litera (b),

întrucât:

| (1) | Este esențial să se asigure capacitatea publicului și a investitorilor de a evalua calitatea practicilor unei firme de investiții în materie de executare și de a identifica cele mai importante cinci locuri de executare, din punctul de vedere al volumelor de tranzacționare, în care firmele de investiții au executat ordine ale clienților în cursul anului precedent. Pentru a face comparații semnificative și a analiza alegerea celor mai importante cinci locuri de executare, este necesar ca informațiile să fie publicate de firmele de investiții în mod specific pentru fiecare clasă de instrumente financiare. Pentru a putea evalua pe deplin fluxul ordinelor clienților către locurile de executare, investitorii și publicul ar trebui să aibă posibilitatea de a determina în mod clar, pentru fiecare clasă de instrumente financiare, dacă firma de investiții însăși s-a numărat printre cele mai importante cinci locuri de executare. |
| --- | --- |

(1)

Este esențial să se asigure capacitatea publicului și a investitorilor de a evalua calitatea practicilor unei firme de investiții în materie de executare și de a identifica cele mai importante cinci locuri de executare, din punctul de vedere al volumelor de tranzacționare, în care firmele de investiții au executat ordine ale clienților în cursul anului precedent. Pentru a face comparații semnificative și a analiza alegerea celor mai importante cinci locuri de executare, este necesar ca informațiile să fie publicate de firmele de investiții în mod specific pentru fiecare clasă de instrumente financiare. Pentru a putea evalua pe deplin fluxul ordinelor clienților către locurile de executare, investitorii și publicul ar trebui să aibă posibilitatea de a determina în mod clar, pentru fiecare clasă de instrumente financiare, dacă firma de investiții însăși s-a numărat printre cele mai importante cinci locuri de executare.

| (2) | Pentru a evalua pe deplin nivelul calității executării obținute în locurile de executare utilizate de firmele de investiții pentru executarea ordinelor clienților, inclusiv în locurile de executare din țări terțe, este oportun ca firmele de investiții să publice informațiile obligatorii în temeiul prezentului regulament cu privire la locurile de tranzacționare, formatorii de piață sau alți furnizori de lichiditate ori la orice entitate care îndeplinește într-o țară terță o funcție similară funcțiilor îndeplinite de oricare dintre categoriile menționate anterior. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a evalua pe deplin nivelul calității executării obținute în locurile de executare utilizate de firmele de investiții pentru executarea ordinelor clienților, inclusiv în locurile de executare din țări terțe, este oportun ca firmele de investiții să publice informațiile obligatorii în temeiul prezentului regulament cu privire la locurile de tranzacționare, formatorii de piață sau alți furnizori de lichiditate ori la orice entitate care îndeplinește într-o țară terță o funcție similară funcțiilor îndeplinite de oricare dintre categoriile menționate anterior.

| (3) | Pentru a furniza informații precise și comparabile, este necesar să se stabilească clase de instrumente financiare pe baza caracteristicilor acestora care sunt relevante în vederea publicării. O clasă de instrumente financiare ar trebui să fie suficient de restrânsă încât să evidențieze diferențele de comportament între clase în ceea ce privește executarea ordinelor, dar, în același timp, suficient de largă încât să asigure proporționalitatea obligațiilor de raportare ale firmelor de investiții. Având în vedere amploarea clasei de instrumente financiare reprezentate de titlurile de capital, este oportun să se împartă această clasă în subclase pe baza lichidității. Având în vedere că lichiditatea este un factor esențial care determină comportamentele în materie de executare și că locurile de executare concurează adesea pentru a atrage fluxuri ale stocurilor care sunt cel mai frecvent tranzacționate, este oportun ca instrumentele de capital să fie clasificate în funcție de lichiditate, astfel cum se prevede în regimul de pasuri de cotare prevăzut în Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a furniza informații precise și comparabile, este necesar să se stabilească clase de instrumente financiare pe baza caracteristicilor acestora care sunt relevante în vederea publicării. O clasă de instrumente financiare ar trebui să fie suficient de restrânsă încât să evidențieze diferențele de comportament între clase în ceea ce privește executarea ordinelor, dar, în același timp, suficient de largă încât să asigure proporționalitatea obligațiilor de raportare ale firmelor de investiții. Având în vedere amploarea clasei de instrumente financiare reprezentate de titlurile de capital, este oportun să se împartă această clasă în subclase pe baza lichidității. Având în vedere că lichiditatea este un factor esențial care determină comportamentele în materie de executare și că locurile de executare concurează adesea pentru a atrage fluxuri ale stocurilor care sunt cel mai frecvent tranzacționate, este oportun ca instrumentele de capital să fie clasificate în funcție de lichiditate, astfel cum se prevede în regimul de pasuri de cotare prevăzut în Directiva 2014/65/UE.

| (4) | Atunci când publică identitatea celor mai importante cinci locuri de executare în care execută ordine ale clienților, este oportun ca firmele de investiții să publice informații privind volumul și numărul de ordine executate în fiecare loc de executare, astfel încât investitorii să își poată forma o opinie în ceea ce privește fluxul ordinelor clienților dinspre firmă înspre locul de executare. În cazul în care, pentru una sau mai multe clase de instrumente financiare, o firmă de investiții execută doar un număr foarte redus de ordine, informațiile cu privire la cele mai importante cinci locuri de executare nu ar fi nici foarte utile, nici reprezentative în ceea ce privește mecanismele de executare a ordinelor. Prin urmare, este oportun să se prevadă obligația firmelor de investiții de a indica în mod clar clasele de instrumente financiare pentru care execută un număr foarte mic de ordine. |
| --- | --- |

(4)

Atunci când publică identitatea celor mai importante cinci locuri de executare în care execută ordine ale clienților, este oportun ca firmele de investiții să publice informații privind volumul și numărul de ordine executate în fiecare loc de executare, astfel încât investitorii să își poată forma o opinie în ceea ce privește fluxul ordinelor clienților dinspre firmă înspre locul de executare. În cazul în care, pentru una sau mai multe clase de instrumente financiare, o firmă de investiții execută doar un număr foarte redus de ordine, informațiile cu privire la cele mai importante cinci locuri de executare nu ar fi nici foarte utile, nici reprezentative în ceea ce privește mecanismele de executare a ordinelor. Prin urmare, este oportun să se prevadă obligația firmelor de investiții de a indica în mod clar clasele de instrumente financiare pentru care execută un număr foarte mic de ordine.

| (5) | Pentru a împiedica dezvăluirea de informații potențial sensibile, din punctul de vedere al pieței, cu privire la volumul de afaceri realizat de firma de investiții, volumul și numărul ordinelor executate ar trebui să fie exprimate ca procente din volumul total și numărul total de ordine executate de firma de investiții pentru clasa de instrumente financiare avută în vedere, iar nu ca valori absolute. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a împiedica dezvăluirea de informații potențial sensibile, din punctul de vedere al pieței, cu privire la volumul de afaceri realizat de firma de investiții, volumul și numărul ordinelor executate ar trebui să fie exprimate ca procente din volumul total și numărul total de ordine executate de firma de investiții pentru clasa de instrumente financiare avută în vedere, iar nu ca valori absolute.

| (6) | Este oportun să se prevadă obligația firmelor de investiții de a publica informații care sunt relevante în ceea ce privește comportamentul lor în materie de executare a ordinelor. Pentru a se asigura faptul că firmele de investiții nu sunt trase la răspundere pentru deciziile de executare a ordinelor pentru care nu sunt responsabile, este oportun ca firmele de investiții să comunice, pentru fiecare dintre cele mai importante cinci locuri de executare, procentul ordinelor executate în cazul cărora clienții au fost cei care au ales locul de executare. |
| --- | --- |

(6)

Este oportun să se prevadă obligația firmelor de investiții de a publica informații care sunt relevante în ceea ce privește comportamentul lor în materie de executare a ordinelor. Pentru a se asigura faptul că firmele de investiții nu sunt trase la răspundere pentru deciziile de executare a ordinelor pentru care nu sunt responsabile, este oportun ca firmele de investiții să comunice, pentru fiecare dintre cele mai importante cinci locuri de executare, procentul ordinelor executate în cazul cărora clienții au fost cei care au ales locul de executare.

| (7) | Există mai mulți factori care ar putea influența comportamentul firmelor de investiții în materie de executare a ordinelor, cum ar fi existența unor legături strânse între firmele de investiții și locurile de executare. Având în vedere că acești factori ar putea fi foarte semnificativi, este oportun să se solicite analiza acestora pentru a se evalua calitatea executării obținută în toate locurile de executare. |
| --- | --- |

(7)

Există mai mulți factori care ar putea influența comportamentul firmelor de investiții în materie de executare a ordinelor, cum ar fi existența unor legături strânse între firmele de investiții și locurile de executare. Având în vedere că acești factori ar putea fi foarte semnificativi, este oportun să se solicite analiza acestora pentru a se evalua calitatea executării obținută în toate locurile de executare.

| (8) | Tipurile de ordine diferite pot fi un factor important în explicarea modului în care și a motivului pentru care firmele de investiții execută ordine într-un anumit loc de executare. Acestea pot, de asemenea, să aibă un impact asupra modului în care o firmă de investiții își stabilește strategiile în materie de executare, inclusiv programarea de sisteme inteligente de dirijare a ordinelor pentru a atinge obiectivele specifice ale acestor ordine. Prin urmare, este oportun ca în raport să se efectueze în mod clar o distincție între diferitele tipuri de ordine. |
| --- | --- |

(8)

Tipurile de ordine diferite pot fi un factor important în explicarea modului în care și a motivului pentru care firmele de investiții execută ordine într-un anumit loc de executare. Acestea pot, de asemenea, să aibă un impact asupra modului în care o firmă de investiții își stabilește strategiile în materie de executare, inclusiv programarea de sisteme inteligente de dirijare a ordinelor pentru a atinge obiectivele specifice ale acestor ordine. Prin urmare, este oportun ca în raport să se efectueze în mod clar o distincție între diferitele tipuri de ordine.

| (9) | Pentru a analiza în mod corespunzător informațiile, este important ca utilizatorii să fie în măsură să facă distincție între locurile de executare utilizate pentru ordinele clienților profesionali și locurile de executare utilizate pentru ordinele clienților de retail, având în vedere diferențele notabile în ceea ce privește modul în care firmele de investiții obțin cel mai bun rezultat posibil pentru clienții de retail comparativ cu clienții profesionali, care constau în faptul că firmele de investiții trebuie să evalueze în principal factorii legați de prețuri și costuri atunci când execută ordinele clienților de retail. Prin urmare, este oportun ca informațiile cu privire la cele mai importante cinci locuri de executare să fie furnizate separat pentru clienții de retail și pentru clienții profesionali, pentru a se permite realizarea unei evaluări calitative a fluxului de ordine către respectivele locuri. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a analiza în mod corespunzător informațiile, este important ca utilizatorii să fie în măsură să facă distincție între locurile de executare utilizate pentru ordinele clienților profesionali și locurile de executare utilizate pentru ordinele clienților de retail, având în vedere diferențele notabile în ceea ce privește modul în care firmele de investiții obțin cel mai bun rezultat posibil pentru clienții de retail comparativ cu clienții profesionali, care constau în faptul că firmele de investiții trebuie să evalueze în principal factorii legați de prețuri și costuri atunci când execută ordinele clienților de retail. Prin urmare, este oportun ca informațiile cu privire la cele mai importante cinci locuri de executare să fie furnizate separat pentru clienții de retail și pentru clienții profesionali, pentru a se permite realizarea unei evaluări calitative a fluxului de ordine către respectivele locuri.

| (10) | Pentru a-și respecta obligația legală privind cea mai bună executare, firmele de investiții nu vor utiliza, de regulă, atunci când aplică criteriile privind cea mai bună executare pentru clienți profesionali, aceleași locuri de executare în cazul operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare (SFT) ca cele utilizate în cazul altor tranzacții. Motivele care stau la baza acestei practici sunt că SFT sunt utilizate ca sursă de finanțare condiționată de restituirea de către debitor a unor titluri echivalente la o dată viitoare și că termenii unei SFT sunt, de obicei, definiți la nivel bilateral între contrapărți înainte de executare. Prin urmare, opțiunile pentru alegerea locurilor de executare în cazul SFT sunt mai limitate decât în cazul altor tranzacții, întrucât această alegere depinde de termenii specifici stabiliți în prealabil între contrapărți și de existența unei cereri specifice în aceste locuri de executare pentru instrumentele financiare în cauză. Prin urmare, este oportun ca firmele de investiții să clasifice și să facă publice într-un raport separat cele mai importante cinci locuri de executare, din punctul de vedere al volumelor de tranzacționare, în care acestea au executat SFT, astfel încât să se poată efectua o evaluare calitativă a fluxului de ordine către respectivele locuri. Datorită naturii specifice a SFT și având în vedere probabilitatea ca amploarea lor să denatureze setul cel mai reprezentativ al tranzacțiilor clienților (și anume tranzacțiile care nu implică SFT), este necesar, de asemenea, ca acestea să fie excluse din tabelele referitoare la cele mai importante cinci locuri de executare în care firmele de investiții execută alte ordine ale clienților. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a-și respecta obligația legală privind cea mai bună executare, firmele de investiții nu vor utiliza, de regulă, atunci când aplică criteriile privind cea mai bună executare pentru clienți profesionali, aceleași locuri de executare în cazul operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare (SFT) ca cele utilizate în cazul altor tranzacții. Motivele care stau la baza acestei practici sunt că SFT sunt utilizate ca sursă de finanțare condiționată de restituirea de către debitor a unor titluri echivalente la o dată viitoare și că termenii unei SFT sunt, de obicei, definiți la nivel bilateral între contrapărți înainte de executare. Prin urmare, opțiunile pentru alegerea locurilor de executare în cazul SFT sunt mai limitate decât în cazul altor tranzacții, întrucât această alegere depinde de termenii specifici stabiliți în prealabil între contrapărți și de existența unei cereri specifice în aceste locuri de executare pentru instrumentele financiare în cauză. Prin urmare, este oportun ca firmele de investiții să clasifice și să facă publice într-un raport separat cele mai importante cinci locuri de executare, din punctul de vedere al volumelor de tranzacționare, în care acestea au executat SFT, astfel încât să se poată efectua o evaluare calitativă a fluxului de ordine către respectivele locuri. Datorită naturii specifice a SFT și având în vedere probabilitatea ca amploarea lor să denatureze setul cel mai reprezentativ al tranzacțiilor clienților (și anume tranzacțiile care nu implică SFT), este necesar, de asemenea, ca acestea să fie excluse din tabelele referitoare la cele mai importante cinci locuri de executare în care firmele de investiții execută alte ordine ale clienților.

| (11) | Firmele de investiții ar trebui să publice o evaluare a calității executării obținute pentru fiecare dintre locurile pe care le utilizează. Aceste informații vor oferi o imagine clară a strategiilor în materie de executare și a instrumentelor utilizate pentru a evalua calitatea executării obținută în locurile respective și le vor permite, de asemenea, investitorilor să evalueze eficacitatea monitorizării efectuate de către firmele de investiții în ceea ce privește locurile de executare respective. |
| --- | --- |

(11)

Firmele de investiții ar trebui să publice o evaluare a calității executării obținute pentru fiecare dintre locurile pe care le utilizează. Aceste informații vor oferi o imagine clară a strategiilor în materie de executare și a instrumentelor utilizate pentru a evalua calitatea executării obținută în locurile respective și le vor permite, de asemenea, investitorilor să evalueze eficacitatea monitorizării efectuate de către firmele de investiții în ceea ce privește locurile de executare respective.

| (12) | În momentul evaluării specifice, din punctul de vedere al costurilor, a calității executării obținute în fiecare dintre locurile de executare, este necesar ca firma de investiții să efectueze, de asemenea, o analiză a acordurilor pe care le are cu aceste locuri de executare în ceea ce privește plățile efectuate sau primite și reducerile, rabaturile sau beneficiile nemonetare primite. O astfel de evaluare ar trebui să permită, de asemenea, publicului să analizeze impactul acestor acorduri asupra costurilor suportate de investitori, precum și modul în care acestea se conformează articolului 27 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(12)

În momentul evaluării specifice, din punctul de vedere al costurilor, a calității executării obținute în fiecare dintre locurile de executare, este necesar ca firma de investiții să efectueze, de asemenea, o analiză a acordurilor pe care le are cu aceste locuri de executare în ceea ce privește plățile efectuate sau primite și reducerile, rabaturile sau beneficiile nemonetare primite. O astfel de evaluare ar trebui să permită, de asemenea, publicului să analizeze impactul acestor acorduri asupra costurilor suportate de investitori, precum și modul în care acestea se conformează articolului 27 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE.

| (13) | Este, de asemenea, oportun să se stabilească sfera de acoperire a unei astfel de publicări și principalele caracteristici ale acesteia, inclusiv modul în care firmele de investiții utilizează datele privind calitatea executării furnizate de locurile de executare în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2017/575 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(13)

Este, de asemenea, oportun să se stabilească sfera de acoperire a unei astfel de publicări și principalele caracteristici ale acesteia, inclusiv modul în care firmele de investiții utilizează datele privind calitatea executării furnizate de locurile de executare în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2017/575 al Comisiei (2).

| (14) | Informațiile privind identitatea locurilor de executare și calitatea executării ar trebui să fie publicate anual și să se refere la comportamentul în materie de executare a ordinelor pentru fiecare clasă de instrumente financiare, pentru a reflecta modificările relevante din anul calendaristic precedent. |
| --- | --- |

(14)

Informațiile privind identitatea locurilor de executare și calitatea executării ar trebui să fie publicate anual și să se refere la comportamentul în materie de executare a ordinelor pentru fiecare clasă de instrumente financiare, pentru a reflecta modificările relevante din anul calendaristic precedent.

| (15) | Firmele de investiții nu ar trebui să fie împiedicate să adopte un nivel suplimentar de raportare care să fie mai precis, cu condiția ca în acest caz raportul suplimentar să fie complementar informațiilor prevăzute în prezentul regulament, și nu să le înlocuiască. |
| --- | --- |

(15)

Firmele de investiții nu ar trebui să fie împiedicate să adopte un nivel suplimentar de raportare care să fie mai precis, cu condiția ca în acest caz raportul suplimentar să fie complementar informațiilor prevăzute în prezentul regulament, și nu să le înlocuiască.

| (16) | Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(16)

Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată.

| (17) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(17)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (18) | ESMA a efectuat consultări publice cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), |
| --- | --- |

(18)

ESMA a efectuat consultări publice cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul

Prezentul regulament stabilește norme privind conținutul și formatul informațiilor care trebuie publicate anual de firmele de investiții în ceea ce privește ordinele clienților executate în locuri de tranzacționare sau la operatori independenți, formatori de piață ori alți furnizori de lichidități sau la entități care îndeplinesc funcții similare celor îndeplinite de oricare dintre entitățile menționate anterior într-o țară terță.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „Ordin pasiv” înseamnă un ordin introdus în registrul de ordine care furnizează lichiditate; |
| --- | --- |

(a)

„Ordin pasiv” înseamnă un ordin introdus în registrul de ordine care furnizează lichiditate;

| (b) | „Ordin agresiv” înseamnă un ordin introdus în registrul de ordine care consumă lichiditate; |
| --- | --- |

(b)

„Ordin agresiv” înseamnă un ordin introdus în registrul de ordine care consumă lichiditate;

| c) | „Ordin direcționat” înseamnă un ordin în cazul căruia clientul a specificat un anumit loc de executare înainte de executarea ordinului. |
| --- | --- |

c)

„Ordin direcționat” înseamnă un ordin în cazul căruia clientul a specificat un anumit loc de executare înainte de executarea ordinului.

Articolul 3

Informații privind cele mai importante cinci locuri de executare și calitatea executării obținută

(1)   Firmele de investiții publică cele mai importante cinci locuri de executare, din punctul de vedere al volumelor de tranzacționare, pentru toate ordinele clienților care au fost executate și pentru fiecare clasă de instrumente financiare menționată în anexa I. Informațiile privind clienții de retail se publică în formatul stabilit în anexa II tabelul 1, iar informațiile privind clienții profesionali se publică în formatul stabilit în anexa II tabelul 2. Documentul publicat exclude ordinele aferente operațiunilor de finanțare prin titluri de valoare (SFT) și conține următoarele informații:

| (a) | clasa de instrumente financiare; |
| --- | --- |

(a)

clasa de instrumente financiare;

| (b) | denumirea și identificatorul locului de executare; |
| --- | --- |

(b)

denumirea și identificatorul locului de executare;

| (c) | volumul ordinelor clienților executate în respectivul loc de executare, exprimat ca procent din volumul total executat; |
| --- | --- |

(c)

volumul ordinelor clienților executate în respectivul loc de executare, exprimat ca procent din volumul total executat;

| (d) | numărul ordinelor clienților executate în respectivul loc de executare, exprimat ca procent din numărul total al ordinelor executate; |
| --- | --- |

(d)

numărul ordinelor clienților executate în respectivul loc de executare, exprimat ca procent din numărul total al ordinelor executate;

| (e) | procentul de ordine pasive și procentul de ordine agresive din ordinele executate menționate la litera (d); |
| --- | --- |

(e)

procentul de ordine pasive și procentul de ordine agresive din ordinele executate menționate la litera (d);

| (f) | procentul de ordine direcționate din ordinele executate menționate la litera (d); |
| --- | --- |

(f)

procentul de ordine direcționate din ordinele executate menționate la litera (d);

| (g) | în cazul în care firma a executat în medie mai puțin de o tranzacție per zi lucrătoare în anul precedent în respectiva clasă de instrumente financiare, confirmarea acestui lucru. |
| --- | --- |

(g)

în cazul în care firma a executat în medie mai puțin de o tranzacție per zi lucrătoare în anul precedent în respectiva clasă de instrumente financiare, confirmarea acestui lucru.

(2)   Firmele de investiții publică cele mai importante cinci locuri de executare, din punctul de vedere al volumelor de tranzacționare, pentru toate ordinele clienților care au fost executate în cadrul operațiunilor de finanțare prin titluri de valoare și pentru fiecare clasă de instrumente financiare menționată în anexa I, în formatul stabilit în anexa II tabelul 3. Informațiile care trebuie publicate sunt următoarele:

| (a) | volumul ordinelor clienților executate în respectivul loc de executare, exprimat ca procent din volumul total executat; |
| --- | --- |

(a)

volumul ordinelor clienților executate în respectivul loc de executare, exprimat ca procent din volumul total executat;

| (b) | numărul ordinelor clienților executate în respectivul loc de executare, exprimat ca procent din numărul total al ordinelor executate; |
| --- | --- |

(b)

numărul ordinelor clienților executate în respectivul loc de executare, exprimat ca procent din numărul total al ordinelor executate;

| (c) | în cazul în care firma de investiții a executat în medie mai puțin de o tranzacție per zi lucrătoare în anul precedent în respectiva clasă de instrumente financiare, confirmarea acestui lucru. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care firma de investiții a executat în medie mai puțin de o tranzacție per zi lucrătoare în anul precedent în respectiva clasă de instrumente financiare, confirmarea acestui lucru.

(3)   Firmele de investiții publică, pentru fiecare clasă de instrumente financiare, un rezumat al analizei și concluziile obținute în urma monitorizării detaliate a calității executării obținute în locurile de executare în care au executat toate ordinele clienților în cursul anului precedent. Informațiile includ:

| (a) | o explicație a importanței relative pe care firma a acordat-o prețului, costurilor, rapidității, probabilității executării sau oricărui alt factor, inclusiv calitativ, în evaluarea calității executării; |
| --- | --- |

(a)

o explicație a importanței relative pe care firma a acordat-o prețului, costurilor, rapidității, probabilității executării sau oricărui alt factor, inclusiv calitativ, în evaluarea calității executării;

| (b) | o descriere a oricăror legături strânse, conflicte de interese și participații comune în ceea ce privește oricare dintre locurile de executare utilizate pentru executarea ordinelor; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a oricăror legături strânse, conflicte de interese și participații comune în ceea ce privește oricare dintre locurile de executare utilizate pentru executarea ordinelor;

| (c) | o descriere a oricăror acorduri specifice cu oricare dintre locurile de executare în ceea ce privește plățile efectuate sau primite, reducerile, rabaturile sau beneficiile nemonetare primite; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a oricăror acorduri specifice cu oricare dintre locurile de executare în ceea ce privește plățile efectuate sau primite, reducerile, rabaturile sau beneficiile nemonetare primite;

| (d) | o explicație a factorilor care au dus la modificarea listei locurilor de executare indicate în politica firmei în materie de executare, dacă a avut loc o astfel de modificare; |
| --- | --- |

(d)

o explicație a factorilor care au dus la modificarea listei locurilor de executare indicate în politica firmei în materie de executare, dacă a avut loc o astfel de modificare;

| (e) | în cazul în care firma tratează categoriile de clienți în mod diferit și acest lucru poate avea consecințe asupra mecanismelor de executare a ordinelor, o explicație a modului în care executarea ordinelor diferă în funcție de categoriile de clienți; |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care firma tratează categoriile de clienți în mod diferit și acest lucru poate avea consecințe asupra mecanismelor de executare a ordinelor, o explicație a modului în care executarea ordinelor diferă în funcție de categoriile de clienți;

| (f) | precizarea, însoțită de o explicație, dacă au fost preferate alte criterii în locul prețurilor și costurilor imediate atunci când s-au executat ordinele clienților de retail și modul în care aceste criterii au fost esențiale pentru a obține în total cel mai bun rezultat posibil pentru client; |
| --- | --- |

(f)

precizarea, însoțită de o explicație, dacă au fost preferate alte criterii în locul prețurilor și costurilor imediate atunci când s-au executat ordinele clienților de retail și modul în care aceste criterii au fost esențiale pentru a obține în total cel mai bun rezultat posibil pentru client;

| (g) | o explicație a modului în care firma de investiții a utilizat datele sau instrumentele referitoare la calitatea executării, inclusiv orice date publicate în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2017/575; |
| --- | --- |

(g)

o explicație a modului în care firma de investiții a utilizat datele sau instrumentele referitoare la calitatea executării, inclusiv orice date publicate în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2017/575;

| (h) | dacă este cazul, o explicație a modului în care firma de investiții a utilizat rezultatele unui furnizor de sisteme centralizate de raportare instituit în temeiul articolului 65 din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(h)

dacă este cazul, o explicație a modului în care firma de investiții a utilizat rezultatele unui furnizor de sisteme centralizate de raportare instituit în temeiul articolului 65 din Directiva 2014/65/UE.

Articolul 4

Formatul

Firmele de investiții publică pe site-urile lor web informațiile necesare în conformitate cu articolul 3 alineatele (1) și (2), completând machetele stabilite în anexa II, într-un format electronic care poate fi citit de dispozitive electronice și care poate fi descărcat de către public; acestea publică, de asemenea, informațiile prevăzute la articolul 3 alineatul (3) pe siteul lor web într-un format electronic care poate fi descărcat de către public.

Articolul 5

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/575 al Comisiei din 8 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare, în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la datele publicate de către locurile de executare despre calitatea executării tranzacțiilor (a se vedea pagina 152 din prezentul Jurnal Oficial).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

3

---

ANEXA I

Clase de instrumente financiare

| (a) | Titluri de capital – Acțiuni & Certificate de depozit






  (i) | Nivelurile 5 și 6 ale pasurilor de cotare/lichidității (începând cu 2 000 de tranzacții pe zi) |
| --- | --- | --- |

(a)

Titluri de capital – Acțiuni & Certificate de depozit

(i)

Nivelurile 5 și 6 ale pasurilor de cotare/lichidității (începând cu 2 000 de tranzacții pe zi)

| (ii) | Nivelurile 3 și 4 ale pasurilor de cotare/lichidității (de la 80 la 1 999 de tranzacții pe zi) |
| --- | --- |

(ii)

Nivelurile 3 și 4 ale pasurilor de cotare/lichidității (de la 80 la 1 999 de tranzacții pe zi)

| (iii) | Nivelurile 1 și 2 ale pasurilor de cotare/lichidității (de la 0 la 79 de tranzacții pe zi) |
| --- | --- |

(iii)

Nivelurile 1 și 2 ale pasurilor de cotare/lichidității (de la 0 la 79 de tranzacții pe zi)

| (b) | Instrumente de datorie






  (i) | Obligațiuni |
| --- | --- | --- |

(b)

Instrumente de datorie

(i)

Obligațiuni

| (ii) | Instrumente ale pieței monetare |
| --- | --- |

(ii)

Instrumente ale pieței monetare

| (c) | Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii






  (i) | Contracte futures și opțiuni admise la tranzacționare într-un loc de tranzacționare |
| --- | --- | --- |

(c)

Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii

(i)

Contracte futures și opțiuni admise la tranzacționare într-un loc de tranzacționare

| (ii) | Swapuri, contracte forward și alte instrumente financiare derivate pe rata dobânzii |
| --- | --- |

(ii)

Swapuri, contracte forward și alte instrumente financiare derivate pe rata dobânzii

| (d) | Instrumente financiare derivate de credit






  (i) | Contracte futures și opțiuni admise la tranzacționare într-un loc de tranzacționare |
| --- | --- | --- |

(d)

Instrumente financiare derivate de credit

(i)

Contracte futures și opțiuni admise la tranzacționare într-un loc de tranzacționare

| (ii) | Alte instrumente financiare derivate de credit |
| --- | --- |

(ii)

Alte instrumente financiare derivate de credit

| (e) | Instrumente derivate valutare






  (i) | Contracte futures și opțiuni admise la tranzacționare într-un loc de tranzacționare |
| --- | --- | --- |

(e)

Instrumente derivate valutare

(i)

Contracte futures și opțiuni admise la tranzacționare într-un loc de tranzacționare

| (ii) | Swapuri, contracte forward și alte instrumente derivate valutare |
| --- | --- |

(ii)

Swapuri, contracte forward și alte instrumente derivate valutare

| (f) | Instrumente financiare structurate |
| --- | --- |

(f)

Instrumente financiare structurate

| (g) | Instrumente financiare derivate pe titluri de capital






  (i) | Opțiuni și contracte futures admise la tranzacționare într-un loc de tranzacționare |
| --- | --- | --- |

(g)

Instrumente financiare derivate pe titluri de capital

(i)

Opțiuni și contracte futures admise la tranzacționare într-un loc de tranzacționare

| (ii) | Swapuri și alte instrumente financiare derivate pe titluri de capital |
| --- | --- |

(ii)

Swapuri și alte instrumente financiare derivate pe titluri de capital

| (h) | Instrumente financiare derivate securitizate






  (i) | Certificate cu opțiuni și instrumente financiare derivate pe certificate |
| --- | --- | --- |

(h)

Instrumente financiare derivate securitizate

(i)

Certificate cu opțiuni și instrumente financiare derivate pe certificate

| (ii) | Alte instrumente financiare derivate securitizate |
| --- | --- |

(ii)

Alte instrumente financiare derivate securitizate

| (i) | Instrumente financiare derivate pe mărfuri și instrumente financiare derivate pe certificate de emisii






  (i) | Opțiuni și contracte futures admise la tranzacționare într-un loc de tranzacționare |
| --- | --- | --- |

(i)

Instrumente financiare derivate pe mărfuri și instrumente financiare derivate pe certificate de emisii

(i)

Opțiuni și contracte futures admise la tranzacționare într-un loc de tranzacționare

| (ii) | Alte instrumente financiare derivate pe mărfuri și instrumente financiare derivate pe certificate de emisii |
| --- | --- |

(ii)

Alte instrumente financiare derivate pe mărfuri și instrumente financiare derivate pe certificate de emisii

| (j) | Contracte pe diferență |
| --- | --- |

(j)

Contracte pe diferență

| (k) | Produse tranzacționate la bursă [fonduri tranzacționate la bursă (exchange traded funds, ETF), titluri tranzacționate la bursă (exchange traded notes, ETN) și mărfuri tranzacționate la bursă (exchange traded commodities, ETC)] |
| --- | --- |

(k)

Produse tranzacționate la bursă [fonduri tranzacționate la bursă (exchange traded funds, ETF), titluri tranzacționate la bursă (exchange traded notes, ETN) și mărfuri tranzacționate la bursă (exchange traded commodities, ETC)]

| (l) | Certificate de emisii |
| --- | --- |

(l)

Certificate de emisii

| (m) | Alte instrumente |
| --- | --- |

(m)

Alte instrumente

---

ANEXA II

Tabelul 1

| Clasa instrumentului | |
| --- | --- |
| Notificare dacă în anul precedent s-a realizat în medie < 1 tranzacție per zi lucrătoare | DA/NU |
| Cele mai importante cinci locuri de executare din punctul de vedere al volumelor de tranzacționare (ordine descrescătoare) | Proporția volumului tranzacționat exprimată ca procent din totalul înregistrat pentru această clasă | Proporția ordinelor executate exprimată ca procent din totalul înregistrat pentru această clasă | Procentul de ordine pasive | Procentul de ordine agresive | Procentul de ordine direcționate |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | | | | |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | | | | |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | | | | |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | | | | |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | | | | |

Clasa instrumentului

Notificare dacă în anul precedent s-a realizat în medie < 1 tranzacție per zi lucrătoare

DA/NU

Cele mai importante cinci locuri de executare din punctul de vedere al volumelor de tranzacționare (ordine descrescătoare)

Proporția volumului tranzacționat exprimată ca procent din totalul înregistrat pentru această clasă

Proporția ordinelor executate exprimată ca procent din totalul înregistrat pentru această clasă

Procentul de ordine pasive

Procentul de ordine agresive

Procentul de ordine direcționate

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Tabelul 2

| Clasa instrumentului | |
| --- | --- |
| Notificare dacă în anul precedent s-a realizat în medie < 1 tranzacție per zi lucrătoare | DA/NU |
| Cele mai importante cinci locuri de executare din punctul de vedere al volumelor de tranzacționare (ordine descrescătoare) | Proporția volumului tranzacționat exprimată ca procent din totalul înregistrat pentru această clasă | Proporția ordinelor executate exprimată ca procent din totalul înregistrat pentru această clasă | Procentul de ordine pasive | Procentul de ordine agresive | Procentul de ordine direcționate |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | | | | |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | | | | |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | | | | |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | | | | |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | | | | |

Clasa instrumentului

Notificare dacă în anul precedent s-a realizat în medie < 1 tranzacție per zi lucrătoare

DA/NU

Cele mai importante cinci locuri de executare din punctul de vedere al volumelor de tranzacționare (ordine descrescătoare)

Proporția volumului tranzacționat exprimată ca procent din totalul înregistrat pentru această clasă

Proporția ordinelor executate exprimată ca procent din totalul înregistrat pentru această clasă

Procentul de ordine pasive

Procentul de ordine agresive

Procentul de ordine direcționate

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Tabelul 3

| Clasa instrumentului | |
| --- | --- |
| Notificare dacă în anul precedent s-a realizat în medie < 1 tranzacție per zi lucrătoare | DA/NU |
| Cele mai importante 5 locuri de executare din punctul de vedere al volumului (ordine descrescătoare) | Proporția volumului de ordine executate exprimată ca procent din totalul înregistrat pentru această clasă | Proporția ordinelor executate exprimată ca procent din totalul înregistrat pentru această clasă |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | |
| Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI) | | |

Clasa instrumentului

Notificare dacă în anul precedent s-a realizat în medie < 1 tranzacție per zi lucrătoare

DA/NU

Cele mai importante 5 locuri de executare din punctul de vedere al volumului (ordine descrescătoare)

Proporția volumului de ordine executate exprimată ca procent din totalul înregistrat pentru această clasă

Proporția ordinelor executate exprimată ca procent din totalul înregistrat pentru această clasă

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

Denumirea și identificatorul locului de executare (MIC sau LEI)

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/174 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/174

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/577 AL COMISIEI

din 13 iunie 2016

de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la mecanismul de plafonare a volumului și la furnizarea de informații în scopul transparenței și al altor calcule

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 5 alineatul (9) și articolul 22 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 600/2014 impune autorităților competente și Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) obligația de a efectua un număr semnificativ de calcule pentru a calibra aplicabilitatea regimului de transparență pretranzacționare și posttranzacționare și a obligației de tranzacționare pentru instrumentele financiare derivate, precum și pentru a stabili dacă o firmă de investiții este un operator independent. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 600/2014 impune autorităților competente și Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) obligația de a efectua un număr semnificativ de calcule pentru a calibra aplicabilitatea regimului de transparență pretranzacționare și posttranzacționare și a obligației de tranzacționare pentru instrumentele financiare derivate, precum și pentru a stabili dacă o firmă de investiții este un operator independent.

| (2) | Pentru a efectua calculele necesare, atât autoritățile competente, cât și ESMA trebuie să fie în măsură să obțină date fiabile și de înaltă calitate pentru fiecare clasă de active care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 600/2014. Prin urmare, este necesar să se îmbunătățească atât accesibilitatea, cât și calitatea datelor de care dispun autoritățile competente și ESMA în conformitate cu Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2) și cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014, astfel încât să se poată efectua calculele pentru clasificarea instrumentelor financiare, inclusiv pentru pragurile stabilite în scopul asigurării transparenței pretranzacționare și posttranzacționare și, atunci când este necesar, pentru recalibrările acestor praguri pe baza unor informații mai complete, după ce regimul a fost aplicat pentru o anumită perioadă de timp. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a efectua calculele necesare, atât autoritățile competente, cât și ESMA trebuie să fie în măsură să obțină date fiabile și de înaltă calitate pentru fiecare clasă de active care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 600/2014. Prin urmare, este necesar să se îmbunătățească atât accesibilitatea, cât și calitatea datelor de care dispun autoritățile competente și ESMA în conformitate cu Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2) și cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014, astfel încât să se poată efectua calculele pentru clasificarea instrumentelor financiare, inclusiv pentru pragurile stabilite în scopul asigurării transparenței pretranzacționare și posttranzacționare și, atunci când este necesar, pentru recalibrările acestor praguri pe baza unor informații mai complete, după ce regimul a fost aplicat pentru o anumită perioadă de timp.

| (3) | Ar trebuie să se stabilească dispoziții care să specifice, în termeni generali, elementele comune legate de conținutul și formatul datelor care urmează să fie transmise de locurile de tranzacționare, de mecanismele de publicare aprobate (APA) și de furnizorii de sisteme centralizate de raportare (CTP) în scopul asigurării transparenței și al efectuării altor calcule. Aceste dispoziții ar trebui citite în coroborare cu Regulamentele delegate (UE) 2017/587 (3), (UE) 2017/583 (4), (UE) 2017/567 (5), (UE) 2017/565 (6) și (UE) 2016/2020 (7) ale Comisiei, care descriu metodologia și datele necesare pentru efectuarea calculelor relevante și precizează conținutul și sfera de acoperire a datelor necesare pentru efectuarea calculelor în scopul asigurării transparenței. Prin urmare, la efectuarea acestor calcule, conținutul, formatul și calitatea datelor transmise cu privire la locurile de tranzacționare, APA-uri și CTP-uri ar trebui să fie consecvente cu metodologia aplicabilă prevăzută în actele relevante de punere în aplicare a Directivei 2014/65/UE și a Regulamentului (UE) nr. 600/2014. |
| --- | --- |

(3)

Ar trebuie să se stabilească dispoziții care să specifice, în termeni generali, elementele comune legate de conținutul și formatul datelor care urmează să fie transmise de locurile de tranzacționare, de mecanismele de publicare aprobate (APA) și de furnizorii de sisteme centralizate de raportare (CTP) în scopul asigurării transparenței și al efectuării altor calcule. Aceste dispoziții ar trebui citite în coroborare cu Regulamentele delegate (UE) 2017/587 (3), (UE) 2017/583 (4), (UE) 2017/567 (5), (UE) 2017/565 (6) și (UE) 2016/2020 (7) ale Comisiei, care descriu metodologia și datele necesare pentru efectuarea calculelor relevante și precizează conținutul și sfera de acoperire a datelor necesare pentru efectuarea calculelor în scopul asigurării transparenței. Prin urmare, la efectuarea acestor calcule, conținutul, formatul și calitatea datelor transmise cu privire la locurile de tranzacționare, APA-uri și CTP-uri ar trebui să fie consecvente cu metodologia aplicabilă prevăzută în actele relevante de punere în aplicare a Directivei 2014/65/UE și a Regulamentului (UE) nr. 600/2014.

| (4) | Cu excepția eventualelor solicitări ad-hoc de date și a calculelor care trebuie efectuate pentru mecanismul de plafonare a volumului, locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile ar trebui să prezinte rapoarte zilnic. Având în vedere sfera largă de acoperire a instrumentelor financiare vizate și volumul mare de date care trebuie prelucrate, aceste rapoarte zilnice permit autorităților competente să prelucreze cu mai multă precizie fișiere de dimensiuni rezonabile și garantează faptul că gestionarea datelor transmise, verificarea calității datelor și prelucrarea datelor sunt realizate în mod eficient și în timp util. Colectarea zilnică a datelor simplifică, de asemenea, obligația privind raportarea datelor a locurilor de tranzacționare, a APA-urilor și a CTP-urilor, scutindu-le de sarcina de a calcula numărul de zile de tranzacționare în cazurile în care se aplică criteriul cantitativ al lichidității și de a agrega datele pentru tranșe de scadență diferite corespunzătoare aceluiași instrument financiar în cazurile în care trebuie să se ia în considerare perioada până la scadență. Centralizarea acestui calcul asigură, de asemenea, o utilizare consecventă a criteriilor pentru toate instrumentele financiare și toate locurile de tranzacționare. |
| --- | --- |

(4)

Cu excepția eventualelor solicitări ad-hoc de date și a calculelor care trebuie efectuate pentru mecanismul de plafonare a volumului, locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile ar trebui să prezinte rapoarte zilnic. Având în vedere sfera largă de acoperire a instrumentelor financiare vizate și volumul mare de date care trebuie prelucrate, aceste rapoarte zilnice permit autorităților competente să prelucreze cu mai multă precizie fișiere de dimensiuni rezonabile și garantează faptul că gestionarea datelor transmise, verificarea calității datelor și prelucrarea datelor sunt realizate în mod eficient și în timp util. Colectarea zilnică a datelor simplifică, de asemenea, obligația privind raportarea datelor a locurilor de tranzacționare, a APA-urilor și a CTP-urilor, scutindu-le de sarcina de a calcula numărul de zile de tranzacționare în cazurile în care se aplică criteriul cantitativ al lichidității și de a agrega datele pentru tranșe de scadență diferite corespunzătoare aceluiași instrument financiar în cazurile în care trebuie să se ia în considerare perioada până la scadență. Centralizarea acestui calcul asigură, de asemenea, o utilizare consecventă a criteriilor pentru toate instrumentele financiare și toate locurile de tranzacționare.

| (5) | Locurile de tranzacționare ar trebui să stocheze date care să fie complete și care să le permită autorităților competente și ESMA să efectueze calcule exacte. Deși informațiile solicitate sunt trimise de obicei în rapoartele posttranzacționare, în unele cazuri, informațiile necesare pentru efectuarea calculelor nu se limitează la informațiile disponibile în rapoartele respective. Printre acestea se numără, de exemplu, informațiile privind tranzacțiile executate pe baza unor ordine care au beneficiat de derogarea aplicabilă ordinelor de dimensiuni mari. Aceste informații nu ar trebui incluse în rapoartele de tranzacționare întrucât ar putea expune astfel de tranzacții unui risc de impact negativ pe piață. Cu toate acestea, dat fiind că informațiile respective ar putea fi necesare pentru a permite autorităților competente să efectueze calcule precise, acestea ar trebui stocate în mod corespunzător de locurile de tranzacționare, APA-uri și CTP-uri și ar trebui comunicate autorităților competente și ESMA atunci când este necesar. Locurile de tranzacționare ar trebui să se asigure că diseminează în mod corespunzător informațiile care trebuie furnizate autorităților competente și ESMA. Tranzacțiile efectuate pe baza ordinelor de dimensiuni mari ar trebui să fie identificate în mod clar în raportul lor către CTP-uri. |
| --- | --- |

(5)

Locurile de tranzacționare ar trebui să stocheze date care să fie complete și care să le permită autorităților competente și ESMA să efectueze calcule exacte. Deși informațiile solicitate sunt trimise de obicei în rapoartele posttranzacționare, în unele cazuri, informațiile necesare pentru efectuarea calculelor nu se limitează la informațiile disponibile în rapoartele respective. Printre acestea se numără, de exemplu, informațiile privind tranzacțiile executate pe baza unor ordine care au beneficiat de derogarea aplicabilă ordinelor de dimensiuni mari. Aceste informații nu ar trebui incluse în rapoartele de tranzacționare întrucât ar putea expune astfel de tranzacții unui risc de impact negativ pe piață. Cu toate acestea, dat fiind că informațiile respective ar putea fi necesare pentru a permite autorităților competente să efectueze calcule precise, acestea ar trebui stocate în mod corespunzător de locurile de tranzacționare, APA-uri și CTP-uri și ar trebui comunicate autorităților competente și ESMA atunci când este necesar. Locurile de tranzacționare ar trebui să se asigure că diseminează în mod corespunzător informațiile care trebuie furnizate autorităților competente și ESMA. Tranzacțiile efectuate pe baza ordinelor de dimensiuni mari ar trebui să fie identificate în mod clar în raportul lor către CTP-uri.

| (6) | Datele ar trebui colectate din surse variate întrucât o singură sursă s-ar putea să nu conțină întotdeauna un set complet de date pentru o clasă de active sau chiar pentru un anumit instrument financiar. Prin urmare, pentru a permite autorităților competente și ESMA să obțină și să consolideze date de înaltă calitate din surse variate, locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile ar trebui să utilizeze, atunci când sunt disponibile, specificații prestabilite în ceea ce privește conținutul și formatul datelor, astfel încât acestea să poată fi colectate mai ușor și într-un mod mai eficient din punctul de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

(6)

Datele ar trebui colectate din surse variate întrucât o singură sursă s-ar putea să nu conțină întotdeauna un set complet de date pentru o clasă de active sau chiar pentru un anumit instrument financiar. Prin urmare, pentru a permite autorităților competente și ESMA să obțină și să consolideze date de înaltă calitate din surse variate, locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile ar trebui să utilizeze, atunci când sunt disponibile, specificații prestabilite în ceea ce privește conținutul și formatul datelor, astfel încât acestea să poată fi colectate mai ușor și într-un mod mai eficient din punctul de vedere al costurilor.

| (7) | Având în vedere caracterul sensibil al calculelor necesare și potențialele consecințe comerciale asupra locurilor de tranzacționare, a emitenților și a altor participanți pe piață pe care le-ar putea avea publicarea de informații incorecte, care ar putea conduce, în cazul mecanismului de plafonare a volumului, la suspendarea utilizării derogărilor pentru un anumit loc de tranzacționare sau în întreaga Uniune pentru un anumit instrument financiar, este esențial să se clarifice formatul datelor care trebuie transmise autorităților competente și ESMA pentru a stabili canale de comunicare eficiente cu locurile de tranzacționare și cu CTP-urile și pentru a asigura publicarea corectă și în timp util a datelor solicitate. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere caracterul sensibil al calculelor necesare și potențialele consecințe comerciale asupra locurilor de tranzacționare, a emitenților și a altor participanți pe piață pe care le-ar putea avea publicarea de informații incorecte, care ar putea conduce, în cazul mecanismului de plafonare a volumului, la suspendarea utilizării derogărilor pentru un anumit loc de tranzacționare sau în întreaga Uniune pentru un anumit instrument financiar, este esențial să se clarifice formatul datelor care trebuie transmise autorităților competente și ESMA pentru a stabili canale de comunicare eficiente cu locurile de tranzacționare și cu CTP-urile și pentru a asigura publicarea corectă și în timp util a datelor solicitate.

| (8) | Regulamentul (UE) nr. 600/2014 impune ESMA obligația de a publica, pentru instrumentele financiare în cazul cărora se aplică mecanismul de plafonare a volumului, măsurări ale volumului total al tranzacțiilor din ultimele 12 luni și ale procentajelor tranzacțiilor efectuate atât în temeiul derogării de la tranzacția negociată, cât și al derogării de la prețul de referință pentru întreaga Uniune și pentru fiecare loc de tranzacționare în ultimele 12 luni. În cazul instrumentelor financiare tranzacționate în mai multe monede, este necesar să se convertească volumele executate în monede diferite într-o singură monedă comună, astfel încât să se permită agregarea volumelor respective și efectuarea calculele necesare. Prin urmare, ar trebui prevăzute metodologia și cursurile de schimb valutar care trebuie utilizate pentru a converti, dacă este necesar, volumele tranzacțiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul (UE) nr. 600/2014 impune ESMA obligația de a publica, pentru instrumentele financiare în cazul cărora se aplică mecanismul de plafonare a volumului, măsurări ale volumului total al tranzacțiilor din ultimele 12 luni și ale procentajelor tranzacțiilor efectuate atât în temeiul derogării de la tranzacția negociată, cât și al derogării de la prețul de referință pentru întreaga Uniune și pentru fiecare loc de tranzacționare în ultimele 12 luni. În cazul instrumentelor financiare tranzacționate în mai multe monede, este necesar să se convertească volumele executate în monede diferite într-o singură monedă comună, astfel încât să se permită agregarea volumelor respective și efectuarea calculele necesare. Prin urmare, ar trebui prevăzute metodologia și cursurile de schimb valutar care trebuie utilizate pentru a converti, dacă este necesar, volumele tranzacțiilor.

| (9) | În scopul mecanismului de plafonare a volumului, locurile de tranzacționare ar trebui să aibă obligația de a raporta volumele tranzacțiilor executate în temeiul derogării de la prețul de referință și, pentru instrumentele lichide, în temeiul derogării de la tranzacția negociată. Având în vedere că derogările se aplică ordinelor, și nu tranzacțiilor, este important să se clarifice faptul că volumele care trebuie raportate ar trebui să includă toate tranzacțiile cu marcajul „RFPT” (tranzacție la prețul de referință) sau „NLIQ” (tranzacție negociată cu instrumente financiare lichide) în vederea publicării posttranzacționare a tranzacțiilor și astfel cum se prevede în Regulamentul delegat (UE) 2017/587. În cazul în care o tranzacție a fost executată pe baza a două ordine care beneficiază de derogarea pentru ordine de dimensiuni mari, tranzacția respectivă nu ar trebui să fie luată în considerare pentru volumele calculate în temeiul derogării de la prețul de referință și al derogării de la tranzacția negociată. |
| --- | --- |

(9)

În scopul mecanismului de plafonare a volumului, locurile de tranzacționare ar trebui să aibă obligația de a raporta volumele tranzacțiilor executate în temeiul derogării de la prețul de referință și, pentru instrumentele lichide, în temeiul derogării de la tranzacția negociată. Având în vedere că derogările se aplică ordinelor, și nu tranzacțiilor, este important să se clarifice faptul că volumele care trebuie raportate ar trebui să includă toate tranzacțiile cu marcajul „RFPT” (tranzacție la prețul de referință) sau „NLIQ” (tranzacție negociată cu instrumente financiare lichide) în vederea publicării posttranzacționare a tranzacțiilor și astfel cum se prevede în Regulamentul delegat (UE) 2017/587. În cazul în care o tranzacție a fost executată pe baza a două ordine care beneficiază de derogarea pentru ordine de dimensiuni mari, tranzacția respectivă nu ar trebui să fie luată în considerare pentru volumele calculate în temeiul derogării de la prețul de referință și al derogării de la tranzacția negociată.

| (10) | În scopul mecanismului de plafonare a volumului, locurile de tranzacționare și CTPurile ar trebui să se asigure că locul de tranzacționare în care a fost executată tranzacția este identificat într-un mod suficient de detaliat pentru a permite ESMA să efectueze toate calculele menționate în Regulamentul (UE) nr. 600/2014. În special, identificatorul locului de tranzacționare utilizat ar trebui să fie unic pentru locul de tranzacționare respectiv și nu ar trebui să fie utilizat pentru niciun alt loc de tranzacționare exploatat de același operator de piață. Identificatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să permită ESMA să diferențieze în mod neechivoc toate locurile de tranzacționare pentru care operatorul de piață a primit o autorizație specifică în temeiul Directivei 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(10)

În scopul mecanismului de plafonare a volumului, locurile de tranzacționare și CTPurile ar trebui să se asigure că locul de tranzacționare în care a fost executată tranzacția este identificat într-un mod suficient de detaliat pentru a permite ESMA să efectueze toate calculele menționate în Regulamentul (UE) nr. 600/2014. În special, identificatorul locului de tranzacționare utilizat ar trebui să fie unic pentru locul de tranzacționare respectiv și nu ar trebui să fie utilizat pentru niciun alt loc de tranzacționare exploatat de același operator de piață. Identificatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să permită ESMA să diferențieze în mod neechivoc toate locurile de tranzacționare pentru care operatorul de piață a primit o autorizație specifică în temeiul Directivei 2014/65/UE.

| (11) | În scopul mecanismului de plafonare a volumului, este necesar să se solicite locurilor de tranzacționare să prezinte un prim raport la data intrării în vigoare a Directivei 2014/65/UE și a Regulamentului (UE) nr. 600/2014, care să conțină volumele tranzacțiilor efectuate în anul calendaristic precedent în temeiul derogării de la prețul de referință, și, pentru instrumentele financiare lichide, în temeiul derogării de la tranzacția negociată. Pentru a se asigura aplicarea proporționată a acestei cerințe, locurile de tranzacționare ar trebui, în acest sens, să își întemeieze raportul pe volumele ajustate ale tranzacțiilor executate în temeiul derogărilor echivalente existente, prevăzute în Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) și în Regulamentul (CE) nr. 1287/2006 al Comisiei (9). |
| --- | --- |

(11)

În scopul mecanismului de plafonare a volumului, este necesar să se solicite locurilor de tranzacționare să prezinte un prim raport la data intrării în vigoare a Directivei 2014/65/UE și a Regulamentului (UE) nr. 600/2014, care să conțină volumele tranzacțiilor efectuate în anul calendaristic precedent în temeiul derogării de la prețul de referință, și, pentru instrumentele financiare lichide, în temeiul derogării de la tranzacția negociată. Pentru a se asigura aplicarea proporționată a acestei cerințe, locurile de tranzacționare ar trebui, în acest sens, să își întemeieze raportul pe volumele ajustate ale tranzacțiilor executate în temeiul derogărilor echivalente existente, prevăzute în Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) și în Regulamentul (CE) nr. 1287/2006 al Comisiei (9).

| (12) | Pentru a oferi autorităților competente și ESMA date exacte, locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile ar trebui să se asigure că rapoartele lor includ numai tranzacțiile luate în calcul o singură dată. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a oferi autorităților competente și ESMA date exacte, locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile ar trebui să se asigure că rapoartele lor includ numai tranzacțiile luate în calcul o singură dată.

| (13) | Dispozițiile din prezentul regulament sunt strâns corelate între ele, întrucât se referă la specificarea conținutului, a frecvenței, a formatului solicitărilor de date și a metodei care trebuie utilizată pentru prelucrarea acestor date, precum și la alte specificații referitoare la publicarea de informații în scopul transparenței, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Pentru a se asigura coerența între aceste dispoziții, care vor intra în vigoare în același timp, și pentru a ajuta părțile interesate, în special pe cele supuse obligațiilor prevăzute, să aibă o imagine de ansamblu, este de dorit ca aceste dispoziții să fie incluse într-un singur regulament. |
| --- | --- |

(13)

Dispozițiile din prezentul regulament sunt strâns corelate între ele, întrucât se referă la specificarea conținutului, a frecvenței, a formatului solicitărilor de date și a metodei care trebuie utilizată pentru prelucrarea acestor date, precum și la alte specificații referitoare la publicarea de informații în scopul transparenței, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Pentru a se asigura coerența între aceste dispoziții, care vor intra în vigoare în același timp, și pentru a ajuta părțile interesate, în special pe cele supuse obligațiilor prevăzute, să aibă o imagine de ansamblu, este de dorit ca aceste dispoziții să fie incluse într-un singur regulament.

| (14) | Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(14)

Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată.

| (15) | Prezentul regulament are la bază proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către ESMA. |
| --- | --- |

(15)

Prezentul regulament are la bază proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către ESMA.

| (16) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (10), |
| --- | --- |

(16)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (10),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește în detaliu elementele care trebuie incluse în solicitările de date care trebuie transmise de către autoritățile competente și elementele care trebuie incluse în răspunsul la aceste solicitări care trebuie trimis de către locurile de tranzacționare, mecanismele de publicare aprobate (APA) și furnizorii de sisteme centralizate de raportare (CTP) în scopul calculării și ajustării regimurilor de transparență pretranzacționare și posttranzacționare și ale obligației de tranzacționare și, în special, în scopul determinării următorilor factori:

| (a) | dacă instrumentele de capitaluri proprii, instrumentele asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii și instrumentele financiare, altele decât cele de capitaluri proprii au o piață lichidă; |
| --- | --- |

(a)

dacă instrumentele de capitaluri proprii, instrumentele asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii și instrumentele financiare, altele decât cele de capitaluri proprii au o piață lichidă;

| (b) | pragurile pentru derogările de la cerința de transparență pretranzacționare pentru instrumentele de capitaluri proprii, instrumentele asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii și instrumentele financiare, altele decât cele de capitaluri proprii; |
| --- | --- |

(b)

pragurile pentru derogările de la cerința de transparență pretranzacționare pentru instrumentele de capitaluri proprii, instrumentele asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii și instrumentele financiare, altele decât cele de capitaluri proprii;

| (c) | pragurile pentru amânările privind obligația de aplicare a regimului de transparență posttranzacționare pentru instrumentele de capitaluri proprii, instrumentele asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii și instrumentele financiare, altele decât cele de capitaluri proprii; |
| --- | --- |

(c)

pragurile pentru amânările privind obligația de aplicare a regimului de transparență posttranzacționare pentru instrumentele de capitaluri proprii, instrumentele asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii și instrumentele financiare, altele decât cele de capitaluri proprii;

| (d) | momentul în care lichiditatea unei clase de instrumente financiare scade sub un anumit prag; |
| --- | --- |

(d)

momentul în care lichiditatea unei clase de instrumente financiare scade sub un anumit prag;

| (e) | dacă o firmă de investiții este operator independent; |
| --- | --- |

(e)

dacă o firmă de investiții este operator independent;

| (f) | mărimea standard de piață aplicabilă operatorilor independenți care tranzacționează instrumente de capitaluri proprii și instrumente asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii și mărimea specifică instrumentului aplicabilă operatorilor independenți care tranzacționează alte instrumente decât instrumentele de capital; |
| --- | --- |

(f)

mărimea standard de piață aplicabilă operatorilor independenți care tranzacționează instrumente de capitaluri proprii și instrumente asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii și mărimea specifică instrumentului aplicabilă operatorilor independenți care tranzacționează alte instrumente decât instrumentele de capital;

| (g) | pentru instrumentele de capitaluri proprii și instrumentele asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii, volumul total al tranzacțiilor din ultimele 12 luni și al procentajelor tranzacțiilor efectuate atât în temeiul derogării de la tranzacționarea negociată, cât și al derogării de la prețul de referință pentru întreaga Uniune și pentru fiecare loc de tranzacționare în ultimele 12 luni; |
| --- | --- |

(g)

pentru instrumentele de capitaluri proprii și instrumentele asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii, volumul total al tranzacțiilor din ultimele 12 luni și al procentajelor tranzacțiilor efectuate atât în temeiul derogării de la tranzacționarea negociată, cât și al derogării de la prețul de referință pentru întreaga Uniune și pentru fiecare loc de tranzacționare în ultimele 12 luni;

| (h) | dacă instrumentele financiare derivate sunt suficient de lichide în scopul punerii în aplicare a obligației de tranzacționare pentru instrumentele financiare derivate. |
| --- | --- |

(h)

dacă instrumentele financiare derivate sunt suficient de lichide în scopul punerii în aplicare a obligației de tranzacționare pentru instrumentele financiare derivate.

Articolul 2

Conținutul solicitărilor de date și informațiile care trebuie raportate

(1)   În scopul efectuării calculelor care au loc la date prestabilite sau cu frecvențe predefinite, locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile transmit autorităților lor competente toate datele necesare pentru efectuarea calculelor prevăzute în următoarele regulamente:

| (a) | Regulamentul delegat (UE) 2017/587; |
| --- | --- |

(a)

Regulamentul delegat (UE) 2017/587;

| (b) | Regulamentul delegat (UE) 2017/583; |
| --- | --- |

(b)

Regulamentul delegat (UE) 2017/583;

| (c) | Regulamentul delegat (UE) 2017/567; |
| --- | --- |

(c)

Regulamentul delegat (UE) 2017/567;

| (d) | Regulamentul delegat (UE) 2017/565. |
| --- | --- |

(d)

Regulamentul delegat (UE) 2017/565.

(2)   Autoritățile competente pot solicita, atunci când este necesar, locurilor de tranzacționare, APA-urilor și CTP-urilor să furnizeze informații suplimentare în scopul monitorizării și ajustării pragurilor și parametrilor menționați la articolul 1 literele (a)-(f) și (h).

(3)   Autoritățile competente pot solicita toate datele pe care ESMA trebuie să le ia în considerare în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2016/2020 pentru instrumentele financiare, altele decât cele de capitaluri proprii, inclusiv date privind următoarele aspecte:

| (a) | frecvența medie a tranzacțiilor; |
| --- | --- |

(a)

frecvența medie a tranzacțiilor;

| (b) | mărimea medie și distribuția tranzacțiilor; |
| --- | --- |

(b)

mărimea medie și distribuția tranzacțiilor;

| (c) | numărul și tipul participanților la piață; |
| --- | --- |

(c)

numărul și tipul participanților la piață;

| (d) | mărimea medie a spreadurilor. |
| --- | --- |

(d)

mărimea medie a spreadurilor.

Articolul 3

Frecvența solicitărilor de date și timpii de răspuns pentru locurile de tranzacționare, APA-uri și CTP-uri

(1)   Locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile furnizează datele menționate la articolul 2 alineatul (1) în fiecare zi.

(2)   Locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile furnizează datele în urma unei solicitări ad-hoc, astfel cum este menționată la articolul 2 alineatul (2), în termen de patru săptămâni de la primirea solicitării respective, cu excepția cazului în care circumstanțe excepționale impun un răspuns într-o perioadă de timp mai scurtă, specificată în cadrul solicitării.

(3)   Prin derogare de la alineatele (1) și (2), locurile de tranzacționare și CTP-urile furnizează datele care urmează să fie utilizate în scopul mecanismului de plafonare a volumului în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 6 alineatele (6)-(9).

Articolul 4

Formatul solicitărilor de date

Locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile furnizează datele menționate la articolul 2 într-un format XML obișnuit și, atunci când sunt disponibile, în conformitate cu orice alte specificații privind conținutul și formatul care sunt definite pentru a facilita un proces eficient și automatizat de transmitere a datelor, precum și consolidarea acestora cu date similare provenite din alte surse.

Articolul 5

Tipul de date care trebuie stocate și intervalul minim de timp pentru care locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile stochează datele

(1)   Locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile stochează toate datele necesare pentru calcularea, monitorizarea și ajustarea pragurilor și parametrilor prevăzuți la articolul 2, indiferent dacă aceste informații au fost făcute publice sau nu.

(2)   Locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile stochează datele menționate la alineatul (1) timp de cel puțin trei ani.

Articolul 6

Cerințe de raportare pentru locurile de tranzacționare și CTP-uri în scopul mecanismului de plafonare a volumului

(1)   Pentru fiecare instrument financiar care face obiectul cerințelor de transparență prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locurile de tranzacționare furnizează autorității competente următoarele date:

| (a) | volumul total al tranzacțiilor cu instrumentul financiar în cauză executate în locul de tranzacționare respectiv; |
| --- | --- |

(a)

volumul total al tranzacțiilor cu instrumentul financiar în cauză executate în locul de tranzacționare respectiv;

| (b) | volumele totale ale tranzacțiilor cu instrumentul financiar în cauză executate în locul de tranzacționare respectiv care intră sub incidența derogărilor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) sau, respectiv, la articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, raportând separat volumele totale pentru fiecare derogare. |
| --- | --- |

(b)

volumele totale ale tranzacțiilor cu instrumentul financiar în cauză executate în locul de tranzacționare respectiv care intră sub incidența derogărilor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) sau, respectiv, la articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, raportând separat volumele totale pentru fiecare derogare.

(2)   Pentru fiecare instrument financiar care face obiectul cerințelor de transparență prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și la cererea autorității competente, CTP-urile furnizează autorității competente următoarele date:

| (a) | volumele totale ale tranzacțiilor cu instrumentul financiar în cauză, executate în toate locurile de tranzacționare din Uniune, raportând separat volumele totale pentru fiecare loc de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

volumele totale ale tranzacțiilor cu instrumentul financiar în cauză, executate în toate locurile de tranzacționare din Uniune, raportând separat volumele totale pentru fiecare loc de tranzacționare;

| (b) | volumele totale ale tranzacțiilor executate în toate locurile de tranzacționare din Uniune care intră sub incidența derogărilor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) sau, respectiv, la articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, raportând separat volumele totale pentru fiecare derogare și pentru fiecare loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

(b)

volumele totale ale tranzacțiilor executate în toate locurile de tranzacționare din Uniune care intră sub incidența derogărilor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) sau, respectiv, la articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, raportând separat volumele totale pentru fiecare derogare și pentru fiecare loc de tranzacționare.

(3)   Locurile de tranzacționare și CTP-urile raportează datele prevăzute la alineatele (1) și (2) către autoritatea competentă utilizând formatele stabilite în anexă. Acestea se asigură, în mod special, că identificatorii locurilor de tranzacționare pe care îi furnizează sunt suficient de detaliați pentru a permite autorității competente și ESMA să identifice volumele tranzacțiilor executate în temeiul derogării de la prețul de referință și, în cazul instrumentelor financiare lichide, în temeiul derogării de la tranzacția negociată în fiecare loc de tranzacționare, precum și calcularea procentajului prevăzut la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(4)   În scopul calculării volumelor menționate la alineatele (1) și (2):

| (a) | volumul unei tranzacții individuale se determină prin înmulțirea prețului instrumentului financiar cu numărul de unități tranzacționate; |
| --- | --- |

(a)

volumul unei tranzacții individuale se determină prin înmulțirea prețului instrumentului financiar cu numărul de unități tranzacționate;

| (b) | volumul total al tranzacțiilor cu fiecare instrument financiar prevăzut la alineatul (1) litera (a) și la alineatul (2) litera (a) se stabilește prin agregarea volumului tuturor tranzacțiilor individuale și luate în calcul o singură dată pentru instrumentul financiar respectiv; |
| --- | --- |

(b)

volumul total al tranzacțiilor cu fiecare instrument financiar prevăzut la alineatul (1) litera (a) și la alineatul (2) litera (a) se stabilește prin agregarea volumului tuturor tranzacțiilor individuale și luate în calcul o singură dată pentru instrumentul financiar respectiv;

| (c) | volumele tranzacțiilor prevăzute la alineatul (1) litera (b) și la alineatul (2) litera (b) se determină prin agregarea volumelor tranzacțiilor individuale și luate în calcul o singură dată pentru instrumentul financiar respectiv care sunt raportate cu marcajul „prețul de referință” și „tranzacții negociate cu instrumente financiare lichide” în conformitate cu tabelul 4 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/587. |
| --- | --- |

(c)

volumele tranzacțiilor prevăzute la alineatul (1) litera (b) și la alineatul (2) litera (b) se determină prin agregarea volumelor tranzacțiilor individuale și luate în calcul o singură dată pentru instrumentul financiar respectiv care sunt raportate cu marcajul „prețul de referință” și „tranzacții negociate cu instrumente financiare lichide” în conformitate cu tabelul 4 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/587.

(5)   Locurile de tranzacționare și CTP-urile agregă numai tranzacțiile executate în aceeași monedă și raportează separat fiecare volum agregat în moneda utilizată pentru tranzacții.

(6)   Locurile de tranzacționare prezintă autorității competente datele menționate la alineatele (1)-(5) în prima și în a șaisprezecea zi a fiecărei luni calendaristice înainte de ora 13.00 CET. În cazul în care prima sau a șaisprezecea zi din luna calendaristică nu este o zi lucrătoare pentru locul de tranzacționare, locul de tranzacționare raportează datele respective autorității competente până la ora 13.00 CET din ziua lucrătoare următoare.

(7)   Locurile de tranzacționare transmit autorității competente volumele totale ale tranzacțiilor determinate în conformitate cu alineatele (1)-(5) pentru următoarele intervale de timp:

| (a) | pentru rapoartele care trebuie transmise în a șaisprezecea zi a fiecărei luni calendaristice, perioada de executare este cuprinsă între prima zi și a cincisprezecea zi din aceeași lună calendaristică; |
| --- | --- |

(a)

pentru rapoartele care trebuie transmise în a șaisprezecea zi a fiecărei luni calendaristice, perioada de executare este cuprinsă între prima zi și a cincisprezecea zi din aceeași lună calendaristică;

| (b) | pentru rapoartele care trebuie transmise în prima zi a fiecărei luni calendaristice, perioada de executare este cuprinsă între a șaisprezecea zi și ultima zi din luna calendaristică precedentă. |
| --- | --- |

(b)

pentru rapoartele care trebuie transmise în prima zi a fiecărei luni calendaristice, perioada de executare este cuprinsă între a șaisprezecea zi și ultima zi din luna calendaristică precedentă.

(8)   Prin derogare de la alineatele (6) și (7), locurile de tranzacționare prezintă primul raport pentru fiecare instrument financiar la data intrării în vigoare a Directivei 2014/65/UE și a Regulamentului (UE) nr. 600/2014, până la ora 13.00 CET, și includ în acest raport volumele tranzacțiilor menționate la alineatul (1) pentru anul calendaristic precedent. În acest scop, locurile de tranzacționare raportează separat, pentru fiecare lună calendaristică, următoarele:

| (a) | volumele tranzacțiilor în perioada cuprinsă între prima zi și a cincisprezecea zi a fiecărei luni calendaristice; |
| --- | --- |

(a)

volumele tranzacțiilor în perioada cuprinsă între prima zi și a cincisprezecea zi a fiecărei luni calendaristice;

| (b) | volumele tranzacțiilor în perioada cuprinsă între a șaisprezecea zi și ultima zi a fiecărei luni calendaristice. |
| --- | --- |

(b)

volumele tranzacțiilor în perioada cuprinsă între a șaisprezecea zi și ultima zi a fiecărei luni calendaristice.

(9)   Locurile de tranzacționare și CTP-urile răspund oricărei solicitări ad-hoc din partea autorităților competente cu privire la volumul tranzacțiilor legată de calculele care trebuie efectuate pentru monitorizarea utilizării derogărilor de la prețul de referință sau de la tranzacția negociată până la încheierea programului de lucru în următoarea zi lucrătoare de după primirea solicitării.

Articolul 7

Obligațiile de raportare către ESMA ale autorităților competente în scopul mecanismului de plafonare a volumului și al obligației de tranzacționare pentru instrumentele financiare derivate

(1)   Autoritățile competente pun la dispoziția ESMA informațiile primite de la un loc de tranzacționare sau de la un CTP în conformitate cu articolul 6 până la ora 13.00 CET din următoarea zi lucrătoare de după primirea acestora.

(2)   Autoritățile competente pun la dispoziția ESMA informațiile primite de la un loc de tranzacționare, de la un APA sau de la un CTP în scopul de a determina dacă instrumentele financiare derivate sunt suficient de lichide, astfel cum se menționează la articolul 1 litera (h), fără întârzieri nejustificate și cel târziu în termen de trei zile lucrătoare de la data primirii datelor relevante.

Articolul 8

Obligațiile de raportare ale ESMA în scopul mecanismului de plafonare a volumului

(1)   ESMA publică măsurările volumului total al tranzacțiilor cu fiecare instrument financiar din ultimele 12 luni și ale procentajelor tranzacțiilor efectuate atât în temeiul derogării de la tranzacția negociată, cât și al derogării de la prețul de referință pentru întreaga Uniune și pentru fiecare loc de tranzacționare în ultimele 12 luni, în conformitate cu articolul 5 alineatele (4), (5) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, cel târziu la ora 22.00 CET în a cincea zi lucrătoare după sfârșitul perioadelor de raportare stabilite la articolul 6 alineatul (6) din prezentul regulament.

(2)   Datele menționate la alineatul (1) sunt publicate gratuit și într-un format care poate fi citit de om și prin mijloace automate, astfel cum este definit la articolul 14 din Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei (11) și la articolul 13 alineatele (4) și (5) din Regulamentul delegat (UE) 2017/567.

(3)   Atunci când un instrument financiar este tranzacționat în mai multe monede în întreaga Uniune, ESMA convertește toate volumele în euro folosind cursurile de schimb medii calculate pe baza ratelor de schimb de referință zilnice pentru moneda euro publicate de Banca Centrală Europeană pe site-ul său internet în ultimele 12 luni. Aceste volume convertite în euro sunt utilizate pentru calcularea și publicarea volumelor totale ale tranzacțiilor și a procentajelor tranzacțiilor efectuate atât în temeiul derogării de la tranzacția negociată, cât și al derogării de la prețul de referință în întreaga Uniune și în fiecare loc de tranzacționare, astfel cum se menționează la alineatul (1).

Articolul 9

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții în legătură cu acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare și la obligația de tranzacționare a anumitor acțiuni într-un loc de tranzacționare sau printr-un operator independent (a se vedea pagina 387 din prezentul Jurnal Oficial).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare cu privire la standarde tehnice de reglementare privind cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate (a se vedea pagina 229 din prezentul Jurnal Oficial).

4

(5)  Regulamentul delegat (UE) 2017/567 al Comisiei din 18 mai 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește definițiile, transparența, comprimarea portofoliilor și măsurile de supraveghere privind intervenția asupra produselor și pozițiile (a se vedea pagina 90 din prezentul Jurnal Oficial).

5

(6)  Regulamentul delegat (UE) 2017/565 al Comisiei din 25 aprilie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele organizatorice și condițiile de funcționare aplicabile firmelor de investiții și termenii definiți în sensul directivei menționate (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

6

(7)  Regulamentul delegat (UE) 2016/2020 al Comisiei din 26 mai 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la criteriile prin care să se stabilească dacă instrumentele financiare derivate care fac obiectul obligației de compensare ar trebui să facă obiectul obligației de tranzacționare (JO L 313, 19.11.2016, p. 2).

7

(8)  Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului (JO L 145, 30.4.2004, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 1287/2006 al Comisiei din 10 august 2006 de punere în aplicare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind obligațiile întreprinderilor de investiții de păstrare a evidenței și înregistrărilor, raportarea tranzacțiilor, transparența pieței, admiterea de instrumente financiare în tranzacții și definiția termenilor în sensul directivei în cauză (JO L 241, 2.9.2006, p. 1).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

10

(11)  Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei din 2 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor (a se vedea pagina 126 din prezentul Jurnal Oficial).

11

---

ANEXĂ

Tabelul 1

Tabel al simbolurilor utilizate pentru tabelul 2

| SIMBOL | TIP DE DATE | DEFINIȚIE |
| --- | --- | --- |
| {ALPHANUM-n} | Până la n caractere alfanumerice | Câmp ce permite introducerea unui text liber. |
| {DECIMAL-n/m} | Număr zecimal de până la n cifre în total, din care până la m cifre pot fi cifre fracționare | Câmp numeric atât pentru valori pozitive, cât și pentru valori negative.






  — | separatorul zecimal este „.” (punct); |

SIMBOL

TIP DE DATE

DEFINIȚIE

{ALPHANUM-n}

Până la n caractere alfanumerice

Câmp ce permite introducerea unui text liber.

{DECIMAL-n/m}

Număr zecimal de până la n cifre în total, din care până la m cifre pot fi cifre fracționare

Câmp numeric atât pentru valori pozitive, cât și pentru valori negative.

—

separatorul zecimal este „.” (punct);

| — | numărul poate fi precedat de semnul „–” (minus) pentru a indica un număr negativ. |
| --- | --- |

—

numărul poate fi precedat de semnul „–” (minus) pentru a indica un număr negativ.

Dacă este cazul, valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate.

{CURRENCYCODE_3}

3 caractere alfanumerice

Codul de 3 litere al țării, astfel cum este definit în codurile de țară ISO 4217

{DATEFORMAT}

Data în format ISO 8601

Datele ar trebui prezentate în următorul format:

AAAA-LL-ZZ.

{ISIN}

12 caractere alfanumerice

Codul ISIN, astfel cum este definit în ISO 6166

{MIC}

4 caractere alfanumerice

Identificatorul pieței, astfel cum este definit în ISO 10383

Tabelul 2

Formatele raportului în scopul mecanismului de plafonare a volumului

| Denumirea câmpului de date | Format |
| --- | --- |
| Perioada de raportare | {DATEFORMAT}/{DATEFORMAT}
  unde prima dată marchează începutul perioadei de raportare, iar a doua dată sfârșitul perioadei de raportare. |
| Identificarea entității raportoare | Atunci când entitatea raportoare este un loc de tranzacționare: {MIC}
  (MIC aferent segmentului sau, după caz, MIC operațional)
  sau
  {ALPHANUM-50}
  dacă entitatea raportoare este un CTP. |
| Identificatorul locului de tranzacționare | {MIC}
  (MIC aferent segmentului, dacă este disponibil; în caz contrar, MIC operațional). |
| Identificatorul instrumentului | {ISIN} |
| Moneda tranzacțiilor | {CURRENCYCODE_3} |
| Volumul total al tranzacțiilor (pentru fiecare monedă) | {DECIMAL-18/5} |
| Volumul total al tranzacțiilor în temeiul derogării de la prețul de referință, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din MiFIR (pentru fiecare monedă) | {DECIMAL-18/5} |
| Volumul total al tranzacțiilor în temeiul derogării de la tranzacția negociată, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din MiFIR (pentru fiecare monedă) | {DECIMAL-18/5} |

Denumirea câmpului de date

Format

Perioada de raportare

{DATEFORMAT}/{DATEFORMAT}

unde prima dată marchează începutul perioadei de raportare, iar a doua dată sfârșitul perioadei de raportare.

Identificarea entității raportoare

Atunci când entitatea raportoare este un loc de tranzacționare: {MIC}

(MIC aferent segmentului sau, după caz, MIC operațional)

sau

{ALPHANUM-50}

dacă entitatea raportoare este un CTP.

Identificatorul locului de tranzacționare

{MIC}

(MIC aferent segmentului, dacă este disponibil; în caz contrar, MIC operațional).

Identificatorul instrumentului

{ISIN}

Moneda tranzacțiilor

{CURRENCYCODE_3}

Volumul total al tranzacțiilor (pentru fiecare monedă)

{DECIMAL-18/5}

Volumul total al tranzacțiilor în temeiul derogării de la prețul de referință, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din MiFIR (pentru fiecare monedă)

{DECIMAL-18/5}

Volumul total al tranzacțiilor în temeiul derogării de la tranzacția negociată, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din MiFIR (pentru fiecare monedă)

{DECIMAL-18/5}

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/183 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/183

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/578 AL COMISIEI

din 13 iunie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare în care se precizează cerințele aplicabile acordurilor și mecanismelor de formare a pieței

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 17 alineatul (7) literele (a), (b) și (c) și articolul 48 alineatul (12) literele (a) și (f),

întrucât:

| (1) | Prin precizarea obligațiilor ținând de formarea pieței ale traderilor care efectuează tranzacții algoritmice care urmăresc aplicarea de strategii de formare a pieței și prin precizarea obligațiilor aferente ale locurilor de tranzacționare ar trebui atinse două obiective. Mai întâi, ar trebui introdusă o doză de predictibilitate a lichidității vizibile în registrul de ordine, prin stabilirea unor obligații contractuale pentru firmele de investiții care urmăresc aplicarea de strategii de formare a pieței. În al doilea rând, ar trebui stimulată prezența acestor firme pe piață, în special în condiții de tensiune pe piață. |
| --- | --- |

(1)

Prin precizarea obligațiilor ținând de formarea pieței ale traderilor care efectuează tranzacții algoritmice care urmăresc aplicarea de strategii de formare a pieței și prin precizarea obligațiilor aferente ale locurilor de tranzacționare ar trebui atinse două obiective. Mai întâi, ar trebui introdusă o doză de predictibilitate a lichidității vizibile în registrul de ordine, prin stabilirea unor obligații contractuale pentru firmele de investiții care urmăresc aplicarea de strategii de formare a pieței. În al doilea rând, ar trebui stimulată prezența acestor firme pe piață, în special în condiții de tensiune pe piață.

| (2) | Dispozițiile prezentului regulament prezintă legături strânse, întrucât acestea au drept obiect un set de obligații conexe ale firmelor de investiții implicate în tranzacționarea algoritmică ce urmăresc aplicarea de strategii de formare a pieței și ale locurilor de tranzacționare în care pot fi utilizate aceste strategii de formare a pieței. Pentru a asigura coerența dintre aceste dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a oferi persoanelor supuse obligațiilor respective, inclusiv investitorilor care nu sunt rezidenți în Uniune, o imagine cuprinzătoare și un acces compact la aceste dispoziții, este de dorit ca dispozițiile respective să fie incluse într-un singur regulament. |
| --- | --- |

(2)

Dispozițiile prezentului regulament prezintă legături strânse, întrucât acestea au drept obiect un set de obligații conexe ale firmelor de investiții implicate în tranzacționarea algoritmică ce urmăresc aplicarea de strategii de formare a pieței și ale locurilor de tranzacționare în care pot fi utilizate aceste strategii de formare a pieței. Pentru a asigura coerența dintre aceste dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a oferi persoanelor supuse obligațiilor respective, inclusiv investitorilor care nu sunt rezidenți în Uniune, o imagine cuprinzătoare și un acces compact la aceste dispoziții, este de dorit ca dispozițiile respective să fie incluse într-un singur regulament.

| (3) | Acest regulament ar trebui să se aplice nu doar piețelor reglementate, ci și sistemelor multilaterale de tranzacționare și sistemelor organizate de tranzacționare, conform cerințelor de la articolul 18 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(3)

Acest regulament ar trebui să se aplice nu doar piețelor reglementate, ci și sistemelor multilaterale de tranzacționare și sistemelor organizate de tranzacționare, conform cerințelor de la articolul 18 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE.

| (4) | Strategiile de formare a pieței pot avea legătură cu unul sau mai multe instrumente financiare și cu unul sau mai multe locuri de tranzacționare. Cu toate acestea, se poate întâmpla, în anumite cazuri, ca un loc de tranzacționare să nu aibă posibilitatea de a monitoriza strategiile în care sunt implicate mai mult de un loc de tranzacționare sau un instrument financiar. În astfel de cazuri, locurile de tranzacționare ar trebui să aibă posibilitatea, în funcție de natura, dimensiunile și complexitatea propriei activități, de a monitoriza strategiile de formare a pieței a căror aplicare este urmărită în cadrul lor și, prin urmare, ar trebui să restrângă acordurile și mecanismele de formare a pieței la aceste situații. |
| --- | --- |

(4)

Strategiile de formare a pieței pot avea legătură cu unul sau mai multe instrumente financiare și cu unul sau mai multe locuri de tranzacționare. Cu toate acestea, se poate întâmpla, în anumite cazuri, ca un loc de tranzacționare să nu aibă posibilitatea de a monitoriza strategiile în care sunt implicate mai mult de un loc de tranzacționare sau un instrument financiar. În astfel de cazuri, locurile de tranzacționare ar trebui să aibă posibilitatea, în funcție de natura, dimensiunile și complexitatea propriei activități, de a monitoriza strategiile de formare a pieței a căror aplicare este urmărită în cadrul lor și, prin urmare, ar trebui să restrângă acordurile și mecanismele de formare a pieței la aceste situații.

| (5) | Toți membrii și participanții implicați în tranzacționare algoritmică ce urmăresc aplicarea unei strategii de formare a pieței într-un loc de tranzacționare care autorizează sau permite tranzacționarea algoritmică ar trebui să încheie un acord de formare a pieței cu operatorul respectivului loc de tranzacționare. Cu toate acestea, stimulentele din cadrul unui mecanism de formare a pieței ar trebui să fie obligatorii numai în cazul anumitor instrumente tranzacționate printr-un sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitație continuă. Nimic nu ar trebui să împiedice locurile de tranzacționare să instituie, din proprie inițiativă, orice alt tip de stimulent pentru alte instrumente financiare sau alte sisteme de tranzacționare. |
| --- | --- |

(5)

Toți membrii și participanții implicați în tranzacționare algoritmică ce urmăresc aplicarea unei strategii de formare a pieței într-un loc de tranzacționare care autorizează sau permite tranzacționarea algoritmică ar trebui să încheie un acord de formare a pieței cu operatorul respectivului loc de tranzacționare. Cu toate acestea, stimulentele din cadrul unui mecanism de formare a pieței ar trebui să fie obligatorii numai în cazul anumitor instrumente tranzacționate printr-un sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitație continuă. Nimic nu ar trebui să împiedice locurile de tranzacționare să instituie, din proprie inițiativă, orice alt tip de stimulent pentru alte instrumente financiare sau alte sisteme de tranzacționare.

| (6) | Ar trebui identificate în mod clar cazurile în care, date fiind natura și amploarea tranzacționării dintr-un loc de tranzacționare, acesta nu are obligația de a institui un mecanism de formare a pieței. În acest scop, este oportun să se identifice instrumentele financiare și sistemele de tranzacționare care fac să crească riscul de volatilitate ridicată și pentru care este esențială stimularea asigurării lichidității, pentru a garanta funcționarea ordonată și eficientă a piețelor. În această privință, prezentul regulament ar trebui să țină cont de faptul că, atunci când anumite instrumente lichide sunt tranzacționate algoritmic printr-un sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitație continuă, există un risc mai mare de reacție exagerată la evenimente exterioare, care poate exacerba volatilitatea pieței. |
| --- | --- |

(6)

Ar trebui identificate în mod clar cazurile în care, date fiind natura și amploarea tranzacționării dintr-un loc de tranzacționare, acesta nu are obligația de a institui un mecanism de formare a pieței. În acest scop, este oportun să se identifice instrumentele financiare și sistemele de tranzacționare care fac să crească riscul de volatilitate ridicată și pentru care este esențială stimularea asigurării lichidității, pentru a garanta funcționarea ordonată și eficientă a piețelor. În această privință, prezentul regulament ar trebui să țină cont de faptul că, atunci când anumite instrumente lichide sunt tranzacționate algoritmic printr-un sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitație continuă, există un risc mai mare de reacție exagerată la evenimente exterioare, care poate exacerba volatilitatea pieței.

| (7) | Locurile de tranzacționare pentru care se consideră oportună instituirea unor mecanisme de formare a pieței în conformitate cu prezentul regulament ar trebui să aibă obligația de a-și revizui acordurile existente, pentru a asigura conformitatea cu prezentul regulament a dispozițiilor din aceste acorduri referitoare la traderii algoritmici care urmăresc aplicarea unei strategii de formare a pieței. |
| --- | --- |

(7)

Locurile de tranzacționare pentru care se consideră oportună instituirea unor mecanisme de formare a pieței în conformitate cu prezentul regulament ar trebui să aibă obligația de a-și revizui acordurile existente, pentru a asigura conformitatea cu prezentul regulament a dispozițiilor din aceste acorduri referitoare la traderii algoritmici care urmăresc aplicarea unei strategii de formare a pieței.

| (8) | Mecanismul de formare a pieței poate stimula firmele de investiții care au semnat un acord de formare a pieței să își îndeplinească obligațiile în condiții de tranzacționare normale, dar ar trebui să conțină stimulente pentru ca firmele să contribuie efectiv la asigurarea lichidității în condiții de tensiune pe piață. Prin urmare, ar trebui să existe un mecanism de stimulare care să limiteze retragerea bruscă și de proporții a lichidităților în condiții de tensiune pe piață. Pentru a evita aplicarea neuniformă a acestei obligații, este important ca locurile de tranzacționare să comunice tuturor părților la mecanismul de formare a pieței existența condițiilor de tensiune pe piață. Circumstanțele excepționale ar trebui să fie definite în mod exhaustiv și, prin urmare, să nu includă evenimentele de informare regulate sau planificate din timp care ar putea afecta valoarea justă a unui instrument financiar din cauza modificării percepției riscului de pe piață, indiferent dacă acestea se produc în cursul sau în afara programului de tranzacționare. |
| --- | --- |

(8)

Mecanismul de formare a pieței poate stimula firmele de investiții care au semnat un acord de formare a pieței să își îndeplinească obligațiile în condiții de tranzacționare normale, dar ar trebui să conțină stimulente pentru ca firmele să contribuie efectiv la asigurarea lichidității în condiții de tensiune pe piață. Prin urmare, ar trebui să existe un mecanism de stimulare care să limiteze retragerea bruscă și de proporții a lichidităților în condiții de tensiune pe piață. Pentru a evita aplicarea neuniformă a acestei obligații, este important ca locurile de tranzacționare să comunice tuturor părților la mecanismul de formare a pieței existența condițiilor de tensiune pe piață. Circumstanțele excepționale ar trebui să fie definite în mod exhaustiv și, prin urmare, să nu includă evenimentele de informare regulate sau planificate din timp care ar putea afecta valoarea justă a unui instrument financiar din cauza modificării percepției riscului de pe piață, indiferent dacă acestea se produc în cursul sau în afara programului de tranzacționare.

| (9) | Membrii, participanții sau clienții care au semnat un acord de formare a pieței trebuie să îndeplinească, în toate cazurile, un set minim de cerințe referitoare la prezență, dimensiune și spread. Cu toate acestea, este posibil ca membrii, participanții și clienții care îndeplinesc aceste cerințe minime numai în condițiile de tranzacționare normale să nu aibă neapărat acces la vreun tip de stimulent. Locurile de tranzacționare pot institui mecanisme de formare a pieței care recompensează numai membrii, participanții sau clienții care îndeplinesc parametri mai stricți în ceea ce privește prezența, dimensiunea și spreadul. Prin urmare, mecanismele de formare a pieței instituite de locurile de tranzacționare ar trebui să indice în mod clar condițiile de acces la stimulente și ar trebui să țină cont de contribuția efectivă la lichiditatea locului de tranzacționare, măsurată din punctul de vedere al prezenței, dimensiunii și spread-ului participanților la mecanisme. |
| --- | --- |

(9)

Membrii, participanții sau clienții care au semnat un acord de formare a pieței trebuie să îndeplinească, în toate cazurile, un set minim de cerințe referitoare la prezență, dimensiune și spread. Cu toate acestea, este posibil ca membrii, participanții și clienții care îndeplinesc aceste cerințe minime numai în condițiile de tranzacționare normale să nu aibă neapărat acces la vreun tip de stimulent. Locurile de tranzacționare pot institui mecanisme de formare a pieței care recompensează numai membrii, participanții sau clienții care îndeplinesc parametri mai stricți în ceea ce privește prezența, dimensiunea și spreadul. Prin urmare, mecanismele de formare a pieței instituite de locurile de tranzacționare ar trebui să indice în mod clar condițiile de acces la stimulente și ar trebui să țină cont de contribuția efectivă la lichiditatea locului de tranzacționare, măsurată din punctul de vedere al prezenței, dimensiunii și spread-ului participanților la mecanisme.

| (10) | Pentru a preveni aplicarea neuniformă a prezentului regulament și pentru a asigura punerea în aplicare echitabilă și nediscriminatorie a mecanismelor de formare a pieței, este esențial ca toți membrii, participanții și clienții unui loc de tranzacționare să fie informați în mod coordonat cu privire la producerea unor circumstanțe excepționale. Prin urmare, este necesar să se precizeze obligațiile de informare ale locurilor de tranzacționare în astfel de circumstanțe excepționale. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a preveni aplicarea neuniformă a prezentului regulament și pentru a asigura punerea în aplicare echitabilă și nediscriminatorie a mecanismelor de formare a pieței, este esențial ca toți membrii, participanții și clienții unui loc de tranzacționare să fie informați în mod coordonat cu privire la producerea unor circumstanțe excepționale. Prin urmare, este necesar să se precizeze obligațiile de informare ale locurilor de tranzacționare în astfel de circumstanțe excepționale.

| (11) | Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(11)

Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată.

| (12) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(12)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (13) | Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(13)

Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obligația firmelor de investiții de a încheia un acord de formare a pieței

(1)   În cazul în care urmăresc aplicarea unei strategii de formare a pieței, firmele de investiții încheie un acord de formare a pieței referitor la instrumentul sau instrumentele financiare în privința cărora urmăresc aplicarea acestei strategii, cu locul sau locurile de tranzacționare în care este utilizată respectiva strategie, dacă în jumătate din zilele de tranzacționare dintr-o perioadă de o lună, ca parte a aplicării strategiei de formare a pieței, acestea:

| (a) | afișează cotații bilaterale ferme și simultane, de dimensiuni comparabile și la prețuri competitive; |
| --- | --- |

(a)

afișează cotații bilaterale ferme și simultane, de dimensiuni comparabile și la prețuri competitive;

| (b) | tranzacționează pe cont propriu cel puțin un instrument financiar într-un loc de tranzacționare timp de cel puțin jumătate din programul zilnic de tranzacționare continuă al respectivului loc de tranzacționare, cu excepția licitațiilor de deschidere și de închidere. |
| --- | --- |

(b)

tranzacționează pe cont propriu cel puțin un instrument financiar într-un loc de tranzacționare timp de cel puțin jumătate din programul zilnic de tranzacționare continuă al respectivului loc de tranzacționare, cu excepția licitațiilor de deschidere și de închidere.

(2)   În sensul alineatului (1):

| (a) | o cotație este considerată cotație fermă dacă include ordine și cotații care, conform regulilor unui loc de tranzacționare, pot fi corelate cu un ordin sau o cotație opusă; |
| --- | --- |

(a)

o cotație este considerată cotație fermă dacă include ordine și cotații care, conform regulilor unui loc de tranzacționare, pot fi corelate cu un ordin sau o cotație opusă;

| (b) | cotațiile sunt considerate cotații bilaterale simultane dacă sunt afișate astfel încât prețul cerut și prețul oferit sunt prezente în registrul de ordine în același timp; |
| --- | --- |

(b)

cotațiile sunt considerate cotații bilaterale simultane dacă sunt afișate astfel încât prețul cerut și prețul oferit sunt prezente în registrul de ordine în același timp;

| (c) | două cotații sunt considerate a avea dimensiuni similare dacă dimensiunile lor nu diferă cu mai mult de 50 %; |
| --- | --- |

(c)

două cotații sunt considerate a avea dimensiuni similare dacă dimensiunile lor nu diferă cu mai mult de 50 %;

| (d) | cotațiile sunt considerate a avea prețuri competitive dacă sunt cel mult egale cu diferența maximă dintre prețul cerut și prețul oferit stabilită de locul de tranzacționare și impusă tuturor firmelor de investiții care au semnat un acord de formare a pieței cu respectivul loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

(d)

cotațiile sunt considerate a avea prețuri competitive dacă sunt cel mult egale cu diferența maximă dintre prețul cerut și prețul oferit stabilită de locul de tranzacționare și impusă tuturor firmelor de investiții care au semnat un acord de formare a pieței cu respectivul loc de tranzacționare.

Articolul 2

Conținutul acordurilor de formare a pieței

(1)   Acordul scris executoriu prevăzut la articolul 17 alineatul (3) litera (b) și la articolul 48 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE conține cel puțin următoarele elemente:

| (a) | instrumentul sau instrumentele financiare care fac obiectul acordului; |
| --- | --- |

(a)

instrumentul sau instrumentele financiare care fac obiectul acordului;

| (b) | cerințele minime care trebuie îndeplinite de firma de investiții în ceea ce privește prezența, dimensiunea și spreadul, printre care se numără cel puțin obligația de a afișa în locul de tranzacționare cotații bilaterale ferme și simultane de dimensiuni comparabile și la prețuri competitive pentru cel puțin un instrument financiar și în cel puțin jumătate din programul zilnic de tranzacționare continuă, cu excepția licitațiilor de deschidere și de închidere, aceste calcule fiind efectuate pentru fiecare zi de tranzacționare; |
| --- | --- |

(b)

cerințele minime care trebuie îndeplinite de firma de investiții în ceea ce privește prezența, dimensiunea și spreadul, printre care se numără cel puțin obligația de a afișa în locul de tranzacționare cotații bilaterale ferme și simultane de dimensiuni comparabile și la prețuri competitive pentru cel puțin un instrument financiar și în cel puțin jumătate din programul zilnic de tranzacționare continuă, cu excepția licitațiilor de deschidere și de închidere, aceste calcule fiind efectuate pentru fiecare zi de tranzacționare;

| (c) | dacă este cazul, condițiile mecanismului de formare a pieței aplicabil; |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, condițiile mecanismului de formare a pieței aplicabil;

| (d) | obligațiile firmei de investiții în ceea ce privește reluarea tranzacționării după întreruperile din cauza volatilității; |
| --- | --- |

(d)

obligațiile firmei de investiții în ceea ce privește reluarea tranzacționării după întreruperile din cauza volatilității;

| (e) | obligațiile de supraveghere, conformare și audit ale firmei de investiții care îi permit să își monitorizeze activitatea de formare a pieței; |
| --- | --- |

(e)

obligațiile de supraveghere, conformare și audit ale firmei de investiții care îi permit să își monitorizeze activitatea de formare a pieței;

| (f) | obligația de a marca toate cotațiile ferme transmise locului de tranzacționare în cadrul acordului de formare a pieței, pentru a le deosebi de alte fluxuri de ordine; |
| --- | --- |

(f)

obligația de a marca toate cotațiile ferme transmise locului de tranzacționare în cadrul acordului de formare a pieței, pentru a le deosebi de alte fluxuri de ordine;

| (g) | obligația de a păstra evidența cotațiilor ferme și a tranzacțiilor referitoare la activitățile de formare a pieței ale firmei de investiții, care trebuie să fie clar deosebite de alte activități de tranzacționare, și de a pune aceste evidențe la dispoziția locului de tranzacționare și a autorității competente, la cerere. |
| --- | --- |

(g)

obligația de a păstra evidența cotațiilor ferme și a tranzacțiilor referitoare la activitățile de formare a pieței ale firmei de investiții, care trebuie să fie clar deosebite de alte activități de tranzacționare, și de a pune aceste evidențe la dispoziția locului de tranzacționare și a autorității competente, la cerere.

(2)   Locurile de tranzacționare monitorizează permanent respectarea efectivă a acordurilor de formare a pieței de către firmele de investiții relevante.

Articolul 3

Circumstanțele excepționale

Obligația firmelor de investiții de a asigura lichiditatea în mod regulat și previzibil, prevăzută la articolul 17 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2014/65/UE, nu se aplică în niciuna dintre circumstanțele excepționale de mai jos:

| (a) | situațiile cu volatilitate extremă care conduc la declanșarea unor mecanisme de volatilitate în cazul majorității instrumentelor financiare sau al instrumentelorsuport ale instrumentelor financiare tranzacționate pe un segment de tranzacționare din cadrul locului de tranzacționare în cazul cărora se aplică obligația de a încheia un acord de formare a pieței; |
| --- | --- |

(a)

situațiile cu volatilitate extremă care conduc la declanșarea unor mecanisme de volatilitate în cazul majorității instrumentelor financiare sau al instrumentelorsuport ale instrumentelor financiare tranzacționate pe un segment de tranzacționare din cadrul locului de tranzacționare în cazul cărora se aplică obligația de a încheia un acord de formare a pieței;

| (b) | război, acțiuni sindicale, tulburări civile sau sabotaj cibernetic; |
| --- | --- |

(b)

război, acțiuni sindicale, tulburări civile sau sabotaj cibernetic;

| (c) | condiții de tranzacționare dezordonate, în cazul cărora este compromisă continuarea executării echitabile, ordonate și transparente a tranzacțiilor și se aduc dovezi privind oricare dintre următoarele elemente:






  (i) | faptul că funcționarea sistemului locului de tranzacționare este afectată semnificativ de întârzieri și întreruperi; |
| --- | --- | --- |

(c)

condiții de tranzacționare dezordonate, în cazul cărora este compromisă continuarea executării echitabile, ordonate și transparente a tranzacțiilor și se aduc dovezi privind oricare dintre următoarele elemente:

(i)

faptul că funcționarea sistemului locului de tranzacționare este afectată semnificativ de întârzieri și întreruperi;

| (ii) | existența unor ordine sau tranzacții eronate multiple; |
| --- | --- |

(ii)

existența unor ordine sau tranzacții eronate multiple;

| (iii) | situațiile în care capacitatea de a presta servicii a locului de tranzacționare a devenit insuficientă; |
| --- | --- |

(iii)

situațiile în care capacitatea de a presta servicii a locului de tranzacționare a devenit insuficientă;

| (d) | cazurile în care capacitatea firmei de investiții de a asigura practici prudente în materie de gestionare a riscurilor este afectată de oricare din următoarele elemente:






  (i) | probleme tehnologice, inclusiv probleme afectând un flux de date sau un alt sistem care este esențial pentru aplicarea unei strategii de formare a pieței; |
| --- | --- | --- |

(d)

cazurile în care capacitatea firmei de investiții de a asigura practici prudente în materie de gestionare a riscurilor este afectată de oricare din următoarele elemente:

(i)

probleme tehnologice, inclusiv probleme afectând un flux de date sau un alt sistem care este esențial pentru aplicarea unei strategii de formare a pieței;

| (ii) | probleme de gestionare a riscurilor legate de capitalul reglementat, stabilirea de marje și accesul la compensare; |
| --- | --- |

(ii)

probleme de gestionare a riscurilor legate de capitalul reglementat, stabilirea de marje și accesul la compensare;

| (iii) | incapacitatea de a acoperi riscurile unei poziții din cauza unei interdicții privind vânzarea în lipsă; |
| --- | --- |

(iii)

incapacitatea de a acoperi riscurile unei poziții din cauza unei interdicții privind vânzarea în lipsă;

| (e) | în cazul altor instrumente decât cele de capitaluri proprii, în cursul perioadei de suspendare prevăzute la articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(e)

în cazul altor instrumente decât cele de capitaluri proprii, în cursul perioadei de suspendare prevăzute la articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

3

Articolul 4

Identificarea circumstanțelor excepționale

(1)   Locurile de tranzacționare fac publică producerea circumstanțelor excepționale prevăzute la articolul 3 literele (a), (b), (c) și (e) și, cât mai repede posibil din punct de vedere tehnic, reluarea tranzacționării normale după ce circumstanțele excepționale au încetat să existe.

(2)   Locurile de tranzacționare stabilesc proceduri clare pentru reluarea tranzacționării normale după ce circumstanțele excepționale au încetat să existe, inclusiv calendarul reluării, și fac publice aceste proceduri.

(3)   Locurile de tranzacționare nu prelungesc declararea circumstanțelor excepționale după momentul de închidere a piețelor, cu excepția cazului în care acest lucru este necesar în circumstanțele prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (b), (c) și (e).

Articolul 5

Obligația locurilor de tranzacționare de a institui mecanisme de formare a pieței

(1)   Locurile de tranzacționare nu au obligația de a institui mecanismele de formare a pieței prevăzute la articolul 48 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2014/65/UE decât pentru oricare dintre următoarele clase de instrumente financiare tranzacționate printr-un sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitație continuă:

| (a) | acțiunile și fondurile tranzacționate la bursă pentru care există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și astfel cum se prevede în Regulamentul delegat (UE) 2017/567 al Comisiei (4); |
| --- | --- |

(a)

acțiunile și fondurile tranzacționate la bursă pentru care există o piață lichidă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și astfel cum se prevede în Regulamentul delegat (UE) 2017/567 al Comisiei (4);

| (b) | opțiuni și contracte futures referitoare la instrumentele financiare prevăzute la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

opțiuni și contracte futures referitoare la instrumentele financiare prevăzute la litera (a);

| (c) | contractele futures pe indici pe acțiuni și opțiunile pe indici pe acțiuni pentru care există o piață lichidă, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1) litera (c) și la articolul 11 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei (5). |
| --- | --- |

(c)

contractele futures pe indici pe acțiuni și opțiunile pe indici pe acțiuni pentru care există o piață lichidă, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1) litera (c) și la articolul 11 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei (5).

(2)   În scopul alineatului (1), un sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitație continuă înseamnă un sistem care, prin intermediul unui registru de ordine și al unui algoritm de tranzacționare operate fără intervenție umană, corelează continuu ordinele de vânzare și ordinele de cumpărare în funcție de cel mai bun preț disponibil.

Articolul 6

Obligațiile minime în ceea ce privește mecanismele de formare a pieței

(1)   Locurile de tranzacționare descriu în cadrul mecanismului de formare a pieței stimulentele și cerințele care trebuie îndeplinite de firmele de investiții în ceea ce privește prezența, dimensiunea și spreadul pentru a avea acces la respectivele stimulente:

| (a) | în condiții de tranzacționare normale, dacă locul de tranzacționare oferă stimulente în astfel de condiții; |
| --- | --- |

(a)

în condiții de tranzacționare normale, dacă locul de tranzacționare oferă stimulente în astfel de condiții;

| (b) | în condiții de tensiune pe piață, ținând cont de riscurile suplimentare care există în astfel de condiții. |
| --- | --- |

(b)

în condiții de tensiune pe piață, ținând cont de riscurile suplimentare care există în astfel de condiții.

(2)   Locurile de tranzacționare stabilesc parametrii necesari pentru a identifica condițiile de tensiune pe piață în funcție de modificările semnificative pe termen scurt ale prețului și ale volumului. Locurile de tranzacționare consideră reluarea tranzacționării în urma unor întreruperi cauzate de volatilitate drept condiții de tensiune pe piață.

(3)   În scopul alineatului (1) litera (a), locurile de tranzacționare pot preciza, în cadrul mecanismelor de formare a pieței pe care le instituie, că stimulentele se acordă numai entității sau entităților celor mai performante.

Articolul 7

Mecanisme de formare a pieței echitabile și nediscriminatorii

(1)   Locurile de tranzacționare publică pe propriile site-uri web condițiile mecanismelor de formare a pieței, denumirile firmelor care au încheiat acorduri de formare a pieței în cadrul fiecărui mecanism și instrumentele financiare care fac obiectul respectivelor acorduri.

(2)   Locurile de tranzacționare comunică participanților la mecanismele de formare a pieței orice modificare a condițiilor respectivelor mecanisme, cu cel puțin o lună înainte de aplicarea modificărilor.

(3)   Locurile de tranzacționare oferă, în cadrul mecanismelor de formare a pieței, aceleași stimulente tuturor participanților care au performanțe egale din punctul de vedere al prezenței, al dimensiunilor și al spreadului.

(4)   Locurile de tranzacționare nu limitează numărul de participanți la un mecanism de formare a pieței. Locurile de tranzacționare pot însă limita accesul la stimulentele incluse într-un mecanism la firmele care ating anumite praguri predefinite.

(5)   Locurile de tranzacționare monitorizează permanent respectarea efectivă de către participanți a mecanismelor de formare a pieței.

(6)   Fiecare loc de tranzacționare stabilește proceduri pentru a comunica tuturor participanților la un mecanism de formare a pieței, prin canale ușor accesibile, producerea unor condiții de tensiune pe piață la nivelul locului de tranzacționare respectiv.

Articolul 8

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2017/567 al Comisiei din 18 mai 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește definițiile, transparența, comprimarea portofoliilor și măsurile de supraveghere privind intervenția asupra produselor și pozițiile (a se vedea pagina 90 din prezentul Jurnal Oficial).

4

(5)  Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare cu privire la standarde tehnice de reglementare privind cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate (a se vedea pagina 229 din prezentul Jurnal Oficial).

5

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/189 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/189

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/579 AL COMISIEI

din 13 iunie 2016

de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la efectul direct, substanțial și previzibil al contractelor derivate în cadrul Uniunii și la prevenirea eludării normelor și a obligațiilor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 28 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Având în vedere marea varietate de contracte derivate extrabursiere (OTC), ar trebui să se recurgă la o abordare bazată pe criterii pentru a se stabili dacă un contract derivat extrabursier poate fi considerat a avea un efect direct, substanțial și previzibil în cadrul Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și pentru a se preciza cazurile în care se impune sau este oportună prevenirea eludării normelor și a obligațiilor care decurg din dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (2). |
| --- | --- |

(1)

Având în vedere marea varietate de contracte derivate extrabursiere (OTC), ar trebui să se recurgă la o abordare bazată pe criterii pentru a se stabili dacă un contract derivat extrabursier poate fi considerat a avea un efect direct, substanțial și previzibil în cadrul Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și pentru a se preciza cazurile în care se impune sau este oportună prevenirea eludării normelor și a obligațiilor care decurg din dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (2).

| (2) | Potrivit articolului 33 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, condițiile prevăzute la articolele 28 și 29 din regulamentul respectiv sunt considerate îndeplinite dacă cel puțin una dintre contrapărți este stabilită într-o țară pentru care Comisia a adoptat un act de punere în aplicare prin care constată echivalența dispozițiilor, în conformitate cu articolul 33 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Prezentele standarde tehnice de reglementare ar trebui, prin urmare, să se aplice și în cazul contractelor în care ambele contrapărți sunt stabilite într-o țară terță ale cărei dispoziții juridice, de supraveghere și de aplicare nu au fost încă declarate echivalente cu cerințele prevăzute în regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(2)

Potrivit articolului 33 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, condițiile prevăzute la articolele 28 și 29 din regulamentul respectiv sunt considerate îndeplinite dacă cel puțin una dintre contrapărți este stabilită într-o țară pentru care Comisia a adoptat un act de punere în aplicare prin care constată echivalența dispozițiilor, în conformitate cu articolul 33 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Prezentele standarde tehnice de reglementare ar trebui, prin urmare, să se aplice și în cazul contractelor în care ambele contrapărți sunt stabilite într-o țară terță ale cărei dispoziții juridice, de supraveghere și de aplicare nu au fost încă declarate echivalente cu cerințele prevăzute în regulamentul menționat.

| (3) | Anumite informații referitoare la contractele încheiate de entități din țări terțe ar continua să fie disponibile doar autorităților competente din țările terțe în cauză. Prin urmare, autoritățile competente din Uniune ar trebui să coopereze îndeaproape cu autoritățile competente din țările terțe în cauză pentru a se asigura că dispozițiile relevante sunt aplicate și respectate. |
| --- | --- |

(3)

Anumite informații referitoare la contractele încheiate de entități din țări terțe ar continua să fie disponibile doar autorităților competente din țările terțe în cauză. Prin urmare, autoritățile competente din Uniune ar trebui să coopereze îndeaproape cu autoritățile competente din țările terțe în cauză pentru a se asigura că dispozițiile relevante sunt aplicate și respectate.

| (4) | Având în vedere legătura intrinsecă dintre prezentul regulament și Regulamentul delegat al Comisiei (UE) nr. 285/2014 (3), termenii tehnici necesari pentru o înțelegere cuprinzătoare a standardelor tehnice ar trebui să aibă aceeași semnificație. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere legătura intrinsecă dintre prezentul regulament și Regulamentul delegat al Comisiei (UE) nr. 285/2014 (3), termenii tehnici necesari pentru o înțelegere cuprinzătoare a standardelor tehnice ar trebui să aibă aceeași semnificație.

| (5) | Contractele derivate extrabursiere încheiate de entități stabilite în țări terțe care fac obiectul unei garanții furnizate de entități stabilite în Uniune creează un risc financiar pentru garantul stabilit în Uniune. Dat fiind faptul că riscul ar depinde de cuantumul garanțiilor furnizate de contrapărțile financiare pentru contractele derivate extrabursiere și având în vedere interconexiunile dintre contrapărțile financiare comparativ cu contrapărțile nefinanciare, ar trebui considerate a avea un efect direct, substanțial și previzibil în Uniune numai contractele derivate extrabursiere încheiate de entități stabilite în țări terțe care fac obiectul unei garanții care depășește anumite praguri cantitative și care este furnizată de contrapărți financiare stabilite în Uniune. |
| --- | --- |

(5)

Contractele derivate extrabursiere încheiate de entități stabilite în țări terțe care fac obiectul unei garanții furnizate de entități stabilite în Uniune creează un risc financiar pentru garantul stabilit în Uniune. Dat fiind faptul că riscul ar depinde de cuantumul garanțiilor furnizate de contrapărțile financiare pentru contractele derivate extrabursiere și având în vedere interconexiunile dintre contrapărțile financiare comparativ cu contrapărțile nefinanciare, ar trebui considerate a avea un efect direct, substanțial și previzibil în Uniune numai contractele derivate extrabursiere încheiate de entități stabilite în țări terțe care fac obiectul unei garanții care depășește anumite praguri cantitative și care este furnizată de contrapărți financiare stabilite în Uniune.

| (6) | Contrapărțile financiare stabilite în țări terțe pot încheia contracte derivate extrabursiere prin intermediul sucursalelor acestora din Uniune. Având în vedere impactul activității acestor sucursale asupra pieței din Uniune, contractele derivate extrabursiere încheiate între respectivele sucursale din Uniune ar trebui considerate a avea un efect direct, substanțial și previzibil în Uniune. |
| --- | --- |

(6)

Contrapărțile financiare stabilite în țări terțe pot încheia contracte derivate extrabursiere prin intermediul sucursalelor acestora din Uniune. Având în vedere impactul activității acestor sucursale asupra pieței din Uniune, contractele derivate extrabursiere încheiate între respectivele sucursale din Uniune ar trebui considerate a avea un efect direct, substanțial și previzibil în Uniune.

| (7) | Contractele derivate extrabursiere încheiate de anumite contrapărți cu scopul principal de a evita aplicarea obligației de tranzacționare aplicabile unor entități care ar fi fost contrapărțile naturale ale contractului, ar trebui considerate eludări ale normelor și obligațiilor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014, întrucât acestea interferează cu atingerea unuia dintre obiectivele regulamentului menționat. |
| --- | --- |

(7)

Contractele derivate extrabursiere încheiate de anumite contrapărți cu scopul principal de a evita aplicarea obligației de tranzacționare aplicabile unor entități care ar fi fost contrapărțile naturale ale contractului, ar trebui considerate eludări ale normelor și obligațiilor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014, întrucât acestea interferează cu atingerea unuia dintre obiectivele regulamentului menționat.

| (8) | Contractele derivate extrabursiere care fac parte dintr-un acord ale cărui caracteristici nu sunt justificate de rațiuni economice sau nu prezintă substanță comercială și care au drept scop principal sustragerea de la aplicarea Regulamentului (UE) nr. 600/2014, inclusiv a normelor referitoare la condițiile de acordare a unei exceptări, ar trebui considerate eludări ale normelor și obligațiilor prevăzute în regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(8)

Contractele derivate extrabursiere care fac parte dintr-un acord ale cărui caracteristici nu sunt justificate de rațiuni economice sau nu prezintă substanță comercială și care au drept scop principal sustragerea de la aplicarea Regulamentului (UE) nr. 600/2014, inclusiv a normelor referitoare la condițiile de acordare a unei exceptări, ar trebui considerate eludări ale normelor și obligațiilor prevăzute în regulamentul menționat.

| (9) | Ar trebui considerate indicii ale unui acord artificial sau al unei serii artificiale de acorduri situațiile în care diversele componente ale acordului nu sunt coerente cu substanța juridică a întregului acord, în care acordul este realizat într-o manieră care nu ar fi, în mod normal, utilizată în cadrul unei conduite comerciale considerate rezonabile, în care acordul sau seria de acorduri include elemente care au drept urmare compensarea sau anularea substanței lor economice reciproce sau în care tranzacțiile sunt circulare. |
| --- | --- |

(9)

Ar trebui considerate indicii ale unui acord artificial sau al unei serii artificiale de acorduri situațiile în care diversele componente ale acordului nu sunt coerente cu substanța juridică a întregului acord, în care acordul este realizat într-o manieră care nu ar fi, în mod normal, utilizată în cadrul unei conduite comerciale considerate rezonabile, în care acordul sau seria de acorduri include elemente care au drept urmare compensarea sau anularea substanței lor economice reciproce sau în care tranzacțiile sunt circulare.

| (10) | Având în vedere faptul că entitățile din țări terțe afectate de aceste standarde tehnice de reglementare au nevoie de timp în vederea întreprinderii demersurilor necesare pentru a asigura respectarea cerințelor Regulamentului (UE) nr. 600/2014 în cazurile în care contractele derivate extrabursiere încheiate de aceste entități îndeplinesc condițiile stabilite în prezentele standarde tehnice de reglementare pentru a fi considerate a avea un efect direct, substanțial și previzibil în cadrul Uniunii, este oportună amânarea cu șase luni a aplicării dispozițiilor care conțin condițiile respective. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere faptul că entitățile din țări terțe afectate de aceste standarde tehnice de reglementare au nevoie de timp în vederea întreprinderii demersurilor necesare pentru a asigura respectarea cerințelor Regulamentului (UE) nr. 600/2014 în cazurile în care contractele derivate extrabursiere încheiate de aceste entități îndeplinesc condițiile stabilite în prezentele standarde tehnice de reglementare pentru a fi considerate a avea un efect direct, substanțial și previzibil în cadrul Uniunii, este oportună amânarea cu șase luni a aplicării dispozițiilor care conțin condițiile respective.

| (11) | Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(11)

Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată.

| (12) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de către Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(12)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de către Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (13) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
| --- | --- |

(13)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentului regulament se aplică următoarea definiție:

| | „garanție” înseamnă o obligație legală, formalizată explicit și asumată de un garant, de a efectua plata către beneficiar a sumelor care sunt datorate sau ar putea ajunge în situația de a fi datorate ca efect al contractelor derivate extrabursiere care fac obiectul garanției respective și care au fost încheiate de entitatea garantată, în cazul apariției unei stări de incapacitate de plată, astfel cum este definită în garanție, sau în cazul în care entitatea garantată nu a efectuat nicio plată. |
| --- | --- |

„garanție” înseamnă o obligație legală, formalizată explicit și asumată de un garant, de a efectua plata către beneficiar a sumelor care sunt datorate sau ar putea ajunge în situația de a fi datorate ca efect al contractelor derivate extrabursiere care fac obiectul garanției respective și care au fost încheiate de entitatea garantată, în cazul apariției unei stări de incapacitate de plată, astfel cum este definită în garanție, sau în cazul în care entitatea garantată nu a efectuat nicio plată.

Articolul 2

Contracte cu efect direct, substanțial și previzibil în cadrul Uniunii

(1)   Un contract derivat extrabursier este considerat a avea un efect direct, substanțial și previzibil în Uniune dacă cel puțin o entitate dintr-o țară terță beneficiază de o garanție furnizată de o contraparte financiară stabilită în Uniune, care acoperă o parte sau toate obligațiile acestei entități care decurg din respectivul contract derivat extrabursier, în măsura în care garanția îndeplinește concomitent următoarele două condiții:

| (a) | acoperă totalitatea obligațiilor unei entități dintr-o țară terță care decurg dintr-unul sau mai multe contracte derivate extrabursiere pentru un cuantum nominal agregat în valoare de cel puțin 8 miliarde EUR sau pentru cuantumul echivalent în moneda străină relevantă sau acoperă numai o parte din obligațiile unei entități dintr-o țară terță care decurg dintr-unul sau mai multe contracte derivate extrabursiere pentru un cuantum nominal agregat în valoare de cel puțin 8 miliarde EUR sau pentru cuantumul echivalent în moneda străină relevantă împărțit la procentajul obligațiilor acoperite; |
| --- | --- |

(a)

acoperă totalitatea obligațiilor unei entități dintr-o țară terță care decurg dintr-unul sau mai multe contracte derivate extrabursiere pentru un cuantum nominal agregat în valoare de cel puțin 8 miliarde EUR sau pentru cuantumul echivalent în moneda străină relevantă sau acoperă numai o parte din obligațiile unei entități dintr-o țară terță care decurg dintr-unul sau mai multe contracte derivate extrabursiere pentru un cuantum nominal agregat în valoare de cel puțin 8 miliarde EUR sau pentru cuantumul echivalent în moneda străină relevantă împărțit la procentajul obligațiilor acoperite;

| (b) | este egală cu cel puțin 5 la sută din suma expunerilor curente, astfel cum sunt definite la articolul 272 punctul 17 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), din contracte derivate extrabursiere ale contrapărții financiare stabilite în Uniune care emite garanția. |
| --- | --- |

(b)

este egală cu cel puțin 5 la sută din suma expunerilor curente, astfel cum sunt definite la articolul 272 punctul 17 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), din contracte derivate extrabursiere ale contrapărții financiare stabilite în Uniune care emite garanția.

(2)   Dacă garanția este emisă pentru un cuantum maxim inferior pragului prevăzut la alineatul (1) litera (a), contractele care fac obiectul garanției respective nu sunt considerate a avea un efect direct, substanțial și previzibil în cadrul Uniunii, în afara situației în care cuantumul garanției este majorat, caz în care efectul direct, substanțial și previzibil al contractelor în cadrul Uniunii este reevaluat de garant în ziua majorării prin raportare la condițiile prevăzute la alineatul (1) literele (a) și (b).

(3)   Dacă obligațiile care decurg dintr-unul sau mai multe contracte derivate extrabursiere sunt inferioare pragului prevăzut la alineatul (1) litera (a), contractele respective nu sunt considerate a avea un efect direct, substanțial și previzibil în cadrul Uniunii, chiar dacă cuantumul maxim al garanției care acoperă obligațiile respective este mai mare sau egal cu pragul prevăzut la alineatul (1) litera (a) și dacă a fost îndeplinită condiția prevăzută la alineatul (1) litera (b).

(4)   În cazul unei majorări a obligațiilor care decurg din contractele derivate extrabursiere sau al unei diminuări a expunerii curente, garantul reevaluează dacă sunt îndeplinite condițiile stabilite la alineatul (1). Această reevaluare se efectuează în ziua majorării obligațiilor, în cazul condiției prevăzute la alineatul (1) litera (a), respectiv lunar, în cazul condiției prevăzute la alineatul (1) litera (b).

(5)   Contractele derivate extrabursiere pentru un cuantum nominal agregat de cel puțin 8 miliarde EUR sau pentru cuantumul echivalent în moneda străină relevantă încheiate înainte de emiterea sau majorarea unei garanții și acoperite ulterior printr-o garanție care îndeplinește condițiile stabilite la primul paragraf sunt considerate a avea un efect direct, substanțial și previzibil în Uniune.

(6)   Un contract derivat extrabursier se consideră a avea un efect direct, substanțial și previzibil în cadrul Uniunii dacă cele două entități stabilite într-o țară terță încheie un contract derivat extrabursier prin intermediul sucursalelor acestora din Uniune și dacă acestea s-ar califica drept contrapărți financiare dacă ar fi stabilite în Uniune.

Articolul 3

Cazurile în care este necesară sau oportună prevenirea eludării normelor sau a obligațiilor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(1)   Un contract derivat extrabursier este considerat a fi fost conceput pentru a eluda aplicarea unor dispoziții ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014 dacă se consideră că modul în care a fost încheiat contractul, examinat în ansamblu și având în vedere toate circumstanțele, are drept scop principal evitarea aplicării dispozițiilor din regulamentul respectiv.

(2)   În sensul alineatului (1), se consideră că un contract are drept scop principal evitarea aplicării dispozițiilor Regulamentului (UE) nr. 600/2014 dacă scopul principal al acordului sau al seriei de acorduri referitoare la contractul derivat extrabursier este acela de a contracara obiectul, spiritul sau scopul dispoziții a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 care s-ar aplica în absența acestora, inclusiv în situația în care face parte dintr-un acord artificial sau dintr-o serie artificială de acorduri.

(3)   Un acord căruia îi lipsește rațiunea economică intrinsecă, substanța economică sau justificarea economică relevantă și care este format din contracte, tranzacții, scheme, acțiuni, operațiuni, convenții, subvenții, înțelegeri, promisiuni, angajamente sau evenimente, este considerat un acord artificial. Un acord poate cuprinde mai multe etape sau părți.

Articolul 4

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) nr. 285/2014 al Comisiei din 13 februarie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la efectul direct, substanțial și previzibil al contractelor în Uniune și la prevenirea eludării normelor și a obligațiilor (JO L 85, 21.3.2014, p. 1)

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1)

5

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/193 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/193

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/580 AL COMISIEI

din 24 iunie 2016

de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru păstrarea datelor pertinente privind ordinele referitoare la instrumente financiare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 25 alineatul (3) al patrulea paragraf,

întrucât:

| (1) | Operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să fie liberi să stabilească modalitatea în care păstrează evidența datelor pertinente legate de toate ordinele referitoare la instrumente financiare. Însă, pentru a permite colectarea, compararea și analiza eficace și eficientă a datelor pertinente referitoare la ordine în scopul monitorizării pieței, ar trebui ca, în cazul în care o autoritate competentă solicită informațiile respective în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, acestea să îi fie puse la dispoziție pe baza unor standarde și formate uniforme. |
| --- | --- |

(1)

Operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să fie liberi să stabilească modalitatea în care păstrează evidența datelor pertinente legate de toate ordinele referitoare la instrumente financiare. Însă, pentru a permite colectarea, compararea și analiza eficace și eficientă a datelor pertinente referitoare la ordine în scopul monitorizării pieței, ar trebui ca, în cazul în care o autoritate competentă solicită informațiile respective în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, acestea să îi fie puse la dispoziție pe baza unor standarde și formate uniforme.

| (2) | Pentru a asigura claritatea și securitatea juridică și pentru a evita dubla stocare a acelorași informații, prezentul regulament ar trebui să vizeze toate elementele de date referitoare la ordine, inclusiv detaliile care trebuie raportate în conformitate cu articolul 26 alineatele (1) și (3). |
| --- | --- |

(2)

Pentru a asigura claritatea și securitatea juridică și pentru a evita dubla stocare a acelorași informații, prezentul regulament ar trebui să vizeze toate elementele de date referitoare la ordine, inclusiv detaliile care trebuie raportate în conformitate cu articolul 26 alineatele (1) și (3).

| (3) | Pentru a depista și a investiga în mod eficace abuzurile de piață potențiale sau tentativele de abuz de piață, este necesar ca autoritățile competente să identifice cu promptitudine persoanele și entitățile care ar putea avea o participare semnificativă la procesele legate de ordinele de tranzacționare, inclusiv membrii sau participanții la locurile de tranzacționare, entitățile responsabile pentru deciziile de investiții și de executare, brokerii neexecutanți și clienții în numele cărora sunt inițiate ordinele. În consecință, operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să prevadă pentru aceste părți denumiri de identificare. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a depista și a investiga în mod eficace abuzurile de piață potențiale sau tentativele de abuz de piață, este necesar ca autoritățile competente să identifice cu promptitudine persoanele și entitățile care ar putea avea o participare semnificativă la procesele legate de ordinele de tranzacționare, inclusiv membrii sau participanții la locurile de tranzacționare, entitățile responsabile pentru deciziile de investiții și de executare, brokerii neexecutanți și clienții în numele cărora sunt inițiate ordinele. În consecință, operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să prevadă pentru aceste părți denumiri de identificare.

| (4) | Pentru a permite autorităților competente să identifice mai eficient modelele suspecte de comportament potențial abuziv care provin de la un singur client, inclusiv în situațiile în care acesta își desfășoară activitatea prin intermediul unor firme de investiții, operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să înregistreze identitatea clienților în numele cărora membrii sau participanții au transmis ordinul. Operatorii ar trebui să identifice clienții respectivi prin identificatori unici pentru a facilita identificarea sigură și eficientă a acestor persoane și a permite, astfel, o analiză mai eficace a potențialelor abuzuri de piață în care ar putea fi implicați aceștia. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a permite autorităților competente să identifice mai eficient modelele suspecte de comportament potențial abuziv care provin de la un singur client, inclusiv în situațiile în care acesta își desfășoară activitatea prin intermediul unor firme de investiții, operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să înregistreze identitatea clienților în numele cărora membrii sau participanții au transmis ordinul. Operatorii ar trebui să identifice clienții respectivi prin identificatori unici pentru a facilita identificarea sigură și eficientă a acestor persoane și a permite, astfel, o analiză mai eficace a potențialelor abuzuri de piață în care ar putea fi implicați aceștia.

| (5) | Operatorii locurilor de tranzacționare nu ar trebui să fie obligați să înregistreze identificatori pentru toți clienții din lanțul de tranzacționare, ci numai pentru clientul în numele căruia membrul sau participantul a transmis ordinul. |
| --- | --- |

(5)

Operatorii locurilor de tranzacționare nu ar trebui să fie obligați să înregistreze identificatori pentru toți clienții din lanțul de tranzacționare, ci numai pentru clientul în numele căruia membrul sau participantul a transmis ordinul.

| (6) | Identificarea strategiilor de formare a pieței sau a activităților similare este importantă pentru a permite depistarea eficientă a situațiilor de manipulare a pieței. Aceasta le permite autorităților competente să distingă între fluxul de ordine provenind de la o firmă de investiții care acționează pe baza unor termeni prestabiliți de către emitentul instrumentului care face obiectul ordinului sau de către locul de tranzacționare căruia îi este transmis ordinul și fluxul de ordine provenind de la o firmă de investiții care acționează din proprie inițiativă sau la instrucțiunile clientului său. |
| --- | --- |

(6)

Identificarea strategiilor de formare a pieței sau a activităților similare este importantă pentru a permite depistarea eficientă a situațiilor de manipulare a pieței. Aceasta le permite autorităților competente să distingă între fluxul de ordine provenind de la o firmă de investiții care acționează pe baza unor termeni prestabiliți de către emitentul instrumentului care face obiectul ordinului sau de către locul de tranzacționare căruia îi este transmis ordinul și fluxul de ordine provenind de la o firmă de investiții care acționează din proprie inițiativă sau la instrucțiunile clientului său.

| (7) | Ar trebui să se păstreze o evidență a datei și orei exacte, precum și a detaliilor cu privire la orice plasare, modificare, anulare, respingere și executare a unui ordin. Acest lucru permite monitorizarea modificărilor aduse ordinului pe toată durata ciclului său de viață, ceea ce poate prezenta importanță pentru depistarea și evaluarea potențialelor practici de manipulare a pieței și a comportamentelor de utilizare abuzivă a informațiilor privilegiate privind ordinele (front running). |
| --- | --- |

(7)

Ar trebui să se păstreze o evidență a datei și orei exacte, precum și a detaliilor cu privire la orice plasare, modificare, anulare, respingere și executare a unui ordin. Acest lucru permite monitorizarea modificărilor aduse ordinului pe toată durata ciclului său de viață, ceea ce poate prezenta importanță pentru depistarea și evaluarea potențialelor practici de manipulare a pieței și a comportamentelor de utilizare abuzivă a informațiilor privilegiate privind ordinele (front running).

| (8) | Pentru a avea o imagine precisă și completă asupra registrului de ordine al unui loc de tranzacționare, autoritățile competente au nevoie de informații privind ședințele de tranzacționare în care sunt tranzacționate instrumente financiare. Aceste informații pot fi folosite în principal pentru a se stabili când încep și când se termină perioadele de licitație sau de tranzacționare continuă și dacă ordinele cauzează declanșarea neplanificată a unor mecanisme de întrerupere temporară a tranzacționării (circuit breakers). Informațiile respective sunt necesare, de asemenea, pentru a identifica modul în care ordinele vor interacționa între ele, în special în situațiile în care, precum în cazul licitațiilor, ședințele de tranzacționare se încheie în momente aleatorii. Informațiile privind prețurile și volumele orientative rezultate în urma licitației de tip uncrossing ar fi utile, de asemenea, pentru analizarea posibilelor manipulări ale licitației. Având în vedere că un singur ordin poate afecta fie prețul, fie volumul rezultat în urma licitației de tip uncrossing sau ambele elemente, autoritățile competente au nevoie să cunoască impactul fiecărui ordin asupra acestor valori. Fără aceste informații, ar fi dificil să se identifice ordinul care a afectat valorile în cauză. În plus, fiecărui eveniment relevant ar trebui să i se atribuie un număr secvențial pentru a determina succesiunea evenimentelor în cazul în care două sau mai multe evenimente au loc în același timp. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a avea o imagine precisă și completă asupra registrului de ordine al unui loc de tranzacționare, autoritățile competente au nevoie de informații privind ședințele de tranzacționare în care sunt tranzacționate instrumente financiare. Aceste informații pot fi folosite în principal pentru a se stabili când încep și când se termină perioadele de licitație sau de tranzacționare continuă și dacă ordinele cauzează declanșarea neplanificată a unor mecanisme de întrerupere temporară a tranzacționării (circuit breakers). Informațiile respective sunt necesare, de asemenea, pentru a identifica modul în care ordinele vor interacționa între ele, în special în situațiile în care, precum în cazul licitațiilor, ședințele de tranzacționare se încheie în momente aleatorii. Informațiile privind prețurile și volumele orientative rezultate în urma licitației de tip uncrossing ar fi utile, de asemenea, pentru analizarea posibilelor manipulări ale licitației. Având în vedere că un singur ordin poate afecta fie prețul, fie volumul rezultat în urma licitației de tip uncrossing sau ambele elemente, autoritățile competente au nevoie să cunoască impactul fiecărui ordin asupra acestor valori. Fără aceste informații, ar fi dificil să se identifice ordinul care a afectat valorile în cauză. În plus, fiecărui eveniment relevant ar trebui să i se atribuie un număr secvențial pentru a determina succesiunea evenimentelor în cazul în care două sau mai multe evenimente au loc în același timp.

| (9) | Specificarea poziției ordinelor într-un registru de ordine permite reconstituirea registrului de ordine, precum și analizarea succesiunii executării ordinelor, care reprezintă un element important al supravegherii abuzurilor de piață. Poziția atribuită unui ordin depinde de modul în care sistemul de tranzacționare stabilește prioritatea. Prin urmare, operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să atribuie un grad de prioritate ordinelor și să păstreze o evidență a detaliilor privind prioritatea acordată ordinelor prin metoda preț-vizibilitate-timp sau prin metoda dimensiune-timp. |
| --- | --- |

(9)

Specificarea poziției ordinelor într-un registru de ordine permite reconstituirea registrului de ordine, precum și analizarea succesiunii executării ordinelor, care reprezintă un element important al supravegherii abuzurilor de piață. Poziția atribuită unui ordin depinde de modul în care sistemul de tranzacționare stabilește prioritatea. Prin urmare, operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să atribuie un grad de prioritate ordinelor și să păstreze o evidență a detaliilor privind prioritatea acordată ordinelor prin metoda preț-vizibilitate-timp sau prin metoda dimensiune-timp.

| (10) | Pentru a permite o monitorizare eficace a pieței, este necesar să se poată face legătura dintre ordine și tranzacțiile corespunzătoare acestora. În consecință, operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să prevadă coduri distincte de identificare a tranzacțiilor, care să facă legătura dintre ordine și tranzacții. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a permite o monitorizare eficace a pieței, este necesar să se poată face legătura dintre ordine și tranzacțiile corespunzătoare acestora. În consecință, operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui să prevadă coduri distincte de identificare a tranzacțiilor, care să facă legătura dintre ordine și tranzacții.

| (11) | Operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui ca, pentru fiecare ordin primit, să înregistreze și să păstreze o evidență a tipului de ordin și a instrucțiunilor specifice aferente care, împreună, determină modul în care fiecare ordin urmează să fie prelucrat de motoarele lor de corelare, în conformitate cu propriile lor clasificări. Aceste informații detaliate sunt esențiale pentru ca autoritățile competente să fie în măsură să monitorizeze, în cadrul supravegherii abuzurilor de piață, activitatea de tranzacționare dintr-un anumit registru de ordine al unui loc de tranzacționare și, în special, să reproducă modul în care se comportă fiecare ordin în registrul de ordine. Cu toate acestea, având în vedere gama largă de noi tipuri de ordine existente și potențiale concepute de operatorii locurilor de tranzacționare, precum și specificitățile tehnice ale acestora din urmă, este posibil ca păstrarea acestor informații detaliate în conformitate cu sistemul de clasificare intern al operatorilor să nu permită în prezent autorităților competente să reproducă în mod consecvent activitatea din registrul de ordine a tuturor locurilor de tranzacționare. Prin urmare, pentru ca autoritățile competente să fie în măsură să localizeze cu precizie fiecare ordin în registrul de ordine, operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui, de asemenea, să clasifice fiecare ordin primit fie ca ordin-limită, în cazul în care ordinul este tranzacționabil, fie ca ordin-stop, în cazul în care ordinul devine tranzacționabil numai după producerea unui eveniment de preț prestabilit. |
| --- | --- |

(11)

Operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui ca, pentru fiecare ordin primit, să înregistreze și să păstreze o evidență a tipului de ordin și a instrucțiunilor specifice aferente care, împreună, determină modul în care fiecare ordin urmează să fie prelucrat de motoarele lor de corelare, în conformitate cu propriile lor clasificări. Aceste informații detaliate sunt esențiale pentru ca autoritățile competente să fie în măsură să monitorizeze, în cadrul supravegherii abuzurilor de piață, activitatea de tranzacționare dintr-un anumit registru de ordine al unui loc de tranzacționare și, în special, să reproducă modul în care se comportă fiecare ordin în registrul de ordine. Cu toate acestea, având în vedere gama largă de noi tipuri de ordine existente și potențiale concepute de operatorii locurilor de tranzacționare, precum și specificitățile tehnice ale acestora din urmă, este posibil ca păstrarea acestor informații detaliate în conformitate cu sistemul de clasificare intern al operatorilor să nu permită în prezent autorităților competente să reproducă în mod consecvent activitatea din registrul de ordine a tuturor locurilor de tranzacționare. Prin urmare, pentru ca autoritățile competente să fie în măsură să localizeze cu precizie fiecare ordin în registrul de ordine, operatorii locurilor de tranzacționare ar trebui, de asemenea, să clasifice fiecare ordin primit fie ca ordin-limită, în cazul în care ordinul este tranzacționabil, fie ca ordin-stop, în cazul în care ordinul devine tranzacționabil numai după producerea unui eveniment de preț prestabilit.

| (12) | Din rațiuni de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și cele ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(12)

Din rațiuni de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și cele ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată.

| (13) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(13)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (14) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(14)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sfera de cuprindere, standardele și formatul datelor pertinente referitoare la ordine

(1)   Operatorii locurilor de tranzacționare păstrează la dispoziția autorității lor competente detaliile, prevăzute la articolele 2-13, ale fiecărui ordin afișat de sistemele lor, astfel cum se specifică în a doua și a treia coloană din tabelul 2 din anexă, în măsura în care acestea se referă la ordinul în cauză.

(2)   În cazul în care autoritățile competente solicită oricare din detaliile menționate la alineatul (1), în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, operatorii locurilor de tranzacționare transmit aceste informații utilizând standardele și formatele prevăzute în a patra coloană din tabelul 2 din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Identificarea părților relevante

(1)   Pentru toate ordinele, operatorii locurilor de tranzacționare păstrează o evidență a următoarelor elemente:

| (a) | membrul sau participantul la locul de tranzacționare care a transmis ordinul către locul de tranzacționare, identificat astfel cum se specifică în câmpul 1 din tabelul 2 din anexă; |
| --- | --- |

(a)

membrul sau participantul la locul de tranzacționare care a transmis ordinul către locul de tranzacționare, identificat astfel cum se specifică în câmpul 1 din tabelul 2 din anexă;

| (b) | persoana sau algoritmul computerizat din cadrul membrului sau al participantului la locul de tranzacționare căruia îi este transmis ordinul care este responsabil(ă) pentru decizia de investiție în legătură cu ordinul, identificat(ă) astfel cum se precizează în câmpul 4 din tabelul 2 din anexă; |
| --- | --- |

(b)

persoana sau algoritmul computerizat din cadrul membrului sau al participantului la locul de tranzacționare căruia îi este transmis ordinul care este responsabil(ă) pentru decizia de investiție în legătură cu ordinul, identificat(ă) astfel cum se precizează în câmpul 4 din tabelul 2 din anexă;

| (c) | persoana sau algoritmul computerizat din cadrul membrului sau al participantului la locul de tranzacționare care este responsabil(ă) pentru executarea ordinului, identificat(ă) astfel cum se precizează în câmpul 5 din tabelul 2 din anexă; |
| --- | --- |

(c)

persoana sau algoritmul computerizat din cadrul membrului sau al participantului la locul de tranzacționare care este responsabil(ă) pentru executarea ordinului, identificat(ă) astfel cum se precizează în câmpul 5 din tabelul 2 din anexă;

| (d) | membrul sau participantul la locul de tranzacționare care a direcționat ordinul către locul de tranzacționare pe seama și în numele unui alt membru sau participant al locului de tranzacționare, identificat ca broker neexecutant, astfel cum se precizează în câmpul 6 din tabelul 2 din anexă; |
| --- | --- |

(d)

membrul sau participantul la locul de tranzacționare care a direcționat ordinul către locul de tranzacționare pe seama și în numele unui alt membru sau participant al locului de tranzacționare, identificat ca broker neexecutant, astfel cum se precizează în câmpul 6 din tabelul 2 din anexă;

| (e) | clientul în numele căruia membrul sau participantul la locul de tranzacționare a transmis ordinul către locul de tranzacționare, identificat astfel cum se precizează în câmpul 3 din tabelul 2 din anexă. |
| --- | --- |

(e)

clientul în numele căruia membrul sau participantul la locul de tranzacționare a transmis ordinul către locul de tranzacționare, identificat astfel cum se precizează în câmpul 3 din tabelul 2 din anexă.

(2)   În cazul în care un membru, un participant sau un client al locului de tranzacționare este autorizat în temeiul legislației unui stat membru să aloce un ordin clientului său în urma transmiterii ordinului către locul de tranzacționare și nu a alocat încă ordinul clientului său în momentul transmiterii ordinului, respectivul ordin trebuie identificat astfel cum se precizează în câmpul 3 din tabelul 2 din anexă.

(3)   În cazul în care mai multe ordine sunt transmise locului de tranzacționare sub forma unui ordin agregat, ordinul agregat trebuie identificat astfel cum se precizează în câmpul 3 din tabelul 2 din anexă.

Articolul 3

Calitatea în care încheie tranzacții membrii sau participanții la locul de tranzacționare și activitatea de furnizare de lichidități

(1)   Calitatea în care acționează membrul sau participantul la locul de tranzacționare atunci când transmite un ordin este descrisă astfel cum se precizează în câmpul 7 din tabelul 2 din anexă.

(2)   Următoarele ordine sunt identificate astfel cum se precizează în câmpul 8 din tabelul 2 din anexă:

| (a) | un ordin transmis către un loc de tranzacționare de către un membru sau un participant în cadrul unei strategii de formare a pieței, conform articolelor 17 și 48 din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3); |
| --- | --- |

(a)

un ordin transmis către un loc de tranzacționare de către un membru sau un participant în cadrul unei strategii de formare a pieței, conform articolelor 17 și 48 din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3);

| (b) | un ordin transmis către un loc de tranzacționare de către un membru sau un participant în cadrul oricărei alte activități de furnizare de lichidități efectuate pe baza unor termeni prestabiliți fie de către emitentul instrumentului care face obiectul ordinului, fie de către respectivul loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

(b)

un ordin transmis către un loc de tranzacționare de către un membru sau un participant în cadrul oricărei alte activități de furnizare de lichidități efectuate pe baza unor termeni prestabiliți fie de către emitentul instrumentului care face obiectul ordinului, fie de către respectivul loc de tranzacționare.

Articolul 4

Înregistrarea datei și orei

(1)   Operatorii locurilor de tranzacționare păstrează o evidență a datei și orei la care s-a produs fiecare dintre evenimentele menționate în câmpul 21 din tabelul 2 din anexa la prezentul regulament, cu gradul de acuratețe prevăzut la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei (4), astfel cum se precizează în câmpul 9 din tabelul 2 din anexa la prezentul regulament. Toate evenimentele menționate în câmpul 21 din tabelul 2 din anexa la prezentul regulament, cu excepția datei și orei la care a avut loc respingerea ordinelor de către sistemele locului de tranzacționare, se înregistrează cu ajutorul ceasurilor profesionale pe care le utilizează motoarele de corelare ale locului de tranzacționare.

(2)   Operatorii locurilor de tranzacționare păstrează o evidență a datei și orei pentru fiecare element de date menționat în câmpurile 49, 50 și 51 din tabelul 2 care figurează în anexa la prezentul regulament, cu gradul de acuratețe prevăzut la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574.

Articolul 5

Perioada de valabilitate și restricțiile legate de ordine

(1)   Operatorii locurilor de tranzacționare păstrează o evidență a perioadelor de valabilitate și a restricțiilor legate de ordine care sunt enumerate în câmpurile 10 și 11 din tabelul 2 din anexă.

(2)   Evidențele cuprinzând datele și orele corespunzătoare perioadelor de valabilitate se păstrează astfel cum se precizează în câmpul 12 din tabelul 2 din anexă pentru fiecare perioadă de valabilitate.

Articolul 6

Prioritatea și numerele secvențiale

(1)   Operatorii locurilor de tranzacționare care exploatează sisteme de tranzacționare aplicând metoda de stabilire a priorității în funcție de preț-vizibilitate-timp păstrează pentru toate ordinele o evidență a mărcii temporale care determină prioritatea, astfel cum se precizează în câmpul 13 din tabelul 2 din anexă. Marca temporală care determină prioritatea se păstrează în evidență cu același grad de acuratețe precizat la articolul 4 alineatul (1).

(2)   Operatorii locurilor de tranzacționare care exploatează sisteme de tranzacționare aplicând metoda de stabilire a priorității în funcție de dimensiune-timp păstrează o evidență a cantităților care determină prioritatea ordinelor, astfel cum se precizează în câmpul 14 din tabelul 2 din anexă, precum și a mărcii temporale care determină prioritatea menționate la alineatul (1).

(3)   Operatorii locurilor de tranzacționare care utilizează o combinație între metoda preț-vizibilitate-timp și metoda dimensiune-timp și care afișează ordinele în registrul lor de ordine în funcție de prioritatea stabilită în raport cu factorul timp trebuie să respecte prevederile de la alineatul (1).

(4)   Operatorii locurilor de tranzacționare care utilizează o combinație între metoda preț-vizibilitate-timp și metoda dimensiune-timp și afișează ordinele în registrul lor de ordine în funcție de prioritatea stabilită prin metoda dimensiune-timp trebuie să respecte prevederile de la alineatul (2).

(5)   Operatorii locurilor de tranzacționare trebuie să atribuie un număr secvențial pentru toate evenimentele, astfel cum se precizează în câmpul 15 din tabelul 2 din anexă, și să păstreze o evidență a acestor numere.

Articolul 7

Codurile de identificare a ordinelor referitoare la instrumente financiare

(1)   Operatorii locurilor de tranzacționare prevăd un cod de identificare individual pentru fiecare ordin, astfel cum se precizează în câmpul 20 din tabelul 2 din anexă. Codul de identificare trebuie să fie unic pentru fiecare registru de ordine, zi de tranzacționare și instrument financiar. Acesta se aplică de la primirea ordinului de către operatorul locului de tranzacționare și până la ștergerea ordinului din registrul de ordine. Codul de identificare se aplică inclusiv ordinelor respinse, indiferent de motivul respingerii acestora.

(2)   Operatorul locului de tranzacționare păstrează o evidență a detaliilor pertinente referitoare la ordinele de strategie cu funcționalitate implied (SOIF) care sunt difuzate către public astfel cum se precizează în anexă. Câmpul 33 din tabelul 2 din anexă trebuie să includă o declarație conform căreia ordinul respectiv este un ordin implicit.

După executarea unui SOIF, detaliile referitoare la acesta sunt păstrate de către operatorul locului de tranzacționare, astfel cum se prevede în anexă.

După executarea unui SOIF, se indică un cod de identificare a ordinului legat de o strategie, folosindu-se același cod de identificare pentru toate ordinele legate de o anumită strategie. Codul de identificare a ordinului legat de o strategie este cel precizat în câmpul 46 din tabelul 2 din anexă.

(3)   Ordinele transmise către un loc de tranzacționare care permite o strategie de direcționare sunt identificate de către locul de tranzacționare respectiv ca fiind „direcționate”, astfel cum se precizează în câmpul 33 din tabelul 2 din anexă, în cazul în care acestea sunt direcționate către un alt loc de tranzacționare. Ordinele transmise către un loc de tranzacționare care permite o strategie de direcționare păstrează același cod de identificare pe toată durata lor de viață, indiferent dacă eventualele cantități rămase sunt reînscrise în registrul de ordine în care au fost introduse inițial.

Articolul 8

Evenimentele care afectează ordinele referitoare la instrumente financiare

Operatorii locurilor de tranzacționare păstrează o evidență a detaliilor menționate la rubrica 21 din tabelul 2 din anexă cu privire la ordinele noi.

Articolul 9

Tipul de ordin referitor la instrumente financiare

(1)   Operatorii locurilor de tranzacționare păstrează o evidență a tipului de ordin pentru fiecare ordin primit utilizând propria lor clasificare, astfel cum se precizează în câmpul 22 din tabelul 2 din anexă.

(2)   Operatorii locurilor de tranzacționare clasifică fiecare ordin primit fie ca ordin-limită, fie ca ordin-stop, astfel cum se precizează în câmpul 23 din tabelul 2 din anexă.

Articolul 10

Prețurile aferente ordinelor

Operatorii locurilor de tranzacționare păstrează o evidență a tuturor detaliilor legate de preț menționate în secțiunea I din tabelul 2 din anexă, în măsura în care acestea se referă la ordine.

Articolul 11

Instrucțiunile referitoare la ordine

Operatorii locurilor de tranzacționare păstrează o evidență a tuturor instrucțiunilor referitoare la ordine primite pentru fiecare ordin, astfel cum se precizează în secțiunea J din tabelul 2 din anexă.

Articolul 12

Codul de identificare a tranzacției utilizat de locul de tranzacționare

Operatorii locurilor de tranzacționare prevăd un cod individual de identificare a tranzacției pentru fiecare tranzacție care rezultă în urma executării totale sau parțiale a unui ordin, astfel cum se precizează în câmpul 48 din tabelul 2 din anexă.

Articolul 13

Etapele de tranzacționare și prețul și volumul orientative rezultate în urma licitației

(1)   Operatorii locurilor de tranzacționare păstrează o evidență a detaliilor referitoare la ordine, astfel cum se precizează în secțiunea K din tabelul 2 din anexă.

(2)   În cazul în care autoritățile competente solicită detaliile menționate în secțiunea K, în conformitate cu articolul 1, sunt considerate detalii referitoare la ordinul vizat de solicitare și detaliile menționate în câmpurile 9 și 15-18 din tabelul 2 din anexă.

Articolul 14

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la data menționată la articolul 55 al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității Europene de Supraveghere (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

(3)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei din 7 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru nivelul de precizie al ceasurilor profesionale (a se vedea pagina 148 din prezentul Jurnal Oficial).

4

---

ANEXĂ

Tabelul 1

Legendă pentru tabelul 2

| SIMBOL | TIP DE DATE | DEFINIȚIE |
| --- | --- | --- |
| {ALPHANUM-n} | Până la n caractere alfanumerice | Câmp ce permite introducerea unui text liber. |
| {CURRENCYCODE_3} | 3 caractere alfanumerice | Codul de trei litere al monedei, astfel cum este definit în codurile monedelor ISO 4217 |
| {DATE_TIME_FORMAT} | Formatul datei și orei ISO 8601 | Data și ora, în următorul format:
  AAAA-LL-ZZThh:mm:ss.ffffffZ.






  — | „AAAA” reprezintă anul; |

SIMBOL

TIP DE DATE

DEFINIȚIE

{ALPHANUM-n}

Până la n caractere alfanumerice

Câmp ce permite introducerea unui text liber.

{CURRENCYCODE_3}

3 caractere alfanumerice

Codul de trei litere al monedei, astfel cum este definit în codurile monedelor ISO 4217

{DATE_TIME_FORMAT}

Formatul datei și orei ISO 8601

Data și ora, în următorul format:

AAAA-LL-ZZThh:mm:ss.ffffffZ.

—

„AAAA” reprezintă anul;

| — | „LL” reprezintă luna; |
| --- | --- |

—

„LL” reprezintă luna;

| — | „ZZ” reprezintă ziua; |
| --- | --- |

—

„ZZ” reprezintă ziua;

| — | „T” – înseamnă că trebuie utilizată litera „T”; |
| --- | --- |

—

„T” – înseamnă că trebuie utilizată litera „T”;

| — | „hh” reprezintă ora; |
| --- | --- |

—

„hh” reprezintă ora;

| — | „mm” reprezintă minutul; |
| --- | --- |

—

„mm” reprezintă minutul;

| — | „ss.ffffff” reprezintă secunda și fracțiunea de secundă; |
| --- | --- |

—

„ss.ffffff” reprezintă secunda și fracțiunea de secundă;

| — | Z reprezintă ora UTC (ora universală coordonată). |
| --- | --- |

—

Z reprezintă ora UTC (ora universală coordonată).

Datele și orele se indică în formatul UTC.

{DATEFORMAT}

Formatul datei ISO 8601

Datele trebuie prezentate în următorul format:

AAAA-LL-ZZ.

{DECIMAL-n/m}

Număr zecimal de până la n cifre în total, din care până la m cifre pot fi cifre fracționare

Câmp numeric atât pentru valori pozitive, cât și negative.

| — | separatorul zecimal este: „.” (punct); |
| --- | --- |

—

separatorul zecimal este: „.” (punct);

| — | în fața numerelor negative se pune semnul „–” (minus); |
| --- | --- |

—

în fața numerelor negative se pune semnul „–” (minus);

| — | valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate. |
| --- | --- |

—

valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate.

{INTEGER-n}

Număr întreg de până la n cifre în total

Câmp numeric pentru valori întregi atât pozitive, cât și negative.

{ISIN}

12 caractere alfanumerice

Codul ISIN, astfel cum este definit în ISO 6166.

{LEI}

20 de caractere alfanumerice

Identificatorul entității juridice, astfel cum este definit în ISO 17442.

{MIC}

4 caractere alfanumerice

Identificatorul pieței, astfel cum este definit în ISO 10383.

{NATIONAL_ID}

35 de caractere alfanumerice

Identificatorul este cel prevăzut la articolul 6 și în anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei (1)

Tabelul 2

Detalii privind ordinele

| Nr. | Câmp | Conținutul detaliilor privind ordinele care trebuie păstrate la dispoziția autorității competente | Standardele și formatele detaliilor privind ordinele care trebuie să fie utilizate la prezentarea datelor relevante privind ordinele către autoritatea competentă, la cerere |
| --- | --- | --- | --- |
| Secțiunea A – Identificarea părților relevante |
| 1 | Identificarea entității care a transmis ordinul | Identitatea membrului sau a participantului la locul de tranzacționare. În cazul accesului electronic direct (Direct Electronic Access – DEA), identitatea este cea a furnizorului de DEA. | {LEI} |
| 2 | Accesul electronic direct (DEA) | „adevărat”, dacă ordinul a fost transmis către un loc de tranzacționare prin DEA, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 41 din Directiva 2014/65/UE.
  „fals”, dacă ordinul nu a fost transmis către un loc de tranzacționare prin DEA, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 41 din Directiva 2014/65/UE. | „adevărat”
  „fals” |
| 3 | Codul de identificare a clientului | Codul utilizat pentru identificarea clientului membrului sau al participantului la locul de tranzacționare. În cazul în care există DEA, trebuie utilizat codul utilizatorului DEA.
  În cazul în care clientul este o entitate juridică, se utilizează codul LEI al clientului.
  În cazul în care clientul nu este o entitate juridică, se utilizează {NATIONAL_ID}.
  În cazul ordinelor agregate, se utilizează marcajul AGGR, astfel cum se precizează la articolul 2 alineatul (3) din prezentul regulament.
  În cazul alocărilor în curs, se utilizează marcajul PNAL, astfel cum se precizează la articolul 2 alineatul (2) din prezentul regulament.
  Acest câmp se lasă necompletat doar în cazul în care membrul sau participantul la locul de tranzacționare nu are niciun client. | {LEI}
  {NATIONAL_ID}
  „AGGR” – ordine agregate
  „PNAL” – alocări în curs |
| 4 | Decizia de investiție în cadrul firmei | Codul utilizat pentru identificarea persoanei sau a algoritmului din cadrul membrului sau al participantului la locul de tranzacționare care este responsabil(ă) pentru decizia de investiții în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.
  În cazul în care o persoană fizică din cadrul membrului sau al participantului la locul de tranzacționare este responsabilă pentru decizia de investiție, persoana responsabilă sau care deține responsabilitatea principală pentru decizia de investiții trebuie să fie identificată prin {NATIONAL_ID}.
  În cazul în care pentru decizia de investiții a fost responsabil un algoritm, câmpul se completează astfel cum se precizează la articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.
  Acest câmp nu se completează în cazul în care decizia de investiție nu a fost luată de o persoană sau de un algoritm din cadrul membrului sau al participantului la locul de tranzacționare. | {NATIONAL_ID} – Persoane fizice
  {ALPHANUM-50} – Algoritmi |
| 5 | Executarea în cadrul firmei | Codul utilizat pentru identificarea persoanei sau a algoritmului din cadrul membrului sau al participantului la locul de tranzacționare care este responsabil(ă) pentru decizia de investiții în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590. În cazul în care pentru executarea tranzacției este responsabilă o persoană fizică, aceasta este identificată prin {NATIONAL_ID}
  În cazul în care pentru executarea tranzacției este responsabil un algoritm, acest câmp se completează în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.
  În cazul în care în executarea tranzacției este implicată mai mult de o persoană sau o combinație de mai multe persoane și algoritmi, membrul, participantul sau clientul locului de tranzacționare stabilesc care este traderul sau algoritmul căruia îi revine responsabilitatea principală, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2017/590, și completează în acest câmp identitatea respectivului trader sau algoritm. | {NATIONAL_ID} – Persoane fizice
  {ALPHANUM-50} – Algoritmi |
| 6 | Broker neexecutant | În conformitate cu articolul 2 litera (d).
  Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | {LEI} |
| Secțiunea B – Calitatea în care membrii sau participanții locului de tranzacționare încheie tranzacții și activitatea de furnizare de lichidități |
| 7 | Calitatea în care se încheie tranzacții | Indică dacă transmiterea ordinului provine de la membrul sau participantul la locul de tranzacționare care realizează cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu în conformitate cu articolul 4 punctul 38 din Directiva 2014/65/UE sau tranzacționare pe cont propriu în conformitate cu articolul 4 punctul 6 din Directiva 2014/65/UE.
  În cazul în care transmiterea ordinului nu provine de la membrul sau participantul la locul de tranzacționare care realizează cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu sau tranzacționare pe cont propriu, în acest câmp se indică faptul că tranzacția a fost efectuată în orice altă calitate. | „DEAL” – Tranzacționare pe cont propriu
  „MTCH” – Cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu
  „AOTC” – Orice altă calitate |
| 8 | Activitatea de furnizare de lichidități | Indică dacă un ordin este transmis către un loc de tranzacționare în cadrul unei strategii de formare a pieței în temeiul articolelor 17 și 48 din Directiva 2014/65/UE sau al unei alte activități în conformitate cu articolul 3 din prezentul regulament. | „adevărat”
  „fals” |
| Secțiunea C – Data și ora |
| 9 | Data și ora | Data și ora pentru fiecare eveniment menționat în secțiunile [G] și [K]. | {DATE_TIME_FORMAT}
  Numărul de cifre de după „secunde” se determină în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574. |
| Secțiunea D – Perioada de valabilitate și restricțiile legate de ordine |
| 10 | Perioada de valabilitate | Valabil o zi (Good-For-Day): ordinul expiră la sfârșitul zilei de tranzacționare în care a fost introdus în registrul de ordine. | „DAVY” – Valabil o zi |
| Valabil până la anulare (Good-Till-Cancelled): ordinul rămâne activ în registrul de ordine și este executabil până la anularea efectivă. | „GTCV” – Valabil până la anulare |
| Valabil până la ora (Good-Till-Time): ordinul expiră cel târziu la o oră stabilită în prealabil din ședința de tranzacționare curentă. | „GTTV” – Valabil până la ora |
| Valabil până la data (Good-Till-Date): ordinul expiră la finalul unei date specificate. | „GTDV” – Valabil până la data |
| Valabil până la data și ora specificate (Good-Till-Specified Date and Time): ordinul expiră la o dată și oră specificate. | „GTSV” – Valabil până la data și ora specificate |
| Valabil după ora (Good After Time): ordinul este activ doar după o oră stabilită în prealabil din ședința de tranzacționare curentă. | „GATV” – Valabil după ora |
| Good After Date (ordin valabil după data): ordinul este activ doar de la începutul unei date stabilite în prealabil. | „GADV” – Valabil după data |
| Valabil după data și ora specificate (Good After Specified Date and Time): ordinul este activ doar de la o oră stabilită în prealabil, la o dată stabilită în prealabil. | „GASV” – Valabil după data și ora specificate |
| Executare imediată sau anulare (Immediate-Or-Cancel): un ordin care este executat la introducerea sa în registrul de ordine (pentru cantitatea care poate fi executată) și care nu rămâne în registrul de ordine pentru cantitatea rămasă (dacă este cazul) care nu a fost executată. | „IOCV” – Executare imediată sau anulare sau |
| Executare sau anulare (Fill-Or-Kill): un ordin care este executat la introducerea sa în registrul de ordine, cu condiția să poată fi executat integral. În cazul în care ordinul nu poate fi executat decât parțial, acesta este respins în mod automat și, prin urmare, nu poate fi executat. | „FOKV” – Executare sau anulare
  sau
  {ALPHANUM-4} caractere care nu sunt deja utilizate pentru clasificarea proprie a locului de tranzacționare. |
| Alte categorii: orice indicație suplimentară utilizată exclusiv pentru anumite modele de afaceri, platforme sau sisteme de tranzacționare specifice. | |
| 11 | Restricții legate de ordine | Valabil pentru ședința de licitație care stabilește prețul de închidere (Good For Closing Price Crossing Session). în cazul în care un ordin îndeplinește condițiile pentru ședința de licitație care stabilește prețul de închidere. | „SESR” – Valabil pentru ședința de licitație care stabilește prețul de închidere |
| Valabil pentru licitații (Valid For Auction): ordinul este activ și poate fi executat doar în etapele de licitație (care pot fi definite în prealabil de membrul sau participantul la locul de tranzacționare care a transmis ordinul, de exemplu licitațiile de deschidere/închidere și/sau licitația intraday). | „VFAR” – Valabil pentru licitații |
| Valabil numai pentru tranzacționarea continuă (Valid For Continuous Trading only): ordinul este activ doar în etapele de tranzacționare continuă. | „VFCR” – Valabil numai pentru tranzacționarea continuă |
| Alte categorii: orice indicație suplimentară utilizată exclusiv pentru anumite modele de afaceri, platforme sau sisteme de tranzacționare specifice. | {ALPHANUM-4} caractere care nu sunt deja utilizate pentru clasificarea proprie a locului de tranzacționare.
  În cazul în care sunt aplicabile mai multe tipuri, acest câmp se completează cu mai multe marcaje separate prin virgulă. |
| 12 | Perioada și ora de valabilitate | Aceasta se referă la marca temporală care reflectă ora la care ordinul devine activ sau este șters în cele din urmă din registrul de ordine
  Valabil pentru ziua (Good for day): data introducerii, cu marca temporală imediat înainte de miezul nopții.
  Valabil până la ora (Good till time): data introducerii și ora specificată în ordin
  Valabil până la data (Good till date): data de expirare specificată, cu marca temporală imediat înainte de miezul nopții
  Valabil până la data și ora specificate (Good till specified date and time): data și ora de expirare specificate
  Valabil după ora (Good after time): data introducerii și ora specificată la care ordinul devine activ
  Valabil după data (Good after date): data specificată, cu marca temporală imediat înainte de miezul nopții
  Valabil după data și ora specificate (Good after specified date and time): data și ora specificate la care ordinul devine activ
  Valabil până la anulare (Good till Cancel): data și ora definitive la care ordinul este șters în mod automat prin operațiuni de piață
  Alte categorii: marca temporală pentru orice tip suplimentar de valabilitate. | {DATE_TIME_FORMAT}
  Numărul de cifre de după „secunde” se determină în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574 |
| Secțiunea E – Prioritatea și numărul secvențial |
| 13 | Marca temporală care determină prioritatea | Acest câmp se actualizează de fiecare dată când prioritatea unui ordin suferă modificări. | {DATE_TIME_FORMAT}
  Numărul de cifre de după „secunde” se determină în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574. |
| 14 | Dimensiunea care determină prioritatea | Pentru locurile de tranzacționare care utilizează prioritatea dimensiune-timp, acest câmp se completează cu un număr pozitiv corespunzător cantității.
  Câmpul se actualizează de fiecare dată când prioritatea unui ordin suferă modificări. | Până la 20 de caractere numerice pozitive. |
| 15 | Numărul secvențial | Fiecare eveniment menționat în secțiunea G este identificat prin numere întregi pozitive în ordine crescătoare.
  Numărul secvențial trebuie să fie unic pentru fiecare tip de eveniment, să fie utilizat în mod consecvent pentru toate evenimentele cărora operatorul locului de tranzacționare le aplică un marcaj temporal și să fie persistent pentru data la care are loc evenimentul. | {INTEGER-50} |
| Secțiunea F – Identificarea ordinului |
| 16 | Codul MIC de segment | Identificarea locului de tranzacționare unde a fost transmis ordinul.
  În cazul în care locul de tranzacționare utilizează coduri MIC de segment, se utilizează codul MIC de segment.
  În cazul în care locul de tranzacționare nu utilizează coduri MIC de segment, se precizează codul MIC operațional. | {MIC} |
| 17 | Codul registrului de ordine | Codul alfanumeric stabilit de locul de tranzacționare pentru fiecare registru de ordine. | {ALPHANUM-20} |
| 18 | Codul de identificare a instrumentului financiar | Identificatorul unic și fără echivoc al instrumentului financiar. | {ISIN} |
| 19 | Data primirii | Data primirii ordinului inițial. | {DATEFORMAT} |
| 20 | Codul de identificare a ordinului | Un cod alfanumeric atribuit fiecărui ordin individual de operatorul locului de tranzacționare. | {ALPHANUM-50} |
| Secțiunea G – Evenimente care afectează ordinul |
| 21 | Ordin nou, modificare a ordinului, anulare a ordinului, respingeri ale ordinului, executare parțială sau integrală | Ordin nou: primirea unui nou ordin de către operatorul locului de tranzacționare. | „NEWO” – Ordin nou |
| Declanșat: un ordin care devine executabil sau, după caz, neexecutabil în momentul în care este îndeplinită o condiție prestabilită. | „TRIG” – Declanșat |
| Înlocuit de membrul sau participantul la locul de tranzacționare: în situația în care un membru, un participant sau un client al locului de tranzacționare decide din proprie inițiativă să modifice orice trăsătură caracteristică a ordinului pe care l-a introdus anterior în registrul de ordine. | „REME” – Înlocuit de membrul sau participantul la locul de tranzacționare: |
| Înlocuit prin operațiuni de piață (automat): în situația în care orice trăsătură caracteristică a unui ordin este modificată de sistemele informatice ale operatorului locului de tranzacționare. Sunt incluse aici și situațiile în care trăsăturile caracteristice curente ale unui ordin indexat (peg order) sau ale unui ordin-stop cu prag de activare mobil (trailing stop order) sunt modificate pentru a reflecta poziționarea ordinului în registrul de ordine. | „REMA” – Înlocuit prin operațiuni de piață (automat) |
| Înlocuit prin operațiuni de piață (intervenție umană): în situația în care orice trăsătură caracteristică a unui ordin este modificată de personalul operatorului locului de tranzacționare. Este inclusă aici și situația în care un membru, un participant sau un client al locului de tranzacționare se confruntă cu probleme de ordin informatic și are nevoie ca ordinele sale să fie anulate de urgență. | „REMH” – Înlocuit prin operațiuni de piață (intervenție umană) |
| Modificare a statutului la inițiativa membrului sau a participantului la locul de tranzacționare. Este inclusă aici activarea și dezactivarea. | „CHME” – Modificare a statutului la inițiativa membrului/participantului la locul de tranzacționare |
| Modificare a statutului ca urmare a operațiunilor de piață. | „CHMO” – Modificare a statutului ca urmare a operațiunilor de piață |
| Anulat la inițiativa membrului sau a participantului la locul de tranzacționare; în cazul în care un membru, un participant sau un client decide din proprie inițiativă să anuleze un ordin pe care l-a introdus anterior. | „CAME” – Anulat la inițiativa membrului sau a participantului la locul de tranzacționare |
| Anulat prin operațiuni de piață. Este inclus aici un mecanism de protecție prevăzut pentru firmele de investiții care desfășoară o activitate de formare a pieței astfel cum se menționează la articolele 17 și 48 din Directiva 2014/65/UE. | „CAMO” – Anulat prin operațiuni de piață |
| Ordin respins: un ordin primit, dar respins de către operatorul locului de tranzacționare. | „REMO” – Ordin respins |
| Ordin expirat: în situația în care ordinul este șters din registrul de ordine la sfârșitul perioadei sale de valabilitate. | „EXPI” – Ordin expirat |
| Executat parțial: în situația în care ordinul nu este executat integral, rămânând astfel o cantitate care urmează să fie executată. | „PARF” – Executat parțial |
| Executat: în situația în care nu mai există nicio cantitate care urmează să fie executată. | „FILL” – Executat
  {ALPHANUM-4} caractere care nu sunt deja utilizate pentru clasificarea proprie a locului de tranzacționare. |
| Secțiunea H – Tipul de ordin |
| 22 | Tipul de ordin | Identifică tipul de ordin transmis locului de tranzacționare conform specificațiilor locului de tranzacționare. | {ALPHANUM-50} |
| 23 | Clasificarea tipurilor de ordine | Clasificarea ordinului în funcție de două tipuri generice de ordine. Ordin-LIMITĂ: în cazurile în care ordinul este tranzacționabil
  și
  Ordin-STOP: în cazurile în care ordinul devine tranzacționabil numai după producerea unui eveniment de preț prestabilit. | Literele „LMTO” pentru limită sau literele „STOP” pentru stop. |
| Secțiunea I – Prețuri |
| 24 | Prețul-limită | Prețul maxim la care poate fi executat un ordin de cumpărare sau prețul minim la care poate fi executat un ordin de vânzare.
  Marja de preț pentru un ordin de strategie. Aceasta poate fi pozitivă sau negativă.
  În cazul ordinelor care nu au un preț-limită sau al ordinelor care nu au un preț specificat, acest câmp se lasă necompletat.
  În cazul unei obligațiuni convertibile, în acest câmp se completează prețul real (net sau brut) utilizat pentru ordin. | {DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  {DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.
  {DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază. |
| 25 | Prețul-limită suplimentar | Orice alt preț-limită care poate fi aplicat ordinului. Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | {DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  {DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.
  {DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază. |
| 26 | Prețul-stop | Prețul care trebuie atins pentru ca ordinul să devină activ.
  În cazul ordinelor-stop declanșate de evenimente independente de prețul instrumentului financiar, acest câmp se completează cu un preț-stop egal cu zero.
  Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | {DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  {DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.
  {DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază. |
| 27 | Prețul-limită indexat (pegged) | Prețul maxim la care poate fi executat un ordin indexat de cumpărare sau prețul minim la care poate fi executat un ordin indexat de vânzare.
  Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | {DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  {DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.
  {DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază. |
| 28 | Prețul tranzacției | Prețul de executare a tranzacției, excluzând, dacă este cazul, comisionul și dobânda acumulată.
  În cazul opțiunilor, acesta reprezintă prima contractului derivat per instrument-suport sau punct al indicelui.
  În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, acesta reprezintă prețul de referință al instrumentului-suport direct.
  În cazul swapurilor pe riscul de credit (CDS), acesta reprezintă cuponul exprimat în puncte de bază.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  În cazul în care prețul nu este aplicabil, câmpul se completează cu valoarea „NOAP”. | {DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.
  DECIMAL-11/10 în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procent sau randament.
  {DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.
  „NOAP” |
| 29 | Moneda în care este exprimat prețul | Moneda în care este exprimat prețul de tranzacționare pentru instrumentul financiar aferent ordinului (se aplică dacă prețul este exprimat ca valoare monetară). | {CURRENCYCODE_3} |
| 30 | Moneda segmentului 2 | În cazul în care au loc swapuri multivalutare sau swapuri valutare încrucișate, moneda segmentului 2 este moneda în care este exprimat segmentul 2 al contractului.
  În cazul opțiunilor de schimb (swaption) în care swapul-suport este multivalutar, moneda segmentului 2 este moneda în care este exprimat segmentul 2 al swapului.
  Acest câmp se completează numai în cazul în care există contracte derivate valutare și pe rata dobânzii. | {CURRENCYCODE_3} |
| 31 | Modul în care este exprimat prețul | Indică dacă prețul este exprimat ca valoare monetară, sub formă de procentaj, sub formă de randament sau în puncte de bază. | „MONE” – Valoare monetară
  „PERC” – Procentaj
  „YIEL” – Randament
  „BAPO” – Puncte de bază |
| Secțiunea J – Instrucțiuni legate de ordine |
| 32 | Indicator cumpărare-vânzare | Pentru a arăta dacă ordinul este de cumpărare sau de vânzare.
  În cazul opțiunilor și al instrumentelor de tip swaption, cumpărătorul este contrapartea care deține dreptul de a exercita opțiunea, iar vânzătorul este contrapartea care vinde opțiunea și primește o primă.
  În cazul contractelor futures și forward, altele decât contractele futures și forward legate de monede, cumpărătorul este contrapartea care cumpără instrumentul, iar vânzătorul este contrapartea care vinde instrumentul.
  În cazul swap-urilor pe titluri de valoare, cumpărătorul este contrapartea care suportă riscul de modificare a prețului activului-suport și primește valoarea titlului. Vânzătorul este contrapartea care plătește valoarea titlului.
  În cazul swap-urilor pe rate ale dobânzii sau indici ai inflației, cumpărătorul este contrapartea care plătește rata fixă. Vânzătorul este contrapartea care primește rata fixă. În cazul swapurilor variabil-contra-variabil (swap-urile float-to-float pe rata dobânzii), cumpărătorul este contrapartea care plătește marja, iar vânzătorul este contrapartea care primește marja.
  În cazul swap-urilor și al contractelor forward pe valute și al swap-urilor valutare încrucișate, cumpărătorul este contrapartea care primește moneda care este prima în ordine alfabetică în conformitate cu standardul ISO 4217, iar vânzătorul este contrapartea care livrează această monedă.
  În cazul swap-urilor legate de dividende, cumpărătorul este contrapartea care primește echivalentul dividendelor distribuite efectiv. Vânzătorul este contrapartea care plătește dividendul și primește rata fixă.
  În cazul instrumentelor financiare derivate pentru transferul riscului de credit, cu excepția opțiunilor și a instrumentelor de tip swaption, cumpărătorul este contrapartea care cumpără protecția. Vânzătorul este contrapartea care vinde protecția.
  În cazul contractelor derivate legate de mărfuri sau de certificate de emisii, cumpărătorul este contrapartea care primește marfa sau certificatul de emisii specificat în raport, iar vânzătorul este contrapartea care livrează marfa sau certificatul de emisii în cauză.
  În cazul contractelor forward pe rata dobânzii, cumpărătorul este contrapartea care plătește rata fixă, iar vânzătorul este contrapartea care primește rata fixă.
  În cazul unei creșteri a valorii noționale, cumpărătorul este partea care dobândește instrumentul financiar în tranzacția inițială, iar vânzătorul este partea care cedează instrumentul financiar în tranzacția inițială.
  În cazul unei scăderi a valorii noționale, cumpărătorul este partea care cedează instrumentul financiar în tranzacția inițială, iar vânzătorul este partea care dobândește instrumentul financiar în tranzacția inițială. | „BUYI” – cumpărare
  „SELL” – vânzare |
| 33 | Statutul ordinului | Pentru a identifica ordinele care sunt active/inactive/suspendate, ferme/orientative (alocate exclusiv cotațiilor)/implicite/redirecționate.
  Active – ordine non-cotație care sunt tranzacționabile.
  Inactive – ordine non-cotație care nu sunt tranzacționabile.
  Ferme/orientative – atribuite exclusiv cotațiilor. Cotații orientative înseamnă că acestea sunt vizibile, dar nu pot fi executate. În unele locuri de tranzacționare, în această categorie sunt incluse și certificatele cu opțiuni. Cotațiile ferme pot fi executate.
  Implicite – se utilizează pentru ordinele de strategie care provin din funcționalitatea implied in sau implied out.
  Direcționate – se utilizează pentru ordinele care sunt direcționate de locul de tranzacționare către alte locuri de tranzacționare. | „ACTI” – active
  sau
  „INAC” – inactive
  sau
  „FIRM” – cotații ferme
  sau
  „INDI” – cotații orientative
  sau
  „IMPL” – ordine de strategie implied

  sau
  „ROUT” – ordine direcționate.
  În cazul în care sunt aplicabile mai multe statuturi, acest câmp se completează cu mai multe marcaje separate prin virgulă. |
| 34 | Unitatea în care este exprimată cantitatea | Indică dacă cantitatea raportată este exprimată în număr de unități, ca valoare nominală sau ca valoare monetară. | „UNIT” – număr de unități
  „NOML” – valoare nominală
  „MONE” – valoare monetară |
| 35 | Moneda în care este exprimată cantitatea | Moneda în care este exprimată cantitatea.
  Acest câmp trebuie completat numai în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare nominală sau monetară. | {CURRENCYCODE_3} |
| 36 | Cantitatea inițială | Numărul de unități ale instrumentului financiar sau numărul de contracte derivate incluse în ordin.
  Valoarea nominală sau valoarea monetară a instrumentului financiar.
  În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, cantitatea reprezintă valoarea monetară angajată per punct de variație a instrumentului financiar suport.
  În cazul creșterii sau al scăderii valorii noționale a contractelor derivate, această cifră reflectă valoarea absolută a modificării și este exprimată sub forma unui număr pozitiv.
  În cazul swapurilor pe riscul de credit, cantitatea este valoarea noțională pentru care se dobândește sau se cedează protecția. | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală. |
| 37 | Cantitatea rămasă, inclusiv cea ascunsă | Cantitatea totală care rămâne în registrul de ordine după o executare parțială sau orice alt eveniment care afectează ordinul.
  La producerea unui eveniment de executare parțială, aceasta reprezintă volumul total rămas după executarea parțială în cauză. La introducerea unui ordin, aceasta este egală cu cantitatea inițială. | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală |
| 38 | Cantitatea afișată | Cantitatea care este vizibilă (spre deosebire de cea ascunsă) în registrul de ordine. | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală |
| 39 | Cantitatea tranzacționată | În cazul în care are loc o executare parțială sau integrală, acest câmp se completează cu cantitatea executată. | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală |
| 40 | Cantitatea minimă acceptabilă (Minimum Acceptable Quantity – MAQ) | Cantitatea minimă acceptabilă pentru ca un ordin să fie executat (ceea ce poate presupune mai multe executări parțiale) și în mod normal nu se aplică decât în cazul tipurilor de ordine nepersistente.
  Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală |
| 41 | Dimensiunea executabilă minimă (Minimum executable size – MES) | Dimensiunea minimă de executare a oricărei executări individuale potențiale.
  Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală |
| 42 | MES exclusiv pentru prima executare | Specifică dacă MES prezintă relevanță numai pentru prima executare.
  Acest câmp poate fi lăsat necompletat în cazul în care câmpul 41 este lăsat necompletat. | „adevărat”
  „fals” |
| 43 | Indicator exclusiv pasiv | Indică dacă ordinul este transmis către locul de tranzacționare cu o trăsătură caracteristică/un marcaj care face ca acesta să nu fie executat imediat în situația în care există alte ordine vizibile de sens contrar. | „adevărat”
  „fals” |
| 44 | Indicator pasiv sau agresiv | La producerea evenimentelor de executare parțială sau integrală, indică dacă ordinul exista deja în registrul de ordine și furniza lichidități (pasiv) sau dacă ordinul declanșase tranzacția și consuma, prin urmare, lichidități (agresiv).
  Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | „PASV” – pasiv sau
  „AGRE” – agresiv. |
| 45 | Prevenirea autoexecutării | Indică dacă ordinul a fost introdus cu criterii de prevenire a autoexecutării, astfel încât să nu fie executat împreună cu un ordin introdus de același membru sau participant în partea opusă a registrului. | „adevărat”
  „fals” |
| 46 | Identificarea ordinelor legate de o strategie | Codul alfanumeric utilizat pentru a face legătura între toate ordinele care fac parte dintr-o strategie în temeiul articolului 7 alineatul (2). | {ALPHANUM-50} |
| 47 | Strategia de direcționare | Strategia de direcționare aplicabilă conform specificațiilor locului de tranzacționare.
  Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | {ALPHANUM-50} |
| 48 | Codul de identificare a tranzacției utilizat de locul de tranzacționare | Cod alfanumeric atribuit tranzacției de locul de tranzacționare în temeiul articolului 12 din prezentul regulament.
  Codul de identificare a tranzacției utilizat de locul de tranzacționare este unic, consecvent și persistent pentru fiecare MIC de segment utilizat în conformitate cu standardul ISO10383 și pentru fiecare zi de tranzacționare. În cazul în care locul de tranzacționare nu utilizează codurile MIC de segment, codul de identificare a tranzacției utilizat de locul de tranzacționare este unic, consecvent și persistent pentru fiecare cod MIC operațional și pentru fiecare zi de tranzacționare.
  Componentele codului de identificare a tranzacției nu dezvăluie identitatea contrapărților la tranzacția pentru care este atribuit codul. | {ALPHANUM-52} |
| Secțiunea K – Etapele de tranzacționare, prețul și volumul orientative rezultate în urma licitației |
| 49 | Etapele de tranzacționare | Denumirea fiecăreia dintre diferitele etape de tranzacționare în care un ordin este prezent în registrul de ordine, inclusiv pauzele de la tranzacționare, mecanismele de întrerupere temporară a tranzacționării și suspendările. | {ALPHANUM-50} |
| 50 | Prețul orientativ rezultat în urma licitației | Prețul la care ar trebui să conducă fiecare licitație de tip uncrossing în ceea ce privește instrumentul financiar pentru care au fost transmise unul sau mai multe ordine. | {DECIMAL-18/5} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară sau nominală.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  {DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament. |
| 51 | Volumul orientativ rezultat în urma licitației | Volumul (numărul de unități ale instrumentului financiar) care poate fi executat la prețul orientativ al licitației din câmpul 50 dacă licitația s-a încheiat la acel moment precis în timp. | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală. |

Nr.

Câmp

Conținutul detaliilor privind ordinele care trebuie păstrate la dispoziția autorității competente

Standardele și formatele detaliilor privind ordinele care trebuie să fie utilizate la prezentarea datelor relevante privind ordinele către autoritatea competentă, la cerere

Secțiunea A – Identificarea părților relevante

1

Identificarea entității care a transmis ordinul

Identitatea membrului sau a participantului la locul de tranzacționare. În cazul accesului electronic direct (Direct Electronic Access – DEA), identitatea este cea a furnizorului de DEA.

{LEI}

2

Accesul electronic direct (DEA)

„adevărat”, dacă ordinul a fost transmis către un loc de tranzacționare prin DEA, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 41 din Directiva 2014/65/UE.

„fals”, dacă ordinul nu a fost transmis către un loc de tranzacționare prin DEA, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 41 din Directiva 2014/65/UE.

„adevărat”

„fals”

3

Codul de identificare a clientului

Codul utilizat pentru identificarea clientului membrului sau al participantului la locul de tranzacționare. În cazul în care există DEA, trebuie utilizat codul utilizatorului DEA.

În cazul în care clientul este o entitate juridică, se utilizează codul LEI al clientului.

În cazul în care clientul nu este o entitate juridică, se utilizează {NATIONAL_ID}.

În cazul ordinelor agregate, se utilizează marcajul AGGR, astfel cum se precizează la articolul 2 alineatul (3) din prezentul regulament.

În cazul alocărilor în curs, se utilizează marcajul PNAL, astfel cum se precizează la articolul 2 alineatul (2) din prezentul regulament.

Acest câmp se lasă necompletat doar în cazul în care membrul sau participantul la locul de tranzacționare nu are niciun client.

{LEI}

{NATIONAL_ID}

„AGGR” – ordine agregate

„PNAL” – alocări în curs

4

Decizia de investiție în cadrul firmei

Codul utilizat pentru identificarea persoanei sau a algoritmului din cadrul membrului sau al participantului la locul de tranzacționare care este responsabil(ă) pentru decizia de investiții în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.

În cazul în care o persoană fizică din cadrul membrului sau al participantului la locul de tranzacționare este responsabilă pentru decizia de investiție, persoana responsabilă sau care deține responsabilitatea principală pentru decizia de investiții trebuie să fie identificată prin {NATIONAL_ID}.

În cazul în care pentru decizia de investiții a fost responsabil un algoritm, câmpul se completează astfel cum se precizează la articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.

Acest câmp nu se completează în cazul în care decizia de investiție nu a fost luată de o persoană sau de un algoritm din cadrul membrului sau al participantului la locul de tranzacționare.

{NATIONAL_ID} – Persoane fizice

{ALPHANUM-50} – Algoritmi

5

Executarea în cadrul firmei

Codul utilizat pentru identificarea persoanei sau a algoritmului din cadrul membrului sau al participantului la locul de tranzacționare care este responsabil(ă) pentru decizia de investiții în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590. În cazul în care pentru executarea tranzacției este responsabilă o persoană fizică, aceasta este identificată prin {NATIONAL_ID}

În cazul în care pentru executarea tranzacției este responsabil un algoritm, acest câmp se completează în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.

În cazul în care în executarea tranzacției este implicată mai mult de o persoană sau o combinație de mai multe persoane și algoritmi, membrul, participantul sau clientul locului de tranzacționare stabilesc care este traderul sau algoritmul căruia îi revine responsabilitatea principală, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2017/590, și completează în acest câmp identitatea respectivului trader sau algoritm.

{NATIONAL_ID} – Persoane fizice

{ALPHANUM-50} – Algoritmi

6

Broker neexecutant

În conformitate cu articolul 2 litera (d).

Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{LEI}

Secțiunea B – Calitatea în care membrii sau participanții locului de tranzacționare încheie tranzacții și activitatea de furnizare de lichidități

7

Calitatea în care se încheie tranzacții

Indică dacă transmiterea ordinului provine de la membrul sau participantul la locul de tranzacționare care realizează cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu în conformitate cu articolul 4 punctul 38 din Directiva 2014/65/UE sau tranzacționare pe cont propriu în conformitate cu articolul 4 punctul 6 din Directiva 2014/65/UE.

În cazul în care transmiterea ordinului nu provine de la membrul sau participantul la locul de tranzacționare care realizează cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu sau tranzacționare pe cont propriu, în acest câmp se indică faptul că tranzacția a fost efectuată în orice altă calitate.

„DEAL” – Tranzacționare pe cont propriu

„MTCH” – Cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu

„AOTC” – Orice altă calitate

8

Activitatea de furnizare de lichidități

Indică dacă un ordin este transmis către un loc de tranzacționare în cadrul unei strategii de formare a pieței în temeiul articolelor 17 și 48 din Directiva 2014/65/UE sau al unei alte activități în conformitate cu articolul 3 din prezentul regulament.

„adevărat”

„fals”

Secțiunea C – Data și ora

9

Data și ora

Data și ora pentru fiecare eveniment menționat în secțiunile [G] și [K].

{DATE_TIME_FORMAT}

Numărul de cifre de după „secunde” se determină în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574.

Secțiunea D – Perioada de valabilitate și restricțiile legate de ordine

10

Perioada de valabilitate

Valabil o zi (Good-For-Day): ordinul expiră la sfârșitul zilei de tranzacționare în care a fost introdus în registrul de ordine.

„DAVY” – Valabil o zi

Valabil până la anulare (Good-Till-Cancelled): ordinul rămâne activ în registrul de ordine și este executabil până la anularea efectivă.

„GTCV” – Valabil până la anulare

Valabil până la ora (Good-Till-Time): ordinul expiră cel târziu la o oră stabilită în prealabil din ședința de tranzacționare curentă.

„GTTV” – Valabil până la ora

Valabil până la data (Good-Till-Date): ordinul expiră la finalul unei date specificate.

„GTDV” – Valabil până la data

Valabil până la data și ora specificate (Good-Till-Specified Date and Time): ordinul expiră la o dată și oră specificate.

„GTSV” – Valabil până la data și ora specificate

Valabil după ora (Good After Time): ordinul este activ doar după o oră stabilită în prealabil din ședința de tranzacționare curentă.

„GATV” – Valabil după ora

Good After Date (ordin valabil după data): ordinul este activ doar de la începutul unei date stabilite în prealabil.

„GADV” – Valabil după data

Valabil după data și ora specificate (Good After Specified Date and Time): ordinul este activ doar de la o oră stabilită în prealabil, la o dată stabilită în prealabil.

„GASV” – Valabil după data și ora specificate

Executare imediată sau anulare (Immediate-Or-Cancel): un ordin care este executat la introducerea sa în registrul de ordine (pentru cantitatea care poate fi executată) și care nu rămâne în registrul de ordine pentru cantitatea rămasă (dacă este cazul) care nu a fost executată.

„IOCV” – Executare imediată sau anulare sau

Executare sau anulare (Fill-Or-Kill): un ordin care este executat la introducerea sa în registrul de ordine, cu condiția să poată fi executat integral. În cazul în care ordinul nu poate fi executat decât parțial, acesta este respins în mod automat și, prin urmare, nu poate fi executat.

„FOKV” – Executare sau anulare

sau

{ALPHANUM-4} caractere care nu sunt deja utilizate pentru clasificarea proprie a locului de tranzacționare.

Alte categorii: orice indicație suplimentară utilizată exclusiv pentru anumite modele de afaceri, platforme sau sisteme de tranzacționare specifice.

11

Restricții legate de ordine

Valabil pentru ședința de licitație care stabilește prețul de închidere (Good For Closing Price Crossing Session). în cazul în care un ordin îndeplinește condițiile pentru ședința de licitație care stabilește prețul de închidere.

„SESR” – Valabil pentru ședința de licitație care stabilește prețul de închidere

Valabil pentru licitații (Valid For Auction): ordinul este activ și poate fi executat doar în etapele de licitație (care pot fi definite în prealabil de membrul sau participantul la locul de tranzacționare care a transmis ordinul, de exemplu licitațiile de deschidere/închidere și/sau licitația intraday).

„VFAR” – Valabil pentru licitații

Valabil numai pentru tranzacționarea continuă (Valid For Continuous Trading only): ordinul este activ doar în etapele de tranzacționare continuă.

„VFCR” – Valabil numai pentru tranzacționarea continuă

Alte categorii: orice indicație suplimentară utilizată exclusiv pentru anumite modele de afaceri, platforme sau sisteme de tranzacționare specifice.

{ALPHANUM-4} caractere care nu sunt deja utilizate pentru clasificarea proprie a locului de tranzacționare.

În cazul în care sunt aplicabile mai multe tipuri, acest câmp se completează cu mai multe marcaje separate prin virgulă.

12

Perioada și ora de valabilitate

Aceasta se referă la marca temporală care reflectă ora la care ordinul devine activ sau este șters în cele din urmă din registrul de ordine

Valabil pentru ziua (Good for day): data introducerii, cu marca temporală imediat înainte de miezul nopții.

Valabil până la ora (Good till time): data introducerii și ora specificată în ordin

Valabil până la data (Good till date): data de expirare specificată, cu marca temporală imediat înainte de miezul nopții

Valabil până la data și ora specificate (Good till specified date and time): data și ora de expirare specificate

Valabil după ora (Good after time): data introducerii și ora specificată la care ordinul devine activ

Valabil după data (Good after date): data specificată, cu marca temporală imediat înainte de miezul nopții

Valabil după data și ora specificate (Good after specified date and time): data și ora specificate la care ordinul devine activ

Valabil până la anulare (Good till Cancel): data și ora definitive la care ordinul este șters în mod automat prin operațiuni de piață

Alte categorii: marca temporală pentru orice tip suplimentar de valabilitate.

{DATE_TIME_FORMAT}

Numărul de cifre de după „secunde” se determină în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574

Secțiunea E – Prioritatea și numărul secvențial

13

Marca temporală care determină prioritatea

Acest câmp se actualizează de fiecare dată când prioritatea unui ordin suferă modificări.

{DATE_TIME_FORMAT}

Numărul de cifre de după „secunde” se determină în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574.

14

Dimensiunea care determină prioritatea

Pentru locurile de tranzacționare care utilizează prioritatea dimensiune-timp, acest câmp se completează cu un număr pozitiv corespunzător cantității.

Câmpul se actualizează de fiecare dată când prioritatea unui ordin suferă modificări.

Până la 20 de caractere numerice pozitive.

15

Numărul secvențial

Fiecare eveniment menționat în secțiunea G este identificat prin numere întregi pozitive în ordine crescătoare.

Numărul secvențial trebuie să fie unic pentru fiecare tip de eveniment, să fie utilizat în mod consecvent pentru toate evenimentele cărora operatorul locului de tranzacționare le aplică un marcaj temporal și să fie persistent pentru data la care are loc evenimentul.

{INTEGER-50}

Secțiunea F – Identificarea ordinului

16

Codul MIC de segment

Identificarea locului de tranzacționare unde a fost transmis ordinul.

În cazul în care locul de tranzacționare utilizează coduri MIC de segment, se utilizează codul MIC de segment.

În cazul în care locul de tranzacționare nu utilizează coduri MIC de segment, se precizează codul MIC operațional.

{MIC}

17

Codul registrului de ordine

Codul alfanumeric stabilit de locul de tranzacționare pentru fiecare registru de ordine.

{ALPHANUM-20}

18

Codul de identificare a instrumentului financiar

Identificatorul unic și fără echivoc al instrumentului financiar.

{ISIN}

19

Data primirii

Data primirii ordinului inițial.

{DATEFORMAT}

20

Codul de identificare a ordinului

Un cod alfanumeric atribuit fiecărui ordin individual de operatorul locului de tranzacționare.

{ALPHANUM-50}

Secțiunea G – Evenimente care afectează ordinul

21

Ordin nou, modificare a ordinului, anulare a ordinului, respingeri ale ordinului, executare parțială sau integrală

Ordin nou: primirea unui nou ordin de către operatorul locului de tranzacționare.

„NEWO” – Ordin nou

Declanșat: un ordin care devine executabil sau, după caz, neexecutabil în momentul în care este îndeplinită o condiție prestabilită.

„TRIG” – Declanșat

Înlocuit de membrul sau participantul la locul de tranzacționare: în situația în care un membru, un participant sau un client al locului de tranzacționare decide din proprie inițiativă să modifice orice trăsătură caracteristică a ordinului pe care l-a introdus anterior în registrul de ordine.

„REME” – Înlocuit de membrul sau participantul la locul de tranzacționare:

Înlocuit prin operațiuni de piață (automat): în situația în care orice trăsătură caracteristică a unui ordin este modificată de sistemele informatice ale operatorului locului de tranzacționare. Sunt incluse aici și situațiile în care trăsăturile caracteristice curente ale unui ordin indexat (peg order) sau ale unui ordin-stop cu prag de activare mobil (trailing stop order) sunt modificate pentru a reflecta poziționarea ordinului în registrul de ordine.

„REMA” – Înlocuit prin operațiuni de piață (automat)

Înlocuit prin operațiuni de piață (intervenție umană): în situația în care orice trăsătură caracteristică a unui ordin este modificată de personalul operatorului locului de tranzacționare. Este inclusă aici și situația în care un membru, un participant sau un client al locului de tranzacționare se confruntă cu probleme de ordin informatic și are nevoie ca ordinele sale să fie anulate de urgență.

„REMH” – Înlocuit prin operațiuni de piață (intervenție umană)

Modificare a statutului la inițiativa membrului sau a participantului la locul de tranzacționare. Este inclusă aici activarea și dezactivarea.

„CHME” – Modificare a statutului la inițiativa membrului/participantului la locul de tranzacționare

Modificare a statutului ca urmare a operațiunilor de piață.

„CHMO” – Modificare a statutului ca urmare a operațiunilor de piață

Anulat la inițiativa membrului sau a participantului la locul de tranzacționare; în cazul în care un membru, un participant sau un client decide din proprie inițiativă să anuleze un ordin pe care l-a introdus anterior.

„CAME” – Anulat la inițiativa membrului sau a participantului la locul de tranzacționare

Anulat prin operațiuni de piață. Este inclus aici un mecanism de protecție prevăzut pentru firmele de investiții care desfășoară o activitate de formare a pieței astfel cum se menționează la articolele 17 și 48 din Directiva 2014/65/UE.

„CAMO” – Anulat prin operațiuni de piață

Ordin respins: un ordin primit, dar respins de către operatorul locului de tranzacționare.

„REMO” – Ordin respins

Ordin expirat: în situația în care ordinul este șters din registrul de ordine la sfârșitul perioadei sale de valabilitate.

„EXPI” – Ordin expirat

Executat parțial: în situația în care ordinul nu este executat integral, rămânând astfel o cantitate care urmează să fie executată.

„PARF” – Executat parțial

Executat: în situația în care nu mai există nicio cantitate care urmează să fie executată.

„FILL” – Executat

{ALPHANUM-4} caractere care nu sunt deja utilizate pentru clasificarea proprie a locului de tranzacționare.

Secțiunea H – Tipul de ordin

22

Tipul de ordin

Identifică tipul de ordin transmis locului de tranzacționare conform specificațiilor locului de tranzacționare.

{ALPHANUM-50}

23

Clasificarea tipurilor de ordine

Clasificarea ordinului în funcție de două tipuri generice de ordine. Ordin-LIMITĂ: în cazurile în care ordinul este tranzacționabil

și

Ordin-STOP: în cazurile în care ordinul devine tranzacționabil numai după producerea unui eveniment de preț prestabilit.

Literele „LMTO” pentru limită sau literele „STOP” pentru stop.

Secțiunea I – Prețuri

24

Prețul-limită

Prețul maxim la care poate fi executat un ordin de cumpărare sau prețul minim la care poate fi executat un ordin de vânzare.

Marja de preț pentru un ordin de strategie. Aceasta poate fi pozitivă sau negativă.

În cazul ordinelor care nu au un preț-limită sau al ordinelor care nu au un preț specificat, acest câmp se lasă necompletat.

În cazul unei obligațiuni convertibile, în acest câmp se completează prețul real (net sau brut) utilizat pentru ordin.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.

25

Prețul-limită suplimentar

Orice alt preț-limită care poate fi aplicat ordinului. Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.

26

Prețul-stop

Prețul care trebuie atins pentru ca ordinul să devină activ.

În cazul ordinelor-stop declanșate de evenimente independente de prețul instrumentului financiar, acest câmp se completează cu un preț-stop egal cu zero.

Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.

27

Prețul-limită indexat (pegged)

Prețul maxim la care poate fi executat un ordin indexat de cumpărare sau prețul minim la care poate fi executat un ordin indexat de vânzare.

Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.

28

Prețul tranzacției

Prețul de executare a tranzacției, excluzând, dacă este cazul, comisionul și dobânda acumulată.

În cazul opțiunilor, acesta reprezintă prima contractului derivat per instrument-suport sau punct al indicelui.

În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, acesta reprezintă prețul de referință al instrumentului-suport direct.

În cazul swapurilor pe riscul de credit (CDS), acesta reprezintă cuponul exprimat în puncte de bază.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

În cazul în care prețul nu este aplicabil, câmpul se completează cu valoarea „NOAP”.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.

DECIMAL-11/10 în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procent sau randament.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.

„NOAP”

29

Moneda în care este exprimat prețul

Moneda în care este exprimat prețul de tranzacționare pentru instrumentul financiar aferent ordinului (se aplică dacă prețul este exprimat ca valoare monetară).

{CURRENCYCODE_3}

30

Moneda segmentului 2

În cazul în care au loc swapuri multivalutare sau swapuri valutare încrucișate, moneda segmentului 2 este moneda în care este exprimat segmentul 2 al contractului.

În cazul opțiunilor de schimb (swaption) în care swapul-suport este multivalutar, moneda segmentului 2 este moneda în care este exprimat segmentul 2 al swapului.

Acest câmp se completează numai în cazul în care există contracte derivate valutare și pe rata dobânzii.

{CURRENCYCODE_3}

31

Modul în care este exprimat prețul

Indică dacă prețul este exprimat ca valoare monetară, sub formă de procentaj, sub formă de randament sau în puncte de bază.

„MONE” – Valoare monetară

„PERC” – Procentaj

„YIEL” – Randament

„BAPO” – Puncte de bază

Secțiunea J – Instrucțiuni legate de ordine

32

Indicator cumpărare-vânzare

Pentru a arăta dacă ordinul este de cumpărare sau de vânzare.

În cazul opțiunilor și al instrumentelor de tip swaption, cumpărătorul este contrapartea care deține dreptul de a exercita opțiunea, iar vânzătorul este contrapartea care vinde opțiunea și primește o primă.

În cazul contractelor futures și forward, altele decât contractele futures și forward legate de monede, cumpărătorul este contrapartea care cumpără instrumentul, iar vânzătorul este contrapartea care vinde instrumentul.

În cazul swap-urilor pe titluri de valoare, cumpărătorul este contrapartea care suportă riscul de modificare a prețului activului-suport și primește valoarea titlului. Vânzătorul este contrapartea care plătește valoarea titlului.

În cazul swap-urilor pe rate ale dobânzii sau indici ai inflației, cumpărătorul este contrapartea care plătește rata fixă. Vânzătorul este contrapartea care primește rata fixă. În cazul swapurilor variabil-contra-variabil (swap-urile float-to-float pe rata dobânzii), cumpărătorul este contrapartea care plătește marja, iar vânzătorul este contrapartea care primește marja.

În cazul swap-urilor și al contractelor forward pe valute și al swap-urilor valutare încrucișate, cumpărătorul este contrapartea care primește moneda care este prima în ordine alfabetică în conformitate cu standardul ISO 4217, iar vânzătorul este contrapartea care livrează această monedă.

În cazul swap-urilor legate de dividende, cumpărătorul este contrapartea care primește echivalentul dividendelor distribuite efectiv. Vânzătorul este contrapartea care plătește dividendul și primește rata fixă.

În cazul instrumentelor financiare derivate pentru transferul riscului de credit, cu excepția opțiunilor și a instrumentelor de tip swaption, cumpărătorul este contrapartea care cumpără protecția. Vânzătorul este contrapartea care vinde protecția.

În cazul contractelor derivate legate de mărfuri sau de certificate de emisii, cumpărătorul este contrapartea care primește marfa sau certificatul de emisii specificat în raport, iar vânzătorul este contrapartea care livrează marfa sau certificatul de emisii în cauză.

În cazul contractelor forward pe rata dobânzii, cumpărătorul este contrapartea care plătește rata fixă, iar vânzătorul este contrapartea care primește rata fixă.

În cazul unei creșteri a valorii noționale, cumpărătorul este partea care dobândește instrumentul financiar în tranzacția inițială, iar vânzătorul este partea care cedează instrumentul financiar în tranzacția inițială.

În cazul unei scăderi a valorii noționale, cumpărătorul este partea care cedează instrumentul financiar în tranzacția inițială, iar vânzătorul este partea care dobândește instrumentul financiar în tranzacția inițială.

„BUYI” – cumpărare

„SELL” – vânzare

33

Statutul ordinului

Pentru a identifica ordinele care sunt active/inactive/suspendate, ferme/orientative (alocate exclusiv cotațiilor)/implicite/redirecționate.

Active – ordine non-cotație care sunt tranzacționabile.

Inactive – ordine non-cotație care nu sunt tranzacționabile.

Ferme/orientative – atribuite exclusiv cotațiilor. Cotații orientative înseamnă că acestea sunt vizibile, dar nu pot fi executate. În unele locuri de tranzacționare, în această categorie sunt incluse și certificatele cu opțiuni. Cotațiile ferme pot fi executate.

Implicite – se utilizează pentru ordinele de strategie care provin din funcționalitatea implied in sau implied out.

Direcționate – se utilizează pentru ordinele care sunt direcționate de locul de tranzacționare către alte locuri de tranzacționare.

„ACTI” – active

sau

„INAC” – inactive

sau

„FIRM” – cotații ferme

sau

„INDI” – cotații orientative

sau

„IMPL” – ordine de strategie implied

sau

„ROUT” – ordine direcționate.

În cazul în care sunt aplicabile mai multe statuturi, acest câmp se completează cu mai multe marcaje separate prin virgulă.

34

Unitatea în care este exprimată cantitatea

Indică dacă cantitatea raportată este exprimată în număr de unități, ca valoare nominală sau ca valoare monetară.

„UNIT” – număr de unități

„NOML” – valoare nominală

„MONE” – valoare monetară

35

Moneda în care este exprimată cantitatea

Moneda în care este exprimată cantitatea.

Acest câmp trebuie completat numai în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare nominală sau monetară.

{CURRENCYCODE_3}

36

Cantitatea inițială

Numărul de unități ale instrumentului financiar sau numărul de contracte derivate incluse în ordin.

Valoarea nominală sau valoarea monetară a instrumentului financiar.

În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, cantitatea reprezintă valoarea monetară angajată per punct de variație a instrumentului financiar suport.

În cazul creșterii sau al scăderii valorii noționale a contractelor derivate, această cifră reflectă valoarea absolută a modificării și este exprimată sub forma unui număr pozitiv.

În cazul swapurilor pe riscul de credit, cantitatea este valoarea noțională pentru care se dobândește sau se cedează protecția.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală.

37

Cantitatea rămasă, inclusiv cea ascunsă

Cantitatea totală care rămâne în registrul de ordine după o executare parțială sau orice alt eveniment care afectează ordinul.

La producerea unui eveniment de executare parțială, aceasta reprezintă volumul total rămas după executarea parțială în cauză. La introducerea unui ordin, aceasta este egală cu cantitatea inițială.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală

38

Cantitatea afișată

Cantitatea care este vizibilă (spre deosebire de cea ascunsă) în registrul de ordine.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală

39

Cantitatea tranzacționată

În cazul în care are loc o executare parțială sau integrală, acest câmp se completează cu cantitatea executată.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală

40

Cantitatea minimă acceptabilă (Minimum Acceptable Quantity – MAQ)

Cantitatea minimă acceptabilă pentru ca un ordin să fie executat (ceea ce poate presupune mai multe executări parțiale) și în mod normal nu se aplică decât în cazul tipurilor de ordine nepersistente.

Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală

41

Dimensiunea executabilă minimă (Minimum executable size – MES)

Dimensiunea minimă de executare a oricărei executări individuale potențiale.

Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală

42

MES exclusiv pentru prima executare

Specifică dacă MES prezintă relevanță numai pentru prima executare.

Acest câmp poate fi lăsat necompletat în cazul în care câmpul 41 este lăsat necompletat.

„adevărat”

„fals”

43

Indicator exclusiv pasiv

Indică dacă ordinul este transmis către locul de tranzacționare cu o trăsătură caracteristică/un marcaj care face ca acesta să nu fie executat imediat în situația în care există alte ordine vizibile de sens contrar.

„adevărat”

„fals”

44

Indicator pasiv sau agresiv

La producerea evenimentelor de executare parțială sau integrală, indică dacă ordinul exista deja în registrul de ordine și furniza lichidități (pasiv) sau dacă ordinul declanșase tranzacția și consuma, prin urmare, lichidități (agresiv).

Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

„PASV” – pasiv sau

„AGRE” – agresiv.

45

Prevenirea autoexecutării

Indică dacă ordinul a fost introdus cu criterii de prevenire a autoexecutării, astfel încât să nu fie executat împreună cu un ordin introdus de același membru sau participant în partea opusă a registrului.

„adevărat”

„fals”

46

Identificarea ordinelor legate de o strategie

Codul alfanumeric utilizat pentru a face legătura între toate ordinele care fac parte dintr-o strategie în temeiul articolului 7 alineatul (2).

{ALPHANUM-50}

47

Strategia de direcționare

Strategia de direcționare aplicabilă conform specificațiilor locului de tranzacționare.

Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{ALPHANUM-50}

48

Codul de identificare a tranzacției utilizat de locul de tranzacționare

Cod alfanumeric atribuit tranzacției de locul de tranzacționare în temeiul articolului 12 din prezentul regulament.

Codul de identificare a tranzacției utilizat de locul de tranzacționare este unic, consecvent și persistent pentru fiecare MIC de segment utilizat în conformitate cu standardul ISO10383 și pentru fiecare zi de tranzacționare. În cazul în care locul de tranzacționare nu utilizează codurile MIC de segment, codul de identificare a tranzacției utilizat de locul de tranzacționare este unic, consecvent și persistent pentru fiecare cod MIC operațional și pentru fiecare zi de tranzacționare.

Componentele codului de identificare a tranzacției nu dezvăluie identitatea contrapărților la tranzacția pentru care este atribuit codul.

{ALPHANUM-52}

Secțiunea K – Etapele de tranzacționare, prețul și volumul orientative rezultate în urma licitației

49

Etapele de tranzacționare

Denumirea fiecăreia dintre diferitele etape de tranzacționare în care un ordin este prezent în registrul de ordine, inclusiv pauzele de la tranzacționare, mecanismele de întrerupere temporară a tranzacționării și suspendările.

{ALPHANUM-50}

50

Prețul orientativ rezultat în urma licitației

Prețul la care ar trebui să conducă fiecare licitație de tip uncrossing în ceea ce privește instrumentul financiar pentru care au fost transmise unul sau mai multe ordine.

{DECIMAL-18/5} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară sau nominală.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.

51

Volumul orientativ rezultat în urma licitației

Volumul (numărul de unități ale instrumentului financiar) care poate fi executat la prețul orientativ al licitației din câmpul 50 dacă licitația s-a încheiat la acel moment precis în timp.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală.

---

(1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei din 28 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportarea tranzacțiilor către autoritățile competente (a se vedea pagina 449 din prezentul Jurnal Oficial).

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/212 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/212

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/581 AL COMISIEI

din 24 iunie 2016

de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind standardele tehnice de reglementare referitoare la accesul la compensare în ceea ce privește locurile de tranzacționare și contrapărțile centrale

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 35 alineatul (6) și articolul 36 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | Pentru a împiedica denaturarea concurenței, contrapărțile centrale (CPC) și locurile de tranzacționare ar trebui să aibă posibilitatea de a respinge o cerere de acces formulată de o CPC sau de un loc de tranzacționare numai dacă au făcut toate eforturile rezonabile ca să gestioneze riscurile care derivă din acordarea respectivului acces, dar continuă să existe riscuri nejustificate semnificative. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a împiedica denaturarea concurenței, contrapărțile centrale (CPC) și locurile de tranzacționare ar trebui să aibă posibilitatea de a respinge o cerere de acces formulată de o CPC sau de un loc de tranzacționare numai dacă au făcut toate eforturile rezonabile ca să gestioneze riscurile care derivă din acordarea respectivului acces, dar continuă să existe riscuri nejustificate semnificative.

| (2) | În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014, dacă respinge o cerere de acces, o CPC sau un loc de tranzacționare trebuie să prezinte o justificare exhaustivă a deciziei sale, care să includă explicații privind motivele pentru care riscurile relevante care derivă din acordarea accesului ar fi negestionabile în acea situație concretă și privind faptul că ar continua să existe riscuri nejustificate semnificative. O modalitate adecvată de îndeplinire a acestei obligații este indicarea clară, de către partea care refuză accesul, a modificărilor de la nivelul gestionării riscurilor care ar rezulta în urma acordării accesului și a modului în care această parte ar trebui să gestioneze riscurile aferente modificărilor survenite ca urmare a acordării accesului, precum și explicarea impactului asupra activităților sale. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014, dacă respinge o cerere de acces, o CPC sau un loc de tranzacționare trebuie să prezinte o justificare exhaustivă a deciziei sale, care să includă explicații privind motivele pentru care riscurile relevante care derivă din acordarea accesului ar fi negestionabile în acea situație concretă și privind faptul că ar continua să existe riscuri nejustificate semnificative. O modalitate adecvată de îndeplinire a acestei obligații este indicarea clară, de către partea care refuză accesul, a modificărilor de la nivelul gestionării riscurilor care ar rezulta în urma acordării accesului și a modului în care această parte ar trebui să gestioneze riscurile aferente modificărilor survenite ca urmare a acordării accesului, precum și explicarea impactului asupra activităților sale.

| (3) | Regulamentul (UE) nr. 600/2014 nu face distincția între riscurile suportate de CPC și de locurile de tranzacționare la acordarea accesului și prevede aceleași categorii generale de condiții care să fie avute în vedere de locurile de tranzacționare și de CPC atunci când evaluează cererile de acces. Cu toate acestea, din cauza diferenței de natură dintre activitățile CPC și cele ale locurilor de tranzacționare, în practică este posibil ca riscurile care derivă din acordarea accesului să aibă un impact diferit asupra CPC și asupra locurilor de tranzacționare, ceea ce impune abordări diferite pentru CPC și locurile de tranzacționare. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) nr. 600/2014 nu face distincția între riscurile suportate de CPC și de locurile de tranzacționare la acordarea accesului și prevede aceleași categorii generale de condiții care să fie avute în vedere de locurile de tranzacționare și de CPC atunci când evaluează cererile de acces. Cu toate acestea, din cauza diferenței de natură dintre activitățile CPC și cele ale locurilor de tranzacționare, în practică este posibil ca riscurile care derivă din acordarea accesului să aibă un impact diferit asupra CPC și asupra locurilor de tranzacționare, ceea ce impune abordări diferite pentru CPC și locurile de tranzacționare.

| (4) | Atunci când o autoritate competentă evaluează dacă accesul ar reprezenta o amenințare la adresa funcționării uniforme și ordonate a piețelor sau dacă ar avea un efect negativ asupra riscului sistemic, aceasta ar trebui să analizeze dacă CPC sau locul de tranzacționare în cauză dispune de proceduri adecvate de gestionare a riscurilor, inclusiv în ceea ce privește riscul operațional și riscul juridic, pentru a evita ca acordul de acces să genereze, pentru terțe părți, riscuri nejustificate semnificative care nu pot fi reduse. |
| --- | --- |

(4)

Atunci când o autoritate competentă evaluează dacă accesul ar reprezenta o amenințare la adresa funcționării uniforme și ordonate a piețelor sau dacă ar avea un efect negativ asupra riscului sistemic, aceasta ar trebui să analizeze dacă CPC sau locul de tranzacționare în cauză dispune de proceduri adecvate de gestionare a riscurilor, inclusiv în ceea ce privește riscul operațional și riscul juridic, pentru a evita ca acordul de acces să genereze, pentru terțe părți, riscuri nejustificate semnificative care nu pot fi reduse.

| (5) | Condițiile în care trebuie permis accesul ar trebui să fie rezonabile și nediscriminatorii, astfel încât să nu fie subminat obiectivul asigurării unui acces nediscriminatoriu. Nu ar trebui permisă perceperea de taxe într-o manieră discriminatorie, astfel încât să se descurajeze accesul. Cu toate acestea, este posibil ca taxele să fie diferite din motive justificate în mod obiectiv, cum ar fi situațiile în care costurile aferente punerii în aplicare a acordurilor de acces sunt mai mari. Atunci când acordă accesul, CPC și locurile de tranzacționare suportă atât costuri unice, cum ar fi evaluarea cerințelor legale, cât și costuri recurente. Întrucât este probabil ca domeniul de aplicare al cererii de acces și costurile aferente punerii în aplicare a acordului de acces să difere de la caz la caz, nu este adecvat ca alocarea exactă a costurilor între CPC și locul de tranzacționare să fie reglementată prin prezentul regulament. Cu toate acestea, alocarea costurilor este un element important al acordului de acces, prin urmare ambele părți ar trebui să precizeze, în respectivul acord, repartizarea costurilor. |
| --- | --- |

(5)

Condițiile în care trebuie permis accesul ar trebui să fie rezonabile și nediscriminatorii, astfel încât să nu fie subminat obiectivul asigurării unui acces nediscriminatoriu. Nu ar trebui permisă perceperea de taxe într-o manieră discriminatorie, astfel încât să se descurajeze accesul. Cu toate acestea, este posibil ca taxele să fie diferite din motive justificate în mod obiectiv, cum ar fi situațiile în care costurile aferente punerii în aplicare a acordurilor de acces sunt mai mari. Atunci când acordă accesul, CPC și locurile de tranzacționare suportă atât costuri unice, cum ar fi evaluarea cerințelor legale, cât și costuri recurente. Întrucât este probabil ca domeniul de aplicare al cererii de acces și costurile aferente punerii în aplicare a acordului de acces să difere de la caz la caz, nu este adecvat ca alocarea exactă a costurilor între CPC și locul de tranzacționare să fie reglementată prin prezentul regulament. Cu toate acestea, alocarea costurilor este un element important al acordului de acces, prin urmare ambele părți ar trebui să precizeze, în respectivul acord, repartizarea costurilor.

| (6) | În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (2), o CPC care dorește să își extindă obiectul de activitate la servicii sau activități suplimentare, care nu sunt acoperite de autorizația inițială, ar trebui să înainteze o cerere de extindere a autorizației. Extinderea autorizației este necesară atunci când o CPC intenționează să ofere servicii de compensare pentru instrumente financiare care au un profil de risc diferit sau care prezintă diferențe semnificative față de portofoliul de produse existent al CPC respective. Atunci când un contract tranzacționat într-un loc de tranzacționare căruia o CPC i-a acordat accesul face parte dintr-o clasă de instrumente financiare inclusă în autorizația existentă a CPC și, prin urmare, prezintă caracteristici de risc similare cu contracte deja compensate de CPC, un astfel de contract ar trebui considerat echivalent din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (2), o CPC care dorește să își extindă obiectul de activitate la servicii sau activități suplimentare, care nu sunt acoperite de autorizația inițială, ar trebui să înainteze o cerere de extindere a autorizației. Extinderea autorizației este necesară atunci când o CPC intenționează să ofere servicii de compensare pentru instrumente financiare care au un profil de risc diferit sau care prezintă diferențe semnificative față de portofoliul de produse existent al CPC respective. Atunci când un contract tranzacționat într-un loc de tranzacționare căruia o CPC i-a acordat accesul face parte dintr-o clasă de instrumente financiare inclusă în autorizația existentă a CPC și, prin urmare, prezintă caracteristici de risc similare cu contracte deja compensate de CPC, un astfel de contract ar trebui considerat echivalent din punct de vedere economic.

| (7) | Pentru a se asigura că o CPC nu aplică cerințe discriminatorii în materie de garanții reale și de stabilire a marjelor unor contracte echivalente din punct de vedere economic tranzacționate într-un loc de tranzacționare căruia i s-a acordat accesul la CPC respectivă, orice modificare a metodologiei de stabilire a marjelor și a cerințelor operaționale privind stabilirea marjelor și compensarea aplicate unor contracte echivalente din punct de vedere economic deja compensate de CPC ar trebui să facă obiectul unei examinări de către comitetul de risc al CPC și să fie considerată o modificare semnificativă a modelelor și a parametrilor în sensul procedurii de examinare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012. O astfel de examinare ar trebui să valideze faptul că noile modele și noii parametri sunt nediscriminatorii și se bazează pe considerații relevante legate de riscuri. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a se asigura că o CPC nu aplică cerințe discriminatorii în materie de garanții reale și de stabilire a marjelor unor contracte echivalente din punct de vedere economic tranzacționate într-un loc de tranzacționare căruia i s-a acordat accesul la CPC respectivă, orice modificare a metodologiei de stabilire a marjelor și a cerințelor operaționale privind stabilirea marjelor și compensarea aplicate unor contracte echivalente din punct de vedere economic deja compensate de CPC ar trebui să facă obiectul unei examinări de către comitetul de risc al CPC și să fie considerată o modificare semnificativă a modelelor și a parametrilor în sensul procedurii de examinare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012. O astfel de examinare ar trebui să valideze faptul că noile modele și noii parametri sunt nediscriminatorii și se bazează pe considerații relevante legate de riscuri.

| (8) | Regulamentul (UE) 648/2012 vizează combaterea denaturării concurenței prin impunerea accesului nediscriminatoriu la CPC care oferă locurilor de tranzacționare servicii de compensare pentru instrumente financiare derivate extrabursiere. La rândul său, Regulamentul (UE) nr. 600/2014 recunoaște nevoia de a introduce cerințe similare pentru piețele reglementate. Având în vedere faptul că o CPC poate compensa instrumente financiare derivate atât extrabursiere, cât și tranzacționate la bursă, tratamentul nediscriminatoriu al contractelor echivalente din punct de vedere economic tranzacționate într-un loc de tranzacționare care solicită accesul la o CPC ar trebui să țină cont de toate contractele relevante compensate de acea CPC, indiferent de locul în care acestea sunt tranzacționate. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul (UE) 648/2012 vizează combaterea denaturării concurenței prin impunerea accesului nediscriminatoriu la CPC care oferă locurilor de tranzacționare servicii de compensare pentru instrumente financiare derivate extrabursiere. La rândul său, Regulamentul (UE) nr. 600/2014 recunoaște nevoia de a introduce cerințe similare pentru piețele reglementate. Având în vedere faptul că o CPC poate compensa instrumente financiare derivate atât extrabursiere, cât și tranzacționate la bursă, tratamentul nediscriminatoriu al contractelor echivalente din punct de vedere economic tranzacționate într-un loc de tranzacționare care solicită accesul la o CPC ar trebui să țină cont de toate contractele relevante compensate de acea CPC, indiferent de locul în care acestea sunt tranzacționate.

| (9) | Autoritatea competentă responsabilă ar trebui să transmită colegiului CPC și Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), fără întârzieri nejustificate, o notificare referitoare la aprobarea regimului de tranziție al CPC în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pentru a ajuta alte autorități competente responsabile să înțeleagă impactul acestei aprobări asupra CPC și asupra locurilor de tranzacționare care au legături strânse cu acea CPC. Notificarea ar trebui să conțină toate informațiile necesare pentru a permite colegiului CPC și ESMA să înțeleagă decizia și pentru a face să crească transparența. |
| --- | --- |

(9)

Autoritatea competentă responsabilă ar trebui să transmită colegiului CPC și Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), fără întârzieri nejustificate, o notificare referitoare la aprobarea regimului de tranziție al CPC în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pentru a ajuta alte autorități competente responsabile să înțeleagă impactul acestei aprobări asupra CPC și asupra locurilor de tranzacționare care au legături strânse cu acea CPC. Notificarea ar trebui să conțină toate informațiile necesare pentru a permite colegiului CPC și ESMA să înțeleagă decizia și pentru a face să crească transparența.

| (10) | Cerințele clare privind informațiile care trebuie furnizate de CPC și locurile de tranzacționare atunci când notifică autorităților competente și ESMA că doresc că beneficieze de un regim de tranziție în conformitate cu articolele 35 și 36 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 ar trebui să contribuie la aplicarea transparentă și armonizată a procedurii de notificare. Prin urmare, este necesar ca procedura de notificare să includă modele uniforme pentru notificări, care să conducă la practici de supraveghere consecvente și uniforme. |
| --- | --- |

(10)

Cerințele clare privind informațiile care trebuie furnizate de CPC și locurile de tranzacționare atunci când notifică autorităților competente și ESMA că doresc că beneficieze de un regim de tranziție în conformitate cu articolele 35 și 36 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 ar trebui să contribuie la aplicarea transparentă și armonizată a procedurii de notificare. Prin urmare, este necesar ca procedura de notificare să includă modele uniforme pentru notificări, care să conducă la practici de supraveghere consecvente și uniforme.

| (11) | Este important să se evite riscul ca locurile de tranzacționare mai mari să utilizeze metode de calcul care le minimizează valoarea noțională anuală pentru a beneficia de mecanismul de neparticipare la dispozițiile privind accesul. În cazurile în care există abordări alternative, acceptate în egală măsură, pentru calculul valorii noționale, utilizarea calculului prin care se obține valoarea cea mai mare contribuie la evitarea acestui risc. Metodele utilizate pentru calculul valorii noționale în sensul Regulamentului (UE) nr. 600/2014 ar trebui să dea posibilitatea de a utiliza mecanismul de neparticipare locurilor de tranzacționare care sunt realmente mai mici și care încă nu dețin capacitatea tehnologică de a concura de la egal la egal cu majoritatea actorilor de pe piața infrastructurilor posttranzacționare. Este, de asemenea, important ca metodele prevăzute să fie ușor de înțeles și lipsite de ambiguitate, pentru a contribui la caracterul consecvent și uniform al practicilor de supraveghere. |
| --- | --- |

(11)

Este important să se evite riscul ca locurile de tranzacționare mai mari să utilizeze metode de calcul care le minimizează valoarea noțională anuală pentru a beneficia de mecanismul de neparticipare la dispozițiile privind accesul. În cazurile în care există abordări alternative, acceptate în egală măsură, pentru calculul valorii noționale, utilizarea calculului prin care se obține valoarea cea mai mare contribuie la evitarea acestui risc. Metodele utilizate pentru calculul valorii noționale în sensul Regulamentului (UE) nr. 600/2014 ar trebui să dea posibilitatea de a utiliza mecanismul de neparticipare locurilor de tranzacționare care sunt realmente mai mici și care încă nu dețin capacitatea tehnologică de a concura de la egal la egal cu majoritatea actorilor de pe piața infrastructurilor posttranzacționare. Este, de asemenea, important ca metodele prevăzute să fie ușor de înțeles și lipsite de ambiguitate, pentru a contribui la caracterul consecvent și uniform al practicilor de supraveghere.

| (12) | Este important ca locurile de tranzacționare să fie consecvente în ceea ce privește calculul valorii lor noționale în sensul Regulamentului (UE) nr. 600/2014, astfel încât dispozițiile privind accesul să poată fi aplicate în mod echitabil de locurile de tranzacționare. Acest lucru este deosebit de important pentru anumite tipuri de instrumente financiare derivate tranzacționate la bursă în unități de măsură, cum ar fi barilul sau tona. |
| --- | --- |

(12)

Este important ca locurile de tranzacționare să fie consecvente în ceea ce privește calculul valorii lor noționale în sensul Regulamentului (UE) nr. 600/2014, astfel încât dispozițiile privind accesul să poată fi aplicate în mod echitabil de locurile de tranzacționare. Acest lucru este deosebit de important pentru anumite tipuri de instrumente financiare derivate tranzacționate la bursă în unități de măsură, cum ar fi barilul sau tona.

| (13) | Din rațiuni de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și cele ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. Cu toate acestea, pentru a se asigura că CPC și locurile de tranzacționare pot beneficia de regimul de tranziție prevăzut la articolul 35 alineatul (5) și la articolul 36 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, anumite dispoziții din prezentul regulament ar trebui să se aplice de la data intrării în vigoare a acestuia. |
| --- | --- |

(13)

Din rațiuni de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și cele ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. Cu toate acestea, pentru a se asigura că CPC și locurile de tranzacționare pot beneficia de regimul de tranziție prevăzut la articolul 35 alineatul (5) și la articolul 36 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, anumite dispoziții din prezentul regulament ar trebui să se aplice de la data intrării în vigoare a acestuia.

| (14) | Dispozițiile prezentului regulament sunt strâns legate, întrucât privesc refuzul și acordarea accesului CPC și locurilor de tranzacționare, precum și procedura prin care CPC și locurile de tranzacționare pot opta să nu participe la respectarea cerințelor în materie de acces prevăzute în prezentul regulament. În vederea asigurării coerenței între aceste dispoziții, dintre care majoritatea ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a asigura persoanelor supuse acestor obligații o imagine cuprinzătoare în privința dispozițiilor și un acces sintetic la acestea, este de dorit ca standardele tehnice de reglementare prevăzute la articolul 35 alineatul (6) și la articolul 36 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să fie cuprinse într-un singur regulament. |
| --- | --- |

(14)

Dispozițiile prezentului regulament sunt strâns legate, întrucât privesc refuzul și acordarea accesului CPC și locurilor de tranzacționare, precum și procedura prin care CPC și locurile de tranzacționare pot opta să nu participe la respectarea cerințelor în materie de acces prevăzute în prezentul regulament. În vederea asigurării coerenței între aceste dispoziții, dintre care majoritatea ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a asigura persoanelor supuse acestor obligații o imagine cuprinzătoare în privința dispozițiilor și un acces sintetic la acestea, este de dorit ca standardele tehnice de reglementare prevăzute la articolul 35 alineatul (6) și la articolul 36 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să fie cuprinse într-un singur regulament.

| (15) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către ESMA. |
| --- | --- |

(15)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către ESMA.

| (16) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), |
| --- | --- |

(16)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

ACCES NEDISCRIMINATORIU LA CPC ȘI LA LOCURILE DE TRANZACȚIONARE

SECȚIUNEA 1

Acces nediscriminatoriu la CPC

Articolul 1

Condiții pentru refuzul accesului de către o CPC

(1)   O CPC evaluează dacă acordarea accesului ar crea vreunul dintre riscurile prevăzute la articolele 2, 3 și 4 și poate refuza accesul numai dacă, după ce a depus toate eforturile rezonabile pentru a-și gestiona riscurile, CPC ajunge la concluzia că există riscuri nejustificate semnificative care nu pot fi gestionate.

(2)   Dacă o CPC refuză accesul, aceasta indică riscurile prevăzute la articolele 2, 3 și 4 care ar rezulta din acordarea accesului și explică de ce respectivele riscuri nu pot fi gestionate.

Articolul 2

Refuzul accesului de către o CPC din cauza volumului de tranzacții anticipat

O CPC poate respinge o cerere de acces din cauza volumului de tranzacții anticipat care ar decurge dintr-un astfel de acces numai dacă acesta ar avea una dintre următoarele consecințe:

| (a) | modelul scalabil al CPC ar fi depășit în asemenea măsură încât CPC nu și-ar putea adapta sistemele pentru a face față volumului de tranzacții anticipat; |
| --- | --- |

(a)

modelul scalabil al CPC ar fi depășit în asemenea măsură încât CPC nu și-ar putea adapta sistemele pentru a face față volumului de tranzacții anticipat;

| (b) | capacitatea planificată a CPC ar fi depășită în asemenea măsură încât CPC nu ar putea obține capacitatea suplimentară necesară pentru a compensa volumul de tranzacții anticipat. |
| --- | --- |

(b)

capacitatea planificată a CPC ar fi depășită în asemenea măsură încât CPC nu ar putea obține capacitatea suplimentară necesară pentru a compensa volumul de tranzacții anticipat.

Articolul 3

Refuzul accesului de către o CPC din cauza riscului operațional și a complexității

O CPC poate respinge o cerere de acces din cauza riscului operațional și a complexității.

Riscurile operaționale și complexitatea includ oricare dintre următoarele elemente:

| (a) | situațiile în care incompatibilitatea dintre sistemele informatice ale CPC și cele ale locului de tranzacționare împiedică CPC să asigure conectivitatea dintre aceste sisteme; |
| --- | --- |

(a)

situațiile în care incompatibilitatea dintre sistemele informatice ale CPC și cele ale locului de tranzacționare împiedică CPC să asigure conectivitatea dintre aceste sisteme;

| (b) | lipsa resurselor umane care să dispună de cunoștințele, competențele și experiența necesare pentru a îndeplini funcțiile CPC referitoare la riscurile derivate din instrumente financiare suplimentare care diferă de cele deja compensate de CPC sau incapacitatea de a mobiliza astfel de resurse umane. |
| --- | --- |

(b)

lipsa resurselor umane care să dispună de cunoștințele, competențele și experiența necesare pentru a îndeplini funcțiile CPC referitoare la riscurile derivate din instrumente financiare suplimentare care diferă de cele deja compensate de CPC sau incapacitatea de a mobiliza astfel de resurse umane.

Articolul 4

Refuzul accesului de către o CPC din cauza altor factori care creează riscuri nejustificate semnificative

(1)   O CPC poate respinge o cerere de acces din cauza unor riscuri nejustificate semnificative dacă este îndeplinită oricare dintre următoarele condiții:

| (a) | CPC nu oferă servicii de compensare în cazul instrumentelor financiare pentru care se solicită accesul și nu ar putea, cu eforturi rezonabile, să lanseze un serviciu de compensare care să respecte cerințele prevăzute în titlurile II, III și IV din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

(a)

CPC nu oferă servicii de compensare în cazul instrumentelor financiare pentru care se solicită accesul și nu ar putea, cu eforturi rezonabile, să lanseze un serviciu de compensare care să respecte cerințele prevăzute în titlurile II, III și IV din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| (b) | acordarea accesului ar amenința viabilitatea economică a CPC sau capacitatea sa de a îndeplini cerințele minime de capital prevăzute la articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

(b)

acordarea accesului ar amenința viabilitatea economică a CPC sau capacitatea sa de a îndeplini cerințele minime de capital prevăzute la articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| (c) | există riscuri juridice; |
| --- | --- |

(c)

există riscuri juridice;

| (d) | există o incompatibilitate între normele CPC și cele ale locului de tranzacționare pe care CPC nu o poate remedia în cooperare cu locul de tranzacționare. |
| --- | --- |

(d)

există o incompatibilitate între normele CPC și cele ale locului de tranzacționare pe care CPC nu o poate remedia în cooperare cu locul de tranzacționare.

(2)   O CPC poate respinge o cerere de acces din cauza riscului juridic, astfel cum se prevede la alineatul (1) litera (c), dacă, ca urmare a acordării accesului, aceasta nu ar putea să își aplice normele referitoare la compensarea cu exigibilitate imediată și procedurile privind neîndeplinirea obligațiilor sau nu ar putea să își gestioneze riscurile care derivă din utilizarea simultană a unor modele diferite de acceptare a tranzacțiilor.

SECȚIUNEA 2

Accesul nediscriminatoriu la locurile de tranzacționare

Articolul 5

Condiții pentru refuzul accesului de către un loc de tranzacționare

(1)   Un loc de tranzacționare evaluează dacă acordarea accesului ar crea vreunul dintre riscurile prevăzute la articolele 6 și 7 și poate refuza accesul numai dacă, după ce a depus toate eforturile rezonabile pentru a-și gestiona riscurile, locul de tranzacționare ajunge la concluzia că există riscuri nejustificate semnificative care nu pot fi gestionate.

(2)   Dacă un loc de tranzacționare refuză accesul, acesta indică riscurile prevăzute la articolele 6 și 7 care ar rezulta din acordarea accesului și explică de ce respectivele riscuri nu pot fi gestionate.

Articolul 6

Refuzul accesului de către un loc de tranzacționare din cauza riscului operațional și a complexității

Un loc de tranzacționare poate respinge o cerere de acces din cauza riscului operațional și a complexității care derivă dintr-un astfel de acces numai dacă există riscul unei incompatibilități între sistemele informatice ale CPC și cele ale locului de tranzacționare care împiedică locul de tranzacționare să asigure conectivitatea dintre aceste sisteme.

Articolul 7

Refuzul accesului de către un loc de tranzacționare din cauza altor factori care creează riscuri nejustificate semnificative

Un loc de tranzacționare poate respinge o cerere de acces din cauza unor riscuri nejustificate semnificative în oricare din cazurile următoare:

| (a) | existența unor amenințări la adresa viabilității economice a locului de tranzacționare sau a capacității acestuia de a îndeplini cerințele minime de capital prevăzute la articolul 47 alineatul (1) litera (f) din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4); |
| --- | --- |

(a)

existența unor amenințări la adresa viabilității economice a locului de tranzacționare sau a capacității acestuia de a îndeplini cerințele minime de capital prevăzute la articolul 47 alineatul (1) litera (f) din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4);

4

| (b) | existența unei incompatibilități între normele locului de tranzacționare și cele ale CPC pe care locul de tranzacționare nu o poate remedia în cooperare cu CPC. |
| --- | --- |

(b)

existența unei incompatibilități între normele locului de tranzacționare și cele ale CPC pe care locul de tranzacționare nu o poate remedia în cooperare cu CPC.

Articolul 8

Condițiile în care se consideră că acordarea accesului amenință funcționarea uniformă și ordonată a piețelor sau are un efect negativ asupra riscului sistemic

Pe lângă fragmentarea lichidității, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 45 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în sensul articolului 35 alineatul (4) litera (b) și al articolului 36 alineatul (4) litera (b) din regulamentul menționat, se consideră că acordarea accesului amenință funcționarea uniformă și ordonată a piețelor sau afectează riscul sistemic dacă autoritatea competentă poate furniza motive pentru refuz, inclusiv dovezi că procedurile de gestionare a riscurilor ale uneia sau ale ambelor părți implicate în cererea de acces sunt insuficiente pentru a împiedica apariția în urma acordării accesului a unor riscuri nejustificate semnificative pentru părți terțe și că nu există nicio măsură de remediere care să reducă suficient aceste riscuri.

CAPITOLUL II

CONDIȚIILE ÎN CARE ACCESUL TREBUIE PERMIS

Articolul 9

Condițiile în care accesul trebuie permis

(1)   Părțile convin asupra drepturilor și obligațiilor lor care derivă din accesul acordat, precum și asupra legislației aplicabile relației dintre ele. Clauzele acordului de acces trebuie:

| (a) | să fie clar definite, transparente, valabile și executorii; |
| --- | --- |

(a)

să fie clar definite, transparente, valabile și executorii;

| (b) | să precizeze, în cazul în care două sau mai multe CPC au acces la un loc de tranzacționare, modul în care tranzacțiile din locul de tranzacționare vor fi alocate CPC care este parte la acord; |
| --- | --- |

(b)

să precizeze, în cazul în care două sau mai multe CPC au acces la un loc de tranzacționare, modul în care tranzacțiile din locul de tranzacționare vor fi alocate CPC care este parte la acord;

| (c) | să conțină norme clare referitoare la momentul intrării ordinelor de transfer, în sensul Directivei 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), în sistemele relevante și referitoare la momentul irevocabilității; |
| --- | --- |

(c)

să conțină norme clare referitoare la momentul intrării ordinelor de transfer, în sensul Directivei 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), în sistemele relevante și referitoare la momentul irevocabilității;

| (d) | să conțină norme privind rezilierea acordului de acces de către oricare dintre părți, care:






  (i) | prevăd rezilierea ordonată, care nu expune în mod nejustificat alte entități la riscuri suplimentare și include prevederi clare și transparente pentru gestionarea și retragerea ordonată a contractelor și a pozițiilor asumate în cadrul acordului de acces care erau deschise la momentul rezilierii; |
| --- | --- | --- |

(d)

să conțină norme privind rezilierea acordului de acces de către oricare dintre părți, care:

(i)

prevăd rezilierea ordonată, care nu expune în mod nejustificat alte entități la riscuri suplimentare și include prevederi clare și transparente pentru gestionarea și retragerea ordonată a contractelor și a pozițiilor asumate în cadrul acordului de acces care erau deschise la momentul rezilierii;

| (ii) | asigură că partea în cauză are la dispoziție un timp rezonabil pentru a remedia orice încălcare ce nu conduce la o reziliere imediată; |
| --- | --- |

(ii)

asigură că partea în cauză are la dispoziție un timp rezonabil pentru a remedia orice încălcare ce nu conduce la o reziliere imediată;

| (iii) | permit rezilierea dacă riscurile cresc până la un nivel care ar fi justificat inițial refuzul accesului; |
| --- | --- |

(iii)

permit rezilierea dacă riscurile cresc până la un nivel care ar fi justificat inițial refuzul accesului;

| (e) | să precizeze instrumentele financiare care fac obiectul acordului de acces; |
| --- | --- |

(e)

să precizeze instrumentele financiare care fac obiectul acordului de acces;

| (f) | să precizeze repartizarea costurilor unice și a celor recurente ocazionate de cererea de acces; |
| --- | --- |

(f)

să precizeze repartizarea costurilor unice și a celor recurente ocazionate de cererea de acces;

| (g) | să conțină dispoziții privind cererile și obligațiile care derivă din acordul de acces. |
| --- | --- |

(g)

să conțină dispoziții privind cererile și obligațiile care derivă din acordul de acces.

(2)   Clauzele acordului de acces includ obligația părților la acord de a institui politici, proceduri și sisteme adecvate pentru a asigura următoarele:

| (a) | comunicarea promptă, fiabilă și sigură dintre părți; |
| --- | --- |

(a)

comunicarea promptă, fiabilă și sigură dintre părți;

| (b) | consultarea prealabilă a celeilalte părți în situațiile în care este probabil ca modificări ale operațiunilor unei părți să aibă un impact semnificativ asupra acordului de acces sau asupra riscurilor la care este expusă cealaltă parte; |
| --- | --- |

(b)

consultarea prealabilă a celeilalte părți în situațiile în care este probabil ca modificări ale operațiunilor unei părți să aibă un impact semnificativ asupra acordului de acces sau asupra riscurilor la care este expusă cealaltă parte;

| (c) | transmiterea de notificări prompte celeilalte părți înainte de punerea în aplicare a unei modificări, în cazurile care nu fac obiectul literei (b); |
| --- | --- |

(c)

transmiterea de notificări prompte celeilalte părți înainte de punerea în aplicare a unei modificări, în cazurile care nu fac obiectul literei (b);

| (d) | soluționarea litigiilor; |
| --- | --- |

(d)

soluționarea litigiilor;

| (e) | identificarea, monitorizarea și gestionarea riscurilor potențiale care derivă din acordul de acces; |
| --- | --- |

(e)

identificarea, monitorizarea și gestionarea riscurilor potențiale care derivă din acordul de acces;

| (f) | primirea de către locul de tranzacționare a tuturor informațiilor necesare pentru ca acesta să își îndeplinească obligațiile de monitorizare a totalului pozițiilor deschise; |
| --- | --- |

(f)

primirea de către locul de tranzacționare a tuturor informațiilor necesare pentru ca acesta să își îndeplinească obligațiile de monitorizare a totalului pozițiilor deschise;

| (g) | acceptarea de către CPC a decontării cu livrare fizică a mărfurilor. |
| --- | --- |

(g)

acceptarea de către CPC a decontării cu livrare fizică a mărfurilor.

(3)   Părțile relevante la acordul de acces asigură următoarele:

| (a) | menținerea unor standarde adecvate de gestionare a riscurilor la acordarea accesului; |
| --- | --- |

(a)

menținerea unor standarde adecvate de gestionare a riscurilor la acordarea accesului;

| (b) | actualizarea informațiilor furnizate în cererea de acces, inclusiv a informațiilor privind modificările semnificative, pe toată durata acordului de acces; |
| --- | --- |

(b)

actualizarea informațiilor furnizate în cererea de acces, inclusiv a informațiilor privind modificările semnificative, pe toată durata acordului de acces;

| (c) | utilizarea informațiilor care nu sunt publice și a celor sensibile din punct de vedere comercial, inclusiv a informațiilor furnizate în faza de dezvoltare a unui instrument financiar, numai în scopul precis pentru care au fost transmise și numai pentru atingerea obiectivului precis convenit de părți. |
| --- | --- |

(c)

utilizarea informațiilor care nu sunt publice și a celor sensibile din punct de vedere comercial, inclusiv a informațiilor furnizate în faza de dezvoltare a unui instrument financiar, numai în scopul precis pentru care au fost transmise și numai pentru atingerea obiectivului precis convenit de părți.

Articolul 10

Taxe de compensare nediscriminatorii și transparente percepute de CPC

(1)   O CPC percepe taxe pentru tranzacțiile de compensare executate într-un loc de tranzacționare căruia i-a acordat accesul numai pe baza unor criterii obiective, aplicabile tuturor membrilor compensatori și, dacă este cazul, tuturor clienților. În acest sens, o CPC supune toți membrii compensatori și, dacă este cazul, toți clienții aceluiași barem de taxe și reduceri, iar taxele pe care le percepe nu depind de locul de tranzacționare în care are loc tranzacția.

(2)   O CPC percepe taxe legate de acces de la un loc de tranzacționare numai pe baza unor criterii obiective. În acest sens, tuturor locurilor de tranzacționare care accesează CPC în legătură cu instrumente financiare identice sau similare li se aplică aceleași taxe și reduceri, cu excepția cazului în care un barem de taxe diferit poate fi justificat în mod obiectiv.

(3)   În conformitate cu articolul 38 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, o CPC se asigură că baremurile de taxe prevăzute la alineatele (1) și (2) din prezentul articol sunt ușor accesibile, identificate în mod adecvat pentru fiecare serviciu prestat și suficient de detaliate încât să se asigure predictibilitatea taxelor percepute.

(4)   Alineatele (1)-(3) se aplică taxelor aferente costurilor unice și celor recurente.

Articolul 11

Taxe nediscriminatorii și transparente percepute de locurile de tranzacționare

(1)   Un loc de tranzacționare percepe taxe de acces numai pe baza unor criterii obiective. În acest sens, tuturor CPC care accesează locul de tranzacționare în legătură cu instrumente financiare identice sau similare li se aplică același barem de taxe și reduceri, cu excepția cazului în care un barem de taxe diferit poate fi justificat în mod obiectiv.

(2)   Un loc de tranzacționare se asigură că baremul de taxe menționat la alineatul (1) este ușor accesibil, că taxele sunt identificate în mod adecvat pentru fiecare serviciu prestat și că acestea sunt suficient de detaliate încât să se asigure predictibilitatea taxelor percepute.

(3)   Alineatele (1) și (2) se aplică tuturor taxelor având legătură cu accesul, inclusiv celor aferente costurilor unice și celor recurente.

CAPITOLUL III

CONDIȚIILE PENTRU TRATAMENTUL NEDISCRIMINATORIU AL CONTRACTELOR

Articolul 12

Cerințe în materie de garanții reale și de stabilire a marjelor pentru contractele echivalente din punct de vedere economic

(1)   CPC determină dacă contractele tranzacționate în locul de tranzacționare căruia i-a acordat accesul sunt echivalente din punct de vedere economic cu contracte având caracteristici de risc similare deja compensate de CPC.

(2)   În sensul prezentului articol, o CPC consideră că toate contractele tranzacționate în locul de tranzacționare căruia i-a acordat accesul care fac parte dintr-o clasă de instrumente financiare inclusă în autorizația CPC menționată la articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 sau în extinderile ulterioare ale autorizației prevăzute la articolul 15 din regulamentul menționat sunt echivalente din punct de vedere economic cu contractele din această clasă de instrumente financiare care sunt deja compensate de CPC.

(3)   O CPC poate considera ca nefiind echivalent din punct de vedere economic un contract tranzacționat în locul de tranzacționare căruia i-a acordat accesul care prezintă un profil de risc diferit în mod semnificativ ori diferențe semnificative față de contractele deja compensate de CPC care aparțin respectivei clase de instrumente financiare, dacă CPC a obținut o extindere a autorizației în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 în privința respectivului contract și a cererii de acces a acelui loc de tranzacționare.

(4)   O CPC aplică contractelor echivalente din punct de vedere economic menționate la alineatul (1) aceleași metodologii în materie de stabilire a marjelor și de garanții reale, indiferent de locul în care sunt tranzacționate acestea. O CPC va condiționa compensarea unui contract echivalent din punct de vedere economic menționat la alineatul (1) de adoptarea unor modificări ale modelelor și parametrilor de risc ai CPC numai dacă acest lucru este necesar pentru diminuarea factorilor de risc aferenți locului de tranzacționare în cauză sau contractelor tranzacționate în acesta. Astfel de modificări sunt considerate modificări semnificative ale modelelor și ale parametrilor CPC menționați la articolele 28 și 49 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

Articolul 13

Compensarea contractelor echivalente din punct de vedere economic

(1)   O CPC aplică contractelor echivalente din punct de vedere economic menționate la articolul 12 alineatul (1) din prezentul regulament aceleași proceduri de compensare indiferent de locul în care sunt tranzacționate acestea, cu condiția ca procedura de compensare aplicată să fie valabilă și executabilă în conformitate cu Directiva 98/26/CE și cu dreptul insolvenței aplicabil.

(2)   O CPC care consideră că riscul juridic sau riscul aferent bazei referitor la o procedură de compensare pe care o aplică unui contract echivalent din punct de vedere economic nu este suficient de diminuat va condiționa compensarea unui astfel de contract de adoptarea unor modificări ale procedurii de compensare respective prin care să fie exclusă compensarea acestor contracte. Astfel de modificări sunt considerate modificări semnificative ale modelelor de risc și ale parametrilor CPC menționați la articolele 28 și 49 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

(3)   În sensul alineatului (2), „risc aferent bazei” înseamnă riscul care derivă din mișcări imperfect corelate a două sau mai multe active ori contracte compensate de CPC.

Articolul 14

Încrucișarea marjelor între contracte corelate compensate de aceeași CPC

Dacă o CPC calculează marjele în ceea ce privește încrucișarea marjelor între contracte corelate compensate de aceeași CPC (stabilirea marjelor pentru un portofoliu) în conformitate cu articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și articolul 27 din Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 al Comisiei (6), CPC își aplică abordarea în materie de stabilire a marjelor pentru un portofoliu tuturor contractelor relevante corelate, indiferent de locul în care sunt tranzacționate acestea. Contractele care prezintă corelații semnificative și fiabile sau un parametru statistic de dependență echivalent beneficiază de aceleași compensări sau reduceri.

6

CAPITOLUL IV

REGIMUL DE TRANZIȚIE ȘI DISPOZIȚII FINALE

Articolul 15

Procedura pentru notificările transmise de CPC autorității sale competente

Pentru a solicita permisiunea de a se prevala de regimul de tranziție menționat la articolul 35 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, o CPC transmite autorității sale competente o notificare scrisă, utilizând formularul 1 din anexa la prezentul regulament.

Articolul 16

Procedura pentru notificările transmise de autoritatea competentă către ESMA și colegiul CPC

Autoritățile competente relevante notifică în scris ESMA și colegiului CPC orice decizie de a aproba un regim de tranziție în conformitate cu articolul 35 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, fără întârzieri nejustificate și în termen de cel mult o lună de la adoptarea deciziei, utilizând formularul 2 din anexa la prezentul regulament.

Articolul 17

Procedura pentru notificările transmise de locul de tranzacționare autorității sale competente în ceea ce privește perioada de tranziție inițială

Dacă un loc de tranzacționare nu dorește să aibă obligații în temeiul articolului 36 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, acesta transmite o notificare scrisă autorității sale competente și ESMA, utilizând formularele 3.1 și 3.2 din anexa la prezentul regulament.

Articolul 18

Procedura pentru notificările transmise de locul de tranzacționare autorității sale competente în ceea ce privește o extindere a perioadei de tranziție

Dacă un loc de tranzacționare dorește să continue a nu avea, timp de treizeci de luni suplimentare, obligații în temeiul articolului 36 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, acesta transmite o notificare scrisă autorității sale competente și ESMA, utilizând formularele 4.1 și 4.2 din anexa la prezentul regulament.

Articolul 19

Precizări suplimentare privind calculul valorii noționale

(1)   În conformitate cu articolul 36 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, un loc de tranzacționare care nu dorește să aibă obligații în temeiul articolului 36 din regulamentul menționat timp de treizeci de luni de la data aplicării acestuia include în calculul valorii sale noționale anuale toate tranzacțiile cu instrumente financiare derivate tranzacționate la bursă încheiate în anul calendaristic anterior aplicării normelor regulamentului menționat.

(2)   În scopul calculării valorii sale noționale anuale în conformitate cu articolul 36 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 pentru anul anterior intrării în vigoare, un loc de tranzacționare utilizează valorile efective pentru perioadele în care acestea sunt disponibile.

Dacă, pentru anul anterior anului de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014, un loc de tranzacționare are date disponibile pentru mai puțin de 12 luni, acesta va determina o valoare estimativă pentru anul respectiv, utilizând următoarele trei surse:

| (a) | date efective pentru cea mai lungă perioadă posibilă care începe la data de 1 ianuarie a anului anterior intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014, care să includă cel puțin primele opt luni; |
| --- | --- |

(a)

date efective pentru cea mai lungă perioadă posibilă care începe la data de 1 ianuarie a anului anterior intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014, care să includă cel puțin primele opt luni;

| (b) | date efective pentru perioada echivalentă din anul anterior celui prevăzut la litera (a) din prezentul alineat; |
| --- | --- |

(b)

date efective pentru perioada echivalentă din anul anterior celui prevăzut la litera (a) din prezentul alineat;

| (c) | date efective pentru întregul an anterior celui prevăzut la litera (a) din prezentul alineat. |
| --- | --- |

(c)

date efective pentru întregul an anterior celui prevăzut la litera (a) din prezentul alineat.

Valoarea noțională estimată anuală se calculează înmulțind datele prevăzute la al doilea paragraf litera (a) cu datele prevăzute la al doilea paragraf litera (c) și împărțind rezultatul la datele prevăzute la al doilea paragraf litera (b).

(3)   Dacă un loc de tranzacționare dorește să continue a nu avea, timp de treizeci de luni suplimentare ulterioare primei perioade de 30 de luni sau oricărei alte perioade de 30 de luni, obligații în temeiul articolului 36 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, acesta include în calculul valorii sale noționale anuale efectuat în conformitate cu articolul 36 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 toate tranzacțiile cu instrumente financiare derivate tranzacționate la bursă încheiate în conformitate cu dispozițiile acestuia în primele 24 de luni din perioada anterioară de treizeci de luni.

(4)   Dacă există abordări alternative acceptabile de calculare a valorii noționale anuale pentru anumite tipuri de instrumente, dar între rezultatele acestor metode de calcul există diferențe notabile, se utilizează calculul prin care se obține valoarea cea mai mare. În particular, pentru instrumentele financiare derivate, cum ar fi contractele futures sau opțiunile, inclusiv toate tipurile de instrumente financiare derivate pe mărfuri desemnate în unități de măsură, valoarea noțională anuală este valoarea integrală a activelor-suport ale instrumentului financiar derivat, la prețul relevant din momentul în care este încheiată tranzacția.

Articolul 20

Metoda pentru aprobarea și verificarea de către ESMA

(1)   În scopul verificărilor efectuate în conformitate cu articolul 36 alineatul (6) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, locul de tranzacționare transmite ESMA, la cerere, toate elementele și datele pe care se bazează calculul.

(2)   Atunci când verifică valorile noționale anuale transmise, ESMA ține cont și de datele relevante posttranzacționare și de statisticile anuale.

(3)   ESMA aprobă sau respinge neparticiparea în termen de trei luni de la primirea tuturor informațiilor relevante pentru notificare, în conformitate cu articolele 16 și 17, precum și a informațiilor prevăzute la articolul 19.

Articolul 21

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Cu toate acestea, articolele 15, 16, 17, 19 și 20 se aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

3

(4)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

4

(5)  Directiva 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 1998 privind caracterul definitiv al decontării în sistemele de plăți și de decontare a titlurilor de valoare (JO L 166, 11.6.1998, p. 45).

5

(6)  Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 privind completarea Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare privind cerințele pentru contrapărțile centrale (JO L 52, 23.2.2013, p. 41).

6

---

ANEXĂ

Formularul 1

Notificarea menționată la articolul 15

| Denumirea CPC | Date de contact relevante | Denumirea (denumirile) locului (locurilor) de tranzacționare între care există legături strânse | Jurisdicția (jurisdicțiile) locului (locurilor) de tranzacționare între care există legături strânse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1.
  2.
  3.
  ... | 1.
  2.
  3.
  ... |

Denumirea CPC

Date de contact relevante

Denumirea (denumirile) locului (locurilor) de tranzacționare între care există legături strânse

Jurisdicția (jurisdicțiile) locului (locurilor) de tranzacționare între care există legături strânse

1.

2.

3.

...

1.

2.

3.

...

Formularul 2

Notificarea menționată la articolul 16

| Denumirea CPC | Date de contact relevante | Data deciziei de aprobare | Datele de început și de sfârșit ale perioadei de tranziție | Denumirea (denumirile) locului (locurilor) de tranzacționare între care există legături strânse | Jurisdicția (jurisdicțiile) locului (locurilor) de tranzacționare între care există legături strânse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Început:
  Sfârșit: | 1.
  2.
  3.
  ... | 1.
  2.
  3.
  ... |

Denumirea CPC

Date de contact relevante

Data deciziei de aprobare

Datele de început și de sfârșit ale perioadei de tranziție

Denumirea (denumirile) locului (locurilor) de tranzacționare între care există legături strânse

Jurisdicția (jurisdicțiile) locului (locurilor) de tranzacționare între care există legături strânse

Început:

Sfârșit:

1.

2.

3.

...

1.

2.

3.

...

Formularul 3.1

Notificarea generală menționată la articolul 17

| Denumirea locului de tranzacționare | Date de contact relevante | Denumirea sau denumirile și jurisdicția sau jurisdicțiile locurilor de tranzacționare din același grup cu sediul în Uniune | Denumirea sau denumirile și jurisdicția sau jurisdicțiile CPC între care există legături strânse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1.
  2.
  3.
  ... | 1.
  2.
  3
  ... |

Denumirea locului de tranzacționare

Date de contact relevante

Denumirea sau denumirile și jurisdicția sau jurisdicțiile locurilor de tranzacționare din același grup cu sediul în Uniune

Denumirea sau denumirile și jurisdicția sau jurisdicțiile CPC între care există legături strânse

1.

2.

3.

...

1.

2.

3

...

Formularul 3.2

Notificarea valorii noționale menționată la articolul 17

| Locul de tranzacționare: | Valoarea noțională tranzacționată în 2016 |
| --- | --- |
| Clasa de active X: | |
| Clasa de active Y: | |
| Clasa de active Z:
  ... | |

Locul de tranzacționare:

Valoarea noțională tranzacționată în 2016

Clasa de active X:

Clasa de active Y:

Clasa de active Z:

...

Formularul 4.1

Notificarea generală menționată la articolul 18

| Denumirea locului de tranzacționare | Date de contact relevante | Denumirea sau denumirile și jurisdicția sau jurisdicțiile locurilor de tranzacționare din același grup cu sediul în Uniune | Denumirea sau denumirile și jurisdicția sau jurisdicțiile CPC între care există legături strânse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1.
  2.
  3.
  ... | 1.
  2.
  3.
  ... |

Denumirea locului de tranzacționare

Date de contact relevante

Denumirea sau denumirile și jurisdicția sau jurisdicțiile locurilor de tranzacționare din același grup cu sediul în Uniune

Denumirea sau denumirile și jurisdicția sau jurisdicțiile CPC între care există legături strânse

1.

2.

3.

...

1.

2.

3.

...

Formularul 4.2

Notificarea valorii noționale menționată la articolul 18

| Denumirea locului de tranzacționare: | Valoarea noțională pentru ultimele 12 luni
  ... | Valoarea noțională pentru ultimele 12 luni
  ... |
| --- | --- | --- |
| Clasa de active X: | | |
| Clasa de active Y: | | |
| Clasa de active Z:
  ... | | |

Denumirea locului de tranzacționare:

Valoarea noțională pentru ultimele 12 luni

...

Valoarea noțională pentru ultimele 12 luni

...

Clasa de active X:

Clasa de active Y:

Clasa de active Z:

...

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/224 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/224

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/582 AL COMISIEI

din 29 iunie 2016

de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care prevăd obligația de compensare a instrumentelor financiare derivate tranzacționate pe piețele reglementate și termenele pentru acceptarea compensării

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 29 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Pentru a gestiona riscurile operaționale și alte riscuri aferente tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate care sunt transmise și acceptate la compensare și pentru a oferi certitudine contrapărților în cel mai scurt timp posibil, este necesar să se determine dacă o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate va fi acceptată la compensare de către o CPC în fază timpurie și, în măsura posibilului, înainte de efectuarea tranzacției, și să se determine consecințele faptului ca CPC să nu accepte la compensare tranzacția cu instrumente financiare derivate pe care a primit-o. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a gestiona riscurile operaționale și alte riscuri aferente tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate care sunt transmise și acceptate la compensare și pentru a oferi certitudine contrapărților în cel mai scurt timp posibil, este necesar să se determine dacă o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate va fi acceptată la compensare de către o CPC în fază timpurie și, în măsura posibilului, înainte de efectuarea tranzacției, și să se determine consecințele faptului ca CPC să nu accepte la compensare tranzacția cu instrumente financiare derivate pe care a primit-o.

| (2) | Pentru a aplica soluțiile tehnice scalabile care să asigure faptul că tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate pot fi transmise și acceptate la compensare cât mai rapid posibil din punct de vedere tehnologic, informațiile necesare locurilor de tranzacționare și CPC pentru îndeplinirea atribuțiilor care le revin ar trebui să fie predeterminate și clar stabilite în documentația locurilor de tranzacționare și a CPC. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a aplica soluțiile tehnice scalabile care să asigure faptul că tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate pot fi transmise și acceptate la compensare cât mai rapid posibil din punct de vedere tehnologic, informațiile necesare locurilor de tranzacționare și CPC pentru îndeplinirea atribuțiilor care le revin ar trebui să fie predeterminate și clar stabilite în documentația locurilor de tranzacționare și a CPC.

| (3) | Pentru a stabili în mod adecvat prețul în cadrul tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate, contrapărțile țin seama de faptul că tranzacțiile compensate central sunt supuse unui regim de constituire de garanții reale diferit de tranzacțiile care nu sunt compensate central, indiferent dacă tranzacția este compensată deoarece există un mandat în acest sens sau deoarece părțile relevante au încheiat un acord în acest sens. Prin urmare, contrapărțile ar trebui să beneficieze de același proces și de aceleași cerințe pentru tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate atât în urma unui mandat, cât și a unui acord pentru a se asigura că tranzacțiile respective sunt transmise și acceptate la compensare cât mai rapid posibil din punct de vedere tehnologic. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a stabili în mod adecvat prețul în cadrul tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate, contrapărțile țin seama de faptul că tranzacțiile compensate central sunt supuse unui regim de constituire de garanții reale diferit de tranzacțiile care nu sunt compensate central, indiferent dacă tranzacția este compensată deoarece există un mandat în acest sens sau deoarece părțile relevante au încheiat un acord în acest sens. Prin urmare, contrapărțile ar trebui să beneficieze de același proces și de aceleași cerințe pentru tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate atât în urma unui mandat, cât și a unui acord pentru a se asigura că tranzacțiile respective sunt transmise și acceptate la compensare cât mai rapid posibil din punct de vedere tehnologic.

| (4) | În cazul în care tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate sunt efectuate într-un loc de tranzacționare, pentru a se identifica înainte de efectuarea tranzacției dacă aceasta va fi compensată de o CPC, locul de tranzacționare și CPC ar trebui să stabilească proceduri prin care să se asigure compensarea automată a tranzacției. În caz contrar, locul de tranzacționare ar trebui să le ofere membrilor compensatori ai CPC posibilitatea de a verifica limitele stabilite pentru ordinele clienților. |
| --- | --- |

(4)

În cazul în care tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate sunt efectuate într-un loc de tranzacționare, pentru a se identifica înainte de efectuarea tranzacției dacă aceasta va fi compensată de o CPC, locul de tranzacționare și CPC ar trebui să stabilească proceduri prin care să se asigure compensarea automată a tranzacției. În caz contrar, locul de tranzacționare ar trebui să le ofere membrilor compensatori ai CPC posibilitatea de a verifica limitele stabilite pentru ordinele clienților.

| (5) | Termenul acordat unui loc de tranzacționare pentru a procesa o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate ar trebui să fie mai scurt pentru tranzacțiile efectuate electronic decât pentru cele care nu sunt efectuate electronic, întrucât, în primul caz, nivelul procesării automatizate ar trebui să fie mai ridicat. |
| --- | --- |

(5)

Termenul acordat unui loc de tranzacționare pentru a procesa o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate ar trebui să fie mai scurt pentru tranzacțiile efectuate electronic decât pentru cele care nu sunt efectuate electronic, întrucât, în primul caz, nivelul procesării automatizate ar trebui să fie mai ridicat.

| (6) | Locul de tranzacționare ar trebui să transmită către CPC informațiile referitoare la tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate, în formatul electronic prestabilit, atât pentru tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate, efectuate electronic, cât și pentru cele care nu sunt efectuate electronic. Prin urmare, termenul acordat CPC pentru a decide dacă o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate poate fi acceptată pentru compensare ar trebui să fie același atât pentru tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate efectuate electronic, cât și pentru cele care nu sunt efectuate electronic. |
| --- | --- |

(6)

Locul de tranzacționare ar trebui să transmită către CPC informațiile referitoare la tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate, în formatul electronic prestabilit, atât pentru tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate, efectuate electronic, cât și pentru cele care nu sunt efectuate electronic. Prin urmare, termenul acordat CPC pentru a decide dacă o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate poate fi acceptată pentru compensare ar trebui să fie același atât pentru tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate efectuate electronic, cât și pentru cele care nu sunt efectuate electronic.

| (7) | Procesarea tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate, efectuate pe bază bilaterală este, de obicei, mai puțin automatizată decât procesarea tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate, efectuate într-un loc de tranzacționare. Prin urmare, termenul acordat contrapărților pentru a transmite către CPC o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, efectuată pe bază bilaterală, ar trebui să fie mai lung decât cel pentru o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, efectuată într-un loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

(7)

Procesarea tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate, efectuate pe bază bilaterală este, de obicei, mai puțin automatizată decât procesarea tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate, efectuate într-un loc de tranzacționare. Prin urmare, termenul acordat contrapărților pentru a transmite către CPC o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, efectuată pe bază bilaterală, ar trebui să fie mai lung decât cel pentru o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, efectuată într-un loc de tranzacționare.

| (8) | Pentru a gestiona riscul de credit aferent tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate, efectuate pe bază bilaterală, CPC ar trebui să le permită membrilor compensatori să verifice detaliile tranzacțiilor clienților și să decidă dacă acceptă tranzacția sau nu. Procesul desfășurat între CPC și membrii compensatori ar trebui să necesite un termen limitat, întrucât, de obicei, este automatizat. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a gestiona riscul de credit aferent tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate, efectuate pe bază bilaterală, CPC ar trebui să le permită membrilor compensatori să verifice detaliile tranzacțiilor clienților și să decidă dacă acceptă tranzacția sau nu. Procesul desfășurat între CPC și membrii compensatori ar trebui să necesite un termen limitat, întrucât, de obicei, este automatizat.

| (9) | CPC și membrii compensatori gestionează riscul de credit asociat concentrării expunerilor curente rezultate din compensarea instrumentelor financiare derivate compensate. În mod obișnuit, aceasta include stabilirea de limite de către CPC sau de către membrul compensator pentru fiecare contraparte în vederea minimizării riscului de expunere asociat, care poate determina noi solicitări de compensare a unor tranzacții cu instrumente financiare derivate compensate, respinse de un membru compensator sau de CPC. Prin urmare, asigurarea faptului că tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate sunt transmise la compensare cât mai rapid posibil din punct de vedere tehnologic nu înseamnă că toate tranzacțiile de acest fel vor fi acceptate la compensare, în toate circumstanțele. În cazul în care tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate nu sunt acceptate la compensare, contrapărțile ar trebui să stabilească o modalitate clară privind tratarea acestor tranzacții, pentru a acoperi riscurile aferente acestora. |
| --- | --- |

(9)

CPC și membrii compensatori gestionează riscul de credit asociat concentrării expunerilor curente rezultate din compensarea instrumentelor financiare derivate compensate. În mod obișnuit, aceasta include stabilirea de limite de către CPC sau de către membrul compensator pentru fiecare contraparte în vederea minimizării riscului de expunere asociat, care poate determina noi solicitări de compensare a unor tranzacții cu instrumente financiare derivate compensate, respinse de un membru compensator sau de CPC. Prin urmare, asigurarea faptului că tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate sunt transmise la compensare cât mai rapid posibil din punct de vedere tehnologic nu înseamnă că toate tranzacțiile de acest fel vor fi acceptate la compensare, în toate circumstanțele. În cazul în care tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate nu sunt acceptate la compensare, contrapărțile ar trebui să stabilească o modalitate clară privind tratarea acestor tranzacții, pentru a acoperi riscurile aferente acestora.

| (10) | Având în vedere că procesarea tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate efectuate electronic într-un loc de tranzacționare și transmise CPC la compensare necesită un termen limitat, este foarte limitată și perioada dintre introducerea ordinului și momentul respingerii, în care acționează piața și în care se modifică valoarea tranzacției cu instrumente financiare derivate compensate, inclusiv riscul aferent. Întrucât potențialele pierderi, înregistrate de contrapărțile ale căror tranzacții nu sunt acceptate la compensare de către CPC, sunt neglijabile și pentru a se asigura contrapărților certitudine, tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate efectuate electronic într-un loc de tranzacționare și respinse de la compensare de către CPC ar trebui să fie invalidate. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere că procesarea tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate efectuate electronic într-un loc de tranzacționare și transmise CPC la compensare necesită un termen limitat, este foarte limitată și perioada dintre introducerea ordinului și momentul respingerii, în care acționează piața și în care se modifică valoarea tranzacției cu instrumente financiare derivate compensate, inclusiv riscul aferent. Întrucât potențialele pierderi, înregistrate de contrapărțile ale căror tranzacții nu sunt acceptate la compensare de către CPC, sunt neglijabile și pentru a se asigura contrapărților certitudine, tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate efectuate electronic într-un loc de tranzacționare și respinse de la compensare de către CPC ar trebui să fie invalidate.

| (11) | Având în vedere că procesarea tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate, altele decât cele efectuate electronic într-un loc de tranzacționare, necesită, de obicei, un termen mai lung, această perioadă poate fi suficient de lungă pentru a permite pieței să acționeze și pentru ca valoarea tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate, inclusiv riscul aferent, să se modifice semnificativ. Prin urmare, invalidarea tranzacției ar putea să nu reprezinte tratamentul adecvat pentru toate tranzacțiile respinse de CPC. Pentru a oferi certitudine în ceea ce privește tratamentul tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate, altele decât cele efectuate electronic într-un loc de tranzacționare, și respinse de către CPC de la compensare, procedurile locului de tranzacționare și acordurile contractuale dintre contrapărți, dacă este cazul, ar trebui să prevadă un tratament clar al tranzacțiilor respective. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere că procesarea tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate, altele decât cele efectuate electronic într-un loc de tranzacționare, necesită, de obicei, un termen mai lung, această perioadă poate fi suficient de lungă pentru a permite pieței să acționeze și pentru ca valoarea tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate, inclusiv riscul aferent, să se modifice semnificativ. Prin urmare, invalidarea tranzacției ar putea să nu reprezinte tratamentul adecvat pentru toate tranzacțiile respinse de CPC. Pentru a oferi certitudine în ceea ce privește tratamentul tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate, altele decât cele efectuate electronic într-un loc de tranzacționare, și respinse de către CPC de la compensare, procedurile locului de tranzacționare și acordurile contractuale dintre contrapărți, dacă este cazul, ar trebui să prevadă un tratament clar al tranzacțiilor respective.

| (12) | În cazul în care tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate nu sunt acceptate la compensare din alte motive decât riscul de credit, cum ar fi probleme tehnice sau operaționale generate de transmiterea de informații inexacte sau incomplete, contrapărțile pot dori totuși să compenseze tranzacțiile respective. În cazul în care contrapărțile sunt de acord să se retransmită tranzacția, cu condiția ca acest lucru să se realizeze într-un termen relativ scurt de la prima transmitere și ca retransmiterea să permită analizarea și stabilirea motivelor respingerii de la compensare, se poate accepta o a doua transmitere sub forma unei noi tranzacții cu instrumente financiare derivate compensate cu aceleași caracteristici economice, întrucât acest lucru asigură un management adecvat al riscului operațional sau al altor riscuri, cu excepția riscului de credit. |
| --- | --- |

(12)

În cazul în care tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate nu sunt acceptate la compensare din alte motive decât riscul de credit, cum ar fi probleme tehnice sau operaționale generate de transmiterea de informații inexacte sau incomplete, contrapărțile pot dori totuși să compenseze tranzacțiile respective. În cazul în care contrapărțile sunt de acord să se retransmită tranzacția, cu condiția ca acest lucru să se realizeze într-un termen relativ scurt de la prima transmitere și ca retransmiterea să permită analizarea și stabilirea motivelor respingerii de la compensare, se poate accepta o a doua transmitere sub forma unei noi tranzacții cu instrumente financiare derivate compensate cu aceleași caracteristici economice, întrucât acest lucru asigură un management adecvat al riscului operațional sau al altor riscuri, cu excepția riscului de credit.

| (13) | Din motive de convergență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(13)

Din motive de convergență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată.

| (14) | Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(14)

Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (15) | ESMA a organizat consultări publice cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat opinia Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(15)

ESMA a organizat consultări publice cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat opinia Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Acorduri privind facilitarea transmiterii informațiilor

(1)   Locul de tranzacționare detaliază în procedurile adoptate, informațiile de care are nevoie de la contrapărțile unei tranzacții cu instrumente financiare derivate compensate, pentru a transmite tranzacția respectivă către CPC în vederea compensării, inclusiv formatul în care acestea sunt furnizate.

(2)   CPC detaliază în procedurile adoptate informațiile de care are nevoie de la contrapărțile unei tranzacții cu instrumente financiare derivate compensate și de la locurile de tranzacționare pentru a compensa tranzacția respectivă, inclusiv formatul în care acestea sunt furnizate.

Articolul 2

Verificările pre-tranzacționare ale tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate efectuate într-un loc de tranzacționare

(1)   Locurile de tranzacționare și membrii compensatori consideră că ordinele privind tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate efectuate într-un loc de tranzacționare fac obiectul cerințelor prevăzute la alineatele (2), (3) și (4), cu excepția cazului în care sunt îndeplinite toate condițiile prevăzute la literele (a), (b) și (c) din prezentul alineat:

| (a) | procedurile locului de tranzacționare prevăd ca fiecare membru sau participant al locului de tranzacționare, care nu este un membru compensator al CPC prin care se compensează o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, să aibă un acord contractual cu un membru compensator al CPC, conform căruia membrul compensator devine automat contraparte a tranzacției cu instrumente financiare derivate compensate; |
| --- | --- |

(a)

procedurile locului de tranzacționare prevăd ca fiecare membru sau participant al locului de tranzacționare, care nu este un membru compensator al CPC prin care se compensează o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, să aibă un acord contractual cu un membru compensator al CPC, conform căruia membrul compensator devine automat contraparte a tranzacției cu instrumente financiare derivate compensate;

| (b) | procedurile CPC prevăd ca o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, efectuată într-un loc de tranzacționare, să fie compensată automat și imediat, iar membrul compensator menționat la litera (a) să devină contraparte a CPC; |
| --- | --- |

(b)

procedurile CPC prevăd ca o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, efectuată într-un loc de tranzacționare, să fie compensată automat și imediat, iar membrul compensator menționat la litera (a) să devină contraparte a CPC;

| (c) | procedurile locului de tranzacționare prevăd ca membrul sau participantul locului de tranzacționare sau clientul acestuia să devină contraparte în tranzacția cu instrumente financiare derivate compensate, după ce tranzacția respectivă este compensată, în temeiul acordurilor de compensare directă sau indirectă, încheiate cu membrul compensator. |
| --- | --- |

(c)

procedurile locului de tranzacționare prevăd ca membrul sau participantul locului de tranzacționare sau clientul acestuia să devină contraparte în tranzacția cu instrumente financiare derivate compensate, după ce tranzacția respectivă este compensată, în temeiul acordurilor de compensare directă sau indirectă, încheiate cu membrul compensator.

(2)   Locul de tranzacționare asigură mijloacele prin care să se realizeze, pentru fiecare ordin în parte și de către fiecare membru compensator, verificarea pre-tranzacționare a limitelor stabilite și menținute de membrul compensator pentru client în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2017/589 al Comisiei (3).

(3)   Înainte de executarea unui ordin, locul de tranzacționare se asigură că ordinul clientului se încadrează în limitele aplicabile clientului respectiv, în conformitate cu alineatul (2):

| (a) | în termen de 60 de secunde de la primire, în cazul în care ordinul este introdus electronic; |
| --- | --- |

(a)

în termen de 60 de secunde de la primire, în cazul în care ordinul este introdus electronic;

| (b) | în termen de 10 minute de la primire, în cazul în care ordinul nu este introdus electronic. |
| --- | --- |

(b)

în termen de 10 minute de la primire, în cazul în care ordinul nu este introdus electronic.

(4)   În cazul în care ordinul nu se încadrează în limitele aplicabile clientului în conformitate cu alineatul (2), locul de tranzacționare informează clientul și membrul compensator că ordinul nu poate fi executat în conformitate cu următoarele termene:

| (a) | în cazul în care ordinul este introdus electronic, în timp real; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care ordinul este introdus electronic, în timp real;

| (b) | în cazul în care ordinul nu este introdus electronic, în cinci minute din momentul în care ordinul a fost verificat în raport cu limitele aplicabile. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care ordinul nu este introdus electronic, în cinci minute din momentul în care ordinul a fost verificat în raport cu limitele aplicabile.

Articolul 3

Termenele pentru transmiterea informațiilor privind tranzacțiile cu instrumente financiare derivate efectuate într-un loc de tranzacționare

(1)   Locul de tranzacționare, CPC și membrul compensator respectă cerințele prevăzute la alineatele (2)-(5) din prezentul articol, cu excepția cazului în care sunt îndeplinite toate condițiile menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a), (b) și (c).

(2)   Pentru tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate efectuate electronic într-un loc de tranzacționare, acesta transmite către CPC informații referitoare la fiecare tranzacție în termen de 10 secunde de la efectuarea tranzacției.

(3)   Pentru tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate care nu sunt efectuate electronic într-un loc de tranzacționare, acesta transmite către CPC informații referitoare la fiecare tranzacție în termen de 10 minute de la efectuarea tranzacției.

(4)   CPC acceptă sau nu, în vederea compensării, o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate efectuată într-un loc de tranzacționare în termen de 10 secunde de la primirea informațiilor din partea locului de tranzacționare și informează în timp real membrul compensator și locul de tranzacționare cu privire la decizia de respingere.

(5)   Membrul compensator și locul de tranzacționare informează contrapartea care efectuează tranzacția cu instrumente financiare derivate compensate într-un loc de tranzacționare cu privire la decizia de respingere imediat ce primește informația de la CPC.

Articolul 4

Termenele pentru transmiterea informațiilor privind tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate efectuate pe bază bilaterală

(1)   Pentru tranzacțiile cu instrumente financiare derivate compensate efectuate de contrapărți pe bază bilaterală, membrul compensator:

| (a) | obține de la client informații justificative privind termenul de efectuare a tranzacției transmise pentru compensare; |
| --- | --- |

(a)

obține de la client informații justificative privind termenul de efectuare a tranzacției transmise pentru compensare;

| (b) | se asigură că contrapărțile transmit către CPC informațiile menționate la articolul 1 alineatul (2), în termen de 30 de minute de la efectuarea tranzacției. |
| --- | --- |

(b)

se asigură că contrapărțile transmit către CPC informațiile menționate la articolul 1 alineatul (2), în termen de 30 de minute de la efectuarea tranzacției.

(2)   CPC transmite membrului compensator informațiile referitoare la tranzacție, menționate la alineatul (1) litera (b), în termen de 60 de secunde de la primirea acestora de la contrapărți. Membrul compensator decide dacă acceptă tranzacția sau nu, în termen de 60 de secunde de la primirea informațiilor din partea CPC.

(3)   CPC decide dacă acceptă sau nu compensarea unei tranzacții cu instrumente financiare derivate compensate efectuate pe bază bilaterală, în termen de 10 secunde de la primirea deciziei de acceptare sau de respingere de la membrul compensator.

(4)   Cu toate acestea, alineatele (2) și (3) din prezentul articol nu se aplică atunci când sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | procedurile CPC prevăd stabilirea și menținerea, în permanență, de un membru compensator a limitelor pentru client, în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2017/589; |
| --- | --- |

(a)

procedurile CPC prevăd stabilirea și menținerea, în permanență, de un membru compensator a limitelor pentru client, în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2017/589;

| (b) | procedurile CPC prevăd ca aceasta să compenseze o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, aflată în limitele menționate la litera (a) din prezentul alineat, în mod automat în termen de 60 de secunde de la primirea de la contrapărți a informațiilor privind tranzacția respectivă. |
| --- | --- |

(b)

procedurile CPC prevăd ca aceasta să compenseze o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, aflată în limitele menționate la litera (a) din prezentul alineat, în mod automat în termen de 60 de secunde de la primirea de la contrapărți a informațiilor privind tranzacția respectivă.

(5)   CPC care nu acceptă la compensare o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, efectuată pe bază bilaterală informează membrul compensator, în timp real, despre decizia de respingere. Membrul compensator informează contrapartea care efectuează tranzacția despre decizia de respingere imediat ce este informat de către CPC.

Articolul 5

Tratamentul tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate compensate respinse de la compensare

(1)   În cazul în care o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, efectuată electronic într-un loc de tranzacționare nu este acceptată de CPC, locul de tranzacționare invalidează contractul respectiv.

(2)   În cazul în care o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate, alta decât o tranzacție cu instrumente financiare derivate compensate efectuată electronic într-un loc de tranzacționare, nu este acceptată de CPC, tranzacția este tratată ținând seama de:

| (a) | procedurile locului de tranzacționare, în cazul în care contractul este transmis pentru compensare în conformitate cu acestea; |
| --- | --- |

(a)

procedurile locului de tranzacționare, în cazul în care contractul este transmis pentru compensare în conformitate cu acestea;

| (b) | acordul dintre contrapărți, în toate celelalte situații. |
| --- | --- |

(b)

acordul dintre contrapărți, în toate celelalte situații.

(3)   Dacă decizia de respingere este determinată de o problemă tehnică sau operațională, tranzacția cu instrumente derivate compensate poate fi transmisă pentru compensare încă o dată, în termen de o oră de la transmiterea anterioară, sub forma unei noi tranzacții, dar cu aceleași caracteristici economice, cu condiția ca ambele contrapărți să fi fost de acord cu o a doua transmitere. Locul de tranzacționare în care s-a efectuat inițial tranzacția cu instrumente financiare derivate compensate nu respectă cerințele menționate la articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 privind transmiterea pentru compensare a celei de a doua tranzacții cu instrumente financiare derivate compensate.

Articolul 6

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică de la data menționată la articolul 55 al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2017/589 al Comisiei din 19 iulie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează cerințele organizatorice aplicabile firmelor de investiții care efectuează tranzacții algoritmice (a se vedea pagina 417 din prezentul Jurnal Oficial).

3

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/229 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/229

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/583 AL COMISIEI

din 14 iulie 2016

de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare cu privire la standarde tehnice de reglementare privind cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 1 alineatul (8), articolul 9 alineatul (5), articolul 11 alineatul (4), articolul 21 alineatul (5) și articolul 22 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Un grad ridicat de transparență este esențial pentru a se garanta că investitorii sunt informați corespunzător cu privire la nivelul real al tranzacțiilor efective și potențiale cu obligațiuni, produse financiare structurate, certificate de emisii și instrumente financiare derivate, indiferent dacă aceste tranzacții au loc pe piețe reglementate, în sisteme multilaterale de tranzacționare (MTF), sisteme organizate de tranzacționare, operatori independenți sau în afara acestor facilități. Acest grad ridicat de transparență ar trebui, de asemenea, să stabilească condiții de concurență echitabile între locurile de tranzacționare, astfel încât procesul de descoperire a prețurilor pentru anumite instrumente financiare să nu fie afectat de fragmentarea lichidității, iar investitorii să nu fie penalizați. |
| --- | --- |

(1)

Un grad ridicat de transparență este esențial pentru a se garanta că investitorii sunt informați corespunzător cu privire la nivelul real al tranzacțiilor efective și potențiale cu obligațiuni, produse financiare structurate, certificate de emisii și instrumente financiare derivate, indiferent dacă aceste tranzacții au loc pe piețe reglementate, în sisteme multilaterale de tranzacționare (MTF), sisteme organizate de tranzacționare, operatori independenți sau în afara acestor facilități. Acest grad ridicat de transparență ar trebui, de asemenea, să stabilească condiții de concurență echitabile între locurile de tranzacționare, astfel încât procesul de descoperire a prețurilor pentru anumite instrumente financiare să nu fie afectat de fragmentarea lichidității, iar investitorii să nu fie penalizați.

| (2) | În același timp, este esențial să se recunoască faptul că pot exista circumstanțe în care ar trebui să se prevadă derogări de la cerințele privind transparența pre-tranzacționare sau amânări ale obligațiilor de transparență post-tranzacționare pentru a se evita reducerea lichidității, ca o consecință neprevăzută a obligațiilor de a publica tranzacțiile și, astfel, de a face publice pozițiile de risc. Prin urmare, este necesar să se specifice împrejurările exacte în care pot fi acordate derogări de la cerințele de transparență pre-tranzacționare și amânări de la transparența post-tranzacționare. |
| --- | --- |

(2)

În același timp, este esențial să se recunoască faptul că pot exista circumstanțe în care ar trebui să se prevadă derogări de la cerințele privind transparența pre-tranzacționare sau amânări ale obligațiilor de transparență post-tranzacționare pentru a se evita reducerea lichidității, ca o consecință neprevăzută a obligațiilor de a publica tranzacțiile și, astfel, de a face publice pozițiile de risc. Prin urmare, este necesar să se specifice împrejurările exacte în care pot fi acordate derogări de la cerințele de transparență pre-tranzacționare și amânări de la transparența post-tranzacționare.

| (3) | Dispozițiile din prezentul regulament sunt strâns corelate, întrucât acestea abordează precizarea cerințelor de transparență pre-tranzacționare și post-tranzacționare care se aplică tranzacționării altor instrumente financiare decât cele de capitaluri proprii. Pentru a se asigura coerența între aceste dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a sprijini părțile interesate, în special pe cele care trebuie să îndeplinească obligațiile prevăzute, să aibă o imagine de ansamblu, este necesar ca aceste standarde tehnice de reglementare să fie incluse într-un singur regulament. |
| --- | --- |

(3)

Dispozițiile din prezentul regulament sunt strâns corelate, întrucât acestea abordează precizarea cerințelor de transparență pre-tranzacționare și post-tranzacționare care se aplică tranzacționării altor instrumente financiare decât cele de capitaluri proprii. Pentru a se asigura coerența între aceste dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a sprijini părțile interesate, în special pe cele care trebuie să îndeplinească obligațiile prevăzute, să aibă o imagine de ansamblu, este necesar ca aceste standarde tehnice de reglementare să fie incluse într-un singur regulament.

| (4) | Atunci când autoritățile competente acordă derogări de la cerințele privind transparența pre-tranzacționare sau autorizează amânarea obligațiilor privind transparența post-tranzacționară, acestea ar trebui să trateze toate piețele reglementate, sistemele multilaterale de tranzacționare, sistemele organizate de tranzacționare, precum și firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara locurilor de tranzacționare într-un mod echitabil și nediscriminatoriu. |
| --- | --- |

(4)

Atunci când autoritățile competente acordă derogări de la cerințele privind transparența pre-tranzacționare sau autorizează amânarea obligațiilor privind transparența post-tranzacționară, acestea ar trebui să trateze toate piețele reglementate, sistemele multilaterale de tranzacționare, sistemele organizate de tranzacționare, precum și firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara locurilor de tranzacționare într-un mod echitabil și nediscriminatoriu.

| (5) | Este necesar să se clarifice un număr limitat de termeni tehnici. Definițiile tehnice sunt necesare pentru a se asigura aplicarea uniformă în Uniune a dispozițiilor prevăzute în prezentul regulament și, prin urmare, a contribui la stabilirea unui cadru unic de reglementare pentru piețele financiare din Uniune. Aceste definiții sunt utilizate doar în scopul de a stabili obligațiile în materie de transparență pentru alte instrumente financiare decât cele de capitaluri proprii și ar trebui să se limiteze strict la înțelegerea prezentului regulament. |
| --- | --- |

(5)

Este necesar să se clarifice un număr limitat de termeni tehnici. Definițiile tehnice sunt necesare pentru a se asigura aplicarea uniformă în Uniune a dispozițiilor prevăzute în prezentul regulament și, prin urmare, a contribui la stabilirea unui cadru unic de reglementare pentru piețele financiare din Uniune. Aceste definiții sunt utilizate doar în scopul de a stabili obligațiile în materie de transparență pentru alte instrumente financiare decât cele de capitaluri proprii și ar trebui să se limiteze strict la înțelegerea prezentului regulament.

| (6) | Mărfurile tranzacționate la bursă (exchange-traded commodities – ETC) și titlurile de datorie tranzacționate la bursă (exchange-traded notes – ETN) care fac obiectul prezentului regulament ar trebui considerate drept instrumente de datorie, ca urmare a structurii lor juridice. Cu toate acestea, deoarece sunt tranzacționate în mod similar cu fondurile tranzacționate la bursă (ETF), acestea ar trebui să facă obiectul unui regim de transparență ca în cazul ETF. |
| --- | --- |

(6)

Mărfurile tranzacționate la bursă (exchange-traded commodities – ETC) și titlurile de datorie tranzacționate la bursă (exchange-traded notes – ETN) care fac obiectul prezentului regulament ar trebui considerate drept instrumente de datorie, ca urmare a structurii lor juridice. Cu toate acestea, deoarece sunt tranzacționate în mod similar cu fondurile tranzacționate la bursă (ETF), acestea ar trebui să facă obiectul unui regim de transparență ca în cazul ETF.

| (7) | În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014, o serie de instrumente ar trebui să fie considerate eligibile pentru derogarea de la transparența pre-tranzacționare pentru instrumentele pentru care nu există o piață lichidă. Această cerință ar trebui să se aplice, de asemenea, instrumentelor financiare derivate care fac obiectul obligației de compensare și care nu fac obiectul obligației de tranzacționare, precum și obligațiunilor, instrumentelor financiare derivate, produselor financiare structurate și certificatelor de emisii care nu sunt lichide. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014, o serie de instrumente ar trebui să fie considerate eligibile pentru derogarea de la transparența pre-tranzacționare pentru instrumentele pentru care nu există o piață lichidă. Această cerință ar trebui să se aplice, de asemenea, instrumentelor financiare derivate care fac obiectul obligației de compensare și care nu fac obiectul obligației de tranzacționare, precum și obligațiunilor, instrumentelor financiare derivate, produselor financiare structurate și certificatelor de emisii care nu sunt lichide.

| (8) | Un loc de tranzacționare care operează un sistem de tip „cerere de cotație” trebuie să facă publice prețurile ferme de cumpărare și de vânzare sau exprimările executabile ale interesului și amploarea interesului de tranzacționare la aceste prețuri nu mai târziu de momentul în care solicitantul este în măsură să execute o tranzacție în conformitate cu normele sistemului. Scopul este de a se asigura că nu sunt dezavantajați membrii sau participanții care furnizează mai întâi solicitantului cotațiile acestora. |
| --- | --- |

(8)

Un loc de tranzacționare care operează un sistem de tip „cerere de cotație” trebuie să facă publice prețurile ferme de cumpărare și de vânzare sau exprimările executabile ale interesului și amploarea interesului de tranzacționare la aceste prețuri nu mai târziu de momentul în care solicitantul este în măsură să execute o tranzacție în conformitate cu normele sistemului. Scopul este de a se asigura că nu sunt dezavantajați membrii sau participanții care furnizează mai întâi solicitantului cotațiile acestora.

| (9) | Majoritatea obligațiunilor lichide garantate sunt obligațiuni ipotecare emise pentru a acorda împrumuturi pentru finanțarea particularilor în vederea achiziționării unei locuințe și a căror valoare medie este direct legată de valoarea împrumutului. Pe piața obligațiunilor garantate, furnizorii de lichiditate garantează că investitorii profesionali care efectuează tranzacții de mari dimensiuni sunt corelați cu proprietarii de locuințe care efectuează tranzacții de mici dimensiuni. Pentru a evita o perturbare a acestei funcții și inevitabilele consecințe defavorabile pentru proprietarii de locuințe, mărimea specifică instrumentului peste care furnizorii de lichidități pot beneficia de o derogare de la transparența pre-tranzacționare ar trebui stabilită la o valoare a tranzacțiilor care se situează la sub 40 la sută din tranzacții deoarece se consideră că această valoare reflectă prețul mediu al unei locuințe. |
| --- | --- |

(9)

Majoritatea obligațiunilor lichide garantate sunt obligațiuni ipotecare emise pentru a acorda împrumuturi pentru finanțarea particularilor în vederea achiziționării unei locuințe și a căror valoare medie este direct legată de valoarea împrumutului. Pe piața obligațiunilor garantate, furnizorii de lichiditate garantează că investitorii profesionali care efectuează tranzacții de mari dimensiuni sunt corelați cu proprietarii de locuințe care efectuează tranzacții de mici dimensiuni. Pentru a evita o perturbare a acestei funcții și inevitabilele consecințe defavorabile pentru proprietarii de locuințe, mărimea specifică instrumentului peste care furnizorii de lichidități pot beneficia de o derogare de la transparența pre-tranzacționare ar trebui stabilită la o valoare a tranzacțiilor care se situează la sub 40 la sută din tranzacții deoarece se consideră că această valoare reflectă prețul mediu al unei locuințe.

| (10) | Informațiile care trebuie furnizate într-un termen cât mai apropiat de timpul real ar trebui puse la dispoziție cât de prompt permit mijloacele tehnice, presupunând un nivel rezonabil de eficiență a sistemelor și de cheltuieli din partea operatorului de piață, a mecanismului de publicare aprobat (APA) sau a firmei de investiții în cauză. Informațiile ar trebui publicate în apropierea termenului maxim prevăzut numai în cazuri excepționale, atunci când sistemele disponibile nu permit publicarea într-un termen mai scurt. |
| --- | --- |

(10)

Informațiile care trebuie furnizate într-un termen cât mai apropiat de timpul real ar trebui puse la dispoziție cât de prompt permit mijloacele tehnice, presupunând un nivel rezonabil de eficiență a sistemelor și de cheltuieli din partea operatorului de piață, a mecanismului de publicare aprobat (APA) sau a firmei de investiții în cauză. Informațiile ar trebui publicate în apropierea termenului maxim prevăzut numai în cazuri excepționale, atunci când sistemele disponibile nu permit publicarea într-un termen mai scurt.

| (11) | Firmele de investiții ar trebui să facă publice detaliile privind tranzacțiile executate în afara locurilor de tranzacționare prin intermediul unui APA. Prezentul regulament ar trebui să stabilească modul în care firmele de investiții raportează tranzacțiile către APA și ar trebui să se aplice în coroborare cu Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(11)

Firmele de investiții ar trebui să facă publice detaliile privind tranzacțiile executate în afara locurilor de tranzacționare prin intermediul unui APA. Prezentul regulament ar trebui să stabilească modul în care firmele de investiții raportează tranzacțiile către APA și ar trebui să se aplice în coroborare cu Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei (2).

| (12) | Posibilitatea de a stabili aplicarea obligației de publicare post-tranzacționare a tranzacțiilor executate între două firme de investiții, inclusiv între operatorii independenți, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate, care sunt determinate de alți factori decât evaluarea curentă a prețului lor de piață, cum ar fi transferul instrumentelor financiare ca garanție, este prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Astfel de tranzacții nu contribuie la procesul de descoperire a prețurilor, nu riscă crearea de confuzii pentru investitori și nu împiedică executarea optimă și, prin urmare, prezentul regulament stabilește tranzacțiile determinate de alți factori decât evaluarea curentă a prețurilor lor de piață, care nu ar trebui să fie făcute publice. |
| --- | --- |

(12)

Posibilitatea de a stabili aplicarea obligației de publicare post-tranzacționare a tranzacțiilor executate între două firme de investiții, inclusiv între operatorii independenți, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate, care sunt determinate de alți factori decât evaluarea curentă a prețului lor de piață, cum ar fi transferul instrumentelor financiare ca garanție, este prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Astfel de tranzacții nu contribuie la procesul de descoperire a prețurilor, nu riscă crearea de confuzii pentru investitori și nu împiedică executarea optimă și, prin urmare, prezentul regulament stabilește tranzacțiile determinate de alți factori decât evaluarea curentă a prețurilor lor de piață, care nu ar trebui să fie făcute publice.

| (13) | Firmele de investiții desfășoară adesea, în nume propriu sau în numele clienților, tranzacții cu instrumente financiare derivate și cu alte instrumente financiare sau active ce cuprind o serie de tranzacții contingente și interconectate. Aceste tranzacții de tip „pachet” le permit firmelor de investiții și clienților lor să gestioneze mai bine riscurile, având în vedere că prețul fiecărei componente a tranzacției de tip „pachet” reflectă mai degrabă profilul general de risc al pachetului decât prețul de piață predominant al componentei respective. Tranzacțiile de tip „pachet” pot lua diverse forme, cum ar fi schimbul pentru active materiale (exchange for physicals), strategiile de tranzacționare aplicate la locurile de tranzacționare sau tranzacțiile de tip „pachet” personalizate, și este important să se ia în considerare aceste specificități atunci când se calibrează regimul de transparență aplicabil. Prin urmare, este necesar să se precizeze, în sensul prezentului regulament, condițiile de aplicare a amânărilor de la transparența post-tranzacționare la tranzacții de tip „pachet.” Astfel de aranjamente nu ar trebui să fie disponibile pentru tranzacțiile care acoperă instrumentele financiare desfășurate în cursul normal al activității. |
| --- | --- |

(13)

Firmele de investiții desfășoară adesea, în nume propriu sau în numele clienților, tranzacții cu instrumente financiare derivate și cu alte instrumente financiare sau active ce cuprind o serie de tranzacții contingente și interconectate. Aceste tranzacții de tip „pachet” le permit firmelor de investiții și clienților lor să gestioneze mai bine riscurile, având în vedere că prețul fiecărei componente a tranzacției de tip „pachet” reflectă mai degrabă profilul general de risc al pachetului decât prețul de piață predominant al componentei respective. Tranzacțiile de tip „pachet” pot lua diverse forme, cum ar fi schimbul pentru active materiale (exchange for physicals), strategiile de tranzacționare aplicate la locurile de tranzacționare sau tranzacțiile de tip „pachet” personalizate, și este important să se ia în considerare aceste specificități atunci când se calibrează regimul de transparență aplicabil. Prin urmare, este necesar să se precizeze, în sensul prezentului regulament, condițiile de aplicare a amânărilor de la transparența post-tranzacționare la tranzacții de tip „pachet.” Astfel de aranjamente nu ar trebui să fie disponibile pentru tranzacțiile care acoperă instrumentele financiare desfășurate în cursul normal al activității.

| (14) | Schimbul pentru active materiale este o parte integrantă a piețelor financiare, permițând participanților la piață să organizeze și să efectueze tranzacții cu instrumente derivate tranzacționate la bursă, care sunt direct legate de o tranzacție în cadrul piețelor fizice subiacente. Acestea sunt utilizate pe scară largă și implică o multitudine de actori, cum ar fi agricultori, producători, fabricanți și procesatori de mărfuri. De regulă, un schimb de active fizice are loc atunci când un vânzător al unui activ fizic urmărește să își lichideze poziția de acoperire corespunzătoare într-un contract derivat cu cumpărătorul activelor fizice, atunci când se întâmplă ca aceasta din urmă să dețină, de asemenea, o acoperire corespunzătoare în același contract derivat. Prin urmare, aceștia facilitează lichidarea pozițiilor de acoperire care nu mai sunt necesare. |
| --- | --- |

(14)

Schimbul pentru active materiale este o parte integrantă a piețelor financiare, permițând participanților la piață să organizeze și să efectueze tranzacții cu instrumente derivate tranzacționate la bursă, care sunt direct legate de o tranzacție în cadrul piețelor fizice subiacente. Acestea sunt utilizate pe scară largă și implică o multitudine de actori, cum ar fi agricultori, producători, fabricanți și procesatori de mărfuri. De regulă, un schimb de active fizice are loc atunci când un vânzător al unui activ fizic urmărește să își lichideze poziția de acoperire corespunzătoare într-un contract derivat cu cumpărătorul activelor fizice, atunci când se întâmplă ca aceasta din urmă să dețină, de asemenea, o acoperire corespunzătoare în același contract derivat. Prin urmare, aceștia facilitează lichidarea pozițiilor de acoperire care nu mai sunt necesare.

| (15) | În ceea ce privește tranzacțiile executate în afara regulilor unui loc de tranzacționare, este necesar să se clarifice care sunt firmele de investiții care trebuie să publice o tranzacție în cazurile în care ambele părți la tranzacție sunt firme de investiții stabilite în Uniune, pentru a asigura publicarea tranzacțiilor fără suprapuneri. Prin urmare, responsabilitatea de a publica o tranzacție ar trebui să revină întotdeauna firmei de investiții acționează în calitate de vânzător, cu excepția cazului în care una dintre contrapărți este un operator independent, caz în care responsabilitatea revine firmei care acționează în calitate de cumpărător. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește tranzacțiile executate în afara regulilor unui loc de tranzacționare, este necesar să se clarifice care sunt firmele de investiții care trebuie să publice o tranzacție în cazurile în care ambele părți la tranzacție sunt firme de investiții stabilite în Uniune, pentru a asigura publicarea tranzacțiilor fără suprapuneri. Prin urmare, responsabilitatea de a publica o tranzacție ar trebui să revină întotdeauna firmei de investiții acționează în calitate de vânzător, cu excepția cazului în care una dintre contrapărți este un operator independent, caz în care responsabilitatea revine firmei care acționează în calitate de cumpărător.

| (16) | În cazul în care doar una dintre contrapărți este un operator independent pentru un anumit instrument financiar și este, de asemenea, firma care efectuează achizițiile pentru instrumentul respectiv, aceasta ar trebui să își asume responsabilitatea pentru publicarea tranzacțiilor, întrucât clienții se așteaptă ca aceasta să procedeze astfel și este mai bine poziționată pentru a completa câmpul de raportare care menționează calitatea sa de operator independent. Pentru a se asigura că o tranzacție este făcută publică doar o singură dată, operatorul independent trebuie să informeze cealaltă parte că va face publică tranzacția. |
| --- | --- |

(16)

În cazul în care doar una dintre contrapărți este un operator independent pentru un anumit instrument financiar și este, de asemenea, firma care efectuează achizițiile pentru instrumentul respectiv, aceasta ar trebui să își asume responsabilitatea pentru publicarea tranzacțiilor, întrucât clienții se așteaptă ca aceasta să procedeze astfel și este mai bine poziționată pentru a completa câmpul de raportare care menționează calitatea sa de operator independent. Pentru a se asigura că o tranzacție este făcută publică doar o singură dată, operatorul independent trebuie să informeze cealaltă parte că va face publică tranzacția.

| (17) | Este important să se păstreze standardele actuale de publicare a tranzacțiilor efectuate ca tranzacții de tip „back to back” pentru a evita publicarea unei singure tranzacții ca tranzacții multiple și pentru a oferi securitate juridică cu privire la firma de investiții care este responsabilă cu publicarea unei tranzacții. Prin urmare, două tranzacții inverse încheiate în același timp și la același preț cu o singură parte interpusă ar trebui publicate ca tranzacție unică. |
| --- | --- |

(17)

Este important să se păstreze standardele actuale de publicare a tranzacțiilor efectuate ca tranzacții de tip „back to back” pentru a evita publicarea unei singure tranzacții ca tranzacții multiple și pentru a oferi securitate juridică cu privire la firma de investiții care este responsabilă cu publicarea unei tranzacții. Prin urmare, două tranzacții inverse încheiate în același timp și la același preț cu o singură parte interpusă ar trebui publicate ca tranzacție unică.

| (18) | Regulamentul (UE) nr. 600/2014 permite autorităților competente să solicite publicarea unor detalii suplimentare în momentul în care sunt publicate informații care beneficiază de o amânare, sau să permită amânări suplimentare. Pentru a contribui la o aplicare uniformă a acestor dispoziții în întreaga Uniune, este necesar să se stabilească condițiile și criteriile pe baza cărora pot fi autorizate amânări suplimentare de autoritățile competente. |
| --- | --- |

(18)

Regulamentul (UE) nr. 600/2014 permite autorităților competente să solicite publicarea unor detalii suplimentare în momentul în care sunt publicate informații care beneficiază de o amânare, sau să permită amânări suplimentare. Pentru a contribui la o aplicare uniformă a acestor dispoziții în întreaga Uniune, este necesar să se stabilească condițiile și criteriile pe baza cărora pot fi autorizate amânări suplimentare de autoritățile competente.

| (19) | Tranzacționarea cu multe instrumente financiare, altele decât cele de capitaluri proprii, în special cu instrumente financiare derivate, este ocazională, variabilă și face obiectul unor modificări regulate ale modelelor comerciale. Determinările statice ale instrumentelor financiare pentru care nu există o piață lichidă și determinările statice ale diferitelor praguri în scopul calibrării obligațiilor privind transparența pre-tranzacționare și post-tranzacționare, fără a prevedea posibilitatea de a adapta statutul și pragurile de lichiditate prin prisma schimbărilor produse în modelele comerciale, nu ar fi, prin urmare, adecvate. În consecință, ar trebui să se stabilească metodologia și parametrii care sunt necesari pentru a efectua evaluarea lichidității și calcularea pragurilor pentru aplicarea derogărilor de la transparența pre-tranzacționare și a amânării de la transparența post-tranzacționare în mod periodic. |
| --- | --- |

(19)

Tranzacționarea cu multe instrumente financiare, altele decât cele de capitaluri proprii, în special cu instrumente financiare derivate, este ocazională, variabilă și face obiectul unor modificări regulate ale modelelor comerciale. Determinările statice ale instrumentelor financiare pentru care nu există o piață lichidă și determinările statice ale diferitelor praguri în scopul calibrării obligațiilor privind transparența pre-tranzacționare și post-tranzacționare, fără a prevedea posibilitatea de a adapta statutul și pragurile de lichiditate prin prisma schimbărilor produse în modelele comerciale, nu ar fi, prin urmare, adecvate. În consecință, ar trebui să se stabilească metodologia și parametrii care sunt necesari pentru a efectua evaluarea lichidității și calcularea pragurilor pentru aplicarea derogărilor de la transparența pre-tranzacționare și a amânării de la transparența post-tranzacționare în mod periodic.

| (20) | Pentru a asigura aplicarea uniformă a derogărilor de la cerințele de transparență pretranzacționare și a amânărilor post-tranzacționare, este necesar să se stabilească norme uniforme privind conținutul și frecvența datelor pe care autoritățile competente le-ar putea solicita de la locurile de tranzacționare, mecanismele de publicare aprobate și furnizorii de sisteme centralizate de raportare (CTP) în scop de transparență. Este necesar, de asemenea, să se precizeze metodologia pentru calculul pragurilor respective și pentru a crea norme uniforme cu privire la publicarea informațiilor în întreaga Uniune. Normele privind metodologia specifică și datele necesare pentru a efectua calculele în vederea stabilirii regimului de transparență aplicabil instrumentelor financiare, altele decât cele de capitaluri proprii, ar trebui aplicate în coroborare cu Regulamentul delegat (UE) 2017/577 al Comisiei (3), care stabilește elementele comune cu privire la conținutul și frecvența solicitărilor de date care urmează să fie abordate cu privire la locurile de tranzacționare, mecanismele de publicare aprobate și furnizorii de sisteme centralizate de raportare în scop de transparență și pentru realizarea altor calcule, în termeni mai generali. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a asigura aplicarea uniformă a derogărilor de la cerințele de transparență pretranzacționare și a amânărilor post-tranzacționare, este necesar să se stabilească norme uniforme privind conținutul și frecvența datelor pe care autoritățile competente le-ar putea solicita de la locurile de tranzacționare, mecanismele de publicare aprobate și furnizorii de sisteme centralizate de raportare (CTP) în scop de transparență. Este necesar, de asemenea, să se precizeze metodologia pentru calculul pragurilor respective și pentru a crea norme uniforme cu privire la publicarea informațiilor în întreaga Uniune. Normele privind metodologia specifică și datele necesare pentru a efectua calculele în vederea stabilirii regimului de transparență aplicabil instrumentelor financiare, altele decât cele de capitaluri proprii, ar trebui aplicate în coroborare cu Regulamentul delegat (UE) 2017/577 al Comisiei (3), care stabilește elementele comune cu privire la conținutul și frecvența solicitărilor de date care urmează să fie abordate cu privire la locurile de tranzacționare, mecanismele de publicare aprobate și furnizorii de sisteme centralizate de raportare în scop de transparență și pentru realizarea altor calcule, în termeni mai generali.

| (21) | Pentru alte obligațiuni decât cele ETC și ETN, tranzacțiile cu o valoare mai mică de 100 000 EUR sunt excluse din calculul pragurilor de transparență pre-tranzacționare și post-tranzacționare, întrucât acestea sunt considerate ca având o dimensiune asemănătoare cu cele efectuate în sectorul comerțului cu amănuntul. Aceste tranzacții cu amănuntul trebuie, în orice caz, să beneficieze de noul regim de transparență și orice prag care conduce la o derogare sau o decalare a cerințelor de transparență ar trebui stabilit peste acest nivel. |
| --- | --- |

(21)

Pentru alte obligațiuni decât cele ETC și ETN, tranzacțiile cu o valoare mai mică de 100 000 EUR sunt excluse din calculul pragurilor de transparență pre-tranzacționare și post-tranzacționare, întrucât acestea sunt considerate ca având o dimensiune asemănătoare cu cele efectuate în sectorul comerțului cu amănuntul. Aceste tranzacții cu amănuntul trebuie, în orice caz, să beneficieze de noul regim de transparență și orice prag care conduce la o derogare sau o decalare a cerințelor de transparență ar trebui stabilit peste acest nivel.

| (22) | Obiectivul derogării de la obligațiile privind transparența prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 este de a garanta că eficacitatea operațiunilor desfășurate de Eurosistem pentru îndeplinirea sarcinilor sale fundamentale astfel cum sunt prevăzute în Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (denumit în continuare „statutul”) și în conformitate cu dispozițiile naționale echivalente pentru membrii Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) în statele membre a căror monedă nu este euro, care se bazează pe tranzacții punctuale și confidențiale, nu este compromisă de divulgarea de informații cu privire la astfel de tranzacții. Este esențial ca băncile centrale să fie în măsură să controleze dacă, în ce moment și în ce mod sunt divulgate informații privind acțiunile lor, astfel încât să maximizeze impactul preconizat și să limiteze orice impact nedorit pe piață. Prin urmare, este necesar să se asigure securitatea juridică pentru membrii SEBC și contrapărțile lor respective cu privire la domeniul de aplicare a derogării de la cerințele de transparență. |
| --- | --- |

(22)

Obiectivul derogării de la obligațiile privind transparența prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 este de a garanta că eficacitatea operațiunilor desfășurate de Eurosistem pentru îndeplinirea sarcinilor sale fundamentale astfel cum sunt prevăzute în Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (denumit în continuare „statutul”) și în conformitate cu dispozițiile naționale echivalente pentru membrii Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) în statele membre a căror monedă nu este euro, care se bazează pe tranzacții punctuale și confidențiale, nu este compromisă de divulgarea de informații cu privire la astfel de tranzacții. Este esențial ca băncile centrale să fie în măsură să controleze dacă, în ce moment și în ce mod sunt divulgate informații privind acțiunile lor, astfel încât să maximizeze impactul preconizat și să limiteze orice impact nedorit pe piață. Prin urmare, este necesar să se asigure securitatea juridică pentru membrii SEBC și contrapărțile lor respective cu privire la domeniul de aplicare a derogării de la cerințele de transparență.

| (23) | Una dintre principalele responsabilități ale SEBC în temeiul tratatului și al statutului și în conformitate cu dispozițiile naționale pentru membrii SEBC în statele membre a căror monedă nu este euro o constituie performanța politicii valutare, ceea ce presupune deținerea și gestionarea rezervelor valutare pentru a garanta că, ori de câte ori este necesar, există un volum suficient de resurse lichide disponibile pentru operațiunile acesteia de politică valutară. Aplicarea obligațiilor de transparență pentru operațiunile de gestionare a rezervelor valutare ar putea rezulta în semnale nedorite către piață, care ar putea interfera cu politica valutară a Eurosistemului și a membrilor SEBC în statele membre a căror monedă nu este euro. Considerații similare se aplică, de asemenea, operațiunilor de gestionare a rezervelor valutare în politica de stabilitate monetară și financiară, de la caz la caz. |
| --- | --- |

(23)

Una dintre principalele responsabilități ale SEBC în temeiul tratatului și al statutului și în conformitate cu dispozițiile naționale pentru membrii SEBC în statele membre a căror monedă nu este euro o constituie performanța politicii valutare, ceea ce presupune deținerea și gestionarea rezervelor valutare pentru a garanta că, ori de câte ori este necesar, există un volum suficient de resurse lichide disponibile pentru operațiunile acesteia de politică valutară. Aplicarea obligațiilor de transparență pentru operațiunile de gestionare a rezervelor valutare ar putea rezulta în semnale nedorite către piață, care ar putea interfera cu politica valutară a Eurosistemului și a membrilor SEBC în statele membre a căror monedă nu este euro. Considerații similare se aplică, de asemenea, operațiunilor de gestionare a rezervelor valutare în politica de stabilitate monetară și financiară, de la caz la caz.

| (24) | Derogarea de la obligațiile privind transparența pentru tranzacțiile în care contrapartea este un membru al SEBC nu ar trebui să se aplice cu privire la tranzacțiile la care participă oricare dintre membrii SEBC în cadrul desfășurării operațiunilor de investiții. Aceasta ar trebui să includă activitățile desfășurate în scop administrativ sau pentru personalul membrului SEBC, inclusiv tranzacțiile efectuate în calitate de administrator al unui sistem de pensii, în conformitate cu articolul 24 din statut. |
| --- | --- |

(24)

Derogarea de la obligațiile privind transparența pentru tranzacțiile în care contrapartea este un membru al SEBC nu ar trebui să se aplice cu privire la tranzacțiile la care participă oricare dintre membrii SEBC în cadrul desfășurării operațiunilor de investiții. Aceasta ar trebui să includă activitățile desfășurate în scop administrativ sau pentru personalul membrului SEBC, inclusiv tranzacțiile efectuate în calitate de administrator al unui sistem de pensii, în conformitate cu articolul 24 din statut.

| (25) | Suspendarea temporară a obligațiilor de transparență ar trebui impusă numai în situații excepționale care reprezintă o reducere semnificativă a lichidității asupra unei categorii de instrumente financiare bazate pe factori obiectivi și măsurabili. Este necesar să se facă distincția între clasele pentru care s-a stabilit inițial că există sau nu o piață lichidă, întrucât o scădere semnificativă în termeni relativi într-o clasă pentru care s-a stabilit deja că este nelichidă este probabil să aibă loc mai ușor. Prin urmare, suspendarea cerințelor în materie de transparență pentru instrumentele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă ar trebui impusă numai în cazul în care a avut loc o scădere la un prag relativ mai mare. |
| --- | --- |

(25)

Suspendarea temporară a obligațiilor de transparență ar trebui impusă numai în situații excepționale care reprezintă o reducere semnificativă a lichidității asupra unei categorii de instrumente financiare bazate pe factori obiectivi și măsurabili. Este necesar să se facă distincția între clasele pentru care s-a stabilit inițial că există sau nu o piață lichidă, întrucât o scădere semnificativă în termeni relativi într-o clasă pentru care s-a stabilit deja că este nelichidă este probabil să aibă loc mai ușor. Prin urmare, suspendarea cerințelor în materie de transparență pentru instrumentele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă ar trebui impusă numai în cazul în care a avut loc o scădere la un prag relativ mai mare.

| (26) | Regimul de transparență pre-tranzacționare și post-tranzacționare, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 600/2014, ar trebui calibrat în mod corespunzător pieței și ar trebui aplicat în mod uniform în întreaga Uniune. Prin urmare, este esențial să se stabilească calculele necesare care trebuie efectuate, inclusiv perioadele și metodele de calcul. În acest sens, pentru a se evita efectele de denaturare a pieței, perioadele de calcul prevăzute în prezentul regulament ar trebui să asigure faptul că pragurile relevante ale regimului sunt actualizate la intervale de timp corespunzătoare pentru a reflecta condițiile pieței. De asemenea, este oportun să se prevadă publicarea centralizată a rezultatelor calculelor, astfel încât acestea să fie puse la dispoziția tuturor participanților la piețele financiare și autorităților competente din Uniune într-un singur loc și într-un format ușor de utilizat. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să informeze ESMA cu privire la rezultatele calculelor lor, iar ESMA ar trebui să publice aceste calcule pe site-ul său internet. |
| --- | --- |

(26)

Regimul de transparență pre-tranzacționare și post-tranzacționare, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 600/2014, ar trebui calibrat în mod corespunzător pieței și ar trebui aplicat în mod uniform în întreaga Uniune. Prin urmare, este esențial să se stabilească calculele necesare care trebuie efectuate, inclusiv perioadele și metodele de calcul. În acest sens, pentru a se evita efectele de denaturare a pieței, perioadele de calcul prevăzute în prezentul regulament ar trebui să asigure faptul că pragurile relevante ale regimului sunt actualizate la intervale de timp corespunzătoare pentru a reflecta condițiile pieței. De asemenea, este oportun să se prevadă publicarea centralizată a rezultatelor calculelor, astfel încât acestea să fie puse la dispoziția tuturor participanților la piețele financiare și autorităților competente din Uniune într-un singur loc și într-un format ușor de utilizat. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să informeze ESMA cu privire la rezultatele calculelor lor, iar ESMA ar trebui să publice aceste calcule pe site-ul său internet.

| (27) | Pentru a asigura o punere în aplicare fără probleme a noilor cerințe în materie de transparență, este necesară introducerea treptată a dispozițiilor privind transparența. Pragul de lichiditate „numărul mediu zilnic de tranzacții”, utilizat pentru stabilirea obligațiunilor pentru care există o piață lichidă, ar trebui adaptat în mod treptat. |
| --- | --- |

(27)

Pentru a asigura o punere în aplicare fără probleme a noilor cerințe în materie de transparență, este necesară introducerea treptată a dispozițiilor privind transparența. Pragul de lichiditate „numărul mediu zilnic de tranzacții”, utilizat pentru stabilirea obligațiunilor pentru care există o piață lichidă, ar trebui adaptat în mod treptat.

| (28) | Până la data de 30 iulie a anului care urmează datei de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, ESMA ar trebui să prezinte anual Comisiei o evaluare a pragului de lichiditate care stabilește obligațiile privind transparența pre-tranzacționare în temeiul articolelor 8 și 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și, după caz, să prezinte o versiune revizuită a standardului tehnic de reglementare pentru a adapta pragul de lichiditate. |
| --- | --- |

(28)

Până la data de 30 iulie a anului care urmează datei de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, ESMA ar trebui să prezinte anual Comisiei o evaluare a pragului de lichiditate care stabilește obligațiile privind transparența pre-tranzacționare în temeiul articolelor 8 și 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și, după caz, să prezinte o versiune revizuită a standardului tehnic de reglementare pentru a adapta pragul de lichiditate.

| (29) | De asemenea, percentilele utilizate pentru a stabili mărimea specifică instrumentului, care permit derogarea de la obligațiile privind transparența pre-tranzacționare pentru alte instrumente decât cele de capitaluri proprii, ar trebui adaptate în mod treptat. |
| --- | --- |

(29)

De asemenea, percentilele utilizate pentru a stabili mărimea specifică instrumentului, care permit derogarea de la obligațiile privind transparența pre-tranzacționare pentru alte instrumente decât cele de capitaluri proprii, ar trebui adaptate în mod treptat.

| (30) | În acest scop, ESMA ar trebui să prezinte anual Comisiei o evaluare a pragurilor de derogare și, după caz, să prezinte un standard de reglementare revizuit pentru a adapta pragurile de derogare aplicabile pentru alte instrumente decât cele de capitaluri proprii. |
| --- | --- |

(30)

În acest scop, ESMA ar trebui să prezinte anual Comisiei o evaluare a pragurilor de derogare și, după caz, să prezinte un standard de reglementare revizuit pentru a adapta pragurile de derogare aplicabile pentru alte instrumente decât cele de capitaluri proprii.

| (31) | În scopul calculelor în materie de transparență, sunt necesare date de referință pentru a stabili subclasa de active căreia îi aparține fiecare instrument financiar. Prin urmare, este necesar să se solicite locurilor de tranzacționare să furnizeze date de referință suplimentare față de cele solicitate de Regulamentul delegat (UE) 2017/585 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(31)

În scopul calculelor în materie de transparență, sunt necesare date de referință pentru a stabili subclasa de active căreia îi aparține fiecare instrument financiar. Prin urmare, este necesar să se solicite locurilor de tranzacționare să furnizeze date de referință suplimentare față de cele solicitate de Regulamentul delegat (UE) 2017/585 al Comisiei (4).

| (32) | În cadrul stabilirii instrumentelor financiare pentru care nu există o piață lichidă în raport cu instrumentele financiare derivate pe cursul de schimb, a fost solicitată o evaluare calitativă ca urmare a lipsei de date necesare pentru o analiză cantitativă cuprinzătoare pentru ansamblul pieței. Prin urmare, până când vor fi disponibile date de o calitate mai bună, se consideră că nu există o piață lichidă pentru instrumentele financiare derivate pe cursul de schimb, în sensul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(32)

În cadrul stabilirii instrumentelor financiare pentru care nu există o piață lichidă în raport cu instrumentele financiare derivate pe cursul de schimb, a fost solicitată o evaluare calitativă ca urmare a lipsei de date necesare pentru o analiză cantitativă cuprinzătoare pentru ansamblul pieței. Prin urmare, până când vor fi disponibile date de o calitate mai bună, se consideră că nu există o piață lichidă pentru instrumentele financiare derivate pe cursul de schimb, în sensul prezentului regulament.

| (33) | Pentru a permite începerea efectivă a aplicării noilor norme în materie de transparență, trebuie furnizate date de către participanții pe piață pentru calcularea și publicarea instrumentelor financiare pentru care nu există o piață lichidă, precum și a mărimilor ordinelor de mari dimensiuni sau mai mari decât mărimea specifică instrumentului, cu suficient timp înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014. |
| --- | --- |

(33)

Pentru a permite începerea efectivă a aplicării noilor norme în materie de transparență, trebuie furnizate date de către participanții pe piață pentru calcularea și publicarea instrumentelor financiare pentru care nu există o piață lichidă, precum și a mărimilor ordinelor de mari dimensiuni sau mai mari decât mărimea specifică instrumentului, cu suficient timp înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

| (34) | Din motive de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca prezentul regulament și dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. Cu toate acestea, pentru a se asigura faptul că noul cadru de reglementare în materie de transparență poate funcționa în mod eficace, anumite dispoziții ale prezentului regulament ar trebui să se aplice de la data intrării în vigoare a acestuia. |
| --- | --- |

(34)

Din motive de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca prezentul regulament și dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. Cu toate acestea, pentru a se asigura faptul că noul cadru de reglementare în materie de transparență poate funcționa în mod eficace, anumite dispoziții ale prezentului regulament ar trebui să se aplice de la data intrării în vigoare a acestuia.

| (35) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de ESMA. |
| --- | --- |

(35)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de ESMA.

| (36) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (5), |
| --- | --- |

(36)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (5),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DEFINIȚII

Articolul 1

DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „tranzacție de tip pachet” înseamnă oricare dintre următoarele:






  (a) | o tranzacție în cadrul unui contract derivat sau al altui instrument financiar care depinde de executarea simultană a unei tranzacții cu cantități echivalente de active materiale suport [schimb pentru active materiale (exchange for physical) sau EFP]; |
| --- | --- | --- |

1.

„tranzacție de tip pachet” înseamnă oricare dintre următoarele:

(a)

o tranzacție în cadrul unui contract derivat sau al altui instrument financiar care depinde de executarea simultană a unei tranzacții cu cantități echivalente de active materiale suport [schimb pentru active materiale (exchange for physical) sau EFP];

exchange for physical

| (b) | o tranzacție care presupune executarea a două sau mai multe tranzacții componente cu instrumente financiare și:






  (i) | care este efectuată între două sau mai multe contrapărți; |
| --- | --- | --- |

(b)

o tranzacție care presupune executarea a două sau mai multe tranzacții componente cu instrumente financiare și:

(i)

care este efectuată între două sau mai multe contrapărți;

| (ii) | în care fiecare componentă a tranzacției prezintă un risc economic sau financiar semnificativ legat de toate celelalte componente; |
| --- | --- |

(ii)

în care fiecare componentă a tranzacției prezintă un risc economic sau financiar semnificativ legat de toate celelalte componente;

| (iii) | în care execuția fiecărei componente este simultană și depinde de execuția tuturor celorlalte componente; |
| --- | --- |

(iii)

în care execuția fiecărei componente este simultană și depinde de execuția tuturor celorlalte componente;

| 2. | „sistem de tranzacționare de tip cerere de cotație” înseamnă un sistem de tranzacționare în care sunt îndeplinite următoarele condiții:






  (a) | cotația sau cotațiile prezentate de un membru sau un participant sunt comunicate ca răspuns la o cerere de cotație depusă de unul sau mai mulți alți membri sau participanți; |
| --- | --- | --- |

2.

„sistem de tranzacționare de tip cerere de cotație” înseamnă un sistem de tranzacționare în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

(a)

cotația sau cotațiile prezentate de un membru sau un participant sunt comunicate ca răspuns la o cerere de cotație depusă de unul sau mai mulți alți membri sau participanți;

| (b) | cotația este realizată exclusiv de membrul sau participantul solicitant; |
| --- | --- |

(b)

cotația este realizată exclusiv de membrul sau participantul solicitant;

| (c) | membrul sau participantul la piață poate încheia o tranzacție prin acceptarea cotației sau cotațiilor prezentate la cerere; |
| --- | --- |

(c)

membrul sau participantul la piață poate încheia o tranzacție prin acceptarea cotației sau cotațiilor prezentate la cerere;

| 3. | „sistem de tranzacționare vocal” înseamnă un sistem de tranzacționare în care tranzacțiile dintre membri sunt organizate prin intermediul negocierilor vocale. |
| --- | --- |

3.

„sistem de tranzacționare vocal” înseamnă un sistem de tranzacționare în care tranzacțiile dintre membri sunt organizate prin intermediul negocierilor vocale.

CAPITOLUL II

TRANSPARENȚA PRE-TRANZACȚIONARE PENTRU PIEȚELE REGLEMENTATE, SISTEMELE MULTILATERALE DE TRANZACȚIONARE ȘI SISTEMELE ORGANIZATE DE TRANZACȚIONARE

Articolul 2

Obligațiile privind transparența pre-tranzacționare

[Articolul 8 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

Operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare fac publice gama prețurilor de cumpărare și de vânzare, precum și amploarea intereselor de tranzacționare la aceste prețuri, în conformitate cu tipul de sistem de tranzacționare pe care îl operează, precum și cu cerințele de informare stabilite în anexa I.

Articolul 3

Ordinele de dimensiuni mari

[Articolul 9 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

Un ordin este de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață în cazul în care, la punctul de intrare al comenzii sau după orice modificare a acestui ordin, acesta este egal sau mai mare decât mărimea minimă, care este stabilită în conformitate cu metodologia prevăzută la articolul 13.

Articolul 4

Tipul și mărimea minimă a ordinelor menținute într-un sistem de administrare a ordinelor

[Articolul 9 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Tipul de ordin deținut într-un sistem de administrare a ordinelor utilizat de un loc de tranzacționare în așteptarea publicării, pentru care se poate acorda o derogare de la obligațiile de transparență pre-tranzacționare, este un ordin care:

| (a) | urmează să fie comunicat registrului de ordine operat de locul de tranzacționare și depinde de condițiile obiective care sunt definite în prealabil de protocolul sistemului; |
| --- | --- |

(a)

urmează să fie comunicat registrului de ordine operat de locul de tranzacționare și depinde de condițiile obiective care sunt definite în prealabil de protocolul sistemului;

| (b) | nu interacționează cu alte interese de tranzacționare, înainte de comunicarea către registrul de ordine operat de locul de tranzacționare; |
| --- | --- |

(b)

nu interacționează cu alte interese de tranzacționare, înainte de comunicarea către registrul de ordine operat de locul de tranzacționare;

| (c) | odată comunicat către registrul de ordine, acesta interacționează cu alte ordine, în conformitate cu normele aplicabile ordinelor de acest tip la momentul comunicării. |
| --- | --- |

(c)

odată comunicat către registrul de ordine, acesta interacționează cu alte ordine, în conformitate cu normele aplicabile ordinelor de acest tip la momentul comunicării.

(2)   Mărimea minimă a ordinelor deținute într-un sistem de administrare a ordinelor operat de un loc de tranzacționare în așteptarea publicării, pentru care se poate acorda o derogare de la obligațiile de transparență pre-tranzacționare, la punctul de intrare și orice modificare ulterioară, poate fi una dintre următoarele:

| (a) | în cazul unui ordin de tip iceberg (cantitate ascunsă), mai mare sau egală cu 10 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

în cazul unui ordin de tip iceberg (cantitate ascunsă), mai mare sau egală cu 10 000 EUR;

| (b) | pentru toate celelalte ordine, o mărime mai mare sau egală cu cantitatea care poate fi tranzacționată stabilită în prealabil de operatorul de sistem în conformitate cu normele și protocoalele acestuia. |
| --- | --- |

(b)

pentru toate celelalte ordine, o mărime mai mare sau egală cu cantitatea care poate fi tranzacționată stabilită în prealabil de operatorul de sistem în conformitate cu normele și protocoalele acestuia.

(3)   Un ordin de tip iceberg la care se face referire la alineatul (2) litera (a) se consideră a fi un ordin-limită care constă într-un ordin publicat referitor la o parte din cantitate și într-un ordin nepublicat privind restul cantității, unde cantitatea nepublicată poate fi executată doar după trecerea sa în registrul de ordine sub forma unui nou ordin publicat.

Articolul 5

Mărimea specifică instrumentului financiar

[Articolul 8 alineatul (4) și articolul 9 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   O exprimare executabilă a interesului este mai mare decât mărimea specifică instrumentului financiar în cazul în care, la punctul de intrare sau în urma oricărei modificări, aceasta este egală sau mai mare decât dimensiunea minimă a unei exprimări executabile a interesului care va fi stabilită în conformitate cu metodologia prevăzută la articolul 13.

(2)   Prețurile indicative pre-tranzacționare pentru exprimările executabile ale interesului care sunt mai mari decât mărimea specifică instrumentului financiar stabilită în conformitate cu alineatul (1) și mai mici decât dimensiunile mari relevante stabilite în conformitate cu articolul 3 vor fi considerate ca fiind apropiate de prețul intereselor de tranzacționare, atunci când locul de tranzacționare publică oricare dintre următoarele:

| (a) | cel mai bun preț disponibil; |
| --- | --- |

(a)

cel mai bun preț disponibil;

| (b) | o medie simplă a prețurilor; |
| --- | --- |

(b)

o medie simplă a prețurilor;

| (c) | o medie ponderată a prețului, în funcție de volum, preț, dată sau numărul de exprimări executabile ale interesului. |
| --- | --- |

(c)

o medie ponderată a prețului, în funcție de volum, preț, dată sau numărul de exprimări executabile ale interesului.

(3)   Când introduc și actualizează prețurile indicative pre-tranzacționare, operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare fac publice metodologia pentru calcularea prețurilor pre-tranzacționare și momentul publicării.

Articolul 6

Clasele de instrumente financiare pentru care nu există o piață lichidă

[Articolul 9 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru un instrument financiar sau o clasă de instrumente financiare dacă acest lucru este stabilit în conformitate cu metodologia prevăzută la articolul 13.

CAPITOLUL III

TRANSPARENȚA POST-TRANZACȚIONARE PENTRU LOCURILE DE TRANZACȚIONARE ȘI FIRMELE DE INVESTIȚII CARE EFECTUEAZĂ TRANZACȚII ÎN AFARA UNUI LOC DE TRANZACȚIONARE

Articolul 7

Obligațiile de transparență post-tranzacționare

[Articolul 10 alineatul (1) și articolul 21 alineatele (1) și (5) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara regulilor unui loc de tranzacționare, precum și operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare fac publice, prin referire la fiecare tranzacție în parte, detaliile prevăzute în tabelele 1 și 2 din anexa II și utilizează fiecare indicator aplicabil prevăzut în tabelul 3 din anexa II.

(2)   În cazul în care un raport de tranzacționare publicat anterior este anulat, firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara unui loc de tranzacționare, precum și operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare fac public un nou raport de tranzacționare care conține toate detaliile incluse în raportul inițial de tranzacționare și indicatorul de anulare prevăzut în tabelul 3 din anexa II.

(3)   În cazul în care un raport de tranzacționare publicat anterior este modificat, firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara unui loc de tranzacționare, precum și operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare fac publice următoarele informații:

| (a) | un nou raport de tranzacționare care conține toate detaliile incluse în raportul de tranzacționare inițial și indicatorul de anulare prevăzut în tabelul 3 din anexa II; |
| --- | --- |

(a)

un nou raport de tranzacționare care conține toate detaliile incluse în raportul de tranzacționare inițial și indicatorul de anulare prevăzut în tabelul 3 din anexa II;

| (b) | un nou raport de tranzacționare care conține toate informațiile incluse în raportul de tranzacționare inițial cu toate detaliile necesare corectate și indicatorul de anulare prevăzut în tabelul 3 din anexa II. |
| --- | --- |

(b)

un nou raport de tranzacționare care conține toate informațiile incluse în raportul de tranzacționare inițial cu toate detaliile necesare corectate și indicatorul de anulare prevăzut în tabelul 3 din anexa II.

(4)   Informațiile post-tranzacționare sunt făcute publice pe cât posibil, din punct de vedere tehnic, în timp real și, în orice caz:

| (a) | pentru primii trei ani de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014, în termen de 15 minute de la efectuarea tranzacției în cauză; |
| --- | --- |

(a)

pentru primii trei ani de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014, în termen de 15 minute de la efectuarea tranzacției în cauză;

| (b) | ulterior, în termen de cinci minute de la efectuarea tranzacției în cauză. |
| --- | --- |

(b)

ulterior, în termen de cinci minute de la efectuarea tranzacției în cauză.

(5)   În cazul în care o tranzacție între două firme de investiții este încheiată în afara regulilor unui loc de tranzacționare, fie în nume propriu, fie în numele clienților, numai firma de investiții care vinde instrumentul financiar în cauză face publică această tranzacție, prin intermediul unui APA.

(6)   Prin derogare de la alineatul (5), în cazul în care numai una dintre firmele de investiții care sunt parte la tranzacție este un operator independent pentru instrumentul financiar în cauză și acționează în calitate de cumpărător, numai firma respectivă face publică tranzacția prin intermediul unui APA, informând vânzătorul cu privire la această acțiune.

(7)   Firmele de investiții iau toate măsurile rezonabile pentru a garanta că tranzacția este publicată ca tranzacție unică. În acest sens, se consideră că două tranzacții inverse efectuate simultan și la același preț cu o singură parte reprezintă o tranzacție unică.

(8)   Informațiile privind tranzacțiile de tip „pachet” sunt publicate pentru fiecare componentă pe cât posibil, din punct de vedere tehnic, în timp real, având în vedere necesitatea de a atribui prețuri pentru anumite instrumente financiare și includ indicatorul pentru tranzacția de tip „pachet” sau indicatorul pentru tranzacția de tip „schimb de active materiale”, astfel cum este prevăzut în tabelul 3 din anexa II. În cazul în care tranzacția de tip „pachet” este eligibilă pentru publicarea decalată în temeiul articolului 8, informațiile privind toate componentele sunt publicate după încheierea perioadei de decalare pentru tranzacție.

Articolul 8

Publicarea decalată a tranzacțiilor

[Articolul 11 alineatele (1) și (3) și articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În cazul în care o autoritate competentă autorizează publicarea decalată a detaliilor privind tranzacțiile, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara unui loc de tranzacționare, precum și operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare fac publică fiecare tranzacție până cel târziu la ora 19.00, ora locală, în a doua zi lucrătoare după data efectuării tranzacției, dacă este îndeplinită una dintre următoarele condiții:

| (a) | tranzacția este de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață, astfel cum se prevede la articolul 9; |
| --- | --- |

(a)

tranzacția este de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață, astfel cum se prevede la articolul 9;

| (b) | tranzacția este un instrument financiar sau cu o clasă de instrumente financiare pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum se prevede în conformitate cu metodologia stabilită la articolul 13; |
| --- | --- |

(b)

tranzacția este un instrument financiar sau cu o clasă de instrumente financiare pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum se prevede în conformitate cu metodologia stabilită la articolul 13;

| (c) | tranzacția este efectuată între o firmă de investiții care tranzacționează pe cont propriu, alta decât prin corelarea efectuând cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 38 din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6), și o altă contraparte și este mai mare decât mărimea specifică instrumentului, astfel cum se prevede la articolul 10; |
| --- | --- |

(c)

tranzacția este efectuată între o firmă de investiții care tranzacționează pe cont propriu, alta decât prin corelarea efectuând cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 38 din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6), și o altă contraparte și este mai mare decât mărimea specifică instrumentului, astfel cum se prevede la articolul 10;

| (d) | tranzacția este o tranzacție de tip „pachet”, care îndeplinește unul dintre următoarele criterii:






  (i) | una sau mai multe dintre componentele sale sunt tranzacții cu instrumente financiare pentru care nu există o piață lichidă; |
| --- | --- | --- |

(d)

tranzacția este o tranzacție de tip „pachet”, care îndeplinește unul dintre următoarele criterii:

(i)

una sau mai multe dintre componentele sale sunt tranzacții cu instrumente financiare pentru care nu există o piață lichidă;

| (ii) | una sau mai multe dintre componentele sale sunt tranzacții cu instrumente financiare de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață, astfel cum se prevede la articolul 9; |
| --- | --- |

(ii)

una sau mai multe dintre componentele sale sunt tranzacții cu instrumente financiare de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață, astfel cum se prevede la articolul 9;

| (iii) | tranzacția este efectuată între o firmă de investiții care tranzacționează pe cont propriu, alta decât prin corelarea acestora efectuând cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 38 din Directiva 2014/65/UE, și o altă contraparte, iar una sau mai multe dintre componentele sale sunt tranzacții cu instrumente financiare mai mari decât mărimea specifică instrumentului, astfel cum se prevede la articolul 10. |
| --- | --- |

(iii)

tranzacția este efectuată între o firmă de investiții care tranzacționează pe cont propriu, alta decât prin corelarea acestora efectuând cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 38 din Directiva 2014/65/UE, și o altă contraparte, iar una sau mai multe dintre componentele sale sunt tranzacții cu instrumente financiare mai mari decât mărimea specifică instrumentului, astfel cum se prevede la articolul 10.

(2)   Atunci când termenul de decalare prevăzut la alineatul (1) expiră, toate detaliile privind tranzacția sunt publicate, cu excepția cazului în care se acordă o perioadă de decalare extinsă sau nedeterminată, în conformitate cu articolul 11.

(3)   În cazul în care o tranzacție între două firme de investiții, fie în nume propriu, fie în numele clienților, este executată în afara regulilor unui loc de tranzacționare, autoritatea competentă relevantă în scopul stabilirii regimului de decalare aplicabil este autoritatea competentă a firmei de investiții responsabile cu publicarea tranzacției prin intermediul unui APA, în conformitate cu articolul 7 alineatele (5)(7).

Articolul 9

Tranzacțiile de dimensiuni mari

[Articolul 11 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

O tranzacție este considerată de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață în cazul în care aceasta este egală cu sau mai mare decât dimensiunea minimă a tranzacțiilor, care este calculată în conformitate cu metodologia prevăzută la articolul 13.

Articolul 10

Mărimea specifică instrumentului financiar

[Articolul 11 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

O tranzacție este considerată mai mare decât mărimea specifică instrumentului financiar în cazul în care aceasta este egală cu sau mai mare decât dimensiunea minimă a tranzacției, care este calculată în conformitate cu metodologia prevăzută la articolul 13.

Articolul 11

Cerințele de transparență în legătură cu publicarea decalată la discreția autorităților competente

[Articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În cazul în care autoritățile competente își exercită puterile în legătură cu autorizarea publicării decalate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, se aplică următoarele:

| (a) | În cazul în care se aplică articolul 11 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente solicită publicarea uneia dintre următoarele informații pe parcursul întregii perioade de decalare, astfel cum se prevede la articolul 8:






  (i) | toate detaliile privind o tranzacție prevăzute în tabelele 1 și 2 din anexa II, cu excepția detaliilor referitoare la volum; |
| --- | --- | --- |

(a)

În cazul în care se aplică articolul 11 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente solicită publicarea uneia dintre următoarele informații pe parcursul întregii perioade de decalare, astfel cum se prevede la articolul 8:

(i)

toate detaliile privind o tranzacție prevăzute în tabelele 1 și 2 din anexa II, cu excepția detaliilor referitoare la volum;

| (ii) | tranzacțiile într-o formă zilnică agregată pentru un număr minim de 5 de tranzacții executate în aceeași zi, care urmează a fi publicate în următoarea zi lucrătoare înainte de ora 9.00, ora locală. |
| --- | --- |

(ii)

tranzacțiile într-o formă zilnică agregată pentru un număr minim de 5 de tranzacții executate în aceeași zi, care urmează a fi publicate în următoarea zi lucrătoare înainte de ora 9.00, ora locală.

| (b) | În cazul în care se aplică articolul 11 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente pot permite omiterea publicării volumului unei anumite tranzacții pe o perioadă extinsă de patru săptămâni. |
| --- | --- |

(b)

În cazul în care se aplică articolul 11 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente pot permite omiterea publicării volumului unei anumite tranzacții pe o perioadă extinsă de patru săptămâni.

| (c) | Pentru alte instrumentele altele decât cele de capitaluri proprii, care nu sunt instrumente de datorie suverană, în cazul în care se aplică articolul 11 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente permit, pentru o perioadă extinsă de decalare de patru săptămâni, publicarea agregării mai multor tranzacții executate pe durata unei săptămâni calendaristice în următoarea zi de marți înainte de ora 9.00, ora locală. |
| --- | --- |

(c)

Pentru alte instrumentele altele decât cele de capitaluri proprii, care nu sunt instrumente de datorie suverană, în cazul în care se aplică articolul 11 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente permit, pentru o perioadă extinsă de decalare de patru săptămâni, publicarea agregării mai multor tranzacții executate pe durata unei săptămâni calendaristice în următoarea zi de marți înainte de ora 9.00, ora locală.

| (d) | În ceea ce privește instrumentele de datorie suverană și în cazul în care se aplică articolul 11 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente permit, pentru o perioadă nedeterminată, publicarea agregării mai multor tranzacții executate pe durata unei săptămâni calendaristice în următoarea zi de marți înainte de ora 9.00, ora locală. |
| --- | --- |

(d)

În ceea ce privește instrumentele de datorie suverană și în cazul în care se aplică articolul 11 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente permit, pentru o perioadă nedeterminată, publicarea agregării mai multor tranzacții executate pe durata unei săptămâni calendaristice în următoarea zi de marți înainte de ora 9.00, ora locală.

(2)   În cazul în care perioada de decalare prevăzută la alineatul 1 litera (b) a expirat, se aplică următoarele cerințe:

| (a) | în ceea ce privește toate instrumentele care nu sunt instrumente de datorie suverană, publicarea detaliilor complete privind toate tranzacțiile individuale are loc în următoarea zi lucrătoare, înainte de ora 9.00, ora locală; |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește toate instrumentele care nu sunt instrumente de datorie suverană, publicarea detaliilor complete privind toate tranzacțiile individuale are loc în următoarea zi lucrătoare, înainte de ora 9.00, ora locală;

| (b) | în ceea ce privește instrumentele de datorie suverană, în cazul în care autoritățile competente decid să nu utilizeze opțiunile prevăzute la articolul 11 alineatul (3) literele (b) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 succesiv, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, publicarea detaliilor complete privind toate tranzacțiile individuale are loc în următoarea zi lucrătoare, înainte de ora 9.00, ora locală; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește instrumentele de datorie suverană, în cazul în care autoritățile competente decid să nu utilizeze opțiunile prevăzute la articolul 11 alineatul (3) literele (b) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 succesiv, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, publicarea detaliilor complete privind toate tranzacțiile individuale are loc în următoarea zi lucrătoare, înainte de ora 9.00, ora locală;

| (c) | în ceea ce privește instrumentele de datorie suverană, în cazul în care autoritățile competente aplică opțiunile prevăzute la articolul 11 alineatul (3) literele (b) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, succesiv, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, publicarea într-o formă agregată a mai multor tranzacții executate în aceeași săptămână calendaristică are loc în următoarea zi de marți după expirarea perioadei extinse de decalare de patru săptămâni începând cu ultima zi din săptămâna calendaristică respectivă, înainte de ora 9.00, ora locală. |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește instrumentele de datorie suverană, în cazul în care autoritățile competente aplică opțiunile prevăzute la articolul 11 alineatul (3) literele (b) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, succesiv, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, publicarea într-o formă agregată a mai multor tranzacții executate în aceeași săptămână calendaristică are loc în următoarea zi de marți după expirarea perioadei extinse de decalare de patru săptămâni începând cu ultima zi din săptămâna calendaristică respectivă, înainte de ora 9.00, ora locală.

(3)   În ceea ce privește toate instrumentele care nu sunt instrumente de datorie suverană, toate detaliile privind tranzacțiile individuale sunt publicate în termen de patru săptămâni de la publicarea detaliilor agregate în conformitate cu alineatul 1 litera (c), înainte de ora 9.00, ora locală.

(4)   Datele agregate zilnice sau săptămânale prevăzute la alineatele (1) și (2) conțin următoarele informații pentru obligațiuni, produsele financiare structurate, instrumente financiare derivate și certificatele de emisii pentru fiecare zi sau săptămână a perioadei calendaristice în cauză:

| (a) | prețul mediu ponderat; |
| --- | --- |

(a)

prețul mediu ponderat;

| (b) | volumul total tranzacționat, astfel cum se prevede în tabelul 4 din anexa II; |
| --- | --- |

(b)

volumul total tranzacționat, astfel cum se prevede în tabelul 4 din anexa II;

| (c) | numărul total al tranzacțiilor. |
| --- | --- |

(c)

numărul total al tranzacțiilor.

(5)   Tranzacțiile pot fi agregate per cod ISIN. În cazul în care codul ISIN nu este disponibil, tranzacțiile pot fi agregate la nivelul clasei de instrumente financiare pentru care se aplică testul de lichiditate prevăzut la articolul 13.

(6)   În cazul în care ziua lucrătoare stabilită pentru publicările prevăzute la alineatul (1) literele (c) și (d) și la alineatele (2) și (3) nu este o zi lucrătoare, publicările sunt efectuate în următoarea zi lucrătoare, înainte de ora 9.00, ora locală.

Articolul 12

Aplicarea transparenței post-tranzacționare pentru anumite tranzacții executate în afara unui loc de tranzacționare

[Articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

Obligația de a publica volumul și prețul tranzacțiilor, precum și momentul la care acestea au fost încheiate, astfel cum se prevede la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, nu se aplică în niciunul dintre următoarele cazuri:

| (a) | tranzacțiile menționate la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei (7); |
| --- | --- |

(a)

tranzacțiile menționate la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei (7);

7

| (b) | tranzacțiile executate de o societate de administrare, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) sau un administrator de fonduri de investiții alternative, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9), care transferă beneficiarului dreptul de proprietate asupra instrumentelor financiare de la un organism de plasament colectiv către altul și unde nicio firmă de investiții nu este parte la tranzacție; |
| --- | --- |

(b)

tranzacțiile executate de o societate de administrare, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) sau un administrator de fonduri de investiții alternative, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9), care transferă beneficiarului dreptul de proprietate asupra instrumentelor financiare de la un organism de plasament colectiv către altul și unde nicio firmă de investiții nu este parte la tranzacție;

8

9

| (c) | tranzacția de tip „give-up” sau tranzacția de tip „give-in”, care este o tranzacție în care o firmă de investiții oferă o tranzacție a unui client către sau primește o tranzacție a unui client de la o altă firmă de investiții, în scopul procesării post-tranzacționare; |
| --- | --- |

(c)

tranzacția de tip „give-up” sau tranzacția de tip „give-in”, care este o tranzacție în care o firmă de investiții oferă o tranzacție a unui client către sau primește o tranzacție a unui client de la o altă firmă de investiții, în scopul procesării post-tranzacționare;

give-up

give-in

| (d) | transferurile de instrumente financiare, cum ar fi garanția în tranzacțiile bilaterale sau în contextul unei contrapărți centrale (CPC), cerințele de marjă sau garantare sau ca parte a procesului de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către CPC. |
| --- | --- |

(d)

transferurile de instrumente financiare, cum ar fi garanția în tranzacțiile bilaterale sau în contextul unei contrapărți centrale (CPC), cerințele de marjă sau garantare sau ca parte a procesului de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către CPC.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII COMUNE ÎN MATERIE DE TRANSPARENȚĂ PRE-TRANZACȚIONARE ȘI POST-TRANZACȚIONARE

Articolul 13

Metodologia pentru efectuarea calculelor în materie de transparență

[Articolul 9 alineatul (1) și (2), articolul 11 alineatul (1) și articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Pentru a stabili instrumentele financiare sau clasele de instrumente financiare pentru care nu există o piață lichidă, în sensul articolului 6 și articolului 8 alineatul (1) litera (b), următoarele metode se aplică pentru toate clasele de active:

| (a) | Determinarea statică a lichidității pentru:






  (i) | clasa de active a instrumentelor financiare derivate securitizate, astfel cum sunt definite în tabelul 4.1 din anexa III; |
| --- | --- | --- |

(a)

Determinarea statică a lichidității pentru:

(i)

clasa de active a instrumentelor financiare derivate securitizate, astfel cum sunt definite în tabelul 4.1 din anexa III;

| (ii) | următoarele subclase de active ale instrumentelor financiare derivate pe titluri de capital: opțiuni pe indici bursieri, contracte future/forward pe indici bursieri, opțiuni pe acțiuni, contracte future/forward pe acțiuni, opțiuni pe dividende sub formă de acțiuni, contracte future/forward pe dividende sub formă de acțiuni, opțiuni pe indici de dividende, contracte future/forward pe indici de dividende, opțiuni pe indici de volatilitate, contracte future/forward pe indici de volatilitate, opțiuni pe ETF, contracte futures/forwards pe ETF și alte instrumente financiare derivate pe titluri de capital, astfel cum sunt definite în tabelul 6.1 din anexa III; |
| --- | --- |

(ii)

următoarele subclase de active ale instrumentelor financiare derivate pe titluri de capital: opțiuni pe indici bursieri, contracte future/forward pe indici bursieri, opțiuni pe acțiuni, contracte future/forward pe acțiuni, opțiuni pe dividende sub formă de acțiuni, contracte future/forward pe dividende sub formă de acțiuni, opțiuni pe indici de dividende, contracte future/forward pe indici de dividende, opțiuni pe indici de volatilitate, contracte future/forward pe indici de volatilitate, opțiuni pe ETF, contracte futures/forwards pe ETF și alte instrumente financiare derivate pe titluri de capital, astfel cum sunt definite în tabelul 6.1 din anexa III;

| (iii) | clasa de active a instrumentelor derivate pe cursul de schimb, astfel cum sunt definite în tabelul 8.1 din anexa III; |
| --- | --- |

(iii)

clasa de active a instrumentelor derivate pe cursul de schimb, astfel cum sunt definite în tabelul 8.1 din anexa III;

| (iv) | subclasele de active ale altor instrumente financiare derivate pe rata dobânzii, alte instrumente derivate pe mărfuri, alte instrumente financiare derivate de credit, alte instrumente financiare derivate C10, alte contracte pe diferență (CFD), alte certificate de emisii și alte instrumente derivate pe certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelele 5.1, 7.1, 9.1, 10.1, 11.1, 12.1 și 13.1 din anexa III. |
| --- | --- |

(iv)

subclasele de active ale altor instrumente financiare derivate pe rata dobânzii, alte instrumente derivate pe mărfuri, alte instrumente financiare derivate de credit, alte instrumente financiare derivate C10, alte contracte pe diferență (CFD), alte certificate de emisii și alte instrumente derivate pe certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelele 5.1, 7.1, 9.1, 10.1, 11.1, 12.1 și 13.1 din anexa III.

| (b) | Evaluări periodice bazate pe criterii cantitative și, după caz, calitative, în materie de lichiditate pentru:






  (i) | toate tipurile de obligațiuni, cu excepția ETC și ETN, astfel cum sunt definite în tabelul 2.1 din anexa III și astfel cum se prevede la articolul 17 alineatul (1); |
| --- | --- | --- |

(b)

Evaluări periodice bazate pe criterii cantitative și, după caz, calitative, în materie de lichiditate pentru:

(i)

toate tipurile de obligațiuni, cu excepția ETC și ETN, astfel cum sunt definite în tabelul 2.1 din anexa III și astfel cum se prevede la articolul 17 alineatul (1);

| (ii) | tipurile de obligațiuni ETC și ETN, astfel cum sunt definite în tabelul 2.4 din anexa III; |
| --- | --- |

(ii)

tipurile de obligațiuni ETC și ETN, astfel cum sunt definite în tabelul 2.4 din anexa III;

| (iii) | clasa de active a instrumentelor financiare derivate pe rata dobânzii, cu excepția subclasei de active a altor instrumente financiare derivate pe rata dobânzii, astfel cum sunt definite în tabelul 5.1 din anexa III; |
| --- | --- |

(iii)

clasa de active a instrumentelor financiare derivate pe rata dobânzii, cu excepția subclasei de active a altor instrumente financiare derivate pe rata dobânzii, astfel cum sunt definite în tabelul 5.1 din anexa III;

| (iv) | următoarele subclase de active ale instrumentelor financiare derivate pe titluri de capital: swapurile și portofoliile de swap, astfel cum sunt definite în tabelul 6.1 din anexa III; |
| --- | --- |

(iv)

următoarele subclase de active ale instrumentelor financiare derivate pe titluri de capital: swapurile și portofoliile de swap, astfel cum sunt definite în tabelul 6.1 din anexa III;

| (v) | clasa de active a instrumentelor financiare derivate pe mărfuri, cu excepția subclasei de active ale altor instrumente financiare derivate pe mărfuri, astfel cum sunt definite în tabelul 7.1 din anexa III; |
| --- | --- |

(v)

clasa de active a instrumentelor financiare derivate pe mărfuri, cu excepția subclasei de active ale altor instrumente financiare derivate pe mărfuri, astfel cum sunt definite în tabelul 7.1 din anexa III;

| (vi) | următoarele subclase de active ale instrumentelor financiare derivate de credit: instrumente de tipul credit default swap bazate pe indici și instrumente de tipul credit default swap având la bază o singură semnătură, astfel cum sunt definite în tabelul 9.1 din anexa III; |
| --- | --- |

(vi)

următoarele subclase de active ale instrumentelor financiare derivate de credit: instrumente de tipul credit default swap bazate pe indici și instrumente de tipul credit default swap având la bază o singură semnătură, astfel cum sunt definite în tabelul 9.1 din anexa III;

| (vii) | clasa de active a instrumentelor financiare derivate C10, cu excepția subclasei de active a altor instrumente financiare derivate C10, astfel cum sunt definite în tabelul 10.1 din anexa III; |
| --- | --- |

(vii)

clasa de active a instrumentelor financiare derivate C10, cu excepția subclasei de active a altor instrumente financiare derivate C10, astfel cum sunt definite în tabelul 10.1 din anexa III;

| (viii) | următoarele subclase de active ale contractelor pe diferență (CFD): CFD pe valută și CFD pe mărfuri, astfel cum sunt definite în tabelul 11.1 din anexa III; |
| --- | --- |

(viii)

următoarele subclase de active ale contractelor pe diferență (CFD): CFD pe valută și CFD pe mărfuri, astfel cum sunt definite în tabelul 11.1 din anexa III;

| (ix) | clasa de active a certificatelor de emisii, cu excepția subclasei de active ale altor certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelul 12.1 din anexa III; |
| --- | --- |

(ix)

clasa de active a certificatelor de emisii, cu excepția subclasei de active ale altor certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelul 12.1 din anexa III;

| (x) | subclasa de active a instrumentelor derivate pe certificate de emisii, cu excepția subclasei de active a altor instrumente derivate pe certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelul 13.1 din anexa III. |
| --- | --- |

(x)

subclasa de active a instrumentelor derivate pe certificate de emisii, cu excepția subclasei de active a altor instrumente derivate pe certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelul 13.1 din anexa III.

| (c) | Evaluări periodice pe baza unor criterii calitative în materie de lichiditate pentru:






  (i) | următoarele subclase de active ale instrumentelor financiare derivate de credit: opțiuni pe indici CDS și opțiuni pe CDS având la bază o singură semnătură, astfel cum sunt definite în tabelul 9.1 din anexa III; |
| --- | --- | --- |

(c)

Evaluări periodice pe baza unor criterii calitative în materie de lichiditate pentru:

(i)

următoarele subclase de active ale instrumentelor financiare derivate de credit: opțiuni pe indici CDS și opțiuni pe CDS având la bază o singură semnătură, astfel cum sunt definite în tabelul 9.1 din anexa III;

| (ii) | următoarele subclase de active ale contractelor pe diferență (CFD): CFD pe titluri de capital, CFD pe obligațiuni, CFD pe contracte future/forward pe titluri de capital și CFD pe opțiuni pe titluri de capital, astfel cum sunt definite în tabelul 11.1 din anexa III. |
| --- | --- |

(ii)

următoarele subclase de active ale contractelor pe diferență (CFD): CFD pe titluri de capital, CFD pe obligațiuni, CFD pe contracte future/forward pe titluri de capital și CFD pe opțiuni pe titluri de capital, astfel cum sunt definite în tabelul 11.1 din anexa III.

| (d) | O evaluare periodică bazată pe o metodă cu două teste pentru produsele financiare structurate, astfel cum sunt definite în tabelul 3.1 din anexa III. |
| --- | --- |

(d)

O evaluare periodică bazată pe o metodă cu două teste pentru produsele financiare structurate, astfel cum sunt definite în tabelul 3.1 din anexa III.

(2)   Pentru a stabili mărimea specifică instrumentului financiar, prevăzută la articolul 5, și ordinele de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață, prevăzute la articolul 3, se aplică următoarele metodologii:

| (a) | Valoarea pragului pentru:






  (i) | tipurile de obligațiuni ETC și ETN, astfel cum sunt definite în tabelul 2.5 din anexa III; |
| --- | --- | --- |

(a)

Valoarea pragului pentru:

(i)

tipurile de obligațiuni ETC și ETN, astfel cum sunt definite în tabelul 2.5 din anexa III;

| (ii) | clasa de active a instrumentelor financiare derivate securitizate, astfel cum sunt definite în tabelul 4.2 din anexa III; |
| --- | --- |

(ii)

clasa de active a instrumentelor financiare derivate securitizate, astfel cum sunt definite în tabelul 4.2 din anexa III;

| (iii) | fiecare subclasă a instrumentelor financiare derivate pe titluri de capital, astfel cum sunt definite în tabelele 6.2 și 6.3 din anexa III; |
| --- | --- |

(iii)

fiecare subclasă a instrumentelor financiare derivate pe titluri de capital, astfel cum sunt definite în tabelele 6.2 și 6.3 din anexa III;

| (iv) | fiecare subclasă a instrumentelor derivate pe cursul de schimb, astfel cum sunt definite în tabelul 8.2 din anexa III; |
| --- | --- |

(iv)

fiecare subclasă a instrumentelor derivate pe cursul de schimb, astfel cum sunt definite în tabelul 8.2 din anexa III;

| (v) | fiecare subclasă pentru care se consideră că nu există o piață lichidă pentru clasele de active ale instrumentelor financiare derivate pe rata dobânzii, ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri, ale instrumentelor financiare derivate de credit, ale instrumentelor financiare derivate C10 și ale contractelor pe diferență (CFD), astfel cum sunt definite în tabelele 5.3, 7.3, 9.3, 10.3 și 11.3 din anexa III; |
| --- | --- |

(v)

fiecare subclasă pentru care se consideră că nu există o piață lichidă pentru clasele de active ale instrumentelor financiare derivate pe rata dobânzii, ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri, ale instrumentelor financiare derivate de credit, ale instrumentelor financiare derivate C10 și ale contractelor pe diferență (CFD), astfel cum sunt definite în tabelele 5.3, 7.3, 9.3, 10.3 și 11.3 din anexa III;

| (vi) | fiecare subclasă de active pentru care se consideră că nu există piață lichidă pentru clasele de active ale certificatelor de emisie și ale instrumentelor derivate pe certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelele 12.3 și 13.3 din anexa III; |
| --- | --- |

(vi)

fiecare subclasă de active pentru care se consideră că nu există piață lichidă pentru clasele de active ale certificatelor de emisie și ale instrumentelor derivate pe certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelele 12.3 și 13.3 din anexa III;

| (vii) | fiecare produs financiar structurat unde testul-1, în conformitate cu alineatul (1) litera (d), nu este promovat, astfel cum este definit în tabelul 3.2 din anexa III; |
| --- | --- |

(vii)

fiecare produs financiar structurat unde testul-1, în conformitate cu alineatul (1) litera (d), nu este promovat, astfel cum este definit în tabelul 3.2 din anexa III;

| (viii) | fiecare produs financiar structurat pentru care se consideră că nu există piață lichidă, unde doar testul-1, în temeiul alineatului (1) litera (d) este promovat, în conformitate cu tabelul 3.3 din anexa III. |
| --- | --- |

(viii)

fiecare produs financiar structurat pentru care se consideră că nu există piață lichidă, unde doar testul-1, în temeiul alineatului (1) litera (d) este promovat, în conformitate cu tabelul 3.3 din anexa III.

| (b) | valoarea mai mare a tranzacțiilor sub care se află procentajul tranzacțiilor care corespunde percentilei tranzacțiilor, astfel cum se precizează la articolul 17 alineatul (3), și pragul minim pentru:






  (i) | fiecare tip de obligațiuni, cu excepția ETC și ETN, astfel cum sunt definite în tabelul 2.3 din anexa III; |
| --- | --- | --- |

(b)

valoarea mai mare a tranzacțiilor sub care se află procentajul tranzacțiilor care corespunde percentilei tranzacțiilor, astfel cum se precizează la articolul 17 alineatul (3), și pragul minim pentru:

(i)

fiecare tip de obligațiuni, cu excepția ETC și ETN, astfel cum sunt definite în tabelul 2.3 din anexa III;

| (ii) | fiecare subclasă pentru care există o piață lichidă pentru clasele de active ale instrumentelor financiare derivate pe rata dobânzii, ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri, ale instrumentelor financiare derivate de credit, ale instrumentelor financiare derivate C10 și ale contractelor pe diferență, astfel cum sunt definite în tabelele 5.2, 7.2, 9.2, 10.2 și 11.2 din anexa III; |
| --- | --- |

(ii)

fiecare subclasă pentru care există o piață lichidă pentru clasele de active ale instrumentelor financiare derivate pe rata dobânzii, ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri, ale instrumentelor financiare derivate de credit, ale instrumentelor financiare derivate C10 și ale contractelor pe diferență, astfel cum sunt definite în tabelele 5.2, 7.2, 9.2, 10.2 și 11.2 din anexa III;

| (iii) | fiecare subclasă de active pentru care există o piață lichidă pentru clasele de active ale certificatelor de emisii și ale instrumentelor derivate pe certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelele 12.2 și 13.2 din anexa III; |
| --- | --- |

(iii)

fiecare subclasă de active pentru care există o piață lichidă pentru clasele de active ale certificatelor de emisii și ale instrumentelor derivate pe certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelele 12.2 și 13.2 din anexa III;

| (iv) | fiecare produs financiar structurat pentru care există o piață lichidă, unde testul-1 și testul-2, în temeiul alineatului (1) litera (d), sunt promovate, astfel cum sunt definite în tabelul 3.3 din anexa III. |
| --- | --- |

(iv)

fiecare produs financiar structurat pentru care există o piață lichidă, unde testul-1 și testul-2, în temeiul alineatului (1) litera (d), sunt promovate, astfel cum sunt definite în tabelul 3.3 din anexa III.

(3)   Pentru a stabili mărimea specifică instrumentului financiar, prevăzută la articolul 8 alineatul (1) litera (c), și tranzacțiile de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață, prevăzute la articolul 8 alineatul (1) litera (a), se aplică următoarele metode:

| (a) | valoarea pragului pentru:






  (i) | tipurile de obligațiuni ETC și ETN, astfel cum sunt definite în tabelul 2.5 din anexa III; |
| --- | --- | --- |

(a)

valoarea pragului pentru:

(i)

tipurile de obligațiuni ETC și ETN, astfel cum sunt definite în tabelul 2.5 din anexa III;

| (ii) | clasa de active a instrumentelor financiare derivate securitizate, astfel cum sunt definite în tabelul 4.2 din anexa III; |
| --- | --- |

(ii)

clasa de active a instrumentelor financiare derivate securitizate, astfel cum sunt definite în tabelul 4.2 din anexa III;

| (iii) | fiecare subclasă de instrumente financiare derivate pe titluri de capital, astfel cum sunt definite în tabelele 6.2 și 6.3 din anexa III; |
| --- | --- |

(iii)

fiecare subclasă de instrumente financiare derivate pe titluri de capital, astfel cum sunt definite în tabelele 6.2 și 6.3 din anexa III;

| (iv) | fiecare subclasă de instrumente derivate pe cursul de schimb, astfel cum sunt definite în tabelul 8.2 din anexa III; |
| --- | --- |

(iv)

fiecare subclasă de instrumente derivate pe cursul de schimb, astfel cum sunt definite în tabelul 8.2 din anexa III;

| (v) | fiecare subclasă pentru care se consideră că nu există o piață lichidă pentru clasele de active ale instrumentelor financiare derivate pe rata dobânzii, ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri, ale instrumentelor financiare derivate de credit, ale instrumentelor financiare derivate C10 și ale contractelor pe diferență (CFD), astfel cum sunt definite în tabelele 5.3, 7.3, 9.3, 10.3 și 11.3 din anexa III; |
| --- | --- |

(v)

fiecare subclasă pentru care se consideră că nu există o piață lichidă pentru clasele de active ale instrumentelor financiare derivate pe rata dobânzii, ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri, ale instrumentelor financiare derivate de credit, ale instrumentelor financiare derivate C10 și ale contractelor pe diferență (CFD), astfel cum sunt definite în tabelele 5.3, 7.3, 9.3, 10.3 și 11.3 din anexa III;

| (vi) | fiecare subclasă de active pentru care se consideră că nu există o piață lichidă pentru clasele de active ale certificatelor de emisie și ale instrumentelor derivate pe certificate de emisii, în conformitate cu tabelele 12.3 și 13.3 din anexa III; |
| --- | --- |

(vi)

fiecare subclasă de active pentru care se consideră că nu există o piață lichidă pentru clasele de active ale certificatelor de emisie și ale instrumentelor derivate pe certificate de emisii, în conformitate cu tabelele 12.3 și 13.3 din anexa III;

| (vii) | fiecare produs financiar structurat unde testul-1 în conformitate cu alineatul (1) litera (d), nu este promovat, astfel cum este definit în tabelul 3.2 din anexa III; |
| --- | --- |

(vii)

fiecare produs financiar structurat unde testul-1 în conformitate cu alineatul (1) litera (d), nu este promovat, astfel cum este definit în tabelul 3.2 din anexa III;

| (viii) | fiecare produs financiar structurat pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, unde doar testul-1 în temeiul alineatului (1) litera (d) este promovat, în conformitate cu tabelul 3.3 din anexa III; |
| --- | --- |

(viii)

fiecare produs financiar structurat pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, unde doar testul-1 în temeiul alineatului (1) litera (d) este promovat, în conformitate cu tabelul 3.3 din anexa III;

| (b) | valoarea tranzacțiilor sub care se află procentajul tranzacțiilor care corespunde percentilei tranzacțiilor pentru fiecare tip de obligațiuni, cu excepția ETC și ETN, astfel cum sunt definite în tabelul 2.3 din anexa III; |
| --- | --- |

(b)

valoarea tranzacțiilor sub care se află procentajul tranzacțiilor care corespunde percentilei tranzacțiilor pentru fiecare tip de obligațiuni, cu excepția ETC și ETN, astfel cum sunt definite în tabelul 2.3 din anexa III;

| (c) | cea mai mare valoare a tranzacțiilor sub care se află procentajul tranzacțiilor care corespunde percentilei tranzacțiilor, valoarea tranzacțiilor sub care se află procentajul volumului care corespunde percentilei volumului și pragul minim pentru fiecare subclasă pentru care se consideră că există o piață lichidă pentru clasele de active ale instrumentelor financiare derivate pe rata dobânzii, ale instrumentelor derivate pe mărfuri, ale instrumentelor financiare derivate de credit, ale instrumentelor financiare derivate C10 și ale contractelor pe diferență, astfel cum se prevede în tabelele 5.2, 7.2, 9.2, 10.2 și 11.2 din anexa III; |
| --- | --- |

(c)

cea mai mare valoare a tranzacțiilor sub care se află procentajul tranzacțiilor care corespunde percentilei tranzacțiilor, valoarea tranzacțiilor sub care se află procentajul volumului care corespunde percentilei volumului și pragul minim pentru fiecare subclasă pentru care se consideră că există o piață lichidă pentru clasele de active ale instrumentelor financiare derivate pe rata dobânzii, ale instrumentelor derivate pe mărfuri, ale instrumentelor financiare derivate de credit, ale instrumentelor financiare derivate C10 și ale contractelor pe diferență, astfel cum se prevede în tabelele 5.2, 7.2, 9.2, 10.2 și 11.2 din anexa III;

| (d) | valoarea mai mare a tranzacțiilor sub care se află procentajul tranzacțiilor care corespunde percentilei tranzacțiilor și pragul minim pentru:






  (i) | fiecare subclasă de active pentru care se consideră că există o piață lichidă pentru clasele de active ale certificatelor de emisii și ale instrumentelor derivate pe certificate de emisii, astfel cum se prevede în tabelele 12.2 și 13.2 din anexa III; |
| --- | --- | --- |

(d)

valoarea mai mare a tranzacțiilor sub care se află procentajul tranzacțiilor care corespunde percentilei tranzacțiilor și pragul minim pentru:

(i)

fiecare subclasă de active pentru care se consideră că există o piață lichidă pentru clasele de active ale certificatelor de emisii și ale instrumentelor derivate pe certificate de emisii, astfel cum se prevede în tabelele 12.2 și 13.2 din anexa III;

| (ii) | fiecare produs financiar structurat pentru care se consideră că există o piață lichidă, unde testul-1 și testul-2, în conformitate cu alineatul (1) litera (d), sunt promovate, astfel cum sunt definite în tabelul 3.3 din anexa III. |
| --- | --- |

(ii)

fiecare produs financiar structurat pentru care se consideră că există o piață lichidă, unde testul-1 și testul-2, în conformitate cu alineatul (1) litera (d), sunt promovate, astfel cum sunt definite în tabelul 3.3 din anexa III.

(4)   În sensul alineatului (3) litera (c), în cazul în care valoarea tranzacțiilor care corespund percentilei de volum pentru stabilirea tranzacției care este de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață este mai mare decât percentila tranzacției de 97.5, volumul tranzacțiilor nu poate fi luat în considerare, iar mărimea specifică instrumentului financiar, prevăzută la articolul 8 alineatul (1) litera (c), precum și mărimea tranzacțiilor de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață, prevăzută la articolul 8 alineatul (1) litera (a), vor fi stabilite ca valoarea mai mare a tranzacțiilor comerciale sub care se află procentul tranzacțiilor care corespunde percentilei tranzacțiilor și pragului minim.

(5)   În conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/590 și Regulamentul delegat (UE) 2017/577, autoritățile competente colectează zilnic datele furnizate de locurile de tranzacționare, APA și CTP, care sunt necesare pentru efectuarea calculelor pentru a stabili:

| (a) | instrumentele financiare sau clasele de instrumente financiare pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum se prevede la alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

instrumentele financiare sau clasele de instrumente financiare pentru care nu există o piață lichidă, astfel cum se prevede la alineatul (1);

| (b) | dimensiunile mari în comparație cu dimensiunea normală de piață și mărimea specifică instrumentului, astfel cum se prevede la alineatele (2) și (3). |
| --- | --- |

(b)

dimensiunile mari în comparație cu dimensiunea normală de piață și mărimea specifică instrumentului, astfel cum se prevede la alineatele (2) și (3).

(6)   Autoritățile competente care efectuează calculele pentru o clasă de instrumente financiare încheie acorduri de cooperare între ele pentru a garanta agregarea datelor la nivelul Uniunii, care sunt necesare pentru aceste calcule.

(7)   În sensul alineatului (1) literele (b) și (d), al alineatului (2) litera (b) și al alineatului (3) literele (b), (c) și (d), autoritățile competente iau în considerare tranzacțiile executate în Uniune în perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 decembrie a anului anterior.

(8)   Valoarea tranzacțiilor, în sensul alineatului (2) litera (b) și al alineatului (3) literele (b), (c) și (d), este determinată conform măsurării volumului, astfel cum este definit în tabelul 4 din anexa II. În cazul în care valoarea tranzacțiilor, definită în sensul alineatelor (2) și (3), este exprimată în valoare monetară, iar instrumentul financiar nu este exprimat în euro, valoarea tranzacțiilor este convertită în moneda în care este exprimat instrumentul financiar prin aplicarea cursului de schimb zilnic de referință al Băncii Centrale Europene de la data de 31 decembrie a anului anterior.

9.   Participanții pe piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare pot converti valoarea tranzacțiilor, stabilite în conformitate cu alineatele (2) și (3), la numărul corespunzător de loturi, astfel cum sunt definite în prealabil de locul de tranzacționare pentru fiecare subclasă de active în cauză. Operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare pot menține aceste valori ale tranzacțiilor până la aplicarea rezultatelor următoarelor calcule efectuate în conformitate cu alineatul (17).

(10)   Calculele prevăzute la alineatul (2) litera (b) punctul (i) și la alineatul (3) litera (b) exclud tranzacțiile cu o valoare mai mică sau egală cu 100 000 EUR.

(11)   În scopul constatărilor prevăzute la alineatele (2) și (3), alineatul (2) litera (b) și alineatul (3) literele (b), (c) și (d) nu se aplică atunci când numărul tranzacțiilor luate în considerare pentru calcule este mai mic de 1 000, caz în care se aplică următoarele praguri:

| (a) | 100 000 EUR pentru toate tipurile de obligațiuni, cu excepția ETC și ETN; |
| --- | --- |

(a)

100 000 EUR pentru toate tipurile de obligațiuni, cu excepția ETC și ETN;

| (b) | valorile pragului, definite la alineatul (2) litera (a) și alineatul (3) litera (a) pentru toate instrumentele financiare care nu sunt menționate la litera (a) a prezentului alineat. |
| --- | --- |

(b)

valorile pragului, definite la alineatul (2) litera (a) și alineatul (3) litera (a) pentru toate instrumentele financiare care nu sunt menționate la litera (a) a prezentului alineat.

(12)   Cu excepția cazului în care acestea se referă la certificate de emisii sau instrumente financiare derivate, calculele prevăzute la alineatul (2) litera (b) și alineatul (3) literele (b), (c) și (d) se rotunjesc până la unitatea imediat superioară:

| (a) | 100 000, în cazul în care valoarea pragului este mai mică de 1 milion; |
| --- | --- |

(a)

100 000, în cazul în care valoarea pragului este mai mică de 1 milion;

| (b) | 500 000, în cazul în care valoarea pragului este egală sau mai mare de 1 milion, dar este mai mică de 10 milioane; |
| --- | --- |

(b)

500 000, în cazul în care valoarea pragului este egală sau mai mare de 1 milion, dar este mai mică de 10 milioane;

| (c) | 5 milioane, în cazul în care valoarea pragului este egală sau mai mare de 10 milioane, dar este mai mică de 100 de milioane; |
| --- | --- |

(c)

5 milioane, în cazul în care valoarea pragului este egală sau mai mare de 10 milioane, dar este mai mică de 100 de milioane;

| (d) | 25 de milioane, în cazul în care valoarea pragului este egală sau mai mare de 100 de milioane. |
| --- | --- |

(d)

25 de milioane, în cazul în care valoarea pragului este egală sau mai mare de 100 de milioane.

(13)   În sensul alineatului (1), criteriile cantitative în materie de lichiditate specifice fiecărei clase de active din anexa III sunt stabilite în conformitate cu secțiunea 1 din anexa III.

(14)   Pentru instrumentele financiare derivate pe titluri de capital care sunt admise pentru tranzacționare sau sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare, care nu aparțin unei subclase pentru care mărimea specifică instrumentului financiar, prevăzută la articolul 5 și articolul 8 alineatul (1) litera (c), precum și mărimea ordinelor și a tranzacțiilor de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață, prevăzute la articolul 3 și articolul 8 alineatul (1) litera (a), au fost publicate și care aparțin uneia dintre subclasele de active prevăzute la alineatul (1) litera (a) punctul (ii), mărimea specifică instrumentului financiar și mărimea ordinelor și a tranzacțiilor de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață sunt cele aplicabile celui mai mic interval de valori noționale medii zilnice (ADNA) a subclasei de active căreia îi aparțin instrumentele financiare derivate pe titluri de capital.

(15)   Instrumentele financiare admise pentru tranzacționare sau tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare, care nu aparțin niciunei subclase pentru care mărimea specifică instrumentului financiar, prevăzută la articolul 5 și articolul 8 alineatul (1) litera (c), precum și mărimea ordinelor și tranzacțiilor de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață, prevăzută la articolul 3 și articolul 8 alineatul (1) litera (a), care au fost publicate sunt considerate a nu avea o piață lichidă până la aplicarea rezultatelor calculelor efectuate în conformitate cu alineatul (17). Mărimea specifică aplicabilă instrumentului financiar, prevăzută la articolul 5 și articolul 8 alineatul (1) litera (c), precum și mărimea ordinelor și a tranzacțiilor de dimensiuni mari în comparație cu dimensiunea normală de piață, prevăzute la articolul 3 și articolul 8 alineatul (1) litera (a), sunt cele aferente subclaselor pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă, care aparțin aceleiași subclase de active.

(16)   După sfârșitul zilei de tranzacționare, dar înainte de sfârșitul zilei respective, locurile de tranzacționare prezintă autorităților competente informațiile incluse în anexa IV pentru efectuarea calculelor prevăzute la alineatul (5), de fiecare dată când instrumentul financiar este admis pentru tranzacționare sau este tranzacționat pentru prima dată în locul de tranzacționare respectiv sau de fiecare dată când au fost modificate detaliile furnizate anterior.

(17)   Autoritățile competente asigură publicarea rezultatelor calculelor prevăzute la alineatul (5) pentru fiecare instrument financiar și clasă de instrumente financiare până la data de 30 aprilie a anului care urmează datei punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 și până la data de 30 aprilie a fiecărui an următor. Rezultatele calculelor se aplică începând cu data de 1 iunie a fiecărui an de la data publicării.

(18)   În sensul calculelor menționate la alineatul (1) litera (b) punctul (i) și prin derogare de la alineatele (7), (15) și (17), autoritățile competente asigură, în ceea ce privește obligațiunile, cu excepția ETC și ETN, publicarea trimestrială a calculelor prevăzute la alineatul (5) litera (a), în prima zi a lunilor februarie, mai, august și noiembrie începând de la data punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 și în prima zi a lunii februarie, mai, august și noiembrie a fiecărui an următor. Calculele includ tranzacțiile executate în Uniune în cursul trimestrului calendaristic anterior și se aplică pentru perioada de trei luni care începe în a șaisprezecea zi a lunii februarie, mai, august și noiembrie a fiecărui an.

(19)   În ceea ce privește obligațiunile, cu excepția ETC și ETN, care sunt admise la tranzacționare sau sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare în primele două luni ale unui trimestru, acestea sunt considerate ca având o piață lichidă, astfel cum se prevede în tabelul 2.2 din anexa III, până la aplicarea rezultatelor calculului trimestrului calendaristic.

(20)   În ceea ce privește obligațiunile, cu excepția ETC și ETN, care sunt admise la tranzacționare sau sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare în ultima lună a unui trimestru, acestea sunt considerate ca având o piață lichidă, astfel cum se prevede în tabelul 2.2 din anexa III, până la aplicarea rezultatelor calculului următorului trimestru calendaristic.

Articolul 14

Tranzacțiile pentru care se aplică derogarea prevăzută la articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014

[Articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

O tranzacție se consideră a fi efectuată de un membru al Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) în cadrul aplicării politicii monetare, valutare și de stabilitate financiară, în cazul în care tranzacția îndeplinește oricare dintre următoarele cerințe:

| (a) | tranzacția este efectuată în scopul politicii monetare, inclusiv o operațiune efectuată în conformitate cu articolele 18 și 20 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană sau o operațiune efectuată în temeiul dispozițiilor naționale echivalente pentru membrii SEBC în statele membre a căror monedă nu este euro; |
| --- | --- |

(a)

tranzacția este efectuată în scopul politicii monetare, inclusiv o operațiune efectuată în conformitate cu articolele 18 și 20 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană sau o operațiune efectuată în temeiul dispozițiilor naționale echivalente pentru membrii SEBC în statele membre a căror monedă nu este euro;

| (b) | tranzacția este o operațiune de schimb valutar, inclusiv operațiuni efectuate pentru a deține sau a gestiona rezervele valutare oficiale ale statelor membre, sau serviciile în domeniul administrării rezervelor prestate de un membru al SEBC pentru băncile centrale din alte țări la care derogarea a fost extinsă în conformitate cu articolul 1 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(b)

tranzacția este o operațiune de schimb valutar, inclusiv operațiuni efectuate pentru a deține sau a gestiona rezervele valutare oficiale ale statelor membre, sau serviciile în domeniul administrării rezervelor prestate de un membru al SEBC pentru băncile centrale din alte țări la care derogarea a fost extinsă în conformitate cu articolul 1 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (c) | tranzacția este efectuată în scopurile politicii de stabilitate financiară. |
| --- | --- |

(c)

tranzacția este efectuată în scopurile politicii de stabilitate financiară.

Articolul 15

Tranzacțiile pentru care nu se aplică derogarea prevăzută la articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014

[Articolul 1 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

Articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 nu se aplică în cazul următoarelor tipuri de tranzacții efectuate de un membru al SEBC în vederea realizării unei operațiuni de investiții care nu are legătură cu îndeplinirea de către membrul respectiv a uneia dintre sarcinile prevăzute la articolul 14:

| (a) | tranzacții efectuate pentru gestionarea fondurilor sale proprii; |
| --- | --- |

(a)

tranzacții efectuate pentru gestionarea fondurilor sale proprii;

| (b) | tranzacții efectuate în scopuri administrative sau în beneficiul personalului membrului SEBC, inclusiv tranzacțiile efectuate în calitate de administrator al unui sistem de pensii pentru personalul său; |
| --- | --- |

(b)

tranzacții efectuate în scopuri administrative sau în beneficiul personalului membrului SEBC, inclusiv tranzacțiile efectuate în calitate de administrator al unui sistem de pensii pentru personalul său;

| (c) | tranzacții efectuate pentru portofoliul acestuia de investiții în conformitate cu obligațiile care îi revin în temeiul dreptului național. |
| --- | --- |

(c)

tranzacții efectuate pentru portofoliul acestuia de investiții în conformitate cu obligațiile care îi revin în temeiul dreptului național.

Articolul 16

Suspendarea temporară a obligațiilor de transparență

[Articolul 9 alineatul (5) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Pentru instrumentele financiare pentru care există o piață lichidă, în conformitate cu metodologia prevăzută la articolul 13, o autoritate competentă ar putea suspenda temporar obligațiile prevăzute la articolele 8 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 în cazul în care, pentru o clasă de obligațiuni, produse financiare structurate, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate, volumul total, astfel cum este definit în tabelul 4 din anexa II, calculat pentru ultimele 30 de zile calendaristice reprezintă mai puțin de 40 % din volumul mediu lunar calculat pentru cele 12 luni calendaristice complete anterioare celor 30 de zile calendaristice.

(2)   Pentru instrumentele financiare pentru care nu există o piață lichidă, în conformitate cu metodologia prevăzută la articolul 13, o autoritate competentă ar putea suspenda temporar obligațiile prevăzute la articolele 8 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 în cazul în care, pentru o clasă de obligațiuni, produse financiare structurate, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate, volumul total, astfel cum este definit în tabelul 4 din anexa II, calculat pentru ultimele 30 de zile calendaristice reprezintă mai puțin de 20 % din volumul mediu lunar calculat pentru cele 12 luni calendaristice complete anterioare celor 30 de zile calendaristice.

(3)   Autoritățile competente iau în considerare operațiunile executate în toate locurile de tranzacționare din Uniune pentru clasa de obligațiuni, produse financiare structurate, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate în cauză în momentul efectuării calculelor prevăzute la alineatele (1) și (2). Calculele sunt efectuate la nivelul clasei de instrumente financiare pentru care se aplică testul de lichiditate prevăzut la articolul 13.

(4)   Înainte ca autoritățile competente să decidă suspendarea obligațiilor în materie de transparență, acestea se asigură că scăderea semnificativă a lichidității în toate locurile de tranzacționare nu este rezultatul unor efecte sezoniere ale clasei relevante de instrumente financiare asupra lichidității.

Articolul 17

Dispoziții pentru evaluarea lichidității pentru obligațiuni și pentru stabilirea mărimii pre-tranzacționare specifice pragurilor pentru instrumente pe baza percentilelor de tranzacționare

(1)   Pentru a stabili obligațiunile pentru care nu există o piață lichidă în sensul articolului 6 și în conformitate cu metodologia prevăzută la articolul 13 alineatul (1) litera (b), abordarea criteriului privind lichiditatea referitor la „numărul mediu zilnic de tranzacții” este adoptată prin aplicarea „numărului mediu zilnic de tranzacții” corespunzător etapei S1 (15 tranzacții zilnice).

(2)   Obligațiunile corporative și obligațiunile garantate care sunt admise la tranzacționare sau tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare sunt considerate ca având o piață lichidă până la aplicarea rezultatelor primei determinări a lichidității trimestriale, astfel cum se prevede la articolul 13 alineatul (18), în cazul în care:

| (a) | volumul emisiunilor depășește 1 000 000 000 EUR pe parcursul etapelor S1 și S2, astfel cum sunt prevăzute la articolul 6; |
| --- | --- |

(a)

volumul emisiunilor depășește 1 000 000 000 EUR pe parcursul etapelor S1 și S2, astfel cum sunt prevăzute la articolul 6;

| (b) | volumul emisiunilor depășește 500 000 000 EUR pe parcursul etapelor S3 și S4, astfel cum sunt prevăzute la articolul 6. |
| --- | --- |

(b)

volumul emisiunilor depășește 500 000 000 EUR pe parcursul etapelor S3 și S4, astfel cum sunt prevăzute la articolul 6.

(3)   Pentru a determina mărimea specifică instrumentului financiar în sensul articolului 5 și în conformitate cu metodologia prevăzută la articolul 13 alineatul (2) litera (b), abordarea percentilei tranzacționare care urmează a fi aplicată este utilizată prin aplicarea percentilei de tranzacționare corespunzătoare etapei S1 (percentila 30).

(4)   Până la data de 30 iulie a anului care urmează datei de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și, ulterior, până la data de 30 iulie a fiecărui an, ESMA prezintă Comisiei o evaluare a funcționării pragurilor pentru criteriul de lichiditate „numărul mediu zilnic de tranzacții” pentru obligațiuni, precum și percentilele de tranzacționare care determină mărimea specifică instrumentelor financiare care intră sub incidența alineatului (8). Obligația de a transmite evaluarea funcționării pragurilor pentru criteriul de lichiditate pentru obligațiuni încetează odată ce a fost atinsă etapa S4 din cadrul ordinii de la alineatul (6). Obligația de a transmite evaluarea percentilelor de tranzacționare încetează odată ce a fost atinsă etapa S4 din cadrul ordinii de la alineatul (8).

(5)   Evaluarea menționată la alineatul (4) ia în considerare:

| (a) | evoluția volumelor de tranzacționare în instrumente financiare care nu sunt de capitaluri proprii și care intră sub incidența obligațiilor privind transparența pre-tranzacționare în temeiul articolelor 8 și 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

evoluția volumelor de tranzacționare în instrumente financiare care nu sunt de capitaluri proprii și care intră sub incidența obligațiilor privind transparența pre-tranzacționare în temeiul articolelor 8 și 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | impactul asupra furnizorilor de lichiditate a percentilei pragurilor utilizate pentru a stabili mărimea specifică instrumentului financiar; și |
| --- | --- |

(b)

impactul asupra furnizorilor de lichiditate a percentilei pragurilor utilizate pentru a stabili mărimea specifică instrumentului financiar; și

| (c) | oricare alți factori relevanți. |
| --- | --- |

(c)

oricare alți factori relevanți.

(6)   Având în vedere evaluarea efectuată în conformitate cu alineatele (4) și (5), ESMA prezintă Comisiei o versiune modificată a standardului tehnic de reglementare care ajustează pragul pentru criteriul de lichiditate „numărul mediu zilnic de tranzacții”, pentru obligațiuni în conformitate cu ordinea următoare:

| (a) | S2 (10 tranzacții zilnice) până la data de 30 iulie a anului care urmează datei de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

S2 (10 tranzacții zilnice) până la data de 30 iulie a anului care urmează datei de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | S3 (șapte tranzacții zilnice) până la data de 30 iulie a anului următor; și |
| --- | --- |

(b)

S3 (șapte tranzacții zilnice) până la data de 30 iulie a anului următor; și

| (c) | S4 (două tranzacții zilnice) până la data de 30 iulie a anului următor. |
| --- | --- |

(c)

S4 (două tranzacții zilnice) până la data de 30 iulie a anului următor.

(7)   În cazul în care ESMA nu prezintă un standard tehnic de reglementare modificat care ajustează pragul la următoarea etapă în conformitate cu ordinea prevăzută la alineatul (6), evaluarea ESMA efectuată în conformitate cu alineatele (4) și (5) explică motivul pentru care ajustarea pragului la următoarea etapă relevantă nu este garantată. În acest caz, trecerea la etapa următoare este amânată cu un an.

(8)   Având în vedere evaluarea efectuată în conformitate cu alineatele (4) și (5), ESMA prezintă Comisiei o versiune modificată a standardului tehnic de reglementare care ajustează pragul pentru percentilele de tranzacționare, în conformitate cu ordinea următoare:

| (a) | S2 (percentila 40) până la data de 30 iulie a anului care urmează datei de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

S2 (percentila 40) până la data de 30 iulie a anului care urmează datei de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | S3 (percentila 50) până la data de 30 iulie a anului următor; și |
| --- | --- |

(b)

S3 (percentila 50) până la data de 30 iulie a anului următor; și

| (c) | S4 (percentila 60) până la data de 30 iulie a anului următor. |
| --- | --- |

(c)

S4 (percentila 60) până la data de 30 iulie a anului următor.

(9)   În cazul în care ESMA nu prezintă un standard tehnic de reglementare modificat care ajustează pragul la următoarea etapă în conformitate cu ordinea prevăzută la alineatul (8), evaluarea ESMA efectuată în conformitate cu alineatele (4) și (5) explică motivul pentru care ajustarea pragului la următoarea etapă relevantă nu este garantată. În acest caz, trecerea la etapa următoare este amânată cu un an.

Articolul 18

Dispoziții tranzitorii

(1)   În termen de cel mult șase luni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente colectează datele necesare, calculează și asigură publicarea detaliilor menționate la articolul 13 alineatul (5).

(2)   În sensul alineatului (1):

| (a) | calculele se bazează pe o perioadă de referință de șase luni care începe cu 18 luni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

calculele se bazează pe o perioadă de referință de șase luni care începe cu 18 luni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | rezultatele calculelor cuprinse în prima publicare sunt utilizate până când se aplică rezultatele primelor calcule periodice prevăzute la articolul 13 alineatul (17). |
| --- | --- |

(b)

rezultatele calculelor cuprinse în prima publicare sunt utilizate până când se aplică rezultatele primelor calcule periodice prevăzute la articolul 13 alineatul (17).

(3)   Prin derogare de la alineatul (1), pentru toate obligațiunile, cu excepția ETC și ETN, autoritățile competente depun toate eforturile pentru a asigura publicarea rezultatelor privind calculele în materie de transparență, prevăzute la articolul 13 alineatul (1) litera (b) punctul (i), nu mai târziu de prima zi a lunii anterioare datei de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pe baza unei perioade de referință de trei luni, începând cu prima zi a celei de a cincea luni care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(4)   Autoritățile competente, operatorii de piață și firmele de investiții, inclusiv firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, utilizează informațiile publicate în conformitate cu alineatul (3) până când se aplică rezultatele primului calcul periodic prevăzute la articolul 13 alineatul (18).

(5)   Obligațiunile, cu excepția ETC și ETN, care sunt admise la tranzacționare sau sunt tranzacționate prima dată într-un loc de tranzacționare în termen de trei luni înainte de data aplicării Regulamentului (UE) nr. 600/2014 sunt considerate ca neavând o piață lichidă, astfel cum se prevede în tabelul 2.2 din anexa III, până când se aplică rezultatele primului calcul periodic prevăzut la articolul 13 alineatul (18).

Articolul 19

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018. Cu toate acestea, articolul 18 se aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei din 2 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor (a se vedea pagina 126 din prezentul Jurnal Oficial).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2017/577 al Comisiei din 13 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la mecanismul de plafonare a volumului și la furnizarea de informații în scopul transparenței și al altor calcule (a se vedea pagina 174 a prezentului Jurnal Oficial).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2017/585 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru standardele în materie de date și formatele aplicabile datelor de referință privind instrumentele financiare și pentru măsurile tehnice necesare în legătură cu modalitățile care trebuie stabilite de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe și de autoritățile competente (a se vedea pagina 368 din prezentul Jurnal Oficial).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

5

(6)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

6

(7)  Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei din 28 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportarea tranzacțiilor către autoritățile competente (a se vedea pagina 449 din prezentul Jurnal Oficial).

7

(8)  Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).

8

(9)  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010 (JO L 174, 1.7.2011, p. 1).

9

---

ANEXA I

Descrierea tipului de sistem și a informațiilor aferente care trebuie publicate în conformitate cu articolul 2

Informații care trebuie publicate în conformitate cu articolul 2

| Tipul de sistem | Descrierea sistemului | Informații care trebuie publicate |
| --- | --- | --- |
| Sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitație continuă | Un sistem care, prin intermediul unui registru de ordine și al unui algoritm de tranzacționare care funcționează fără intervenție umană, realizează în mod continuu corespondența dintre ordinele de vânzare și ordinele de cumpărare pe baza celui mai bun preț disponibil. | Pentru fiecare instrument financiar, numărul agregat de ordine și volumul pe care le reprezintă la fiecare nivel de preț, cel puțin pentru cele mai bune cinci niveluri ale prețului pentru cerere și ofertă. |
| Sistem de tranzacționare pe bază de cotații | Un sistem în cadrul căruia se încheie tranzacții pe baza unor cotații ferme puse la dispoziția participanților în mod continuu, ceea ce necesită ca formatorii de piață să mențină cotațiile la un nivel care să asigure echilibrul între nevoile membrilor și ale participanților de a face tranzacții de dimensiuni comerciale, pe de o parte, și riscul la care se expun formatorii de piață, pe de altă parte. | Pentru fiecare instrument financiar, cel mai bun preț de cumpărare și cel mai bun preț de vânzare al fiecărui formator de piață pentru instrumentul respectiv, împreună cu volumele aferente prețurilor respective.
  Cotațiile făcute publice sunt acelea care reprezintă angajamente cu caracter obligatoriu de a cumpăra și de a vinde instrumentele financiare și care indică prețul instrumentelor financiare la care formatorii de piață înregistrați sunt dispuși să cumpere sau să vândă și volumul acestora. Cu toate acestea, în condiții excepționale de piață, pot fi permise prețuri indicative sau unilaterale pentru o perioadă limitată. |
| Sistem de tranzacționare cu licitație periodică | Un sistem care corelează ordinele pe baza unei licitații periodice și a unui algoritm de tranzacționare care funcționează fără intervenție umană. | Pentru fiecare instrument financiar, prețul la care sistemul de tranzacționare pe bază de licitație ar răspunde cel mai bine algoritmului de tranzacționare și volumul care ar putea fi eventual executat la prețul respectiv de participanții la sistemul respectiv. |
| Sistem de tranzacționare de tip „cerere de cotație” | Un sistem de tranzacționare în care cotația este comunicată sau cotațiile sunt comunicate ca răspuns la o cerere de cotație depusă de unul sau mai mulți membri sau participanți. Cotația nu poate fi executată decât de către membrul sau participantul la piață solicitant. Membrul sau participantul la piață solicitant poate încheia o tranzacție prin acceptarea cotației sau cotațiilor furnizate la cerere. | Cotațiile și volumele aferente din partea oricărui membru sau participant care, în cazul în care ar fi acceptate, ar conduce la o tranzacție în conformitate cu normele sistemului. Toate cotațiile prezentate ca răspuns la o cerere de cotație pot fi publicate în același timp, dar cel târziu atunci când devin executabile. |
| Sistem de tranzacționare vocal | Un sistem de tranzacționare în care tranzacțiile dintre membri sunt organizate prin intermediul negocierilor vocale. | Cererile și ofertele, precum și volumele aferente ale oricărui membru sau participant care, dacă ar fi acceptată, ar duce la o tranzacție în conformitate cu normele sistemului |
| Sistem de tranzacționare care nu face parte din primele 5 categorii | Un sistem hibrid care se încadrează în două sau mai multe dintre primele cinci categorii sau un sistem în care procesul de determinare a prețului este diferit de cel aplicabil tipurilor de sisteme care aparțin primelor cinci categorii. | Informații adecvate privind nivelul ordinelor sau al cotațiilor și al interesului de tranzacționare; în special, cele mai bune cinci niveluri de preț pentru cerere și ofertă și/sau cotațiile bilaterale ale fiecărui formator de piață pentru respectivul instrument, în cazul în care caracteristicile mecanismului de descoperire a prețurilor permite acest lucru. |

Tipul de sistem

Descrierea sistemului

Informații care trebuie publicate

Sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitație continuă

Un sistem care, prin intermediul unui registru de ordine și al unui algoritm de tranzacționare care funcționează fără intervenție umană, realizează în mod continuu corespondența dintre ordinele de vânzare și ordinele de cumpărare pe baza celui mai bun preț disponibil.

Pentru fiecare instrument financiar, numărul agregat de ordine și volumul pe care le reprezintă la fiecare nivel de preț, cel puțin pentru cele mai bune cinci niveluri ale prețului pentru cerere și ofertă.

Sistem de tranzacționare pe bază de cotații

Un sistem în cadrul căruia se încheie tranzacții pe baza unor cotații ferme puse la dispoziția participanților în mod continuu, ceea ce necesită ca formatorii de piață să mențină cotațiile la un nivel care să asigure echilibrul între nevoile membrilor și ale participanților de a face tranzacții de dimensiuni comerciale, pe de o parte, și riscul la care se expun formatorii de piață, pe de altă parte.

Pentru fiecare instrument financiar, cel mai bun preț de cumpărare și cel mai bun preț de vânzare al fiecărui formator de piață pentru instrumentul respectiv, împreună cu volumele aferente prețurilor respective.

Cotațiile făcute publice sunt acelea care reprezintă angajamente cu caracter obligatoriu de a cumpăra și de a vinde instrumentele financiare și care indică prețul instrumentelor financiare la care formatorii de piață înregistrați sunt dispuși să cumpere sau să vândă și volumul acestora. Cu toate acestea, în condiții excepționale de piață, pot fi permise prețuri indicative sau unilaterale pentru o perioadă limitată.

Sistem de tranzacționare cu licitație periodică

Un sistem care corelează ordinele pe baza unei licitații periodice și a unui algoritm de tranzacționare care funcționează fără intervenție umană.

Pentru fiecare instrument financiar, prețul la care sistemul de tranzacționare pe bază de licitație ar răspunde cel mai bine algoritmului de tranzacționare și volumul care ar putea fi eventual executat la prețul respectiv de participanții la sistemul respectiv.

Sistem de tranzacționare de tip „cerere de cotație”

Un sistem de tranzacționare în care cotația este comunicată sau cotațiile sunt comunicate ca răspuns la o cerere de cotație depusă de unul sau mai mulți membri sau participanți. Cotația nu poate fi executată decât de către membrul sau participantul la piață solicitant. Membrul sau participantul la piață solicitant poate încheia o tranzacție prin acceptarea cotației sau cotațiilor furnizate la cerere.

Cotațiile și volumele aferente din partea oricărui membru sau participant care, în cazul în care ar fi acceptate, ar conduce la o tranzacție în conformitate cu normele sistemului. Toate cotațiile prezentate ca răspuns la o cerere de cotație pot fi publicate în același timp, dar cel târziu atunci când devin executabile.

Sistem de tranzacționare vocal

Un sistem de tranzacționare în care tranzacțiile dintre membri sunt organizate prin intermediul negocierilor vocale.

Cererile și ofertele, precum și volumele aferente ale oricărui membru sau participant care, dacă ar fi acceptată, ar duce la o tranzacție în conformitate cu normele sistemului

Sistem de tranzacționare care nu face parte din primele 5 categorii

Un sistem hibrid care se încadrează în două sau mai multe dintre primele cinci categorii sau un sistem în care procesul de determinare a prețului este diferit de cel aplicabil tipurilor de sisteme care aparțin primelor cinci categorii.

Informații adecvate privind nivelul ordinelor sau al cotațiilor și al interesului de tranzacționare; în special, cele mai bune cinci niveluri de preț pentru cerere și ofertă și/sau cotațiile bilaterale ale fiecărui formator de piață pentru respectivul instrument, în cazul în care caracteristicile mecanismului de descoperire a prețurilor permite acest lucru.

---

ANEXA II

Detalii privind tranzacțiile care trebuie puse la dispoziția publicului

Tabelul 1

Tabel al simbolurilor utilizate pentru tabelul 2

| SIMBOL | TIP DE DATE | DEFINIȚIE |
| --- | --- | --- |
| {ALPHANUM-n} | Până la n caractere alfanumerice | Câmp ce permite introducerea unui text liber. |
| {CURRENCYCODE_3} | Trei caractere alfanumerice | Codul de trei litere al țării, astfel cum este definit în codurile de țară ISO 4217 |
| {DATE_TIME_FORMAT} | Formatul datei și orei ISO 8601 | Data și ora, în următorul format:
  AAAA-LL-ZZThh:mm:ss.ffffffZ.
  Unde:






  — | „AAAA” reprezintă anul; |

SIMBOL

TIP DE DATE

DEFINIȚIE

{ALPHANUM-n}

Până la n caractere alfanumerice

Câmp ce permite introducerea unui text liber.

{CURRENCYCODE_3}

Trei caractere alfanumerice

Codul de trei litere al țării, astfel cum este definit în codurile de țară ISO 4217

{DATE_TIME_FORMAT}

Formatul datei și orei ISO 8601

Data și ora, în următorul format:

AAAA-LL-ZZThh:mm:ss.ffffffZ.

Unde:

—

„AAAA” reprezintă anul;

| — | „LL” reprezintă luna; |
| --- | --- |

—

„LL” reprezintă luna;

| — | „ZZ” reprezintă ziua; |
| --- | --- |

—

„ZZ” reprezintă ziua;

| — | „T” – înseamnă că trebuie utilizată litera „T”; |
| --- | --- |

—

„T” – înseamnă că trebuie utilizată litera „T”;

| — | „hh” reprezintă ora; |
| --- | --- |

—

„hh” reprezintă ora;

| — | „mm” reprezintă minutul; |
| --- | --- |

—

„mm” reprezintă minutul;

| — | „ss.ffffff” reprezintă secunda și fracțiunea de secundă; |
| --- | --- |

—

„ss.ffffff” reprezintă secunda și fracțiunea de secundă;

| — | Z reprezintă ora UTC (ora universală coordonată). |
| --- | --- |

—

Z reprezintă ora UTC (ora universală coordonată).

Datele și orele se indică în formatul UTC.

{DECIMAL-n/m}

Număr zecimal de până la n cifre în total, din care până la m cifre pot fi cifre fracționare

Câmp numeric atât pentru valori pozitive, cât și negative:

| — | separatorul zecimal este „.” (punct); |
| --- | --- |

—

separatorul zecimal este „.” (punct);

| — | în fața numerelor negative se pune semnul „–” (minus). |
| --- | --- |

—

în fața numerelor negative se pune semnul „–” (minus).

Dacă este cazul, valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate.

{ISIN}

Douăsprezece caractere alfanumerice

Codul ISIN, astfel cum este definit în ISO 6166

{MIC}

Patru caractere alfanumerice

Identificator al pieței, astfel cum este definit în ISO 10383.

Tabelul 2

Listă de informații în scopul transparenței post-tranzacționare

| Detalii | Instrumente financiare | Descriere/Informații care trebuie publicate | Tipul execuției/locul de publicare | Formatul ce urmează să fie completat, astfel cum este definit în tabelul 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dată și oră de tranzacționare | Pentru toate instrumentele financiare | Data și ora la care a fost executată tranzacția.
  Pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare, nivelul de granularitate trebuie să fie în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei (1).
  Pentru tranzacțiile care nu sunt efectuate într-un loc de tranzacționare, data și ora vor fi stabilite atunci când părțile au convenit asupra conținutului următoarelor câmpuri: cantitate, preț, moneda în care este exprimat prețul [în câmpurile 31, 34 și 40, astfel cum sunt precizate în tabelul 2 din anexa 1 la Regulamentul delegat (UE) 2017/590, codul de identificare a instrumentului, clasificarea tipului de instrument și a codului instrumentului-suport, după caz]. Pentru tranzacțiile care nu sunt efectuate într-un loc de tranzacționare, timpul raportat este precizat până la cel puțin cea mai apropiată secundă.
  În cazul în care tranzacția este rezultatul unui ordin transmis de societatea executantă în numele clientului către un terț, unde condițiile de transmitere prevăzute la articolul 5 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590 nu au fost îndeplinite, aceasta este data și ora tranzacției, și nu ora de transmitere a ordinului. | piață reglementată (RM), sistem multilateral de tranzacționare (MTF), sistem organizat de tranzacționare (OTF)
  mecanism de publicare aprobat (APA)
  furnizor de sisteme centralizate de raportare (CTP) | {DATE_TIME_FORMAT} |
| Tipul de cod de identificare a instrumentului | Pentru toate instrumentele financiare | Tipul de cod utilizat pentru a identifica instrumentul financiar | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | „ISIN” = codul ISIN, acolo unde codul ISIN este disponibil
  „OTHR” = alt identificator |
| Cod de identificare a instrumentului | Pentru toate instrumentele financiare | Cod utilizat pentru a identifica instrumentul financiar | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | {ISIN}
  În cazul în care codul de identificare a instrumentului nu este un cod ISIN, un identificator care identifică instrumentul financiar derivat în baza câmpurilor 3-5, 7, 8 și 12-42, astfel cum se prevede în anexa IV, și a câmpurilor 13 și 24-48, astfel cum se prevede în anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/585 și clasele de instrumente financiare derivate, astfel cum se prevede în anexa III. |
| Preț | Pentru toate instrumentele financiare | Prețul de executare a tranzacției, excluzând, dacă este cazul, comisionul și dobânda acumulată.
  În cazul contractelor de opțiuni, acesta reprezintă prima contractului cu instrumente financiare derivate per activ-suport sau punct de indice.
  În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, acesta reprezintă prețul de referință al instrumentului-suport.
  În cazul instrumentelor de tip credit default swap (CDS), acesta reprezintă cuponul exprimat în puncte de bază.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  În cazul în care prețul nu este disponibil în momentul respectiv, dar urmează să fie stabilit, valoarea este „PNDG”.
  În cazul în care nu se aplică prețul, câmpul nu se completează.
  Informațiile raportate în acest câmp trebuie să fie în concordanță cu valoarea prevăzută în câmpul Cantitate. | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | {DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară
  {DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament
  „PNDG” în cazul în care prețul nu este disponibil
  DECIMAL-18/17 în cazul în care prețul este exprimat ca puncte de bază |
| Locul de executare | Pentru toate instrumentele financiare | Identificarea locului de executare a tranzacției.
  A se utiliza codul MIC al ISO 10383 pentru segmentului de piață pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare. În cazul în care codul MIC al segmentului nu există, a se utiliza codul MIC de operare.
  A se utiliza codul MIC „XOFF” pentru instrumentele financiare care sunt admise pentru tranzacționare sau sunt tranzacționate într-un loc de tranzacționare în cazul în care tranzacția cu instrumentul financiar în cauză nu este executată într-un loc de tranzacționare sau de un operator independent sau pe o platformă organizată de tranzacționare din afara Uniunii.
  A se utiliza codul SINT pentru instrumentele financiare care sunt admise pentru tranzacționare sau sunt tranzacționate într-un loc de tranzacționare în cazul în care tranzacția cu instrumentul financiar în cauză este executată de un operator independent. | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | {MIC} – pentru locuri de tranzacționare
  „SINT” – pentru operator independent |
| Modul în care este exprimat prețul | Pentru toate instrumentele financiare | Indicație prin care se precizează dacă prețul este exprimat sub formă de valoare monetară, procentaj sau randament | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | „MONE” – valoare monetară
  „PERC” – Procentaj
  „YIEL” – Randament
  „BAPO” – Puncte de bază |
| Moneda în care este exprimat prețul | Pentru toate instrumentele financiare | Moneda în care este exprimat prețul (se aplică în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară) | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | {CURRENCYCODE_3} |
| Modul în care este exprimată cantitatea în unitatea de măsură | Pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri, instrumentele derivate pe certificate de emisii și certificatele de emisii, cu excepția cazurilor descrise la articolul 11 alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul regulament. | Indicarea unităților de măsură în care este exprimată cantitatea în unitatea de măsură | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | „TOCD” – tone de dioxid de carbon echivalent
  sau
  {ALPHANUM-25}, pe de altă parte |
| Cantitatea exprimată în unitate de măsură | Pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri, instrumentele derivate pe certificate de emisii și certificatele de emisii, cu excepția cazurilor descrise la articolul 11 alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul regulament. | Cantitatea echivalentă a mărfurilor sau a certificatelor de emisii tranzacționate exprimată în unitate de măsură | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | {DECIMAL-18/17} |
| Cantitate | Pentru toate instrumentele financiare, cu excepția cazurilor descrise la articolul 11 alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul regulament. | Numărul de unități ale instrumentului financiar sau numărul de contracte cu instrumente derivate incluse în tranzacție. | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | {DECIMAL-18/17} |
| Valoarea noțională | Pentru toate instrumentele financiare, cu excepția cazurilor descrise la articolul 11 alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul regulament. | Valoarea nominală sau valoarea noțională
  În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, valoarea noțională reprezintă valoarea monetară angajată per punct de variație a instrumentului financiar suport.
  În cazul instrumentelor de tip credit default swap, valoarea noțională este cea pentru care se dobândește sau se cedează protecția.
  Informațiile raportate în acest câmp trebuie să fie în concordanță cu valoarea prevăzută în câmpul Preț. | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | {DECIMAL-18/5} |
| Moneda noțională | Pentru toate instrumentele financiare, cu excepția cazurilor descrise la articolul 11 alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul regulament. | Moneda în care este exprimată valoarea noțională | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | {CURRENCYCODE_3} |
| Tip | Doar pentru certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate pe certificate de emisii | Acest câmp se aplică doar pentru certificatele de emisii și instrumentele derivate pe certificate de emisii | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | „EUAE” – EUA
  „CERE” – CER
  „ERUE” –ERU
  „EUAA” – EUAA
  „OTHR” – altele (doar pentru instrumentele financiare derivate) |
| Data și ora publicării | Pentru toate instrumentele financiare | Data și ora la care a fost publicată tranzacția de către un loc de tranzacționare sau APA.
  Pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare, nivelul de granularitate trebuie să fie în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574.
  Pentru tranzacțiile care nu sunt efectuate într-un loc de tranzacționare, ora raportată este precizată până la cel puțin cea mai apropiată secundă. | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | {DATE_TIME_FORMAT} |
| Locul publicării | Pentru toate instrumentele financiare | Codul utilizat pentru identificarea locului de tranzacționare și a mecanismului de publicare aprobat care a publicat tranzacția. | CTP | Locul de tranzacționare: {MIC}
  APA: {MIC}, atunci când acesta este disponibil. În caz contrar, un cod format din 4 caractere, astfel cum au fost publicat în lista de furnizori de servicii de raportare a datelor pe site-ul internet al ESMA. |
| Codul de identificare a tranzacției | Pentru toate instrumentele financiare | Codul alfanumeric atribuit de locurile de tranzacționare [în temeiul articolului 12 din Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei (2)] și APA-uri și utilizate în orice trimiteri ulterioare la tranzacția specifică.
  Codul de identificare al tranzacției trebuie să fie unic, consecvent și persistent, în conformitate cu standardul ISO10383 privind codul MIC al segmentului și în conformitate cu ziua de tranzacționare. În cazul în care locul de tranzacționare nu utilizează codurile MIC ale segmentelor, codul de identificare al tranzacției trebuie să fie unic, consecvent și persistent cu codul MIC de operare.
  În cazul în care APA nu utilizează coduri MIC, acesta ar trebui să fie unic, consecvent și persistent cu codul de patru caractere utilizat pentru a identifica APA pe zi de tranzacționare.
  Componentele codului de identificare a tranzacției nu va dezvălui identitatea contrapărților la tranzacția pentru care este atribuit codul. | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | {ALPHANUMERICAL-52} |
| Tranzacția care urmează să fie compensată | Pentru instrumentele financiare derivate | Cod utilizat pentru a se identifica dacă tranzacția va fi compensată. | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | „true” – tranzacția urmează să fie compensată
  „false” – tranzacția nu urmează să fie compensată |

Detalii

Instrumente financiare

Descriere/Informații care trebuie publicate

Tipul execuției/locul de publicare

Formatul ce urmează să fie completat, astfel cum este definit în tabelul 1

Dată și oră de tranzacționare

Pentru toate instrumentele financiare

Data și ora la care a fost executată tranzacția.

Pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare, nivelul de granularitate trebuie să fie în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei (1).

Pentru tranzacțiile care nu sunt efectuate într-un loc de tranzacționare, data și ora vor fi stabilite atunci când părțile au convenit asupra conținutului următoarelor câmpuri: cantitate, preț, moneda în care este exprimat prețul [în câmpurile 31, 34 și 40, astfel cum sunt precizate în tabelul 2 din anexa 1 la Regulamentul delegat (UE) 2017/590, codul de identificare a instrumentului, clasificarea tipului de instrument și a codului instrumentului-suport, după caz]. Pentru tranzacțiile care nu sunt efectuate într-un loc de tranzacționare, timpul raportat este precizat până la cel puțin cea mai apropiată secundă.

În cazul în care tranzacția este rezultatul unui ordin transmis de societatea executantă în numele clientului către un terț, unde condițiile de transmitere prevăzute la articolul 5 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590 nu au fost îndeplinite, aceasta este data și ora tranzacției, și nu ora de transmitere a ordinului.

piață reglementată (RM), sistem multilateral de tranzacționare (MTF), sistem organizat de tranzacționare (OTF)

mecanism de publicare aprobat (APA)

furnizor de sisteme centralizate de raportare (CTP)

{DATE_TIME_FORMAT}

Tipul de cod de identificare a instrumentului

Pentru toate instrumentele financiare

Tipul de cod utilizat pentru a identifica instrumentul financiar

RM, MTF, OTF

APA

CTP

„ISIN” = codul ISIN, acolo unde codul ISIN este disponibil

„OTHR” = alt identificator

Cod de identificare a instrumentului

Pentru toate instrumentele financiare

Cod utilizat pentru a identifica instrumentul financiar

RM, MTF, OTF

APA

CTP

{ISIN}

În cazul în care codul de identificare a instrumentului nu este un cod ISIN, un identificator care identifică instrumentul financiar derivat în baza câmpurilor 3-5, 7, 8 și 12-42, astfel cum se prevede în anexa IV, și a câmpurilor 13 și 24-48, astfel cum se prevede în anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/585 și clasele de instrumente financiare derivate, astfel cum se prevede în anexa III.

Preț

Pentru toate instrumentele financiare

Prețul de executare a tranzacției, excluzând, dacă este cazul, comisionul și dobânda acumulată.

În cazul contractelor de opțiuni, acesta reprezintă prima contractului cu instrumente financiare derivate per activ-suport sau punct de indice.

În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, acesta reprezintă prețul de referință al instrumentului-suport.

În cazul instrumentelor de tip credit default swap (CDS), acesta reprezintă cuponul exprimat în puncte de bază.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

În cazul în care prețul nu este disponibil în momentul respectiv, dar urmează să fie stabilit, valoarea este „PNDG”.

În cazul în care nu se aplică prețul, câmpul nu se completează.

Informațiile raportate în acest câmp trebuie să fie în concordanță cu valoarea prevăzută în câmpul Cantitate.

RM, MTF, OTF

APA

CTP

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament

„PNDG” în cazul în care prețul nu este disponibil

DECIMAL-18/17 în cazul în care prețul este exprimat ca puncte de bază

Locul de executare

Pentru toate instrumentele financiare

Identificarea locului de executare a tranzacției.

A se utiliza codul MIC al ISO 10383 pentru segmentului de piață pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare. În cazul în care codul MIC al segmentului nu există, a se utiliza codul MIC de operare.

A se utiliza codul MIC „XOFF” pentru instrumentele financiare care sunt admise pentru tranzacționare sau sunt tranzacționate într-un loc de tranzacționare în cazul în care tranzacția cu instrumentul financiar în cauză nu este executată într-un loc de tranzacționare sau de un operator independent sau pe o platformă organizată de tranzacționare din afara Uniunii.

A se utiliza codul SINT pentru instrumentele financiare care sunt admise pentru tranzacționare sau sunt tranzacționate într-un loc de tranzacționare în cazul în care tranzacția cu instrumentul financiar în cauză este executată de un operator independent.

RM, MTF, OTF

APA

CTP

{MIC} – pentru locuri de tranzacționare

„SINT” – pentru operator independent

Modul în care este exprimat prețul

Pentru toate instrumentele financiare

Indicație prin care se precizează dacă prețul este exprimat sub formă de valoare monetară, procentaj sau randament

RM, MTF, OTF

APA

CTP

„MONE” – valoare monetară

„PERC” – Procentaj

„YIEL” – Randament

„BAPO” – Puncte de bază

Moneda în care este exprimat prețul

Pentru toate instrumentele financiare

Moneda în care este exprimat prețul (se aplică în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară)

RM, MTF, OTF

APA

CTP

{CURRENCYCODE_3}

Modul în care este exprimată cantitatea în unitatea de măsură

Pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri, instrumentele derivate pe certificate de emisii și certificatele de emisii, cu excepția cazurilor descrise la articolul 11 alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul regulament.

Indicarea unităților de măsură în care este exprimată cantitatea în unitatea de măsură

RM, MTF, OTF

APA

CTP

„TOCD” – tone de dioxid de carbon echivalent

sau

{ALPHANUM-25}, pe de altă parte

Cantitatea exprimată în unitate de măsură

Pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri, instrumentele derivate pe certificate de emisii și certificatele de emisii, cu excepția cazurilor descrise la articolul 11 alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul regulament.

Cantitatea echivalentă a mărfurilor sau a certificatelor de emisii tranzacționate exprimată în unitate de măsură

RM, MTF, OTF

APA

CTP

{DECIMAL-18/17}

Cantitate

Pentru toate instrumentele financiare, cu excepția cazurilor descrise la articolul 11 alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul regulament.

Numărul de unități ale instrumentului financiar sau numărul de contracte cu instrumente derivate incluse în tranzacție.

RM, MTF, OTF

APA

CTP

{DECIMAL-18/17}

Valoarea noțională

Pentru toate instrumentele financiare, cu excepția cazurilor descrise la articolul 11 alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul regulament.

Valoarea nominală sau valoarea noțională

În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, valoarea noțională reprezintă valoarea monetară angajată per punct de variație a instrumentului financiar suport.

În cazul instrumentelor de tip credit default swap, valoarea noțională este cea pentru care se dobândește sau se cedează protecția.

Informațiile raportate în acest câmp trebuie să fie în concordanță cu valoarea prevăzută în câmpul Preț.

RM, MTF, OTF

APA

CTP

{DECIMAL-18/5}

Moneda noțională

Pentru toate instrumentele financiare, cu excepția cazurilor descrise la articolul 11 alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul regulament.

Moneda în care este exprimată valoarea noțională

RM, MTF, OTF

APA

CTP

{CURRENCYCODE_3}

Tip

Doar pentru certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate pe certificate de emisii

Acest câmp se aplică doar pentru certificatele de emisii și instrumentele derivate pe certificate de emisii

RM, MTF, OTF

APA

CTP

„EUAE” – EUA

„CERE” – CER

„ERUE” –ERU

„EUAA” – EUAA

„OTHR” – altele (doar pentru instrumentele financiare derivate)

Data și ora publicării

Pentru toate instrumentele financiare

Data și ora la care a fost publicată tranzacția de către un loc de tranzacționare sau APA.

Pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare, nivelul de granularitate trebuie să fie în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574.

Pentru tranzacțiile care nu sunt efectuate într-un loc de tranzacționare, ora raportată este precizată până la cel puțin cea mai apropiată secundă.

RM, MTF, OTF

APA

CTP

{DATE_TIME_FORMAT}

Locul publicării

Pentru toate instrumentele financiare

Codul utilizat pentru identificarea locului de tranzacționare și a mecanismului de publicare aprobat care a publicat tranzacția.

CTP

Locul de tranzacționare: {MIC}

APA: {MIC}, atunci când acesta este disponibil. În caz contrar, un cod format din 4 caractere, astfel cum au fost publicat în lista de furnizori de servicii de raportare a datelor pe site-ul internet al ESMA.

Codul de identificare a tranzacției

Pentru toate instrumentele financiare

Codul alfanumeric atribuit de locurile de tranzacționare [în temeiul articolului 12 din Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei (2)] și APA-uri și utilizate în orice trimiteri ulterioare la tranzacția specifică.

Codul de identificare al tranzacției trebuie să fie unic, consecvent și persistent, în conformitate cu standardul ISO10383 privind codul MIC al segmentului și în conformitate cu ziua de tranzacționare. În cazul în care locul de tranzacționare nu utilizează codurile MIC ale segmentelor, codul de identificare al tranzacției trebuie să fie unic, consecvent și persistent cu codul MIC de operare.

În cazul în care APA nu utilizează coduri MIC, acesta ar trebui să fie unic, consecvent și persistent cu codul de patru caractere utilizat pentru a identifica APA pe zi de tranzacționare.

Componentele codului de identificare a tranzacției nu va dezvălui identitatea contrapărților la tranzacția pentru care este atribuit codul.

RM, MTF, OTF

APA

CTP

{ALPHANUMERICAL-52}

Tranzacția care urmează să fie compensată

Pentru instrumentele financiare derivate

Cod utilizat pentru a se identifica dacă tranzacția va fi compensată.

RM, MTF, OTF

APA

CTP

„true” – tranzacția urmează să fie compensată

„false” – tranzacția nu urmează să fie compensată

Tabelul 3

Listă de indicatori în scopul transparenței post-tranzacționare

| | Indicator | Denumirea indicatorului | Tipul execuției/locul de publicare | Descriere |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | „BENC” | Indicator de referință a tranzacției | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Toate tipurile de tranzacții calculate la un preț mediu ponderat în funcție de volum și toate celelalte tranzacții unde prețul este calculat pe baza mai multor cazuri, în conformitate cu un anumit criteriu de referință. |
| | „ACTX” | Indicator de tranzacție de tip „agency cross” | APA
  CTP | Tranzacții în care o firmă de investiții reunește două ordine ale clienților, unde achiziția și vânzarea sunt efectuate ca o singură tranzacție și care implică același volum și preț. |
| | „NPFT” | Indicator de tranzacție care nu contribuie la formarea prețurilor | RM, MTF, OTF
  CTP | Toate tipurile de tranzacții menționate la articolul 12 din prezentul regulament și care nu contribuie la formarea prețurilor. |
| | „LRGS” | Indicator de tranzacție LIS post-tranzacționare | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Tranzacții executate sub publicarea decalată a tranzacțiilor de dimensiuni mari post-tranzacționare. |
| | „ILQD” | Indicator de tranzacție cu instrumente nelichide | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Tranzacții executate sub publicarea decalată a instrumentelor financiare pentru care nu există o piață lichidă. |
| | „SIZE” | Indicator de tranzacție SSTI post-tranzacționare | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Tranzacții executate sub publicarea decalată a mărimii specifice instrumentului post-tranzacționare. |
| | „TPAC” | Indicator de tranzacție de tip „pachet” | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Tranzacții de tip pachet care nu sunt tranzacții de schimburi pentru active materiale, astfel cum sunt definite la articolul 1. |
| | „XFPH” | Indicator de tranzacție de schimb pentru active materiale | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Schimb de active materiale, astfel cum este definit la articolul 1. |
| | „CANC” | Indicator de anulare | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Atunci când o tranzacție publicată anterior este anulată. |
| | „AMND” | Indicator de modificare | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Atunci când o tranzacție publicată anterior este modificată. |
| INDICATORI SUPLIMENTARI DE AMÂNARE |
| Articolul 11 alineatul (1) litera (a) punctul (i). | „LMTF” | Indicator de detalii sumare | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Primul raport cu publicarea unor detalii sumare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) punctul (i). |
| „FULF” | Indicator de detalii complete | Tranzacții pentru care au fost publicate anterior detalii sumare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) punctul (i). |
| Articolul 11 alineatul (1) litera (a) punctul (ii). | „DATF” | Indicator de tranzacție agregată zilnic | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Publicarea tranzacțiilor agregate zilnic, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) punctul (ii). |
| „FULA” | Indicator de detalii complete | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Tranzacții individuale pentru care au fost publicate anterior detalii agregate, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) punctul (ii). |
| Articolul 11 alineatul (1) litera (b) | „VOLO” | Indicator de omisiune a volumului | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Tranzacție pentru care sunt publicate datele sumare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (b). |
| „FULV” | Indicator de detalii complete | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Tranzacție pentru care au fost publicate anterior detalii sumare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (b). |
| Articolul 11 alineatul (1) litera (c) | „FWAF” | Indicator de agregare de patru săptămâni | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Publicarea tranzacțiilor agregate, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (c). |
| „FULJ” | Indicator de detalii complete | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Tranzacții individuale care au beneficiat anterior de publicare agregată, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (c). |
| Articolul 11 alineatul (1) litera (d) | „IDAF” | Indicatorul de agregare pe durată nedeterminată | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Tranzacții pentru care publicarea mai multor tranzacții sub formă agregată pe o perioadă nedeterminată a fost permisă în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (d). |
| Utilizarea consecutivă a articolului 11 alineatul (1) litera (b) și a articolului 11 alineatul (2) litera (c) pentru instrumentele de datorie suverană | „VOLW” | Indicator de omisiune a volumului | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Tranzacții pentru care datele sumare sunt publicate în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (b) și pentru care publicarea mai multor tranzacții sub formă agregată pe o perioadă nedeterminată va fi autorizată ulterior, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) litera (c). |
| „COAF” | Indicator de agregare consecutive (după omisiunea volumului a instrumentelor de datorie suverană) | RM, MTF, OTF
  APA
  CTP | Tranzacții pentru care au fost publicate anterior detalii sumare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (b), și pentru care a fost ulterior autorizată publicarea mai multor tranzacții sub formă agregată pe o perioadă nedeterminată, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) litera (c). |

Indicator

Denumirea indicatorului

Tipul execuției/locul de publicare

Descriere

„BENC”

Indicator de referință a tranzacției

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Toate tipurile de tranzacții calculate la un preț mediu ponderat în funcție de volum și toate celelalte tranzacții unde prețul este calculat pe baza mai multor cazuri, în conformitate cu un anumit criteriu de referință.

„ACTX”

Indicator de tranzacție de tip „agency cross”

APA

CTP

Tranzacții în care o firmă de investiții reunește două ordine ale clienților, unde achiziția și vânzarea sunt efectuate ca o singură tranzacție și care implică același volum și preț.

„NPFT”

Indicator de tranzacție care nu contribuie la formarea prețurilor

RM, MTF, OTF

CTP

Toate tipurile de tranzacții menționate la articolul 12 din prezentul regulament și care nu contribuie la formarea prețurilor.

„LRGS”

Indicator de tranzacție LIS post-tranzacționare

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Tranzacții executate sub publicarea decalată a tranzacțiilor de dimensiuni mari post-tranzacționare.

„ILQD”

Indicator de tranzacție cu instrumente nelichide

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Tranzacții executate sub publicarea decalată a instrumentelor financiare pentru care nu există o piață lichidă.

„SIZE”

Indicator de tranzacție SSTI post-tranzacționare

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Tranzacții executate sub publicarea decalată a mărimii specifice instrumentului post-tranzacționare.

„TPAC”

Indicator de tranzacție de tip „pachet”

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Tranzacții de tip pachet care nu sunt tranzacții de schimburi pentru active materiale, astfel cum sunt definite la articolul 1.

„XFPH”

Indicator de tranzacție de schimb pentru active materiale

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Schimb de active materiale, astfel cum este definit la articolul 1.

„CANC”

Indicator de anulare

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Atunci când o tranzacție publicată anterior este anulată.

„AMND”

Indicator de modificare

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Atunci când o tranzacție publicată anterior este modificată.

INDICATORI SUPLIMENTARI DE AMÂNARE

Articolul 11 alineatul (1) litera (a) punctul (i).

„LMTF”

Indicator de detalii sumare

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Primul raport cu publicarea unor detalii sumare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) punctul (i).

„FULF”

Indicator de detalii complete

Tranzacții pentru care au fost publicate anterior detalii sumare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) punctul (i).

Articolul 11 alineatul (1) litera (a) punctul (ii).

„DATF”

Indicator de tranzacție agregată zilnic

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Publicarea tranzacțiilor agregate zilnic, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) punctul (ii).

„FULA”

Indicator de detalii complete

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Tranzacții individuale pentru care au fost publicate anterior detalii agregate, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) punctul (ii).

Articolul 11 alineatul (1) litera (b)

„VOLO”

Indicator de omisiune a volumului

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Tranzacție pentru care sunt publicate datele sumare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (b).

„FULV”

Indicator de detalii complete

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Tranzacție pentru care au fost publicate anterior detalii sumare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (b).

Articolul 11 alineatul (1) litera (c)

„FWAF”

Indicator de agregare de patru săptămâni

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Publicarea tranzacțiilor agregate, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (c).

„FULJ”

Indicator de detalii complete

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Tranzacții individuale care au beneficiat anterior de publicare agregată, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (c).

Articolul 11 alineatul (1) litera (d)

„IDAF”

Indicatorul de agregare pe durată nedeterminată

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Tranzacții pentru care publicarea mai multor tranzacții sub formă agregată pe o perioadă nedeterminată a fost permisă în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (d).

Utilizarea consecutivă a articolului 11 alineatul (1) litera (b) și a articolului 11 alineatul (2) litera (c) pentru instrumentele de datorie suverană

„VOLW”

Indicator de omisiune a volumului

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Tranzacții pentru care datele sumare sunt publicate în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (b) și pentru care publicarea mai multor tranzacții sub formă agregată pe o perioadă nedeterminată va fi autorizată ulterior, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) litera (c).

„COAF”

Indicator de agregare consecutive (după omisiunea volumului a instrumentelor de datorie suverană)

RM, MTF, OTF

APA

CTP

Tranzacții pentru care au fost publicate anterior detalii sumare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (b), și pentru care a fost ulterior autorizată publicarea mai multor tranzacții sub formă agregată pe o perioadă nedeterminată, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) litera (c).

Tabelul 4

Măsurarea volumului

| Tipul de instrument | Volumul |
| --- | --- |
| Toate obligațiunile, cu excepția ETC și ETN și produsele financiare structurate | Valoarea nominală totală a instrumentelor de datorie tranzacționate |
| Tipuri de obligațiuni ETC și ETN | Numărul de unități tranzacționate (3) |
| Instrumente financiare derivate securitizate | Numărul de unități tranzacționate (3) |
| Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii | Valoarea noțională a contractelor tranzacționate |
| Instrumente financiare derivate pe cursul de schimb | Valoarea noțională a contractelor tranzacționate |
| Instrumente financiare derivate pe titluri de capital | Valoarea noțională a contractelor tranzacționate |
| Instrumente financiare derivate pe mărfuri | Valoarea noțională a contractelor tranzacționate |
| Instrumente financiare derivate de credit | Valoarea noțională a contractelor tranzacționate |
| Contracte pe diferențe | Valoarea noțională a contractelor tranzacționate |
| Instrumente financiare derivate C10 | Valoarea noțională a contractelor tranzacționate |
| Instrumente derivate pe certificate de emisii | Tone de dioxid de carbon echivalent |
| Certificatele de emisii | Tone de dioxid de carbon echivalent |

Tipul de instrument

Volumul

Toate obligațiunile, cu excepția ETC și ETN și produsele financiare structurate

Valoarea nominală totală a instrumentelor de datorie tranzacționate

Tipuri de obligațiuni ETC și ETN

Numărul de unități tranzacționate (3)

Instrumente financiare derivate securitizate

Numărul de unități tranzacționate (3)

Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii

Valoarea noțională a contractelor tranzacționate

Instrumente financiare derivate pe cursul de schimb

Valoarea noțională a contractelor tranzacționate

Instrumente financiare derivate pe titluri de capital

Valoarea noțională a contractelor tranzacționate

Instrumente financiare derivate pe mărfuri

Valoarea noțională a contractelor tranzacționate

Instrumente financiare derivate de credit

Valoarea noțională a contractelor tranzacționate

Contracte pe diferențe

Valoarea noțională a contractelor tranzacționate

Instrumente financiare derivate C10

Valoarea noțională a contractelor tranzacționate

Instrumente derivate pe certificate de emisii

Tone de dioxid de carbon echivalent

Certificatele de emisii

Tone de dioxid de carbon echivalent

---

(1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei din 7 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru nivelul de precizie al ceasurilor profesionale (a se vedea pagina 148 din prezentul Jurnal Oficial).

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei din 24 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru păstrarea datelor pertinente privind ordinele referitoare la instrumente financiare (a se vedea pagina 193 din prezentul Jurnal Oficial).

(3)  Preț per unitate.

---

ANEXA III

Evaluarea lichidității, pragurile LIS și SSTI pentru alte instrumentele financiare decât cele de capitaluri proprii

1.   Instrucțiuni în sensul prezentei anexe

| 1. | O trimitere la o „clasă de active” înseamnă o trimitere la una dinte următoarele clase de instrumente financiare: obligațiuni, produse financiare structurate, instrumente financiare derivate securitizate, instrumente financiare derivate pe rata dobânzii, instrumente derivate pe titluri de capital, instrumente derivate pe mărfuri, instrumentele financiare derivate pe cursul de schimb, instrumente financiare derivate de credit, instrumente financiare derivate C10, contracte pe diferențe, certificate de emisii și instrumente financiare derivate pe certificate de emisii. |
| --- | --- |

1.

O trimitere la o „clasă de active” înseamnă o trimitere la una dinte următoarele clase de instrumente financiare: obligațiuni, produse financiare structurate, instrumente financiare derivate securitizate, instrumente financiare derivate pe rata dobânzii, instrumente derivate pe titluri de capital, instrumente derivate pe mărfuri, instrumentele financiare derivate pe cursul de schimb, instrumente financiare derivate de credit, instrumente financiare derivate C10, contracte pe diferențe, certificate de emisii și instrumente financiare derivate pe certificate de emisii.

| 2. | O trimitere la o „subclasă de active” înseamnă o trimitere la o clasă de active segmentată la un nivel mai granular, în baza tipului de contract și/sau a tipului de activ-suport. |
| --- | --- |

2.

O trimitere la o „subclasă de active” înseamnă o trimitere la o clasă de active segmentată la un nivel mai granular, în baza tipului de contract și/sau a tipului de activ-suport.

| 3. | O trimitere la o „subclasă” înseamnă o trimitere la o subclasă de active segmentată la un nivel mai granular, în baza altor criterii de segmentare calitative prevăzute în tabelele 2.1-13.3 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

3.

O trimitere la o „subclasă” înseamnă o trimitere la o subclasă de active segmentată la un nivel mai granular, în baza altor criterii de segmentare calitative prevăzute în tabelele 2.1-13.3 din prezenta anexă.

| 4. | „Cifra de afaceri zilnică medie (ADT)” înseamnă cifra de afaceri totală pentru un anumit instrument financiar, stabilită în funcție de măsurarea volumului, prevăzută în tabelul 4 din anexa II, și executată în perioada prevăzută la articolul 13 alineatul (7), împărțită la numărul de zile de tranzacționare în perioada respectivă sau, după caz, în perioada din an în care instrumentul financiar a fost admis pentru tranzacționare sau a fost tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare. |
| --- | --- |

4.

„Cifra de afaceri zilnică medie (ADT)” înseamnă cifra de afaceri totală pentru un anumit instrument financiar, stabilită în funcție de măsurarea volumului, prevăzută în tabelul 4 din anexa II, și executată în perioada prevăzută la articolul 13 alineatul (7), împărțită la numărul de zile de tranzacționare în perioada respectivă sau, după caz, în perioada din an în care instrumentul financiar a fost admis pentru tranzacționare sau a fost tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare.

| 5. | „Valoarea noțională medie zilnică (ADNA)” înseamnă valoarea noțională totală pentru un anumit instrument financiar, stabilită în funcție de măsurarea volumului, prevăzută în tabelul 4 din anexa II, și executată în perioada prevăzută la articolul 13 alineatul (18) pentru toate obligațiunile, cu excepția ETC și ETN, și la articolul 13 alineatul (7) pentru toate celorlalte instrumente financiare, împărțită la numărul de zile de tranzacționare în perioada respectivă sau, după caz, în aceea perioadă din an în care instrumentul financiar a fost admis la tranzacționare sau a fost tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare. |
| --- | --- |

5.

„Valoarea noțională medie zilnică (ADNA)” înseamnă valoarea noțională totală pentru un anumit instrument financiar, stabilită în funcție de măsurarea volumului, prevăzută în tabelul 4 din anexa II, și executată în perioada prevăzută la articolul 13 alineatul (18) pentru toate obligațiunile, cu excepția ETC și ETN, și la articolul 13 alineatul (7) pentru toate celorlalte instrumente financiare, împărțită la numărul de zile de tranzacționare în perioada respectivă sau, după caz, în aceea perioadă din an în care instrumentul financiar a fost admis la tranzacționare sau a fost tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare.

| 6. | „Procentajul de zile de tranzacționare în cursul perioadei examinate” înseamnă numărul de zile a perioadei prevăzute la articolul 13 alineatul (18) pentru toate obligațiunile, cu excepția ETC și ETN, și la articolul 13 alineatul (7) pentru produsele financiare structurate, unde cel puțin o singură tranzacție a fost efectuată pentru instrumentul financiar respectiv, împărțit la numărul de zile de tranzacționare în perioada respectivă sau, după caz, în aceea perioadă din an în care instrumentul financiar a fost admis pentru tranzacționare sau a fost tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare. |
| --- | --- |

6.

„Procentajul de zile de tranzacționare în cursul perioadei examinate” înseamnă numărul de zile a perioadei prevăzute la articolul 13 alineatul (18) pentru toate obligațiunile, cu excepția ETC și ETN, și la articolul 13 alineatul (7) pentru produsele financiare structurate, unde cel puțin o singură tranzacție a fost efectuată pentru instrumentul financiar respectiv, împărțit la numărul de zile de tranzacționare în perioada respectivă sau, după caz, în aceea perioadă din an în care instrumentul financiar a fost admis pentru tranzacționare sau a fost tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare.

| 7. | „Numărul mediu zilnic de tranzacții” înseamnă numărul total de tranzacții executate pentru un anumit instrument financiar în perioada prevăzută la articolul 13 alineatul (18) pentru toate obligațiunile, cu excepția ETC și ETN, și la articolul 13 alineatul (7), pentru toate celelalte instrumente financiare, împărțit la numărul de zile de tranzacționare în perioada respectivă sau, după caz, în perioada din an în care instrumentul financiar a fost admis la tranzacționare sau a fost tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare. |
| --- | --- |

7.

„Numărul mediu zilnic de tranzacții” înseamnă numărul total de tranzacții executate pentru un anumit instrument financiar în perioada prevăzută la articolul 13 alineatul (18) pentru toate obligațiunile, cu excepția ETC și ETN, și la articolul 13 alineatul (7), pentru toate celelalte instrumente financiare, împărțit la numărul de zile de tranzacționare în perioada respectivă sau, după caz, în perioada din an în care instrumentul financiar a fost admis la tranzacționare sau a fost tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare.

| 8. | Un „contract futures” înseamnă un contract de cumpărare sau vânzare a unei mărfi sau a unui anumit instrument financiar la o anumită dată în viitor la un preț convenit la începutul contractului de către cumpărător și vânzător. Fiecare contract futures are condiții contractuale standard care determină calitatea și cantitatea minimă care poate fi cumpărată sau vândută, cantitatea cea mai mică prin care prețul se poate schimba, procedurile de livrare, data scadenței și alte caracteristici legate de contract. |
| --- | --- |

8.

Un „contract futures” înseamnă un contract de cumpărare sau vânzare a unei mărfi sau a unui anumit instrument financiar la o anumită dată în viitor la un preț convenit la începutul contractului de către cumpărător și vânzător. Fiecare contract futures are condiții contractuale standard care determină calitatea și cantitatea minimă care poate fi cumpărată sau vândută, cantitatea cea mai mică prin care prețul se poate schimba, procedurile de livrare, data scadenței și alte caracteristici legate de contract.

| 9. | O „opțiune” înseamnă un contract care oferă deținătorului dreptul, dar nu și obligația, de a cumpăra (call) sau de a vinde (put) un anumit instrument financiar sau o marfă la un preț prestabilit sau preț de exercitare, la sau până la o anumită dată în viitor sau dată de exercitare. |
| --- | --- |

9.

O „opțiune” înseamnă un contract care oferă deținătorului dreptul, dar nu și obligația, de a cumpăra (call) sau de a vinde (put) un anumit instrument financiar sau o marfă la un preț prestabilit sau preț de exercitare, la sau până la o anumită dată în viitor sau dată de exercitare.

| 10. | „Swap” înseamnă un contract prin care două părți convin să facă schimb între fluxurile de numerar ale unui instrument financiar și cele ale altui instrument financiar la o anumită dată în viitor. |
| --- | --- |

10.

„Swap” înseamnă un contract prin care două părți convin să facă schimb între fluxurile de numerar ale unui instrument financiar și cele ale altui instrument financiar la o anumită dată în viitor.

| 11. | „Portofoliu de swap” înseamnă un contract prin care utilizatorii finali pot tranzacționa swapuri multiple. |
| --- | --- |

11.

„Portofoliu de swap” înseamnă un contract prin care utilizatorii finali pot tranzacționa swapuri multiple.

| 12. | „Forward” sau „contract forward” înseamnă un acord privat între două părți de a cumpăra sau de a vinde o marfă sau un instrument financiar la o dată în viitor stabilită, la un preț convenit la începutul contractului de către cumpărător și vânzător. |
| --- | --- |

12.

„Forward” sau „contract forward” înseamnă un acord privat între două părți de a cumpăra sau de a vinde o marfă sau un instrument financiar la o dată în viitor stabilită, la un preț convenit la începutul contractului de către cumpărător și vânzător.

| 13. | Un „instrument de tip swaption” înseamnă un contract care conferă deținătorului dreptul, dar nu și obligația, de a încheia un contract swap la sau până la o anumită dată în viitor sau o dată de exercitare. |
| --- | --- |

13.

Un „instrument de tip swaption” înseamnă un contract care conferă deținătorului dreptul, dar nu și obligația, de a încheia un contract swap la sau până la o anumită dată în viitor sau o dată de exercitare.

| 14. | Un „contract future pe swap” înseamnă un contract care oferă deținătorului obligația de a încheia un contract swap la sau până la o anumită dată din viitor. |
| --- | --- |

14.

Un „contract future pe swap” înseamnă un contract care oferă deținătorului obligația de a încheia un contract swap la sau până la o anumită dată din viitor.

| 15. | Un „contract forward pe un swap” înseamnă un contract forward care conferă deținătorului obligația de a încheia un contract swap la sau până la o anumită dată din viitor. |
| --- | --- |

15.

Un „contract forward pe un swap” înseamnă un contract forward care conferă deținătorului obligația de a încheia un contract swap la sau până la o anumită dată din viitor.

2.   Obligațiuni

Tabelul 2.1

Obligațiuni (toate tipurile de obligațiuni, cu excepția obligațiunilor ETC și ETN) – clase pentru care nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Obligațiuni (toate tipurile de obligațiuni, cu excepția ETC și ETN) |
| --- |
| Se stabilește că pentru fiecare instrument financiar nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care acesta nu respectă unul sau toate dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative pe bază cumulativă |
| Valoarea noțională medie zilnică

  [criterii de lichiditate cantitative 1] | Numărul mediu zilnic de tranzacții

  [criterii de lichiditate cantitative 2] | Procentajul zilelor de tranzacționare pe parcursul perioadei luate în considerare

  [criterii de lichiditate cantitative 3] |
| 100 000 EUR | S1 | S2 | S3 | S4 | 80 % |
| 15 | 10 | 7 | 2 |

Clasa de active – Obligațiuni (toate tipurile de obligațiuni, cu excepția ETC și ETN)

Se stabilește că pentru fiecare instrument financiar nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care acesta nu respectă unul sau toate dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative pe bază cumulativă

Valoarea noțională medie zilnică

[criterii de lichiditate cantitative 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criterii de lichiditate cantitative 2]

Procentajul zilelor de tranzacționare pe parcursul perioadei luate în considerare

[criterii de lichiditate cantitative 3]

100 000 EUR

S1

S2

S3

S4

80 %

15

10

7

2

Tabelul 2.2

Obligațiuni (toate tipurile de obligațiuni, cu excepția obligațiunilor ETC și ETN) – clase pentru care nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Obligațiuni (toate tipurile de obligațiuni, cu excepția ETC și ETN) |
| --- |
| Se stabilește că pentru fiecare obligațiune nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul1 3 alineatul (18), în cazul în care aceasta este caracterizată de o combinație specifică a tipurilor de obligațiuni și volumul emisiunii, astfel cum prevede în fiecare rând al tabelului. |
| Tip de obligațiuni | | Volumul emisiunii |
| Obligațiuni suverane | înseamnă obligațiuni emise de un emitent suveran, care poate fi:






  (a) | Uniunea; |

Clasa de active – Obligațiuni (toate tipurile de obligațiuni, cu excepția ETC și ETN)

Se stabilește că pentru fiecare obligațiune nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul1 3 alineatul (18), în cazul în care aceasta este caracterizată de o combinație specifică a tipurilor de obligațiuni și volumul emisiunii, astfel cum prevede în fiecare rând al tabelului.

Tip de obligațiuni

Volumul emisiunii

Obligațiuni suverane

înseamnă obligațiuni emise de un emitent suveran, care poate fi:

(a)

Uniunea;

| (b) | un stat membru, inclusiv un departament guvernamental, o agenție sau o entitate cu scop special al unui stat membru; |
| --- | --- |

(b)

un stat membru, inclusiv un departament guvernamental, o agenție sau o entitate cu scop special al unui stat membru;

| (c) | o entitate suverană care nu este menționată la literele (a) și (b). |
| --- | --- |

(c)

o entitate suverană care nu este menționată la literele (a) și (b).

mai mic decât (în EUR)

1 000 000 000

Alte obligațiuni publice

înseamnă obligațiuni emise de oricare dintre următorii emitenți publici:

| (a) | în cazul unui stat membru federal, un membru al federației respective; |
| --- | --- |

(a)

în cazul unui stat membru federal, un membru al federației respective;

| (b) | o entitate cu scop special a mai multor state membre; |
| --- | --- |

(b)

o entitate cu scop special a mai multor state membre;

| (c) | o instituție financiară internațională înființată de două sau mai multe state membre care are drept scop mobilizarea finanțării și acordarea de asistență financiară în beneficiul membrilor săi care sunt afectați sau amenințați de probleme financiare grave; |
| --- | --- |

(c)

o instituție financiară internațională înființată de două sau mai multe state membre care are drept scop mobilizarea finanțării și acordarea de asistență financiară în beneficiul membrilor săi care sunt afectați sau amenințați de probleme financiare grave;

| (g) | Banca Europeană de Investiții; |
| --- | --- |

(g)

Banca Europeană de Investiții;

| (h) | o entitate publică care nu este emitentul unei obligațiuni suverane, astfel cum se precizează la literele (a) și (c). |
| --- | --- |

(h)

o entitate publică care nu este emitentul unei obligațiuni suverane, astfel cum se precizează la literele (a) și (c).

mai mic decât (în EUR)

500 000 000

Obligațiuni convertibile

înseamnă un instrument care constă într-o obligațiune sau titlu de datorie cu un instrument derivat încorporat, cum ar fi o opțiune de a cumpăra instrumente financiare derivate pe titluri de capital suport.

mai mic decât (în EUR)

500 000 000

Obligațiuni garantate

înseamnă obligațiuni, astfel cum sunt menționate la articolul 52 alineatul (4) din Directiva 2009/65/CE

în timpul etapelor S1 și S2

în timpul etapelor S3 și S4

mai mic decât (în EUR)

1 000 000 000

mai mic decât (în EUR)

500 000 000

Obligațiuni corporative

înseamnă obligațiuni care sunt emise de o Societas Europaea, instituită în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului (1) sau de o formă de societate comercială enumerată la articolul 1 din Directiva 2009/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) ori de o formă echivalentă din țări terțe

în timpul etapelor S1 și S2

în timpul etapelor S3 și S4

mai mic decât (în EUR)

1 000 000 000

mai mic decât (în EUR)

500 000 000

Tipul de obligațiuni

În scopul stabilirii instrumentelor financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 13 alineatul (18), se aplică următoarea metodologie:

Alte obligațiuni

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru obligațiunile care nu aparțin niciunui tip de obligațiuni menționate anterior.

Tabelul 2.3

Obligațiuni (toate tipurile de obligațiuni, cu excepția obligațiunilor ETC și ETN) – pragurile SSTI și LIS pre-tranzacționare

| Clasa de active – Obligațiuni (toate obligațiunile, cu excepția ETC și ETN) |
| --- |
| Tipul de obligațiuni | Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calcularea pragurilor per tip de obligațiuni | Percentilele care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor LIS și SSTI pre-tranzacționare pentru fiecare tip de obligațiuni |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Tranzacție –percentilă |
| Obligațiuni suverane | tranzacții executate cu obligațiuni suverane în urma excluderii tranzacțiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (10) | S1 | S2 | S3 | S4 | 300 000 EUR | 70 | 300 000 EUR | 80 | 90 |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Alte obligațiuni publice | tranzacții executate cu alte obligațiuni publice ca urmare a excluderii tranzacțiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (10) | S1 | S2 | S3 | S4 | 300 000 EUR | 70 | 300 000 EUR | 80 | 90 |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Obligațiuni convertibile | tranzacții executate cu obligațiuni convertibile în urma excluderii tranzacțiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (10) | S1 | S2 | S3 | S4 | 200 000 EUR | 70 | 200 000 EUR | 80 | 90 |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Obligațiuni garantate | tranzacții cu obligațiuni garantate în urma excluderii tranzacțiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (10) | S1 | S2 | S3 | S4 | 300 000 EUR | 70 | 300 000 EUR | 80 | 90 |
| 30 | 40 | 40 | 40 |
| Obligațiuni corporative | tranzacții executate cu obligațiuni corporative în urma excluderii tranzacțiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (10) | S1 | S2 | S3 | S4 | 200 000 EUR | 70 | 200 000 EUR | 80 | 90 |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Alte obligațiuni | tranzacții executate cu alte obligațiuni în urma excluderii tranzacțiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (10) | S1 | S2 | S3 | S4 | 200 000 EUR | 70 | 200 000 EUR | 80 | 90 |
| 30 | 40 | 50 | 60 |

Clasa de active – Obligațiuni (toate obligațiunile, cu excepția ETC și ETN)

Tipul de obligațiuni

Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calcularea pragurilor per tip de obligațiuni

Percentilele care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor LIS și SSTI pre-tranzacționare pentru fiecare tip de obligațiuni

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Tranzacție –percentilă

Obligațiuni suverane

tranzacții executate cu obligațiuni suverane în urma excluderii tranzacțiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (10)

S1

S2

S3

S4

300 000 EUR

70

300 000 EUR

80

90

30

40

50

60

Alte obligațiuni publice

tranzacții executate cu alte obligațiuni publice ca urmare a excluderii tranzacțiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (10)

S1

S2

S3

S4

300 000 EUR

70

300 000 EUR

80

90

30

40

50

60

Obligațiuni convertibile

tranzacții executate cu obligațiuni convertibile în urma excluderii tranzacțiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (10)

S1

S2

S3

S4

200 000 EUR

70

200 000 EUR

80

90

30

40

50

60

Obligațiuni garantate

tranzacții cu obligațiuni garantate în urma excluderii tranzacțiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (10)

S1

S2

S3

S4

300 000 EUR

70

300 000 EUR

80

90

30

40

40

40

Obligațiuni corporative

tranzacții executate cu obligațiuni corporative în urma excluderii tranzacțiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (10)

S1

S2

S3

S4

200 000 EUR

70

200 000 EUR

80

90

30

40

50

60

Alte obligațiuni

tranzacții executate cu alte obligațiuni în urma excluderii tranzacțiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (10)

S1

S2

S3

S4

200 000 EUR

70

200 000 EUR

80

90

30

40

50

60

Tabelul 2.4

Obligațiuni (tipuri de obligațiuni ETC și ETN) – clase pentru care nu există o piață lichidă

| Clasă de active – Obligațiuni (tipuri de obligațiuni ETC și ETN) |
| --- |
| Tipul de obligațiuni | Se stabilește pentru fiecare instrument financiar că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care acesta nu respectă unul sau toate dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative |
| Cifra de afaceri zilnică medie (ADT)

  [criteriul de lichiditate cantitativ 1] | Numărul mediu zilnic de tranzacții

  [criteriul de lichiditate cantitativ 2] |
| Mărfuri tranzacționate la bursă (exchange traded commodities – ETC)

  un instrument financiar de datorie emis în schimbul unei investiții directe de către emitent în mărfuri sau contracte cu instrumente derivate pe mărfuri. Prețul unui ETC este legat în mod direct sau indirect de performanța instrumentului financiar suport. Un ETC urmărește pasiv performanța mărfurilor sau a indicilor de mărfuri la care fac referire. | 500 000 EUR | 10 |
| Titluri de datorie tranzacționate la bursă (exchange traded notes – ETN)

  un instrument financiar de datorie emis în schimbul unei investiții directe de către emitent în active suport sau contracte financiare derivate suport. Prețul unui ETC este legat în mod direct sau indirect de performanța instrumentului financiar suport. Un ETN urmărește pasiv performanța activului suport la care face referire. | 500 000 EUR | 10 |

Clasă de active – Obligațiuni (tipuri de obligațiuni ETC și ETN)

Tipul de obligațiuni

Se stabilește pentru fiecare instrument financiar că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care acesta nu respectă unul sau toate dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative

Cifra de afaceri zilnică medie (ADT)

[criteriul de lichiditate cantitativ 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criteriul de lichiditate cantitativ 2]

Mărfuri tranzacționate la bursă (exchange traded commodities – ETC)

un instrument financiar de datorie emis în schimbul unei investiții directe de către emitent în mărfuri sau contracte cu instrumente derivate pe mărfuri. Prețul unui ETC este legat în mod direct sau indirect de performanța instrumentului financiar suport. Un ETC urmărește pasiv performanța mărfurilor sau a indicilor de mărfuri la care fac referire.

500 000 EUR

10

Titluri de datorie tranzacționate la bursă (exchange traded notes – ETN)

un instrument financiar de datorie emis în schimbul unei investiții directe de către emitent în active suport sau contracte financiare derivate suport. Prețul unui ETC este legat în mod direct sau indirect de performanța instrumentului financiar suport. Un ETN urmărește pasiv performanța activului suport la care face referire.

500 000 EUR

10

Tabelul 2.5

Obligațiuni (obligațiuni ETC și ETN) – pragurile SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare

| Clasa de active – Obligațiuni (tipuri de obligațiuni ETC și ETN) |
| --- |
| Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru fiecare instrument pentru care se stabilește că există o piață lichidă |
| Tipul de obligațiuni | SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| ETC | 1 000 000 EUR | 1 000 000 EUR | 50 000 000 EUR | 50 000 000 EUR |
| ETN | 1 000 000 EUR | 1 000 000 EUR | 50 000 000 EUR | 50 000 000 EUR |
| Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru fiecare instrument pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă |
| Tipul de obligațiuni | SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| ETC | 900 000 EUR | 900 000 EUR | 45 000 000 EUR | 45 000 000 EUR |
| ETN | 900 000 EUR | 900 000 EUR | 45 000 000 EUR | 45 000 000 EUR |

Clasa de active – Obligațiuni (tipuri de obligațiuni ETC și ETN)

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru fiecare instrument pentru care se stabilește că există o piață lichidă

Tipul de obligațiuni

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

ETC

1 000 000 EUR

1 000 000 EUR

50 000 000 EUR

50 000 000 EUR

ETN

1 000 000 EUR

1 000 000 EUR

50 000 000 EUR

50 000 000 EUR

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru fiecare instrument pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă

Tipul de obligațiuni

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

ETC

900 000 EUR

900 000 EUR

45 000 000 EUR

45 000 000 EUR

ETN

900 000 EUR

900 000 EUR

45 000 000 EUR

45 000 000 EUR

3.   Produse financiare structurate (SFP)

Tabelul 3.1

SFP – clase pentru care nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Produse financiare structurate (SFP) |
| --- |
| Testul 1 – Evaluarea clasei de active de SFP |
| Evaluarea clasei de active de SFP în scopul stabilirii instrumentelor financiare pentru se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b) |
| Tranzacții care urmează să fie luate în considerare pentru calcularea valorilor legate de criteriile de lichiditate cantitative în scopul evaluării claselor de active SFP | Clasa de active SFP este evaluată prin aplicarea următoarelor praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative |
| Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

  [criteriul de lichiditate cantitativ 1] | Numărul mediu zilnic de tranzacții

  [criteriul de lichiditate cantitativ 2] |
| Tranzacții executate cu toate SFP | 300 000 000 EUR | 500 |
| Testul 2 – SFP pentru care nu există o piață lichidă |
| În cazul în care ambele valori legate de criteriile de lichiditate cantitative sunt peste pragurile de lichiditate cantitative stabilite în scopul evaluării clasei de active SFP, atunci testul 1 este promovat iar testul 2 este efectuat. Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare instrument financiar, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care acesta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative |
| Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

  [criteriul de lichiditate cantitativ 1] | Numărul mediu zilnic de tranzacții

  [criteriul de lichiditate cantitativ 2] | Procentajul zilelor de tranzacționare pe parcursul perioadei luate în considerare

  [criterii de lichiditate cantitative 3] |
| 100 000 EUR | 2 | 80 % |

Clasa de active – Produse financiare structurate (SFP)

Testul 1 – Evaluarea clasei de active de SFP

Evaluarea clasei de active de SFP în scopul stabilirii instrumentelor financiare pentru se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b)

Tranzacții care urmează să fie luate în considerare pentru calcularea valorilor legate de criteriile de lichiditate cantitative în scopul evaluării claselor de active SFP

Clasa de active SFP este evaluată prin aplicarea următoarelor praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative

Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

[criteriul de lichiditate cantitativ 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criteriul de lichiditate cantitativ 2]

Tranzacții executate cu toate SFP

300 000 000 EUR

500

Testul 2 – SFP pentru care nu există o piață lichidă

În cazul în care ambele valori legate de criteriile de lichiditate cantitative sunt peste pragurile de lichiditate cantitative stabilite în scopul evaluării clasei de active SFP, atunci testul 1 este promovat iar testul 2 este efectuat. Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare instrument financiar, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care acesta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative

Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

[criteriul de lichiditate cantitativ 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criteriul de lichiditate cantitativ 2]

Procentajul zilelor de tranzacționare pe parcursul perioadei luate în considerare

[criterii de lichiditate cantitative 3]

100 000 EUR

2

80 %

Tabelul 3.2

SFP – pragurile SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare în cazul în care testul 1 nu este promovat

| Clasa de active – produse financiare structurate (SFP) |
| --- |
| Pragurile SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare în cazul în care testul 1 nu este promovat |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| 100 000 EUR | 250 000 EUR | 500 000 EUR | 1 000 000 EUR |

Clasa de active – produse financiare structurate (SFP)

Pragurile SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare în cazul în care testul 1 nu este promovat

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

100 000 EUR

250 000 EUR

500 000 EUR

1 000 000 EUR

Tabelul 3.3

SFP – pragurile SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare în cazul în care testul 1 nu este promovat

| Clasă de active – Produse financiare structurate (SFP) |
| --- |
| Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calcularea pragurilor | Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate calculării pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru SFP-urile pentru care se stabilește că există o piață lichidă, în cazul în care testul 1 este promovat |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim |
| Tranzacții executate cu toate SFP-urile pentru care s-au stabilit că există o piață lichidă | S1 | S2 | S3 | S4 | 100 000 EUR | 70 | 250 000 EUR | 80 | 500 000 EUR | 90 | 1 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |

Clasă de active – Produse financiare structurate (SFP)

Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calcularea pragurilor

Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate calculării pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru SFP-urile pentru care se stabilește că există o piață lichidă, în cazul în care testul 1 este promovat

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacții executate cu toate SFP-urile pentru care s-au stabilit că există o piață lichidă

S1

S2

S3

S4

100 000 EUR

70

250 000 EUR

80

500 000 EUR

90

1 000 000 EUR

30

40

50

60

| Pragurile SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru SFP-urile pentru care s-au stabilit că nu există o piață lichidă în cazul în care testul 1 este promovat |
| --- |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| 100 000 EUR | 250 000 EUR | 500 000 EUR | 1 000 000 EUR |

Pragurile SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru SFP-urile pentru care s-au stabilit că nu există o piață lichidă în cazul în care testul 1 este promovat

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

100 000 EUR

250 000 EUR

500 000 EUR

1 000 000 EUR

4.   Instrumente financiare derivate securitizate

Tabelul 4.1

Instrumente financiare derivate securitizate – clase pentru care nu există o piață lichidă

Clasa de active – Instrumente derivate securitizate

înseamnă o valoare mobiliară, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE, diferită de produsele financiare structurate, și ar trebui să includă cel puțin:

| (a) | certificate cu opțiune acoperite standard înseamnă valori mobiliare care conferă deținătorului dreptul, însă nu și obligația, de a cumpăra (vinde) la sau până la data expirării, o valoare specifică a activului suport, la un preț de exercitare prestabilit sau, în cazul în care decontarea în numerar a fost fixată, plata diferenței pozitive dintre prețul actual al pieței (prețul de exercitare) și prețul de exercitare (prețul actual al pieței); |
| --- | --- |

(a)

certificate cu opțiune acoperite standard înseamnă valori mobiliare care conferă deținătorului dreptul, însă nu și obligația, de a cumpăra (vinde) la sau până la data expirării, o valoare specifică a activului suport, la un preț de exercitare prestabilit sau, în cazul în care decontarea în numerar a fost fixată, plata diferenței pozitive dintre prețul actual al pieței (prețul de exercitare) și prețul de exercitare (prețul actual al pieței);

| (b) | certificate cu efect de levier înseamnă certificate care urmăresc performanța activului suport cu efect de levier; |
| --- | --- |

(b)

certificate cu efect de levier înseamnă certificate care urmăresc performanța activului suport cu efect de levier;

| (c) | contracte cu opțiune exotică acoperite înseamnă contracte cu opțiune acoperite a căror componentă principală este o combinație de opțiuni; |
| --- | --- |

(c)

contracte cu opțiune exotică acoperite înseamnă contracte cu opțiune acoperite a căror componentă principală este o combinație de opțiuni;

| (d) | drepturi negociabile; |
| --- | --- |

(d)

drepturi negociabile;

| (e) | certificate de investiții înseamnă certificate care urmăresc performanța activului suport care nu are efect de levier. |
| --- | --- |

(e)

certificate de investiții înseamnă certificate care urmăresc performanța activului suport care nu are efect de levier.

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), se aplică următoarea metodologie:

se consideră că există o piață lichidă pentru toate instrumentele financiare derivate securitizate

Tabelul 4.2

Instrumente derivate securitizate – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare

| Clasa de active – Instrumente derivate securitizate |
| --- |
| Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| 50 000 EUR | 60 000 EUR | 90 000 EUR | 100 000 EUR |

Clasa de active – Instrumente derivate securitizate

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

50 000 EUR

60 000 EUR

90 000 EUR

100 000 EUR

5.   Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii

Tabelul 5.1

Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii – clase pentru care nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii |
| --- |
| orice contract, astfel cum este definit în anexa I secțiunea C punctul 4 din Directiva 2014/65/UE, al cărui activ suport este o rată a dobânzii, o obligațiune, un împrumut, orice coș, portofoliu sau indice care include o rată a dobânzii, o obligațiune, un împrumut sau orice alt produs care reprezintă performanța unei rate a dobânzii, a unei obligațiuni, a unui împrumut. |
| Subclasa de active | În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclasele definite mai jos | Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative. Pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă, se va aplica, după caz, criteriul de lichiditate calitativ |
| Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

  [criteriul de lichiditate cantitativ 1] | Numărul mediu zilnic de tranzacții

  [criteriul de lichiditate cantitativ 2] | Criteriu de lichiditate calitativ suplimentar |
| Contracte futures/forwards pe obligațiuni | o subclasă de contracte future/forward pe obligațiuni este definită prin următoarele criterii de segmentare: | Criteriul de segmentare 1 – emitentului activului suport |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii

orice contract, astfel cum este definit în anexa I secțiunea C punctul 4 din Directiva 2014/65/UE, al cărui activ suport este o rată a dobânzii, o obligațiune, un împrumut, orice coș, portofoliu sau indice care include o rată a dobânzii, o obligațiune, un împrumut sau orice alt produs care reprezintă performanța unei rate a dobânzii, a unei obligațiuni, a unui împrumut.

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclasele definite mai jos

Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative. Pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă, se va aplica, după caz, criteriul de lichiditate calitativ

Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

[criteriul de lichiditate cantitativ 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criteriul de lichiditate cantitativ 2]

Criteriu de lichiditate calitativ suplimentar

Contracte futures/forwards pe obligațiuni

o subclasă de contracte future/forward pe obligațiuni este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – emitentului activului suport

| | Criteriul de segmetare 2 – termenul pentru obligațiunea livrabilă suport, definită după cum urmează: | termen scurt: se consideră că obligațiunile livrabile suport cu un termen între una și patru săptămâni au un termen scurt |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmetare 2 – termenul pentru obligațiunea livrabilă suport, definită după cum urmează:

termen scurt: se consideră că obligațiunile livrabile suport cu un termen între una și patru săptămâni au un termen scurt

| | termen mediu: se consideră că obligațiunile livrabile suport cu un termen între patru și opt săptămâni au un termen mediu |
| --- | --- |

termen mediu: se consideră că obligațiunile livrabile suport cu un termen între patru și opt săptămâni au un termen mediu

| | termen lung: se consideră că obligațiunile livrabile suport cu un termen între opt și 15 săptămâni au un termen lung |
| --- | --- |

termen lung: se consideră că obligațiunile livrabile suport cu un termen între opt și 15 săptămâni au un termen lung

| | termen extrem de lung: se consideră că obligațiunile livrabile suport cu un termen mai mare de 15 săptămâni au un termen extrem de lung |
| --- | --- |

termen extrem de lung: se consideră că obligațiunile livrabile suport cu un termen mai mare de 15 săptămâni au un termen extrem de lung

| | Criteriul de segmentare 3 – perioada până la tranșa de scadență a contractului future este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – perioada până la tranșa de scadență a contractului future este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

5 000 000 EUR

10

ori de câte ori se stabilește că există o piață lichidă pentru o subclasă cu privire la o anumită perioadă de timp a tranșei de scadență și că nu există o piață lichidă pentru subclasa definită prin următoarea perioadă de timp a tranșei de scadență, se stabilește că există o piață lichidă pentru contractul de tip „first back month” cu două săptămâni înainte de expirarea contractului de tip „front month”.

Opțiuni pe obligațiuni

o subclasă de opțiuni pe obligațiuni este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – obligațiune suport sau contract future/forward pe obligațiuni suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – obligațiune suport sau contract future/forward pe obligațiuni suport

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

5 000 000 EUR

10

Contracte futures pe rata dobânzii și contracte forward pe rata dobânzii (FRA)

o subclasă de contract future pe rata dobânzii este definit prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriu de segmentare 1 – rata dobânzii suport |
| --- | --- |

Criteriu de segmentare 1 – rata dobânzii suport

| | Criteriu de segmentare 2 – perioada pentru rata dobânzii suport |
| --- | --- |

Criteriu de segmentare 2 – perioada pentru rata dobânzii suport

| | Criteriu de segmentare 3 – perioada până la tranșa de scadență a contractului future este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- | --- |

Criteriu de segmentare 3 – perioada până la tranșa de scadență a contractului future este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

500 000 000 EUR

10

ori de câte ori se stabilește că există o piață lichidă pentru o subclasă cu privire la o anumită perioadă de timp a tranșei de scadență și că nu există o piață lichidă pentru subclasa definită prin următoarea perioadă de timp a tranșei de scadență, se stabilește că există o piață lichidă pentru contractul de tip „first back month” cu două săptămâni înainte de expirarea contractului de tip „front month”.

Opțiuni pe rata dobânzii

o subclasă de opțiuni pe rata dobânzii este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – rata dobânzii suport sau contractul future pe rata dobânzii suport sau contractul forward pe rata dobânzii suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – rata dobânzii suport sau contractul future pe rata dobânzii suport sau contractul forward pe rata dobânzii suport

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada ratei dobânzii suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada ratei dobânzii suport

| | Criteriul de segmentare 3 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

500 000 000 EUR

10

Instrumente de tip swaption

o subclasă de instrumente de tip swaption este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – tipul de swap suport definit după cum urmează: swap într-o singură valută fix-contra-fix, contract future/forward pe swap într-o singură valută fix-contra-fix, swap într-o singură valută fix-contra-variabil, contract future/forward pe swap într-o singură valută fix-contra-variabil, swap într-o singură valută variabil-contra-variabil, contract future/forward pe swap într-o singură valută variabil-contra-variabil, swap într-o singură valută pe inflație, contract future/forward pe swap într-o singură valută pe inflație, swap într-o singură valută pe OIS, contract future/forward pe swap într-o singură valută pe OIS, swap multivalutar fix-contra-fix, contract future/forward pe swap multivalutar fix-contra-fix, swap multivalutar fix-contra-variabil, contract future/forward pe swap multivalutar fix-contra-variabil, swap multivalutar variabil-contra-variabil, contract future/forward pe swap multivalutar variabil-contra-variabil, swap multivalutar pe inflație, contract future/forward pe swap multivalutar pe inflație, swap multivalutar pe OIS, contract future/forward pe swap multivalutar pe OIS |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – tipul de swap suport definit după cum urmează: swap într-o singură valută fix-contra-fix, contract future/forward pe swap într-o singură valută fix-contra-fix, swap într-o singură valută fix-contra-variabil, contract future/forward pe swap într-o singură valută fix-contra-variabil, swap într-o singură valută variabil-contra-variabil, contract future/forward pe swap într-o singură valută variabil-contra-variabil, swap într-o singură valută pe inflație, contract future/forward pe swap într-o singură valută pe inflație, swap într-o singură valută pe OIS, contract future/forward pe swap într-o singură valută pe OIS, swap multivalutar fix-contra-fix, contract future/forward pe swap multivalutar fix-contra-fix, swap multivalutar fix-contra-variabil, contract future/forward pe swap multivalutar fix-contra-variabil, swap multivalutar variabil-contra-variabil, contract future/forward pe swap multivalutar variabil-contra-variabil, swap multivalutar pe inflație, contract future/forward pe swap multivalutar pe inflație, swap multivalutar pe OIS, contract future/forward pe swap multivalutar pe OIS

| | Criteriul de segmentare 2 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a opțiunii |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a opțiunii

| | Criteriul de segmentare 3 – indicele de inflație, în cazul în care tipul de swap suport este fie un swap valutar unic pe inflație, fie un swap multivalutar pe inflație |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – indicele de inflație, în cazul în care tipul de swap suport este fie un swap valutar unic pe inflație, fie un swap multivalutar pe inflație

| | Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

500 000 000 EUR

10

Criteriul de segmentare 5 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

| | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 2: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 4: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 5 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 5 ani

| | Tranșa de scadență 5: 5 ani < perioada până la scadență ≤ 10 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 5 ani < perioada până la scadență ≤ 10 ani

| | Tranșa de scadență 6: peste 10 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 6: peste 10 ani

„Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-variabil

un swap sau un contract future/forward pe un swap, unde două părți schimbă fluxuri de numerar exprimate în monede diferite, iar fluxurile de numerar ale unui segment sunt stabilite la o rată fixă a dobânzii, în timp ce celălalt segment este stabilit la o rată variabilă a dobânzii

subclasa de instrumente financiare multivalutare fix-contra-variabil este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară noțională, care este definită printr-o combinație a celor două monede în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară noțională, care este definită printr-o combinație a celor două monede în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență ≤ 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență ≤ 6 luni

| | Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență ≤ 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență ≤ 1 an

| | Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

50 000 000 EUR

10

„swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” variabil-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” variabil-contra-variabil

un swap sau un contract future/forward pe un swap, unde două părți schimbă fluxuri de numerar exprimate în monede diferite, iar fluxurile de numerar ale ambelor segmente sunt stabilite de rata variabilă a dobânzii

subclasa de instrumente financiare multivalutare variabil-contra-variabil este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară noțională, care este definită printr-o combinație a celor două monede în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară noțională, care este definită printr-o combinație a celor două monede în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență ≤ 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență ≤ 6 luni

| | Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență ≤ 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență ≤ 1 an

| | Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

50 000 000 EUR

10

„swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-fix și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-fix

un swap sau un contract future/forward pe un swap, unde două părți schimbă fluxuri de numerar exprimate în monede diferite, iar fluxurile de numerar ale ambelor segmente sunt stabilite de rata fixă a dobânzii

subclasa de instrumente financiare multivalutare fix-contra-fix este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară noțională, care este definită printr-o combinație a celor două monede în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară noțională, care este definită printr-o combinație a celor două monede în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

50 000 000 EUR

10

„Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS)

un swap sau un contract future/forward pe un swap, unde două părți schimbă fluxuri de numerar exprimate în monede diferite și unde fluxurile de numerar ale cel puțin unui segment sunt determinate de o rată a dobânzii pe piața interbancară overnight aferentă operațiunilor swap

o subclasă de instrumente multivalutare de swap pe indicii ratei dobânzii overnight (OIS) este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară noțională, care este definită printr-o combinație a celor două monede în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară noțională, care este definită printr-o combinație a celor două monede în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

50 000 000 EUR

10

„Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe inflație și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe inflație

un swap sau un contract future/forward pe un swap, unde două părți schimbă fluxuri de numerar exprimate în monede diferite și unde fluxurile de numerar ale cel puțin unui segment sunt determinate de o rată a inflației

subclasa de instrumente financiare multivalutare pe inflație este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară noțională, care este definită printr-o combinație a celor două monede în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară noțională, care este definită printr-o combinație a celor două monede în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

50 000 000 EUR

10

„Swapuri într-o singură valută” fix-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” fix-contra-variabil

un swap sau un contract future/forward pe un swap, unde două părți schimbă fluxuri de numerar exprimate în aceeași monedă, iar fluxurile de numerar ale unui segment sunt stabilite la o rată fixă a dobânzii, în timp ce celălalt segment este stabilit la o rată variabilă a dobânzii

subclasa de instrumente financiare într-o singură valută fix-contra-variabil este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – moneda noțională în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – moneda noțională în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

50 000 000 EUR

10

„swapuri într-o singură valută” variabil-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” variabil-contra-variabil

un swap sau un contract future/forward pe un swap, unde două părți schimbă fluxuri de numerar exprimate în aceeași monedă, iar fluxurile de numerar ale ambelor segmente sunt stabilite de rata variabilă a dobânzii

subclasa de instrumente financiare într-o singură valută variabil-contra-variabil este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – moneda noțională în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – moneda noțională în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

50 000 000 EUR

10

„Swapuri într-o singură valută” fix-contra-fix și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” fix-contra-fix

un swap sau un contract future/forward pe un swap, unde două părți schimbă fluxuri de numerar exprimate în aceeași monedă, iar fluxurile de numerar ale ambelor segmente sunt stabilite de rata fixă a dobânzii

subclasa de instrumente financiare într-o singură valută fix-contra-fix este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – moneda noțională în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – moneda noțională în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

50 000 000 EUR

10

„Swapuri într-o singură valută” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS)

un swap sau un contract future/forward pe un swap, unde două părți schimbă fluxuri de numerar exprimate în aceeași monedă și unde fluxurile de numerar ale cel puțin unui segment sunt determinate de o rată a dobânzii overnight

o subclasă de instrumente într-o singură valută de swap pe indicii ratei dobânzii overnight (OIS) este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – moneda noțională în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – moneda noțională în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

50 000 000 EUR

10

„Swapuri într-o singură valută” pe inflație și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” pe inflație

un swap sau un contract future/forward pe un swap, unde două părți schimbă fluxuri de numerar exprimate în aceeași monedă și unde fluxurile de numerar ale cel puțin unui segment este determinat de rata inflației

subclasa de instrumente financiare într-o singură valută pe inflație este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – moneda noțională în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – moneda noțională în care sunt exprimate cele două segmente ale swapului

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

50 000 000 EUR

10

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), se aplică următoarea metodologie:

Alte instrumente financiare derivate pe rata dobânzii

un instrument financiar derivat pe rata dobânzii care nu aparține niciunei subclase dintre cele menționate mai sus

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru orice alt instrument financiar derivat pe rata dobânzii

Tabelul 5.2

Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii |
| --- |
| Subclasa de active | Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate calculării pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru fiecare subclasă pentru care se stabilește că există o piață lichidă |
| Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calculele pragurilor | SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Volum – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Volum – percentilă | Pragul minim |
| Contracte futures/forwards pe obligațiuni | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 20 000 000 EUR | 90 | 70 | 25 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Opțiuni pe obligațiuni | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 20 000 000 EUR | 90 | 70 | 25 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Contracte futures pe rata dobânzii și contracte forward pe rata dobânzii (FRA) | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 5 000 000 EUR | 70 | 10 000 000 EUR | 80 | 60 | 20 000 000 EUR | 90 | 70 | 25 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Opțiuni pe rata dobânzii | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 5 000 000 EUR | 70 | 10 000 000 EUR | 80 | 60 | 20 000 000 EUR | 90 | 70 | 25 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Instrumente de tip swaption | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 9 000 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| „Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-variabil | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 9 000 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” variabil-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” variabil-contra-variabil | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 9 000 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-fix și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-fix | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 9 000 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| „Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 9 000 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| „Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe inflație și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe inflație | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 9 000 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| „Swapuri într-o singură valută” fix-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” fix-contra-variabil | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 9 000 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| „swapuri într-o singură valută” variabil-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” variabil-contra-variabil | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 9 000 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| „Swapuri într-o singură valută” fix-contra-fix și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” fix-contra-fix | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 9 000 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| „Swapuri într-o singură valută” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 9 000 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| „Swapuri într-o singură valută” pe inflație și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” pe inflație | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 4 000 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 9 000 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii

Subclasa de active

Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate calculării pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru fiecare subclasă pentru care se stabilește că există o piață lichidă

Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calculele pragurilor

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Volum – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Volum – percentilă

Pragul minim

Contracte futures/forwards pe obligațiuni

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

20 000 000 EUR

90

70

25 000 000 EUR

30

40

50

60

Opțiuni pe obligațiuni

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

20 000 000 EUR

90

70

25 000 000 EUR

30

40

50

60

Contracte futures pe rata dobânzii și contracte forward pe rata dobânzii (FRA)

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

5 000 000 EUR

70

10 000 000 EUR

80

60

20 000 000 EUR

90

70

25 000 000 EUR

30

40

50

60

Opțiuni pe rata dobânzii

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

5 000 000 EUR

70

10 000 000 EUR

80

60

20 000 000 EUR

90

70

25 000 000 EUR

30

40

50

60

Instrumente de tip swaption

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

9 000 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

„Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-variabil

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

9 000 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

„swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” variabil-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” variabil-contra-variabil

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

9 000 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

„swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-fix și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-fix

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

9 000 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

„Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS)

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

9 000 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

„Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe inflație și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe inflație

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

9 000 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

„Swapuri într-o singură valută” fix-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” fix-contra-variabil

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

9 000 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

„swapuri într-o singură valută” variabil-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” variabil-contra-variabil

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

9 000 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

„Swapuri într-o singură valută” fix-contra-fix și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” fix-contra-fix

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

9 000 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

„Swapuri într-o singură valută” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS)

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

9 000 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

„Swapuri într-o singură valută” pe inflație și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” pe inflație

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

4 000 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

9 000 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

Tabelul 5.3

Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii |
| --- |
| Subclasa de active | Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru fiecare subclasă pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| Contracte future/forward pe obligațiuni | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 25 000 000 EUR |
| Opțiuni pe obligațiuni | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 25 000 000 EUR |
| Contracte future pe rata dobânzii și contracte forward pe rata dobânzii (FRA) | 5 000 000 EUR | 10 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 25 000 000 EUR |
| Opțiuni pe rata dobânzii | 5 000 000 EUR | 10 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 25 000 000 EUR |
| Instrumente de tip swaption | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 9 000 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| „Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-variabil | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 9 000 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” variabil-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” variabil-contra-variabil | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 9 000 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-fix și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-fix | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 9 000 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| „Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 9 000 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| „Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe inflație și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe inflație | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 9 000 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| „Swapuri într-o singură valută” fix-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” fix-contra-variabil | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 9 000 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| „Swapuri într-o singură valută” variabil-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” variabil-contra-variabil | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 9 000 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| „Swapuri într-o singură valută” fix-contra-fix și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” fix-contra-fix | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 9 000 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| „Swapuri într-o singură valută” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 9 000 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| „Swapuri într-o singură valută” pe inflație și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” pe inflație | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 9 000 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| Alte instrumente financiare derivate pe rata dobânzii | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 9 000 000 EUR | 10 000 000 EUR |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii

Subclasa de active

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru fiecare subclasă pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Contracte future/forward pe obligațiuni

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

20 000 000 EUR

25 000 000 EUR

Opțiuni pe obligațiuni

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

20 000 000 EUR

25 000 000 EUR

Contracte future pe rata dobânzii și contracte forward pe rata dobânzii (FRA)

5 000 000 EUR

10 000 000 EUR

20 000 000 EUR

25 000 000 EUR

Opțiuni pe rata dobânzii

5 000 000 EUR

10 000 000 EUR

20 000 000 EUR

25 000 000 EUR

Instrumente de tip swaption

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

9 000 000 EUR

10 000 000 EUR

„Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-variabil

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

9 000 000 EUR

10 000 000 EUR

„swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” variabil-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” variabil-contra-variabil

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

9 000 000 EUR

10 000 000 EUR

„swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-fix și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau pe „swapuri valutare încrucișate” fix-contra-fix

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

9 000 000 EUR

10 000 000 EUR

„Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS)

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

9 000 000 EUR

10 000 000 EUR

„Swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe inflație și contracte future/forward pe „swapuri multivalutare” sau „swapuri valutare încrucișate” pe inflație

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

9 000 000 EUR

10 000 000 EUR

„Swapuri într-o singură valută” fix-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” fix-contra-variabil

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

9 000 000 EUR

10 000 000 EUR

„Swapuri într-o singură valută” variabil-contra-variabil și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” variabil-contra-variabil

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

9 000 000 EUR

10 000 000 EUR

„Swapuri într-o singură valută” fix-contra-fix și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” fix-contra-fix

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

9 000 000 EUR

10 000 000 EUR

„Swapuri într-o singură valută” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS) și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” pe swap pe indicii ratei dobânzii overnight (overnight index swaps – OIS)

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

9 000 000 EUR

10 000 000 EUR

„Swapuri într-o singură valută” pe inflație și contracte future/forward pe „swapuri într-o singură valută” pe inflație

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

9 000 000 EUR

10 000 000 EUR

Alte instrumente financiare derivate pe rata dobânzii

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

9 000 000 EUR

10 000 000 EUR

6.   Instrumente financiare derivate pe titluri de capital

Tabelul 6.1

Instrumente financiare derivate pe titluri de capital – clase care nu au o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe titluri de capital |
| --- |
| orice contract, astfel cum este definit în anexa I, secțiunea C punctul 4 din Directiva 2014/65/UE, cu privire la:






  (a) | una sau mai multe acțiuni, certificate de acțiuni, fonduri tranzacționate la bursă (ETF), certificate, alte instrumente financiare similare, fluxuri de numerar sau alte produse legate de performanța uneia sau mai multor acțiuni, certificate de acțiuni, fonduri tranzacționate la bursă, certificate sau alte instrumente financiare similare; |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe titluri de capital

orice contract, astfel cum este definit în anexa I, secțiunea C punctul 4 din Directiva 2014/65/UE, cu privire la:

(a)

una sau mai multe acțiuni, certificate de acțiuni, fonduri tranzacționate la bursă (ETF), certificate, alte instrumente financiare similare, fluxuri de numerar sau alte produse legate de performanța uneia sau mai multor acțiuni, certificate de acțiuni, fonduri tranzacționate la bursă, certificate sau alte instrumente financiare similare;

| (b) | un indice bursier, certificate de acțiuni, fonduri tranzacționate la bursă (ETF), certificate sau alte instrumente financiare similare, fluxuri de numerar sau alte produse legate de performanța uneia sau mai multor acțiuni, certificate de acțiuni, fonduri tranzacționate la bursă, certificate sau alte instrumente financiare asemănătoare |
| --- | --- |

(b)

un indice bursier, certificate de acțiuni, fonduri tranzacționate la bursă (ETF), certificate sau alte instrumente financiare similare, fluxuri de numerar sau alte produse legate de performanța uneia sau mai multor acțiuni, certificate de acțiuni, fonduri tranzacționate la bursă, certificate sau alte instrumente financiare asemănătoare

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), se aplică următoarea metodologie:

Opțiuni pe indici bursieri

o opțiune al cărei activ-suport este un indice alcătuit din acțiuni

Se consideră că există o piață lichidă toate opțiunile pe indici bursieri

Contracte future/forward pe indici bursieri

un contract future/forward al cărui activ-suport este un indice compus din acțiuni

Se consideră că există o piață lichidă pentru toate contractele futures/forwards pe indici bursieri

Opțiuni pe acțiuni

o opțiune al cărei activ-suport este o acțiune sau un coș de acțiuni care rezultă dintr-o acțiune a unei societăți

Se consideră că există o piață lichidă pentru toate opțiunile pe acțiuni

Contracte futures/forwards pe acțiuni

un contract future/forwards al cărui activ-suport este o acțiune sau un coș de acțiuni care rezultă dintr-o acțiune a unei societăți

Se consideră că există o piață lichidă pentru toate contractele futures/forwards pe acțiuni

Opțiuni pe dividende sub formă de acțiuni

o opțiune pe dividende ale unei anumite acțiuni

Se consideră că există o piață lichidă pentru toate opțiunile pe dividende sub formă de acțiuni

Contracte future/forward pe dividende sub formă de acțiuni

un contract future/forward pe dividende ale unei anumite acțiuni

Se consideră că există o piață lichidă pentru toate contractele future/forward de dividende sub formă de acțiuni

Opțiuni pe indici de dividende

o opțiune pe un indice alcătuit din dividende ale mai multor acțiuni

Se consideră că există o piață lichidă pentru toate opțiunile pe indice de dividende

Contracte future/forward pe indici de dividende

un contract futures/forwards pe un indice alcătuit din dividende ale mai multor acțiuni

Se consideră că există o piață lichidă pentru toate contractele futures/forwards pe indice de dividende

Opțiuni pe indici de volatilitate

o opțiune al cărei activ-suport este un indice de volatilitate, care este definit ca indice referitor la volatilitatea unui indice suport specific al instrumentelor pe titluri de capital

Se consideră că există o piață lichidă pentru toate opțiunile pe indici de volatilitate

Contracte future/forward pe indici de volatilitate

un contract future/forward al cărui activ suport este un indice de volatilitate care este definit ca un indice referitor la volatilitatea unui indice suport specific al instrumentelor pe titluri de capital

Se consideră că există o piață lichidă pentru toate contractele future/forward pe indice de volatilitate

Opțiuni pe ETF

o opțiune al cărei activ suport este un ETF

Se consideră că există o piață lichidă pentru toate opțiunile pe ETF

Contracte future/forward pe ETF

un contract future/forward al cărui activ suport este un ETF

Se consideră că există o piață lichidă pentru toate contractele future/forward pe ETF

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe titluri de capital

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclase care sunt definite mai jos:

Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative:

Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

[criteriul de lichiditate cantitativ 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criteriul de lichiditate cantitativ 2]

Swapuri

o subclasă swap este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – tipul de activ suport: pe bază de o singură semnătură, indice, coș |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – tipul de activ suport: pe bază de o singură semnătură, indice, coș

| | Criteriul de segmentare 2 – pe bază de o singură semnătură suport, indice suport, coș suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – pe bază de o singură semnătură suport, indice suport, coș suport

| | Criteriul de segmentare 3 – parametru: parametru de performanță standard al randamentului prețului, parametru de randament al dividendelor, parametru de randament al deviației, parametru de randament al volatilității |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – parametru: parametru de performanță standard al randamentului prețului, parametru de randament al dividendelor, parametru de randament al deviației, parametru de randament al volatilității

| | Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

50 000 000 EUR

15

Parametru de performanță standard al randamentului prețului

Parametrul de randament al deviației/volatilității

Parametru de randament al dividendelor

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

Tranșa de scadenț
  ă 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

Tranșa de scadenț
  ă 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 3: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

Tranșa de scadenț
  ă 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

...

Tranșa de scadenț
  ă 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

...

...

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Portofoliu de swap

o subclasă de portofoliu de swap este definită printr-o combinație specifică de:

| | Criteriul de segmentare 1 – tipul de activ suport: pe bază de o singură semnătură, indice, coș |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – tipul de activ suport: pe bază de o singură semnătură, indice, coș

| | Criteriul de segmentare 2 – pe bază de o singură semnătură suport, indice suport, coș suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – pe bază de o singură semnătură suport, indice suport, coș suport

| | Criteriul de segmentare 3 – parametru: parametru de performanță standard al randamentului prețului, parametru de randament al dividendelor, parametru de randament al deviației, parametru de randament al volatilității |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – parametru: parametru de performanță standard al randamentului prețului, parametru de randament al dividendelor, parametru de randament al deviației, parametru de randament al volatilității

| | Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

50 000 000 EUR

15

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe titluri de capital

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), se aplică următoarea metodologie:

Alte instrumente financiare derivate pe titluri de capital

un instrument financiar derivat pe titluri de capital care nu aparține niciunei dintre subclasele de active menționate anterior

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru alte instrumente financiare derivate pe titluri de capital

Tabelul 6.2

Instrumente financiare derivate pe titluri de capital – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe titluri de capital |
| --- |
| Subclasa de active | În scopul stabilirii pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare, fiecare subclasă de active va fi segmentată la rândul ei în subclase, astfel cum sunt definite mai jos: | Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calcularea pragurilor | Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare stabilite pentru subclasele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă în baza intervalului de valori noționale medii zilnice (ADNA) de care aparține subclasa |
| Valoare noțională medie zilnică (ADNA) | SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| Opțiuni pe indici bursieri | o subclasă de opțiune pe indici bursieri este definită prin următoarele criterii de segmentare:

  Criteriul de segmentare 1 – indicele bursier suport | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | < 100 mil EUR ADNA | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 1 000 000 EUR | 1 500 000 EUR |
| 100 mil EUR ≤ ADNA < 200 mil EUR | 2 500 000 EUR | 3 000 000 EUR | 25 000 000 EUR | 30 000 000 EUR |
| 200 mil EUR ≤ ADNA < 600 mil EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR | 50 000 000 EUR | 55 000 000 EUR |
| ADNA ≥ 600 mil EUR | 15 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 150 000 000 EUR | 160 000 000 EUR |
| Contracte future/forward pe indici bursieri | o subclasă de contracte future/forward pe indici bursieri este definită prin următoarele criterii de segmentare:

  Criteriul de segmentare 1 – indicele bursier suport | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | < 100 mil EUR ADNA | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 1 000 000 EUR | 1 500 000 EUR |
| 100mil EUR ≤ ADNA < 1 mld EUR | 500 000 EUR | 550 000 EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR |
| 1 mld EUR ≤ ADNA < 3 mld EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR | 50 000 000 EUR | 55 000 000 EUR |
| 3 mld EUR ≤ ADNA < 5 mld EUR | 15 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 150 000 000 EUR | 160 000 000 EUR |
| ADNA ≥ 5 mld EUR | 25 000 000 EUR | 30 000 000 EUR | 250 000 000 EUR | 260 000 000 EUR |
| Opțiuni pe acțiuni | o subclasă de opțiuni pe acțiuni este definită prin următoarele criterii de segmentare:

  Criteriul de segmentare 1 – acțiune suport | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | < 5 mil EUR ADNA | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 1 000 000 EUR | 1 250 000 EUR |
| 5 mil EUR ≤ ADNA < 10 mil EUR | 250 000 EUR | 300 000 EUR | 1 250 000 EUR | 1 500 000 EUR |
| 10 mil EUR ≤ ADNA < 20 mil EUR | 500 000 EUR | 550 000 EUR | 2 500 000 EUR | 3 000 000 EUR |
| ADNA ≥ 20 mil EUR | 1 000 000 EUR | 1 500 000 EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR |
| Contracte futures/forwards pe acțiuni | o subclasă de contracte future/forward pe acțiuni este definită prin următoarele criterii de segmentare:

  Criteriul de segmentare 1 – acțiune suport | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | < 5 mil EUR ADNA | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 1 000 000 EUR | 1 250 000 EUR |
| 5 mil EUR ≤ ADNA < 10 mil EUR | 250 000 EUR | 300 000 EUR | 1 250 000 EUR | 1 500 000 EUR |
| 10 mil EUR ≤ ADNA < 20 mil EUR | 500 000 EUR | 550 000 EUR | 2 500 000 EUR | 3 000 000 EUR |
| ADNA ≥ 20 mil EUR | 1 000 000 EUR | 1 500 000 EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR |
| Opțiuni pe dividende sub formă de acțiuni | o subclasă de opțiune pe dividende sub formă de acțiuni este definită prin următoarele criterii de segmentare:

  Criteriul de segmentare 1 – acțiuni suport cu drept la dividende | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | < 5 mil EUR ADNA | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 400 000 EUR | 450 000 EUR |
| 5 mil EUR ≤ ADNA < 10 mil EUR | 25 000 EUR | 30 000 EUR | 500 000 EUR | 550 000 EUR |
| 10 mil EUR ≤ ADNA < 20 mil EUR | 50 000 EUR | 100 000 EUR | 1 000 000 EUR | 1 500 000 EUR |
| ADNA ≥ 20 mil EUR | 100 000 EUR | 150 000 EUR | 2 000 000 EUR | 2 500 000 EUR |
| Contracte future/forward pe dividende sub formă de acțiuni | o subclasă de contracte future/forward pe dividende sub formă de acțiuni este definită prin următoarele criterii de segmentare:

  Criteriul de segmentare 1 – acțiuni suport cu drept la dividende | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | < 5 mil EUR ADNA | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 400 000 EUR | 450 000 EUR |
| 5 mil EUR ≤ ADNA < 10 mil EUR | 25 000 EUR | 30 000 EUR | 500 000 EUR | 550 000 EUR |
| 10 mil EUR ≤ ADNA < 20 mil EUR | 50 000 EUR | 100 000 EUR | 1 000 000 EUR | 1 500 000 EUR |
| ADNA ≥ 20 mil EUR | 100 000 EUR | 150 000 EUR | 2 000 000 EUR | 2 500 000 EUR |
| Opțiuni pe indici de dividende | o subclasă de opțiune pe indici de dividende este definită prin următoarele criterii de segmentare:

  Criteriu de segmentare 1 – indice de dividende suport | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | < 100 mil EUR ADNA | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 1 000 000 EUR | 1 500 000 EUR |
| 100 mil EUR ≤ ADNA < 200 mil EUR | 2 500 000 EUR | 3 000 000 EUR | 25 000 000 EUR | 30 000 000 EUR |
| 200 mil EUR ≤ ADNA < 600 mil EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR | 50 000 000 EUR | 55 000 000 EUR |
| ADNA ≥ 600 mil EUR | 15 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 150 000 000 EUR | 160 000 000 EUR |
| Contracte future/forward pe indici de dividende | o subclasă de contracte future/forward pe indici de dividende este definită prin următoarele criterii de segmentare:

  Criteriul de segmentare 1 – indice de dividende suport | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | < 100 mil EUR ADNA | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 1 000 000 EUR | 1 500 000 EUR |
| 100 mil EUR ≤ ADNA < 1 mld EUR | 500 000 EUR | 550 000 EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR |
| 1 mld EUR ≤ ADNA < 3mld EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR | 50 000 000 EUR | 55 000 000 EUR |
| 3 mld EUR ≤ ADNA < 5 mld EUR | 15 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 150 000 000 EUR | 160 000 000 EUR |
| ADNA ≥ 5 mld EUR | 25 000 000 EUR | 30 000 000 EUR | 250 000 000 EUR | 260 000 000 EUR |
| Opțiuni pe indici de volatilitate | o subclasă de opțiune pe indici de volatilitate este definită prin următoarele criterii de segmentare:

  Criteriul de segmentare 1 – indice de volatilitate suport | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | < 100 mil EUR ADNA | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 1 000 000 EUR | 1 500 000 EUR |
| 100 mil EUR ≤ ADNA < 200 mil EUR | 2 500 000 EUR | 3 000 000 EUR | 25 000 000 EUR | 30 000 000 EUR |
| 200 mil EUR ≤ ADNA < 600 mil EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR | 50 000 000 EUR | 55 000 000 EUR |
| ADNA ≥ 600 mil EUR | 15 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 150 000 000 EUR | 160 000 000 EUR |
| Contracte future/forward pe indici de volatilitate | o subclasă de contracte future/forward pe indici de volatilitate este definită prin următoarele criterii de segmentare:

  Criteriul de segmentare 1 – indice de volatilitate suport | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | < 100 mil EUR ADNA | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 1 000 000 EUR | 1 500 000 EUR |
| 100 mil EUR ≤ ADNA < 1 mld EUR | 500 000 EUR | 550 000 EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR |
| 1 mld EUR ≤ ADNA < 3 mld EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR | 50 000 000 EUR | 55 000 000 EUR |
| 3 mld EUR ≤ ADNA < 5 mld EUR | 15 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 150 000 000 EUR | 160 000 000 EUR |
| ADNA ≥ 5 mld EUR | 25 000 000 EUR | 30 000 000 EUR | 250 000 000 EUR | 260 000 000 EUR |
| Opțiuni pe ETF | o subclasă de opțiune pe ETF este definită prin următoarele criterii de segmentare:

  Criteriul de segmentare 1 – ETF suport | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | < 5 mil EUR ADNA | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 1 000 000 EUR | 1 250 000 EUR |
| 5 mil EUR ≤ ADNA < 10 mil EUR | 250 000 EUR | 300 000 EUR | 1 250 000 EUR | 1 500 000 EUR |
| 10 mil EUR ≤ ADNA < 20 mil EUR | 500 000 EUR | 550 000 EUR | 2 500 000 EUR | 3 000 000 EUR |
| ADNA ≥ 20 mil EUR | 1 000 000 EUR | 1 500 000 EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR |
| Contracte future/forward pe ETF | o subclasă de contracte future/forward pe ETF este definită prin următoarele criterii de segmentare:

  Criteriul de segmentare 1 – ETF suport | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | < 5 mil EUR ADNA | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 1 000 000 EUR | 1 250 000 EUR |
| 5 mil EUR ≤ ADNA < 10 mil EUR | 250 000 EUR | 300 000 EUR | 1 250 000 EUR | 1 500 000 EUR |
| 10 mil EUR ≤ ADNA < 20 mil EUR | 500 000 EUR | 550 000 EUR | 2 500 000 EUR | 3 000 000 EUR |
| ADNA ≥ 20 mil EUR | 1 000 000 EUR | 1 500 000 EUR | 5 000 000 EUR | 5 500 000 EUR |
| Swapuri | o subclasă swap este definită prin următoarele criterii de segmentare: | Criteriul de segmentare 1 – tipul de activ suport: pe bază de o singură semnătură, indice, coș |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe titluri de capital

Subclasa de active

În scopul stabilirii pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare, fiecare subclasă de active va fi segmentată la rândul ei în subclase, astfel cum sunt definite mai jos:

Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calcularea pragurilor

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare stabilite pentru subclasele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă în baza intervalului de valori noționale medii zilnice (ADNA) de care aparține subclasa

Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Opțiuni pe indici bursieri

o subclasă de opțiune pe indici bursieri este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – indicele bursier suport

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

< 100 mil EUR ADNA

20 000 EUR

25 000 EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

100 mil EUR ≤ ADNA < 200 mil EUR

2 500 000 EUR

3 000 000 EUR

25 000 000 EUR

30 000 000 EUR

200 mil EUR ≤ ADNA < 600 mil EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

50 000 000 EUR

55 000 000 EUR

ADNA ≥ 600 mil EUR

15 000 000 EUR

20 000 000 EUR

150 000 000 EUR

160 000 000 EUR

Contracte future/forward pe indici bursieri

o subclasă de contracte future/forward pe indici bursieri este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – indicele bursier suport

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

< 100 mil EUR ADNA

20 000 EUR

25 000 EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

100mil EUR ≤ ADNA < 1 mld EUR

500 000 EUR

550 000 EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

1 mld EUR ≤ ADNA < 3 mld EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

50 000 000 EUR

55 000 000 EUR

3 mld EUR ≤ ADNA < 5 mld EUR

15 000 000 EUR

20 000 000 EUR

150 000 000 EUR

160 000 000 EUR

ADNA ≥ 5 mld EUR

25 000 000 EUR

30 000 000 EUR

250 000 000 EUR

260 000 000 EUR

Opțiuni pe acțiuni

o subclasă de opțiuni pe acțiuni este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – acțiune suport

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

< 5 mil EUR ADNA

20 000 EUR

25 000 EUR

1 000 000 EUR

1 250 000 EUR

5 mil EUR ≤ ADNA < 10 mil EUR

250 000 EUR

300 000 EUR

1 250 000 EUR

1 500 000 EUR

10 mil EUR ≤ ADNA < 20 mil EUR

500 000 EUR

550 000 EUR

2 500 000 EUR

3 000 000 EUR

ADNA ≥ 20 mil EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

Contracte futures/forwards pe acțiuni

o subclasă de contracte future/forward pe acțiuni este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – acțiune suport

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

< 5 mil EUR ADNA

20 000 EUR

25 000 EUR

1 000 000 EUR

1 250 000 EUR

5 mil EUR ≤ ADNA < 10 mil EUR

250 000 EUR

300 000 EUR

1 250 000 EUR

1 500 000 EUR

10 mil EUR ≤ ADNA < 20 mil EUR

500 000 EUR

550 000 EUR

2 500 000 EUR

3 000 000 EUR

ADNA ≥ 20 mil EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

Opțiuni pe dividende sub formă de acțiuni

o subclasă de opțiune pe dividende sub formă de acțiuni este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – acțiuni suport cu drept la dividende

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

< 5 mil EUR ADNA

20 000 EUR

25 000 EUR

400 000 EUR

450 000 EUR

5 mil EUR ≤ ADNA < 10 mil EUR

25 000 EUR

30 000 EUR

500 000 EUR

550 000 EUR

10 mil EUR ≤ ADNA < 20 mil EUR

50 000 EUR

100 000 EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

ADNA ≥ 20 mil EUR

100 000 EUR

150 000 EUR

2 000 000 EUR

2 500 000 EUR

Contracte future/forward pe dividende sub formă de acțiuni

o subclasă de contracte future/forward pe dividende sub formă de acțiuni este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – acțiuni suport cu drept la dividende

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

< 5 mil EUR ADNA

20 000 EUR

25 000 EUR

400 000 EUR

450 000 EUR

5 mil EUR ≤ ADNA < 10 mil EUR

25 000 EUR

30 000 EUR

500 000 EUR

550 000 EUR

10 mil EUR ≤ ADNA < 20 mil EUR

50 000 EUR

100 000 EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

ADNA ≥ 20 mil EUR

100 000 EUR

150 000 EUR

2 000 000 EUR

2 500 000 EUR

Opțiuni pe indici de dividende

o subclasă de opțiune pe indici de dividende este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriu de segmentare 1 – indice de dividende suport

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

< 100 mil EUR ADNA

20 000 EUR

25 000 EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

100 mil EUR ≤ ADNA < 200 mil EUR

2 500 000 EUR

3 000 000 EUR

25 000 000 EUR

30 000 000 EUR

200 mil EUR ≤ ADNA < 600 mil EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

50 000 000 EUR

55 000 000 EUR

ADNA ≥ 600 mil EUR

15 000 000 EUR

20 000 000 EUR

150 000 000 EUR

160 000 000 EUR

Contracte future/forward pe indici de dividende

o subclasă de contracte future/forward pe indici de dividende este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – indice de dividende suport

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

< 100 mil EUR ADNA

20 000 EUR

25 000 EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

100 mil EUR ≤ ADNA < 1 mld EUR

500 000 EUR

550 000 EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

1 mld EUR ≤ ADNA < 3mld EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

50 000 000 EUR

55 000 000 EUR

3 mld EUR ≤ ADNA < 5 mld EUR

15 000 000 EUR

20 000 000 EUR

150 000 000 EUR

160 000 000 EUR

ADNA ≥ 5 mld EUR

25 000 000 EUR

30 000 000 EUR

250 000 000 EUR

260 000 000 EUR

Opțiuni pe indici de volatilitate

o subclasă de opțiune pe indici de volatilitate este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – indice de volatilitate suport

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

< 100 mil EUR ADNA

20 000 EUR

25 000 EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

100 mil EUR ≤ ADNA < 200 mil EUR

2 500 000 EUR

3 000 000 EUR

25 000 000 EUR

30 000 000 EUR

200 mil EUR ≤ ADNA < 600 mil EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

50 000 000 EUR

55 000 000 EUR

ADNA ≥ 600 mil EUR

15 000 000 EUR

20 000 000 EUR

150 000 000 EUR

160 000 000 EUR

Contracte future/forward pe indici de volatilitate

o subclasă de contracte future/forward pe indici de volatilitate este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – indice de volatilitate suport

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

< 100 mil EUR ADNA

20 000 EUR

25 000 EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

100 mil EUR ≤ ADNA < 1 mld EUR

500 000 EUR

550 000 EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

1 mld EUR ≤ ADNA < 3 mld EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

50 000 000 EUR

55 000 000 EUR

3 mld EUR ≤ ADNA < 5 mld EUR

15 000 000 EUR

20 000 000 EUR

150 000 000 EUR

160 000 000 EUR

ADNA ≥ 5 mld EUR

25 000 000 EUR

30 000 000 EUR

250 000 000 EUR

260 000 000 EUR

Opțiuni pe ETF

o subclasă de opțiune pe ETF este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – ETF suport

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

< 5 mil EUR ADNA

20 000 EUR

25 000 EUR

1 000 000 EUR

1 250 000 EUR

5 mil EUR ≤ ADNA < 10 mil EUR

250 000 EUR

300 000 EUR

1 250 000 EUR

1 500 000 EUR

10 mil EUR ≤ ADNA < 20 mil EUR

500 000 EUR

550 000 EUR

2 500 000 EUR

3 000 000 EUR

ADNA ≥ 20 mil EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

Contracte future/forward pe ETF

o subclasă de contracte future/forward pe ETF este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – ETF suport

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

< 5 mil EUR ADNA

20 000 EUR

25 000 EUR

1 000 000 EUR

1 250 000 EUR

5 mil EUR ≤ ADNA < 10 mil EUR

250 000 EUR

300 000 EUR

1 250 000 EUR

1 500 000 EUR

10 mil EUR ≤ ADNA < 20 mil EUR

500 000 EUR

550 000 EUR

2 500 000 EUR

3 000 000 EUR

ADNA ≥ 20 mil EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

Swapuri

o subclasă swap este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – tipul de activ suport: pe bază de o singură semnătură, indice, coș

| | Criteriul de segmentare 2 – pe bază de o singură semnătură suport, indice suport, coș suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – pe bază de o singură semnătură suport, indice suport, coș suport

| | Criteriul de segmentare 3 – parametru: parametru de performanță standard al randamentului prețului, parametru de randament al dividendelor, parametru de randament al deviației, parametru de randament al volatilității |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – parametru: parametru de performanță standard al randamentului prețului, parametru de randament al dividendelor, parametru de randament al deviației, parametru de randament al volatilității

| | Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

50 mil EUR ≤ ADNA < 100 mil EUR

250 000 EUR

300 000 EUR

1 250 000 EUR

1 500 000 EUR

100 mil EUR ≤ ADNA < 200 mil EUR

500 000 EUR

550 000 EUR

2 500 000 EUR

3 000 000 EUR

ADNA ≥ 200 mil EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

Parametru de performanță standard al randamentului prețului

Parametrul de randament al deviației/volatilității

Parametru de randament al dividendelor

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

Tranșa de scadenț
  ă 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

Tranșa de scadenț
  ă 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 3: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

Tranșa de scadenț
  ă 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

...

Tranșa de scadenț
  ă 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

...

...

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Portofoliu de swap

o subclasă de portofoliu de swap este definită printr-o combinație specifică de:

| | Criteriul de segmentare 1 – tipul de activ suport: pe bază de o singură semnătură, indice, coș |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – tipul de activ suport: pe bază de o singură semnătură, indice, coș

| | Criteriul de segmentare 2 – pe bază de o singură semnătură suport, indice suport, coș suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – pe bază de o singură semnătură suport, indice suport, coș suport

| | Criteriul de segmentare 3 – parametru: parametru de performanță standard al randamentului prețului, parametru de randament al dividendelor, parametru de randament al deviației, parametru de randament al volatilității |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – parametru: parametru de performanță standard al randamentului prețului, parametru de randament al dividendelor, parametru de randament al deviației, parametru de randament al volatilității

| | Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a portofoliului de swap, care este definită după cum urmează: |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a portofoliului de swap, care este definită după cum urmează:

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă în parte, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

50 mil EUR ≤ ADNA < 100 mil EUR

250 000 EUR

300 000 EUR

1 250 000 EUR

1 500 000 EUR

100 mil EUR ≤ ADNA < 200 mil EUR

500 000 EUR

550 000 EUR

2 500 000 EUR

3 000 000 EUR

ADNA ≥ 200 mil EUR

1 000 000 EUR

1 500 000 EUR

5 000 000 EUR

5 500 000 EUR

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

Tranșa de scadenț
  ă 4: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 5: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 6: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

...

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tabelul 6.3

Instrumente financiare derivate pe titluri de capital – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe titluri de capital |
| --- |
| Subclasa de active | Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| Swapuri | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 100 000 EUR | 150 000 EUR |
| Portofoliu de swap | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 100 000 EUR | 150 000 EUR |
| Alte instrumente financiare derivate pe titluri de capital | 20 000 EUR | 25 000 EUR | 100 000 EUR | 150 000 EUR |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe titluri de capital

Subclasa de active

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Swapuri

20 000 EUR

25 000 EUR

100 000 EUR

150 000 EUR

Portofoliu de swap

20 000 EUR

25 000 EUR

100 000 EUR

150 000 EUR

Alte instrumente financiare derivate pe titluri de capital

20 000 EUR

25 000 EUR

100 000 EUR

150 000 EUR

7.   Instrumente financiare derivate pe mărfuri

Tabelul 7.1

Instrumente derivate pe mărfuri – clase pentru care nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe mărfuri |
| --- |
| Subclasa de active | În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclase care sunt definite mai jos: | Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative |
| Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

  [criteriul de lichiditate cantitativ 1] | Numărul mediu zilnic de tranzacții

  [criteriul de lichiditate cantitativ 2] |
| Contracte futures/forward pe mărfuri metalice | o subclasă de contracte future/forward pe mărfuri metalice este definită prin următoarele criterii de segmentare: | Criteriul de segmentare 1 – tipul de metal: metal prețios, metal neprețios |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe mărfuri

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclase care sunt definite mai jos:

Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative

Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

[criteriul de lichiditate cantitativ 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criteriul de lichiditate cantitativ 2]

Contracte futures/forward pe mărfuri metalice

o subclasă de contracte future/forward pe mărfuri metalice este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – tipul de metal: metal prețios, metal neprețios

| | Criteriul de segmentare 2 – metalul suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – metalul suport

| | Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a contractelor future/forward |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a contractelor future/forward

| | Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a contractului future/forward, care este definită după cum urmează |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a contractului future/forward, care este definită după cum urmează

10 000 000 EUR

10

Metale prețioase

Metale neprețioase

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 2: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 3: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

Tranșa de scadenț
  ă 4: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

...

...

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Opțiuni pe mărfuri metalice

o subclasă de opțiune pe mărfuri metalice este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – tipul de metal: metal prețios, metal neprețios |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – tipul de metal: metal prețios, metal neprețios

| | Criteriul de segmentare 2 – metalul suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – metalul suport

| | Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a opțiunii |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a opțiunii

| | Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

10 000 000 EUR

10

Metale prețioase

Metale neprețioase

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 2: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 3: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

Tranșa de scadenț
  ă 4: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

...

...

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Swapuri pe mărfuri metalice

o subclasă de swap pe mărfuri metalice este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – tipul de metal: metal prețios, metal neprețios |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – tipul de metal: metal prețios, metal neprețios

| | Criteriul de segmentare 2 – metalul suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – metalul suport

| | Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a swapului

| | Criteriul de segmentare 4 – tipul de decontare, efectuată în numerar, prin livrare fizică sau altele |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – tipul de decontare, efectuată în numerar, prin livrare fizică sau altele

| | Criteriul de segmentare 5 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 5 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

10 000 000 EUR

10

Metale prețioase

Metale neprețioase

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 2: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 3: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

Tranșa de scadenț
  ă 4: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

...

...

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Contracte futures/forwards pe mărfuri energetice

o subclasă de contracte future/forward pe mărfuri energetice este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – tipul de energie: petrol, distilați de petrol, cărbuni, gaze de sondă, gaze naturale, electricitate, inter-energetice |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – tipul de energie: petrol, distilați de petrol, cărbuni, gaze de sondă, gaze naturale, electricitate, inter-energetice

| | Criteriul de segmentare 2 – energia suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – energia suport

| | Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a contractelor future/forward |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a contractelor future/forward

| | Criteriul de segmentare 4 – tipul de sarcină, care poate fi reprezentat prin încărcare de bază, încărcare maximă, încărcare minimă și altele, aplicabile în funcție de tipul de energie: electricitate |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – tipul de sarcină, care poate fi reprezentat prin încărcare de bază, încărcare maximă, încărcare minimă și altele, aplicabile în funcție de tipul de energie: electricitate

| | Criteriul de segmentare 5 – decontare în numerar/prin livrare fizică, aplicabilă tipurilor de energie: petrol, distilați de petrol, gaze de sondă, electricitate, inter-energetice |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 5 – decontare în numerar/prin livrare fizică, aplicabilă tipurilor de energie: petrol, distilați de petrol, gaze de sondă, electricitate, inter-energetice

| | Criteriul de segmentare 6 – perioada până la tranșa de scadență a contractului future/forward, care este definită după cum urmează |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 6 – perioada până la tranșa de scadență a contractului future/forward, care este definită după cum urmează

10 000 000 EUR

10

Petrol/distilați de petrol/gaze de sondă

Cărbune

Gaze naturale/electricitate/inter-energetice

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 4 luni

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 6 luni

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

Tranșa de scadenț
  ă 2: 4 luni < perioada până la scadență < 8 luni

Tranșa de scadenț
  ă 2: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 lună < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 3: 8 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

...

...

...

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Opțiuni pe mărfuri energetice

o subclasă de opțiune pe mărfuri energetice este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – tipul de energie: petrol, distilați de petrol, cărbuni, gaze de sondă, gaze naturale, electricitate, inter-energetice |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – tipul de energie: petrol, distilați de petrol, cărbuni, gaze de sondă, gaze naturale, electricitate, inter-energetice

| | Criteriul de segmentare 2 – energia suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – energia suport

| | Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a opțiunii |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a opțiunii

| | Criteriul de segmentare 4 – tipul de sarcină, care poate fi reprezentat prin încărcare de bază, încărcare maximă, încărcare minimă și altele, aplicabile în funcție de tipul de energie: energie electrică |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – tipul de sarcină, care poate fi reprezentat prin încărcare de bază, încărcare maximă, încărcare minimă și altele, aplicabile în funcție de tipul de energie: energie electrică

| | Criteriul de segmentare 5 – decontare în numerar/prin livrare fizică, aplicabilă tipurilor de energie: petrol, distilați de petrol, gaze de sondă, electricitate, inter-energetice |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 5 – decontare în numerar/prin livrare fizică, aplicabilă tipurilor de energie: petrol, distilați de petrol, gaze de sondă, electricitate, inter-energetice

| | Criteriul de segmentare 6 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 6 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

10 000 000 EUR

10

Petrol/distilați de petrol/gaze de sondă

Cărbune

Gaze naturale/electricitate/inter-energetice

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 4 luni

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 6 luni

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

Tranșa de scadenț
  ă 2: 4 luni < perioada până la scadență < 8 luni

Tranșa de scadenț
  ă 2: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 lună < timpul până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 3: 8 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

...

...

...

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Swapuri pe mărfuri energetice

o subclasă de swap pe mărfuri energetice este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – tipul de energie: petrol, distilați de petrol, cărbuni, gaze de sondă, gaze naturale, electricitate, inter-energetice |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – tipul de energie: petrol, distilați de petrol, cărbuni, gaze de sondă, gaze naturale, electricitate, inter-energetice

| | Criteriul de segmentare 2 – energia suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – energia suport

| | Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a swapului

| | Criteriul de segmentare 4 – tipul de decontare, efectuată în numerar, prin livrare fizică sau altele |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – tipul de decontare, efectuată în numerar, prin livrare fizică sau altele

| | Criteriul de segmentare 5 – tipul de sarcină, care poate fi reprezentat prin încărcare de bază, încărcare maximă, încărcare minimă și altele, aplicabile în funcție de tipul de energie: energie electrică |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 5 – tipul de sarcină, care poate fi reprezentat prin încărcare de bază, încărcare maximă, încărcare minimă și altele, aplicabile în funcție de tipul de energie: energie electrică

| | Criteriul de segmentare 6 – decontare în numerar/prin livrare fizică, aplicabilă tipurilor de energie: petrol, distilați de petrol, gaze de sondă, electricitate, inter-energetice |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 6 – decontare în numerar/prin livrare fizică, aplicabilă tipurilor de energie: petrol, distilați de petrol, gaze de sondă, electricitate, inter-energetice

| | Criteriul de segmentare 7 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 7 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

10 000 000 EUR

10

Petrol/distilați de petrol/gaze de sondă

Cărbune

Gaze naturale/electricitate/inter-energetice

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 4 luni

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 6 luni

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

Tranșa de scadenț
  ă 2: 4 luni < perioada până la scadență < 8 luni

Tranșa de scadenț
  ă 2: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 lună < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 3: 8 luni < perioada până la scadență < 1 an

Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

...

...

...

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Contracte future/forward pe mărfuri agricole

o subclasă de contract future/forward pe mărfuri agricole este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – mărfuri agricole-suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – mărfuri agricole-suport

| | Criteriul de segmentare 2 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a contractelor future/forward |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a contractelor future/forward

| | Criteriul de segmentare 3 – perioada până la tranșa de scadență a contractului future/forward, care este definită după cum urmează | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – perioada până la tranșa de scadență a contractului future/forward, care este definită după cum urmează

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

10 000 000 EUR

10

Opțiuni pe mărfuri agricole

o subclasă de opțiune pe mărfuri agricole este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – mărfuri agricole-suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – mărfuri agricole-suport

| | Criteriul de segmentare 2 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a opțiunii |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a opțiunii

| | Criteriul de segmentare 3 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

10 000 000 EUR

10

Swapuri pe mărfuri agricole

o subclasă de swap pe mărfuri agricole este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – mărfuri agricole-suport |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – mărfuri agricole-suport

| | Criteriul de segmentare 2 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a swapului |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a swapului

| | Criteriul de segmentare 3 – tipul de decontare, efectuată în numerar, prin livrare fizică sau altele |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – tipul de decontare, efectuată în numerar, prin livrare fizică sau altele

| | Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadență 1: 0 < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 2: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 3: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadență m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

10 000 000 EUR

10

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), se aplică următoarea metodologie:

Alte instrumente derivate pe mărfuri

un instrument derivat pe mărfuri care nu aparține niciunei subclase dintre cele menționate mai sus

Se consideră că pentru alte instrumente financiare derivate pe mărfuri nu există o piață lichidă.

Tabelul 7.2

Instrumente financiare derivate pe mărfuri – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe mărfuri |
| --- |
| Subclasa de active | Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă |
| Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calcularea pragurilor | SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Volum – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Volum – percentilă | Pragul minim |
| Contracte future/forward pe mărfuri metalice | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 250 000 EUR | 70 | 500 000 EUR | 80 | 60 | 750 000 EUR | 90 | 70 | 1 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Opțiuni pe mărfuri metalice | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 250 000 EUR | 70 | 500 000 EUR | 80 | 60 | 750 000 EUR | 90 | 70 | 1 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Swapuri pe mărfuri metalice | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 250 000 EUR | 70 | 500 000 EUR | 80 | 60 | 750 000 EUR | 90 | 70 | 1 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Contracte future/forward pe mărfuri energetice | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 250 000 EUR | 70 | 500 000 EUR | 80 | 60 | 750 000 EUR | 90 | 70 | 1 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Opțiuni pe mărfuri energetice | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 250 000 EUR | 70 | 500 000 EUR | 80 | 60 | 750 000 EUR | 90 | 70 | 1 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Swapuri pe mărfuri energetice | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 250 000 EUR | 70 | 500 000 EUR | 80 | 60 | 750 000 EUR | 90 | 70 | 1 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Contracte future/forward pe mărfuri agricole | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 250 000 EUR | 70 | 500 000 EUR | 80 | 60 | 750 000 EUR | 90 | 70 | 1 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Opțiuni pe mărfuri agricole | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 250 000 EUR | 70 | 500 000 EUR | 80 | 60 | 750 000 EUR | 90 | 70 | 1 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Swapuri pe mărfuri agricole | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 250 000 EUR | 70 | 500 000 EUR | 80 | 60 | 750 000 EUR | 90 | 70 | 1 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe mărfuri

Subclasa de active

Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă

Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calcularea pragurilor

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Volum – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Volum – percentilă

Pragul minim

Contracte future/forward pe mărfuri metalice

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

250 000 EUR

70

500 000 EUR

80

60

750 000 EUR

90

70

1 000 000 EUR

30

40

50

60

Opțiuni pe mărfuri metalice

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

250 000 EUR

70

500 000 EUR

80

60

750 000 EUR

90

70

1 000 000 EUR

30

40

50

60

Swapuri pe mărfuri metalice

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

250 000 EUR

70

500 000 EUR

80

60

750 000 EUR

90

70

1 000 000 EUR

30

40

50

60

Contracte future/forward pe mărfuri energetice

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

250 000 EUR

70

500 000 EUR

80

60

750 000 EUR

90

70

1 000 000 EUR

30

40

50

60

Opțiuni pe mărfuri energetice

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

250 000 EUR

70

500 000 EUR

80

60

750 000 EUR

90

70

1 000 000 EUR

30

40

50

60

Swapuri pe mărfuri energetice

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

250 000 EUR

70

500 000 EUR

80

60

750 000 EUR

90

70

1 000 000 EUR

30

40

50

60

Contracte future/forward pe mărfuri agricole

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

250 000 EUR

70

500 000 EUR

80

60

750 000 EUR

90

70

1 000 000 EUR

30

40

50

60

Opțiuni pe mărfuri agricole

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

250 000 EUR

70

500 000 EUR

80

60

750 000 EUR

90

70

1 000 000 EUR

30

40

50

60

Swapuri pe mărfuri agricole

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

250 000 EUR

70

500 000 EUR

80

60

750 000 EUR

90

70

1 000 000 EUR

30

40

50

60

Tabelul 7.3

Instrumente financiare derivate pe mărfuri – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe mărfuri |
| --- |
| Subclasa de active | Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| Contracte future/forward pe mărfuri metalice | 250 000 EUR | 500 000 EUR | 750 000 EUR | 1 000 000 EUR |
| Opțiuni pe mărfuri metalice | 250 000 EUR | 500 000 EUR | 750 000 EUR | 1 000 000 EUR |
| Swapuri pe mărfuri metalice | 250 000 EUR | 500 000 EUR | 750 000 EUR | 1 000 000 EUR |
| Contracte future/forward pe mărfuri energetice | 250 000 EUR | 500 000 EUR | 750 000 EUR | 1 000 000 EUR |
| Opțiuni pe mărfuri energetice | 250 000 EUR | 500 000 EUR | 750 000 EUR | 1 000 000 EUR |
| Swapuri pe mărfuri energetice | 250 000 EUR | 500 000 EUR | 750 000 EUR | 1 000 000 EUR |
| Contracte future/forward pe mărfuri agricole | 250 000 EUR | 500 000 EUR | 750 000 EUR | 1 000 000 EUR |
| Opțiuni pe mărfuri agricole | 250 000 EUR | 500 000 EUR | 750 000 EUR | 1 000 000 EUR |
| Swapuri pe mărfuri agricole | 250 000 EUR | 500 000 EUR | 750 000 EUR | 1 000 000 EUR |
| Alte instrumente financiare derivate pe mărfuri | 250 000 EUR | 500 000 EUR | 750 000 EUR | 1 000 000 EUR |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe mărfuri

Subclasa de active

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Contracte future/forward pe mărfuri metalice

250 000 EUR

500 000 EUR

750 000 EUR

1 000 000 EUR

Opțiuni pe mărfuri metalice

250 000 EUR

500 000 EUR

750 000 EUR

1 000 000 EUR

Swapuri pe mărfuri metalice

250 000 EUR

500 000 EUR

750 000 EUR

1 000 000 EUR

Contracte future/forward pe mărfuri energetice

250 000 EUR

500 000 EUR

750 000 EUR

1 000 000 EUR

Opțiuni pe mărfuri energetice

250 000 EUR

500 000 EUR

750 000 EUR

1 000 000 EUR

Swapuri pe mărfuri energetice

250 000 EUR

500 000 EUR

750 000 EUR

1 000 000 EUR

Contracte future/forward pe mărfuri agricole

250 000 EUR

500 000 EUR

750 000 EUR

1 000 000 EUR

Opțiuni pe mărfuri agricole

250 000 EUR

500 000 EUR

750 000 EUR

1 000 000 EUR

Swapuri pe mărfuri agricole

250 000 EUR

500 000 EUR

750 000 EUR

1 000 000 EUR

Alte instrumente financiare derivate pe mărfuri

250 000 EUR

500 000 EUR

750 000 EUR

1 000 000 EUR

8.   Instrumente financiare derivate pe cursul de schimb

Tabelul 8.1

Instrumente financiare derivate pe cursul de schimb – clase pentru care nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe cursul de schimb |
| --- |
| un instrument financiar referitor la valute, astfel cum este definit în secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE |
| Subclasa de active | În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclase care sunt definite mai jos: | Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative |
| Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

  [criteriul de lichiditate cantitativ 1] | Numărul mediu zilnic de tranzacții

  [criteriul de lichiditate cantitativ 2] |
| Contract forward nelivrabil (NDF)

  înseamnă un contract forward care, prin formularea sa, este decontat în numerar între contrapărțile sale, în cazul în care valoarea de decontare este stabilită prin diferența în rata de schimb dintre două monede, dintre data de tranzacționare și data evaluării. La data decontării, o parte va datora celeilalte părți diferența netă dintre: (i) rata de schimb stabilită la data tranzacției; și (ii) rata de schimb la data evaluării, bazată pe valoarea noțională, cu valoarea netă plătibilă în moneda de decontare stipulată în contract. | o subclasă de contract future pe cursul de schimb nelivrabil este definită prin următoarele criterii de segmentare: | Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat. |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe cursul de schimb

un instrument financiar referitor la valute, astfel cum este definit în secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclase care sunt definite mai jos:

Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative

Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

[criteriul de lichiditate cantitativ 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criteriul de lichiditate cantitativ 2]

Contract forward nelivrabil (NDF)

înseamnă un contract forward care, prin formularea sa, este decontat în numerar între contrapărțile sale, în cazul în care valoarea de decontare este stabilită prin diferența în rata de schimb dintre două monede, dintre data de tranzacționare și data evaluării. La data decontării, o parte va datora celeilalte părți diferența netă dintre: (i) rata de schimb stabilită la data tranzacției; și (ii) rata de schimb la data evaluării, bazată pe valoarea noțională, cu valoarea netă plătibilă în moneda de decontare stipulată în contract.

o subclasă de contract future pe cursul de schimb nelivrabil este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat.

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a contractului forward, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a contractului forward, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru contractele forward nelivrabile (NDF)

Contract forward livrabil (DF)

înseamnă un contract forward care implică doar schimbul între două monede diferite la o anumită dată ulterioară prevăzută în contract pentru decontare, la o rată fixă asupra căreia s-a convenit la începutul contractului referitor la schimbul valutar.

o subclasă de contract forward pe cursul de schimb livrabil este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat. |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat.

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a contractului forward, care este definită după cum urmează | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a contractului forward, care este definită după cum urmează

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru contractele forward livrabile (DF)

Opțiuni pe cursul de schimb nelivrabile (NDO)

înseamnă o opțiune care, prin formularea sa, este decontată în numerar între contrapărțile sale, în cazul în care valoarea de decontare este stabilită prin diferența în rata de schimb dintre două monede, dintre data de tranzacționare și data evaluării. La data decontării, o parte va datora celeilalte părți diferența netă dintre: (i) rata de schimb stabilită la data tranzacției; și (ii) rata de schimb la data evaluării, bazată pe valoarea noțională, cu valoarea netă plătibilă în moneda de decontare stipulată în contract.

o subclasă de opțiune pe cursul de schimb nelivrabilă este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat. |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat.

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru opțiunile pe cursul de schimb nelivrabile (NDO)

Opțiuni pe cursul de schimb livrabile (DO)

înseamnă o opțiune care implică doar schimbul între două monede diferite la o anumită dată ulterioară prevăzută în contract pentru decontare, la o rată fixă asupra căreia s-a convenit la începutul contractului referitor la schimbul valutar.

o subclasă de opțiune pe cursul de schimb livrabilă este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat. |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat.

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru opțiunile pe cursul de schimb livrabile (DO)

Swapuri pe cursul de schimb nelivrabile (NDS)

înseamnă un swap care, prin formularea sa, este decontat în numerar între contrapărțile sale, în cazul în care valoarea de decontare este stabilită prin diferența în rata de schimb dintre două monede, dintre data de tranzacționare și data evaluării. La data decontării, o parte va datora celeilalte părți diferența netă dintre: (i) rata de schimb stabilită la data tranzacției; și (ii) rata de schimb la data evaluării, bazată pe valoarea noțională, cu valoarea netă plătibilă în moneda de decontare stipulată în contract.

o subclasă de swap pe cursul de schimb nelivrabil este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat. |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat.

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru swapurile pe cursul de schimb nelivrabile (NDS)

Swapuri pe cursul de schimb livrabile (DS)

înseamnă un swap care implică doar schimbul între două monede diferite la o anumită dată ulterioară prevăzută în contract pentru decontare, la o rată fixă asupra căreia s-a convenit la începutul contractului referitor la schimbul valutar.

o subclasă de swap pe cursul de schimb livrabil este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat. |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat.

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a swapului, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru swapurile pe cursul de schimb livrabile (DS)

Contracte future pe cursul de schimb

o subclasă de contract future pe cursul de schimb este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat. |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – perechea valutară suport, care este definită ca o combinație între două monede care stau la baza contractului derivat.

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a contractului future definită după cum urmează: | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a contractului future definită după cum urmează:

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 săptămână

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 săptămână < perioada până la scadență < 3 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 3
  : 3 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3
  : 3 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 4: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 5: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru contractele future pe cursul de schimb

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe cursul de schimb

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), se aplică următoarea metodologie:

Alte instrumente financiare derivate pe cursul de schimb

un instrument financiar derivat pe cursul de schimb care nu aparține niciunei subclase dintre cele menționate mai sus

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru alte instrumente financiare derivate pe cursul de schimb.

Tabelul 8.2

Instrumente financiare derivate pe cursul de schimb – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe cursul de schimb |
| --- |
| Subclasa de active | Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| Contract forward nelivrabil (NDF) | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 25 000 000 EUR |
| Contract forward livrabil (DF) | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 25 000 000 EUR |
| Opțiuni pe cursul de schimb nelivrabile (NDO) | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 25 000 000 EUR |
| Opțiuni pe cursul de schimb livrabile (DO) | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 25 000 000 EUR |
| Swapuri pe cursul de schimb nelivrabile (NDS) | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 25 000 000 EUR |
| Swapuri pe cursul de schimb livrabile (DS) | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 25 000 000 EUR |
| Contracte future pe cursul de schimb | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 25 000 000 EUR |
| Alte instrumente financiare derivate pe cursul de schimb | 4 000 000 EUR | 5 000 000 EUR | 20 000 000 EUR | 25 000 000 EUR |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe cursul de schimb

Subclasa de active

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Contract forward nelivrabil (NDF)

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

20 000 000 EUR

25 000 000 EUR

Contract forward livrabil (DF)

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

20 000 000 EUR

25 000 000 EUR

Opțiuni pe cursul de schimb nelivrabile (NDO)

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

20 000 000 EUR

25 000 000 EUR

Opțiuni pe cursul de schimb livrabile (DO)

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

20 000 000 EUR

25 000 000 EUR

Swapuri pe cursul de schimb nelivrabile (NDS)

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

20 000 000 EUR

25 000 000 EUR

Swapuri pe cursul de schimb livrabile (DS)

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

20 000 000 EUR

25 000 000 EUR

Contracte future pe cursul de schimb

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

20 000 000 EUR

25 000 000 EUR

Alte instrumente financiare derivate pe cursul de schimb

4 000 000 EUR

5 000 000 EUR

20 000 000 EUR

25 000 000 EUR

9.   Instrumente financiare derivate de credit

Tabelul 9.1

Instrumente financiare derivate de credit – clase pentru care nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate de credit |
| --- |
| Subclasa de active | În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclase care sunt definite mai jos | Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative. Pentru subclasele pentru care se stabilește că există o piață lichidă se va aplica, după caz, criteriul de lichiditate calitativ suplimentar. |
| Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

  [criteriul de lichiditate cantitativ 1] | Numărul mediu zilnic de tranzacții

  [criteriul de lichiditate cantitativ 2] | Statutul „on-the-run” al indicelui

  [criteriul de lichiditate calitativ suplimentar] |
| Instrumente de tipul credit default swap (CDS)

  un swap al cărui schimb de fluxuri de numerar este legat de bonitatea mai multor emitenți de instrumente financiare care alcătuiesc un indice și producerea evenimentelor de credit | o subclasă de instrumente de tipul credit default swap bazate pe indici este definită prin următoarele criterii de segmentare: | Criteriul de segmentare 1 – indice-suport |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate de credit

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclase care sunt definite mai jos

Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative. Pentru subclasele pentru care se stabilește că există o piață lichidă se va aplica, după caz, criteriul de lichiditate calitativ suplimentar.

Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

[criteriul de lichiditate cantitativ 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criteriul de lichiditate cantitativ 2]

Statutul „on-the-run” al indicelui

[criteriul de lichiditate calitativ suplimentar]

Instrumente de tipul credit default swap (CDS)

un swap al cărui schimb de fluxuri de numerar este legat de bonitatea mai multor emitenți de instrumente financiare care alcătuiesc un indice și producerea evenimentelor de credit

o subclasă de instrumente de tipul credit default swap bazate pe indici este definită prin următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – indice-suport

| | Criteriul de segmentare 2 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a instrumentului financiar derivat |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a instrumentului financiar derivat

| | Criteriul de segmentare 3 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 3: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

200 000 000 EUR

10

Se consideră că există o piață lichidă pentru indicele-suport:

| 1. | de-a lungul întregii perioade de la statutul său de „on-the-run” |
| --- | --- |

1.

de-a lungul întregii perioade de la statutul său de „on-the-run”

| 2. | pentru primele 30 de zile lucrătoare de la statutul său de „1x off-the-run” |
| --- | --- |

2.

pentru primele 30 de zile lucrătoare de la statutul său de „1x off-the-run”

un indice „on-the-run” înseamnă cea mai recentă versiune (serie) de reinvestire a indicelui creat la data în care compoziția indicelui este în vigoare și ia sfârșit cu o zi înainte de data la care compoziția următoarei versiuni (serii) a indicelui intră în vigoare.

statutul „1x off-the-run” înseamnă versiunea (seria) indicelui care este imediat anterioară versiunii (seriei) actuale „on-the-run” la un anumit moment în timp. O versiune (serie) încetează să fie „on-the-run” și dobândește statutul de „1x off-the-run” în cazul în care cea mai recentă versiune (serie) a indicelui este creată.

Instrumente de tipul credit default swap având la bază o singură semnătură (CDS)

un swap al cărui schimb de fluxuri de numerar este legat de bonitatea unui emitent de instrumente financiare și producerea evenimentelor de credit

o subclasă de instrument de tipul credit default swap având la bază o singură semnătură este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – entitatea de referință subiacentă |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – entitatea de referință subiacentă

| | Criteriul de segmentare 2 – tipul entității de referință, definită după cum urmează: | „emitent de tip suveran și public” înseamnă un emitent care este:






  (a) | Uniunea; |
| --- | --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – tipul entității de referință, definită după cum urmează:

„emitent de tip suveran și public” înseamnă un emitent care este:

(a)

Uniunea;

| (b) | un stat membru, inclusiv un departament guvernamental, o agenție sau o entitate cu scop special al unui stat membru; |
| --- | --- |

(b)

un stat membru, inclusiv un departament guvernamental, o agenție sau o entitate cu scop special al unui stat membru;

| (c) | o entitate suverană care nu este menționată la literele (a) și (b); |
| --- | --- |

(c)

o entitate suverană care nu este menționată la literele (a) și (b);

| (d) | în cazul unui stat membru federal, un membru al federației respective; |
| --- | --- |

(d)

în cazul unui stat membru federal, un membru al federației respective;

| (e) | o entitate cu scop special pentru mai multe state membre |
| --- | --- |

(e)

o entitate cu scop special pentru mai multe state membre

| (f) | o instituție financiară internațională înființată de două sau mai multe state membre care are drept scop mobilizarea finanțării și acordarea de asistență financiară în beneficiul membrilor săi care sunt afectați sau amenințați de probleme financiare grave; |
| --- | --- |

(f)

o instituție financiară internațională înființată de două sau mai multe state membre care are drept scop mobilizarea finanțării și acordarea de asistență financiară în beneficiul membrilor săi care sunt afectați sau amenințați de probleme financiare grave;

| (g) | Banca Europeană de Investiții; |
| --- | --- |

(g)

Banca Europeană de Investiții;

| (h) | o entitate publică care nu este emitentul unei obligațiuni suverane, astfel cum se precizează la literele (a) și (c). |
| --- | --- |

(h)

o entitate publică care nu este emitentul unei obligațiuni suverane, astfel cum se precizează la literele (a) și (c).

| | Un „emitent de tip colectiv” înseamnă un emitent care nu este un emitent de tip suveran sau public. |
| --- | --- |

Un „emitent de tip colectiv” înseamnă un emitent care nu este un emitent de tip suveran sau public.

| | Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a instrumentului financiar derivat |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – moneda noțională, care este definită ca moneda în care este exprimată valoarea noțională a instrumentului financiar derivat

| | Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a CDS, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – perioada până la tranșa de scadență a CDS, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 3: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

10 000 000 EUR

10

Clasa de active – Instrumente financiare derivate de credit

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclase care sunt definite mai jos

Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă următorul criteriu de lichiditate calitativ:

Opțiuni pe indici de CDS

o opțiune al cărei activ-suport este un indice de CDS

o subclasă de opțiune pe indici de CDS este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmentare 1 – o subclasă de indici pe CDS, astfel cum se precizează pentru subclasa de active a instrumentelor de tipul credit default swap bazate pe indici (CDS) |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 1 – o subclasă de indici pe CDS, astfel cum se precizează pentru subclasa de active a instrumentelor de tipul credit default swap bazate pe indici (CDS)

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 4: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 4: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

o opțiune pe indici CDS a cărei indice CDS suport este o subclasă pentru care se stabilește că există o piață lichidă și a cărei perioadă până la tranșa de scadență este de 0-6 luni, pentru care se consideră că există o piață lichidă

o opțiune pe indici CDS a cărei indice CDS suport este o subclasă pentru care se stabilește că există o piață lichidă și a cărei perioadă până la tranșa de scadență nu este de 0-6 luni, pentru care nu se consideră că există o piață lichidă

o opțiune pe indici CDS a cărei indice CDS suport este o subclasă pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă și pentru care se consideră că nu există o piață lichidă pentru tranșa de scadență

Opțiuni pe CDS având la bază o singură semnătură

o opțiune al cărei activ suport este un CDS având la bază o singură semnătură

o subclasă de opțiune pe CDS având la bază o singură semnătură este definită prin următoarele criterii de segmentare:

| | Criteriul de segmetare 1 – o subclasă de CDS având la bază o singură semnătură, astfel cum se precizează pentru subclasa de active a CDS având la bază o singură semnătură |
| --- | --- |

Criteriul de segmetare 1 – o subclasă de CDS având la bază o singură semnătură, astfel cum se precizează pentru subclasa de active a CDS având la bază o singură semnătură

| | Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 6 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 4: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 4: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

o opțiune pe CDS având la bază o singură semnătură, a cărei CDS având la bază o singură semnătură suport este o subclasă pentru care se stabilește că există o piață lichidă și a cărei perioadă până la tranșa de scadență este de 0-6 luni, pentru care se consideră că există o piață lichidă

o opțiune pe CDS având la bază o singură semnătură, a cărei CDS având la bază o singură semnătură suport este o subclasă pentru care se stabilește că există o piață lichidă și a cărei perioadă până la tranșa de scadență nu este de 0-6 luni, pentru care nu se consideră că există o piață lichidă

o opțiune pe CDS având la bază o singură semnătură, a cărei CDS având la bază o singură semnătură suport este o subclasă pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă și pentru care se consideră că nu există o piață lichidă pentru orice perioadă a tranșei de scadență

Clasa de active – Instrumente financiare derivate de credit

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), se aplică următoarea metodologie:

Alte instrumente financiare derivate de credit

un instrument financiar derivat pe cursul de credit care nu aparține niciunei subclase dintre cele menționate mai sus

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru orice alt instrument financiar derivat de credit.

Tabelul 9.2

Instrumente financiare derivate de credit – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate de credit |
| --- |
| Subclasa de active | Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă |
| Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calculele pragurilor | SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Volum – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Volum – percentilă | Pragul minim |
| Instrumente de tipul credit default swap (CDS) | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 2 500 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 7 500 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Instrumente de tipul credit default swap având la bază o singură semnătură (CDS) | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 2 500 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 7 500 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Instrumente de tipul credit default swap pe bespoke basket (CDS) | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 2 500 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 7 500 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Opțiuni pe indici de CDS | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 2 500 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 7 500 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Opțiuni pe CDS având la bază o singură semnătură | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 2 500 000 EUR | 70 | 5 000 000 EUR | 80 | 60 | 7 500 000 EUR | 90 | 70 | 10 000 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate de credit

Subclasa de active

Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă

Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calculele pragurilor

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Volum – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Volum – percentilă

Pragul minim

Instrumente de tipul credit default swap (CDS)

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

2 500 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

7 500 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

Instrumente de tipul credit default swap având la bază o singură semnătură (CDS)

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

2 500 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

7 500 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

Instrumente de tipul credit default swap pe bespoke basket (CDS)

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

2 500 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

7 500 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

Opțiuni pe indici de CDS

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

2 500 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

7 500 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

Opțiuni pe CDS având la bază o singură semnătură

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

2 500 000 EUR

70

5 000 000 EUR

80

60

7 500 000 EUR

90

70

10 000 000 EUR

30

40

50

60

Tabelul 9.3

Instrumente financiare derivate de credit – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate de credit |
| --- |
| Subclasa de active | Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| Instrumente de tipul credit default swap (CDS) | 2 500 000 EUR | 5 000 000 EUR | 7 500 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| Instrumente de tipul credit default swap având la bază o singură semnătură (CDS) | 2 500 000 EUR | 5 000 000 EUR | 7 500 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| Instrumente de tipul credit default swap pe bespoke basket (CDS) | 2 500 000 EUR | 5 000 000 EUR | 7 500 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| Opțiuni pe indici de CDS | 2 500 000 EUR | 5 000 000 EUR | 7 500 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| Opțiuni pe CDS având la bază o singură semnătură | 2 500 000 EUR | 5 000 000 EUR | 7 500 000 EUR | 10 000 000 EUR |
| Alte instrumente financiare derivate de credit | 2 500 000 EUR | 5 000 000 EUR | 7 500 000 EUR | 10 000 000 EUR |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate de credit

Subclasa de active

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Instrumente de tipul credit default swap (CDS)

2 500 000 EUR

5 000 000 EUR

7 500 000 EUR

10 000 000 EUR

Instrumente de tipul credit default swap având la bază o singură semnătură (CDS)

2 500 000 EUR

5 000 000 EUR

7 500 000 EUR

10 000 000 EUR

Instrumente de tipul credit default swap pe bespoke basket (CDS)

2 500 000 EUR

5 000 000 EUR

7 500 000 EUR

10 000 000 EUR

Opțiuni pe indici de CDS

2 500 000 EUR

5 000 000 EUR

7 500 000 EUR

10 000 000 EUR

Opțiuni pe CDS având la bază o singură semnătură

2 500 000 EUR

5 000 000 EUR

7 500 000 EUR

10 000 000 EUR

Alte instrumente financiare derivate de credit

2 500 000 EUR

5 000 000 EUR

7 500 000 EUR

10 000 000 EUR

10.   Instrumente financiare derivate C10

Tabelul 10.1

Instrumente financiare derivate – clase pentru care nu există o piață lichidă

| Instrumente financiare derivate – Instrumente financiare derivate C10 |
| --- |
| Subclasa de active | În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclasele definite mai jos | Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative: |
| Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

  [criteriul de lichiditate cantitativ 1] | Numărul mediu zilnic de tranzacții

  [criteriul de lichiditate cantitativ 2] |
| Instrumente financiare derivate pe mărfuri

  un instrument financiar referitor la taxele de navlu, astfel cum sunt definite în secțiunea C punctul 10 din anexa I la Directiva 2014/65/UE | subclasa de instrumente financiare derivate pe mărfuri este definită de următoarele criterii de segmentare: | Criteriul de segmentare 1 – tipul de contract: contracte forward pe rata dobânzii (Forward Freight Agreements – FRA) sau opțiuni |

Instrumente financiare derivate – Instrumente financiare derivate C10

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclasele definite mai jos

Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative:

Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

[criteriul de lichiditate cantitativ 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criteriul de lichiditate cantitativ 2]

Instrumente financiare derivate pe mărfuri

un instrument financiar referitor la taxele de navlu, astfel cum sunt definite în secțiunea C punctul 10 din anexa I la Directiva 2014/65/UE

subclasa de instrumente financiare derivate pe mărfuri este definită de următoarele criterii de segmentare:

Criteriul de segmentare 1 – tipul de contract: contracte forward pe rata dobânzii (Forward Freight Agreements – FRA) sau opțiuni

| | Criteriul de segmentare 2 – tipul de marfă: mărfuri lichide în vrac, mărfuri uscate în vrac |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 2 – tipul de marfă: mărfuri lichide în vrac, mărfuri uscate în vrac

| | Criteriul de segmentare 3 – sub-tipul de marfă: vrachiere pentru transportarea mărfurilor uscate în vrac, tanc petrolier, portcontainer |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 3 – sub-tipul de marfă: vrachiere pentru transportarea mărfurilor uscate în vrac, tanc petrolier, portcontainer

| | Criteriul de segmentare 4 – detalii privind dimensiunea sub-tipului de marfă |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 4 – detalii privind dimensiunea sub-tipului de marfă

| | Criteriul de segmentare 5 – rute specifice sau navlosirea pe timp medie |
| --- | --- |

Criteriul de segmentare 5 – rute specifice sau navlosirea pe timp medie

| | Criteriul de segmentare 6 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează: | Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună |
| --- | --- | --- |

Criteriul de segmentare 6 – perioada până la tranșa de scadență a opțiunii, care este definită după cum urmează:

Tranșa de scadenț
  ă 1: 0 < perioada până la scadență ≤ 1 lună

| | Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 2: 1 lună < perioada până la scadență ≤ 3 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 3: 3 luni < perioada până la scadență < 6 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 4: 6 luni < perioada până la scadență < 9 luni |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 4: 6 luni < perioada până la scadență < 9 luni

| | Tranșa de scadenț
  ă 5: 9 luni < perioada până la scadență < 1 an |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 5: 9 luni < perioada până la scadență < 1 an

| | Tranșa de scadenț
  ă 6: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 6: 1 an < perioada până la scadență ≤ 2 ani

| | Tranșa de scadenț
  ă 7: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă 7: 2 ani < perioada până la scadență ≤ 3 ani

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani |
| --- | --- |

Tranșa de scadenț
  ă m: (n-1) ani < perioada până la scadență ≤ n ani

10 000 000 EUR

10

Instrumente financiare derivate – Instrumente financiare derivate C10

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), se aplică următoarea metodologie:

Alte instrumente financiare derivate C10

un instrument financiar, astfel cum este definit în secțiunea C punctul 10 din anexa I la Directiva 2014/65/UE, care nu este un „instrument financiar derivat pe navlu” sau oricare dintre următoarele subclase de active ale instrumentelor financiare derivate pe rata dobânzii: „swap multivalutar sau valutar încrucișat pe inflație”, „contract future/forward pe swapuri multivalutare sau valutare încrucișate pe inflație”, „swap într-o singură valută pe inflație”, „contract future/forward pe swap într-o singură valută pe inflație” și oricare dintre următoarele subclase de active a instrumentelor financiare derivate pe titlurile de capital: „opțiune pe indice de volatilitate”, „contract future/forward pe indice de volatilitate”, swap cu parametru de randament al deviației, swap cu parametru de randament al volatilității, portofoliu de swap cu randament al deviației, portofoliu de swap cu parametru de randament al volatilității.

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru orice alt instrument financiar derivat C10.

Tabelul 10.2

Instrumente financiare derivate C10 – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă

| Instrumente financiare derivate – Instrumente financiare derivate C10 |
| --- |
| Subclasa de active | Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă |
| Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calculele pragurilor | SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Volum – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Volum – percentilă | Pragul minim |
| Instrumente financiare derivate pe navlu | calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei | S1 | S2 | S3 | S4 | 25 000 EUR | 70 | 50 000 EUR | 80 | 60 | 75 000 EUR | 90 | 70 | 100 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |

Instrumente financiare derivate – Instrumente financiare derivate C10

Subclasa de active

Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă

Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calculele pragurilor

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Volum – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Volum – percentilă

Pragul minim

Instrumente financiare derivate pe navlu

calculul pragurilor trebuie efectuat pentru fiecare subclasă a subclasei de active, luând în considerare tranzacțiile executate cu instrumentele financiare care aparțin subclasei

S1

S2

S3

S4

25 000 EUR

70

50 000 EUR

80

60

75 000 EUR

90

70

100 000 EUR

30

40

50

60

Tabelul 10.3

Instrumente financiare derivate C10 – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă

| Instrumente financiare derivate – Instrumente financiare derivate C10 |
| --- |
| Subclasa de active | Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| Instrumente financiare derivate pe navlu | 25 000 EUR | 50 000 EUR | 75 000 EUR | 100 000 EUR |
| Alte instrumente financiare derivate C10 | 25 000 EUR | 50 000 EUR | 75 000 EUR | 100 000 EUR |

Instrumente financiare derivate – Instrumente financiare derivate C10

Subclasa de active

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că nu există o piață lichidă

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Instrumente financiare derivate pe navlu

25 000 EUR

50 000 EUR

75 000 EUR

100 000 EUR

Alte instrumente financiare derivate C10

25 000 EUR

50 000 EUR

75 000 EUR

100 000 EUR

11.   Contractele financiare pe diferență (contracts for differences – CFD)

Tabelul 11.1

Contracte pe diferență – clase care nu au o piață lichidă

| Clasă de active – Contracte financiare pe diferență (CFD) |
| --- |
| un contract derivat care conferă deținătorului o expunere care poate fi lungă sau scurtă, la diferența dintre prețul unui activ suport la începerea contractului și prețul la încheierea contractului |
| Subclasa de active | În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articol 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclase care sunt definite mai jos: | Se stabilește că pentru fiecare subclasă nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau toate pragurile privind criteriile de lichiditate cantitative sau, după caz, în cazul în care nu îndeplinește criteriul de lichiditate calitativ de mai jos: |
| Criteriul de lichiditate calitativ | Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

  [criteriul de lichiditate cantitativ 1] | Numărul mediu zilnic de tranzacții

  [criteriul de lichiditate cantitativ 2] |
| CFD-uri pe valută | o subclasă de CFD-uri pe valută este definită de perechea valutară-suport, care este definită ca o combinație între cele două monede care stau la baza contractului CFD/de speculație financiară de tip spread bet | | 50 000 000 EUR | 100 |
| CFD-uri pe mărfuri | o subclasă de CFD-uri pe mărfuri este definită de marfa-suport a contractului CFD/de speculație financiară de tip spread bet | | 50 000 000 EUR | 100 |
| CFD-uri pe titluri de capital | o subclasă de CFD-uri pe titluri de capital este definită de titlul de capital suport a CFD/contractului de speculație financiară de tip spread bet | se consideră că există o piață lichidă pentru subclasa de CFD-uri pe titluri de capital în cazul în care activul suport este un titlu de capital pentru care există o piață lichidă, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. | | |
| CFD-uri pe obligațiuni | o subclasă de CFD-uri pe obligațiuni este definită de obligațiunea-suport sau contractul future pe obligațiuni a CFD/contractului de speculație financiară de tip spread bet | se consideră că există o piață lichidă pentru subclasa de CFD-uri pe obligațiuni în cazul în care activul suport este o obligațiune sau un contract future pe obligațiuni pentru care există o piață lichidă, astfel cum se prevede la articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b). | | |
| CFD-uri pe contractele future/forward pe titluri de capital | o subclasă de CFD-uri pe contracte future/forward pe titluri de capital este definită de contractul future/forward suport pe un titlu de capital a CFD/contractului de speculație financiară de tip spread bet | se consideră că există o piață lichidă pentru subclasa de CFD-uri pe contracte future/forward pe titluri de capital în cazul în care activul suport este un contract future/forward pe titluri de capital pentru care există o piață lichidă, astfel cum se prevede la articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b). | | |
| CFD-uri pe opțiuni pe titluri de capital | o subclasă de CFD-uri pe opțiuni pe titluri de capital este definită de opțiunea suport pe un titlu de capital al CFD/contractului de speculație financiară de tip spread bet | se consideră că există o piață lichidă pentru subclasa de CFD pe opțiuni pe titluri de capital în cazul în care activul suport este o opțiune pe titluri de capital pentru care există o piață lichidă, astfel cum se prevede la articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b). | | |
| Clasă de active – Contracte financiare pe diferență (CFD) |
| Subclasa de active | În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), se aplică următoarea metodologie: |
| Alte CFD-uri | |
| un CFD/o speculație financiară de tip spread bet care nu aparține niciunei subclase dintre cele menționate mai sus | Se consideră că nu există o piață lichidă pentru alte CFD/speculații financiare de tip spread bet. |

Clasă de active – Contracte financiare pe diferență (CFD)

un contract derivat care conferă deținătorului o expunere care poate fi lungă sau scurtă, la diferența dintre prețul unui activ suport la începerea contractului și prețul la încheierea contractului

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articol 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), fiecare subclasă de active este segmentată la rândul ei în subclase care sunt definite mai jos:

Se stabilește că pentru fiecare subclasă nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau toate pragurile privind criteriile de lichiditate cantitative sau, după caz, în cazul în care nu îndeplinește criteriul de lichiditate calitativ de mai jos:

Criteriul de lichiditate calitativ

Valoare noțională medie zilnică (ADNA)

[criteriul de lichiditate cantitativ 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criteriul de lichiditate cantitativ 2]

CFD-uri pe valută

o subclasă de CFD-uri pe valută este definită de perechea valutară-suport, care este definită ca o combinație între cele două monede care stau la baza contractului CFD/de speculație financiară de tip spread bet

50 000 000 EUR

100

CFD-uri pe mărfuri

o subclasă de CFD-uri pe mărfuri este definită de marfa-suport a contractului CFD/de speculație financiară de tip spread bet

50 000 000 EUR

100

CFD-uri pe titluri de capital

o subclasă de CFD-uri pe titluri de capital este definită de titlul de capital suport a CFD/contractului de speculație financiară de tip spread bet

se consideră că există o piață lichidă pentru subclasa de CFD-uri pe titluri de capital în cazul în care activul suport este un titlu de capital pentru care există o piață lichidă, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) punctul 17 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

CFD-uri pe obligațiuni

o subclasă de CFD-uri pe obligațiuni este definită de obligațiunea-suport sau contractul future pe obligațiuni a CFD/contractului de speculație financiară de tip spread bet

se consideră că există o piață lichidă pentru subclasa de CFD-uri pe obligațiuni în cazul în care activul suport este o obligațiune sau un contract future pe obligațiuni pentru care există o piață lichidă, astfel cum se prevede la articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b).

CFD-uri pe contractele future/forward pe titluri de capital

o subclasă de CFD-uri pe contracte future/forward pe titluri de capital este definită de contractul future/forward suport pe un titlu de capital a CFD/contractului de speculație financiară de tip spread bet

se consideră că există o piață lichidă pentru subclasa de CFD-uri pe contracte future/forward pe titluri de capital în cazul în care activul suport este un contract future/forward pe titluri de capital pentru care există o piață lichidă, astfel cum se prevede la articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b).

CFD-uri pe opțiuni pe titluri de capital

o subclasă de CFD-uri pe opțiuni pe titluri de capital este definită de opțiunea suport pe un titlu de capital al CFD/contractului de speculație financiară de tip spread bet

se consideră că există o piață lichidă pentru subclasa de CFD pe opțiuni pe titluri de capital în cazul în care activul suport este o opțiune pe titluri de capital pentru care există o piață lichidă, astfel cum se prevede la articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b).

Clasă de active – Contracte financiare pe diferență (CFD)

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), se aplică următoarea metodologie:

Alte CFD-uri

un CFD/o speculație financiară de tip spread bet care nu aparține niciunei subclase dintre cele menționate mai sus

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru alte CFD/speculații financiare de tip spread bet.

Tabelul 11.2

Contracte pe diferență – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că există o piață lichidă

| Clasă de active – Contracte financiare pe diferență (CFD) |
| --- |
| Subclasa de active | Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă |
| Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calculele pragurilor | SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Volum – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Volum – percentilă | Pragul minim |
| CFD-uri pe valută | tranzacții executate cu CFD-uri pe valută, pentru care se consideră că există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b) | S1 | S2 | S3 | S4 | 50 000 EUR | 70 | 60 000 EUR | 80 | 60 | 90 000 EUR | 90 | 70 | 100 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| CFD-uri pe mărfuri | tranzacții executate cu CFD-uri pe mărfuri, pentru care se consideră că există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b) | S1 | S2 | S3 | S4 | 50 000 EUR | 70 | 60 000 EUR | 80 | 60 | 90 000 EUR | 90 | 70 | 100 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| CFD-uri pe titluri de capital | tranzacții executate cu CFD-uri pe titluri de capital, pentru care se consideră că există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b) | S1 | S2 | S3 | S4 | 50 000 EUR | 70 | 60 000 EUR | 80 | 60 | 90 000 EUR | 90 | 70 | 100 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| CFD-uri pe obligațiuni | tranzacții executate cu CFD-uri pe obligațiuni, pentru care se consideră că există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b) | S1 | S2 | S3 | S4 | 50 000 EUR | 70 | 60 000 EUR | 80 | 60 | 90 000 EUR | 90 | 70 | 100 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| CFD-uri pe contractele future/forward pe titluri de capital | tranzacții executate cu CFD-uri pe contracte future pe titluri de capital, pentru care se consideră că există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b) | S1 | S2 | S3 | S4 | 50 000 EUR | 70 | 60 000 EUR | 80 | 60 | 90 000 EUR | 90 | 70 | 100 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| CFD-uri pe opțiuni pe titluri de capital | tranzacții executate cu CFD-uri pe opțiuni pe titluri de capital pentru care se consideră că există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 ți articolul 8 alineatul (1) litera (b) | S1 | S2 | S3 | S4 | 50 000 EUR | 70 | 60 000 EUR | 80 | 60 | 90 000 EUR | 90 | 70 | 100 000 EUR |
| 30 | 40 | 50 | 60 |

Clasă de active – Contracte financiare pe diferență (CFD)

Subclasa de active

Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă

Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calculele pragurilor

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Volum – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Volum – percentilă

Pragul minim

CFD-uri pe valută

tranzacții executate cu CFD-uri pe valută, pentru care se consideră că există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b)

S1

S2

S3

S4

50 000 EUR

70

60 000 EUR

80

60

90 000 EUR

90

70

100 000 EUR

30

40

50

60

CFD-uri pe mărfuri

tranzacții executate cu CFD-uri pe mărfuri, pentru care se consideră că există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b)

S1

S2

S3

S4

50 000 EUR

70

60 000 EUR

80

60

90 000 EUR

90

70

100 000 EUR

30

40

50

60

CFD-uri pe titluri de capital

tranzacții executate cu CFD-uri pe titluri de capital, pentru care se consideră că există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b)

S1

S2

S3

S4

50 000 EUR

70

60 000 EUR

80

60

90 000 EUR

90

70

100 000 EUR

30

40

50

60

CFD-uri pe obligațiuni

tranzacții executate cu CFD-uri pe obligațiuni, pentru care se consideră că există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b)

S1

S2

S3

S4

50 000 EUR

70

60 000 EUR

80

60

90 000 EUR

90

70

100 000 EUR

30

40

50

60

CFD-uri pe contractele future/forward pe titluri de capital

tranzacții executate cu CFD-uri pe contracte future pe titluri de capital, pentru care se consideră că există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b)

S1

S2

S3

S4

50 000 EUR

70

60 000 EUR

80

60

90 000 EUR

90

70

100 000 EUR

30

40

50

60

CFD-uri pe opțiuni pe titluri de capital

tranzacții executate cu CFD-uri pe opțiuni pe titluri de capital pentru care se consideră că există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 ți articolul 8 alineatul (1) litera (b)

S1

S2

S3

S4

50 000 EUR

70

60 000 EUR

80

60

90 000 EUR

90

70

100 000 EUR

30

40

50

60

Tabelul 11.3

Contracte pe diferență – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă

| Clasă de active – Contracte financiare pe diferență (CFD) |
| --- |
| Subclasa de active | Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| CFD-uri pe valută | 50 000 EUR | 60 000 EUR | 90 000 EUR | 100 000 EUR |
| CFD-uri pe mărfuri | 50 000 EUR | 60 000 EUR | 90 000 EUR | 100 000 EUR |
| CFD-uri pe titluri de capital | 50 000 EUR | 60 000 EUR | 90 000 EUR | 100 000 EUR |
| CFD-uri pe obligațiuni | 50 000 EUR | 60 000 EUR | 90 000 EUR | 100 000 EUR |
| CFD-uri pe contractele future/forward pe titluri de capital | 50 000 EUR | 60 000 EUR | 90 000 EUR | 100 000 EUR |
| CFD-uri pe opțiuni pe titluri de capital | 50 000 EUR | 60 000 EUR | 90 000 EUR | 100 000 EUR |
| Alte contracte pe diferență/speculații financiare de tip spread bet | 50 000 EUR | 60 000 EUR | 90 000 EUR | 100 000 EUR |

Clasă de active – Contracte financiare pe diferență (CFD)

Subclasa de active

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

CFD-uri pe valută

50 000 EUR

60 000 EUR

90 000 EUR

100 000 EUR

CFD-uri pe mărfuri

50 000 EUR

60 000 EUR

90 000 EUR

100 000 EUR

CFD-uri pe titluri de capital

50 000 EUR

60 000 EUR

90 000 EUR

100 000 EUR

CFD-uri pe obligațiuni

50 000 EUR

60 000 EUR

90 000 EUR

100 000 EUR

CFD-uri pe contractele future/forward pe titluri de capital

50 000 EUR

60 000 EUR

90 000 EUR

100 000 EUR

CFD-uri pe opțiuni pe titluri de capital

50 000 EUR

60 000 EUR

90 000 EUR

100 000 EUR

Alte contracte pe diferență/speculații financiare de tip spread bet

50 000 EUR

60 000 EUR

90 000 EUR

100 000 EUR

12.   Certificatele de emisii

Tabelul 12.1

Certificate de emisii – clase pentru care nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Certificate de emisii |
| --- |
| Subclasa de active | Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative: |
| Valoarea medie zilnică (ADA)

  [criteriul de lichiditate cantitativ 1] | Numărul mediu zilnic de tranzacții

  [criteriul de lichiditate cantitativ 2] |
| Certificate de emisii (EUA)

  orice unitate recunoscută pentru conformitatea cu cerințele Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) (program de comercializare a drepturilor de emisie), care reprezintă dreptul de a emite echivalentul unei tone de dioxid de carbon echivalent (tCO2e) | 150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 5 |
| Certificate de emisii pentru aviație (EUAA)

  orice unitate recunoscută pentru conformitatea cu cerințele Directivei 2003/87/CE (program de comercializare a drepturilor de emisie), care reprezintă dreptul de a emite echivalentul unei tone de dioxid de carbon echivalent (tCO2e) generate de sectorul aviației | 150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 5 |
| Reduceri de emisii certificate (CER)

  orice unitate recunoscută pentru conformitatea cu cerințele Directivei 2003/87/CE (program de comercializare a drepturilor de emisie), care reprezintă reducerea de emisii echivalentă unei tone de dioxid de carbon echivalent (tCO2e) | 150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 5 |
| Unități de reducere a emisiilor (ERU)

  orice unitate recunoscută pentru conformitatea cu cerințele Directivei 2003/87/CE (program de comercializare a drepturilor de emisie), care reprezintă reducerea de emisii echivalentă unei tone de dioxid de carbon echivalent (tCO2e) | 150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 5 |

Clasa de active – Certificate de emisii

Subclasa de active

Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative:

Valoarea medie zilnică (ADA)

[criteriul de lichiditate cantitativ 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criteriul de lichiditate cantitativ 2]

Certificate de emisii (EUA)

orice unitate recunoscută pentru conformitatea cu cerințele Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) (program de comercializare a drepturilor de emisie), care reprezintă dreptul de a emite echivalentul unei tone de dioxid de carbon echivalent (tCO2e)

150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

5

Certificate de emisii pentru aviație (EUAA)

orice unitate recunoscută pentru conformitatea cu cerințele Directivei 2003/87/CE (program de comercializare a drepturilor de emisie), care reprezintă dreptul de a emite echivalentul unei tone de dioxid de carbon echivalent (tCO2e) generate de sectorul aviației

150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

5

Reduceri de emisii certificate (CER)

orice unitate recunoscută pentru conformitatea cu cerințele Directivei 2003/87/CE (program de comercializare a drepturilor de emisie), care reprezintă reducerea de emisii echivalentă unei tone de dioxid de carbon echivalent (tCO2e)

150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

5

Unități de reducere a emisiilor (ERU)

orice unitate recunoscută pentru conformitatea cu cerințele Directivei 2003/87/CE (program de comercializare a drepturilor de emisie), care reprezintă reducerea de emisii echivalentă unei tone de dioxid de carbon echivalent (tCO2e)

150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

5

Tabelul 12.2

Certificate de emisii – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele de active pentru care se stabilește că există o piață lichidă

| Clasa de active – Certificate de emisii |
| --- |
| Subclasa de active | Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calcularea pragurilor | Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele de active pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim |
| Certificate de emisii (EUA) | tranzacții executate cu toate certificatele de emisii (EUA) | S1 | S2 | S3 | S4 | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 70 | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 80 | 90 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 90 | 100 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Certificate de emisii pentru aviație (EUAA) | tranzacții executate cu toate certificatele de emisii pentru aviație (EUA) | S1 | S2 | S3 | S4 | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 70 | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 80 | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 90 | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Reduceri de emisii certificate (CER) | tranzacții executate cu toate reducerile de emisii certificate (CER) | S1 | S2 | S3 | S4 | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 70 | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 80 | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 90 | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Unități de reducere a emisiilor (ERU) | tranzacții executate cu toate unitățile de reducere a emisiilor (ERU) | S1 | S2 | S3 | S4 | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 70 | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 80 | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 90 | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| 30 | 40 | 50 | 60 |

Clasa de active – Certificate de emisii

Subclasa de active

Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calcularea pragurilor

Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele de active pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Certificate de emisii (EUA)

tranzacții executate cu toate certificatele de emisii (EUA)

S1

S2

S3

S4

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

70

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

80

90 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

90

100 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

30

40

50

60

Certificate de emisii pentru aviație (EUAA)

tranzacții executate cu toate certificatele de emisii pentru aviație (EUA)

S1

S2

S3

S4

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

70

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

80

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

90

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

30

40

50

60

Reduceri de emisii certificate (CER)

tranzacții executate cu toate reducerile de emisii certificate (CER)

S1

S2

S3

S4

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

70

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

80

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

90

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

30

40

50

60

Unități de reducere a emisiilor (ERU)

tranzacții executate cu toate unitățile de reducere a emisiilor (ERU)

S1

S2

S3

S4

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

70

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

80

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

90

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

30

40

50

60

Tabelul 12.3

Certificate de emisii – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele de active pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Certificate de emisii |
| --- |
| Subclasa de active | Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| Certificate de emisii (EUA) | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 90 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 100 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| Certificate de emisii pentru aviație (EUAA) | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| Reduceri de emisii certificate (CER) | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| Unități de reducere a emisiilor (ERU) | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |

Clasa de active – Certificate de emisii

Subclasa de active

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Certificate de emisii (EUA)

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

90 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

100 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

Certificate de emisii pentru aviație (EUAA)

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

Reduceri de emisii certificate (CER)

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

Unități de reducere a emisiilor (ERU)

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

13.   Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii

Tabelul 13.1

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii – clase pentru care nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii |
| --- |
| Subclasa de active | Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative: |
| Valoarea medie zilnică (ADA)

  [criteriul de lichiditate cantitativ 1] | Numărul mediu zilnic de tranzacții

  [criteriul de lichiditate cantitativ 2] |
| Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii (EUA)

  un instrument financiar privind certificatele de emisii de tipul certificate de emisii (EUA), astfel cum este definit în secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE | 150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 5 |
| Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii pentru aviație (EUAA)

  un instrument financiar referitor la certificatele de emisii de tipul certificatelor de emisii pentru aviație (EUAA), astfel cum este definit în secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE | 150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 5 |
| Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul reducerilor de emisii certificate (CER)

  un instrument financiar referitor la certificatele de emisii de tipul reducerilor de emisii certificate (CER), astfel cum este definit în secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE | 150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 5 |
| Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul unităților de reducere a emisiilor (ERU)

  un instrument financiar referitor la certificatele de emisii de tipul unităților de reducere a emisiilor (ERU), astfel cum este definit în secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE | 150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 5 |
| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii |
| Subclasa de active | În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), se aplică următoarea metodologie: |
| Alte instrumente derivate pe certificate de emisii | |
| un instrument derivat pe certificate de emisii al cărui activ-suport nu este un Certificat de emisii (EUA), Certificat de emisii pentru aviație (EUAA), o Reducere de emisii certificată (CER) sau o Unitate de reducere a emisiilor (ERU) | Se consideră că nu există o piață lichidă pentru orice alt instrument financiar derivat pe certificate de emisii |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii

Subclasa de active

Se stabilește că nu există o piață lichidă pentru fiecare subclasă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), în cazul în care aceasta nu respectă unul sau mai multe dintre următoarele praguri ale criteriilor de lichiditate cantitative:

Valoarea medie zilnică (ADA)

[criteriul de lichiditate cantitativ 1]

Numărul mediu zilnic de tranzacții

[criteriul de lichiditate cantitativ 2]

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii (EUA)

un instrument financiar privind certificatele de emisii de tipul certificate de emisii (EUA), astfel cum este definit în secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE

150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

5

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii pentru aviație (EUAA)

un instrument financiar referitor la certificatele de emisii de tipul certificatelor de emisii pentru aviație (EUAA), astfel cum este definit în secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE

150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

5

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul reducerilor de emisii certificate (CER)

un instrument financiar referitor la certificatele de emisii de tipul reducerilor de emisii certificate (CER), astfel cum este definit în secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE

150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

5

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul unităților de reducere a emisiilor (ERU)

un instrument financiar referitor la certificatele de emisii de tipul unităților de reducere a emisiilor (ERU), astfel cum este definit în secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE

150 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

5

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii

Subclasa de active

În scopul stabilirii claselor de instrumente financiare pentru care se consideră că nu există o piață lichidă, în conformitate cu articolul 6 și articolul 8 alineatul (1) litera (b), se aplică următoarea metodologie:

Alte instrumente derivate pe certificate de emisii

un instrument derivat pe certificate de emisii al cărui activ-suport nu este un Certificat de emisii (EUA), Certificat de emisii pentru aviație (EUAA), o Reducere de emisii certificată (CER) sau o Unitate de reducere a emisiilor (ERU)

Se consideră că nu există o piață lichidă pentru orice alt instrument financiar derivat pe certificate de emisii

Tabelul 13.2

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele de active pentru care se stabilește că există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii |
| --- |
| Subclasa de active | Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calcularea pragurilor | Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele de active pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim | Tranzacție – percentilă | Pragul minim |
| Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii (EUA) | tranzacții executate cu toate instrumentele financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii (EUA) | S1 | S2 | S3 | S4 | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 70 | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 80 | 90 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 90 | 100 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii pentru aviație (EUAA) | tranzacții executate cu toate instrumentele financiare derivate pe certificate de emisii ale căror active-suport sunt de tipul certificatelor de emisii pentru aviație (EUAA) | S1 | S2 | S3 | S4 | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 70 | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 80 | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 90 | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul reducerilor de emisii certificate (CER) | tranzacții executate cu toate instrumentele financiare derivate pe certificate de emisii ale căror active-suport sunt de tipul reducerilor de emisii certificate (CER) | S1 | S2 | S3 | S4 | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 70 | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 80 | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 90 | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| 30 | 40 | 50 | 60 |
| Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul unităților de reducere a emisiilor (ERU) | tranzacții executate cu toate instrumentele financiare derivate pe certificate de emisii ale căror active-suport sunt de tipul unităților de reducere a emisiilor (ERU) | S1 | S2 | S3 | S4 | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 70 | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 80 | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 90 | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| 30 | 40 | 50 | 60 |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii

Subclasa de active

Tranzacții care trebuie luate în considerare pentru calcularea pragurilor

Percentilele și pragurile minime care urmează să fie aplicate pentru calcularea pragurilor SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele de active pentru care s-a stabilit că există o piață lichidă

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Tranzacție – percentilă

Pragul minim

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii (EUA)

tranzacții executate cu toate instrumentele financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii (EUA)

S1

S2

S3

S4

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

70

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

80

90 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

90

100 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

30

40

50

60

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii pentru aviație (EUAA)

tranzacții executate cu toate instrumentele financiare derivate pe certificate de emisii ale căror active-suport sunt de tipul certificatelor de emisii pentru aviație (EUAA)

S1

S2

S3

S4

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

70

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

80

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

90

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

30

40

50

60

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul reducerilor de emisii certificate (CER)

tranzacții executate cu toate instrumentele financiare derivate pe certificate de emisii ale căror active-suport sunt de tipul reducerilor de emisii certificate (CER)

S1

S2

S3

S4

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

70

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

80

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

90

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

30

40

50

60

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul unităților de reducere a emisiilor (ERU)

tranzacții executate cu toate instrumentele financiare derivate pe certificate de emisii ale căror active-suport sunt de tipul unităților de reducere a emisiilor (ERU)

S1

S2

S3

S4

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

70

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

80

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

90

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

30

40

50

60

Tabelul 13.3

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii – Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele de active pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă

| Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii |
| --- |
| Subclasa de active | Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele de active pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă |
| SSTI pre-tranzacționare | LIS pre-tranzacționare | SSTI post-tranzacționare | LIS post-tranzacționare |
| Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului | Valoarea pragului |
| Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii (EUA) | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 90 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 100 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii pentru aviație (EUAA) | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul reducerilor de emisii certificate (CER) | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul unităților de reducere a emisiilor (ERU) | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |
| Alte instrumente financiare derivate pe certificate de emisii | 20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent | 50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent |

Clasa de active – Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii

Subclasa de active

Praguri SSTI și LIS pre-tranzacționare și post-tranzacționare pentru subclasele de active pentru care se stabilește că nu există o piață lichidă

SSTI pre-tranzacționare

LIS pre-tranzacționare

SSTI post-tranzacționare

LIS post-tranzacționare

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Valoarea pragului

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii (EUA)

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

90 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

100 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul certificatelor de emisii pentru aviație (EUAA)

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul reducerilor de emisii certificate (CER)

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

Instrumente financiare derivate pe certificate de emisii ale căror activ-suport este de tipul unităților de reducere a emisiilor (ERU)

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

Alte instrumente financiare derivate pe certificate de emisii

20 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

25 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

40 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

50 000 de tone de dioxid de carbon echivalent

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului din 8 octombrie 2001 privind statutul societății europene (SE) (JO L 294, 10.11.2001, p. 1).

(2)  Directiva 2009/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților în statele membre, în înțelesul articolului 48 al doilea paragraf din tratat, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților (JO L 258, 1.10.2009, p. 11).

(3)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

---

ANEXA IV

Datele de referință care trebuie furnizate în scopul calculelor de transparență

Tabelul 1

Tabel al simbolurilor utilizate pentru tabelul 2

| SIMBOL | TIP DE DATE | DEFINIȚIE |
| --- | --- | --- |
| {ALPHANUM-n} | Până la n caractere alfanumerice | Câmp ce permite introducerea unui text liber. |
| {DECIMAL-n/m} | Număr zecimal de până la n cifre în total, din care până la m cifre pot fi cifre fracționare | Câmp numeric atât pentru valori pozitive, cât și negative:






  — | separatorul zecimal este „.” (punct); |

SIMBOL

TIP DE DATE

DEFINIȚIE

{ALPHANUM-n}

Până la n caractere alfanumerice

Câmp ce permite introducerea unui text liber.

{DECIMAL-n/m}

Număr zecimal de până la n cifre în total, din care până la m cifre pot fi cifre fracționare

Câmp numeric atât pentru valori pozitive, cât și negative:

—

separatorul zecimal este „.” (punct);

| — | numărul poate fi precedat de semnul „–” (minus) pentru a indica un număr negativ. |
| --- | --- |

—

numărul poate fi precedat de semnul „–” (minus) pentru a indica un număr negativ.

Dacă este cazul, valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate.

{COUNTRYCODE_2}

Două caractere alfanumerice

Codul de două litere al țării, astfel cum este definit în Codul de țară ISO 3166-1 alpha-2

{CURRENCYCODE_3}

Trei caractere alfanumerice

Codul de trei litere al țării, astfel cum este definit în Codurile de țară ISO 4217

{DATEFORMAT}

Formatul datei ISO 8601

Datele ar trebui prezentate în următorul format:

AAAA-LL-ZZ.

{ISIN}

Douăsprezece caractere alfanumerice

Codul ISIN, astfel cum este definit în ISO 6166

{LEI}

Douăzeci de caractere alfanumerice

Identificator al entității juridice, astfel cum este definit în ISO 17442.

{MIC}

Patru caractere alfanumerice

Identificator al pieței, astfel cum este definit în ISO 10383.

{INDEX}

Patru caractere alfabetice

„EONA” – EONIA

„EONS” – EONIA SWAP

„EURI” – EURIBOR

„EUUS” – EURODOLLAR

„EUCH” – EuroSwiss

„GCFR” – GCF REPO

„ISDA” – ISDAFIX

„LIBI” – LIBID

„LIBO” – LIBOR

„MAAA” – Muni AAA

„PFAN” – Pfandbriefe

„TIBO” – TIBOR

„STBO” – STIBOR

„BBSW” – BBSW

„JIBA” – JIBAR

„BUBO” – BUBOR

„CDOR” – CDOR

„CIBO” – CIBOR

„MOSP” – MOSPRIM

„NIBO” – NIBOR

„PRBO” – PRIBOR

„TLBO” – TELBOR

„WIBO” – WIBOR

„TREA” – Trezorerie

„SWAP” – SWAP

„FUSW” – Contracte future pe SWAP

Tabelul 2

Detalii privind datele de referință care trebuie furnizate în scopul calculelor de transparență

| # | CÂMP | DETALII DE RAPORTAT | FORMATUL PENTRU RAPORTARE |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Cod de identificare a instrumentului | Codul utilizat pentru a identifica instrumentul financiar | {ISIN} |
| 2 | Denumire completă a instrumentului | Denumirea completă a instrumentului financiar | {ALPHANUM-350} |
| 3 | Identificator MiFIR | Identificarea altor instrumente financiare decât cele de capitaluri proprii: | Instrumente derivate securitizate, astfel cum sunt definite în tabelul 4.1 secțiunea 4 din anexa III |

#

CÂMP

DETALII DE RAPORTAT

FORMATUL PENTRU RAPORTARE

1

Cod de identificare a instrumentului

Codul utilizat pentru a identifica instrumentul financiar

{ISIN}

2

Denumire completă a instrumentului

Denumirea completă a instrumentului financiar

{ALPHANUM-350}

3

Identificator MiFIR

Identificarea altor instrumente financiare decât cele de capitaluri proprii:

Instrumente derivate securitizate, astfel cum sunt definite în tabelul 4.1 secțiunea 4 din anexa III

| | Produse financiare structurate (SFPs), astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) punctul 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 |
| --- | --- |

Produse financiare structurate (SFPs), astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) punctul 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014

| | Obligațiuni (pentru toate obligațiunile, cu excepția celor ETC și ETN), astfel cu sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (b) din Directiva 2014/65/UE |
| --- | --- |

Obligațiuni (pentru toate obligațiunile, cu excepția celor ETC și ETN), astfel cu sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (b) din Directiva 2014/65/UE

| | ETC-uri, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (b) din Directiva 2014/65/UE și menționate ulterior în tabelul 2.4 din secțiunea 2 din anexa III |
| --- | --- |

ETC-uri, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (b) din Directiva 2014/65/UE și menționate ulterior în tabelul 2.4 din secțiunea 2 din anexa III

| | ETN-uri, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (b) din Directiva 2014/65/UE și menționate ulterior în tabelul 2.4 din secțiunea 2 din anexa III |
| --- | --- |

ETN-uri, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (b) din Directiva 2014/65/UE și menționate ulterior în tabelul 2.4 din secțiunea 2 din anexa III

| | Certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelul 12.1 secțiunea 12 din anexa III |
| --- | --- |

Certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelul 12.1 secțiunea 12 din anexa III

| | Instrumente financiare derivate, astfel cum sunt definite în anexa I, secțiunea C punctele 4-10 din Directiva 2014/65/UE |
| --- | --- |

Instrumente financiare derivate, astfel cum sunt definite în anexa I, secțiunea C punctele 4-10 din Directiva 2014/65/UE

Alte instrumente financiare decât cele de capitaluri proprii:

| | „SDRV” – Instrumente derivate securitizate |
| --- | --- |

„SDRV” – Instrumente derivate securitizate

| | „SFPS” – Produse financiare structurate (SFP) |
| --- | --- |

„SFPS” – Produse financiare structurate (SFP)

| | „BOND” – Obligațiuni |
| --- | --- |

„BOND” – Obligațiuni

| | „ETCS” – ETC-uri |
| --- | --- |

„ETCS” – ETC-uri

| | „ETNS” – ETN-uri |
| --- | --- |

„ETNS” – ETN-uri

| | „EMAL” – Certificate de emisii |
| --- | --- |

„EMAL” – Certificate de emisii

| | „DERV” – Instrumente financiare derivate |
| --- | --- |

„DERV” – Instrumente financiare derivate

4

Clasa de active a instrumentului suport

Să se completeze în cazul în care identificatorul MiFIR este un instrument financiar derivat securitizat sau un instrument financiar derivat.

„INTR” – rata dobânzii

„EQUI” – titluri de capital

„COMM” – mărfuri

„CRDT” – credit

„CURR” – valută

„EMAL” – certificate de emisii

5

Tipul de contract

Să se completeze în cazul în care identificatorul MiFIR este un instrument financiar derivat.

„OPTN” – Opțiuni

„FUTR” – Contracte future

„FRAS” – Contract forward pe rata dobânzii (FRA)

„FORW” – Contracte forward

„SWAP” – Swapuri

„PSWP” – Portofoliu de swap

„SWPT” – Instrumente de tip swaption

„FONS” – Contracte future pe swap

„FWOS” – Contracte forward pe swap

„FFAS” – Contracte forward pe navlu (FFAs)

„SPDB” – Speculație financiară de tip spread bet

„CFDS” – Contracte pe diferență

„OTHR” – Altele

6

Ziua de raportare

Ziua în care sunt furnizate datele de referință

{DATEFORMAT}

7

Loc de tranzacționare

Atunci când este disponibil, codul MIC al segmentului pentru locul de tranzacționare, în caz contrar, codul MIC de operare.

{MIC}

8

Scadență

Scadența instrumentului financiar. Câmp aplicabil claselor de active de obligațiuni, instrumente derivate pe rata dobânzii, instrumente derivate pe titluri de capital, instrumente derivate pe mărfuri, instrumente derivate pe cursul de schimb, instrumente derivate C10 și instrumente derivate pe certificate de emisii.

{DATEFORMAT}

Câmpuri aferente obligațiunilor (toate tipurile de obligațiuni, cu excepția obligațiunilor ETC și ETN)

9

Tipul de obligațiuni

Tipul de obligațiuni, astfel cum se precizează în tabelul 2.2 din secțiunea 2 din anexa III. Să se completeze doar în cazul în care identificatorul MiFIR este reprezentat de obligațiuni.

„EUSB” – Obligațiuni suverane

„OEPB” – Alte obligațiuni publice

„CVTB” – Obligațiuni convertibile

„CVDB” – Obligațiuni garantate

„CRPB” – Obligațiuni corporative

„OTHR” – Altele

10

Data emiterii

Data la care este emisă o obligațiune și începe să acumuleze dobândă.

{DATEFORMAT}

Câmpuri aferente certificatelor de emisii

Câmpurile din această secțiune ar trebui completate doar pentru certificatele de emisii, astfel cum sunt definite în tabelul 12.1 din secțiunea 12 din Anexa III

11

Subtipul de certificate de emisii

Certificate de emisii

„CERE” – CER

„ERUE” – ERU

„EUAE” – EUA

„EUAA” – EUAA

Câmpuri aferente instrumentelor financiare derivate

Instrumente financiare derivate pe mărfuri și instrumente financiare derivate C10

12

Precizare a dimensiunii subtipului de marfă

Câmpul trebuie completat atunci când produsul de bază precizat în câmpul 35 din tabelul 2 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/585 este reprezentat de marfă.

{ALPHANUM-25}

13

Ruta specifică sau navlosirea pe timp medie

Câmpul trebuie completat atunci când produsul de bază precizat în câmpul 35 din tabelul 2 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/585 este reprezentat de marfă.

{ALPHANUM-25}

14

Locul de livrare/de decontare în numerar

Câmpul trebuie completat atunci când produsul de bază precizat în câmpul 35 din tabelul 2 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/585 este reprezentat de energie.

{ALPHANUM-25}

15

Moneda noțională

Moneda în care este exprimată valoarea noțională.

{CURRENCYCODE_3}

Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii

Câmpurile din această secțiune trebuie completate doar pentru instrumentele financiare derivate pe rata dobânzii, astfel cum sunt definite în tabelul 5.1, secțiunea 5 din anexa III

16

Tipul de activ suport

A se completa pentru tipurile de contract care sunt diferite de swapuri, instrumente de tip swaption, contracte future pe swap și contracte forward pe swap cu una dintre următoarele alternative

A se completa pentru tipurile de contract de swapuri, instrumente de tipul swaption, contracte future pe swap și contracte forward pe swap cu privire la swapul suport cu una dintre următoarele alternative

„BOND” – obligațiuni

„BNDF” – contracte futures pe obligațiuni

„INTR” – rata dobânzii

„IFUT” – contracte future pe rata dobânzii – FRA

„FFMC” – swapuri multivalutare variabil contra variabil

„XFMC” – swapuri multivalutare fix contra variabil

„XXMC” – swapuri multivalutare fix contra fix

„OSMC” – swapuri multivalutare pe OIS

„IFMC” – swapuri multivalutare pe inflație

„FFSC” – swapuri într-o singură valută variabil contra variabil

„XFSC” – swapuri într-o singură valută fix contra variabil

„XXSC” – swapuri într-o singură valută fix contra fix

„OSSC” – swapuri într-o singură valută pe OIS

„IFSC” – swapuri într-o singură valută pe inflație

17

Emitentul obligațiunii suport

A se completa atunci când tipul de activ suport este o obligațiune sau un contract future pe obligațiuni, cu un cod de identificator al entității juridice (LEI) al emitentului de obligațiune suport directă sau finală

{LEI}

18

Data de scadență a obligațiunii suport

A se completa cu data de scadență a obligațiunii suport.

Câmpul se aplică instrumentelor de datorie cu o scadență precizată.

{DATEFORMAT}

19

Data de emitere a obligațiunii suport

A se completa cu data de emitere a obligațiunii suport.

{DATEFORMAT}

20

Moneda noțională a instrumentului de tip swaption

A se completa pentru instrumentele de tip swaption.

{CURRENCYCODE_3}

21

Scadența swapului suport

A se completa numai pentru instrumentele de tip swaption, contractele futures pe swap și contractele forward pe swap.

{DATEFORMAT}

22

Codul ISIN pentru indicele de inflație

În cazul instrumentelor de tip swaption, referitor la unul dintre următoarele tipuri de swap suport: swap într-o singură valută pe inflație, contracte future/forward pe swapuri într-o singură valută pe inflație, swapuri multivalutare pe inflație, contracte future/forward pe swapuri multivalutare pe inflație; ori de câte ori indicele de inflație are un cod ISIN, câmpul trebuie completat cu codul ISIN corespunzător indicelui în cauză.

{ISIN}

23

Denumirea indicelui de inflație

A se completa cu denumirea standardizată a indicelul în cazul instrumentelor de tip swaption cu privire la unul dintre următoarele tipuri de swap suport: swap într-o singură valută pe inflație, contracte future/forward pe swap într-o singură valută pe inflație, swap multivalutar pe inflație, contracte future/forward pe swap multivalutar pe inflație.

{ALPHANUM-25}

24

Rată de referință

Denumirea ratei de referință.

{INDEX}

sau

{ALPHANUM-25}– în cazul în care rata de referință nu este inclusă în lista de {INDEX}

25

Durată a contractului pe rată a dobânzii

Acest câmp precizează durata contractului. Durata se exprimă în zile, săptămâni, luni sau ani.

{INTEGER-3}+ „DAYS” – zile

{INTEGER-3}+ „WEEK” – săptămâni

{INTEGER-3}+ „MNTH” – luni

{INTEGER-3}+ „YEAR” – ani

Instrumente financiare derivate pe cursul de schimb

Câmpurile din această secțiune trebuie completate doar pentru instrumentele financiare derivate pe curs de schimb, astfel cum sunt definite în tabelul 8.1 din secțiunea 8 din anexa III

26

Subtipul de contract

A se completa pentru a face deosebirea între contractele forward livrabile și nelivrabile, contractele pe opțiuni și contractele swap, astfel cum sunt definite în tabelul 8.1 din secțiunea 8 din anexa III.

„DLVB” – livrabile

„NDLV” – nelivrabile

Instrumente financiare derivate pe titluri de capital

Câmpurile din această secțiune trebuie completate doar pentru instrumentele financiare derivate pe titluri de capital, astfel cum sunt definite în tabelul 6.1 din secțiunea 6 din anexa III

27

Tipul de activ suport

A se completa în cazul în care identificatorul MiFIR este un instrument financiar derivat, clasa de active a activului suport sunt titlurile de capital, iar subclasa de active nu este reprezentată nici de contracte swap, nici de portofolii de swap.

„STIX” – indici bursieri

„SHRS” – acțiuni/valori mobiliare

„DIVI” – indice de dividende

„DVSE” – dividende sub formă de acțiuni

„BSKT” – coș de acțiuni, ca urmare a unei operațiuni a întreprinderii

„ETFS” – ETF-uri

„VOLI” – indici de volatilitate

„OTHR” – altele (inclusiv certificate de acțiuni, certificate și alte instrumente financiare similare pe titluri de capital)

A se completa în cazul în care identificatorul MiFIR este un instrument financiar derivat, clasa de active a activului suport sunt titlurile de capital, subclasa de active nu este reprezentată nici de contracte swap, nici de portofolii de swap, iar criteriul de segmentare 2, astfel cum este definit în tabelul 6.1 din secțiunea 6 din anexa III, este „având la bază o singură semnătură”.

„SHRS” – acțiuni/valori mobiliare

„DVSE” – dividende sub formă de acțiuni

„ETFS” – ETF-uri

„OTHR” – altele (inclusiv certificate de acțiuni, certificate și alte instrumente financiare similare pe titluri de capital)

A se completa în cazul în care identificatorul MiFIR este un instrument financiar derivat, clasa de active a activului suport sunt titlurile de capital, subclasa de active nu este reprezentată nici de contracte swap, nici de portofolii de swap, iar criteriul de segmentare 2, astfel cum este definit în tabelul 6.1 din secțiunea 6 din anexa III, este un indice.

„STIX” – indici bursieri

„DIVI” – indici de dividende

„VOLI” – indici de volatilitate

„OTHR” – altele

A se completa în cazul în care identificatorul MiFIR este un instrument financiar derivat, clasa de active a activului suport sunt titlurile de capital, subclasa de active nu este reprezentată nici de contracte swap, nici de portofolii de swap, iar criteriul de segmentare 2, astfel cum este definit în tabelul 6.1 din secțiunea 6 din anexa III, este un coș.

'BSKT' – coș de acțiuni

28

Parametru

A se completa în cazul în care identificatorul MiFIR este un instrument financiar derivat, clasa de active a activului suport sunt titlurile de capital iar subclasa de active sunt fie contractele swap, fie portofoliile de swap.

„PRBP” – parametru de performanță standard al randamentului prețului

„PRDV” – parametru de randament al dividendelor

„PRVA” – parametru de randament al deviației

„PRVO” – parametru de randament al volatilității

Contracte pe diferență (CFD)

Câmpurile trebuie completate în cazul în care tipul de contract este un contracte pe diferență sau o speculație financiară de tip spread bet

29

Tipul de activ suport

A se completa atunci când identificatorul MiFIR este un instrument financiar derivat iar tipul de contract este un contracte pe diferență sau o speculație financiară de tip spread bet

„CURR” – valută

„EQUI” – titluri de capital

„BOND” – obligațiuni

„FTEQ” – contracte future pe un titlu de capital

„OPEQ” – opțiuni pe un titlu de capital

„COMM” – mărfuri

„EMAL” – certificate de emisii

„OTHR” – altele

30

Moneda noțională 1

Moneda 1 a perechii valutare suport. Acest câmp se aplică atunci când tipul de activ suport este valuta.

{CURRENCYCODE_3}

31

Moneda noțională 2

Moneda 2 a perechii valutare suport Acest câmp se aplică atunci când tipul de activ suport este valuta.

{CURRENCYCODE_3}

Instrumente financiare derivate de credit

32

Cod ISIN al instrumentului de tip credit default swap

A se completa pentru instrumentele financiare derivate pe un credit default swap cu un cod ISIN al swapului suport.

{ISIN}

33

Cod al indicelui suport

A se completa pentru instrumentele financiare derivate pe CDS pe indice cu un cod ISIN al indicelui suport.

{ISIN}

34

Denumire a indicelui suport

A se completa pentru instrumentele financiare derivate pe CDS pe indice cu denumirea standardizată a indicelui.

{ALPHANUM-25}

35

Serie

Numărul de serie al compoziției indicelui, acolo unde este cazul.

A se completa pentru indicele de CDS sau un instrument financiar derivat pe indice de CDS cu seria indicelui de CDS.

{DECIMAL-18/17}

36

Versiune

O nouă versiune a unei serii este emisă în cazul în care unul dintre elementele constitutive nu își îndeplinește obligațiile și indicele trebuie să facă obiectul unei reponderări pentru a lua în considerare noul număr al elementelor constitutive totale din cadrul indicelui.

A se completa pentru indicele de CDS sau un instrument financiar derivat pe indice de CDS cu versiunea indicelui de CDS.

{DECIMAL-18/17}

37

Lunile de reinvestire

Toate lunile în care se preconizează reinvestirea, astfel cum este stabilit de furnizorul indicelui pentru un anumit an. Câmpul trebuie completat de fiecare dată pentru fiecare lună de reinvestire.

A se completa pentru indicele de CDS sau instrumentul financiar derivat pe indice de CDS.

„01”, „02”, „03”, „04”, „05”, „06”, „07”, „08”, „09”, „10”, „11”, „12”

38

Data pentru următoarea reinvestire

A se completa în cazul unui indice de CDS sau instrument financiar derivat pe indice de CDS cu data pentru următoarea reinvestire a indicelui stabilit de furnizorul indicelui.

{DATEFORMAT}

39

Emitent de tip suveran și public

A se completa în cazul în care entitatea de referință a unui CDS având la bază o singură semnătură sau a unui instrument financiar derivat pe CDS având la bază o singură semnătură este un emitent suveran, astfel cum este definit în tabelul 9.1 secțiunea 9 din anexa III.

„TRUE” – entitatea de referință este un emitent de tip suveran și public

„FALSE” – entitatea de referință nu este un emitent de tip suveran și public

40

Obligație de referință

A se completa pentru instrumentele financiare derivate pe un instrument de tipul credit default swap având la bază o singură semnătură cu un cod ISIN al obligației de referință.

{ISIN}

41

Entitate de referință

A se completa cu entitatea de referință a CDS-ului având la bază o singură semnătură sau a instrumentului financiar derivat pe CDS având la bază o singură semnătură.

{COUNTRYCODE_2}

sau

ISO 3166-2 – codul de țară format din două caractere, urmat de linie de pauză „-” și codul de subdiviziune al țării format din până la trei caractere alfanumerice

sau

{LEI}

42

Monedă noțională

Moneda în care este exprimată valoarea noțională.

{CURRENCYCODE_3}

Instrumente derivate pe certificate de emisii

Câmpurile din această secțiune trebuie completate doar pentru instrumentele derivate pe certificate de emisii, astfel cum sunt definite în tabelul 13.1, secțiunea 13 din Anexa III

43

Subtipul de instrumente derivate pe certificate de emisii

A se completa în cazul în care variabila #3 „identificator MiFIR” este un „DERV” – instrument financiar derivat iar variabila #4 „clasa de active a activului suport” este „EMAL” – certificate de emisii

„CERE” – CER

„ERUE” – ERU

„EUAE” – EUA

„EUAA” – EUAA

„OTHR” – altele

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/350 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/350

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/584 AL COMISIEI

din 14 iulie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare în care sunt precizate cerințele organizatorice pentru locurile de tranzacționare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 48 alineatul (12) literele (a), (c) și (g),

întrucât:

| (1) | Este important să se asigure faptul că locurile de tranzacționare care permit tranzacționarea algoritmică dispun de suficiente sisteme și mecanisme de control. |
| --- | --- |

(1)

Este important să se asigure faptul că locurile de tranzacționare care permit tranzacționarea algoritmică dispun de suficiente sisteme și mecanisme de control.

| (2) | Dispozițiile prezentului regulament ar trebui să se aplice nu numai piețelor reglementate, ci și sistemelor multilaterale de tranzacționare și sistemelor organizate de tranzacționare, în temeiul articolului 18 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(2)

Dispozițiile prezentului regulament ar trebui să se aplice nu numai piețelor reglementate, ci și sistemelor multilaterale de tranzacționare și sistemelor organizate de tranzacționare, în temeiul articolului 18 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE.

| (3) | Impactul dezvoltării tehnologice și, în special, al tranzacționării algoritmice reprezintă unul dintre principalii factori care determină capacitatea locurilor de tranzacționare și mecanismele de administrare a acestora. Riscurile generate de tranzacționarea algoritmică pot fi asociate tuturor tipurilor de sisteme de tranzacționare bazate pe mijloace electronice. Prin urmare, ar trebui stabilite cerințe organizatorice specifice pentru piețele reglementate, sistemele multilaterale de tranzacționare și sistemele organizate de tranzacționare care permit sau fac posibilă tranzacționarea algoritmică prin intermediul sistemelor proprii. Aceste sisteme de tranzacționare sunt cele în care se poate efectua tranzacționare algoritmică, spre deosebire de sistemele de tranzacționare în care nu este permisă tranzacționarea algoritmică, inclusiv de cele în care tranzacțiile sunt realizate prin negociere cu strigare. |
| --- | --- |

(3)

Impactul dezvoltării tehnologice și, în special, al tranzacționării algoritmice reprezintă unul dintre principalii factori care determină capacitatea locurilor de tranzacționare și mecanismele de administrare a acestora. Riscurile generate de tranzacționarea algoritmică pot fi asociate tuturor tipurilor de sisteme de tranzacționare bazate pe mijloace electronice. Prin urmare, ar trebui stabilite cerințe organizatorice specifice pentru piețele reglementate, sistemele multilaterale de tranzacționare și sistemele organizate de tranzacționare care permit sau fac posibilă tranzacționarea algoritmică prin intermediul sistemelor proprii. Aceste sisteme de tranzacționare sunt cele în care se poate efectua tranzacționare algoritmică, spre deosebire de sistemele de tranzacționare în care nu este permisă tranzacționarea algoritmică, inclusiv de cele în care tranzacțiile sunt realizate prin negociere cu strigare.

| (4) | Mecanismele de guvernanță, rolul funcției de conformitate, recrutarea și externalizarea ar trebui reglementate în cadrul cerințelor organizatorice pentru a se asigura reziliența sistemelor electronice de tranzacționare. |
| --- | --- |

(4)

Mecanismele de guvernanță, rolul funcției de conformitate, recrutarea și externalizarea ar trebui reglementate în cadrul cerințelor organizatorice pentru a se asigura reziliența sistemelor electronice de tranzacționare.

| (5) | Ar trebui să fie stabilite cerințe cu privire la sistemele locurilor de tranzacționare care permit sau fac posibilă tranzacționarea algoritmică. Cu toate acestea, aplicarea specifică a acestora ar trebui să se efectueze concomitent cu evaluarea realizată de fiecare loc de tranzacționare, deoarece modelele de tranzacționare nu prezintă toate aceleași riscuri. Prin urmare, unele cerințe organizatorice pot să nu fie adecvate pentru unele modele de tranzacționare, chiar dacă sistemele de tranzacționare asociate s-ar putea baza, într-o anumită măsură, pe mijloace electronice. În special, cerințele specifice care trebuie să fie prevăzute pentru sistemele de tip „cerere de cotații” sau pentru sistemele hibride ar trebui să fie proporționale cu natura, amploarea și complexitatea activității de tranzacționare algoritmică realizate. De asemenea, locurile de tranzacționare ar trebui să prevadă, când este cazul, cerințe mai stricte. |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui să fie stabilite cerințe cu privire la sistemele locurilor de tranzacționare care permit sau fac posibilă tranzacționarea algoritmică. Cu toate acestea, aplicarea specifică a acestora ar trebui să se efectueze concomitent cu evaluarea realizată de fiecare loc de tranzacționare, deoarece modelele de tranzacționare nu prezintă toate aceleași riscuri. Prin urmare, unele cerințe organizatorice pot să nu fie adecvate pentru unele modele de tranzacționare, chiar dacă sistemele de tranzacționare asociate s-ar putea baza, într-o anumită măsură, pe mijloace electronice. În special, cerințele specifice care trebuie să fie prevăzute pentru sistemele de tip „cerere de cotații” sau pentru sistemele hibride ar trebui să fie proporționale cu natura, amploarea și complexitatea activității de tranzacționare algoritmică realizate. De asemenea, locurile de tranzacționare ar trebui să prevadă, când este cazul, cerințe mai stricte.

| (6) | Riscurile generate de tranzacționarea algoritmică ar trebui să fie atent luate în considerare, acordându-se atenție deosebită celor care pot afecta elementele centrale ale sistemelor de tranzacționare, cum ar fi echipamentele propriu-zise, programele software și canalele de comunicare asociate, utilizate de locurile de tranzacționare și de membrii, participanții sau clienții locurilor de tranzacționare („membri”) în desfășurarea activității și toate tipurile de sisteme de executare sau de sisteme de management al ordinelor utilizate de locurile de tranzacționare, inclusiv algoritmii de punere în corespondență. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile generate de tranzacționarea algoritmică ar trebui să fie atent luate în considerare, acordându-se atenție deosebită celor care pot afecta elementele centrale ale sistemelor de tranzacționare, cum ar fi echipamentele propriu-zise, programele software și canalele de comunicare asociate, utilizate de locurile de tranzacționare și de membrii, participanții sau clienții locurilor de tranzacționare („membri”) în desfășurarea activității și toate tipurile de sisteme de executare sau de sisteme de management al ordinelor utilizate de locurile de tranzacționare, inclusiv algoritmii de punere în corespondență.

| (7) | Cerințele organizatorice specifice pentru locurile de tranzacționare trebuie să fie determinate cu ajutorul unei autoevaluări complexe, în care trebuie evaluați mai mulți parametri. Autoevaluările ar trebui să includă toate circumstanțele care nu sunt stabilite precis și care pot avea un impact asupra organizației. |
| --- | --- |

(7)

Cerințele organizatorice specifice pentru locurile de tranzacționare trebuie să fie determinate cu ajutorul unei autoevaluări complexe, în care trebuie evaluați mai mulți parametri. Autoevaluările ar trebui să includă toate circumstanțele care nu sunt stabilite precis și care pot avea un impact asupra organizației.

| (8) | Perioada minimă de păstrare a rapoartelor privind autoevaluările și evaluările complexe ale membrilor în sensul prezentului regulament ar trebui să fie conformă cu obligațiile generale de păstrare a evidențelor menționate în Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(8)

Perioada minimă de păstrare a rapoartelor privind autoevaluările și evaluările complexe ale membrilor în sensul prezentului regulament ar trebui să fie conformă cu obligațiile generale de păstrare a evidențelor menționate în Directiva 2014/65/UE.

| (9) | În cazul în care se prevede ca locurile de tranzacționare să efectueze monitorizarea în timp real, este necesar ca generarea de alerte în urma monitorizării respective să fie efectuată aproape instantaneu, în funcție de posibilitățile tehnice, și, prin urmare, în termen de cel mult cinci secunde, pentru a fi eficientă. Din același motiv, acțiunile determinate de monitorizarea respectivă ar trebui să fie întreprinse de persoanele implicate cât mai curând posibil, la un nivel rezonabil de eficiență și de solicitare a sistemelor. |
| --- | --- |

(9)

În cazul în care se prevede ca locurile de tranzacționare să efectueze monitorizarea în timp real, este necesar ca generarea de alerte în urma monitorizării respective să fie efectuată aproape instantaneu, în funcție de posibilitățile tehnice, și, prin urmare, în termen de cel mult cinci secunde, pentru a fi eficientă. Din același motiv, acțiunile determinate de monitorizarea respectivă ar trebui să fie întreprinse de persoanele implicate cât mai curând posibil, la un nivel rezonabil de eficiență și de solicitare a sistemelor.

| (10) | Mijloacele de testare asigurate de locurile de tranzacționare nu ar trebui să genera riscuri în ceea ce privește tranzacționarea ordonată. În acest sens, locurile de tranzacționare ar trebui să aibă obligația de a institui o politică adecvată privind utilizarea corectă, de a asigura izolarea strictă a mediului de testare de cel de producție sau de a permite testarea numai în afara orelor de tranzacționare. |
| --- | --- |

(10)

Mijloacele de testare asigurate de locurile de tranzacționare nu ar trebui să genera riscuri în ceea ce privește tranzacționarea ordonată. În acest sens, locurile de tranzacționare ar trebui să aibă obligația de a institui o politică adecvată privind utilizarea corectă, de a asigura izolarea strictă a mediului de testare de cel de producție sau de a permite testarea numai în afara orelor de tranzacționare.

| (11) | Prin testele de conformitate ar trebui să se asigure faptul că elementele de bază ale sistemului sau algoritmii utilizați de către membri funcționează corect și în conformitate cu cerințele locului, inclusiv că au capacitatea de a interacționa, cum era prevăzut, cu logica de punere în corespondență a locului de tranzacționare, și că fluxurile de date de intrare și de ieșire ale locului de tranzacționare sunt prelucrate în mod adecvat. Testele de verificare a funcționării în condiții de perturbare a tranzacționării ar trebui concepute astfel încât să se țină seama în special de reacția algoritmilor sau a strategiei la condițiile care ar putea perturba stabilitatea pieței. |
| --- | --- |

(11)

Prin testele de conformitate ar trebui să se asigure faptul că elementele de bază ale sistemului sau algoritmii utilizați de către membri funcționează corect și în conformitate cu cerințele locului, inclusiv că au capacitatea de a interacționa, cum era prevăzut, cu logica de punere în corespondență a locului de tranzacționare, și că fluxurile de date de intrare și de ieșire ale locului de tranzacționare sunt prelucrate în mod adecvat. Testele de verificare a funcționării în condiții de perturbare a tranzacționării ar trebui concepute astfel încât să se țină seama în special de reacția algoritmilor sau a strategiei la condițiile care ar putea perturba stabilitatea pieței.

| (12) | În cazul în care locurile de tranzacționare oferă modalități de testare a algoritmilor prin punerea la dispoziție a unor simboluri de testare, ar trebui să se considere că acestea respectă obligația de a furniza mijloace de testare a funcționării în condiții de perturbare a tranzacționării. Pentru a permite membrilor să utilizeze efectiv simbolurile de testare, locurile de tranzacționare ar trebui să publice specificațiile și caracteristicile simbolurilor respective la același nivel de detaliu precum cel publicat pentru contractele reale. |
| --- | --- |

(12)

În cazul în care locurile de tranzacționare oferă modalități de testare a algoritmilor prin punerea la dispoziție a unor simboluri de testare, ar trebui să se considere că acestea respectă obligația de a furniza mijloace de testare a funcționării în condiții de perturbare a tranzacționării. Pentru a permite membrilor să utilizeze efectiv simbolurile de testare, locurile de tranzacționare ar trebui să publice specificațiile și caracteristicile simbolurilor respective la același nivel de detaliu precum cel publicat pentru contractele reale.

| (13) | Locurile de tranzacționare ar trebui să aibă obligația de a pune la dispoziție mijloace pentru a facilita testarea față de condiții de perturbare a tranzacționării. Cu toate acestea, membrii nu ar trebui să fie obligați să utilizeze mijloacele respective. Faptul că locurile de tranzacționare primesc de la membri o declarație prin care aceștia confirmă că au efectuat testele respective și precizează mijloacele utilizate ar trebui considerat o garanție suficientă, dar locurile de tranzacționare nu ar trebui să fie obligate să valideze adecvarea mijloacelor respective, și nici rezultatul testelor respective. |
| --- | --- |

(13)

Locurile de tranzacționare ar trebui să aibă obligația de a pune la dispoziție mijloace pentru a facilita testarea față de condiții de perturbare a tranzacționării. Cu toate acestea, membrii nu ar trebui să fie obligați să utilizeze mijloacele respective. Faptul că locurile de tranzacționare primesc de la membri o declarație prin care aceștia confirmă că au efectuat testele respective și precizează mijloacele utilizate ar trebui considerat o garanție suficientă, dar locurile de tranzacționare nu ar trebui să fie obligate să valideze adecvarea mijloacelor respective, și nici rezultatul testelor respective.

| (14) | Ar trebui ca locurile de tranzacționare și membrii acestora să aibă obligația de a dispune de echipamente adecvate pentru a putea anula ordinele neexecutate ca măsură de urgență în cazul unor circumstanțe neprevăzute. |
| --- | --- |

(14)

Ar trebui ca locurile de tranzacționare și membrii acestora să aibă obligația de a dispune de echipamente adecvate pentru a putea anula ordinele neexecutate ca măsură de urgență în cazul unor circumstanțe neprevăzute.

| (15) | Asigurarea unui serviciu de acces electronic direct (DEA) pentru un număr nedeterminat de persoane poate prezenta un risc pentru furnizorul serviciului respectiv și, de asemenea, pentru reziliența și capacitatea locului de tranzacționare către care se transmit ordinele. Pentru a gestiona aceste riscuri, în cazul în care locurile de tranzacționare permit subdelegarea, furnizorul DEA ar trebui să poată identifica diferitele fluxuri de ordine de la cei care beneficiază de subdelegare. |
| --- | --- |

(15)

Asigurarea unui serviciu de acces electronic direct (DEA) pentru un număr nedeterminat de persoane poate prezenta un risc pentru furnizorul serviciului respectiv și, de asemenea, pentru reziliența și capacitatea locului de tranzacționare către care se transmit ordinele. Pentru a gestiona aceste riscuri, în cazul în care locurile de tranzacționare permit subdelegarea, furnizorul DEA ar trebui să poată identifica diferitele fluxuri de ordine de la cei care beneficiază de subdelegare.

| (16) | În cazul în care un loc de tranzacționare permite accesul sponsorizat, potențialii clienți cu acces sponsorizat ar trebui să facă obiectul unui proces de autorizare de către locul de tranzacționare. De asemenea, locurile de tranzacționare ar trebui să poată decide dacă furnizarea de servicii de acces direct de către membri face obiectul autorizării. |
| --- | --- |

(16)

În cazul în care un loc de tranzacționare permite accesul sponsorizat, potențialii clienți cu acces sponsorizat ar trebui să facă obiectul unui proces de autorizare de către locul de tranzacționare. De asemenea, locurile de tranzacționare ar trebui să poată decide dacă furnizarea de servicii de acces direct de către membri face obiectul autorizării.

| (17) | Locurile de tranzacționare ar trebui să menționeze cerințele pe care le respectă membrii pentru a putea furniza DEA și să stabilească standardele minime pe care le respectă potențialii clienți DEA, în cadrul procesului de evaluare complexă. Cerințele și standardele respective ar trebui să fie adaptate în funcție de riscurile legate de natura, amploarea și complexitatea activităților de tranzacționare estimate și de serviciul furnizat. În special, acestea ar trebui să includă o evaluare a nivelului tranzacționării estimate, a volumului de ordine și a tipului de conectare oferit. |
| --- | --- |

(17)

Locurile de tranzacționare ar trebui să menționeze cerințele pe care le respectă membrii pentru a putea furniza DEA și să stabilească standardele minime pe care le respectă potențialii clienți DEA, în cadrul procesului de evaluare complexă. Cerințele și standardele respective ar trebui să fie adaptate în funcție de riscurile legate de natura, amploarea și complexitatea activităților de tranzacționare estimate și de serviciul furnizat. În special, acestea ar trebui să includă o evaluare a nivelului tranzacționării estimate, a volumului de ordine și a tipului de conectare oferit.

| (18) | Din motive de convergență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile conexe la nivel național, care transpun Directiva 2014/65/UE, să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(18)

Din motive de convergență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile conexe la nivel național, care transpun Directiva 2014/65/UE, să se aplice de la aceeași dată.

| (19) | Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare transmis Comisiei de către Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe. |
| --- | --- |

(19)

Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare transmis Comisiei de către Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe.

| (20) | Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe a efectuat consultări publice cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit prin articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(20)

Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe a efectuat consultări publice cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit prin articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

CERINȚE ORGANIZATORICE GENERALE PENTRU LOCURILE DE TRANZACȚIONARE CARE FAC POSIBILĂ SAU PERMIT TRANZACȚIONAREA ALGORITMICĂ PRIN SISTEMELE PROPRII

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(Articolul 48 din Directiva 2014/65/UE)

(1)   Prezentul regulament stabilește norme detaliate privind cerințele organizatorice pentru reziliența și capacitatea sistemelor locurilor de tranzacționare care permit sau fac posibilă tranzacționarea algoritmică, cerințele referitoare la asigurarea de către locurile de tranzacționare a unei testări adecvate a algoritmilor și cerințele referitoare la mecanismele de control privind DEA, în temeiul articolului 48 alineatul (12) literele (a), (b) și (g) din Directiva 2014/65/UE.

(2)   În sensul prezentului regulament, se consideră că un loc de tranzacționare permite sau face posibilă tranzacționarea algoritmică dacă introducerea ordinelor și punerea în corespondență a acestora sunt facilitate prin mijloace electronice.

(3)   În sensul prezentului regulament, toate mecanismele sau sistemele care permit sau fac posibilă tranzacționarea algoritmică sunt considerate „sisteme de tranzacționare algoritmică”.

Articolul 2

Autoevaluarea conformității cu articolul 48 din Directiva 2014/65/UE

(Articolul 48 din Directiva 2014/65/UE)

(1)   Înainte de implementarea unui sistem de tranzacționare și cel puțin o dată pe an, locurile de tranzacționare efectuează o autoevaluare a conformității cu articolul 48 din Directiva 2014/65/UE, ținând seama de natura, amploarea și complexitatea activității. Autoevaluarea include o analiză a tuturor parametrilor prevăzuți în anexa la prezentul regulament.

(2)   Locurile de tranzacționare păstrează rapoartele autoevaluării pentru o perioadă de cel puțin cinci ani.

Articolul 3

Guvernanța locurilor de tranzacționare

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Ca parte a cadrului general de guvernanță și decizional, locurile de tranzacționare instituie și monitorizează sistemele de tranzacționare prin intermediul unui mecanism procedural clar de guvernanță care prevede:

| (a) | analizarea elementelor tehnice, a riscurilor și a conformității, atunci când se adoptă decizii importante; |
| --- | --- |

(a)

analizarea elementelor tehnice, a riscurilor și a conformității, atunci când se adoptă decizii importante;

| (b) | linii clare de responsabilitate, inclusiv proceduri pentru aprobarea elaborării, implementării și a actualizărilor ulterioare ale sistemelor de tranzacționare și pentru soluționarea problemelor identificate în procesul de monitorizare a sistemelor de tranzacționare; |
| --- | --- |

(b)

linii clare de responsabilitate, inclusiv proceduri pentru aprobarea elaborării, implementării și a actualizărilor ulterioare ale sistemelor de tranzacționare și pentru soluționarea problemelor identificate în procesul de monitorizare a sistemelor de tranzacționare;

| (c) | proceduri efective de comunicare a informațiilor, astfel încât instrucțiunile să poată fi identificate și aplicate în timp util și în mod eficient; |
| --- | --- |

(c)

proceduri efective de comunicare a informațiilor, astfel încât instrucțiunile să poată fi identificate și aplicate în timp util și în mod eficient;

| (d) | delimitarea atribuțiilor și a responsabilităților, în vederea asigurării unei supravegheri efective a conformității de către locurile de tranzacționare. |
| --- | --- |

(d)

delimitarea atribuțiilor și a responsabilităților, în vederea asigurării unei supravegheri efective a conformității de către locurile de tranzacționare.

(2)   Organul de conducere sau conducerea superioară a locurilor de tranzacționare aprobă:

| (a) | autoevaluarea conformității, efectuată în conformitate cu articolul 2; |
| --- | --- |

(a)

autoevaluarea conformității, efectuată în conformitate cu articolul 2;

| (b) | măsurile de extindere a capacității locului de tranzacționare, în cazul în care este necesar pentru a se asigura conformitatea cu articolul 11; |
| --- | --- |

(b)

măsurile de extindere a capacității locului de tranzacționare, în cazul în care este necesar pentru a se asigura conformitatea cu articolul 11;

| (c) | acțiunile pentru remedierea deficiențelor semnificative identificate în cadrul procesului de monitorizare menționat la articolele 12 și 13 și după verificarea periodică a rezultatelor și capacității sistemelor de tranzacționare, efectuată în conformitate cu articolul 14. |
| --- | --- |

(c)

acțiunile pentru remedierea deficiențelor semnificative identificate în cadrul procesului de monitorizare menționat la articolele 12 și 13 și după verificarea periodică a rezultatelor și capacității sistemelor de tranzacționare, efectuată în conformitate cu articolul 14.

Articolul 4

Funcția de conformitate în cadrul mecanismelor de guvernanță

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare se asigură că funcția de conformitate are următoarele responsabilități:

| (a) | explică personalului implicat în tranzacționarea algoritmică obligațiile legale ale locului de tranzacționare în ceea ce privește tranzacționarea respectivă; |
| --- | --- |

(a)

explică personalului implicat în tranzacționarea algoritmică obligațiile legale ale locului de tranzacționare în ceea ce privește tranzacționarea respectivă;

| (b) | elaborează și menține politici și proceduri pentru a asigura conformitatea sistemelor de tranzacționare algoritmică cu obligațiile legale. |
| --- | --- |

(b)

elaborează și menține politici și proceduri pentru a asigura conformitatea sistemelor de tranzacționare algoritmică cu obligațiile legale.

(2)   Locurile de tranzacționare se asigură că personalul responsabil de conformitate deține cel puțin cunoștințe generale privind modul în care funcționează algoritmii și sistemele de tranzacționare algoritmică.

Personalul responsabil de conformitate este în contact permanent cu persoanele din locurile de tranzacționare care au cunoștințe tehnice detaliate despre sistemele de tranzacționare algoritmică sau algoritmii locului.

Locurile de tranzacționare se asigură că personalul responsabil de conformitate are contact direct permanent cu persoanele care au acces la funcționalitatea menționată la articolul 18 alineatul (2) litera (c) („funcționalitatea de anulare”) sau acces atât la funcționalitatea de anulare, cât și la responsabilii sistemului de tranzacționare algoritmică.

(3)   În cazul în care funcția de conformitate este externalizată către terți, integral sau parțial, locurile de tranzacționare permit terților același acces la informații pe care l-ar permite angajaților proprii responsabili de conformitate. Locurile de tranzacționare încheie un acord cu consultanții privind conformitatea, asigurându-se că:

| (a) | protecția datelor este garantată; |
| --- | --- |

(a)

protecția datelor este garantată;

| (b) | auditarea funcției de conformitate de către auditori interni și externi sau de către autoritatea competentă nu este afectată. |
| --- | --- |

(b)

auditarea funcției de conformitate de către auditori interni și externi sau de către autoritatea competentă nu este afectată.

Articolul 5

Recrutarea

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare angajează un volum suficient de personal cu competențele necesare pentru a administra sistemele de tranzacționare algoritmică și algoritmii de tranzacționare și cu cunoștințe suficiente privind:

| (a) | sistemele de tranzacționare și algoritmii relevanți; |
| --- | --- |

(a)

sistemele de tranzacționare și algoritmii relevanți;

| (b) | monitorizarea și testarea sistemelor de tranzacționare și a algoritmilor; |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea și testarea sistemelor de tranzacționare și a algoritmilor;

| (c) | tipurile de tranzacții efectuate de membri, participanți și clienți ai locului de tranzacționare („membri”); |
| --- | --- |

(c)

tipurile de tranzacții efectuate de membri, participanți și clienți ai locului de tranzacționare („membri”);

| (d) | obligațiile legale ale locurilor de tranzacționare. |
| --- | --- |

(d)

obligațiile legale ale locurilor de tranzacționare.

(2)   Locurile de tranzacționare definesc competențele necesare menționate la alineatul (1). Personalul menționat la alineatul (1) are competențele necesare la momentul recrutării sau le dobândește prin intermediul unor stagii de formare ulterioare recrutării. Locurile de tranzacționare se asigură că respectivele competențe ale personalului sunt actualizate și evaluate cu regularitate.

(3)   Formarea personalului menționată la alineatul (2) este adaptată în funcție de experiența și responsabilitățile acestuia, ținând seama de natura, amploarea și complexitatea activităților pe care le desfășoară.

(4)   Personalul menționat la alineatul (1) este alcătuit din persoane cu experiență suficientă pentru a executa efectiv funcțiile alocate în locurile de tranzacționare.

Articolul 6

Externalizarea și selectarea furnizorului

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare care externalizează, integral sau parțial, funcții operaționale privind sistemele care permit sau fac posibilă tranzacționarea algoritmică se asigură că:

| (a) | acordul de externalizare se referă exclusiv la funcții operaționale și nu modifică responsabilitățile conducerii superioare și ale organului de conducere; |
| --- | --- |

(a)

acordul de externalizare se referă exclusiv la funcții operaționale și nu modifică responsabilitățile conducerii superioare și ale organului de conducere;

| (b) | rămân neschimbate relația cu și obligațiile locului de tranzacționare față de membri, de autoritățile competente sau de terți, precum clienții serviciilor de fluxuri de date; |
| --- | --- |

(b)

rămân neschimbate relația cu și obligațiile locului de tranzacționare față de membri, de autoritățile competente sau de terți, precum clienții serviciilor de fluxuri de date;

| (c) | îndeplinesc cerințele necesare pentru a putea fi autorizate în conformitate cu titlul III din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(c)

îndeplinesc cerințele necesare pentru a putea fi autorizate în conformitate cu titlul III din Directiva 2014/65/UE.

(2)   În sensul prezentului articol, funcțiile operaționale includ toate activitățile directe privind rezultatele sistemelor de tranzacționare și monitorizarea acestora, care susțin următoarele elemente:

| (a) | conectivitatea ascendentă, capacitatea de introducere a ordinelor, capacitatea mecanismelor de reglare și capacitatea de echilibrare a introducerii ordinelor clienților prin porturi diferite; |
| --- | --- |

(a)

conectivitatea ascendentă, capacitatea de introducere a ordinelor, capacitatea mecanismelor de reglare și capacitatea de echilibrare a introducerii ordinelor clienților prin porturi diferite;

| (b) | motorul de tranzacționare pentru punerea în corespondență a ordinelor; |
| --- | --- |

(b)

motorul de tranzacționare pentru punerea în corespondență a ordinelor;

| (c) | conectivitatea descendentă, editarea ordinelor și a tranzacțiilor și alte tipuri de fluxuri de date de piață; |
| --- | --- |

(c)

conectivitatea descendentă, editarea ordinelor și a tranzacțiilor și alte tipuri de fluxuri de date de piață;

| (d) | infrastructura de monitorizare a rezultatelor elementelor menționate la literele (a), (b) și (c). |
| --- | --- |

(d)

infrastructura de monitorizare a rezultatelor elementelor menționate la literele (a), (b) și (c).

3.   Locurile de tranzacționare documentează procesul de selectare a furnizorului de servicii căruia i se externalizează funcții operaționale („furnizorul de servicii”). Acestea adoptă măsurile necesare pentru a se asigura, înainte de a încheia acordul de externalizare și pe toată durata acestuia, că sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | furnizorul de servicii are capacitatea de a realiza funcțiile externalizate în mod fiabil și cu profesionalism și deține toate autorizațiile prevăzute de legislație pentru scopurile respective; |
| --- | --- |

(a)

furnizorul de servicii are capacitatea de a realiza funcțiile externalizate în mod fiabil și cu profesionalism și deține toate autorizațiile prevăzute de legislație pentru scopurile respective;

| (b) | furnizorul de servicii monitorizează adecvat realizarea funcțiilor externalizate și gestionează corect riscurile aferente acordului de externalizare; |
| --- | --- |

(b)

furnizorul de servicii monitorizează adecvat realizarea funcțiilor externalizate și gestionează corect riscurile aferente acordului de externalizare;

| (c) | serviciile externalizate sunt furnizate în conformitate cu specificațiile din acordul de externalizare, care sunt bazate pe metode predefinite de evaluare a standardelor de performanță a furnizorului de servicii, inclusiv indicatori pentru evaluarea serviciului furnizat și specificații privind cerințele care trebuie respectate; |
| --- | --- |

(c)

serviciile externalizate sunt furnizate în conformitate cu specificațiile din acordul de externalizare, care sunt bazate pe metode predefinite de evaluare a standardelor de performanță a furnizorului de servicii, inclusiv indicatori pentru evaluarea serviciului furnizat și specificații privind cerințele care trebuie respectate;

| (d) | locul de tranzacționare dispune de cunoștințele și competențele de specialitate necesare pentru a monitoriza efectiv funcțiile externalizate și pentru a gestiona riscurile asociate acordului de externalizare; |
| --- | --- |

(d)

locul de tranzacționare dispune de cunoștințele și competențele de specialitate necesare pentru a monitoriza efectiv funcțiile externalizate și pentru a gestiona riscurile asociate acordului de externalizare;

| (e) | locul de tranzacționare are capacitatea de a acționa imediat dacă furnizorul de servicii nu exercită efectiv funcțiile și în conformitate cu cerințele din actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile; |
| --- | --- |

(e)

locul de tranzacționare are capacitatea de a acționa imediat dacă furnizorul de servicii nu exercită efectiv funcțiile și în conformitate cu cerințele din actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile;

| (f) | furnizorul de servicii comunică locului de tranzacționare situațiile care pot avea un impact semnificativ asupra capacității sale de a exercita efectiv funcțiile externalizate și în conformitate cu obligațiile legale; |
| --- | --- |

(f)

furnizorul de servicii comunică locului de tranzacționare situațiile care pot avea un impact semnificativ asupra capacității sale de a exercita efectiv funcțiile externalizate și în conformitate cu obligațiile legale;

| (g) | locul de tranzacționare poate rezilia acordul de externalizare, atunci când este necesar, fără ca acest lucru să afecteze continuitatea activității și calitatea serviciilor furnizate clienților; |
| --- | --- |

(g)

locul de tranzacționare poate rezilia acordul de externalizare, atunci când este necesar, fără ca acest lucru să afecteze continuitatea activității și calitatea serviciilor furnizate clienților;

| (h) | furnizorul de servicii cooperează cu autoritatea competentă a locului de tranzacționare în ceea ce privește funcțiile externalizate; |
| --- | --- |

(h)

furnizorul de servicii cooperează cu autoritatea competentă a locului de tranzacționare în ceea ce privește funcțiile externalizate;

| (i) | locul de tranzacționare are acces efectiv la datele privind activitățile externalizate și la sediul furnizorului de servicii, auditorii și autoritatea competentă a locului de tranzacționare având, de asemenea, acces efectiv la datele privind activitățile externalizate; |
| --- | --- |

(i)

locul de tranzacționare are acces efectiv la datele privind activitățile externalizate și la sediul furnizorului de servicii, auditorii și autoritatea competentă a locului de tranzacționare având, de asemenea, acces efectiv la datele privind activitățile externalizate;

| (j) | locul de tranzacționare stabilește cerințele care trebuie respectate de furnizorii de servicii pentru a proteja informațiile confidențiale referitoare la locul de tranzacționare și la membrii acestuia, inclusiv pe cele referitoare la drepturile de proprietate și programele software ale locului de tranzacționare; |
| --- | --- |

(j)

locul de tranzacționare stabilește cerințele care trebuie respectate de furnizorii de servicii pentru a proteja informațiile confidențiale referitoare la locul de tranzacționare și la membrii acestuia, inclusiv pe cele referitoare la drepturile de proprietate și programele software ale locului de tranzacționare;

| (k) | furnizorul de servicii respectă cerințele menționate la litera (j); |
| --- | --- |

(k)

furnizorul de servicii respectă cerințele menționate la litera (j);

| (l) | locul de tranzacționare și furnizorul de servicii stabilesc, aplică și mențin un plan pentru situații de urgență pentru recuperare în caz de disfuncționalitate semnificativă și pentru testarea periodică a sistemelor de stocare de siguranță, atunci când este necesar și având în vedere funcția operațională externalizată. |
| --- | --- |

(l)

locul de tranzacționare și furnizorul de servicii stabilesc, aplică și mențin un plan pentru situații de urgență pentru recuperare în caz de disfuncționalitate semnificativă și pentru testarea periodică a sistemelor de stocare de siguranță, atunci când este necesar și având în vedere funcția operațională externalizată.

| (m) | în acordul de externalizare, se precizează obligațiile furnizorului de servicii în cazul în care acesta nu poate furniza serviciile, inclusiv clauza de furnizare a serviciului de către o altă firmă; |
| --- | --- |

(m)

în acordul de externalizare, se precizează obligațiile furnizorului de servicii în cazul în care acesta nu poate furniza serviciile, inclusiv clauza de furnizare a serviciului de către o altă firmă;

| (n) | locul de tranzacționare are acces la informații referitoare la mecanismele de continuitate a activității, menționate la articolul 16, care sunt instituite de furnizorul de servicii. |
| --- | --- |

(n)

locul de tranzacționare are acces la informații referitoare la mecanismele de continuitate a activității, menționate la articolul 16, care sunt instituite de furnizorul de servicii.

(4)   Acordurile de externalizare sunt încheiate în scris și prevăd:

| (a) | alocarea drepturilor și obligațiilor furnizorului de servicii și ale locului de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

alocarea drepturilor și obligațiilor furnizorului de servicii și ale locului de tranzacționare;

| (b) | descrierea cu claritate a următoarelor:






  (i) | funcțiile operaționale externalizate; |
| --- | --- | --- |

(b)

descrierea cu claritate a următoarelor:

(i)

funcțiile operaționale externalizate;

| (ii) | accesul locului de tranzacționare la registrele și rapoartele furnizorului de servicii; |
| --- | --- |

(ii)

accesul locului de tranzacționare la registrele și rapoartele furnizorului de servicii;

| (iii) | procedura de identificare și gestionare a potențialelor conflicte de interese; |
| --- | --- |

(iii)

procedura de identificare și gestionare a potențialelor conflicte de interese;

| (iv) | responsabilitățile asumate de fiecare parte; |
| --- | --- |

(iv)

responsabilitățile asumate de fiecare parte;

| (v) | procedura de modificare și de încetare a acordului; |
| --- | --- |

(v)

procedura de modificare și de încetare a acordului;

| (c) | modalitățile prin care se asigură faptul că atât locul de tranzacționare, cât și furnizorul de servicii facilitează, prin toate mijloacele necesare, exercitarea atribuțiilor de supraveghere de către autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(c)

modalitățile prin care se asigură faptul că atât locul de tranzacționare, cât și furnizorul de servicii facilitează, prin toate mijloacele necesare, exercitarea atribuțiilor de supraveghere de către autoritatea competentă.

(5)   Locurile de tranzacționare comunică autorităților competente intenția de a externaliza funcții operaționale, în următoarele cazuri:

| (a) | furnizorul de servicii oferă aceleași servicii altor locuri de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

furnizorul de servicii oferă aceleași servicii altor locuri de tranzacționare;

| (b) | urmează să fie externalizate funcții operaționale critice care asigură continuitatea activității, situație în care locurile de tranzacționare solicită autorității competente să autorizeze externalizarea. |
| --- | --- |

(b)

urmează să fie externalizate funcții operaționale critice care asigură continuitatea activității, situație în care locurile de tranzacționare solicită autorității competente să autorizeze externalizarea.

(6)   În sensul alineatului (5) litera (b), prin funcții operaționale critice se înțeleg și funcțiile prin care se asigură respectarea obligațiilor menționate la articolul 47 alineatul (1) literele (b), (c) și (e) din Directiva 2014/65/UE.

(7)   Locurile de tranzacționare informează autoritățile competente cu privire la acordurile de externalizare care nu fac obiectul autorizării, imediat după semnarea acestora.

CAPITOLUL II

CAPACITATEA ȘI REZILIENȚA LOCURILOR DE TRANZACȚIONARE

Articolul 7

Evaluarea complexă a membrilor locurilor de tranzacționare

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare stabilesc condițiile pentru utilizarea sistemelor electronice de introducere a ordinelor de către membri. Condițiile menționate sunt stabilite avându-se în vedere modelul de tranzacționare al locului de tranzacționare și sunt cel puțin următoarele:

| (a) | mecanismele de control pre-tranzacționare în ceea ce privește prețul, volumul și valoarea ordinelor și utilizarea sistemelor și mecanismele de control post-tranzacționare în ceea ce privește activitățile de tranzacționare ale membrilor; |
| --- | --- |

(a)

mecanismele de control pre-tranzacționare în ceea ce privește prețul, volumul și valoarea ordinelor și utilizarea sistemelor și mecanismele de control post-tranzacționare în ceea ce privește activitățile de tranzacționare ale membrilor;

| (b) | calificările necesare ale personalului care ocupă poziții-cheie în cadrul membrilor; |
| --- | --- |

(b)

calificările necesare ale personalului care ocupă poziții-cheie în cadrul membrilor;

| (c) | testele de conformitate tehnică și funcțională; |
| --- | --- |

(c)

testele de conformitate tehnică și funcțională;

| (d) | politica de aplicare a funcționalității de anulare; |
| --- | --- |

(d)

politica de aplicare a funcționalității de anulare;

| (e) | prevederile referitoare la posibilitatea ca membrii să ofere clienților proprii acces electronic direct la sistem și condițiile pe care le respectă clienții respectivi în acest caz. |
| --- | --- |

(e)

prevederile referitoare la posibilitatea ca membrii să ofere clienților proprii acces electronic direct la sistem și condițiile pe care le respectă clienții respectivi în acest caz.

(2)   Locurile de tranzacționare efectuează o evaluare complexă a potențialilor membri în raport cu condițiile prevăzute la alineatul (1) și instituie proceduri pentru evaluarea respectivă.

(3)   Anual, locurile de tranzacționare realizează o evaluare bazată pe riscuri a conformității membrilor cu condițiile menționate la alineatul (1) și verifică dacă membrii continuă să fie înregistrați ca societăți de investiții. Evaluarea bazată pe riscuri ia în considerare amploarea și impactul potențial al activităților de tranzacționare desfășurate de fiecare membru și perioada care a trecut de la ultima evaluare bazată pe riscuri a membrului respectiv.

(4)   După evaluarea anuală bazată pe riscuri prevăzută la alineatul (3) și în cazul în care este necesar, locurile de tranzacționare realizează evaluări suplimentare ale conformității membrilor cu condițiile menționate la alineatul (1).

(5)   Locurile de tranzacționare stabilesc criteriile și procedurile privind impunerea de sancțiuni în cazul membrilor care nu respectă condițiile. Sancțiunile respective includ suspendarea accesului la locul de tranzacționare și pierderea calității de membru.

(6)   Locurile de tranzacționare păstrează pentru cel puțin cinci ani, rapoartele privind următoarele:

| (a) | condițiile și procedurile pentru evaluarea complexă; |
| --- | --- |

(a)

condițiile și procedurile pentru evaluarea complexă;

| (b) | criteriile și procedurile pentru impunerea de sancțiuni; |
| --- | --- |

(b)

criteriile și procedurile pentru impunerea de sancțiuni;

| (c) | evaluarea complexă inițială a membrilor; |
| --- | --- |

(c)

evaluarea complexă inițială a membrilor;

| (d) | evaluarea anuală bazată pe riscuri a membrilor; |
| --- | --- |

(d)

evaluarea anuală bazată pe riscuri a membrilor;

| (e) | membrii care nu îndeplinesc condițiile în urma evaluării anuale bazate pe riscuri și sancțiunile impuse acestora. |
| --- | --- |

(e)

membrii care nu îndeplinesc condițiile în urma evaluării anuale bazate pe riscuri și sancțiunile impuse acestora.

Articolul 8

Testarea sistemelor de tranzacționare

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Înainte de implementarea sau actualizarea unui sistem de tranzacționare, locurile de tranzacționare utilizează metodologii de proiectare și testare clar definite, care să asigure cel puțin faptul că:

| (a) | sistemul de tranzacționare nu funcționează în alt mod decât cel prevăzut; |
| --- | --- |

(a)

sistemul de tranzacționare nu funcționează în alt mod decât cel prevăzut;

| (b) | măsurile de conformitate și de management al riscului integrate în sisteme funcționează în sensul prevăzut, inclusiv prin generarea automată a rapoartelor privind erorile; |
| --- | --- |

(b)

măsurile de conformitate și de management al riscului integrate în sisteme funcționează în sensul prevăzut, inclusiv prin generarea automată a rapoartelor privind erorile;

| (c) | sistemul de tranzacționare poate continua să funcționeze efectiv în cazul unei creșteri semnificative a numărului de mesaje gestionate de acesta. |
| --- | --- |

(c)

sistemul de tranzacționare poate continua să funcționeze efectiv în cazul unei creșteri semnificative a numărului de mesaje gestionate de acesta.

(2)   Locurile de tranzacționare pot demonstra permanent că au luat toate măsurile rezonabile pentru a evita ca sistemele de tranzacționare să contribuie la crearea unor condiții de perturbare a tranzacționării.

Articolul 9

Testele de conformitate

[Articolul 48 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare impun membrilor să efectueze teste de conformitate înainte de a implementa sau a actualiza semnificativ:

| (a) | accesul la sistemul locului de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

accesul la sistemul locului de tranzacționare;

| (b) | sistemul de tranzacționare, algoritmul de tranzacționare sau strategia de tranzacționare a membrilor. |
| --- | --- |

(b)

sistemul de tranzacționare, algoritmul de tranzacționare sau strategia de tranzacționare a membrilor.

(2)   Prin testele de conformitate se asigură faptul că funcționarea de bază a sistemului de tranzacționare, a algoritmilor și a strategiei membrilor respectă condițiile locului de tranzacționare.

(3)   Prin testele de conformitate se verifică modul de funcționare a următoarelor:

| (a) | capacitatea sistemului sau a algoritmului de a interacționa cum era prevăzut cu logica de punere în corespondență a locului de tranzacționare și prelucrarea adecvată a fluxurilor de date de intrare și de ieșire ale locului de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

capacitatea sistemului sau a algoritmului de a interacționa cum era prevăzut cu logica de punere în corespondență a locului de tranzacționare și prelucrarea adecvată a fluxurilor de date de intrare și de ieșire ale locului de tranzacționare;

| (b) | funcționalitățile de bază cum ar fi introducerea, modificarea sau anularea unui ordin sau a unei intenții, descărcarea de date de piață și de date statice și toate fluxurile de date aferente activității; |
| --- | --- |

(b)

funcționalitățile de bază cum ar fi introducerea, modificarea sau anularea unui ordin sau a unei intenții, descărcarea de date de piață și de date statice și toate fluxurile de date aferente activității;

| (c) | conectivitatea, inclusiv comanda de anulare în caz de deconectare, pierderea fluxurilor de date de piață, mecanismele de reglare, recuperarea inclusiv în caz de reluare a tranzacționării intrazilnice și gestionarea instrumentelor suspendate sau a datelor de piață neactualizate. |
| --- | --- |

(c)

conectivitatea, inclusiv comanda de anulare în caz de deconectare, pierderea fluxurilor de date de piață, mecanismele de reglare, recuperarea inclusiv în caz de reluare a tranzacționării intrazilnice și gestionarea instrumentelor suspendate sau a datelor de piață neactualizate.

(4)   Locurile de tranzacționare pun la dispoziția membrilor actuali și potențiali un mediu de testare a conformității, care:

| (a) | este accesibil în condiții echivalente cu cele aplicabile altor servicii de testare ale locului de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

este accesibil în condiții echivalente cu cele aplicabile altor servicii de testare ale locului de tranzacționare;

| (b) | furnizează o listă de instrumente financiare care pot fi testate și care sunt reprezentative pentru fiecare clasă de instrumente disponibile în mediul de producție; |
| --- | --- |

(b)

furnizează o listă de instrumente financiare care pot fi testate și care sunt reprezentative pentru fiecare clasă de instrumente disponibile în mediul de producție;

| (c) | este accesibil în timpul orelor de funcționare generală a pieței sau în perioade predeterminate în cazul în care este accesibil în afara orelor de funcționare a pieței; |
| --- | --- |

(c)

este accesibil în timpul orelor de funcționare generală a pieței sau în perioade predeterminate în cazul în care este accesibil în afara orelor de funcționare a pieței;

| (d) | este asistat de personal care deține cunoștințe suficiente. |
| --- | --- |

(d)

este asistat de personal care deține cunoștințe suficiente.

(5)   Locurile de tranzacționare furnizează un raport privind rezultatele testelor de conformitate numai membrilor actuali sau potențiali.

(6)   Locurile de tranzacționare impun membrilor actuali și potențiali să utilizeze mijloacele de testare pe care le pun la dispoziția acestora.

(7)   Locurile de tranzacționare izolează efectiv mediul de testare de mediul de producție pentru realizarea testului de conformitate menționat la alineatele (1)-(3).

Articolul 10

Testarea algoritmilor membrilor pentru a se evita condițiile de perturbare a tranzacționării

[Articolul 48 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare impun membrilor să certifice faptul că algoritmii pe care îi utilizează au fost testați pentru a evita ca aceștia să contribuie la sau să creeze condiții de perturbare a tranzacționării înainte de utilizarea sau de actualizarea semnificativă a algoritmilor sau a strategiei de tranzacționare și să explice mijloacele prin care au realizat testele.

(2)   Locurile de tranzacționare oferă membrilor acces la un mediu de testare care cuprinde oricare dintre următoarele:

| (a) | mijloace de simulare care reproduc într-un mod cât mai realist posibil mediul de producție, inclusiv în condiții de perturbare a tranzacționării, și care asigură funcționalități, protocoale și structuri ce permit membrilor să testeze o serie de scenarii pe care le consideră relevante pentru activitatea desfășurată; |
| --- | --- |

(a)

mijloace de simulare care reproduc într-un mod cât mai realist posibil mediul de producție, inclusiv în condiții de perturbare a tranzacționării, și care asigură funcționalități, protocoale și structuri ce permit membrilor să testeze o serie de scenarii pe care le consideră relevante pentru activitatea desfășurată;

| (b) | simboluri de testare, definite și menținute de către locul de tranzacționare. |
| --- | --- |

(b)

simboluri de testare, definite și menținute de către locul de tranzacționare.

(3)   Locurile de tranzacționare izolează efectiv mediul de testare de mediul de producție pentru realizarea testelor menționate la alineatul (1).

Articolul 11

Capacitatea locurilor de tranzacționare

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare se asigură că sistemele de tranzacționare dispun de capacitate suficientă pentru realizarea funcțiilor fără defecțiuni de sistem, fără întreruperi și fără erori în punerea în corespondență a tranzacțiilor, cel puțin de două ori mai mare decât cel mai ridicat număr de mesaje pe secundă înregistrate la nivelul sistemului respectiv în cursul ultimilor cinci ani.

Pentru a stabili cel mai mare număr de mesaje, sunt luate în considerare următoarele:

| (a) | date de intrare, inclusiv ordine și modificări sau anulări ale ordinelor; |
| --- | --- |

(a)

date de intrare, inclusiv ordine și modificări sau anulări ale ordinelor;

| (b) | date de ieșire, inclusiv răspunsul sistemului la datele de intrare, afișarea datelor din registrele de ordine și comunicarea fluxului post-tranzacționare care implică utilizarea independentă a capacității sistemului de tranzacționare. |
| --- | --- |

(b)

date de ieșire, inclusiv răspunsul sistemului la datele de intrare, afișarea datelor din registrele de ordine și comunicarea fluxului post-tranzacționare care implică utilizarea independentă a capacității sistemului de tranzacționare.

(2)   În sensul alineatului (1), elementele unui sistem de tranzacționare luate în considerare sunt cele aferente următoarelor activități:

| (a) | conectivitatea ascendentă, capacitatea de introducere a ordinelor, capacitatea mecanismelor de reglare și capacitatea de echilibrare a introducerii ordinelor clienților prin porturi diferite; |
| --- | --- |

(a)

conectivitatea ascendentă, capacitatea de introducere a ordinelor, capacitatea mecanismelor de reglare și capacitatea de echilibrare a introducerii ordinelor clienților prin porturi diferite;

| (b) | motorul de tranzacționare care permite locurilor de tranzacționare să pună în corespondență ordinele la un nivel adecvat de latență; |
| --- | --- |

(b)

motorul de tranzacționare care permite locurilor de tranzacționare să pună în corespondență ordinele la un nivel adecvat de latență;

| (c) | conectivitatea descendentă, editarea ordinelor și a tranzacțiilor și alte tipuri de fluxuri de date de piață; |
| --- | --- |

(c)

conectivitatea descendentă, editarea ordinelor și a tranzacțiilor și alte tipuri de fluxuri de date de piață;

| (d) | infrastructura de monitorizare a rezultatelor elementelor de mai sus. |
| --- | --- |

(d)

infrastructura de monitorizare a rezultatelor elementelor de mai sus.

(3)   Locurile de tranzacționare evaluează dacă sistemele de tranzacționare se mențin la o capacitate adecvată atunci când numărul de mesaje depășește cel mai ridicat număr de mesaje pe secundă înregistrate de sistemul respectiv în cursul ultimilor cinci ani. În urma evaluării, locurile de tranzacționare informează autoritatea competentă cu privire la măsurile planificate de extindere a capacității și data de aplicare a măsurilor respective.

(4)   Locurile de tranzacționare se asigură că sistemele pot gestiona fluxuri de mesaje crescute fără ca rezultatele sistemelor să fie afectate semnificativ. În special, sistemul de tranzacționare este conceput astfel încât să permită, atunci când este necesar, extinderea capacității într-un interval rezonabil de timp.

(5)   Locurile de tranzacționare publică și raportează imediat autorității competente și membrilor întreruperile semnificative ale tranzacționării, care nu sunt cauzate de volatilitatea pieței, și disfuncționalitățile semnificative ale conectivității.

Articolul 12

Obligații generale de monitorizare

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare se asigură că sistemele de tranzacționare algoritmică sunt în permanență adaptate la activitatea desfășurată prin intermediul locurilor respective și sunt suficient de stabile pentru a asigura continuitatea și regularitatea rezultatelor piețelor pe care operează, indiferent de modelul de tranzacționare utilizat.

(2)   Locurile de tranzacționare monitorizează în timp real sistemele de tranzacționare algoritmică, în ceea ce privește următoarele aspecte:

| (a) | rezultatele și capacitatea menționate la articolul 11 alineatul (4); |
| --- | --- |

(a)

rezultatele și capacitatea menționate la articolul 11 alineatul (4);

| (b) | ordinele transmise de membrii, individual și agregat. |
| --- | --- |

(b)

ordinele transmise de membrii, individual și agregat.

În special, locurile de tranzacționare aplică limitele mecanismelor de reglare și monitorizează fluxul de concentrare a ordinelor pentru a detecta potențialele efecte negative asupra funcționării ordonate a pieței.

(3)   Alertele în timp real sunt generate în termen de cinci secunde de la producerea evenimentului relevant.

Articolul 13

Monitorizarea permanentă

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare au capacitatea de a demonstra în permanență autorității competente că monitorizează în timp real rezultatele și modul de utilizare a elementelor din sistemele de tranzacționare menționate la articolul 11 alineatul (2), în legătură cu următorii parametri:

| (a) | procentul din capacitatea maximă de mesaje utilizat pe secundă; |
| --- | --- |

(a)

procentul din capacitatea maximă de mesaje utilizat pe secundă;

| (b) | numărul total de mesaje gestionate de sistemul de tranzacționare, defalcat pe elemente ale sistemului de tranzacționare, inclusiv:






  (i) | numărul de mesaje primite pe secundă; |
| --- | --- | --- |

(b)

numărul total de mesaje gestionate de sistemul de tranzacționare, defalcat pe elemente ale sistemului de tranzacționare, inclusiv:

(i)

numărul de mesaje primite pe secundă;

| (ii) | numărul de mesaje transmise pe secundă; |
| --- | --- |

(ii)

numărul de mesaje transmise pe secundă;

| (iii) | numărul de mesaje refuzate de sistem pe secundă; |
| --- | --- |

(iii)

numărul de mesaje refuzate de sistem pe secundă;

| (c) | perioada de timp dintre primirea unui mesaj în porturile exterioare ale sistemului de tranzacționare și transmiterea unui mesaj conex din același port după ce motorul de punere în corespondență a procesat mesajul original; |
| --- | --- |

(c)

perioada de timp dintre primirea unui mesaj în porturile exterioare ale sistemului de tranzacționare și transmiterea unui mesaj conex din același port după ce motorul de punere în corespondență a procesat mesajul original;

| (d) | rezultatele motorului de punere în corespondență. |
| --- | --- |

(d)

rezultatele motorului de punere în corespondență.

(2)   Locurile de tranzacționare iau cât mai curând posibil toate măsurile necesare pentru problemele identificate în sistemul de tranzacționare în cursul monitorizării permanente, în ordinea priorității, și au capacitatea de a adapta, a încetini sau a închide sistemul de tranzacționare, dacă este necesar.

Articolul 14

Verificarea periodică a rezultatelor și capacității sistemelor de tranzacționare algoritmică

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În cadrul autoevaluării efectuate în conformitate cu articolul 2, locurile de tranzacționare evaluează rezultatele și capacitatea sistemelor de tranzacționare algoritmică și a proceselor conexe din punct de vedere al guvernanței, al responsabilității, al aprobării și al mecanismelor de continuitate a activității.

(2)   În cadrul evaluării menționate la alineatul (1), locurile de tranzacționare efectuează teste de stres în care simulează scenarii nefavorabile pentru a verifica rezultatele echipamentelor propriu-zise, ale programelor software și ale mijloacelor de comunicare și pentru a identifica scenariile în care sistemul de tranzacționare, integral sau parțial, funcționează cu defecțiuni de sistem, cu întreruperi sau cu erori de punere în corespondență a tranzacțiilor.

(3)   Testele de stres acoperă toate etapele tranzacționării, segmentele tranzacționării și tipurile de instrumente tranzacționate în locurile de tranzacționare și simulează activitatea membrilor în cadrul de conectivitate existent.

(4)   Scenariile nefavorabile menționate la alineatul (2) se bazează pe următoarele elemente:

| (a) | un număr mai mare de mesaje primite, începând cu cel mai mare număr de mesaje gestionate de sistemul locului de tranzacționare în ultimii cinci ani; |
| --- | --- |

(a)

un număr mai mare de mesaje primite, începând cu cel mai mare număr de mesaje gestionate de sistemul locului de tranzacționare în ultimii cinci ani;

| (b) | acțiunile neprevăzute ale funcțiilor operaționale ale locului de tranzacționare; |
| --- | --- |

(b)

acțiunile neprevăzute ale funcțiilor operaționale ale locului de tranzacționare;

| (c) | combinații aleatorii de condiții de piață normale și condiții de piață nefavorabile, inclusiv acțiuni neprevăzute ale funcțiilor operaționale ale locului de tranzacționare. |
| --- | --- |

(c)

combinații aleatorii de condiții de piață normale și condiții de piață nefavorabile, inclusiv acțiuni neprevăzute ale funcțiilor operaționale ale locului de tranzacționare.

(5)   Evaluarea rezultatelor și a capacității locului de tranzacționare, descrisă la alineatele (1)-(4), este realizată de către un evaluator independent sau de un departament din locul de tranzacționare care nu este cel căruia i s-au alocat responsabilitățile funcției verificate.

(6)   Locurile de tranzacționare acționează prompt pentru a remedia efectiv deficiențele identificate în timpul evaluării rezultatelor și a capacității locului de tranzacționare, menționată la alineatele (1)-(4), și păstrează rapoartele privind evaluările și măsurile de remediere aplicate, pentru cel puțin cinci ani.

Articolul 15

Mecanismele privind continuitatea activității

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare au capacitatea de a demonstra permanent că sistemele sunt suficient de stabile prin aplicarea efectivă a mecanismelor privind continuitatea activității pentru a face față incidentelor perturbatoare.

(2)   Prin mecanismele privind continuitatea activității se asigură faptul că tranzacționarea poate fi reluată în interval de două ore sau de aproape două ore de la producerea unui incident perturbator și că volumul maxim de date care pot fi pierdute de serviciile informatice ale locului de tranzacționare după incidentul respectiv este aproape egal cu zero.

Articolul 16

Planul de continuitate a activității

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În contextul sistemului de guvernanță și al celui decizional prevăzute la articolul 3, locurile de tranzacționare elaborează un plan de continuitate a activității pentru a implementa efectiv mecanismele privind continuitatea activității prevăzute la articolul 15. Planul de continuitate a activității cuprinde procedurile și modalitățile de gestionare a incidentelor perturbatoare.

(2)   Planul de continuitate a activității prevede cel puțin următoarele:

| (a) | o serie de posibile scenarii nefavorabile referitoare la funcționarea sistemelor de tranzacționare algoritmică, cum ar fi indisponibilitatea sistemelor, a personalului, a spațiilor de lucru, a furnizorilor externi, a centrelor de date și pierderea sau modificarea datelor și documentelor critice; |
| --- | --- |

(a)

o serie de posibile scenarii nefavorabile referitoare la funcționarea sistemelor de tranzacționare algoritmică, cum ar fi indisponibilitatea sistemelor, a personalului, a spațiilor de lucru, a furnizorilor externi, a centrelor de date și pierderea sau modificarea datelor și documentelor critice;

| (b) | procedurile care trebuie urmate în cazul unui eveniment perturbator; |
| --- | --- |

(b)

procedurile care trebuie urmate în cazul unui eveniment perturbator;

| (c) | intervalul maxim în care se reia activitatea de tranzacționare și cantitatea de date care pot fi pierdute de sistemul informatic; |
| --- | --- |

(c)

intervalul maxim în care se reia activitatea de tranzacționare și cantitatea de date care pot fi pierdute de sistemul informatic;

| (d) | procedurile privind redirecționarea sistemului de tranzacționare către o locație pentru stocare de siguranță și operarea sistemului de tranzacționare din locația respectivă; |
| --- | --- |

(d)

procedurile privind redirecționarea sistemului de tranzacționare către o locație pentru stocare de siguranță și operarea sistemului de tranzacționare din locația respectivă;

| (e) | stocarea de siguranță a datelor critice privind activitatea, inclusiv a informațiilor actualizate privind contactele necesare pentru a se asigura comunicarea în cadrul locului de tranzacționare, între locul de tranzacționare și membri, între locul de tranzacționare și infrastructurile de compensare și de decontare; |
| --- | --- |

(e)

stocarea de siguranță a datelor critice privind activitatea, inclusiv a informațiilor actualizate privind contactele necesare pentru a se asigura comunicarea în cadrul locului de tranzacționare, între locul de tranzacționare și membri, între locul de tranzacționare și infrastructurile de compensare și de decontare;

| (f) | instruirea personalului cu privire la modalitatea de aplicare a mecanismelor privind continuitatea activității; |
| --- | --- |

(f)

instruirea personalului cu privire la modalitatea de aplicare a mecanismelor privind continuitatea activității;

| (g) | alocarea atribuțiilor și instituirea unei echipe speciale pentru operațiuni de securitate care să reacționeze imediat după un incident perturbator; |
| --- | --- |

(g)

alocarea atribuțiilor și instituirea unei echipe speciale pentru operațiuni de securitate care să reacționeze imediat după un incident perturbator;

| (h) | un program permanent pentru testarea, evaluarea și revizuirea mecanismelor, inclusiv a procedurilor de modificare a mecanismelor în urma constatărilor din timpul aplicării programului respectiv. |
| --- | --- |

(h)

un program permanent pentru testarea, evaluarea și revizuirea mecanismelor, inclusiv a procedurilor de modificare a mecanismelor în urma constatărilor din timpul aplicării programului respectiv.

(3)   Planul de continuitate a activității include prevederi referitoare la sincronizarea ceasurilor după un incident perturbator.

(4)   Locurile de tranzacționare se asigură că se efectuează o evaluare a impactului pentru identificarea riscurilor și a consecințelor perturbărilor și că aceasta se revizuiește periodic. În acest scop, decizia locului de tranzacționare de a nu lua în considerare, în planul de continuitate a activității, riscul identificat privind indisponibilitatea sistemului de tranzacționare este documentată corespunzător și aprobată în mod explicit de către organul de conducere al locului de tranzacționare.

(5)   Locurile de tranzacționare se asigură că conducerea superioară:

| (a) | stabilește obiective și strategii clare în ceea ce privește continuitatea activității; |
| --- | --- |

(a)

stabilește obiective și strategii clare în ceea ce privește continuitatea activității;

| (b) | alocă suficiente resurse umane, tehnologice și financiare pentru îndeplinirea obiectivelor și strategiilor menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

alocă suficiente resurse umane, tehnologice și financiare pentru îndeplinirea obiectivelor și strategiilor menționate la litera (a);

| (c) | aprobă planul de continuitate a activității și modificările ulterioare ale acestuia, necesare ca urmare a unor modificări organizatorice, tehnologice și juridice; |
| --- | --- |

(c)

aprobă planul de continuitate a activității și modificările ulterioare ale acestuia, necesare ca urmare a unor modificări organizatorice, tehnologice și juridice;

| (d) | cel puțin anual, este informată cu privire la rezultatele evaluării impactului și ale altor analize conexe, inclusiv cu privire la concluziile referitoare la adecvarea planului de continuitate a activității; |
| --- | --- |

(d)

cel puțin anual, este informată cu privire la rezultatele evaluării impactului și ale altor analize conexe, inclusiv cu privire la concluziile referitoare la adecvarea planului de continuitate a activității;

| (e) | instituie funcția de continuitate a activității în cadrul organizației. |
| --- | --- |

(e)

instituie funcția de continuitate a activității în cadrul organizației.

(6)   Planul de continuitate a activității prevede proceduri pentru remedierea disfuncționalităților funcțiilor operaționale critice externalizate, inclusiv pentru situațiile în care funcțiile respective devin indisponibile.

Articolul 17

Revizuirea periodică a mecanismelor privind continuitatea activității

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În cadrul autoevaluării efectuate în conformitate cu articolul 2, locurile de tranzacționare testează aplicarea planului de continuitate a activității, pe baza unor scenarii realiste, și examinează capacitatea de redresare a locului de tranzacționare în urma incidentelor perturbatoare și de a relua tranzacționarea în condițiile prevăzute la articolul 15 alineatul (2).

(2)   Dacă este necesar și având în vedere rezultatele revizuirii periodice menționate la alineatul (1), locurile de tranzacționare se asigură că revizuirea planului și a mecanismelor privind continuitatea activității este realizată de un evaluator independent sau de un departament al locului de tranzacționare care nu este responsabil pentru funcția verificată. Rezultatele activității de testare sunt documentate, stocate și transmise conducerii superioare a locului de tranzacționare și unităților operaționale implicate în planul de continuitate a activității.

(3)   Locurile de tranzacționare se asigură că testarea planului de continuitate a activității nu afectează activitatea normală de tranzacționare.

Articolul 18

Prevenirea condițiilor de perturbare a tranzacționării

[Articolul 48 alineatele (4), (5) și (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare dispun cel puțin de următoarele mecanisme pentru a preveni perturbarea tranzacționării și nerespectarea limitelor de capacitate:

| (a) | limite pentru numărul de ordine pe care un membru le poate transmite pe secundă; |
| --- | --- |

(a)

limite pentru numărul de ordine pe care un membru le poate transmite pe secundă;

| (b) | mecanisme de gestionare a volatilității; |
| --- | --- |

(b)

mecanisme de gestionare a volatilității;

| (c) | mecanisme de control pre-tranzacționare. |
| --- | --- |

(c)

mecanisme de control pre-tranzacționare.

(2)   În sensul alineatului (1), locurile de tranzacționare sunt în măsură:

| (a) | să solicite membrilor sau utilizatorilor cu acces sponsorizat, informații privind cerințele organizatorice și măsurile de control al tranzacționării; |
| --- | --- |

(a)

să solicite membrilor sau utilizatorilor cu acces sponsorizat, informații privind cerințele organizatorice și măsurile de control al tranzacționării;

| (b) | să suspende accesul unui membru sau al unui trader la sistemul de tranzacționare, din proprie inițiativă sau la solicitarea membrului respectiv, a unui membru compensator, a CPC, dacă normele de funcționare ale acesteia prevăd acest lucru, sau a autorității competente; |
| --- | --- |

(b)

să suspende accesul unui membru sau al unui trader la sistemul de tranzacționare, din proprie inițiativă sau la solicitarea membrului respectiv, a unui membru compensator, a CPC, dacă normele de funcționare ale acesteia prevăd acest lucru, sau a autorității competente;

| (c) | să activeze funcționalitatea de anulare pentru a anula ordinele neexecutate introduse de membri sau de clienții cu acces sponsorizat în următoarele circumstanțe:






  (i) | la cererea unui membru sau a unui client cu acces sponsorizat, în cazul în care acesta nu poate din punct de vedere tehnic să își elimine ordinele; |
| --- | --- | --- |

(c)

să activeze funcționalitatea de anulare pentru a anula ordinele neexecutate introduse de membri sau de clienții cu acces sponsorizat în următoarele circumstanțe:

(i)

la cererea unui membru sau a unui client cu acces sponsorizat, în cazul în care acesta nu poate din punct de vedere tehnic să își elimine ordinele;

| (ii) | în cazul în care registrul de ordine conține ordine duplicate în mod eronat; |
| --- | --- |

(ii)

în cazul în care registrul de ordine conține ordine duplicate în mod eronat;

| (iii) | în urma unei suspendări inițiate de operatorul de piață sau de autoritatea competentă; |
| --- | --- |

(iii)

în urma unei suspendări inițiate de operatorul de piață sau de autoritatea competentă;

| (d) | să anuleze sau să revoce tranzacții în cazul funcționării incorecte a mecanismelor de gestionare a volatilității sau în cazul activității defectuoase a funcțiilor operaționale ale sistemului de tranzacționare; |
| --- | --- |

(d)

să anuleze sau să revoce tranzacții în cazul funcționării incorecte a mecanismelor de gestionare a volatilității sau în cazul activității defectuoase a funcțiilor operaționale ale sistemului de tranzacționare;

| (e) | să echilibreze introducerea ordinelor prin diferite porturi, în cazul în care locul de tranzacționare utilizează mai mult de un port pentru a se evita căderea sistemelor. |
| --- | --- |

(e)

să echilibreze introducerea ordinelor prin diferite porturi, în cazul în care locul de tranzacționare utilizează mai mult de un port pentru a se evita căderea sistemelor.

(3)   Locurile de tranzacționare instituie politici și mecanisme în ceea ce privește:

| (a) | mecanismele de gestionare a volatilității, prevăzute la articolul 19; |
| --- | --- |

(a)

mecanismele de gestionare a volatilității, prevăzute la articolul 19;

| (b) | mecanismele de control pre-tranzacționare și post-tranzacționare utilizate de locurile de tranzacționare sau necesare membrilor pentru a avea acces la piață; |
| --- | --- |

(b)

mecanismele de control pre-tranzacționare și post-tranzacționare utilizate de locurile de tranzacționare sau necesare membrilor pentru a avea acces la piață;

| (c) | obligația membrilor de a activa funcționalitatea de anulare; |
| --- | --- |

(c)

obligația membrilor de a activa funcționalitatea de anulare;

| (d) | obligațiile de informare ale membrilor; |
| --- | --- |

(d)

obligațiile de informare ale membrilor;

| (e) | suspendarea accesului; |
| --- | --- |

(e)

suspendarea accesului;

| (f) | politica de anulare în ceea ce privește ordinele și tranzacțiile, care cuprinde:






  (i) | momentul; |
| --- | --- | --- |

(f)

politica de anulare în ceea ce privește ordinele și tranzacțiile, care cuprinde:

(i)

momentul;

| (ii) | procedurile; |
| --- | --- |

(ii)

procedurile;

| (iii) | obligațiile de transparență și raportare; |
| --- | --- |

(iii)

obligațiile de transparență și raportare;

| (iv) | procedurile de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

(iv)

procedurile de soluționare a litigiilor;

| (v) | măsurile de minimizare a tranzacțiilor eronate; |
| --- | --- |

(v)

măsurile de minimizare a tranzacțiilor eronate;

| (g) | mecanismele de reglare privind ordinele, care cuprind:






  (i) | numărul de ordine pe secundă în intervale de timp prestabilite; |
| --- | --- | --- |

(g)

mecanismele de reglare privind ordinele, care cuprind:

(i)

numărul de ordine pe secundă în intervale de timp prestabilite;

| (ii) | politica de tratament egal al membrilor, cu excepția cazului în care mecanismele de reglare vizează un anumit membru; |
| --- | --- |

(ii)

politica de tratament egal al membrilor, cu excepția cazului în care mecanismele de reglare vizează un anumit membru;

| (iii) | măsurile de adoptat după producerea unui eveniment care determină activarea mecanismului de reglare. |
| --- | --- |

(iii)

măsurile de adoptat după producerea unui eveniment care determină activarea mecanismului de reglare.

(4.   Locurile de tranzacționare fac publice politicile și mecanismele prevăzute la alineatele (2) și (3). Această obligație nu se aplică în cazul numărului specific de ordine pe secundă în intervale de timp prestabilite și nici în cazul parametrilor specifici ai mecanismelor de gestionare a volatilității.

(5)   Locurile de tranzacționare păstrează registre complete ale politicilor și mecanismelor menționate la alineatul (3) pentru o perioadă de minimum cinci ani.

Articolul 19

Mecanismele de gestionare a volatilității

[Articolul 48 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare se asigură că în timpul orelor de tranzacționare funcționează permanent mecanisme adecvate de întrerupere sau de restricționare automată a tranzacționării.

(2)   Locurile de tranzacționare se asigură că:

| (a) | mecanismele de întrerupere sau de restricționare sunt testate înainte de aplicare și ulterior periodic, atunci când se evaluează capacitatea și rezultatele sistemelor de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

mecanismele de întrerupere sau de restricționare sunt testate înainte de aplicare și ulterior periodic, atunci când se evaluează capacitatea și rezultatele sistemelor de tranzacționare;

| (b) | sunt alocate resurse informatice și umane pentru conceperea, întreținerea și monitorizarea mecanismelor implementate pentru întreruperea sau restricționarea tranzacționării; |
| --- | --- |

(b)

sunt alocate resurse informatice și umane pentru conceperea, întreținerea și monitorizarea mecanismelor implementate pentru întreruperea sau restricționarea tranzacționării;

| (c) | mecanismele de gestionare a volatilității pieței sunt monitorizate în permanență. |
| --- | --- |

(c)

mecanismele de gestionare a volatilității pieței sunt monitorizate în permanență.

(3)   Locurile de tranzacționare păstrează evidența regulilor și a parametrilor mecanismelor de gestionare a volatilității și a modificărilor ulterioare ale acestora, precum și evidența funcționării, gestionării și actualizării mecanismelor respective.

(4)   Locurile de tranzacționare se asigură că regulile privind mecanismele de gestionare a volatilității se referă și la procedurile de gestionare a situațiilor în care parametrii trebuie să fie utilizați manual pentru a se asigura o tranzacționare ordonată.

Articolul 20

Mecanismele de control pre-tranzacționare și post-tranzacționare

[Articolul 48 alineatele (4) și (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare aplică următoarele mecanisme de control pre-tranzacționare, adaptate pentru fiecare instrument financiar tranzacționat în locurile respective:

| (a) | limita maximă și minimă a prețurilor, prin care se blochează automat și individual ordinele care nu respectă parametrii de preț prestabiliți; |
| --- | --- |

(a)

limita maximă și minimă a prețurilor, prin care se blochează automat și individual ordinele care nu respectă parametrii de preț prestabiliți;

| (b) | valoarea maximă a ordinului, prin care se previne automat introducerea ordinelor cu valori neobișnuit de mari în registrul ordinelor, prin raportare la valoarea nominală a fiecărui instrument financiar; |
| --- | --- |

(b)

valoarea maximă a ordinului, prin care se previne automat introducerea ordinelor cu valori neobișnuit de mari în registrul ordinelor, prin raportare la valoarea nominală a fiecărui instrument financiar;

| (c) | volumul maxim al ordinului, prin care se previne automat introducerea ordinelor cu volume neobișnuit de mari în registrul ordinelor. |
| --- | --- |

(c)

volumul maxim al ordinului, prin care se previne automat introducerea ordinelor cu volume neobișnuit de mari în registrul ordinelor.

(2)   Mecanismele de control pre-tranzacționare prevăzute la alineatul (1) sunt concepute astfel încât:

| (a) | aplicarea automată a acestora să permită reajustarea unei limite în cursul sesiunii de tranzacționare și în toate fazele tranzacționării; |
| --- | --- |

(a)

aplicarea automată a acestora să permită reajustarea unei limite în cursul sesiunii de tranzacționare și în toate fazele tranzacționării;

| (b) | monitorizarea pe care o realizează să nu înregistreze întârzieri mai mari de cinci secunde; |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea pe care o realizează să nu înregistreze întârzieri mai mari de cinci secunde;

| (c) | ordinul să fie respins dacă nu este respectată o limită; |
| --- | --- |

(c)

ordinul să fie respins dacă nu este respectată o limită;

| (d) | să existe proceduri și mecanisme de autorizare a ordinelor peste limită, la cererea membrului respectiv. Procedurile și mecanismele respective se aplică și în cazul unui anumit ordin sau al unui anumit set de ordine, temporar și în situații excepționale. |
| --- | --- |

(d)

să existe proceduri și mecanisme de autorizare a ordinelor peste limită, la cererea membrului respectiv. Procedurile și mecanismele respective se aplică și în cazul unui anumit ordin sau al unui anumit set de ordine, temporar și în situații excepționale.

(3)   Locurile de tranzacționare pot institui mecanismele de control post-tranzacționare pe care le consideră adecvate, pe baza unei evaluări a riscurilor activității membrilor.

Articolul 21

Prestabilirea condițiilor de furnizare a accesului electronic direct

[Articolul 48 alineatul (7) din Directiva 2014/65/UE]

Locurile de tranzacționare care permit DEA prin intermediul sistemelor proprii stabilesc și publică regulile și condițiile conform cărora membrii pot furniza DEA propriilor clienți. Regulile și condițiile respective acoperă cel puțin cerințele specifice prevăzute la articolul 22 din Regulamentul delegat (UE) 2017/589 al Comisiei (3).

3

Articolul 22

Cerințe specifice pentru locurile de tranzacționare care permit accesul sponsorizat

[Articolul 48 alineatul (7) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare prevăd ca furnizarea accesului sponsorizat să fie autorizată de către acestea și ca firmelor care au acces sponsorizat să li se aplice cel puțin aceleași mecanisme de control ca cele menționate la articolul 18 alineatul (3) litera (b).

(2)   Locurile de tranzacționare se asigură că furnizorii de acces sponsorizat au în permanență dreptul exclusiv de a stabili sau modifica parametrii care se aplică mecanismelor de control menționate la alineatul (1) pentru fluxul de ordine al clienților cu acces sponsorizat.

(3)   Locurile de tranzacționare au capacitatea de a suspenda sau retrage furnizarea accesului sponsorizat către clienții care nu respectă Directiva 2014/65/UE, Regulamentele (UE) nr. 600/2014 (4) și (UE) nr. 596/2014 (5) ale Parlamentului European și ale Consiliului sau regulile interne ale locurilor de tranzacționare.

Articolul 23

Securitatea și limitarea accesului

[Articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare instituie proceduri și mecanisme de securitate fizică și electronică, concepute pentru a proteja sistemele împotriva accesului neautorizat sau abuziv și pentru a asigura integritatea datelor care fac parte din sau trec prin sisteme, inclusiv mecanisme care permit prevenirea sau minimizarea riscului de atacuri împotriva sistemelor informatice definite la articolul 2 litera (a) din Directiva 2013/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6).

(2)   În special, locurile de tranzacționare instituie și mențin măsuri și mecanisme privind securitatea fizică și electronică pentru identificarea promptă și prevenirea sau minimizarea riscurilor legate de:

| (a) | accesul neautorizat la sistemul de tranzacționare, integral sau parțial, inclusiv accesul neautorizat la spațiile de lucru și centrele de date; |
| --- | --- |

(a)

accesul neautorizat la sistemul de tranzacționare, integral sau parțial, inclusiv accesul neautorizat la spațiile de lucru și centrele de date;

| (b) | intervențiile în sistem care afectează semnificativ sau întrerup funcționarea sistemului informatic prin introducerea de date, transmiterea, afectarea, eliminarea, deteriorarea, modificarea, blocarea acestor date sau prin transformarea acestora în date inaccesibile; |
| --- | --- |

(b)

intervențiile în sistem care afectează semnificativ sau întrerup funcționarea sistemului informatic prin introducerea de date, transmiterea, afectarea, eliminarea, deteriorarea, modificarea, blocarea acestor date sau prin transformarea acestora în date inaccesibile;

| (c) | intervențiile asupra datelor care elimină, afectează, deteriorează, modifică sau blochează date din sistemul informatic sau le face inaccesibile; |
| --- | --- |

(c)

intervențiile asupra datelor care elimină, afectează, deteriorează, modifică sau blochează date din sistemul informatic sau le face inaccesibile;

| (d) | interceptarea, prin mijloace tehnice, de transmisii de date care nu sunt publice către un sistem informatic, de la un sistem informatic sau în interiorul unui sistem informatic, inclusiv de emisii electromagnetice de la un sistem informatic care transportă date de acest tip. |
| --- | --- |

(d)

interceptarea, prin mijloace tehnice, de transmisii de date care nu sunt publice către un sistem informatic, de la un sistem informatic sau în interiorul unui sistem informatic, inclusiv de emisii electromagnetice de la un sistem informatic care transportă date de acest tip.

(3)   Locurile de tranzacționare informează de îndată autoritatea competentă despre incidentele de utilizare abuzivă sau de acces neautorizat, furnizând imediat un raport privind natura incidentului, măsurile adoptate în urma incidentului și măsurile luate pentru a evita producerea de incidente similare în viitor.

Articolul 24

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la prima dată menționată la articolul 93 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 2014/65/UE.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2017/589 al Comisiei din 19 iulie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele organizatorice pentru firmele de investiții care efectuează tranzacționare algoritmică (a se vedea pagina 417 din prezentul Jurnal Oficial).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (JO L 173, 12.6.2014, p. 1).

5

(6)  Directiva 2013/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 august 2013 privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de înlocuire a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului (JO L 218, 14.8.2013, p. 8).

6

---

ANEXĂ

Parametrii care trebuie avuți în vedere de la evaluarea efectuată de locurile de tranzacționare în conformitate cu articolul 2 alineatul (1)

| (a) | Natura locului de tranzacționare, în ceea ce privește:






  (i) | tipul și statutul prevăzut de reglementări al instrumentelor tranzacționate în locul de tranzacționare, de exemplu dacă se tranzacționează instrumente lichide supuse obligației de tranzacționare; |
| --- | --- | --- |

(a)

Natura locului de tranzacționare, în ceea ce privește:

(i)

tipul și statutul prevăzut de reglementări al instrumentelor tranzacționate în locul de tranzacționare, de exemplu dacă se tranzacționează instrumente lichide supuse obligației de tranzacționare;

| (ii) | rolul locului de tranzacționare în sistemul financiar, de exemplu dacă instrumentele financiare tranzacționate în locul respectiv pot fi tranzacționate în altă parte. |
| --- | --- |

(ii)

rolul locului de tranzacționare în sistemul financiar, de exemplu dacă instrumentele financiare tranzacționate în locul respectiv pot fi tranzacționate în altă parte.

| (b) | Amploarea, în ceea ce privește impactul potențial al locului de tranzacționare asupra funcționării corecte și ordonate a piețelor, pe baza a cel puțin următoarelor elemente:






  (i) | numărul de algoritmi utilizați în locul respectiv; |
| --- | --- | --- |

(b)

Amploarea, în ceea ce privește impactul potențial al locului de tranzacționare asupra funcționării corecte și ordonate a piețelor, pe baza a cel puțin următoarelor elemente:

(i)

numărul de algoritmi utilizați în locul respectiv;

| (ii) | volumul de mesaje aferent capacității locului respectiv; |
| --- | --- |

(ii)

volumul de mesaje aferent capacității locului respectiv;

| (iii) | volumul de tranzacții executate în locul respectiv; |
| --- | --- |

(iii)

volumul de tranzacții executate în locul respectiv;

| (iv) | procentul de tranzacționare algoritmică din totalul activității de tranzacționare și din cifra de afaceri totală tranzacționată în locul respectiv; |
| --- | --- |

(iv)

procentul de tranzacționare algoritmică din totalul activității de tranzacționare și din cifra de afaceri totală tranzacționată în locul respectiv;

| (v) | procentul de activitate de tranzacționare de înaltă frecvență (HTF, high frequency trading) din totalul activității de tranzacționare și din cuantumul total tranzacționat în locul respectiv; |
| --- | --- |

(v)

procentul de activitate de tranzacționare de înaltă frecvență (HTF, high frequency trading) din totalul activității de tranzacționare și din cuantumul total tranzacționat în locul respectiv;

| (vi) | numărul de membri și participanți; |
| --- | --- |

(vi)

numărul de membri și participanți;

| (vii) | numărul de membri care furnizează DEA, inclusiv, dacă este cazul, numărul specific de membri care furnizează acces sponsorizat și condițiile în care DEA este oferit sau poate fi delegat; |
| --- | --- |

(vii)

numărul de membri care furnizează DEA, inclusiv, dacă este cazul, numărul specific de membri care furnizează acces sponsorizat și condițiile în care DEA este oferit sau poate fi delegat;

| (viii) | raportul dintre ordinele neexecutate și tranzacții, observat și determinat în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2017/566 al Comisiei (1); |
| --- | --- |

(viii)

raportul dintre ordinele neexecutate și tranzacții, observat și determinat în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2017/566 al Comisiei (1);

| (ix) | numărul și procentul de membri care operează de la distanță; |
| --- | --- |

(ix)

numărul și procentul de membri care operează de la distanță;

| (x) | numărul de centre de colocare sau de găzduire de proximitate furnizate; |
| --- | --- |

(x)

numărul de centre de colocare sau de găzduire de proximitate furnizate;

| (xi) | numărul de țări și regiuni în care desfășoară activitate locul de tranzacționare; |
| --- | --- |

(xi)

numărul de țări și regiuni în care desfășoară activitate locul de tranzacționare;

| (xii) | condițiile de operare pentru mecanismele de gestionare a volatilității și dacă sunt utilizate limite de tranzacționare dinamică sau statică pentru a declanșa întreruperea tranzacționării sau respingerea ordinelor. |
| --- | --- |

(xii)

condițiile de operare pentru mecanismele de gestionare a volatilității și dacă sunt utilizate limite de tranzacționare dinamică sau statică pentru a declanșa întreruperea tranzacționării sau respingerea ordinelor.

| (c) | Complexitatea, în ceea ce privește:






  (i) | clasele de instrumente financiare tranzacționate în locul de tranzacționare; |
| --- | --- | --- |

(c)

Complexitatea, în ceea ce privește:

(i)

clasele de instrumente financiare tranzacționate în locul de tranzacționare;

| (ii) | modelele de tranzacționare disponibile în locul de tranzacționare, inclusiv modele de tranzacționare diferite care operează în același timp ca sisteme de licitare, sisteme de licitare continuă și sisteme hibride; |
| --- | --- |

(ii)

modelele de tranzacționare disponibile în locul de tranzacționare, inclusiv modele de tranzacționare diferite care operează în același timp ca sisteme de licitare, sisteme de licitare continuă și sisteme hibride;

| (iii) | aplicarea de excepții de la transparența pre-tranzacționare în combinație cu modelele de tranzacționare operate; |
| --- | --- |

(iii)

aplicarea de excepții de la transparența pre-tranzacționare în combinație cu modelele de tranzacționare operate;

| (iv) | diversitatea sistemelor de tranzacționare utilizate în locul de tranzacționare și măsura în care locul de tranzacționare are control asupra stabilirii, ajustării, testării, adaptării și verificării sistemelor de tranzacționare proprii; |
| --- | --- |

(iv)

diversitatea sistemelor de tranzacționare utilizate în locul de tranzacționare și măsura în care locul de tranzacționare are control asupra stabilirii, ajustării, testării, adaptării și verificării sistemelor de tranzacționare proprii;

| (v) | structura locului de tranzacționare din punctul de vedere al acționariatului, al guvernanței și configurarea organizatorică, operațională, tehnică, fizică și geografică; |
| --- | --- |

(v)

structura locului de tranzacționare din punctul de vedere al acționariatului, al guvernanței și configurarea organizatorică, operațională, tehnică, fizică și geografică;

| (vi) | diversele locații pentru conectivitate și tehnologia locului de tranzacționare; |
| --- | --- |

(vi)

diversele locații pentru conectivitate și tehnologia locului de tranzacționare;

| (vii) | diversitatea infrastructurii fizice de tranzacționare a locului de tranzacționare; |
| --- | --- |

(vii)

diversitatea infrastructurii fizice de tranzacționare a locului de tranzacționare;

| (viii) | nivelul la care locul de tranzacționare externalizează și în special în cazul externalizării funcțiilor operaționale; |
| --- | --- |

(viii)

nivelul la care locul de tranzacționare externalizează și în special în cazul externalizării funcțiilor operaționale;

| (ix) | frecvența de modificare a modelelor de tranzacționare, a sistemelor informatice și a calității de membru al locului de tranzacționare. |
| --- | --- |

(ix)

frecvența de modificare a modelelor de tranzacționare, a sistemelor informatice și a calității de membru al locului de tranzacționare.

---

(1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/566 al Comisiei din 18 mai 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportul ordinelor neexecutate față de tranzacții pentru a se preveni condițiile de natură să perturbe stabilitatea pieței (a se vedea pagina 84 din prezentul Jurnal Oficial).

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/368 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/368

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/585 AL COMISIEI

din 14 iulie 2016

de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru standardele în materie de date și formatele aplicabile datelor de referință privind instrumentele financiare și pentru măsurile tehnice necesare în legătură cu modalitățile care trebuie stabilite de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe și de autoritățile competente

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 27 alineatul (3) al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Pentru ca autoritățile competente să poată monitoriza în mod eficace piața, datele de referință privind instrumentele financiare ar trebui să fie raportate într-un format consecvent și să respecte standarde uniforme. |
| --- | --- |

(1)

Pentru ca autoritățile competente să poată monitoriza în mod eficace piața, datele de referință privind instrumentele financiare ar trebui să fie raportate într-un format consecvent și să respecte standarde uniforme.

| (2) | Raportarea și publicarea datelor de referință într-o formă și într-un format electronic care să poată fi citit de dispozitive electronice și descărcat de pe astfel de dispozitive facilitează utilizarea și schimbul acestor date în mod eficient. |
| --- | --- |

(2)

Raportarea și publicarea datelor de referință într-o formă și într-un format electronic care să poată fi citit de dispozitive electronice și descărcat de pe astfel de dispozitive facilitează utilizarea și schimbul acestor date în mod eficient.

| (3) | Primirea la timp a datelor de referință privind toate instrumentele financiare care sunt admise la tranzacționare sau tranzacționate într-un loc de tranzacționare sau prin intermediul unui operator independent le permite autorităților competente și Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) să asigure calitatea datelor și monitorizarea eficientă a pieței, contribuind astfel la integritatea pieței. |
| --- | --- |

(3)

Primirea la timp a datelor de referință privind toate instrumentele financiare care sunt admise la tranzacționare sau tranzacționate într-un loc de tranzacționare sau prin intermediul unui operator independent le permite autorităților competente și Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) să asigure calitatea datelor și monitorizarea eficientă a pieței, contribuind astfel la integritatea pieței.

| (4) | Pentru a se asigura că locurile de tranzacționare și operatorii independenți transmit date de referință complete și exacte și că autoritățile competente sunt în măsură să primească și să utilizeze aceste date în mod eficace și în timp util, ar trebui stabilite termene de transmitere adecvate. Ar trebui să se acorde timp suficient pentru identificarea caracterului inexact sau incomplet al acestor date înainte de publicare. Pentru a se asigura consecvența dintre datele de referință transmise și informațiile corespunzătoare raportate în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, datele de referință pentru o anumită zi ar trebui să fie utilizate de către autoritățile competente pentru a valida rapoartele referitoare la tranzacțiile executate în aceeași zi și a face schimb de astfel de rapoarte. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura că locurile de tranzacționare și operatorii independenți transmit date de referință complete și exacte și că autoritățile competente sunt în măsură să primească și să utilizeze aceste date în mod eficace și în timp util, ar trebui stabilite termene de transmitere adecvate. Ar trebui să se acorde timp suficient pentru identificarea caracterului inexact sau incomplet al acestor date înainte de publicare. Pentru a se asigura consecvența dintre datele de referință transmise și informațiile corespunzătoare raportate în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, datele de referință pentru o anumită zi ar trebui să fie utilizate de către autoritățile competente pentru a valida rapoartele referitoare la tranzacțiile executate în aceeași zi și a face schimb de astfel de rapoarte.

| (5) | În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, expeditorii și destinatarii datelor de referință trebuie să asigure primirea efectivă și schimbul eficient al datelor, precum și calitatea datelor și consecvența dintre acestea și rapoartele privind tranzacțiile corespunzătoare prevăzute la articolul 26 din regulamentul menționat. Prin urmare, locurile de tranzacționare și operatorii independenți ar trebui să furnizeze date de referință complete și exacte și să informeze imediat autoritățile competente cu privire la orice omisiune sau inadvertență identificată în legătură cu datele deja furnizate. Acestea ar trebui să mențină, de asemenea, sisteme și controale adecvate pentru a se asigura că datele de referință sunt exacte, complete și furnizate în timp util. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, expeditorii și destinatarii datelor de referință trebuie să asigure primirea efectivă și schimbul eficient al datelor, precum și calitatea datelor și consecvența dintre acestea și rapoartele privind tranzacțiile corespunzătoare prevăzute la articolul 26 din regulamentul menționat. Prin urmare, locurile de tranzacționare și operatorii independenți ar trebui să furnizeze date de referință complete și exacte și să informeze imediat autoritățile competente cu privire la orice omisiune sau inadvertență identificată în legătură cu datele deja furnizate. Acestea ar trebui să mențină, de asemenea, sisteme și controale adecvate pentru a se asigura că datele de referință sunt exacte, complete și furnizate în timp util.

| (6) | În scopul garantării eficienței în ceea ce privește utilizarea și schimbul datelor de referință și pentru a se asigura consecvența dintre datele de referință și datele corespunzătoare prezentate în rapoartele privind tranzacțiile, locurile de tranzacționare și operatorii independenți trebuie să identifice instrumentele financiare și entitățile juridice care trebuie incluse în datele de referință pe baza unor standarde uniforme acceptate. În special, pentru a se asigura că datele de referință sunt corelate cu rapoartele privind tranzacțiile corespunzătoare, locurile de tranzacționare și operatorii independenți ar trebui să se asigure că obțin și includ în datele raportate codurile aferente numărului internațional de identificare a valorilor mobiliare în conformitate cu ISO 6166 care corespund instrumentelor financiare raportate. |
| --- | --- |

(6)

În scopul garantării eficienței în ceea ce privește utilizarea și schimbul datelor de referință și pentru a se asigura consecvența dintre datele de referință și datele corespunzătoare prezentate în rapoartele privind tranzacțiile, locurile de tranzacționare și operatorii independenți trebuie să identifice instrumentele financiare și entitățile juridice care trebuie incluse în datele de referință pe baza unor standarde uniforme acceptate. În special, pentru a se asigura că datele de referință sunt corelate cu rapoartele privind tranzacțiile corespunzătoare, locurile de tranzacționare și operatorii independenți ar trebui să se asigure că obțin și includ în datele raportate codurile aferente numărului internațional de identificare a valorilor mobiliare în conformitate cu ISO 6166 care corespund instrumentelor financiare raportate.

| (7) | Din motive de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(7)

Din motive de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată.

| (8) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către ESMA. |
| --- | --- |

(8)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către ESMA.

| (9) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(9)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Conținutul, standardele, forma și formatul datelor de referință

Locurile de tranzacționare și operatorii independenți furnizează autorităților competente toate detaliile datelor de referință privind instrumentele financiare („datele de referință”) menționate în tabelul 3 din anexă, care se referă la instrumentul financiar în cauză. Toate detaliile furnizate se transmit în conformitate cu standardele și formatele specificate în tabelul 3 din anexă într-un format electronic care poate fi citit de dispozitive electronice și utilizând un model XML comun, conform metodologiei ISO 20022.

Articolul 2

Termenele de transmitere a datelor de referință către autoritățile competente

(1)   Locurile de tranzacționare și operatorii independenți furnizează autorității lor competente, înainte de ora 21:00 CET în fiecare zi în care sunt deschiși pentru tranzacționare, datele de referință pentru toate instrumentele financiare care sunt admise la tranzacționare sau care sunt tranzacționate, inclusiv atunci când ordinele sau cotațiile sunt introduse prin sistemul propriu, înainte de ora 18:00 CET din ziua respectivă.

(2)   În cazul în care un instrument financiar este admis la tranzacționare sau tranzacționat, inclusiv atunci când se introduce un ordin sau o cotație pentru prima dată, după ora 18:00 CET în ziua în care un loc de tranzacționare sau un operator independent este deschis pentru tranzacționare, datele de referință privind instrumentul financiar respectiv sunt furnizate înainte de ora 21:00 CET în ziua următoare în care locul de tranzacționare sau operatorul independent este deschis pentru tranzacționare.

Articolul 3

Identificarea instrumentelor financiare și a entităților legale

(1)   Înainte de începerea tranzacționării unui instrument financiar într-un loc de tranzacționare sau printr-un operator independent, locul de tranzacționare sau operatorul independent în cauză obține codul aferent numărului internațional de identificare a valorilor mobiliare în conformitate cu ISO 6166 („codul ISIN”) pentru instrumentul financiar respectiv.

(2)   Locurile de tranzacționare și operatorii independenți se asigură că codurile de identificare a entității juridice care sunt incluse în datele de referință furnizate respectă standardul ISO 17442:2012, se referă la emitentul în cauză și figurează în baza de date a identificatorului internațional al entităților juridice, care este administrată de unitatea operațională centrală numită de Comitetul de supraveghere reglementară pentru Sistemul identificatorului internațional al entităților juridice.

Articolul 4

Modalități de asigurare a primirii efective a datelor de referință

(1)   Autoritățile competente monitorizează și evaluează caracterul complet al datelor de referință pe care le primesc de la un loc de tranzacționare sau de la un operator independent, precum și conformitatea acestor date cu standardele și formatele specificate în tabelul 3 din anexă.

(2)   După primirea datelor de referință pentru fiecare zi în care locurile de tranzacționare și operatorii independenți sunt deschiși pentru tranzacționare, autoritățile competente notifică locurilor de tranzacționare și operatorilor independenți orice omisiune din datele respective și orice nerespectare a termenelor de transmitere a datelor de referință stabilite la articolul 2.

(3)   ESMA monitorizează și evaluează caracterul complet al datelor de referință pe care le primește de la autoritățile competente, precum și conformitatea acestor date cu standardele și formatele specificate în tabelul 3 din anexă.

(4)   După primirea datelor de referință de la autoritățile competente, ESMA notifică acestora orice omisiune din datele respective și orice nerespectare a termenelor de transmitere a datelor de referință stabilite la articolul 7 alineatul (1).

Articolul 5

Modalități de asigurare a calității datelor de referință

Autoritățile competente efectuează, cel puțin o dată pe trimestru, evaluări ale calității în ceea ce privește conținutul și exactitatea datelor de referință primite în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Articolul 6

Metode și modalități de transmitere a datelor de referință

(1)   Locurile de tranzacționare și operatorii independenți se asigură că transmit autorităților lor competente date de referință exacte și complete în conformitate cu articolele 1 și 3.

(2)   Locurile de tranzacționare și operatorii independenți instituie metode și modalități adecvate care să le permită să identifice caracterul incomplet sau inexact al datelor de referință deja transmise. Un loc de tranzacționare sau un operator independent care detectează că datele de referință transmise sunt incomplete sau inexacte notifică imediat autoritatea competentă și transmite fără întârziere autorității competente datele de referință relevante, complete și corecte.

Articolul 7

Modalități de asigurare a unui proces eficient de schimb de date de referință și de publicare a acestora

(1)   Autoritățile competente transmit datele de referință complete și exacte către ESMA în fiecare zi, cel târziu la ora 23:59 CET, folosind canalul securizat de comunicare electronică instituit în acest scop între autoritățile competente și ESMA.

(2)   În ziua următoare primirii datelor de referință în conformitate cu alineatul (1), ESMA centralizează datele primite de la fiecare autoritate competentă.

(3)   ESMA pune datele centralizate la dispoziția tuturor autorităților competente înainte de ora 08:00 CET în ziua următoare datei primirii acestora, utilizând canale securizate de comunicare electronică menționate la alineatul (1).

(4)   Autoritățile competente utilizează datele centralizate pentru o anumită zi pentru a valida rapoartele privind tranzacțiile executate în ziua respectivă, care sunt raportate în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(5)   Fiecare autoritate competentă utilizează datele centralizate pentru o anumită zi pentru schimbul de rapoarte privind tranzacțiile care sunt prezentate în ziua respectivă în conformitate cu articolul 26 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(6)   ESMA publică datele de referință într-un format electronic care poate fi citit de dispozitive electronice și descărcat de pe astfel de dispozitive.

Articolul 8

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la data prevăzută la articolul 55 al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

---

ANEXĂ

Tabelul 1

Legendă pentru tabelul 3

| SIMBOL | TIP DE DATE | DEFINIȚIE |
| --- | --- | --- |
| {ALPHANUM-n} | Până la n caractere alfanumerice | Câmp ce permite introducerea unui text liber |
| {CFI_CODE} | 6 caractere | Codul ISO CFI 10962 |
| {COUNTRYCODE_2} | 2 caractere alfanumerice | Codul de 2 litere al țării, astfel cum este definit în codul de țară ISO 3166-1 alpha-2 |
| {CURRENCYCODE_3} | 3 caractere alfanumerice | Codul de 3 litere al monedei, astfel cum este definit în codurile ISO 4217 ale monedelor |
| {DATE_TIME_FORMAT} | Formatul datei și orei ISO 8601 | — | Data și ora, în următorul format:
  AAAA-LL-ZZThh:mm:ss.ffffffZ. |

SIMBOL

TIP DE DATE

DEFINIȚIE

{ALPHANUM-n}

Până la n caractere alfanumerice

Câmp ce permite introducerea unui text liber

{CFI_CODE}

6 caractere

Codul ISO CFI 10962

{COUNTRYCODE_2}

2 caractere alfanumerice

Codul de 2 litere al țării, astfel cum este definit în codul de țară ISO 3166-1 alpha-2

{CURRENCYCODE_3}

3 caractere alfanumerice

Codul de 3 litere al monedei, astfel cum este definit în codurile ISO 4217 ale monedelor

{DATE_TIME_FORMAT}

Formatul datei și orei ISO 8601

—

Data și ora, în următorul format:

AAAA-LL-ZZThh:mm:ss.ffffffZ.

| — | „AAAA” reprezintă anul; |
| --- | --- |

—

„AAAA” reprezintă anul;

| — | „LL” reprezintă luna; |
| --- | --- |

—

„LL” reprezintă luna;

| — | „ZZ” reprezintă ziua; |
| --- | --- |

—

„ZZ” reprezintă ziua;

| — | „T” – înseamnă că trebuie utilizată litera „T”; |
| --- | --- |

—

„T” – înseamnă că trebuie utilizată litera „T”;

| — | „hh” reprezintă ora; |
| --- | --- |

—

„hh” reprezintă ora;

| — | „mm” reprezintă minutul; |
| --- | --- |

—

„mm” reprezintă minutul;

| — | „ss.ffffff” reprezintă secunda și fracțiunea de secundă; |
| --- | --- |

—

„ss.ffffff” reprezintă secunda și fracțiunea de secundă;

| — | Z reprezintă ora UTC (ora universală coordonată). |
| --- | --- |

—

Z reprezintă ora UTC (ora universală coordonată).

Datele și orele se indică în formatul UTC.

{DATEFORMAT}

Data în format ISO 8601

Datele trebuie prezentate în următorul format:

AAAA-LL-ZZ.

{DECIMAL-n/m}

Număr zecimal de până la n cifre în total, din care până la m cifre pot fi cifre fracționare

Câmp numeric atât pentru valori pozitive, cât și negative

| — | separatorul zecimal este „.” (punct); |
| --- | --- |

—

separatorul zecimal este „.” (punct);

| — | în fața numerelor negative se pune semnul „–” (minus); |
| --- | --- |

—

în fața numerelor negative se pune semnul „–” (minus);

| — | valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate. |
| --- | --- |

—

valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate.

{INDEX}

4 caractere alfabetice

„EONA” – EONIA

„EONS” – EONIA SWAP

„EURI” – EURIBOR

„EUUS” – EURODOLLAR

„EUCH” – EuroSwiss

„GCFR” – GCF REPO

„ISDA” – ISDAFIX

„LIBI” – LIBID

„LIBO” – LIBOR

„MAAA” – Muni AAA

„PFAN” – Pfandbriefe

„TIBO” – TIBOR

„STBO” – STIBOR

„BBSW” – BBSW

„JIBA” – JIBAR

„BUBO” – BUBOR

„CDOR” – CDOR

„CIBO” – CIBOR

„MOSP” – MOSPRIM

„NIBO” – NIBOR

„PRBO” – PRIBOR

„TLBO” – TELBOR

„WIBO” – WIBOR

„TREA” – Trezorerie

„SWAP” – SWAP

„FUSW” – SWAP pe futures

{INTEGER-n}

Număr întreg de până la n cifre în total

Câmp numeric pentru valori întregi atât pozitive, cât și negative

{ISIN}

12 caractere alfanumerice

Codul ISIN, astfel cum este definit în ISO 6166

{LEI}

20 de caractere alfanumerice

Identificatorul entității juridice, astfel cum este definit în ISO 17442

{MIC}

4 caractere alfanumerice

Identificatorul pieței, astfel cum este definit în ISO 10383

{FISN}

35 de caractere alfanumerice

Codul FISN, astfel cum este definit în ISO 18774

Tabelul 2

Clasificarea instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și certificate de emisii pentru tabelul 3 (câmpurile 35-37)

| Produs de bază | Subprodus | Detalii subprodus |
| --- | --- | --- |
| „AGRI” – Agricol | „GROS” – Cereale și semințe oleaginoase | „FWHT” – Grâu furajer
  „SOYB” – Soia
  „CORN” – Porumb
  „RPSD” – Rapiță
  „RICE” – Orez
  „OTHR” – Altele |
| „SOFT” – Produse tropicale | „CCOA” – Cacao
  „ROBU” – Cafea Robusta
  „WHSG” – Zahăr alb
  „BRWN” – Zahăr brut
  „OTHR” – Altele |
| „POTA” – Cartofi | |
| „OOLI”– Ulei de măsline | „LAMP” – Lampant |
| „DIRY”– Lactate | |
| „FRST” – Produse forestiere | |
| „SEAF” – Fructe de mare | |
| „LSTK” – Șeptel | |
| „GRIN” – Cereale | „MWHT” – Grâu pentru morărit |
| „NRGY” – Energie | „ELEC” – Electricitate | „BSLD” – Sarcină de bază
  „FITR” – Drepturi financiare de transport
  „PKLD” – La orele de vârf
  „OFFP” – În afara orelor de vârf
  „OTHR” – Altele |
| „NGAS” – Gaze naturale | „GASP” – GASPOOL
  „LNGG” – LNG
  „NBPG” – National Balancing Point (NBP)
  „NCGG” – NetConnect Germany (NCG)
  „TTFG” – Title Transfer Facility (TTF) |
| „OILP” – Petrol | „BAKK” – Bakken
  „BDSL” – Biomotorină
  „BRNX” – Brent
  „BRNX” – Brent NX
  „CNDA” – Canadian
  „COND” – Condensat
  „DSEL” – Diesel
  „DUBA” – Dubai
  „ESPO” – ESPO
  „ETHA” – Etanol
  „FUEL” – Combustibil
  „FOIL” – Păcură
  „GOIL” – Motorină
  „GSLN” – Benzină
  „HEAT” – Combustibil pentru încălzire
  „JTFL” – Combustibil pentru avioane cu reacție
  „KERO” – Kerosen
  „LLSO” – Light Louisiana Sweet (LLS)
  „MARS” – Mars
  „NAPH” – Nafta
  „NGLO” – NGL
  „TAPI” – Tapis
  „URAL” – Urals
  „WTIO” – WTI |
| „COAL” – Cărbune
  „INRG” – Inter Energy
  „RNNG” – Energie din surse regenerabile
  „LGHT” – Fracții ușoare
  „DIST” – Distilate | |
| „ENVR” – Ecologic | „EMIS” – Emisii | „CERE” – CER
  „ERUE” – ERU
  „EUAE” – EUA
  „EUAA” – EUAA
  „OTHR” – Altele |
| „WTHR” – Meteo
  „CRBR” – Legat de carbon | |
| „FRGT” – Marfă | „WETF” – În stare lichidă | „TNKR” – Autocisterne |
| „DRYF” – În stare solidă | „DBCR” – Transportatori de mărfuri solide în vrac |
| „CSHP” – Nave-container | |
| „FRTL” – Îngrășământ | „AMMO” – Amoniac
  „DAPH” – DAP (Diamoniu fosfat)
  „PTSH” – Potasă
  „SLPH” – Sulf
  „UREA” – Uree
  „UAAN” – UAN (uree și nitrat de amoniu) | |
| „INDP” – Produse industriale | „CSTR” – Construcții
  „MFTG” – Prelucrare | |
| „METL” – Metale | „NPRM” – Neprețioase | „ALUM” – Aluminiu
  „ALUA” – Aliaj de aluminiu
  „CBLT” – Cobalt
  „COPR” – Cupru
  „IRON” – Minereu de fier
  „LEAD” – Plumb
  „MOLY” – Molibden
  „NASC” – NASAAC
  „NICK” – Nichel
  „STEL” – Oțel
  „TINN” – Staniu
  „ZINC” – Zinc
  „OTHR” – Altele |
| „PRME” – Prețioase | „GOLD” – Aur
  „SLVR” – Argint
  „PTNM” – Platină
  „PLDM” – Paladiu
  „OTHR” – Altele |
| „MCEX” – Exotic multi-produse (Multi Commodity Exotic) | | |
| „PAPR” – Hârtie | „CBRD” – Carton ondulat pentru ambalaje
  „NSPT” – Ziare
  „PULP” – Pastă de celuloză
  „RCVP” – Hârtie reciclată | |
| „POLY” – Polipropilenă | „PLST” – Plastic | |
| „INFL” – Inflație | | |
| „OEST” – Statistici economice oficiale | | |
| „OTHC” – Altele C10, astfel cum sunt definite în secțiunea 10 tabelul 10.1 din anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei (1). | | |
| „OTHR” – Altele | | |

Produs de bază

Subprodus

Detalii subprodus

„AGRI” – Agricol

„GROS” – Cereale și semințe oleaginoase

„FWHT” – Grâu furajer

„SOYB” – Soia

„CORN” – Porumb

„RPSD” – Rapiță

„RICE” – Orez

„OTHR” – Altele

„SOFT” – Produse tropicale

„CCOA” – Cacao

„ROBU” – Cafea Robusta

„WHSG” – Zahăr alb

„BRWN” – Zahăr brut

„OTHR” – Altele

„POTA” – Cartofi

„OOLI”– Ulei de măsline

„LAMP” – Lampant

„DIRY”– Lactate

„FRST” – Produse forestiere

„SEAF” – Fructe de mare

„LSTK” – Șeptel

„GRIN” – Cereale

„MWHT” – Grâu pentru morărit

„NRGY” – Energie

„ELEC” – Electricitate

„BSLD” – Sarcină de bază

„FITR” – Drepturi financiare de transport

„PKLD” – La orele de vârf

„OFFP” – În afara orelor de vârf

„OTHR” – Altele

„NGAS” – Gaze naturale

„GASP” – GASPOOL

„LNGG” – LNG

„NBPG” – National Balancing Point (NBP)

„NCGG” – NetConnect Germany (NCG)

„TTFG” – Title Transfer Facility (TTF)

„OILP” – Petrol

„BAKK” – Bakken

„BDSL” – Biomotorină

„BRNX” – Brent

„BRNX” – Brent NX

„CNDA” – Canadian

„COND” – Condensat

„DSEL” – Diesel

„DUBA” – Dubai

„ESPO” – ESPO

„ETHA” – Etanol

„FUEL” – Combustibil

„FOIL” – Păcură

„GOIL” – Motorină

„GSLN” – Benzină

„HEAT” – Combustibil pentru încălzire

„JTFL” – Combustibil pentru avioane cu reacție

„KERO” – Kerosen

„LLSO” – Light Louisiana Sweet (LLS)

„MARS” – Mars

„NAPH” – Nafta

„NGLO” – NGL

„TAPI” – Tapis

„URAL” – Urals

„WTIO” – WTI

„COAL” – Cărbune

„INRG” – Inter Energy

„RNNG” – Energie din surse regenerabile

„LGHT” – Fracții ușoare

„DIST” – Distilate

„ENVR” – Ecologic

„EMIS” – Emisii

„CERE” – CER

„ERUE” – ERU

„EUAE” – EUA

„EUAA” – EUAA

„OTHR” – Altele

„WTHR” – Meteo

„CRBR” – Legat de carbon

„FRGT” – Marfă

„WETF” – În stare lichidă

„TNKR” – Autocisterne

„DRYF” – În stare solidă

„DBCR” – Transportatori de mărfuri solide în vrac

„CSHP” – Nave-container

„FRTL” – Îngrășământ

„AMMO” – Amoniac

„DAPH” – DAP (Diamoniu fosfat)

„PTSH” – Potasă

„SLPH” – Sulf

„UREA” – Uree

„UAAN” – UAN (uree și nitrat de amoniu)

„INDP” – Produse industriale

„CSTR” – Construcții

„MFTG” – Prelucrare

„METL” – Metale

„NPRM” – Neprețioase

„ALUM” – Aluminiu

„ALUA” – Aliaj de aluminiu

„CBLT” – Cobalt

„COPR” – Cupru

„IRON” – Minereu de fier

„LEAD” – Plumb

„MOLY” – Molibden

„NASC” – NASAAC

„NICK” – Nichel

„STEL” – Oțel

„TINN” – Staniu

„ZINC” – Zinc

„OTHR” – Altele

„PRME” – Prețioase

„GOLD” – Aur

„SLVR” – Argint

„PTNM” – Platină

„PLDM” – Paladiu

„OTHR” – Altele

„MCEX” – Exotic multi-produse (Multi Commodity Exotic)

„PAPR” – Hârtie

„CBRD” – Carton ondulat pentru ambalaje

„NSPT” – Ziare

„PULP” – Pastă de celuloză

„RCVP” – Hârtie reciclată

„POLY” – Polipropilenă

„PLST” – Plastic

„INFL” – Inflație

„OEST” – Statistici economice oficiale

„OTHC” – Altele C10, astfel cum sunt definite în secțiunea 10 tabelul 10.1 din anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei (1).

„OTHR” – Altele

Tabelul 3

Detalii care trebuie raportate ca date de referință privind instrumentele financiare

| N. | CÂMP | CONȚINUT DE RAPORTAT | FORMATELE ȘI STANDARDELE CARE TREBUIE UTILIZATE PENTRU RAPORTARE |
| --- | --- | --- | --- |
| Câmpuri generale |
| 1 | Cod de identificare a instrumentului | Codul utilizat pentru a identifica instrumentul financiar. | {ISIN} |
| 2 | Denumirea completă a instrumentului | Denumirea completă a instrumentului financiar | {ALPHANUM-350} |
| 3 | Clasificarea instrumentului | Taxonomia utilizată pentru clasificarea instrumentului financiar.
  Se furnizează un cod CFI complet și exact. | {CFI_CODE} |
| 4 | Indicator al instrumentului derivat pe mărfuri sau pe certificate de emisii | Se indică dacă instrumentul financiar se încadrează în definiția instrumentelor financiare derivate pe mărfuri, prevăzută la articolul 2 alineatul (1) punctul 30 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, sau dacă este un instrument derivat pe certificate de emisii, menționat în Secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE. | „true” – Da
  „false” – Nu |
| Câmpuri privind emitentul |
| 5 | Identificatorul emitentului sau al operatorului locului de tranzacționare | Codul LEI al emitentului sau al operatorului locului de tranzacționare. | {LEI} |
| Câmpuri privind locul |
| 6 | Loc de tranzacționare | Codul MIC de segment pentru locul de tranzacționare sau operatorul independent, acolo unde este disponibil; în caz contrar, codul MIC de funcționare. | {MIC} |
| 7 | Denumirea scurtă a instrumentului financiar | Denumirea scurtă a instrumentului financiar în conformitate cu ISO 18774. | {FISN} |
| 8 | Cerere de admitere la tranzacționare de către emitent | Se precizează dacă emitentul instrumentului financiar a solicitat sau a aprobat tranzacționarea sau admiterea la tranzacționare a instrumentului său financiar într-un loc de tranzacționare. | „true” – Da
  „false” – Nu |
| 9 | Data aprobării admiterii la tranzacționare | Data și ora la care emitentul a aprobat admiterea la tranzacționare sau tranzacționarea instrumentelor sale financiare într-un loc de tranzacționare. | {DATE_TIME_FORMAT} |
| 10 | Data cererii de admitere la tranzacționare | Data și ora cererii de admitere la tranzacționare în locul de tranzacționare. | {DATE_TIME_FORMAT} |
| 11 | Data admiterii la tranzacționare sau data primei tranzacționări | Data și ora admiterii la tranzacționare în locul de tranzacționare sau data și ora la care instrumentul a fost tranzacționat pentru prima dată ori la care locul de tranzacționare a primit pentru prima dată un ordin sau o cotație. | {DATE_TIME_FORMAT} |
| 12 | Data încetării | Dacă sunt disponibile, data și ora la care instrumentul financiar încetează să fie tranzacționat sau admis la tranzacționare în locul de tranzacționare. | {DATE_TIME_FORMAT} |
| Câmpuri noționale |
| 13 | Moneda noțională 1 | Moneda în care este exprimată valoarea noțională.
  În cazul unui contract derivat pe rata dobânzii sau pe valută, moneda este moneda noțională a segmentului 1 sau moneda 1 a perechii.
  În cazul opțiunilor de schimb (swaption) în care swapul-suport este într-o singură valută, aceasta va fi reprezentată de moneda noțională a swapului-suport. În cazul opțiunilor de schimb (swaption) în care elementul-suport este exprimat în mai multe valute, moneda este moneda noțională a segmentului 1 al swapului. | {CURRENCYCODE_3} |
| Câmpuri privind obligațiunile sau alte forme de titluri de creanță securitizate |
| 14 | Valoare nominală totală emisă | Valoarea nominală totală emisă, exprimată în valoare monetară. | {DECIMAL-18/5} |
| 15 | Data scadenței | Data scadenței instrumentului financiar.
  Câmp aplicabil instrumentelor de datorie cu o scadență precizată. | {DATEFORMAT} |
| 16 | Moneda valorii nominale | Moneda valorii nominale pentru instrumentele de datorie. | {CURRENCYCODE_3} |
| 17 | Valoare nominală per unitate/valoare tranzacționată minimă | Valoarea nominală a fiecărui instrument. Dacă aceasta nu este disponibilă, se completează valoarea tranzacționată minimă. | {DECIMAL-18/5} |
| 18 | Rată fixă | Procentajul randamentului cu rată fixă al unui instrument de datorie atunci când este păstrat până la scadență, exprimat ca procent. | {DECIMAL-11/10}
  Exprimată ca procent (de exemplu, 7.0 înseamnă 7 %, iar 0.3 înseamnă 0,3 %) |
| 19 | Identificator al indicelui/indicelui de referință al unei obligațiuni cu rată variabilă | În cazul în care există un identificator. | {ISIN} |
| 20 | Denumirea indicelui/indicelui de referință al unei obligațiuni cu rată variabilă | În cazul în care nu există niciun identificator, denumirea indicelui. | {INDEX}
  sau
  {ALPHANUM-25} – dacă indicele nu este inclus în lista {INDEX} |
| 21 | Termenul indicelui/indicelui de referință al unei obligațiuni cu rată variabilă. | Termenul indicelui/indicelui de referință al unei obligațiuni cu rată variabilă. Termenul se exprimă în zile, săptămâni, luni sau ani. | {INTEGER-3}+„DAYS” – zile
  {INTEGER-3}+„WEEK” – săptămâni
  {INTEGER-3}+„MNTH” – luni
  {INTEGER-3}+„YEAR” – ani |
| 22 | Marjă în puncte de bază pentru indicele/indicele de referință al unei obligațiuni cu rată variabilă | Numărul de puncte de bază superior sau inferior indicelui utilizat pentru a calcula un preț | {INTEGER-5} |
| 23 | Rangul obligațiunii | Se identifică tipul de obligațiune: cu rang prioritar, de tip mezanin, subordonată sau cu rang inferior (junior). | „SNDB” – Datorie cu rang prioritar
  „MZZD” – Datorie de tip mezanin
  „SBOD” – Datorie subordonată
  „JUND” – Datorie cu rang inferior (junior) |
| Câmpuri privind instrumentele financiare derivate și instrumentele financiare derivate securitizate |
| 24 | Dată de expirare | Data expirării instrumentului financiar.
  Câmp aplicabil numai instrumentelor financiare derivate cu o dată de expirare precizată. | {DATEFORMAT} |
| 25 | Multiplicator de preț | Numărul de unități ale instrumentului-suport reprezentat de un singur contract cu instrumente financiare derivate.
  Pentru instrumentele de tip futures sau opțiuni pe un indice, suma pentru fiecare punct al indicelui.
  Pentru spread bet-uri, variația prețului instrumentului-suport pe care se bazează spread bet-ul. | {DECIMAL-18/17} |
| 26 | Codul instrumentului-suport | Codul ISIN al instrumentului-suport.
  Pentru certificatele de depozit americane (ADR), certificatele de depozit globale (GDR) și instrumente similare, codul ISIN al instrumentului financiar pe care se bazează instrumentele în cauză.
  Pentru obligațiunile convertibile, codul ISIN al instrumentului în care poate fi convertită obligațiunea.
  Pentru instrumentele financiare derivate sau alte instrumente care au un instrument-suport, codul ISIN al instrumentului-suport, în cazul în care acesta din urmă este admis la tranzacționare sau tranzacționat într-un loc de tranzacționare. În cazul în care instrumentul-suport este un dividend în acțiuni, atunci codul ISIN aferent acțiunii care stă la baza dividendelor.
  În cazul swapurilor pe riscul de credit, trebuie furnizat codul ISIN al obligației de referință.
  În cazul în care elementul-suport este un indice și are un cod ISIN, codul ISIN al indicelui respectiv.
  În cazul în care instrumentul-suport este un coș, se includ codurile ISIN ale fiecărui constituent al coșului care este admis la tranzacționare sau care este tranzacționat într-un loc de tranzacționare. Câmpurile 26 și 27 sunt raportate de câte ori este necesar pentru a se enumera toate instrumentele din coș. | {ISIN} |
| 27 | Emitent-suport | În cazul în care instrumentul face trimitere mai degrabă la un emitent decât la un singur instrument, codul LEI al emitentului. | {LEI} |
| 28 | Denumirea indicelui-suport | În cazul în care instrumentul-suport este un indice, denumirea indicelui. | {INDEX}
  sau
  {ALPHANUM-25} – dacă indicele nu este inclus în lista {INDEX} |
| 29 | Termenul indicelui-suport | În cazul în care instrumentul-suport este un indice, termenul indicelui. | {INTEGER-3}+„DAYS” – zile
  {INTEGER-3}+„WEEK” – săptămâni
  {INTEGER-3}+„MNTH” – luni
  {INTEGER-3}+„YEAR” – ani |
| 30 | Tip de opțiune | Se indică dacă respectivul contract pe instrumente financiare derivate este de tip call (dreptul de a cumpăra un anumit activ-suport) sau put (dreptul de a vinde un anumit activ-suport) ori dacă nu se poate stabili dacă este de tip call sau put la momentul executării. În cazul opțiunilor de schimb (swaption), acesta este:






  — | „put”, în cazul opțiunii de schimb (swaption) privind beneficiarul, în care cumpărătorul are dreptul de a încheia un contract swap ca beneficiar cu rată fixă; |

N.

CÂMP

CONȚINUT DE RAPORTAT

FORMATELE ȘI STANDARDELE CARE TREBUIE UTILIZATE PENTRU RAPORTARE

Câmpuri generale

1

Cod de identificare a instrumentului

Codul utilizat pentru a identifica instrumentul financiar.

{ISIN}

2

Denumirea completă a instrumentului

Denumirea completă a instrumentului financiar

{ALPHANUM-350}

3

Clasificarea instrumentului

Taxonomia utilizată pentru clasificarea instrumentului financiar.

Se furnizează un cod CFI complet și exact.

{CFI_CODE}

4

Indicator al instrumentului derivat pe mărfuri sau pe certificate de emisii

Se indică dacă instrumentul financiar se încadrează în definiția instrumentelor financiare derivate pe mărfuri, prevăzută la articolul 2 alineatul (1) punctul 30 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, sau dacă este un instrument derivat pe certificate de emisii, menționat în Secțiunea C punctul 4 din anexa I la Directiva 2014/65/UE.

„true” – Da

„false” – Nu

Câmpuri privind emitentul

5

Identificatorul emitentului sau al operatorului locului de tranzacționare

Codul LEI al emitentului sau al operatorului locului de tranzacționare.

{LEI}

Câmpuri privind locul

6

Loc de tranzacționare

Codul MIC de segment pentru locul de tranzacționare sau operatorul independent, acolo unde este disponibil; în caz contrar, codul MIC de funcționare.

{MIC}

7

Denumirea scurtă a instrumentului financiar

Denumirea scurtă a instrumentului financiar în conformitate cu ISO 18774.

{FISN}

8

Cerere de admitere la tranzacționare de către emitent

Se precizează dacă emitentul instrumentului financiar a solicitat sau a aprobat tranzacționarea sau admiterea la tranzacționare a instrumentului său financiar într-un loc de tranzacționare.

„true” – Da

„false” – Nu

9

Data aprobării admiterii la tranzacționare

Data și ora la care emitentul a aprobat admiterea la tranzacționare sau tranzacționarea instrumentelor sale financiare într-un loc de tranzacționare.

{DATE_TIME_FORMAT}

10

Data cererii de admitere la tranzacționare

Data și ora cererii de admitere la tranzacționare în locul de tranzacționare.

{DATE_TIME_FORMAT}

11

Data admiterii la tranzacționare sau data primei tranzacționări

Data și ora admiterii la tranzacționare în locul de tranzacționare sau data și ora la care instrumentul a fost tranzacționat pentru prima dată ori la care locul de tranzacționare a primit pentru prima dată un ordin sau o cotație.

{DATE_TIME_FORMAT}

12

Data încetării

Dacă sunt disponibile, data și ora la care instrumentul financiar încetează să fie tranzacționat sau admis la tranzacționare în locul de tranzacționare.

{DATE_TIME_FORMAT}

Câmpuri noționale

13

Moneda noțională 1

Moneda în care este exprimată valoarea noțională.

În cazul unui contract derivat pe rata dobânzii sau pe valută, moneda este moneda noțională a segmentului 1 sau moneda 1 a perechii.

În cazul opțiunilor de schimb (swaption) în care swapul-suport este într-o singură valută, aceasta va fi reprezentată de moneda noțională a swapului-suport. În cazul opțiunilor de schimb (swaption) în care elementul-suport este exprimat în mai multe valute, moneda este moneda noțională a segmentului 1 al swapului.

{CURRENCYCODE_3}

Câmpuri privind obligațiunile sau alte forme de titluri de creanță securitizate

14

Valoare nominală totală emisă

Valoarea nominală totală emisă, exprimată în valoare monetară.

{DECIMAL-18/5}

15

Data scadenței

Data scadenței instrumentului financiar.

Câmp aplicabil instrumentelor de datorie cu o scadență precizată.

{DATEFORMAT}

16

Moneda valorii nominale

Moneda valorii nominale pentru instrumentele de datorie.

{CURRENCYCODE_3}

17

Valoare nominală per unitate/valoare tranzacționată minimă

Valoarea nominală a fiecărui instrument. Dacă aceasta nu este disponibilă, se completează valoarea tranzacționată minimă.

{DECIMAL-18/5}

18

Rată fixă

Procentajul randamentului cu rată fixă al unui instrument de datorie atunci când este păstrat până la scadență, exprimat ca procent.

{DECIMAL-11/10}

Exprimată ca procent (de exemplu, 7.0 înseamnă 7 %, iar 0.3 înseamnă 0,3 %)

19

Identificator al indicelui/indicelui de referință al unei obligațiuni cu rată variabilă

În cazul în care există un identificator.

{ISIN}

20

Denumirea indicelui/indicelui de referință al unei obligațiuni cu rată variabilă

În cazul în care nu există niciun identificator, denumirea indicelui.

{INDEX}

sau

{ALPHANUM-25} – dacă indicele nu este inclus în lista {INDEX}

21

Termenul indicelui/indicelui de referință al unei obligațiuni cu rată variabilă.

Termenul indicelui/indicelui de referință al unei obligațiuni cu rată variabilă. Termenul se exprimă în zile, săptămâni, luni sau ani.

{INTEGER-3}+„DAYS” – zile

{INTEGER-3}+„WEEK” – săptămâni

{INTEGER-3}+„MNTH” – luni

{INTEGER-3}+„YEAR” – ani

22

Marjă în puncte de bază pentru indicele/indicele de referință al unei obligațiuni cu rată variabilă

Numărul de puncte de bază superior sau inferior indicelui utilizat pentru a calcula un preț

{INTEGER-5}

23

Rangul obligațiunii

Se identifică tipul de obligațiune: cu rang prioritar, de tip mezanin, subordonată sau cu rang inferior (junior).

„SNDB” – Datorie cu rang prioritar

„MZZD” – Datorie de tip mezanin

„SBOD” – Datorie subordonată

„JUND” – Datorie cu rang inferior (junior)

Câmpuri privind instrumentele financiare derivate și instrumentele financiare derivate securitizate

24

Dată de expirare

Data expirării instrumentului financiar.

Câmp aplicabil numai instrumentelor financiare derivate cu o dată de expirare precizată.

{DATEFORMAT}

25

Multiplicator de preț

Numărul de unități ale instrumentului-suport reprezentat de un singur contract cu instrumente financiare derivate.

Pentru instrumentele de tip futures sau opțiuni pe un indice, suma pentru fiecare punct al indicelui.

Pentru spread bet-uri, variația prețului instrumentului-suport pe care se bazează spread bet-ul.

{DECIMAL-18/17}

26

Codul instrumentului-suport

Codul ISIN al instrumentului-suport.

Pentru certificatele de depozit americane (ADR), certificatele de depozit globale (GDR) și instrumente similare, codul ISIN al instrumentului financiar pe care se bazează instrumentele în cauză.

Pentru obligațiunile convertibile, codul ISIN al instrumentului în care poate fi convertită obligațiunea.

Pentru instrumentele financiare derivate sau alte instrumente care au un instrument-suport, codul ISIN al instrumentului-suport, în cazul în care acesta din urmă este admis la tranzacționare sau tranzacționat într-un loc de tranzacționare. În cazul în care instrumentul-suport este un dividend în acțiuni, atunci codul ISIN aferent acțiunii care stă la baza dividendelor.

În cazul swapurilor pe riscul de credit, trebuie furnizat codul ISIN al obligației de referință.

În cazul în care elementul-suport este un indice și are un cod ISIN, codul ISIN al indicelui respectiv.

În cazul în care instrumentul-suport este un coș, se includ codurile ISIN ale fiecărui constituent al coșului care este admis la tranzacționare sau care este tranzacționat într-un loc de tranzacționare. Câmpurile 26 și 27 sunt raportate de câte ori este necesar pentru a se enumera toate instrumentele din coș.

{ISIN}

27

Emitent-suport

În cazul în care instrumentul face trimitere mai degrabă la un emitent decât la un singur instrument, codul LEI al emitentului.

{LEI}

28

Denumirea indicelui-suport

În cazul în care instrumentul-suport este un indice, denumirea indicelui.

{INDEX}

sau

{ALPHANUM-25} – dacă indicele nu este inclus în lista {INDEX}

29

Termenul indicelui-suport

În cazul în care instrumentul-suport este un indice, termenul indicelui.

{INTEGER-3}+„DAYS” – zile

{INTEGER-3}+„WEEK” – săptămâni

{INTEGER-3}+„MNTH” – luni

{INTEGER-3}+„YEAR” – ani

30

Tip de opțiune

Se indică dacă respectivul contract pe instrumente financiare derivate este de tip call (dreptul de a cumpăra un anumit activ-suport) sau put (dreptul de a vinde un anumit activ-suport) ori dacă nu se poate stabili dacă este de tip call sau put la momentul executării. În cazul opțiunilor de schimb (swaption), acesta este:

—

„put”, în cazul opțiunii de schimb (swaption) privind beneficiarul, în care cumpărătorul are dreptul de a încheia un contract swap ca beneficiar cu rată fixă;

| — | „call”, în cazul opțiunii de schimb (swaption) privind plătitorul, în care cumpărătorul are dreptul de a încheia un contract swap ca plătitor cu rată fixă. |
| --- | --- |

—

„call”, în cazul opțiunii de schimb (swaption) privind plătitorul, în care cumpărătorul are dreptul de a încheia un contract swap ca plătitor cu rată fixă.

În cazul opțiunilor cap și floor, acesta este:

| — | „put”, în cazul unui floor; |
| --- | --- |

—

„put”, în cazul unui floor;

| — | „call”, în cazul unui cap. Câmpul se aplică numai instrumentelor financiare derivate care sunt opțiuni sau warranturi. |
| --- | --- |

—

„call”, în cazul unui cap. Câmpul se aplică numai instrumentelor financiare derivate care sunt opțiuni sau warranturi.

„PUTO” – opțiune de vânzare (put)

„CALL” – opțiune de cumpărare (call)

„OTHR” – în cazul în care nu se poate stabili dacă este vorba de o opțiune de cumpărare sau de vânzare

31

Preț de exercitare

Prețul prestabilit la care titularul va trebui să cumpere sau să vândă instrumentul-suport sau o indicație că prețul nu poate fi stabilit la momentul executării.

Câmp aplicabil numai în cazul opțiunilor sau al warranturilor în privința cărora prețul de exercitare poate fi stabilit la momentul executării.

În cazul în care prețul nu este disponibil în momentul respectiv, dar urmează să fie stabilit, valoarea este „PNDG”.

În cazul în care nu se aplică prețul de exercitare, câmpul nu se completează.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat ca procent sau randament

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat ca puncte de bază

„PNDG” în cazul în care prețul nu este disponibil

32

Moneda prețului de exercitare

Moneda în care este exprimat prețul de exercitare.

{CURRENCYCODE_3}

33

Stil de exercitare a opțiunii

Se indică dacă o opțiune poate fi exercitată numai la o dată fixă (stil european și asiatic), la o serie de date prestabilite (stil Bermuda) sau în orice moment pe durata contractului (stil american).

Acest câmp se aplică numai opțiunilor, warranturilor și certificatelor de drepturi (entitlement cerificates).

„EURO” – European

„AMER” – American

„ASIA” – Asiatic

„BERM” – Bermuda

„OTHR” – Orice alt tip

34

Tip de livrare

Se indică dacă instrumentul financiar este decontat fizic sau în numerar.

În cazul în care tipul de livrare nu poate fi stabilit la momentul executării, valoarea este „OPTL”.

Acest câmp se aplică numai pentru instrumentele financiare derivate.

„PHYS” – Decontat fizic

„CASH” – Decontat în numerar

„OPTL” – Opțional pentru contraparte sau atunci când este stabilit de către un terț

Instrumente financiare derivate pe mărfuri și certificate de emisii

35

Produs de bază

Produsul de bază pentru clasa de active-suport, astfel cum se specifică în tabelul cu clasificarea instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și certificate de emisii.

Sunt permise numai valorile din coloana „Produs de bază” din tabelul cu clasificarea instrumentelor financiare derivate pe mărfuri.

36

Subprodus

Subprodusul pentru clasa de active-suport, astfel cum se specifică în tabelul cu clasificarea instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și certificate de emisii.

Câmpul trebuie completat cu un produs de bază.

Sunt permise numai valorile din coloana „Subprodus” din tabelul cu clasificarea instrumentelor financiare derivate pe mărfuri.

37

Detalii subprodus

Detaliile subprodusului pentru clasa de active-suport, astfel cum se specifică în tabelul cu clasificarea instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și certificate de emisii.

Câmpul trebuie completat cu un subprodus.

Sunt permise numai valorile din coloana „Detalii subprodus” din tabelul cu clasificarea instrumentelor financiare derivate pe mărfuri.

38

Tip de tranzacție

Tipul tranzacției, astfel cum este specificat de locul de tranzacționare

„FUTR” – Futures

„OPTN” – Opțiuni

„TAPO” – TAPOS

„SWAP” – SWAPURI

„MINI” – Minis

„OTCT” – OTC (extrabursier)

„ORIT” – Tranzacție simplă (outright)

„CRCK” – Cracare

„DIFF” – Diferențial

„OTHR” – Altele

39

Tip de preț final

Tipul de preț final, astfel cum este specificat de locul de tranzacționare

„ARGM” – Argus/McCloskey

„BLTC” – Baltic

„EXOF” – Exchange

„GBCL” – GlobalCOAL

„IHSM” – IHS McCloskey

„PLAT” – Platts

„OTHR” – Altele

Instrumente financiare derivate pe rata dobânzi

| — | Câmpurile din această secțiune trebuie completate numai pentru instrumentele care au ca element-suport un instrument nefinanciar de tipul rate ale dobânzii. |
| --- | --- |

—

Câmpurile din această secțiune trebuie completate numai pentru instrumentele care au ca element-suport un instrument nefinanciar de tipul rate ale dobânzii.

40

Rata de referință

Numele ratei de referință

{INDEX}

sau

{ALPHANUM-25} – dacă rata de referință nu este inclusă în lista {INDEX}

41

Durata contractului de tip Rată a dobânzii

În cazul în care clasa de active este de tip Rate ale dobânzii, acest câmp specifică durata contractului. Termenul se exprimă în zile, săptămâni, luni sau ani.

{INTEGER-3}+„DAYS” – zile

{INTEGER-3}+„WEEK” – săptămâni

{INTEGER-3}+„MNTH” – luni

{INTEGER-3}+„YEAR” – ani

42

Moneda noțională 2

În cazul unor swapuri multivalutare sau valutare încrucișate, se specifică moneda în care este exprimat segmentul 2 al contractului.

În cazul opțiunilor de schimb (swaption) în care swapul-suport este multivalutar, se specifică moneda în care este exprimat segmentul 2 al swapului.

{CURRENCYCODE_3}

43

Rata fixă a segmentului 1

Se precizează rata fixă utilizată a segmentului 1, dacă se folosește o astfel de rată.

{DECIMAL-11/10}

Exprimată ca procent (de exemplu, 7.0 înseamnă 7 %, iar 0.3 înseamnă 0,3 %)

44

Rata fixă a segmentului 2

Se precizează rata fixă utilizată a segmentului 2, dacă se folosește o astfel de rată

{DECIMAL-11/10}

Exprimată ca procent (de exemplu, 7.0 înseamnă 7 %, iar 0.3 înseamnă 0,3 %)

45

Rata variabilă a segmentului 2

Se precizează rata dobânzii utilizate, dacă se folosește o astfel de rată.

{INDEX}

sau

{ALPHANUM-25} – dacă rata de referință nu este inclusă în lista {INDEX}

46

Durata segmentului 2 a contractului de tip Rată a dobânzii

Se precizează perioada de referință a ratei dobânzii, care este fixată la intervale prestabilite în raport cu o rată de referință de pe piață. Termenul se exprimă în zile, săptămâni, luni sau ani.

{INTEGER-3}+„DAYS” – zile

{INTEGER-3}+„WEEK” – săptămâni

{INTEGER-3}+„MNTH” – luni

{INTEGER-3}+„YEAR” – ani

Instrumente financiare derivate pe cursul de schimb

| — | Câmpurile din această secțiune trebuie completate numai pentru instrumentele care au ca element-suport un instrument nefinanciar de tipul Curs de schimb. |
| --- | --- |

—

Câmpurile din această secțiune trebuie completate numai pentru instrumentele care au ca element-suport un instrument nefinanciar de tipul Curs de schimb.

47

Moneda noțională 2

Câmpul trebuie completat cu moneda-suport 2 a perechii valutare (moneda unu va fi completată în câmpul 13, „Moneda noțională 1”).

{CURRENCYCODE_3}

48

Tipul de schimb valutar

Tipul monedei-suport

„FXCR” – Cursuri de schimb încrucișate

„FXEM” – Piețe emergente

„FXMJ” – Cursuri majore

---

(1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare cu privire la standarde tehnice de reglementare privind cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate (a se vedea pagina 229 din prezentul Jurnal Oficial).

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/382 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/382

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/586 AL COMISIEI

din 14 iulie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la schimbul de informații dintre autoritățile competente atunci când acestea cooperează în cadrul activităților de supraveghere, al verificărilor la fața locului și al investigațiilor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 80 alineatul (3) al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Sfera și natura informațiilor care trebuie să facă obiectul schimburilor în conformitate cu Directiva 2014/65/UE ar trebui să fie suficiente pentru a permite autorităților competente să își îndeplinească în mod eficace sarcinile și funcțiile de supraveghere. În consecință, este necesar ca autoritățile competente să fie în măsură să își comunice reciproc informații care să le permită să supravegheze, în domeniile lor de competență, comportamentul persoanelor fizice și juridice. |
| --- | --- |

(1)

Sfera și natura informațiilor care trebuie să facă obiectul schimburilor în conformitate cu Directiva 2014/65/UE ar trebui să fie suficiente pentru a permite autorităților competente să își îndeplinească în mod eficace sarcinile și funcțiile de supraveghere. În consecință, este necesar ca autoritățile competente să fie în măsură să își comunice reciproc informații care să le permită să supravegheze, în domeniile lor de competență, comportamentul persoanelor fizice și juridice.

| (2) | Pentru a fi în măsură să monitorizeze în mod eficace firmele de investiții, operatorii de piață și furnizorii de servicii de date, este important ca autoritățile competente să își comunice informații relevante în ceea ce privește: informațiile cu caracter general și statutul (inclusiv actele statutare la nivel național sau alte documente care permit o înțelegere a structurii și a activităților operaționale ale unei entități); informațiile privind procesul de autorizare; informațiile referitoare la organele de conducere ale firmelor de investiții, inclusiv, de exemplu, informații care pot proba caracterul adecvat al membrilor organului de conducere, cum ar fi experiența profesională (inclusiv CV-ul acestora, care să precizeze elementele relevante în materie de educație și formare, experiența profesională anterioară și activitățile profesionale sau alte funcții conexe necesare în prezent în sensul Directivei 2014/65/UE); informațiile privind reputația acestora; informațiile referitoare la acționari și la membrii cu participații calificate, cum ar fi informațiile corporative generale și reputația; informațiile privind autorizația firmei, inclusiv informații cu privire la autorizațiile care le-au fost acordate sau refuzate firmelor vizate; informațiile privind cerințele de organizare ale piețelor reglementate; informațiile privind autorizarea furnizorilor de servicii de date; informațiile cu privire la derogările acordate sau refuzate în ceea ce privește clasificarea clienților drept clienți profesionali; informațiile referitoare la sancțiuni și la măsurile de asigurare a respectării normelor; informațiile privind activitățile operaționale, comportamentul relevant și istoricul în materie de conformitate. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a fi în măsură să monitorizeze în mod eficace firmele de investiții, operatorii de piață și furnizorii de servicii de date, este important ca autoritățile competente să își comunice informații relevante în ceea ce privește: informațiile cu caracter general și statutul (inclusiv actele statutare la nivel național sau alte documente care permit o înțelegere a structurii și a activităților operaționale ale unei entități); informațiile privind procesul de autorizare; informațiile referitoare la organele de conducere ale firmelor de investiții, inclusiv, de exemplu, informații care pot proba caracterul adecvat al membrilor organului de conducere, cum ar fi experiența profesională (inclusiv CV-ul acestora, care să precizeze elementele relevante în materie de educație și formare, experiența profesională anterioară și activitățile profesionale sau alte funcții conexe necesare în prezent în sensul Directivei 2014/65/UE); informațiile privind reputația acestora; informațiile referitoare la acționari și la membrii cu participații calificate, cum ar fi informațiile corporative generale și reputația; informațiile privind autorizația firmei, inclusiv informații cu privire la autorizațiile care le-au fost acordate sau refuzate firmelor vizate; informațiile privind cerințele de organizare ale piețelor reglementate; informațiile privind autorizarea furnizorilor de servicii de date; informațiile cu privire la derogările acordate sau refuzate în ceea ce privește clasificarea clienților drept clienți profesionali; informațiile referitoare la sancțiuni și la măsurile de asigurare a respectării normelor; informațiile privind activitățile operaționale, comportamentul relevant și istoricul în materie de conformitate.

| (3) | Este important ca autoritățile competente să aibă, de asemenea, posibilitatea de a face schimb de informații relevante în scopul monitorizării efective a instituțiilor de credit atunci când acestea furnizează servicii de investiții sau desfășoară activități de investiții. |
| --- | --- |

(3)

Este important ca autoritățile competente să aibă, de asemenea, posibilitatea de a face schimb de informații relevante în scopul monitorizării efective a instituțiilor de credit atunci când acestea furnizează servicii de investiții sau desfășoară activități de investiții.

| (4) | Pentru a-și îndeplini atribuțiile de supraveghere într-un mod cuprinzător, este de asemenea important ca autoritățile competente să fie în măsură să își comunice informațiile relevante pe care le-ar putea deține, inclusiv informațiile privind firmele de investiții, operatorii de piață, furnizorii de servicii de raportare a datelor, instituțiile de credit, contrapărțile financiare, membrii sau participanții la piețele reglementate, sistemele multilaterale de tranzacționare sau persoanele scutite în temeiul articolului 2 sau 3 din Directiva 2014/65/UE. În plus, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să își comunice informațiile relevante de ordin general privind persoanele care furnizează servicii de investiții fără autorizația necesară în temeiul Directivei 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a-și îndeplini atribuțiile de supraveghere într-un mod cuprinzător, este de asemenea important ca autoritățile competente să fie în măsură să își comunice informațiile relevante pe care le-ar putea deține, inclusiv informațiile privind firmele de investiții, operatorii de piață, furnizorii de servicii de raportare a datelor, instituțiile de credit, contrapărțile financiare, membrii sau participanții la piețele reglementate, sistemele multilaterale de tranzacționare sau persoanele scutite în temeiul articolului 2 sau 3 din Directiva 2014/65/UE. În plus, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să își comunice informațiile relevante de ordin general privind persoanele care furnizează servicii de investiții fără autorizația necesară în temeiul Directivei 2014/65/UE.

| (5) | Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(5)

Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată.

| (6) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(6)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (7) | ESMA a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2). |
| --- | --- |

(7)

ESMA a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2).

| (8) | ESMA nu a efectuat consultări publice cu privire la aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare, dat fiind că ele se referă la schimbul de informații dintre autoritățile competente atunci când cooperează în cadrul activităților de supraveghere, al verificărilor la fața locului și al investigațiilor, iar consultarea a fost considerată disproporționată în raport cu domeniul de aplicare și cu impactul standardelor, |
| --- | --- |

(8)

ESMA nu a efectuat consultări publice cu privire la aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare, dat fiind că ele se referă la schimbul de informații dintre autoritățile competente atunci când cooperează în cadrul activităților de supraveghere, al verificărilor la fața locului și al investigațiilor, iar consultarea a fost considerată disproporționată în raport cu domeniul de aplicare și cu impactul standardelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniu de aplicare

Informațiile care trebuie să facă obiectul schimburilor dintre autoritatea competentă căreia i se adresează o cerere de cooperare (autoritatea solicitată) și autoritatea competentă care formulează o cerere de cooperare (autoritatea solicitantă) în temeiul articolului 80 din Directiva 2014/65/UE se pot referi la următoarele entități:

| (a) | o firmă de investiții, un operator de piață sau un furnizor de servicii de raportare a datelor autorizată/autorizat în conformitate cu Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(a)

o firmă de investiții, un operator de piață sau un furnizor de servicii de raportare a datelor autorizată/autorizat în conformitate cu Directiva 2014/65/UE;

| (b) | o instituție de credit autorizată în temeiul Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) care furnizează servicii de investiții sau desfășoară activități de investiții; |
| --- | --- |

(b)

o instituție de credit autorizată în temeiul Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) care furnizează servicii de investiții sau desfășoară activități de investiții;

3

| (c) | orice altă persoană fizică sau juridică sau orice entitate ori asociație fără personalitate juridică care nu figurează la literele (a) și (b). |
| --- | --- |

(c)

orice altă persoană fizică sau juridică sau orice entitate ori asociație fără personalitate juridică care nu figurează la literele (a) și (b).

Articolul 2

Informații care trebuie să facă obiectul schimburilor în ceea ce privește firmele de investiții, operatorii de piață sau furnizorii de servicii de raportare a datelor

(1)   În cazul în care decide să solicite cooperarea, o autoritate competentă poate cere următoarele informații în legătură cu entitățile menționate la articolul 1 litera (a):

| (a) | informațiile și documentele de ordin general referitoare la constituirea entităților:






  (i) | informații privind denumirea entităților, adresa sediului central și/sau social al acestora, datele de contact, numărul național de identificare și extrase din registrele de la nivel național; |
| --- | --- | --- |

(a)

informațiile și documentele de ordin general referitoare la constituirea entităților:

(i)

informații privind denumirea entităților, adresa sediului central și/sau social al acestora, datele de contact, numărul național de identificare și extrase din registrele de la nivel național;

| (ii) | informații privind documentele constitutive pe care entitățile trebuie să le dețină în temeiul legislației lor naționale relevante; |
| --- | --- |

(ii)

informații privind documentele constitutive pe care entitățile trebuie să le dețină în temeiul legislației lor naționale relevante;

| (b) | informațiile prevăzute la articolul 7 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE referitoare la procesul de autorizare a unei entități, în cazul în care aceste informații nu figurează în registrul public al ESMA instituit în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) litera (k) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010; |
| --- | --- |

(b)

informațiile prevăzute la articolul 7 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE referitoare la procesul de autorizare a unei entități, în cazul în care aceste informații nu figurează în registrul public al ESMA instituit în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) litera (k) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010;

| (c) | informații cu privire la membrii organului de conducere a entităților – sau la persoanele care conduc efectiv activitatea entităților – care au fost furnizate ca parte a procesului de autorizare, inclusiv:






  (i) | numele, numărul personal de identificare (în cazul în care este disponibil în statul membru respectiv), locul de reședință și datele de contact; |
| --- | --- | --- |

(c)

informații cu privire la membrii organului de conducere a entităților – sau la persoanele care conduc efectiv activitatea entităților – care au fost furnizate ca parte a procesului de autorizare, inclusiv:

(i)

numele, numărul personal de identificare (în cazul în care este disponibil în statul membru respectiv), locul de reședință și datele de contact;

| (ii) | informații cu privire la funcția pe care aceste persoane o dețin în cadrul entității; |
| --- | --- |

(ii)

informații cu privire la funcția pe care aceste persoane o dețin în cadrul entității;

| (iii) | o organigramă a structurii de conducere sau identificarea persoanelor responsabile de activitățile desfășurate în temeiul Directivei 2014/65/UE de către entitate; |
| --- | --- |

(iii)

o organigramă a structurii de conducere sau identificarea persoanelor responsabile de activitățile desfășurate în temeiul Directivei 2014/65/UE de către entitate;

| (d) | informațiile necesare pentru evaluarea caracterului adecvat al membrilor organului de conducere sau al persoanelor care conduc efectiv activitatea entităților, inclusiv:






  (i) | informații legate de experiența profesională; |
| --- | --- | --- |

(d)

informațiile necesare pentru evaluarea caracterului adecvat al membrilor organului de conducere sau al persoanelor care conduc efectiv activitatea entităților, inclusiv:

(i)

informații legate de experiența profesională;

| (ii) | informații legate de reputația unui membru sau a unei persoane, inclusiv:






  — | informații privind cazierele judiciare sau cercetările ori procedurile penale, dosarele civile și administrative relevante și acțiunile disciplinare (inclusiv demiterea din funcția de director de întreprindere, falimentul, insolvența sau alte proceduri similare), prin intermediul unui certificat oficial, dacă acesta este disponibil, sau printr-un alt document echivalent; |
| --- | --- | --- |

(ii)

informații legate de reputația unui membru sau a unei persoane, inclusiv:

—

informații privind cazierele judiciare sau cercetările ori procedurile penale, dosarele civile și administrative relevante și acțiunile disciplinare (inclusiv demiterea din funcția de director de întreprindere, falimentul, insolvența sau alte proceduri similare), prin intermediul unui certificat oficial, dacă acesta este disponibil, sau printr-un alt document echivalent;

| — | informații privind cercetările deschise, procedurile de executare, sancțiunile sau alte decizii de executare împotriva unei persoane; |
| --- | --- |

—

informații privind cercetările deschise, procedurile de executare, sancțiunile sau alte decizii de executare împotriva unei persoane;

| — | refuzul înregistrării sau al acordării autorizației, a calității de membru sau a licenței pentru desfășurarea de activități economice sau profesionale; retragerea, revocarea sau rezilierea unei astfel de înregistrări, autorizații, calități de membru sau licențe ori excluderea de către un organism de reglementare sau guvernamental ori de către un organism profesional sau asociație profesională; |
| --- | --- |

—

refuzul înregistrării sau al acordării autorizației, a calității de membru sau a licenței pentru desfășurarea de activități economice sau profesionale; retragerea, revocarea sau rezilierea unei astfel de înregistrări, autorizații, calități de membru sau licențe ori excluderea de către un organism de reglementare sau guvernamental ori de către un organism profesional sau asociație profesională;

| — | concedierea sau demiterea dintr-o poziție de încredere, o relație fiduciară sau o situație similară; |
| --- | --- |

—

concedierea sau demiterea dintr-o poziție de încredere, o relație fiduciară sau o situație similară;

| (e) | informații referitoare la acționarii și membrii cu participații calificate, inclusiv:






  (i) | lista persoanelor care dețin o participație calificată; |
| --- | --- | --- |

(e)

informații referitoare la acționarii și membrii cu participații calificate, inclusiv:

(i)

lista persoanelor care dețin o participație calificată;

| (ii) | pentru acționarii care sunt membri ai unui grup corporativ, organigrama grupului corporativ care indică activitățile realizate de fiecare firmă din cadrul grupului și identifică eventualele firme sau persoane fizice din cadrul grupului care își desfășoară activitatea în temeiul dispozițiilor prevăzute în Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(ii)

pentru acționarii care sunt membri ai unui grup corporativ, organigrama grupului corporativ care indică activitățile realizate de fiecare firmă din cadrul grupului și identifică eventualele firme sau persoane fizice din cadrul grupului care își desfășoară activitatea în temeiul dispozițiilor prevăzute în Directiva 2014/65/UE;

| (iii) | informațiile și documentele necesare pentru evaluarea caracterului adecvat al acestora; |
| --- | --- |

(iii)

informațiile și documentele necesare pentru evaluarea caracterului adecvat al acestora;

| (f) | informații privind structura organizatorică, condițiile de funcționare și conformitatea cu cerințele stabilite în Directiva 2014/65/UE, inclusiv:






  (i) | informații referitoare la conformitatea și politicile de gestionare a riscului și la procedurile care sunt necesare în temeiul Directivei 2014/65/UE în ceea ce privește entitățile și agenții afiliați ai acestora; |
| --- | --- | --- |

(f)

informații privind structura organizatorică, condițiile de funcționare și conformitatea cu cerințele stabilite în Directiva 2014/65/UE, inclusiv:

(i)

informații referitoare la conformitatea și politicile de gestionare a riscului și la procedurile care sunt necesare în temeiul Directivei 2014/65/UE în ceea ce privește entitățile și agenții afiliați ai acestora;

| (ii) | istoricul conformității entităților, inclusiv informațiile deținute de autoritățile competente; |
| --- | --- |

(ii)

istoricul conformității entităților, inclusiv informațiile deținute de autoritățile competente;

| (iii) | informații privind măsurile organizatorice și administrative menite să prevină conflictele de interese, astfel cum sunt definite la articolul 23 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(iii)

informații privind măsurile organizatorice și administrative menite să prevină conflictele de interese, astfel cum sunt definite la articolul 23 din Directiva 2014/65/UE;

| (iv) | în cazul firmelor de investiții care produc instrumente financiare pentru a le vinde clienților, informații privind procesul de aprobare a fiecărui instrument financiar, inclusiv informații privind piața-țintă și strategia de distribuție, precum și informații despre mecanismele politicii de revizuire a respectivelor instrumente; |
| --- | --- |

(iv)

în cazul firmelor de investiții care produc instrumente financiare pentru a le vinde clienților, informații privind procesul de aprobare a fiecărui instrument financiar, inclusiv informații privind piața-țintă și strategia de distribuție, precum și informații despre mecanismele politicii de revizuire a respectivelor instrumente;

| (v) | în ceea ce privește firmele de investiții, informații cu privire la obligațiile acestora în conformitate cu Directiva 97/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4); |
| --- | --- |

(v)

în ceea ce privește firmele de investiții, informații cu privire la obligațiile acestora în conformitate cu Directiva 97/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4);

| (vi) | informații care pot fi solicitate de la firmele de investiții în conformitate cu activitățile și cerințele specificate la articolul 16 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(vi)

informații care pot fi solicitate de la firmele de investiții în conformitate cu activitățile și cerințele specificate la articolul 16 din Directiva 2014/65/UE;

| (g) | informații privind autorizarea firmelor de investiții acordată în conformitate cu articolele 5-10 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(g)

informații privind autorizarea firmelor de investiții acordată în conformitate cu articolele 5-10 din Directiva 2014/65/UE;

| (h) | informații privind autorizarea piețelor reglementate și a furnizorilor de servicii de raportare a datelor acordată în conformitate cu articolele 44, 45 și 46, respectiv cu articolele 59-63 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(h)

informații privind autorizarea piețelor reglementate și a furnizorilor de servicii de raportare a datelor acordată în conformitate cu articolele 44, 45 și 46, respectiv cu articolele 59-63 din Directiva 2014/65/UE;

| (i) | informații cu privire la derogările acordate sau refuzate în ceea ce privește clienții care pot fi considerați, la cerere, drept clienți profesionali, astfel cum se prevede în anexa II la Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(i)

informații cu privire la derogările acordate sau refuzate în ceea ce privește clienții care pot fi considerați, la cerere, drept clienți profesionali, astfel cum se prevede în anexa II la Directiva 2014/65/UE;

| (j) | informații privind sancțiunile și măsurile de executare impuse entităților, inclusiv:






  (i) | informații privind sancțiunile aplicate unei entități sau unui membru al organului de conducere ori persoanelor care conduc efectiv activitatea entității; |
| --- | --- | --- |

(j)

informații privind sancțiunile și măsurile de executare impuse entităților, inclusiv:

(i)

informații privind sancțiunile aplicate unei entități sau unui membru al organului de conducere ori persoanelor care conduc efectiv activitatea entității;

| (ii) | informații privind încălcările comise de entități sau de persoane care îndeplinesc funcții de conducere; |
| --- | --- |

(ii)

informații privind încălcările comise de entități sau de persoane care îndeplinesc funcții de conducere;

| (iii) | informații privind cazierele judiciare, cercetările sau procedurile penale ori administrative, dosarele civile și administrative relevante și acțiunile disciplinare, furnizate prin intermediul unui certificat oficial, dacă acesta este disponibil, sau printr-un alt document echivalent; |
| --- | --- |

(iii)

informații privind cazierele judiciare, cercetările sau procedurile penale ori administrative, dosarele civile și administrative relevante și acțiunile disciplinare, furnizate prin intermediul unui certificat oficial, dacă acesta este disponibil, sau printr-un alt document echivalent;

| (k) | informații referitoare la activitățile operaționale și la istoricul relevant în materie de comportament și conformitate al persoanei care face obiectul cererii, inclusiv:






  (i) | informații referitoare la activitățile economice ale unei entități, în conformitate cu Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- | --- |

(k)

informații referitoare la activitățile operaționale și la istoricul relevant în materie de comportament și conformitate al persoanei care face obiectul cererii, inclusiv:

(i)

informații referitoare la activitățile economice ale unei entități, în conformitate cu Directiva 2014/65/UE;

| (ii) | procesele-verbale sau evidențele interne păstrate de firme și sucursale în vederea inspecțiilor efectuate de către autoritatea competentă relevantă; |
| --- | --- |

(ii)

procesele-verbale sau evidențele interne păstrate de firme și sucursale în vederea inspecțiilor efectuate de către autoritatea competentă relevantă;

| (l) | orice alte informații necesare pentru a coopera în cadrul activităților de supraveghere, al activităților de verificare la fața locului și al investigațiilor menționate la articolul 80 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(l)

orice alte informații necesare pentru a coopera în cadrul activităților de supraveghere, al activităților de verificare la fața locului și al investigațiilor menționate la articolul 80 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE.

(2)   În cazul în care un stat membru impune obligația ca o firmă dintr-o țară terță să înființeze o sucursală în temeiul articolului 39 alineatele (1) și (2) din Directiva 2014/65/UE, autoritatea competentă dintr-un alt stat membru îi poate solicita autorității responsabile de supravegherea sucursalei respective informațiile obținute de la autoritatea din statul membru de origine cu privire la autorizația de deschidere a sucursalei, inclusiv:

| (a) | informații relevante pentru monitorizarea conformității cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (5) sau cu dispozițiile și măsurile adoptate pentru transpunerea Directivei 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(a)

informații relevante pentru monitorizarea conformității cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (5) sau cu dispozițiile și măsurile adoptate pentru transpunerea Directivei 2014/65/UE;

| (b) | răspunsul primit din partea organului de conducere al firmei din țara terță sau a persoanelor care conduc efectiv activitatea entității la întrebările adresate de autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(b)

răspunsul primit din partea organului de conducere al firmei din țara terță sau a persoanelor care conduc efectiv activitatea entității la întrebările adresate de autoritatea competentă.

Articolul 3

Informații care trebuie să facă obiectul schimburilor în ceea ce privește instituțiile de credit

În cazul în care decide să solicite cooperarea, o autoritate competentă poate cere următoarele informații în legătură cu entitățile menționate la articolul 1 litera (b):

| (a) | informațiile menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a), (f), (i) și (j); |
| --- | --- |

(a)

informațiile menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a), (f), (i) și (j);

| (b) | orice alte informații relevante pentru monitorizarea conformității instituțiilor de credit cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014 sau cu dispozițiile și măsurile adoptate în vederea transpunerii Directivei 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(b)

orice alte informații relevante pentru monitorizarea conformității instituțiilor de credit cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014 sau cu dispozițiile și măsurile adoptate în vederea transpunerii Directivei 2014/65/UE;

| (c) | orice alte informații necesare pentru a coopera în cadrul activităților de supraveghere, al activităților de verificare la fața locului și al investigațiilor menționate la articolul 80 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(c)

orice alte informații necesare pentru a coopera în cadrul activităților de supraveghere, al activităților de verificare la fața locului și al investigațiilor menționate la articolul 80 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE.

Articolul 4

Informații care trebuie să facă obiectul schimburilor în ceea ce privește persoanele menționate la articolul 1 litera (c)

(1)   În cazul în care decide să solicite cooperarea în ceea ce privește persoanele fizice menționate la articolul 1 litera (c), o autoritate competentă poate să solicite cel puțin numele persoanei, data și locul nașterii, numărul național de identificare personală, adresa și datele de contact.

(2)   În ceea ce privește persoanele juridice sau entitățile ori asociațiile fără personalitate juridică menționate la articolul 1 litera (c), o autoritate competentă poate solicita, de asemenea, cel puțin documentele care să ateste denumirea comercială și adresa sediului social, precum și adresa poștală, dacă este diferită de prima, datele de contact și numărul național de identificare; înregistrarea formei juridice în conformitate cu legislația națională relevantă; o listă completă a persoanelor care conduc efectiv activitatea, numele acestora, data și locul nașterii, adresa, datele de contact și numărul național de identificare.

(3)   În plus, autoritățile competente pot solicita ca următoarele informații să facă obiectul schimburilor în legătură cu persoanele care prestează servicii sau activități de investiții fără autorizația sau înregistrarea necesară în temeiul Directivei 2014/65/UE:

| (a) | detalii cu privire la serviciile și activitățile de investiții care sunt furnizate; |
| --- | --- |

(a)

detalii cu privire la serviciile și activitățile de investiții care sunt furnizate;

| (b) | detalii cu privire la orice persoană despre care se știe că a fost contactată de către persoana fizică sau juridică în legătură cu furnizarea de servicii de investiții sau cu desfășurarea de activități de investiții fără autorizația sau înregistrarea necesară. |
| --- | --- |

(b)

detalii cu privire la orice persoană despre care se știe că a fost contactată de către persoana fizică sau juridică în legătură cu furnizarea de servicii de investiții sau cu desfășurarea de activități de investiții fără autorizația sau înregistrarea necesară.

(4)   În orice caz, autoritățile competente pot solicita informații în ceea ce privește persoanele menționate la articolul 1 litera (c) obținute în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 600/2014 sau cu dispozițiile adoptate pentru punerea în aplicare a Directivei 2014/65/UE și relevante pentru monitorizarea conformității cu aceste dispoziții sau pot solicita orice alte informații necesare pentru a coopera în cadrul activităților de supraveghere, al activităților de verificare la fața locului și al investigațiilor menționate la articolul 80 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE.

Articolul 5

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la prima dată care figurează la articolul 93 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 2014/65/UE.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

2

(3)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

3

(4)  Directiva 97/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 martie 1997 privind sistemele de compensare pentru investitori (JO L 84, 26.3.1997, p. 22).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012. (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

5

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/387 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/387

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/587 AL COMISIEI

din 14 iulie 2016

de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții în legătură cu acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare și la obligația de tranzacționare a anumitor acțiuni într-un loc de tranzacționare sau printr-un operator independent

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 4 alineatul (6), articolul 7 alineatul (2), articolul 14 alineatul (7), articolul 20 alineatul (3), articolul 22 alineatul (4) și articolul 23 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Un nivel ridicat de transparență este esențial pentru garantarea faptului că investitorii sunt informați în mod adecvat cu privire la nivelul efectiv al tranzacțiilor reale și potențiale cu acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă, certificate și alte instrumente financiare similare, indiferent dacă aceste tranzacții au loc pe piețe reglementate, în sisteme multilaterale de tranzacționare (MTF) și prin operatori independenți sau în afara acestor sisteme. Nivelul ridicat de transparență ar trebui să garanteze, totodată, faptul că procesul de formare a prețurilor pentru anumite instrumente financiare tranzacționate în locuri de tranzacționare diferite nu este afectat de fragmentarea lichidității și că investitorii nu sunt penalizați din această cauză. |
| --- | --- |

(1)

Un nivel ridicat de transparență este esențial pentru garantarea faptului că investitorii sunt informați în mod adecvat cu privire la nivelul efectiv al tranzacțiilor reale și potențiale cu acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă, certificate și alte instrumente financiare similare, indiferent dacă aceste tranzacții au loc pe piețe reglementate, în sisteme multilaterale de tranzacționare (MTF) și prin operatori independenți sau în afara acestor sisteme. Nivelul ridicat de transparență ar trebui să garanteze, totodată, faptul că procesul de formare a prețurilor pentru anumite instrumente financiare tranzacționate în locuri de tranzacționare diferite nu este afectat de fragmentarea lichidității și că investitorii nu sunt penalizați din această cauză.

| (2) | În același timp, este esențial să se recunoască faptul că pot exista circumstanțe în care ar trebui prevăzută exonerarea de la obligațiile de transparență pretranzacționare sau amânarea obligațiilor de transparență posttranzacționare pentru a se evita deprecierea lichidității, care ar putea apărea ca o consecință nedorită a obligațiilor de a divulga ordinele și tranzacțiile, făcând astfel publice pozițiile de risc. Prin urmare, este necesar să se specifice circumstanțele exacte în care pot fi acordate derogări de la cerințele de transparență pretranzacționare și amânări ale cerinței de transparență posttranzacționare. |
| --- | --- |

(2)

În același timp, este esențial să se recunoască faptul că pot exista circumstanțe în care ar trebui prevăzută exonerarea de la obligațiile de transparență pretranzacționare sau amânarea obligațiilor de transparență posttranzacționare pentru a se evita deprecierea lichidității, care ar putea apărea ca o consecință nedorită a obligațiilor de a divulga ordinele și tranzacțiile, făcând astfel publice pozițiile de risc. Prin urmare, este necesar să se specifice circumstanțele exacte în care pot fi acordate derogări de la cerințele de transparență pretranzacționare și amânări ale cerinței de transparență posttranzacționare.

| (3) | Dispozițiile din prezentul regulament prezintă legături strânse întrucât au drept obiect cerințele de transparență aplicabile locurilor de tranzacționare și firmelor de investiții în ceea ce privește acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare. Pentru a se asigura coerența între aceste dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a ajuta părțile interesate, în special pe cele care trebuie să îndeplinească obligațiile prevăzute, să aibă o imagine de ansamblu și un acces efectiv la acestea, este adecvat ca aceste dispoziții să fie incluse într-un singur regulament. |
| --- | --- |

(3)

Dispozițiile din prezentul regulament prezintă legături strânse întrucât au drept obiect cerințele de transparență aplicabile locurilor de tranzacționare și firmelor de investiții în ceea ce privește acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare. Pentru a se asigura coerența între aceste dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp, și pentru a ajuta părțile interesate, în special pe cele care trebuie să îndeplinească obligațiile prevăzute, să aibă o imagine de ansamblu și un acces efectiv la acestea, este adecvat ca aceste dispoziții să fie incluse într-un singur regulament.

| (4) | Atunci când acordă derogări de la cerințele de transparență pretranzacționare sau amână obligațiile de transparență posttranzacționare, autoritățile competente ar trebui să trateze toate piețele reglementate, sistemele multilaterale de tranzacționare și firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara locurilor de tranzacționare în mod egal și nediscriminatoriu. |
| --- | --- |

(4)

Atunci când acordă derogări de la cerințele de transparență pretranzacționare sau amână obligațiile de transparență posttranzacționare, autoritățile competente ar trebui să trateze toate piețele reglementate, sistemele multilaterale de tranzacționare și firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara locurilor de tranzacționare în mod egal și nediscriminatoriu.

| (5) | Este necesar să se prevadă clarificări în ceea ce privește un număr limitat de aspecte tehnice. Definițiile tehnice sunt necesare pentru a asigura aplicarea uniformă în Uniune a dispozițiilor prevăzute în prezentul regulament și contribuie, așadar, la crearea unui cadru de reglementare unic pentru piețele financiare din Uniune. Aceste definiții au caracter pur funcțional în vederea stabilirii obligațiilor în materie de transparență care se aplică instrumentelor financiare de capitaluri proprii sau instrumentelor asimilabile acestora și ar trebui să se limiteze strict la înțelegerea prezentului regulament. |
| --- | --- |

(5)

Este necesar să se prevadă clarificări în ceea ce privește un număr limitat de aspecte tehnice. Definițiile tehnice sunt necesare pentru a asigura aplicarea uniformă în Uniune a dispozițiilor prevăzute în prezentul regulament și contribuie, așadar, la crearea unui cadru de reglementare unic pentru piețele financiare din Uniune. Aceste definiții au caracter pur funcțional în vederea stabilirii obligațiilor în materie de transparență care se aplică instrumentelor financiare de capitaluri proprii sau instrumentelor asimilabile acestora și ar trebui să se limiteze strict la înțelegerea prezentului regulament.

| (6) | Regulamentul (UE) nr. 600/2014 include în domeniul de aplicare al regimului de transparență instrumentele asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii, cum ar fi certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă și certificatele, precum și acțiunile și alte instrumente asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii care sunt tranzacționate numai în cadrul unui MTF. Pentru stabilirea unui regim complet și uniform în materie de transparență este necesară o calibrare a conținutului informațiilor pretranzacționare care trebuie făcute publice de locurile de tranzacționare. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (UE) nr. 600/2014 include în domeniul de aplicare al regimului de transparență instrumentele asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii, cum ar fi certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă și certificatele, precum și acțiunile și alte instrumente asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii care sunt tranzacționate numai în cadrul unui MTF. Pentru stabilirea unui regim complet și uniform în materie de transparență este necesară o calibrare a conținutului informațiilor pretranzacționare care trebuie făcute publice de locurile de tranzacționare.

| (7) | Un loc de tranzacționare care administrează un sistem de tranzacționare de tip „cerere de cotație” ar trebui să facă publice cel puțin prețurile ferme de cumpărare și de vânzare sau exprimările executabile ale interesului și amploarea interesului de tranzacționare la aceste prețuri, cel târziu în momentul în care solicitantul de cotații este în măsură să execute o tranzacție în conformitate cu regulile sistemului. Scopul este de a se asigura că membrii sau participanții care își transmit primii cotațiile solicitantului de cotații nu sunt dezavantajați. |
| --- | --- |

(7)

Un loc de tranzacționare care administrează un sistem de tranzacționare de tip „cerere de cotație” ar trebui să facă publice cel puțin prețurile ferme de cumpărare și de vânzare sau exprimările executabile ale interesului și amploarea interesului de tranzacționare la aceste prețuri, cel târziu în momentul în care solicitantul de cotații este în măsură să execute o tranzacție în conformitate cu regulile sistemului. Scopul este de a se asigura că membrii sau participanții care își transmit primii cotațiile solicitantului de cotații nu sunt dezavantajați.

| (8) | Metodologia specifică și datele necesare pentru efectuarea calculelor în scopul specificării regimului de transparență aplicabil instrumentelor financiare de capitaluri proprii și instrumentelor financiare asimilabile acestora ar trebui să se aplice în coroborare cu elementele comune legate de conținutul și frecvența solicitărilor de date care urmează să fie adresate locurilor de tranzacționare, mecanismelor de publicare aprobate (APA) și furnizorilor de sisteme centralizate de raportare (CTP) în scopul asigurării transparenței și al efectuării altor calcule stabilite în Regulamentul delegat (UE) 2017/577 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(8)

Metodologia specifică și datele necesare pentru efectuarea calculelor în scopul specificării regimului de transparență aplicabil instrumentelor financiare de capitaluri proprii și instrumentelor financiare asimilabile acestora ar trebui să se aplice în coroborare cu elementele comune legate de conținutul și frecvența solicitărilor de date care urmează să fie adresate locurilor de tranzacționare, mecanismelor de publicare aprobate (APA) și furnizorilor de sisteme centralizate de raportare (CTP) în scopul asigurării transparenței și al efectuării altor calcule stabilite în Regulamentul delegat (UE) 2017/577 al Comisiei (2).

| (9) | Regimul de transparență pretranzacționare și posttranzacționare instituit prin Regulamentul (UE) nr. 600/2014 ar trebui calibrat în mod corespunzător în funcție de piață și aplicat în mod uniform în întreaga Uniune. În special, stabilirea în mod static a celor mai pertinente piețe în ceea ce privește lichiditatea, a mărimilor ordinelor de dimensiuni mari și a mărimilor standard de piață nu ar reflecta în mod adecvat schimbările regulate ale tiparelor de tranzacționare care influențează instrumentele de capitaluri proprii și instrumentele asimilabile acestora. Prin urmare, este esențial să se prevadă calculele necesare care trebuie efectuate, inclusiv perioadele de timp care trebuie luate în considerare la efectuarea calculelor și perioadele de timp în care rezultatele acestor calcule sunt aplicabile, metodele de calcul, precum și identificarea autorității competente responsabile cu efectuarea calculelor în conformitate cu determinarea autorității competente relevante în sensul articolului 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, astfel cum se specifică în Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei (3). În acest sens, pentru evitarea efectelor de denaturare a pieței, perioadele relevante în scopul calculelor ar trebui să asigure faptul că pragurile relevante stabilite în cadrul acestui regim sunt actualizate la intervale de timp adecvate pentru a reflecta condițiile pieței. De asemenea, este oportun să se prevadă publicarea centralizată a rezultatelor calculelor, astfel încât acestea să fie puse la dispoziția tuturor participanților pe piețele financiare și a tuturor autorităților competente din Uniune, într-un singur loc și într-un format ușor de utilizat. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să informeze ESMA cu privire la rezultatele calculelor, iar ESMA ar trebui să publice aceste calcule pe site-ul său internet. |
| --- | --- |

(9)

Regimul de transparență pretranzacționare și posttranzacționare instituit prin Regulamentul (UE) nr. 600/2014 ar trebui calibrat în mod corespunzător în funcție de piață și aplicat în mod uniform în întreaga Uniune. În special, stabilirea în mod static a celor mai pertinente piețe în ceea ce privește lichiditatea, a mărimilor ordinelor de dimensiuni mari și a mărimilor standard de piață nu ar reflecta în mod adecvat schimbările regulate ale tiparelor de tranzacționare care influențează instrumentele de capitaluri proprii și instrumentele asimilabile acestora. Prin urmare, este esențial să se prevadă calculele necesare care trebuie efectuate, inclusiv perioadele de timp care trebuie luate în considerare la efectuarea calculelor și perioadele de timp în care rezultatele acestor calcule sunt aplicabile, metodele de calcul, precum și identificarea autorității competente responsabile cu efectuarea calculelor în conformitate cu determinarea autorității competente relevante în sensul articolului 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, astfel cum se specifică în Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei (3). În acest sens, pentru evitarea efectelor de denaturare a pieței, perioadele relevante în scopul calculelor ar trebui să asigure faptul că pragurile relevante stabilite în cadrul acestui regim sunt actualizate la intervale de timp adecvate pentru a reflecta condițiile pieței. De asemenea, este oportun să se prevadă publicarea centralizată a rezultatelor calculelor, astfel încât acestea să fie puse la dispoziția tuturor participanților pe piețele financiare și a tuturor autorităților competente din Uniune, într-un singur loc și într-un format ușor de utilizat. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să informeze ESMA cu privire la rezultatele calculelor, iar ESMA ar trebui să publice aceste calcule pe site-ul său internet.

| (10) | În scopul efectuării calculelor pentru stabilirea cerințelor de transparență pretranzacționare și posttranzacționare în conformitate cu articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, ar trebui să se specifice mai detaliat conținutul și frecvența solicitărilor de date, precum și formatele și intervalul de timp în care locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile trebuie să răspundă la aceste solicitări în conformitate cu articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Rezultatele calculelor efectuate pe baza datelor colectate în conformitate cu articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 ar trebui să fie publicate pentru ca participanții pe piață să fie informați cu privire la aceste rezultate și pentru ca transparența pretranzacționare și posttranzacționare să fie asigurată în practică. De asemenea, este oportun să se prevadă publicarea centralizată a rezultatelor calculelor, astfel încât acestea să fie puse la dispoziția tuturor participanților pe piețele financiare și a tuturor autorităților competente din Uniune, într-un singur loc și într-un format ușor de utilizat. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să informeze Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) cu privire la rezultatele calculelor, iar ESMA ar trebui să publice aceste calcule pe site-ul său internet. |
| --- | --- |

(10)

În scopul efectuării calculelor pentru stabilirea cerințelor de transparență pretranzacționare și posttranzacționare în conformitate cu articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, ar trebui să se specifice mai detaliat conținutul și frecvența solicitărilor de date, precum și formatele și intervalul de timp în care locurile de tranzacționare, APA-urile și CTP-urile trebuie să răspundă la aceste solicitări în conformitate cu articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. Rezultatele calculelor efectuate pe baza datelor colectate în conformitate cu articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 ar trebui să fie publicate pentru ca participanții pe piață să fie informați cu privire la aceste rezultate și pentru ca transparența pretranzacționare și posttranzacționare să fie asigurată în practică. De asemenea, este oportun să se prevadă publicarea centralizată a rezultatelor calculelor, astfel încât acestea să fie puse la dispoziția tuturor participanților pe piețele financiare și a tuturor autorităților competente din Uniune, într-un singur loc și într-un format ușor de utilizat. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să informeze Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) cu privire la rezultatele calculelor, iar ESMA ar trebui să publice aceste calcule pe site-ul său internet.

| (11) | În cazul fondurilor tranzacționate la bursă, spre deosebire de acțiuni, certificate de depozit, certificate și alte instrumente financiare similare, valoarea medie zilnică a tranzacțiilor nu pare a fi un indicator adecvat pentru calibrarea pragurilor de includere în categoria „de dimensiuni mari”. Pentru aceste instrumente, măsura lichidității efective nu este suficient reflectată prin valoarea medie zilnică a tranzacțiilor, întrucât mecanismele de creare și răscumpărare inerente fondurilor tranzacționate la bursă permit accesul la lichidități suplimentare și neafișate. Pentru a se reduce riscul de eludare, este, de asemenea, important ca două fonduri tranzacționate la bursă cu același suport să aibă aceleași praguri de includere în categoria „de dimensiuni mari” indiferent dacă valoarea medie zilnică a tranzacțiilor aferente acestora este sau nu similară. Prin urmare, ar trebui stabilit un prag unic de includere în categoria „de dimensiuni mari” pentru toate fondurile tranzacționate la bursă, care ar trebui să se aplice indiferent de suportul sau de lichiditatea acestora. |
| --- | --- |

(11)

În cazul fondurilor tranzacționate la bursă, spre deosebire de acțiuni, certificate de depozit, certificate și alte instrumente financiare similare, valoarea medie zilnică a tranzacțiilor nu pare a fi un indicator adecvat pentru calibrarea pragurilor de includere în categoria „de dimensiuni mari”. Pentru aceste instrumente, măsura lichidității efective nu este suficient reflectată prin valoarea medie zilnică a tranzacțiilor, întrucât mecanismele de creare și răscumpărare inerente fondurilor tranzacționate la bursă permit accesul la lichidități suplimentare și neafișate. Pentru a se reduce riscul de eludare, este, de asemenea, important ca două fonduri tranzacționate la bursă cu același suport să aibă aceleași praguri de includere în categoria „de dimensiuni mari” indiferent dacă valoarea medie zilnică a tranzacțiilor aferente acestora este sau nu similară. Prin urmare, ar trebui stabilit un prag unic de includere în categoria „de dimensiuni mari” pentru toate fondurile tranzacționate la bursă, care ar trebui să se aplice indiferent de suportul sau de lichiditatea acestora.

| (12) | Informațiile care trebuie furnizate pe cât posibil în timp real ar trebui puse la dispoziție cât de prompt permit mijloacele tehnice, presupunând că persoana în cauză asigură un nivel rezonabil de eficacitate a sistemelor și consacră acestora cheltuieli rezonabile. Informațiile ar trebui publicate cu puțin înainte de expirarea termenului maxim prevăzut numai în cazuri excepționale, atunci când sistemele disponibile nu permit publicarea într-un termen mai scurt. |
| --- | --- |

(12)

Informațiile care trebuie furnizate pe cât posibil în timp real ar trebui puse la dispoziție cât de prompt permit mijloacele tehnice, presupunând că persoana în cauză asigură un nivel rezonabil de eficacitate a sistemelor și consacră acestora cheltuieli rezonabile. Informațiile ar trebui publicate cu puțin înainte de expirarea termenului maxim prevăzut numai în cazuri excepționale, atunci când sistemele disponibile nu permit publicarea într-un termen mai scurt.

| (13) | Firmele de investiții ar trebui să facă publice detaliile privind tranzacțiile executate în afara unui loc de tranzacționare prin intermediul unui APA. Prin urmare, ar trebui să se prevadă dispoziții care să reglementeze modul în care firmele de investiții raportează detaliile referitoare la tranzacții către APA-uri, iar dispozițiile respective ar trebui să se aplice în coroborare cu cerințele aplicabile APA-urilor specificate în Regulamentul delegat (UE) 2017/571. |
| --- | --- |

(13)

Firmele de investiții ar trebui să facă publice detaliile privind tranzacțiile executate în afara unui loc de tranzacționare prin intermediul unui APA. Prin urmare, ar trebui să se prevadă dispoziții care să reglementeze modul în care firmele de investiții raportează detaliile referitoare la tranzacții către APA-uri, iar dispozițiile respective ar trebui să se aplice în coroborare cu cerințele aplicabile APA-urilor specificate în Regulamentul delegat (UE) 2017/571.

| (14) | Investitorii au nevoie de informații fiabile și în timp util cu privire la nivelul intereselor de tranzacționare a instrumentelor financiare. Informațiile referitoare la anumite tipuri de tranzacții, cum ar fi transferul de instrumente financiare cu titlu de garanție reală, nu ar reprezenta informații utile pentru investitori în scopul determinării nivelului real al intereselor de tranzacționare a unui instrument financiar. Impunerea obligației firmelor de investiții de a face publice aceste tranzacții ar genera probleme și costuri operaționale semnificative, fără a îmbunătăți procesul de formare a prețurilor. Prin urmare, obligațiile de transparență posttranzacționare pentru tranzacțiile executate în afara unui loc de tranzacționare ar trebui să se aplice numai în cazul cumpărării sau vânzării unei acțiuni, a unui certificat de depozit, a unui fond tranzacționat la bursă, a unui certificat sau a unui alt instrument financiar similar. Este esențial să nu se publice anumite tranzacții, cum ar fi cele care implică utilizarea unor astfel de instrumente în scopul dării cu împrumut de garanții reale sau în alte scopuri, atunci când schimbul este determinat de alți factori decât valoarea de piață curentă, deoarece acestea nu contribuie la procesul de formare a prețurilor și ar risca să producă confuzie în rândul investitorilor și să împiedice buna execuție. |
| --- | --- |

(14)

Investitorii au nevoie de informații fiabile și în timp util cu privire la nivelul intereselor de tranzacționare a instrumentelor financiare. Informațiile referitoare la anumite tipuri de tranzacții, cum ar fi transferul de instrumente financiare cu titlu de garanție reală, nu ar reprezenta informații utile pentru investitori în scopul determinării nivelului real al intereselor de tranzacționare a unui instrument financiar. Impunerea obligației firmelor de investiții de a face publice aceste tranzacții ar genera probleme și costuri operaționale semnificative, fără a îmbunătăți procesul de formare a prețurilor. Prin urmare, obligațiile de transparență posttranzacționare pentru tranzacțiile executate în afara unui loc de tranzacționare ar trebui să se aplice numai în cazul cumpărării sau vânzării unei acțiuni, a unui certificat de depozit, a unui fond tranzacționat la bursă, a unui certificat sau a unui alt instrument financiar similar. Este esențial să nu se publice anumite tranzacții, cum ar fi cele care implică utilizarea unor astfel de instrumente în scopul dării cu împrumut de garanții reale sau în alte scopuri, atunci când schimbul este determinat de alți factori decât valoarea de piață curentă, deoarece acestea nu contribuie la procesul de formare a prețurilor și ar risca să producă confuzie în rândul investitorilor și să împiedice buna execuție.

| (15) | În ceea ce privește tranzacțiile executate în afara regulilor unui loc de tranzacționare, este necesar să se clarifice care este firma de investiții care trebuie să publice o tranzacție în cazurile în care ambele părți la tranzacție sunt firme de investiții stabilite în Uniune, astfel încât să se asigure că tranzacțiile sunt publicate fără suprapuneri. Prin urmare, responsabilitatea de a face publică o tranzacție ar trebui să îi revină întotdeauna firmei de investiții care acționează în calitate de vânzător, cu excepția cazului în care numai una dintre contrapărți este un operator independent și aceasta acționează în calitate de cumpărător. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește tranzacțiile executate în afara regulilor unui loc de tranzacționare, este necesar să se clarifice care este firma de investiții care trebuie să publice o tranzacție în cazurile în care ambele părți la tranzacție sunt firme de investiții stabilite în Uniune, astfel încât să se asigure că tranzacțiile sunt publicate fără suprapuneri. Prin urmare, responsabilitatea de a face publică o tranzacție ar trebui să îi revină întotdeauna firmei de investiții care acționează în calitate de vânzător, cu excepția cazului în care numai una dintre contrapărți este un operator independent și aceasta acționează în calitate de cumpărător.

| (16) | În cazul în care numai una dintre contrapărți este un operator independent pentru un anumit instrument financiar și este totodată firma care cumpără instrumentul respectiv, aceasta ar trebui să fie responsabilă pentru publicarea tranzacției, întrucât clienții săi se așteaptă ca ea să își asume această responsabilitate și este mai bine plasată pentru a completa câmpul de raportare în care trebuie să menționeze calitatea sa de operator independent. Pentru a se asigura că o tranzacție se publică doar o singură dată, operatorul independent ar trebui să informeze cealaltă parte cu privire la faptul că face publică tranzacția. |
| --- | --- |

(16)

În cazul în care numai una dintre contrapărți este un operator independent pentru un anumit instrument financiar și este totodată firma care cumpără instrumentul respectiv, aceasta ar trebui să fie responsabilă pentru publicarea tranzacției, întrucât clienții săi se așteaptă ca ea să își asume această responsabilitate și este mai bine plasată pentru a completa câmpul de raportare în care trebuie să menționeze calitatea sa de operator independent. Pentru a se asigura că o tranzacție se publică doar o singură dată, operatorul independent ar trebui să informeze cealaltă parte cu privire la faptul că face publică tranzacția.

| (17) | Este important să se mențină standardele actuale de publicare a tranzacțiilor efectuate ca tranzacții back-to-back pentru a se evita publicarea unei tranzacții unice sub forma mai multor tranzacții și pentru a se oferi securitate juridică în ceea ce privește firma de investiții care este responsabilă de publicarea unei tranzacții. Prin urmare, două tranzacții inverse efectuate simultan și la același preț printr-o singură contraparte ar trebui publicate ca o tranzacție unică. |
| --- | --- |

(17)

Este important să se mențină standardele actuale de publicare a tranzacțiilor efectuate ca tranzacții back-to-back pentru a se evita publicarea unei tranzacții unice sub forma mai multor tranzacții și pentru a se oferi securitate juridică în ceea ce privește firma de investiții care este responsabilă de publicarea unei tranzacții. Prin urmare, două tranzacții inverse efectuate simultan și la același preț printr-o singură contraparte ar trebui publicate ca o tranzacție unică.

| (18) | Pentru a se asigura funcționarea eficace a noului cadru de reglementare în materie de transparență, este necesar să se prevadă colectarea anumitor date și publicarea din timp a celor mai pertinente piețe în ceea ce privește lichiditatea, a mărimilor ordinelor de dimensiuni mari, a pragurilor pentru publicarea decalată și a mărimilor standard de piață. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a se asigura funcționarea eficace a noului cadru de reglementare în materie de transparență, este necesar să se prevadă colectarea anumitor date și publicarea din timp a celor mai pertinente piețe în ceea ce privește lichiditatea, a mărimilor ordinelor de dimensiuni mari, a pragurilor pentru publicarea decalată și a mărimilor standard de piață.

| (19) | Din rațiuni de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și cele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. Cu toate acestea, pentru a se asigura faptul că noul cadru de reglementare în materie de transparență poate funcționa în mod eficace, anumite dispoziții ale prezentului regulament ar trebui să se aplice de la data intrării în vigoare a acestuia. |
| --- | --- |

(19)

Din rațiuni de consecvență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și cele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. Cu toate acestea, pentru a se asigura faptul că noul cadru de reglementare în materie de transparență poate funcționa în mod eficace, anumite dispoziții ale prezentului regulament ar trebui să se aplice de la data intrării în vigoare a acestuia.

| (20) | Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(20)

Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (21) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
| --- | --- |

(21)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

GENERALITĂȚI

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „tranzacție de portofoliu” înseamnă tranzacții cu cinci sau mai multe instrumente financiare diferite atunci când tranzacțiile respective sunt efectuate în același timp de către același client și ca un singur lot, în schimbul unui preț de referință specific; |
| --- | --- |

1.

„tranzacție de portofoliu” înseamnă tranzacții cu cinci sau mai multe instrumente financiare diferite atunci când tranzacțiile respective sunt efectuate în același timp de către același client și ca un singur lot, în schimbul unui preț de referință specific;

| 2. | „tranzacție de cedare” sau „tranzacție de primire” înseamnă o tranzacție în care o firmă de investiții transferă o tranzacție a unui client către o altă firmă de investiții sau primește o tranzacție a unui client de la o altă firmă de investiții în scopul prelucrării posttranzacționare; |
| --- | --- |

2.

„tranzacție de cedare” sau „tranzacție de primire” înseamnă o tranzacție în care o firmă de investiții transferă o tranzacție a unui client către o altă firmă de investiții sau primește o tranzacție a unui client de la o altă firmă de investiții în scopul prelucrării posttranzacționare;

| 3. | „operațiune de finanțare prin instrumente financiare” înseamnă o operațiune de finanțare prin instrumente financiare, astfel cum este definită în Regulamentul delegat (UE) 2017/577; |
| --- | --- |

3.

„operațiune de finanțare prin instrumente financiare” înseamnă o operațiune de finanțare prin instrumente financiare, astfel cum este definită în Regulamentul delegat (UE) 2017/577;

| 4. | „operator independent” înseamnă o firmă de investiții, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și al Consiliului (5). |
| --- | --- |

4.

„operator independent” înseamnă o firmă de investiții, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 20 din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și al Consiliului (5).

5

Articolul 2

Tranzacții care nu contribuie la procesul de formare a prețurilor

[Articolul 23 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

O tranzacție cu acțiuni nu contribuie la procesul de formare a prețurilor atunci când se aplică oricare dintre următoarele circumstanțe:

| (a) | tranzacția este executată pe baza unui preț calculat de-a lungul mai multor momente de timp în conformitate cu un anumit indice de referință, inclusiv tranzacții executate pe baza unui preț mediu ponderat în funcție de volum sau a unui preț mediu ponderat în funcție de timp; |
| --- | --- |

(a)

tranzacția este executată pe baza unui preț calculat de-a lungul mai multor momente de timp în conformitate cu un anumit indice de referință, inclusiv tranzacții executate pe baza unui preț mediu ponderat în funcție de volum sau a unui preț mediu ponderat în funcție de timp;

| (b) | tranzacția face parte dintr-o tranzacție de portofoliu; |
| --- | --- |

(b)

tranzacția face parte dintr-o tranzacție de portofoliu;

| (c) | tranzacția este condiționată de cumpărarea, vânzarea, crearea sau răscumpărarea unui contract derivat sau a altui instrument financiar atunci când toate componentele tranzacției trebuie să fie executate numai într-un singur lot; |
| --- | --- |

(c)

tranzacția este condiționată de cumpărarea, vânzarea, crearea sau răscumpărarea unui contract derivat sau a altui instrument financiar atunci când toate componentele tranzacției trebuie să fie executate numai într-un singur lot;

| (d) | tranzacția este executată de o societate de administrare, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6), sau de un administrator de fonduri de investiții alternative, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7), care transferă proprietatea efectivă asupra acțiunilor de la un organism de plasament colectiv către un altul, fără ca o firmă de investiții să fie parte la tranzacție; |
| --- | --- |

(d)

tranzacția este executată de o societate de administrare, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6), sau de un administrator de fonduri de investiții alternative, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7), care transferă proprietatea efectivă asupra acțiunilor de la un organism de plasament colectiv către un altul, fără ca o firmă de investiții să fie parte la tranzacție;

6

7

| (e) | tranzacția este o tranzacție de cedare sau o tranzacție de primire; |
| --- | --- |

(e)

tranzacția este o tranzacție de cedare sau o tranzacție de primire;

| (f) | scopul tranzacției este de a transfera acțiuni cu titlu de garanții reale în tranzacții bilaterale sau în contextul cerințelor în materie de marje și de garanții impuse unei contrapărți centrale (CPC) sau ca parte a procesului de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către o CPC; |
| --- | --- |

(f)

scopul tranzacției este de a transfera acțiuni cu titlu de garanții reale în tranzacții bilaterale sau în contextul cerințelor în materie de marje și de garanții impuse unei contrapărți centrale (CPC) sau ca parte a procesului de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către o CPC;

| (g) | tranzacția are drept rezultat livrarea de acțiuni în contextul exercitării unor obligațiuni convertibile, a unor opțiuni, a unor warrant-uri acoperite sau a altor instrumente derivate similare; |
| --- | --- |

(g)

tranzacția are drept rezultat livrarea de acțiuni în contextul exercitării unor obligațiuni convertibile, a unor opțiuni, a unor warrant-uri acoperite sau a altor instrumente derivate similare;

| (h) | tranzacția este o operațiune de finanțare prin instrumente financiare; |
| --- | --- |

(h)

tranzacția este o operațiune de finanțare prin instrumente financiare;

| (i) | tranzacția este efectuată în conformitate cu regulile sau procedurile unui loc de tranzacționare, ale unei contrapărți centrale sau ale unui depozitar central de titluri de valoare în scopul cumpărării impuse a unor tranzacții nedecontate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 909/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (8). |
| --- | --- |

(i)

tranzacția este efectuată în conformitate cu regulile sau procedurile unui loc de tranzacționare, ale unei contrapărți centrale sau ale unui depozitar central de titluri de valoare în scopul cumpărării impuse a unor tranzacții nedecontate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 909/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (8).

8

CAPITOLUL II

TRANSPARENȚA PRETRANZACȚIONARE

Secțiunea 1

Transparența pretranzacționare pentru locurile de tranzacționare

Articolul 3

Obligații de transparență pretranzacționare

[Articolul 3 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare fac publice intervalul prețurilor de cumpărare și de vânzare și amploarea intereselor de tranzacționare exprimate la aceste prețuri. Informațiile sunt făcute publice în conformitate cu tipul de sisteme de tranzacționare pe care le exploatează, astfel cum este specificat în tabelul 1 din anexa I.

(2)   Cerințele de transparență menționate la alineatul (1) se aplică, de asemenea, oricărei „exprimări executabile a interesului”, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 33 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în conformitate cu articolul 8 din regulamentul menționat.

Articolul 4

Piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea

[Articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   În sensul articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea pentru o acțiune, un certificat de depozit, un fond tranzacționat la bursă, un certificat sau un alt instrument financiar similar se consideră a fi locul de tranzacționare cu cea mai mare valoare a tranzacțiilor din Uniune pentru instrumentul financiar respectiv.

(2)   Pentru a determina piețele cele mai pertinente în ceea ce privește lichiditatea în conformitate cu alineatul (1), autoritățile competente calculează valoarea tranzacțiilor în conformitate cu metoda stabilită la articolul 17 alineatul (4) pentru fiecare instrument financiar care ține de competența lor și pentru fiecare loc de tranzacționare în care este tranzacționat instrumentul financiar respectiv.

(3)   Calculul menționat la alineatul (2) are următoarele caracteristici:

| (a) | include, pentru fiecare loc de tranzacționare, tranzacțiile executate în conformitate cu regulile respectivului loc de tranzacționare, cu excepția tranzacțiilor la un preț de referință și a tranzacțiilor negociate marcate, astfel cum este prevăzut în tabelul 4 din anexa I, precum și a tranzacțiilor executate pe baza cel puțin a unui ordin care a beneficiat de derogarea pentru ordine de dimensiuni mari, atunci când mărimea tranzacției depășește pragul aplicabil pentru includerea în categoria „de dimensiuni mari”, astfel cum s-a stabilit în conformitate cu articolul 7; |
| --- | --- |

(a)

include, pentru fiecare loc de tranzacționare, tranzacțiile executate în conformitate cu regulile respectivului loc de tranzacționare, cu excepția tranzacțiilor la un preț de referință și a tranzacțiilor negociate marcate, astfel cum este prevăzut în tabelul 4 din anexa I, precum și a tranzacțiilor executate pe baza cel puțin a unui ordin care a beneficiat de derogarea pentru ordine de dimensiuni mari, atunci când mărimea tranzacției depășește pragul aplicabil pentru includerea în categoria „de dimensiuni mari”, astfel cum s-a stabilit în conformitate cu articolul 7;

| (b) | acoperă anul calendaristic precedent sau, dacă este cazul, perioada din anul calendaristic precedent în care instrumentul financiar a fost admis la tranzacționare sau tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare. |
| --- | --- |

(b)

acoperă anul calendaristic precedent sau, dacă este cazul, perioada din anul calendaristic precedent în care instrumentul financiar a fost admis la tranzacționare sau tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare.

(4)   Până când se stabilește piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea pentru un anumit instrument financiar în conformitate cu procedura prevăzută la alineatele (1)-(3), piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea este locul de tranzacționare în care instrumentul financiar în cauză este admis la tranzacționare sau tranzacționat pentru prima dată.

(5)   Alineatele (2) și (3) nu se aplică în cazul acțiunilor, certificatelor de depozit, fondurilor tranzacționate la bursă, certificatelor și altor instrumente financiare similare care au fost admise la tranzacționare sau tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare cu patru săptămâni sau mai puțin înainte de încheierea anului calendaristic precedent.

Articolul 5

Caracteristici specifice ale tranzacțiilor negociate

[Articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

O tranzacție negociată cu acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă, certificate sau alte instrumente financiare similare este considerată a fi o tranzacție care este negociată în particular, dar care este raportată conform regulilor unui loc de tranzacționare și în cazul căreia se aplică oricare dintre circumstanțele următoare:

| (a) | sunt implicați doi membri sau participanți la locul de tranzacționare respectiv în oricare dintre următoarele capacități:






  (i) | unul tranzacționează pe cont propriu, în timp ce celălalt acționează în numele unui client; |
| --- | --- | --- |

(a)

sunt implicați doi membri sau participanți la locul de tranzacționare respectiv în oricare dintre următoarele capacități:

(i)

unul tranzacționează pe cont propriu, în timp ce celălalt acționează în numele unui client;

| (ii) | ambii tranzacționează pe cont propriu; |
| --- | --- |

(ii)

ambii tranzacționează pe cont propriu;

| (iii) | ambii acționează în numele unui client; |
| --- | --- |

(iii)

ambii acționează în numele unui client;

| (b) | un membru sau un participant la locul de tranzacționare respectiv acționează în oricare dintre următoarele capacități:






  (i) | acționează atât în numele vânzătorului, cât și în numele cumpărătorului; |
| --- | --- | --- |

(b)

un membru sau un participant la locul de tranzacționare respectiv acționează în oricare dintre următoarele capacități:

(i)

acționează atât în numele vânzătorului, cât și în numele cumpărătorului;

| (ii) | tranzacționează pe cont propriu conform unui ordin al unui client. |
| --- | --- |

(ii)

tranzacționează pe cont propriu conform unui ordin al unui client.

Articolul 6

Tranzacții negociate supuse altor condiții decât prețul curent de piață

[Articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

O tranzacție negociată cu acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă, certificate sau alte instrumente financiare similare este supusă altor condiții decât prețul curent de piață al instrumentului financiar în cazul în care se aplică oricare dintre circumstanțele următoare:

| (a) | tranzacția este executată pe baza unui preț calculat de-a lungul mai multor momente de timp în conformitate cu un anumit indice de referință, inclusiv tranzacțiile executate pe baza unui preț mediu ponderat în funcție de volum sau a unui preț mediu ponderat în funcție de timp; |
| --- | --- |

(a)

tranzacția este executată pe baza unui preț calculat de-a lungul mai multor momente de timp în conformitate cu un anumit indice de referință, inclusiv tranzacțiile executate pe baza unui preț mediu ponderat în funcție de volum sau a unui preț mediu ponderat în funcție de timp;

| (b) | tranzacția face parte dintr-o tranzacție de portofoliu; |
| --- | --- |

(b)

tranzacția face parte dintr-o tranzacție de portofoliu;

| (c) | tranzacția este condiționată de cumpărarea, vânzarea, crearea sau răscumpărarea unui contract derivat sau a altui instrument financiar atunci când toate componentele tranzacției sunt menite să fie executate într-un singur lot; |
| --- | --- |

(c)

tranzacția este condiționată de cumpărarea, vânzarea, crearea sau răscumpărarea unui contract derivat sau a altui instrument financiar atunci când toate componentele tranzacției sunt menite să fie executate într-un singur lot;

| (d) | tranzacția este executată de o societate de administrare, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2009/65/CE, sau de un administrator de fonduri de investiții alternative, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE, care transferă proprietatea efectivă asupra instrumentelor financiare de la un organism de plasament colectiv către un altul, fără ca o firmă de investiții să fie parte la tranzacție; |
| --- | --- |

(d)

tranzacția este executată de o societate de administrare, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2009/65/CE, sau de un administrator de fonduri de investiții alternative, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE, care transferă proprietatea efectivă asupra instrumentelor financiare de la un organism de plasament colectiv către un altul, fără ca o firmă de investiții să fie parte la tranzacție;

| (e) | tranzacția este o tranzacție de cedare sau o tranzacție de primire; |
| --- | --- |

(e)

tranzacția este o tranzacție de cedare sau o tranzacție de primire;

| (f) | tranzacția are scopul de a transfera instrumente financiare cu titlu de garanții reale în tranzacții bilaterale sau în contextul cerințelor în materie de marje sau de garanții impuse unei CPC sau ca parte a procesului de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către o CPC; |
| --- | --- |

(f)

tranzacția are scopul de a transfera instrumente financiare cu titlu de garanții reale în tranzacții bilaterale sau în contextul cerințelor în materie de marje sau de garanții impuse unei CPC sau ca parte a procesului de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către o CPC;

| (g) | tranzacția are drept rezultat livrarea de instrumente financiare în contextul exercitării unor obligațiuni convertibile, a unor opțiuni, a unor warrant-uri acoperite sau a altui instrument financiar derivat similar; |
| --- | --- |

(g)

tranzacția are drept rezultat livrarea de instrumente financiare în contextul exercitării unor obligațiuni convertibile, a unor opțiuni, a unor warrant-uri acoperite sau a altui instrument financiar derivat similar;

| (h) | tranzacția este o operațiune de finanțare prin instrumente financiare; |
| --- | --- |

(h)

tranzacția este o operațiune de finanțare prin instrumente financiare;

| (i) | tranzacția este efectuată în conformitate cu regulile sau procedurile unui loc de tranzacționare, ale unei contrapărți centrale sau ale unui depozitar central de titluri de valoare în scopul cumpărării impuse a unor tranzacții nedecontate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 909/2014; |
| --- | --- |

(i)

tranzacția este efectuată în conformitate cu regulile sau procedurile unui loc de tranzacționare, ale unei contrapărți centrale sau ale unui depozitar central de titluri de valoare în scopul cumpărării impuse a unor tranzacții nedecontate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 909/2014;

| (j) | orice altă tranzacție echivalentă uneia dintre tranzacțiile descrise la literele (a)-(i) prin faptul că este condiționată de caracteristici tehnice care nu au legătură cu valoarea de piață curentă a instrumentului financiar tranzacționat. |
| --- | --- |

(j)

orice altă tranzacție echivalentă uneia dintre tranzacțiile descrise la literele (a)-(i) prin faptul că este condiționată de caracteristici tehnice care nu au legătură cu valoarea de piață curentă a instrumentului financiar tranzacționat.

Articolul 7

Ordine de dimensiuni mari

[Articolul 4 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Un ordin privind o acțiune, un certificat de depozit, un certificat sau alt instrument financiar similar este considerat de dimensiuni mari atunci când ordinul este egal sau mai mare decât mărimea minimă a ordinelor prevăzută în tabelele 1 și 2 din anexa II.

(2)   Un ordin privind un fond tranzacționat la bursă este considerat de dimensiuni mari atunci când ordinul este egal sau mai mare de 1 000 000 EUR.

(3)   În scopul determinării ordinelor de dimensiuni mari, autoritățile competente calculează, în conformitate cu alineatul (4), valoarea medie zilnică a tranzacțiilor cu acțiuni, certificate de depozit, certificate și alte instrumente financiare similare tranzacționate într-un loc de tranzacționare.

(4)   Calculul menționat la alineatul (3) are următoarele caracteristici:

| (a) | include tranzacțiile executate în Uniune cu instrumentul financiar în cauză, indiferent dacă sunt executate într-un loc de tranzacționare sau în afara unui astfel de loc; |
| --- | --- |

(a)

include tranzacțiile executate în Uniune cu instrumentul financiar în cauză, indiferent dacă sunt executate într-un loc de tranzacționare sau în afara unui astfel de loc;

| (b) | acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 decembrie a anului calendaristic precedent sau, dacă este cazul, partea din anul calendaristic în care instrumentul financiar a fost admis la tranzacționare sau tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare. |
| --- | --- |

(b)

acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 decembrie a anului calendaristic precedent sau, dacă este cazul, partea din anul calendaristic în care instrumentul financiar a fost admis la tranzacționare sau tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare.

Alineatele (3) și (4) nu se aplică în cazul acțiunilor, certificatelor de depozit, certificatelor și altor instrumente financiare similare admise la tranzacționare sau tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare cu patru săptămâni sau mai puțin înainte de încheierea anului calendaristic precedent.

(5)   Cu excepția cazului în care se modifică prețul sau alte condiții relevante pentru executarea unui ordin, derogarea menționată la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 se aplică în continuare în legătură cu un ordin care este de dimensiuni mari la înscrierea într-un registru de ordine, dar care, în urma executării parțiale, scade sub pragul aplicabil pentru instrumentul financiar respectiv, astfel cum este determinat în conformitate cu alineatele (1) și (2).

(6)   Înainte ca o acțiune, un certificat de depozit, un certificat sau alt instrument financiar similar să fie tranzacționat pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune, autoritatea competentă estimează valoarea medie zilnică a tranzacțiilor cu instrumentul financiar respectiv, ținând seama de istoricul tranzacționării instrumentului financiar respectiv și a altor instrumente financiare considerate a avea caracteristici similare, și asigură publicarea acestei estimări.

(7)   Estimarea valorii medii zilnice a tranzacțiilor menționată la alineatul (6) este utilizată pentru calcularea ordinelor de dimensiuni mari pe o perioadă de șase săptămâni de la data la care acțiunea, certificatul de depozit, certificatul sau alt instrument financiar similar în cauză a fost admis la tranzacționare sau tranzacționat pentru prima dată într-un loc de tranzacționare.

(8)   Autoritatea competentă calculează și asigură publicarea valorii medii zilnice a tranzacțiilor pe baza primelor patru săptămâni de tranzacționare dinainte de încheierea perioadei de șase săptămâni menționate la alineatul (7).

(9)   Valoarea medie zilnică a tranzacțiilor menționată la alineatul (8) este utilizată pentru calcularea ordinelor de dimensiuni mari, până când se aplică o valoare medie zilnică a tranzacțiilor calculată în conformitate cu alineatul (3).

(10)   În sensul prezentului articol, valoarea medie zilnică a tranzacțiilor se calculează prin împărțirea valorii totale a tranzacțiilor pentru un anumit instrument financiar, astfel cum se specifică la articolul 17 alineatul (4), la numărul de zile de tranzacționare din perioada avută în vedere. Numărul de zile de tranzacționare din perioada avută în vedere reprezintă numărul de zile de tranzacționare pe piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea pentru instrumentul financiar respectiv, astfel cum este stabilită în conformitate cu articolul 4.

Articolul 8

Tipul și mărimea minimă a ordinelor menținute într-un sistem de administrare a ordinelor

[Articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Tipul de ordin menținut într-un sistem de administrare a ordinelor utilizat de un loc de tranzacționare în așteptarea publicării pentru care se poate acorda o derogare de la obligațiile de transparență pretranzacționare este un ordin care:

| (a) | urmează să fie publicat în registrul de ordine ținut de locul de tranzacționare și depinde de condiții obiective predefinite în protocolul sistemului; |
| --- | --- |

(a)

urmează să fie publicat în registrul de ordine ținut de locul de tranzacționare și depinde de condiții obiective predefinite în protocolul sistemului;

| (b) | nu poate interacționa cu alte interese de tranzacționare înainte de a fi publicat în registrul de ordine ținut de locul de tranzacționare; |
| --- | --- |

(b)

nu poate interacționa cu alte interese de tranzacționare înainte de a fi publicat în registrul de ordine ținut de locul de tranzacționare;

| (c) | odată ce a fost publicat în registrul de ordine, interacționează cu alte ordine în conformitate cu regulile aplicabile ordinelor de acest tip la momentul publicării. |
| --- | --- |

(c)

odată ce a fost publicat în registrul de ordine, interacționează cu alte ordine în conformitate cu regulile aplicabile ordinelor de acest tip la momentul publicării.

(2)   Ordinele menținute într-un sistem de administrare a ordinelor utilizat de un loc de tranzacționare în așteptarea publicării pentru care se poate acorda o derogare de la obligațiile de transparență pretranzacționare trebuie să aibă, la momentul intrării și după orice modificare, una dintre următoarele dimensiuni:

| (a) | în cazul unui ordin de tip iceberg (cantitate ascunsă), o dimensiune mai mare sau egală cu 10 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

în cazul unui ordin de tip iceberg (cantitate ascunsă), o dimensiune mai mare sau egală cu 10 000 EUR;

| (b) | pentru toate celelalte ordine, o dimensiune mai mare sau egală cu cantitatea minimă tranzacționabilă stabilită în prealabil de operatorul sistemului în conformitate cu regulile și protocoale sistemului. |
| --- | --- |

(b)

pentru toate celelalte ordine, o dimensiune mai mare sau egală cu cantitatea minimă tranzacționabilă stabilită în prealabil de operatorul sistemului în conformitate cu regulile și protocoale sistemului.

(3)   Un ordin de tip iceberg (cantitate ascunsă), astfel cum este menționat la alineatul (2) litera (a), este considerat a fi un ordin-limită care constă într-un ordin publicat referitor la o parte din cantitate și într-un ordin nepublicat referitor la ceea ce a rămas din cantitate, atunci când cantitatea nepublicată poate fi executată numai după ce este prezentată în registrul de ordine sub forma unui nou ordin publicat.

Secțiunea 2

Transparența pretranzacționare pentru operatorii independenți și firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara unui loc de tranzacționare

Articolul 9

Modalitățile de publicare a unei cotații ferme

[Articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

Orice modalitate adoptată de un operator independent pentru a respecta obligația de publicare a cotațiilor ferme trebuie să îndeplinească următoarele condiții:

| (a) | modalitatea include toate măsurile rezonabile necesare pentru a garanta că informațiile care urmează să fie publicate sunt fiabile, sunt monitorizate în permanență pentru depistarea erorilor și sunt corectate de îndată ce sunt depistate erori; |
| --- | --- |

(a)

modalitatea include toate măsurile rezonabile necesare pentru a garanta că informațiile care urmează să fie publicate sunt fiabile, sunt monitorizate în permanență pentru depistarea erorilor și sunt corectate de îndată ce sunt depistate erori;

| (b) | modalitatea respectă măsuri tehnice echivalente celor specificate pentru mecanismele de publicare aprobate (APA) la articolul 15 din Regulamentul delegat (UE) 2017/571 care facilitează consolidarea datelor cu alte date similare din alte surse; |
| --- | --- |

(b)

modalitatea respectă măsuri tehnice echivalente celor specificate pentru mecanismele de publicare aprobate (APA) la articolul 15 din Regulamentul delegat (UE) 2017/571 care facilitează consolidarea datelor cu alte date similare din alte surse;

| (c) | modalitatea pune informațiile la dispoziția publicului în mod nediscriminatoriu; |
| --- | --- |

(c)

modalitatea pune informațiile la dispoziția publicului în mod nediscriminatoriu;

| (d) | modalitatea include publicarea momentului în care cotațiile au fost introduse sau modificate în conformitate cu articolul 50 din Directiva 2014/65/UE, astfel cum se specifică în Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei (9). |
| --- | --- |

(d)

modalitatea include publicarea momentului în care cotațiile au fost introduse sau modificate în conformitate cu articolul 50 din Directiva 2014/65/UE, astfel cum se specifică în Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei (9).

9

Articolul 10

Prețurile care reflectă condițiile predominante pe piață

[Articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

Prețurile publicate de un operator independent reflectă condițiile predominante pe piață atunci când sunt aproape, din punctul de vedere al prețului, la momentul publicării, de cotații de dimensiuni echivalente pentru același instrument financiar pe piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea, astfel cum este stabilită în conformitate cu articolul 4 pentru instrumentul financiar respectiv.

Articolul 11

Mărimea standard de piață

[Articolul 14 alineatele (2) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Mărimea standard de piață pentru acțiuni, certificate de depozit, fonduri tranzacționate la bursă, certificate și alte instrumente financiare similare pentru care există o piață lichidă se determină pe baza valorii medii a tranzacțiilor pentru fiecare instrument financiar, calculată în conformitate cu alineatele (2) și (3) și cu tabelul 3 din anexa II.

(2)   Pentru a stabili mărimea standard de piață care se aplică unui anumit instrument financiar, astfel cum este prevăzut la alineatul (1), autoritățile competente calculează valoarea medie a tranzacțiilor în ceea ce privește toate acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare care sunt tranzacționate într-un loc de tranzacționare, pentru care există o piață lichidă și pentru care joacă rolul de autoritate competentă.

(3)   Calculul menționat la alineatul (2) are următoarele caracteristici:

| (a) | ia în considerare tranzacțiile executate în Uniune cu instrumentul financiar în cauză, indiferent dacă sunt executate într-un loc de tranzacționare sau în afara unui astfel de loc; |
| --- | --- |

(a)

ia în considerare tranzacțiile executate în Uniune cu instrumentul financiar în cauză, indiferent dacă sunt executate într-un loc de tranzacționare sau în afara unui astfel de loc;

| (b) | acoperă anul calendaristic precedent sau, dacă este cazul, perioada din anul calendaristic precedent în care instrumentul financiar a fost admis la tranzacționare sau tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare; |
| --- | --- |

(b)

acoperă anul calendaristic precedent sau, dacă este cazul, perioada din anul calendaristic precedent în care instrumentul financiar a fost admis la tranzacționare sau tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare;

| (c) | exclude tranzacțiile de dimensiuni mari efectuate după tranzacționare, astfel cum se specifică în tabelul 4 din anexa I. |
| --- | --- |

(c)

exclude tranzacțiile de dimensiuni mari efectuate după tranzacționare, astfel cum se specifică în tabelul 4 din anexa I.

Alineatele (2) și (3) nu se aplică în cazul acțiunilor, certificatelor de depozit, fondurilor tranzacționate la bursă, certificatelor și altor instrumente financiare similare admise la tranzacționare sau tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare cu patru săptămâni sau mai puțin înainte de încheierea anului calendaristic precedent.

(4)   Înainte ca o acțiune, un certificat de depozit, un fond tranzacționat la bursă, un certificat sau alt instrument financiar similar să fie tranzacționat pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune, autoritatea competentă estimează valoarea medie zilnică a tranzacțiilor cu instrumentul financiar respectiv, ținând seama de istoricul tranzacționării instrumentului financiar respectiv și a altor instrumente financiare considerate a avea caracteristici similare, și asigură publicarea acestei estimări.

(5)   Estimarea valorii medii a tranzacțiilor prevăzută la alineatul (4) este utilizată ca mărime standard de piață pentru o acțiune, un certificat de depozit, un fond tranzacționat la bursă, un certificat sau alt instrument financiar similar pe o perioadă de șase săptămâni de la data la care acțiunea, certificatul de depozit, fondul tranzacționat la bursă, certificatul sau alt instrument financiar similar în cauză a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau tranzacționat pentru prima dată într-un loc de tranzacționare.

(6)   Autoritatea competentă calculează și asigură publicarea valorii medii a tranzacțiilor pe baza primelor patru săptămâni de tranzacționare dinainte de încheierea perioadei de șase săptămâni menționate la alineatul (5).

(7)   Valoarea medie a tranzacțiilor menționată la alineatul (6) se aplică imediat după publicare și până când se aplică o nouă valoare medie a tranzacțiilor, calculată în conformitate cu alineatele (2) și (3).

(8)   În sensul prezentului articol, valoarea medie a tranzacțiilor se calculează prin împărțirea valorii totale a tranzacțiilor pentru un anumit instrument financiar, astfel cum se specifică la articolul 17 alineatul (4), la numărul total de tranzacții executate pentru instrumentul financiar respectiv în perioada avută în vedere.

CAPITOLUL III

TRANSPARENȚA POSTTRANZACȚIONARE PENTRU LOCURILE DE TRANZACȚIONARE ȘI FIRMELE DE INVESTIȚII CARE EFECTUEAZĂ TRANZACȚII ÎN AFARA UNUI LOC DE TRANZACȚIONARE

Articolul 12

Obligații de transparență posttranzacționare

[Articolul 6 alineatul (1) și articolul 20 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, precum și firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara regulilor unui loc de tranzacționare fac publice detaliile fiecărei tranzacții prin aplicarea tabelelor de referință 2, 3 și 4 din anexa I.

(2)   În cazul în care un raport de tranzacționare publicat anterior este anulat, firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara unui loc de tranzacționare, precum și operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare fac public un nou raport de tranzacționare care conține toate detaliile incluse în raportul de tranzacționare inițial și marcarea anulării specificată în tabelul 4 din anexa I.

(3)   În cazul în care un raport de tranzacționare publicat anterior este modificat, operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, precum și firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara unui loc de tranzacționare fac publice următoarele informații:

| (a) | un nou raport de tranzacționare care conține toate detaliile incluse în raportul de tranzacționare inițial și marcarea anulării specificată în tabelul 4 din anexa I; |
| --- | --- |

(a)

un nou raport de tranzacționare care conține toate detaliile incluse în raportul de tranzacționare inițial și marcarea anulării specificată în tabelul 4 din anexa I;

| (b) | un nou raport de tranzacționare care conține toate detaliile incluse în raportul de tranzacționare inițial, cu toate detaliile necesare corectate, și marcarea modificării specificată în tabelul 4 din anexa I. |
| --- | --- |

(b)

un nou raport de tranzacționare care conține toate detaliile incluse în raportul de tranzacționare inițial, cu toate detaliile necesare corectate, și marcarea modificării specificată în tabelul 4 din anexa I.

(4)   În cazul în care o tranzacție între două firme de investiții este încheiată în afara regulilor unui loc de tranzacționare, fie pe cont propriu, fie în numele clienților, numai firma de investiții care vinde instrumentul financiar în cauză face publică tranzacția prin intermediul unui APA.

(5)   Prin derogare de la alineatul (4), atunci când numai una dintre firmele de investiții parte la tranzacție este un operator independent pentru instrumentul financiar în cauză și acționează în calitate de cumpărător, numai firma respectivă face publică tranzacția prin intermediul unui APA și îl informează pe vânzător cu privire la această acțiune.

(6)   Firmele de investiții iau toate măsurile rezonabile pentru a garanta că tranzacția este publicată ca tranzacție unică. În acest scop, două tranzacții inverse efectuate simultan și la același preț printr-o singură contraparte sunt considerate a fi o tranzacție unică.

Articolul 13

Aplicarea transparenței posttranzacționare pentru anumite tipuri de tranzacții executate în afara unui loc de tranzacționare

[Articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

Obligația prevăzută la articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 nu se aplică în cazul:

| (a) | tranzacțiilor exonerate enumerate la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei (10), dacă se aplică; |
| --- | --- |

(a)

tranzacțiilor exonerate enumerate la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei (10), dacă se aplică;

10

| (b) | tranzacțiilor executate de o societate de administrare, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2009/65/CE, sau de un administrator de fonduri de investiții alternative, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE, care transferă proprietatea efectivă asupra instrumentelor financiare de la un organism de plasament colectiv către un altul, fără ca o firmă de investiții să fie parte la tranzacție; |
| --- | --- |

(b)

tranzacțiilor executate de o societate de administrare, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2009/65/CE, sau de un administrator de fonduri de investiții alternative, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE, care transferă proprietatea efectivă asupra instrumentelor financiare de la un organism de plasament colectiv către un altul, fără ca o firmă de investiții să fie parte la tranzacție;

| (c) | tranzacțiilor de cedare și tranzacțiilor de primire; |
| --- | --- |

(c)

tranzacțiilor de cedare și tranzacțiilor de primire;

| (d) | transferurilor de instrumente financiare cu titlu de garanții reale în tranzacții bilaterale sau în contextul cerințelor în materie de marje și de garanții impuse unei CPC sau ca parte a procesului de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către o CPC. |
| --- | --- |

(d)

transferurilor de instrumente financiare cu titlu de garanții reale în tranzacții bilaterale sau în contextul cerințelor în materie de marje și de garanții impuse unei CPC sau ca parte a procesului de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor de plată de către o CPC.

Articolul 14

Publicarea în timp real a tranzacțiilor

[Articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Pentru tranzacțiile care sunt efectuate într-un anumit loc de tranzacționare, informațiile posttranzacționare se publică în următoarele situații:

| (a) | atunci când tranzacția are loc în timpul programului zilnic de tranzacționare al locului de tranzacționare, pe cât posibil, din punct de vedere tehnic, în timp real și, în orice caz, în decurs de un minut de la efectuarea tranzacției în cauză; |
| --- | --- |

(a)

atunci când tranzacția are loc în timpul programului zilnic de tranzacționare al locului de tranzacționare, pe cât posibil, din punct de vedere tehnic, în timp real și, în orice caz, în decurs de un minut de la efectuarea tranzacției în cauză;

| (b) | atunci când tranzacția se desfășoară în afara programului zilnic de tranzacționare al locului de tranzacționare, înainte de deschiderea următoarei zile de tranzacționare pentru locul de tranzacționare în cauză. |
| --- | --- |

(b)

atunci când tranzacția se desfășoară în afara programului zilnic de tranzacționare al locului de tranzacționare, înainte de deschiderea următoarei zile de tranzacționare pentru locul de tranzacționare în cauză.

(2)   Pentru tranzacțiile care se desfășoară în afara unui loc de tranzacționare, informațiile posttranzacționare se publică în următoarele situații:

| (a) | atunci când tranzacția are loc în timpul programului zilnic de tranzacționare pe piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea, stabilită în conformitate cu articolul 4 pentru acțiunea, certificatul de depozit, fondul tranzacționat la bursă, certificatul sau alt instrument financiar similar în cauză, sau în timpul programului zilnic de tranzacționare al firmei de investiții, pe cât posibil, din punct de vedere tehnic, în timp real și, în orice caz, în decurs de un minut de la efectuarea tranzacției în cauză; |
| --- | --- |

(a)

atunci când tranzacția are loc în timpul programului zilnic de tranzacționare pe piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea, stabilită în conformitate cu articolul 4 pentru acțiunea, certificatul de depozit, fondul tranzacționat la bursă, certificatul sau alt instrument financiar similar în cauză, sau în timpul programului zilnic de tranzacționare al firmei de investiții, pe cât posibil, din punct de vedere tehnic, în timp real și, în orice caz, în decurs de un minut de la efectuarea tranzacției în cauză;

| (b) | atunci când tranzacția are loc în orice situație care nu intră sub incidența literei (a), imediat după începerea programului zilnic de tranzacționare al firmei de investiții și cel târziu înainte de deschiderea următoarei zile de tranzacționare pe piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea, stabilită în conformitate cu articolul 4. |
| --- | --- |

(b)

atunci când tranzacția are loc în orice situație care nu intră sub incidența literei (a), imediat după începerea programului zilnic de tranzacționare al firmei de investiții și cel târziu înainte de deschiderea următoarei zile de tranzacționare pe piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea, stabilită în conformitate cu articolul 4.

(3)   Informațiile referitoare la o tranzacție de portofoliu se publică în legătură cu fiecare tranzacție componentă pe cât posibil, din punct de vedere tehnic, în timp real, având în vedere necesitatea de a atribui prețuri pentru fiecare acțiune, certificat de depozit, fond tranzacționat la bursă, certificat și alt instrument financiar similar. Fiecare tranzacție componentă se evaluează separat pentru a se putea stabili dacă se aplică, în temeiul articolului 15, publicarea decalată a tranzacției în cauză.

Articolul 15

Publicarea decalată a tranzacțiilor

[Articolul 7 alineatul (1) și articolul 20 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Atunci când o autoritate competentă autorizează publicarea decalată a detaliilor tranzacțiilor, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, precum și firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara unui loc de tranzacționare fac publică fiecare tranzacție cel târziu la sfârșitul perioadei relevante specificate în tabelele 4, 5 și 6 din anexa II, cu condiția ca următoarele criterii să fie respectate:

| (a) | tranzacția se încheie între o firmă de investiții care efectuează tranzacții pe cont propriu, altele decât tranzacționările simultane pe cont propriu, și o altă contraparte; |
| --- | --- |

(a)

tranzacția se încheie între o firmă de investiții care efectuează tranzacții pe cont propriu, altele decât tranzacționările simultane pe cont propriu, și o altă contraparte;

| (b) | dimensiunea tranzacției este egală sau mai mare decât dimensiunea minimă eligibilă relevantă specificată în tabelele 4, 5 și 6 din anexa II, după caz. |
| --- | --- |

(b)

dimensiunea tranzacției este egală sau mai mare decât dimensiunea minimă eligibilă relevantă specificată în tabelele 4, 5 și 6 din anexa II, după caz.

(2)   În sensul alineatului (1) litera (b), dimensiunea minimă eligibilă relevantă se determină în conformitate cu valoarea medie zilnică a tranzacțiilor, calculată astfel cum se prevede la articolul 7.

(3)   În cazul tranzacțiilor pentru care este autorizată publicarea decalată până la sfârșitul zilei de tranzacționare, astfel cum se specifică în tabelele 4, 5 și 6 din anexa II, firmele de investiții care efectuează tranzacții în afara unui loc de tranzacționare, precum și operatorii de piață și firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare fac publice detaliile tranzacțiilor respective:

| (a) | fie pe cât posibil în timp real, după încheierea zilei de tranzacționare care include licitațiile de închidere, dacă este cazul, pentru tranzacțiile executate cu mai mult de două ore înainte de încheierea zilei de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

fie pe cât posibil în timp real, după încheierea zilei de tranzacționare care include licitațiile de închidere, dacă este cazul, pentru tranzacțiile executate cu mai mult de două ore înainte de încheierea zilei de tranzacționare;

| (b) | fie cel târziu la prânz (12.00 ora locală) în următoarea zi de tranzacționare pentru tranzacțiile care nu intră sub incidența literei (a). |
| --- | --- |

(b)

fie cel târziu la prânz (12.00 ora locală) în următoarea zi de tranzacționare pentru tranzacțiile care nu intră sub incidența literei (a).

În cazul tranzacțiilor care se desfășoară în afara unui loc de tranzacționare, trimiterile la zilele de tranzacționare și la licitațiile de închidere se referă la piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea, astfel cum este stabilită în conformitate cu articolul 4.

(4)   Atunci când o tranzacție între două firme de investiții este executată în afara regulilor unui loc de tranzacționare, autoritatea competentă în scopul determinării regimului de publicare decalată aplicabil este autoritatea competentă a firmei de investiții care are responsabilitatea de a publica tranzacția prin intermediul unui APA, în conformitate cu articolul 12 alineatele (5) și (6).

Articolul 16

Trimiterile la ziua de tranzacționare și la programul zilnic de tranzacționare

(1)   O trimitere la o zi de tranzacționare în legătură cu un loc de tranzacționare se referă la orice zi în care locul de tranzacționare respectiv este deschis pentru tranzacționare.

(2)   O trimitere la programul zilnic de tranzacționare al unui loc de tranzacționare sau al unei firme de investiții se referă la programul pe care locul de tranzacționare sau firma de investiții îl stabilește în prealabil și pe care îl anunță ca fiind programul său de tranzacționare.

(3)   O trimitere la deschiderea zilei de tranzacționare într-un anumit loc de tranzacționare se referă la începerea programului zilnic de tranzacționare al locului de tranzacționare respectiv.

(4)   O trimitere la sfârșitul zilei de tranzacționare într-un anumit loc de tranzacționare se referă la sfârșitul programului zilnic de tranzacționare al locului de tranzacționare respectiv.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII COMUNE PENTRU CALCULELE ÎN MATERIE DE TRANSPARENȚĂ PRETRANZACȚIONARE ȘI POSTTRZANZACȚIONARE

Articolul 17

Metodologie, data publicării și data aplicării calculelor în materie de transparență

[Articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

(1)   Cel târziu la 14 luni de la data intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 și, după aceea, până la data de 1 martie a fiecărui an, autoritățile competente trebuie, pentru fiecare instrument financiar pentru care sunt autorități competente, să colecteze date, să efectueze calcule și să asigure publicarea următoarelor informații:

| (a) | locul de tranzacționare care reprezintă piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (2); |
| --- | --- |

(a)

locul de tranzacționare care reprezintă piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (2);

| (b) | valoarea medie zilnică a tranzacțiilor în scopul stabilirii mărimii ordinelor de dimensiuni mari, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (3); |
| --- | --- |

(b)

valoarea medie zilnică a tranzacțiilor în scopul stabilirii mărimii ordinelor de dimensiuni mari, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (3);

| (c) | valoarea medie a tranzacțiilor în scopul stabilirii mărimii standard de piață, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2). |
| --- | --- |

(c)

valoarea medie a tranzacțiilor în scopul stabilirii mărimii standard de piață, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2).

(2)   Autoritățile competente, operatorii de piață și firmele de investiții, inclusiv firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, utilizează informațiile publicate în conformitate cu alineatul (1) în sensul articolului 4 alineatul (1) literele (a) și (c) și al articolului 14 alineatele (2) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pentru o perioadă de 12 luni de la data de 1 aprilie a anului în care sunt publicate informațiile.

Atunci când informațiile menționate la primul paragraf sunt înlocuite cu informații noi în conformitate cu alineatul (3) în decursul perioadei de 12 luni menționată la primul paragraf, autoritățile competente, operatorii de piață și firmele de investiții, inclusiv firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, utilizează aceste noi informații în sensul articolului 4 alineatul (1) literele (a) și (c) și al articolului 14 alineatele (2) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(3)   Autoritățile competente se asigură că informațiile care trebuie făcute publice în conformitate cu alineatul (1) sunt actualizate cu regularitate în scopurile stabilite în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și că aceste actualizări includ toate modificările aduse unei anumite acțiuni ori unui anumit certificat de depozit, fond tranzacționat la bursă, certificat sau alt instrument financiar similar care influențează în mod semnificativ calculele precedente și informațiile publicate.

(4)   În scopul calculelor menționate la alineatul (1), valoarea tranzacțiilor cu un instrument financiar se calculează prin însumarea rezultatelor înmulțirii, pentru fiecare tranzacție executată în decursul unei perioade stabilite, a numărului de unități din instrumentul respectiv care fac obiectul schimbului dintre cumpărători și vânzători cu prețul unitar aplicabil unei astfel de tranzacții.

(5)   După sfârșitul zilei de tranzacționare, dar înainte de sfârșitul zilei, locurile de tranzacționare furnizează autorităților competente detaliile prevăzute în tabelele 1 și 2 din anexa III ori de câte ori instrumentul financiar este admis la tranzacționare sau tranzacționat pentru prima dată în locul de tranzacționare respectiv sau ori de câte ori survin modificări în ceea ce privește aceste detalii comunicate anterior.

Articolul 18

Trimiterea la autoritățile competente

[Articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014]

Autoritatea competentă pentru un anumit instrument financiar care este responsabilă de efectuarea calculelor și asigurarea publicării informațiilor menționate la articolele 4, 7, 11 și 17 este autoritatea competentă a pieței celei mai pertinente în ceea ce privește lichiditatea de la articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, astfel cum este specificată la articolul 16 din Regulamentul delegat (UE) 2017/571.

Articolul 19

Dispoziții tranzitorii

(1)   Prin derogare de la articolul 17 alineatul (1), autoritățile competente colectează date, efectuează calcule și asigură publicarea rezultatelor imediat după finalizarea lor în conformitate cu următorul calendar:

| (a) | în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată care precede cu cel puțin 10 săptămâni data aplicării Regulamentului (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente publică rezultatul calculelor cel târziu cu 4 săptămâni înainte de data aplicării Regulamentului (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată care precede cu cel puțin 10 săptămâni data aplicării Regulamentului (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente publică rezultatul calculelor cel târziu cu 4 săptămâni înainte de data aplicării Regulamentului (UE) nr. 600/2014;

| (b) | în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu 10 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie în ziua care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente publică rezultatul calculelor cel târziu la data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu 10 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie în ziua care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, autoritățile competente publică rezultatul calculelor cel târziu la data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

(2)   Calculele menționate la alineatul (1) se efectuează după cum urmează:

| (a) | în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată care precede cu cel puțin 16 săptămâni data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, calculele se bazează pe datele disponibile pentru o perioadă de referință de 40 de săptămâni care începe cu 52 de săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată care precede cu cel puțin 16 săptămâni data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, calculele se bazează pe datele disponibile pentru o perioadă de referință de 40 de săptămâni care începe cu 52 de săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu 16 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie cu 10 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, calculele se bazează pe datele disponibile pentru primele patru săptămâni în care este tranzacționat instrumentul financiar în cauză; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu 16 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie cu 10 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, calculele se bazează pe datele disponibile pentru primele patru săptămâni în care este tranzacționat instrumentul financiar în cauză;

| (c) | în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu 10 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie în ziua care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, calculele se bazează pe istoricul tranzacționării instrumentelor financiare respective sau a altor instrumente financiare considerate a avea caracteristici similare. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu 10 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie în ziua care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, calculele se bazează pe istoricul tranzacționării instrumentelor financiare respective sau a altor instrumente financiare considerate a avea caracteristici similare.

(3)   Autoritățile competente, operatorii de piață și firmele de investiții, inclusiv firmele de investiții care exploatează un loc de tranzacționare, utilizează informațiile publicate în conformitate cu alineatul (1) în sensul articolului 4 alineatul (1) literele (a) și (c) și al articolului 14 alineatele (2) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pentru o perioadă de 15 luni care începe la data de la care se aplică regulamentul menționat.

(4)   În timpul perioadei menționate la alineatul (3), autoritățile competente se asigură, în ceea ce privește instrumentele financiare menționate la alineatul (2) literele (b) și (c):

| (a) | că informațiile publicate în conformitate cu alineatul (1) sunt în continuare adecvate în sensul articolului 4 alineatul (1) literele (a) și (c) și al articolului 14 alineatele (2) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

că informațiile publicate în conformitate cu alineatul (1) sunt în continuare adecvate în sensul articolului 4 alineatul (1) literele (a) și (c) și al articolului 14 alineatele (2) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | că informațiile publicate în conformitate cu alineatul (1) sunt actualizate pe baza unei perioade de tranzacționare mai lungi și pe un istoric al tranzacționării mai cuprinzător, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(b)

că informațiile publicate în conformitate cu alineatul (1) sunt actualizate pe baza unei perioade de tranzacționare mai lungi și pe un istoric al tranzacționării mai cuprinzător, dacă este cazul.

Articolul 20

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Cu toate acestea, articolul 19 se aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/577 al Comisiei din 13 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la mecanismul de plafonare a volumului și la furnizarea de informații în scopul transparenței și al altor calcule (a se vedea pagina 174 din prezentul Jurnal Oficial).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei din 2 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor (a se vedea pagina 126 din prezentul Jurnal Oficial).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

4

(5)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

5

(6)  Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).

6

(7)  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010 (JO L 174, 1.7.2011, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 909/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind îmbunătățirea decontării titlurilor de valoare în Uniunea Europeană și privind depozitarii centrali de titluri de valoare și de modificare a Directivelor 98/26/CE și 2014/65/UE și a Regulamentului (UE) nr. 236/2012 (JO L 257, 28.8.2014, p. 1).

8

(9)  Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei din 7 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru nivelul de precizie al ceasurilor profesionale (a se vedea pagina 148 din prezentul Jurnal Oficial).

9

(10)  Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei din 28 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportarea tranzacțiilor către autoritățile competente (a se vedea pagina 449 din prezentul Jurnal Oficial).

10

---

ANEXA I

Informații care trebuie făcute publice

Tabelul 1

Descrierea tipului de sisteme de tranzacționare și informațiile conexe care trebuie făcute publice în conformitate cu articolul 3

| Tipul de sistem de tranzacționare | Descrierea sistemului de tranzacționare | Informații care trebuie făcute publice |
| --- | --- | --- |
| Sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitație continuă | Un sistem care, prin intermediul unui registru de ordine și al unui algoritm de tranzacționare care funcționează fără intervenție umană, corelează în mod continuu ordinele de vânzare cu ordinele de cumpărare pe baza celui mai bun preț disponibil. | Numărul agregat de ordine și acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare pe care ordinele respective le reprezintă, la fiecare nivel de preț, cel puțin pentru cele mai bune cinci prețuri de cumpărare și de vânzare. |
| Sistem de tranzacționare bazat pe cotații | Un sistem în cadrul căruia se încheie tranzacții pe baza unor cotații ferme puse la dispoziția participanților în mod continuu, ceea ce necesită ca formatorii de piață să mențină cotațiile la un nivel care să asigure echilibrul între nevoile membrilor și ale participanților de a face tranzacții de dimensiuni comerciale, pe de o parte, și riscul la care se expun formatorii de piață, pe de altă parte. | Cel mai bun preț de cumpărare și cel mai bun preț de vânzare al fiecărui formator de piață pentru acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare tranzacționate în sistemul de tranzacționare, împreună cu volumele aferente prețurilor respective.
  Cotațiile făcute publice sunt acelea care reprezintă angajamente cu caracter obligatoriu de a cumpăra și de a vinde instrumentele financiare și care indică prețul instrumentelor financiare la care formatorii de piață înregistrați sunt dispuși să cumpere sau să vândă și volumul acestora. Cu toate acestea, în condiții excepționale de piață, pot fi permise prețuri indicative sau unilaterale pentru o perioadă limitată. |
| Sistem de tranzacționare cu licitație periodică | Un sistem care corelează ordinele pe baza unei licitații periodice și a unui algoritm de tranzacționare care funcționează fără intervenție umană. | Prețul la care sistemul de tranzacționare pe bază de licitație ar răspunde cel mai bine algoritmului de tranzacționare în ceea ce privește acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare tranzacționate în sistemul de tranzacționare și volumul care ar putea eventual fi executat la prețul respectiv de participanții la sistemul respectiv. |
| Sistem de tranzacționare de tip „cerere de cotație” | Un sistem de tranzacționare în care cotația este comunicată sau cotațiile sunt comunicate ca răspuns la o cerere de cotație depusă de unul sau mai mulți membri sau participanți. Cotația nu poate fi executată decât de către membrul sau participantul solicitant. Membrul sau participantul solicitant poate încheia o tranzacție prin acceptarea cotației sau a cotațiilor furnizate la cerere. | Cotațiile și volumele aferente provenind de la orice membru sau participant care, dacă ar fi acceptate, ar duce la o tranzacție în conformitate cu regulile sistemului. Toate cotațiile prezentate ca răspuns la o cerere de cotație pot fi publicate în același timp, dar cel târziu atunci când devin executabile. |
| Orice alt sistem de tranzacționare | Orice alt tip de sistem de tranzacționare, inclusiv un sistem hibrid care se încadrează în două sau mai multe tipuri de sisteme de tranzacționare la care se face referire în acest tabel. | Informații adecvate privind nivelul ordinelor sau al cotațiilor și al interesului de tranzacționare în ceea ce privește acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare tranzacționate în sistemul de tranzacționare; mai precis, cele mai bune cinci prețuri de cumpărare și de vânzare și/sau cotații de cumpărare-vânzare ale fiecărui formator de piață pentru respectivul instrument, în cazul în care caracteristicile mecanismului de formare a prețurilor permit acest lucru. |

Tipul de sistem de tranzacționare

Descrierea sistemului de tranzacționare

Informații care trebuie făcute publice

Sistem de tranzacționare sub formă de registru de ordine cu licitație continuă

Un sistem care, prin intermediul unui registru de ordine și al unui algoritm de tranzacționare care funcționează fără intervenție umană, corelează în mod continuu ordinele de vânzare cu ordinele de cumpărare pe baza celui mai bun preț disponibil.

Numărul agregat de ordine și acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare pe care ordinele respective le reprezintă, la fiecare nivel de preț, cel puțin pentru cele mai bune cinci prețuri de cumpărare și de vânzare.

Sistem de tranzacționare bazat pe cotații

Un sistem în cadrul căruia se încheie tranzacții pe baza unor cotații ferme puse la dispoziția participanților în mod continuu, ceea ce necesită ca formatorii de piață să mențină cotațiile la un nivel care să asigure echilibrul între nevoile membrilor și ale participanților de a face tranzacții de dimensiuni comerciale, pe de o parte, și riscul la care se expun formatorii de piață, pe de altă parte.

Cel mai bun preț de cumpărare și cel mai bun preț de vânzare al fiecărui formator de piață pentru acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare tranzacționate în sistemul de tranzacționare, împreună cu volumele aferente prețurilor respective.

Cotațiile făcute publice sunt acelea care reprezintă angajamente cu caracter obligatoriu de a cumpăra și de a vinde instrumentele financiare și care indică prețul instrumentelor financiare la care formatorii de piață înregistrați sunt dispuși să cumpere sau să vândă și volumul acestora. Cu toate acestea, în condiții excepționale de piață, pot fi permise prețuri indicative sau unilaterale pentru o perioadă limitată.

Sistem de tranzacționare cu licitație periodică

Un sistem care corelează ordinele pe baza unei licitații periodice și a unui algoritm de tranzacționare care funcționează fără intervenție umană.

Prețul la care sistemul de tranzacționare pe bază de licitație ar răspunde cel mai bine algoritmului de tranzacționare în ceea ce privește acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare tranzacționate în sistemul de tranzacționare și volumul care ar putea eventual fi executat la prețul respectiv de participanții la sistemul respectiv.

Sistem de tranzacționare de tip „cerere de cotație”

Un sistem de tranzacționare în care cotația este comunicată sau cotațiile sunt comunicate ca răspuns la o cerere de cotație depusă de unul sau mai mulți membri sau participanți. Cotația nu poate fi executată decât de către membrul sau participantul solicitant. Membrul sau participantul solicitant poate încheia o tranzacție prin acceptarea cotației sau a cotațiilor furnizate la cerere.

Cotațiile și volumele aferente provenind de la orice membru sau participant care, dacă ar fi acceptate, ar duce la o tranzacție în conformitate cu regulile sistemului. Toate cotațiile prezentate ca răspuns la o cerere de cotație pot fi publicate în același timp, dar cel târziu atunci când devin executabile.

Orice alt sistem de tranzacționare

Orice alt tip de sistem de tranzacționare, inclusiv un sistem hibrid care se încadrează în două sau mai multe tipuri de sisteme de tranzacționare la care se face referire în acest tabel.

Informații adecvate privind nivelul ordinelor sau al cotațiilor și al interesului de tranzacționare în ceea ce privește acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare tranzacționate în sistemul de tranzacționare; mai precis, cele mai bune cinci prețuri de cumpărare și de vânzare și/sau cotații de cumpărare-vânzare ale fiecărui formator de piață pentru respectivul instrument, în cazul în care caracteristicile mecanismului de formare a prețurilor permit acest lucru.

Tabelul 2

Tabel al simbolurilor utilizate pentru tabelul 3

| Simbol | Tip de date | Definiție |
| --- | --- | --- |
| {ALPHANUM-n} | Până la n caractere alfanumerice | Câmp ce permite introducerea unui text liber. |
| {CURRENCYCODE_3} | 3 caractere alfanumerice | Codul de 3 litere al monedei, astfel cum este definit în codurile monedelor ISO 4217 |
| {DATE_TIME_FORMAT} | Formatul datei și orei ISO 8601 | Data și ora, în următorul format:
  AAAA-LL-ZZThh:mm:ss.ffffffZ.






  — | „AAAA” reprezintă anul; |

Simbol

Tip de date

Definiție

{ALPHANUM-n}

Până la n caractere alfanumerice

Câmp ce permite introducerea unui text liber.

{CURRENCYCODE_3}

3 caractere alfanumerice

Codul de 3 litere al monedei, astfel cum este definit în codurile monedelor ISO 4217

{DATE_TIME_FORMAT}

Formatul datei și orei ISO 8601

Data și ora, în următorul format:

AAAA-LL-ZZThh:mm:ss.ffffffZ.

—

„AAAA” reprezintă anul;

| — | „LL” reprezintă luna; |
| --- | --- |

—

„LL” reprezintă luna;

| — | „ZZ” reprezintă ziua; |
| --- | --- |

—

„ZZ” reprezintă ziua;

| — | „T” – înseamnă că trebuie utilizată litera „T”; |
| --- | --- |

—

„T” – înseamnă că trebuie utilizată litera „T”;

| — | „hh” reprezintă ora; |
| --- | --- |

—

„hh” reprezintă ora;

| — | „mm” reprezintă minutul; |
| --- | --- |

—

„mm” reprezintă minutul;

| — | „ss.ffffff” reprezintă secunda și fracțiunea de secundă; |
| --- | --- |

—

„ss.ffffff” reprezintă secunda și fracțiunea de secundă;

| — | Z reprezintă ora UTC (ora universală coordonată). |
| --- | --- |

—

Z reprezintă ora UTC (ora universală coordonată).

Datele și orele se indică în formatul UTC.

{DECIMAL-n/m}

Număr zecimal de până la n cifre în total, din care până la m cifre pot fi cifre fracționare

Câmp numeric atât pentru valori pozitive, cât și negative.

| — | separatorul zecimal este „.” (punct); |
| --- | --- |

—

separatorul zecimal este „.” (punct);

| — | în fața numerelor negative se pune semnul „–” (minus); |
| --- | --- |

—

în fața numerelor negative se pune semnul „–” (minus);

Dacă este cazul, valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate.

{ISIN}

12 caractere alfanumerice

Codul ISIN, astfel cum este definit în ISO 6166

{MIC}

4 caractere alfanumerice

Identificatorul pieței, astfel cum este definit în ISO 10383

Tabelul 3

Lista detaliilor de furnizat în scopul transparenței posttranzacționare

| Identificatorul câmpului | Descriere și detalii care trebuie publicate | Tipul locului de executare sau de publicare | Format ce urmează să fie utilizat, conform indicațiilor din tabelul 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Data și ora tranzacționării | Data și ora la care a fost executată tranzacția.
  Pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare, nivelul de detaliu trebuie să se conformeze cerințelor prevăzute la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574.
  Pentru tranzacțiile care nu sunt executate într-un loc de tranzacționare, data și ora la care părțile convin asupra conținutului următoarelor câmpuri: cantitatea, prețul, monedele în câmpurile 31, 34 și 44, astfel cum se precizează în tabelul 2 din anexa 1 la Regulamentul delegat (UE) 2017/590, codul de identificare a instrumentului, clasificarea instrumentelor și codul de identificare a instrumentului suport, după caz. Pentru tranzacțiile care nu sunt executate într-un loc de tranzacționare, ora se raportează cu un nivel de detaliu care precizează cel puțin secunda.
  În cazul în care tranzacția este rezultatul unui ordin transmis în numele clientului către o parte terță de către firma care realizează executarea, dacă nu au fost îndeplinite condițiile privind transmiterea prevăzute la articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590, se raportează data și ora tranzacției, iar nu ora transmiterii ordinului. | Piață reglementată (Regulated Market, RM), sistem multilateral de tranzacționare (Multilateral Trading Facility, MTF), sistem organizat de tranzacționare (Organised Trading Facility, OTF)
  Mecanism de publicare aprobat (Approved Publication Arrangement, APA)
  Furnizor de sisteme centralizate de raportare (Consolidated tape provider, CTP) | {DATE_TIME_FORMAT} |
| Cod de identificare a instrumentului | Codul utilizat pentru a identifica instrumentul financiar | RM, MTF
  APA
  CTP | {ISIN} |
| Preț | Prețul de executare a tranzacției, excluzând, dacă este cazul, comisionul și dobânda acumulată.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  În cazul în care prețul nu este disponibil în momentul respectiv, dar urmează să fie stabilit, valoarea este „PNDG”.
  În cazul în care nu se aplică prețul, câmpul nu se completează.
  Informațiile raportate în acest câmp trebuie să corespundă valorilor furnizate în câmpul „Cantitate”. | RM, MTF
  APA
  CTP | {DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară
  {DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat ca procent sau randament
  „PNDG” în cazul în care prețul nu este disponibil |
| Moneda în care este exprimat prețul | Moneda în care este exprimat prețul (se aplică în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară). | RM, MTF
  APA
  CTP | {CURRENCYCODE_3} |
| Cantitate | Numărul de unități din instrumentele financiare.
  Valoarea nominală sau valoarea monetară a instrumentului financiar.
  Informațiile raportate în acest câmp trebuie să corespundă valorilor furnizate în câmpul „Preț”. | RM, MTF
  APA
  CTP | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală |
| Locul de executare | Identificarea locului în care a fost executată tranzacția.
  A se utiliza codul MIC de segment din cadrul ISO 10383 pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare. În cazul în care codul MIC de segment nu există, a se utiliza codul MIC operațional (operating MIC).
  A se utiliza codul MIC „XOFF” pentru instrumentele financiare care sunt admise la tranzacționare sau tranzacționate într-un loc de tranzacționare, în cazul în care tranzacția cu instrumentul financiar în cauză nu este executată într-un loc de tranzacționare, la un operator independent sau pe o platformă de tranzacționare organizată din afara Uniunii.
  A se utiliza „SINT” pentru instrumentele financiare care sunt admise la tranzacționare sau tranzacționate într-un loc de tranzacționare, în cazul în care tranzacția cu instrumentul financiar în cauză este executată la un operator independent. | RM, MTF
  APA
  CTP | Locuri de tranzacționare: {MIC}
  Operatori independenți: „SINT” |
| Data și ora publicării | Data și ora la care tranzacția a fost publicată de către un loc de tranzacționare sau un APA.
  Pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare, nivelul de detaliu trebuie să se conformeze cerințelor prevăzute la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574.
  Pentru tranzacțiile care nu sunt executate într-un loc de tranzacționare, data și ora se prezintă cu un nivel de detaliu care precizează cel puțin secunda. | RM, MTF
  APA
  CTP | {DATE_TIME_FORMAT} |
| Locul publicării | Codul utilizat pentru a identifica locul de tranzacționare sau APA care publică tranzacția. | CTP | Loc de tranzacționare: {MIC}
  APA: Codul MIC de segment din cadrul ISO 10383 (4 caractere), dacă este disponibil. În caz contrar, codul format din 4 caractere care figurează pe lista furnizorilor de servicii de raportare de date publicată pe site-ul web al ESMA. |
| Codul de identificare a tranzacției | Codul alfanumeric atribuit de către locurile de tranzacționare Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei (1) și de către APA și utilizate în orice trimitere ulterioară la tranzacția specifică avută în vedere.
  Codul de identificare a tranzacției este unic, consecvent și persistent pentru fiecare cod MIC de segment utilizat în conformitate cu standardul ISO 10383 și pentru fiecare zi de tranzacționare. În cazul în care locul de tranzacționare nu utilizează codurile MIC de segment, codul de identificare a tranzacției este unic, consecvent și persistent pentru fiecare cod MIC operațional și pentru fiecare zi de tranzacționare.
  În cazul în care APA nu utilizează coduri MIC, codul utilizat trebuie să fie unic, consecvent și persistent pentru fiecare cod de 4 caractere utilizat pentru a identifica APA pentru fiecare zi de tranzacționare.
  Componentele codului de identificare a tranzacției nu dezvăluie identitatea contrapărților la tranzacția pentru care este atribuit codul. | RM, MTF
  APA
  CTP | {ALPHANUM-52} |

Identificatorul câmpului

Descriere și detalii care trebuie publicate

Tipul locului de executare sau de publicare

Format ce urmează să fie utilizat, conform indicațiilor din tabelul 2

Data și ora tranzacționării

Data și ora la care a fost executată tranzacția.

Pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare, nivelul de detaliu trebuie să se conformeze cerințelor prevăzute la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574.

Pentru tranzacțiile care nu sunt executate într-un loc de tranzacționare, data și ora la care părțile convin asupra conținutului următoarelor câmpuri: cantitatea, prețul, monedele în câmpurile 31, 34 și 44, astfel cum se precizează în tabelul 2 din anexa 1 la Regulamentul delegat (UE) 2017/590, codul de identificare a instrumentului, clasificarea instrumentelor și codul de identificare a instrumentului suport, după caz. Pentru tranzacțiile care nu sunt executate într-un loc de tranzacționare, ora se raportează cu un nivel de detaliu care precizează cel puțin secunda.

În cazul în care tranzacția este rezultatul unui ordin transmis în numele clientului către o parte terță de către firma care realizează executarea, dacă nu au fost îndeplinite condițiile privind transmiterea prevăzute la articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590, se raportează data și ora tranzacției, iar nu ora transmiterii ordinului.

Piață reglementată (Regulated Market, RM), sistem multilateral de tranzacționare (Multilateral Trading Facility, MTF), sistem organizat de tranzacționare (Organised Trading Facility, OTF)

Mecanism de publicare aprobat (Approved Publication Arrangement, APA)

Furnizor de sisteme centralizate de raportare (Consolidated tape provider, CTP)

{DATE_TIME_FORMAT}

Cod de identificare a instrumentului

Codul utilizat pentru a identifica instrumentul financiar

RM, MTF

APA

CTP

{ISIN}

Preț

Prețul de executare a tranzacției, excluzând, dacă este cazul, comisionul și dobânda acumulată.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

În cazul în care prețul nu este disponibil în momentul respectiv, dar urmează să fie stabilit, valoarea este „PNDG”.

În cazul în care nu se aplică prețul, câmpul nu se completează.

Informațiile raportate în acest câmp trebuie să corespundă valorilor furnizate în câmpul „Cantitate”.

RM, MTF

APA

CTP

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat ca procent sau randament

„PNDG” în cazul în care prețul nu este disponibil

Moneda în care este exprimat prețul

Moneda în care este exprimat prețul (se aplică în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară).

RM, MTF

APA

CTP

{CURRENCYCODE_3}

Cantitate

Numărul de unități din instrumentele financiare.

Valoarea nominală sau valoarea monetară a instrumentului financiar.

Informațiile raportate în acest câmp trebuie să corespundă valorilor furnizate în câmpul „Preț”.

RM, MTF

APA

CTP

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală

Locul de executare

Identificarea locului în care a fost executată tranzacția.

A se utiliza codul MIC de segment din cadrul ISO 10383 pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare. În cazul în care codul MIC de segment nu există, a se utiliza codul MIC operațional (operating MIC).

A se utiliza codul MIC „XOFF” pentru instrumentele financiare care sunt admise la tranzacționare sau tranzacționate într-un loc de tranzacționare, în cazul în care tranzacția cu instrumentul financiar în cauză nu este executată într-un loc de tranzacționare, la un operator independent sau pe o platformă de tranzacționare organizată din afara Uniunii.

A se utiliza „SINT” pentru instrumentele financiare care sunt admise la tranzacționare sau tranzacționate într-un loc de tranzacționare, în cazul în care tranzacția cu instrumentul financiar în cauză este executată la un operator independent.

RM, MTF

APA

CTP

Locuri de tranzacționare: {MIC}

Operatori independenți: „SINT”

Data și ora publicării

Data și ora la care tranzacția a fost publicată de către un loc de tranzacționare sau un APA.

Pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare, nivelul de detaliu trebuie să se conformeze cerințelor prevăzute la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574.

Pentru tranzacțiile care nu sunt executate într-un loc de tranzacționare, data și ora se prezintă cu un nivel de detaliu care precizează cel puțin secunda.

RM, MTF

APA

CTP

{DATE_TIME_FORMAT}

Locul publicării

Codul utilizat pentru a identifica locul de tranzacționare sau APA care publică tranzacția.

CTP

Loc de tranzacționare: {MIC}

APA: Codul MIC de segment din cadrul ISO 10383 (4 caractere), dacă este disponibil. În caz contrar, codul format din 4 caractere care figurează pe lista furnizorilor de servicii de raportare de date publicată pe site-ul web al ESMA.

Codul de identificare a tranzacției

Codul alfanumeric atribuit de către locurile de tranzacționare Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei (1) și de către APA și utilizate în orice trimitere ulterioară la tranzacția specifică avută în vedere.

Codul de identificare a tranzacției este unic, consecvent și persistent pentru fiecare cod MIC de segment utilizat în conformitate cu standardul ISO 10383 și pentru fiecare zi de tranzacționare. În cazul în care locul de tranzacționare nu utilizează codurile MIC de segment, codul de identificare a tranzacției este unic, consecvent și persistent pentru fiecare cod MIC operațional și pentru fiecare zi de tranzacționare.

În cazul în care APA nu utilizează coduri MIC, codul utilizat trebuie să fie unic, consecvent și persistent pentru fiecare cod de 4 caractere utilizat pentru a identifica APA pentru fiecare zi de tranzacționare.

Componentele codului de identificare a tranzacției nu dezvăluie identitatea contrapărților la tranzacția pentru care este atribuit codul.

RM, MTF

APA

CTP

{ALPHANUM-52}

Tabelul 4

Lista marcajelor de furnizat în scopul transparenței posttranzacționare

| Marcaj | Denumire | Tipul locului de executare sau de publicare | Descriere |
| --- | --- | --- | --- |
| „BENC” | Marcajul tranzacțiilor bazate pe indicatori de referință | RM, MTF
  APA
  CTP | Tranzacții executate pe baza unui preț calculat de-a lungul mai multor momente de timp în conformitate cu un anumit indice de referință, cum ar fi prețul mediu ponderat în funcție de volum sau prețul mediu ponderat în funcție de timp. |
| „ACTX” | Marcajul tranzacțiilor încrucișate încheiate prin reprezentare (agency cross) | APA
  CTP | Tranzacții în cazul cărora o firmă de investiții a reunit ordinele clienților, cumpărarea și vânzarea fiind efectuate ca o singură tranzacție, cu același volum și la aceleași preț. |
| „NPFT” | Marcajul tranzacțiilor care nu contribuie la formarea prețurilor | RM, MTF
  CTP | Tranzacții în cazul cărora schimbul de instrumente financiare este determinat de alți factori decât valoarea de piață curentă a instrumentului financiar, astfel cum sunt enumerate la articolul 13. |
| „TNCP” | Marcajul tranzacțiilor care nu contribuie la procesul de formare a prețurilor în sensul articolului 23 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 | RM, MTF
  APA
  CTP | Tranzacții care nu contribuie la procesul de formare a prețurilor în sensul articolului 23 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, astfel cum sunt menționate la articolul 2. |
| „SDIV” | Marcajul tranzacțiilor cu dividende speciale | RM, MTF
  APA
  CTP | Tranzacțiile care sunt: | fie executate în perioada ex-dividend, în care dividendele sau alte forme de distribuție îi revin cumpărătorului, iar nu vânzătorului, fie |

Marcaj

Denumire

Tipul locului de executare sau de publicare

Descriere

„BENC”

Marcajul tranzacțiilor bazate pe indicatori de referință

RM, MTF

APA

CTP

Tranzacții executate pe baza unui preț calculat de-a lungul mai multor momente de timp în conformitate cu un anumit indice de referință, cum ar fi prețul mediu ponderat în funcție de volum sau prețul mediu ponderat în funcție de timp.

„ACTX”

Marcajul tranzacțiilor încrucișate încheiate prin reprezentare (agency cross)

APA

CTP

Tranzacții în cazul cărora o firmă de investiții a reunit ordinele clienților, cumpărarea și vânzarea fiind efectuate ca o singură tranzacție, cu același volum și la aceleași preț.

„NPFT”

Marcajul tranzacțiilor care nu contribuie la formarea prețurilor

RM, MTF

CTP

Tranzacții în cazul cărora schimbul de instrumente financiare este determinat de alți factori decât valoarea de piață curentă a instrumentului financiar, astfel cum sunt enumerate la articolul 13.

„TNCP”

Marcajul tranzacțiilor care nu contribuie la procesul de formare a prețurilor în sensul articolului 23 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014

RM, MTF

APA

CTP

Tranzacții care nu contribuie la procesul de formare a prețurilor în sensul articolului 23 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, astfel cum sunt menționate la articolul 2.

„SDIV”

Marcajul tranzacțiilor cu dividende speciale

RM, MTF

APA

CTP

Tranzacțiile care sunt:

fie executate în perioada ex-dividend, în care dividendele sau alte forme de distribuție îi revin cumpărătorului, iar nu vânzătorului, fie

| | executate în perioada cum-dividend, în care dividendele sau alte forme de distribuție îi revin vânzătorului, iar nu cumpărătorului. |
| --- | --- |

executate în perioada cum-dividend, în care dividendele sau alte forme de distribuție îi revin vânzătorului, iar nu cumpărătorului.

„LRGS”

Marcajul tranzacțiilor de dimensiuni mari posttranzacționare

RM, MTF

APA

CTP

Tranzacțiile de dimensiuni mari în comparație cu mărimea normală de piață pentru care este autorizată publicarea decalată în temeiul articolului 15.

„RFPT”

Marcajul tranzacțiilor realizate la un preț de referință

RM, MTF

CTP

Tranzacțiile care sunt executate în cadrul sistemelor care funcționează în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

„NLIQ”

Marcajul tranzacțiilor negociate cu instrumente financiare lichide

RM, MTF

CTP

Tranzacții executate în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

„OILQ”

Marcajul tranzacțiilor negociate cu instrumente financiare nelichide

RM, MTF

CTP

Tranzacții executate în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

„PRIC”

Marcajul tranzacțiilor negociate care fac obiectul altor condiții decât prețul curent de piață

RM, MTF

CTP

Tranzacții executate în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, astfel cum sunt menționate la articolul 6.

„ALGO”

Marcajul tranzacțiilor algoritmice

RM, MTF

CTP

Tranzacții executate ca urmare a desfășurării de către o firmă de investiții a unei activități de tranzacționare algoritmică, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 39 din Directiva 2014/65/UE.

„SIZE”

Marcajul tranzacțiilor care depășesc mărimea standard de piață

APA

CTP

Tranzacții executate la un operator independent în cadrul cărora mărimea ordinului primit s-a situat peste mărimea standard de piață stabilită în conformitate cu articolul 11.

„ILQD”

Marcajul tranzacțiilor cu instrumente nelichide

APA

CTP

Tranzacții cu instrumente nelichide, astfel cum sunt stabilite în conformitate cu articolele 1-9 din Regulamentul delegat (UE) 2017/567 al Comisiei (2) executate la un operator independent.

„RPRI”

Marcajul tranzacțiilor care au beneficiat de un preț mai bun

APA

CTP

Tranzacții executate la un operator independent la un preț mai bun, în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

„CANC”

Marcajul anulării

RM, MTF

APA

CTP

În cazul în care o tranzacție publicată anterior este anulată.

„AMND”

Marcajul modificării

RM, MTF

APA

CTP

În cazul în care o tranzacție publicată anterior este modificată.

„DUPL”

Marcajul rapoartelor de tranzacționare duplicate

APA

În cazul în care o tranzacție este raportată către mai multe APA, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2017/571

---

(1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei din 24 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru păstrarea datelor pertinente privind ordinele referitoare la instrumente financiare (a se vedea pagina 193 din prezentul Jurnal Oficial).

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/567 al Comisiei din 18 mai 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește definițiile, transparența, comprimarea portofoliilor și măsurile de supraveghere privind intervenția asupra produselor și pozițiile (a se vedea pagina 90 din prezentul Jurnal Oficial).

---

ANEXA II

Ordine de dimensiuni mari în comparație cu mărimea normală de piață, mărimile standard de piață, publicările decalate și termenele

Tabelul 1

Ordine de dimensiuni mari în comparație cu mărimea normală de piață pentru acțiuni și certificate de depozit

| Valoarea medie zilnică a tranzacțiilor (average daily turnover, ADT), în EUR | ADT < 50 000 | 50 000 ≤ ADT < 100 000 | 100 000 ≤ ADT < 500 000 | 500 000 ≤ ADT < 1 000 000 | 1 000 000 ≤ ADT < 5 000 000 | 5 000 000 ≤ ADT < 25 000 000 | 25 000 000 ≤ ADT < 50 000 000 | 50 000 000 ≤ ADT < 100 000 000 | ADT ≥ 100 000 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mărimea minimă a ordinelor care se califică drept ordine de dimensiuni mari comparativ cu mărimea normală de piață, în EUR | 15 000 | 30 000 | 60 000 | 100 000 | 200 000 | 300 000 | 400 000 | 500 000 | 650 000 |

Valoarea medie zilnică a tranzacțiilor (average daily turnover, ADT), în EUR

ADT < 50 000

50 000 ≤ ADT < 100 000

100 000 ≤ ADT < 500 000

500 000 ≤ ADT < 1 000 000

1 000 000 ≤ ADT < 5 000 000

5 000 000 ≤ ADT < 25 000 000

25 000 000 ≤ ADT < 50 000 000

50 000 000 ≤ ADT < 100 000 000

ADT ≥ 100 000 000

Mărimea minimă a ordinelor care se califică drept ordine de dimensiuni mari comparativ cu mărimea normală de piață, în EUR

15 000

30 000

60 000

100 000

200 000

300 000

400 000

500 000

650 000

Tabelul 2

Ordine de dimensiuni mari în comparație cu mărimea normală de piață pentru certificate și alte instrumente financiare similare

| Valoarea medie zilnică a tranzacțiilor (average daily turnover, ADT), în EUR | ADT < 50 000 | ADT ≥ 50 000 |
| --- | --- | --- |
| Mărimea minimă a ordinelor care se califică drept ordine de dimensiuni mari comparativ cu mărimea normală de piață, în EUR | 15 000 | 30 000 |

Valoarea medie zilnică a tranzacțiilor (average daily turnover, ADT), în EUR

ADT < 50 000

ADT ≥ 50 000

Mărimea minimă a ordinelor care se califică drept ordine de dimensiuni mari comparativ cu mărimea normală de piață, în EUR

15 000

30 000

Tabelul 3

Mărimi standard de piață

| Valoarea medie a tranzacțiilor (average value of transactions, AVT), în EUR | AVT< 20 000 | 20 000 ≤ AVT < 40 000 | 40 000 ≤ AVT < 60 000 | 60 000 ≤ AVT < 80 000 | 80 000 ≤ AVT < 100 000 | 100 000 ≤ AVT < 120 000 | 120 000 ≤ AVT < 140 000 | Etc. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mărimea standard de piață | 10 000 | 30 000 | 50 000 | 70 000 | 90 000 | 110 000 | 130 000 | Etc. |

Valoarea medie a tranzacțiilor (average value of transactions, AVT), în EUR

AVT< 20 000

20 000 ≤ AVT < 40 000

40 000 ≤ AVT < 60 000

60 000 ≤ AVT < 80 000

80 000 ≤ AVT < 100 000

100 000 ≤ AVT < 120 000

120 000 ≤ AVT < 140 000

Etc.

Mărimea standard de piață

10 000

30 000

50 000

70 000

90 000

110 000

130 000

Etc.

Tabelul 4

Pragurile pentru publicarea decalată și termenele în ceea ce privește acțiunile și certificatele de depozit

| Valoarea medie zilnică a tranzacțiilor (average daily turnover, ADT), în EUR | Mărimea minimă admisă a tranzacțiilor pentru autorizarea întârzierii publicării, în EUR | Termenul de publicare după tranzacție |
| --- | --- | --- |
| > 100 m | 10 000 000 | 60 de minute |
| 20 000 000 | 120 de minute |
| 35 000 000 | Sfârșitul zilei de tranzacționare |
| 50 m – 100 m | 7 000 000 | 60 de minute |
| 15 000 000 | 120 de minute |
| 25 000 000 | Sfârșitul zilei de tranzacționare |
| 25 m – 50 m | 5 000 000 | 60 de minute |
| 10 000 000 | 120 de minute |
| 12 000 000 | Sfârșitul zilei de tranzacționare |
| 5 m – 25 m | 2 500 000 | 60 de minute |
| 4 000 000 | 120 de minute |
| 5 000 000 | Sfârșitul zilei de tranzacționare |
| 1 m – 5 m | 450 000 | 60 de minute |
| 750 000 | 120 de minute |
| 1 000 000 | Sfârșitul zilei de tranzacționare |
| 500,000 – 1 m | 75 000 | 60 de minute |
| 150 000 | 120 de minute |
| 225 000 | Sfârșitul zilei de tranzacționare |
| 100 000 – 500 000 | 30 000 | 60 de minute |
| 80 000 | 120 de minute |
| 120 000 | Sfârșitul zilei de tranzacționare |
| 50 000 – 100 000 | 15 000 | 60 de minute |
| 30 000 | 120 de minute |
| 50 000 | Sfârșitul zilei de tranzacționare |
| < 50 000 | 7 500 | 60 de minute |
| 15 000 | 120 de minute |
| 25 000 | Sfârșitul următoarei zile de tranzacționare |

Valoarea medie zilnică a tranzacțiilor (average daily turnover, ADT), în EUR

Mărimea minimă admisă a tranzacțiilor pentru autorizarea întârzierii publicării, în EUR

Termenul de publicare după tranzacție

> 100 m

10 000 000

60 de minute

20 000 000

120 de minute

35 000 000

Sfârșitul zilei de tranzacționare

50 m – 100 m

7 000 000

60 de minute

15 000 000

120 de minute

25 000 000

Sfârșitul zilei de tranzacționare

25 m – 50 m

5 000 000

60 de minute

10 000 000

120 de minute

12 000 000

Sfârșitul zilei de tranzacționare

5 m – 25 m

2 500 000

60 de minute

4 000 000

120 de minute

5 000 000

Sfârșitul zilei de tranzacționare

1 m – 5 m

450 000

60 de minute

750 000

120 de minute

1 000 000

Sfârșitul zilei de tranzacționare

500,000 – 1 m

75 000

60 de minute

150 000

120 de minute

225 000

Sfârșitul zilei de tranzacționare

100 000 – 500 000

30 000

60 de minute

80 000

120 de minute

120 000

Sfârșitul zilei de tranzacționare

50 000 – 100 000

15 000

60 de minute

30 000

120 de minute

50 000

Sfârșitul zilei de tranzacționare

< 50 000

7 500

60 de minute

15 000

120 de minute

25 000

Sfârșitul următoarei zile de tranzacționare

Tabelul 5

Pragurile pentru publicarea decalată și termenele în ceea ce privește fondurile tranzacționate la bursă

| Mărimea minimă admisă a tranzacțiilor pentru autorizarea întârzierii publicării, în EUR | Calendarul publicării după tranzacție |
| --- | --- |
| 10 000 000 | 60 de minute |
| 50 000 000 | Sfârșitul zilei de tranzacționare |

Mărimea minimă admisă a tranzacțiilor pentru autorizarea întârzierii publicării, în EUR

Calendarul publicării după tranzacție

10 000 000

60 de minute

50 000 000

Sfârșitul zilei de tranzacționare

Tabelul 6

Pragurile pentru publicarea decalată și termenele în ceea ce privește certificatele și alte instrumente financiare similare

| Valoarea medie zilnică a tranzacțiilor (average daily turnover, ADT), în EUR | Mărimea minimă admisă a tranzacțiilor pentru autorizarea întârzierii publicării, în EUR | Calendarul publicării după tranzacție |
| --- | --- | --- |
| ADT < 50 000 | 15 000 | 120 de minute |
| 30 000 | Sfârșitul zilei de tranzacționare |
| ADT ≥ 50 000 | 30 000 | 120 de minute |
| 60 000 | Sfârșitul zilei de tranzacționare |

Valoarea medie zilnică a tranzacțiilor (average daily turnover, ADT), în EUR

Mărimea minimă admisă a tranzacțiilor pentru autorizarea întârzierii publicării, în EUR

Calendarul publicării după tranzacție

ADT < 50 000

15 000

120 de minute

30 000

Sfârșitul zilei de tranzacționare

ADT ≥ 50 000

30 000

120 de minute

60 000

Sfârșitul zilei de tranzacționare

---

ANEXA III

Datele de referință care trebuie furnizate pentru a se asigura transparența calculelor

Tabelul 1

Tabel al simbolurilor

| Simbol | Tip de date | Definiție |
| --- | --- | --- |
| {ALPHANUM-n} | Până la n caractere alfanumerice | Câmp ce permite introducerea unui text liber. |
| {ISIN} | 12 caractere alfanumerice | Codul ISIN, astfel cum este definit în ISO 6166 |
| {MIC} | 4 caractere alfanumerice | Identificatorul pieței, astfel cum este definit în ISO 10383 |

Simbol

Tip de date

Definiție

{ALPHANUM-n}

Până la n caractere alfanumerice

Câmp ce permite introducerea unui text liber.

{ISIN}

12 caractere alfanumerice

Codul ISIN, astfel cum este definit în ISO 6166

{MIC}

4 caractere alfanumerice

Identificatorul pieței, astfel cum este definit în ISO 10383

Tabelul 2

Detaliile datelor de referință care trebuie furnizate pentru a se asigura transparența calculelor

| # | Câmp | Detalii de raportat | Formatul și standardele de raportare |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Cod de identificare a instrumentului | Codul utilizat pentru a identifica instrumentul financiar | {ISIN} |
| 2 | Denumirea completă a instrumentului | Denumirea completă a instrumentului financiar | {ALPHANUM-350} |
| 3 | Loc de tranzacționare | Codul MIC de segment pentru locul de tranzacționare sau operatorul independent, acolo unde este disponibil, în caz contrar codul MIC operațional. | {MIC} |
| 4 | Identificator MiFIR | Identificarea instrumentelor financiare de capitaluri proprii | Acțiuni, astfel cum sunt menționate la articolul 4 punctul 44 litera (a) din Directiva 2014/65/UE; |

#

Câmp

Detalii de raportat

Formatul și standardele de raportare

1

Cod de identificare a instrumentului

Codul utilizat pentru a identifica instrumentul financiar

{ISIN}

2

Denumirea completă a instrumentului

Denumirea completă a instrumentului financiar

{ALPHANUM-350}

3

Loc de tranzacționare

Codul MIC de segment pentru locul de tranzacționare sau operatorul independent, acolo unde este disponibil, în caz contrar codul MIC operațional.

{MIC}

4

Identificator MiFIR

Identificarea instrumentelor financiare de capitaluri proprii

Acțiuni, astfel cum sunt menționate la articolul 4 punctul 44 litera (a) din Directiva 2014/65/UE;

| | Certificate de depozit, astfel cum sunt definite la articolul 4 punctul 45 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

Certificate de depozit, astfel cum sunt definite la articolul 4 punctul 45 din Directiva 2014/65/UE;

| | Fonduri tranzacționate la bursă, astfel cum au fost definite la articolul 4 punctul 46 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

Fonduri tranzacționate la bursă, astfel cum au fost definite la articolul 4 punctul 46 din Directiva 2014/65/UE;

| | Certificate, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) punctul 27 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. |
| --- | --- |

Certificate, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) punctul 27 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

| | Alte instrumente asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii se referă la valori mobiliare care sunt instrumente de capitaluri proprii similare acțiunilor, fondurilor tranzacționate la bursă, certificatelor de depozit sau altor tipuri de certificate decât instrumentele enumerate mai sus. |
| --- | --- |

Alte instrumente asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii se referă la valori mobiliare care sunt instrumente de capitaluri proprii similare acțiunilor, fondurilor tranzacționate la bursă, certificatelor de depozit sau altor tipuri de certificate decât instrumentele enumerate mai sus.

Instrumente financiare de capitaluri proprii:

| | SHRS = acțiuni |
| --- | --- |

SHRS = acțiuni

| | ETFS = fonduri tranzacționate la bursă |
| --- | --- |

ETFS = fonduri tranzacționate la bursă

| | DPRS = certificate de depozit |
| --- | --- |

DPRS = certificate de depozit

| | CRFT = certificate |
| --- | --- |

CRFT = certificate

| | OTHR = alte instrumente financiare asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii |
| --- | --- |

OTHR = alte instrumente financiare asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/411 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/411

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/588 AL COMISIEI

din 14 iulie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare privind regimul pasurilor de cotare pentru acțiuni, certificate de depozit și fonduri tranzacționate la bursă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 49 alineatele (3) și (4),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura funcționarea ordonată a piețelor, în cazul anumitor instrumente financiare ar trebui stabilit un regim de pasuri de cotare sau pasuri de cotare minime. În speță, riscul unui pas de cotare în continuă scădere în cazul acțiunilor, al certificatelor de depozit și al anumitor tipuri de fonduri tranzacționate la bursă și impactul acestuia asupra funcționării ordonate a pieței ar trebui să fie controlate prin intermediul unui regim obligatoriu de pasuri de cotare. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura funcționarea ordonată a piețelor, în cazul anumitor instrumente financiare ar trebui stabilit un regim de pasuri de cotare sau pasuri de cotare minime. În speță, riscul unui pas de cotare în continuă scădere în cazul acțiunilor, al certificatelor de depozit și al anumitor tipuri de fonduri tranzacționate la bursă și impactul acestuia asupra funcționării ordonate a pieței ar trebui să fie controlate prin intermediul unui regim obligatoriu de pasuri de cotare.

| (2) | În cazul altor instrumente financiare, având în vedere natura lor și microstructurile piețelor pe care sunt tranzacționate, nu se poate presupune că un regim de pasuri de cotare ar contribui efectiv la funcționarea ordonată a piețelor și, prin urmare, acestor instrumente nu ar trebui să li se aplice regimul de pasuri de cotare. |
| --- | --- |

(2)

În cazul altor instrumente financiare, având în vedere natura lor și microstructurile piețelor pe care sunt tranzacționate, nu se poate presupune că un regim de pasuri de cotare ar contribui efectiv la funcționarea ordonată a piețelor și, prin urmare, acestor instrumente nu ar trebui să li se aplice regimul de pasuri de cotare.

| (3) | Mai exact, certificatele sunt tranzacționate numai în anumite state membre. Având în vedere caracteristicile acestor instrumente financiare și lichiditatea, dimensiunile și natura piețelor pe care acestea sunt tranzacționate, nu este nevoie de un regim obligatoriu de pasuri de cotare pentru a preveni apariția unor condiții de natură să perturbe funcționarea ordonată a pieței. |
| --- | --- |

(3)

Mai exact, certificatele sunt tranzacționate numai în anumite state membre. Având în vedere caracteristicile acestor instrumente financiare și lichiditatea, dimensiunile și natura piețelor pe care acestea sunt tranzacționate, nu este nevoie de un regim obligatoriu de pasuri de cotare pentru a preveni apariția unor condiții de natură să perturbe funcționarea ordonată a pieței.

| (4) | Instrumentele financiare, altele decât cele de capitaluri proprii, și produsele cu venit fix sunt tranzacționate în mare parte pe piețe extrabursiere, doar un număr limitat de tranzacții fiind executate în locuri de tranzacționare. Din cauza caracteristicilor specifice ale lichidității acestor instrumente pe platformele electronice și a fragmentării lor, un regim obligatoriu de pasuri de cotare nu este considerat necesar pentru aceste instrumente. |
| --- | --- |

(4)

Instrumentele financiare, altele decât cele de capitaluri proprii, și produsele cu venit fix sunt tranzacționate în mare parte pe piețe extrabursiere, doar un număr limitat de tranzacții fiind executate în locuri de tranzacționare. Din cauza caracteristicilor specifice ale lichidității acestor instrumente pe platformele electronice și a fragmentării lor, un regim obligatoriu de pasuri de cotare nu este considerat necesar pentru aceste instrumente.

| (5) | Corelația dintre fondurile tranzacționate la bursă și instrumentele de capitaluri proprii care constituie activele-suport ale acestora face necesară stabilirea unui pas de cotare minim pentru fondurile tranzacționate la bursă care au ca activ-suport acțiuni și certificate de depozit. În schimb, fondurile tranzacționate la bursă care au ca activsuport instrumente financiare care nu sunt acțiuni sau certificate de depozit nu ar trebui să facă obiectul unui regim obligatoriu de pasuri de cotare. |
| --- | --- |

(5)

Corelația dintre fondurile tranzacționate la bursă și instrumentele de capitaluri proprii care constituie activele-suport ale acestora face necesară stabilirea unui pas de cotare minim pentru fondurile tranzacționate la bursă care au ca activ-suport acțiuni și certificate de depozit. În schimb, fondurile tranzacționate la bursă care au ca activsuport instrumente financiare care nu sunt acțiuni sau certificate de depozit nu ar trebui să facă obiectul unui regim obligatoriu de pasuri de cotare.

| (6) | Este important ca tuturor fondurilor tranzacționate la bursă care intră sub incidența prezentului regulament să li se aplice același regim de pasuri de cotare bazat pe o bandă de lichiditate unică, indiferent de numărul lor mediu zilnic de tranzacții, astfel încât riscul de eludare a regimului de pasuri de cotare în privința acestor instrumente să fie redus. |
| --- | --- |

(6)

Este important ca tuturor fondurilor tranzacționate la bursă care intră sub incidența prezentului regulament să li se aplice același regim de pasuri de cotare bazat pe o bandă de lichiditate unică, indiferent de numărul lor mediu zilnic de tranzacții, astfel încât riscul de eludare a regimului de pasuri de cotare în privința acestor instrumente să fie redus.

| (7) | Sensul termenului „piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea” ar trebui clarificat în sensul prezentului regulament, deoarece Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2) utilizează acest termen atât în scopul derogării de la prețul de referință, cât și în scopul raportării tranzacțiilor. |
| --- | --- |

(7)

Sensul termenului „piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea” ar trebui clarificat în sensul prezentului regulament, deoarece Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2) utilizează acest termen atât în scopul derogării de la prețul de referință, cât și în scopul raportării tranzacțiilor.

| (8) | Regimul de pasuri de cotare stabilește doar diferența minimă dintre două niveluri de preț ale ordinelor transmise în legătură cu un instrument financiar din registrul de ordine. Prin urmare, ar trebui ca acesta să fie aplicat în mod uniform, indiferent de moneda instrumentului financiar. |
| --- | --- |

(8)

Regimul de pasuri de cotare stabilește doar diferența minimă dintre două niveluri de preț ale ordinelor transmise în legătură cu un instrument financiar din registrul de ordine. Prin urmare, ar trebui ca acesta să fie aplicat în mod uniform, indiferent de moneda instrumentului financiar.

| (9) | Autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să reacționeze la evenimente cunoscute în prealabil care conduc la o modificare a numărului de tranzacții cu un instrument financiar ce face ca pasul de cotare aplicabil să nu mai fie adecvat. În acest scop, ar trebui să se stabilească o procedură specifică pentru a evita apariția unor condiții de natură să perturbe funcționarea ordonată a pieței provocate de operațiuni corporative care pot face ca pasul de cotare al unui anumit instrument să fie necorespunzător. Această procedură ar trebui să se aplice operațiunilor corporative care ar putea afecta semnificativ lichiditatea instrumentului respectiv. La evaluarea impactului unei operațiuni corporative asupra unui anumit instrument financiar, autoritățile competente ar trebui să ia în considerare eventualele operațiuni corporative anterioare cu caracteristici similare. |
| --- | --- |

(9)

Autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să reacționeze la evenimente cunoscute în prealabil care conduc la o modificare a numărului de tranzacții cu un instrument financiar ce face ca pasul de cotare aplicabil să nu mai fie adecvat. În acest scop, ar trebui să se stabilească o procedură specifică pentru a evita apariția unor condiții de natură să perturbe funcționarea ordonată a pieței provocate de operațiuni corporative care pot face ca pasul de cotare al unui anumit instrument să fie necorespunzător. Această procedură ar trebui să se aplice operațiunilor corporative care ar putea afecta semnificativ lichiditatea instrumentului respectiv. La evaluarea impactului unei operațiuni corporative asupra unui anumit instrument financiar, autoritățile competente ar trebui să ia în considerare eventualele operațiuni corporative anterioare cu caracteristici similare.

| (10) | Pentru a se asigura că regimul de pasuri de cotare poate funcționa în mod eficace și că participanții la piață dispun de o perioadă de timp suficientă pentru a pune în aplicare noile cerințe, este oportun să se prevadă colectarea anumitor date și publicarea timpurie a numărului mediu zilnic de tranzacții pentru fiecare instrument financiar care intră sub incidența prezentului regulament. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a se asigura că regimul de pasuri de cotare poate funcționa în mod eficace și că participanții la piață dispun de o perioadă de timp suficientă pentru a pune în aplicare noile cerințe, este oportun să se prevadă colectarea anumitor date și publicarea timpurie a numărului mediu zilnic de tranzacții pentru fiecare instrument financiar care intră sub incidența prezentului regulament.

| (11) | Din motive de coerență și în scopul de a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. Cu toate acestea, pentru a se asigura faptul că regimul de pasuri de cotare poate funcționa în mod eficace, anumite dispoziții ale prezentului regulament ar trebui să se aplice de la data intrării în vigoare a acestuia. |
| --- | --- |

(11)

Din motive de coerență și în scopul de a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. Cu toate acestea, pentru a se asigura faptul că regimul de pasuri de cotare poate funcționa în mod eficace, anumite dispoziții ale prezentului regulament ar trebui să se aplice de la data intrării în vigoare a acestuia.

| (12) | Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(12)

Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (13) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), |
| --- | --- |

(13)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea

În sensul prezentului regulament, piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea pentru o acțiune sau un certificat de depozit este considerată a fi piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se precizează la articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei (4).

4

Articolul 2

Pasul de cotare pentru acțiuni, certificate de depozit și fonduri tranzacționate la bursă

[Articolul 49 alineatele (1) și (2) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Locurile de tranzacționare aplică ordinelor privind acțiuni sau certificate de depozit un pas de cotare care este mai mare sau egal cu cel corespunzător:

| (a) | benzii de lichiditate din tabelul din anexă care corespunde numărului mediu zilnic de tranzacții de pe piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea pentru instrumentul respectiv; și |
| --- | --- |

(a)

benzii de lichiditate din tabelul din anexă care corespunde numărului mediu zilnic de tranzacții de pe piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea pentru instrumentul respectiv; și

| (b) | intervalului de preț din cadrul respectivei benzi de lichiditate care corespunde prețului ordinului. |
| --- | --- |

(b)

intervalului de preț din cadrul respectivei benzi de lichiditate care corespunde prețului ordinului.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1) litera (a), în cazul în care piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea pentru o acțiune sau un certificat de depozit utilizează doar un sistem de tranzacționare care corelează ordinele pe baza unei licitații periodice și a unui algoritm de tranzacționare care funcționează fără intervenție umană, locurile de tranzacționare aplică banda de lichiditate care corespunde celui mai scăzut număr mediu zilnic de tranzacții din tabelul din anexă.

(3)   Locurile de tranzacționare aplică ordinelor referitoare la fonduri tranzacționate la bursă un pas de cotare care este mai mare sau egal cu cel corespunzător:

| (a) | benzii de lichiditate din tabelul din anexă care corespunde celui mai mare număr mediu zilnic de tranzacții; și |
| --- | --- |

(a)

benzii de lichiditate din tabelul din anexă care corespunde celui mai mare număr mediu zilnic de tranzacții; și

| (b) | intervalului de preț din cadrul respectivei benzi de lichiditate care corespunde prețului ordinului. |
| --- | --- |

(b)

intervalului de preț din cadrul respectivei benzi de lichiditate care corespunde prețului ordinului.

(4)   Cerințele prevăzute la alineatul (3) se aplică numai fondurilor tranzacționate la bursă care au ca instrumente financiare-suport exclusiv instrumente de capitaluri proprii cărora li se aplică regimul de pasuri de cotare prevăzut la alineatul (1) sau un coș de astfel de instrumente de capitaluri proprii.

Articolul 3

Numărul mediu zilnic de tranzacții pentru acțiuni și certificate de depozit

[Articolul 49 alineatele (1) și (2) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Până la data de 1 martie a anului care urmează datei de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și până la data de 1 martie a fiecărui an ulterior, autoritatea competentă pentru o anumită acțiune sau certificat de depozit calculează, atunci când stabilește piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea pentru acțiunea sau certificatul de depozit respectiv, numărul mediu zilnic de tranzacții pentru acel instrument financiar pe piața respectivă și asigură publicarea acestor informații.

Autoritatea competentă menționată la paragraful 1 este autoritatea competentă de pe piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea, astfel cum se precizează la articolul 16 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei (5).

(2)   Calculul menționat la alineatul (1) are următoarele caracteristici:

| (a) | include, pentru fiecare loc de tranzacționare, tranzacțiile executate în conformitate cu regulile respectivului loc de tranzacționare, cu excepția prețului de referință și a tranzacțiilor negociate marcate astfel cum este prevăzut în tabelul 4 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/587, și tranzacțiile executate pe baza a cel puțin unui ordin care a beneficiat de o derogare pentru ordine de dimensiuni mari și în cazul cărora dimensiunea tranzacției se situează peste pragul aplicabil pentru ordine de dimensiuni mari, stabilit în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul delegat (UE) 2017/587 |
| --- | --- |

(a)

include, pentru fiecare loc de tranzacționare, tranzacțiile executate în conformitate cu regulile respectivului loc de tranzacționare, cu excepția prețului de referință și a tranzacțiilor negociate marcate astfel cum este prevăzut în tabelul 4 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2017/587, și tranzacțiile executate pe baza a cel puțin unui ordin care a beneficiat de o derogare pentru ordine de dimensiuni mari și în cazul cărora dimensiunea tranzacției se situează peste pragul aplicabil pentru ordine de dimensiuni mari, stabilit în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul delegat (UE) 2017/587

| (b) | acoperă fie anul calendaristic precedent, fie, dacă este cazul, perioada din anul calendaristic precedent în care instrumentul financiar a fost admis la tranzacționare sau a fost tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare. |
| --- | --- |

(b)

acoperă fie anul calendaristic precedent, fie, dacă este cazul, perioada din anul calendaristic precedent în care instrumentul financiar a fost admis la tranzacționare sau a fost tranzacționat într-un loc de tranzacționare și nu a fost suspendat de la tranzacționare.

(3)   Alineatele (1) și (2) nu se aplică acțiunilor și certificatelor de depozit care au fost admise la tranzacționare pentru prima oară sau au fost tranzacționate pentru prima oară într-un loc de tranzacționare cu patru săptămâni sau mai puțin înainte de încheierea anului calendaristic precedent.

(4)   Locurile de tranzacționare aplică pasurile de cotare ale benzii de lichiditate corespunzătoare numărului mediu zilnic de tranzacții, astfel cum este publicat în conformitate cu alineatul (1), de la data de 1 aprilie care urmează acestei publicări.

(5)   Înainte de prima admitere la tranzacționare sau înainte de prima zi de tranzacționare a unei acțiuni sau a unui certificat de depozit, autoritatea competentă a locului de tranzacționare unde instrumentul financiar respectiv urmează să fie admis pentru prima dată la tranzacționare sau urmează să fie tranzacționat pentru prima dată estimează numărul mediu zilnic de tranzacții pentru respectivul loc de tranzacționare, ținând seama de istoricul de tranzacționare a instrumentului financiar respectiv, dacă este cazul, precum și de istoricul de tranzacționare a instrumentelor financiare care sunt considerate a avea caracteristici similare, și publică această estimare.

Pasurile de cotare ale benzii de lichiditate corespunzătoare numărului mediu zilnic de tranzacții estimat care este publicat se aplică de la data la care este publicată estimarea respectivă și până la publicarea numărului mediu zilnic de tranzacții pentru respectivul instrument în conformitate cu alineatul (6).

(6)   În termen de cel mult șase săptămâni de la prima zi de tranzacționare a unei acțiuni sau a unui certificat de depozit, autoritatea competentă a locului de tranzacționare în care instrumentul financiar a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau a fost tranzacționat pentru prima dată într-un loc de tranzacționare calculează și asigură publicarea numărului mediu zilnic de tranzacții cu acel instrument financiar în locul de tranzacționare în cauză, pe baza datelor referitoare la primele patru săptămâni de tranzacționare a instrumentului financiar respectiv.

Pasurile de cotare ale benzii de lichiditate corespunzătoare numărului mediu zilnic de tranzacții publicat se aplică de la data publicării și până la data la care se calculează și se publică un nou număr mediu zilnic de tranzacții pentru respectivul instrument în conformitate cu procedura stabilită la alineatele (1)-(4).

(7)   În sensul prezentului articol, numărul mediu zilnic de tranzacții pentru un instrument financiar se calculează împărțind, pentru perioada de timp relevantă și locul de tranzacționare pertinent, numărul total al tranzacțiilor cu respectivul instrument financiar la numărul de zile de tranzacționare.

Articolul 4

Operațiuni corporative

[Articolul 49 alineatele (1) și (2) din Directiva 2014/65/UE]

În cazul în care o autoritate competentă consideră că o operațiune corporativă poate modifica numărul mediu zilnic de tranzacții efectuate cu un anumit instrument financiar, conducând la încadrarea respectivului instrument financiar într-o altă bandă de lichiditate, autoritatea competentă determină o nouă bandă de lichiditate aplicabilă respectivului instrument financiar și asigură publicarea acesteia, tratând instrumentul financiar în cauză ca și cum ar fi admis pentru prima dată la tranzacționare sau ar fi tranzacționat pentru prima dată într-un loc de tranzacționare, și aplică procedura prevăzută la articolul 3 alineatele (5) și (6).

Articolul 5

Dispoziții tranzitorii

(1)   Autoritatea competentă a locului de tranzacționare unde o acțiune sau un certificat de depozit a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau a fost tranzacționat pentru prima dată înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 colectează datele necesare și calculează și asigură publicarea numărului mediu zilnic de tranzacții pentru respectivul instrument financiar și pentru respectivul loc de tranzacționare, respectând următoarele termene:

| (a) | cel târziu cu patru săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care data la care acțiunile sau certificatele de depozit sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată care precede cu cel puțin zece săptămâni data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

cel târziu cu patru săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care data la care acțiunile sau certificatele de depozit sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată care precede cu cel puțin zece săptămâni data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | cel târziu la data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu zece săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie în ziua care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014. |
| --- | --- |

(b)

cel târziu la data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, în cazul în care data la care instrumentele financiare sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu zece săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie în ziua care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(2)   Calculele menționate la alineatul (1) litera (a) se realizează după cum urmează:

| (a) | în cazul în care data la care acțiunile sau certificatele de depozit sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată care precede cu cel puțin 16 săptămâni data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, calculul se bazează pe datele disponibile pentru o perioadă de referință de 40 de săptămâni care începe cu 52 de săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care data la care acțiunile sau certificatele de depozit sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată care precede cu cel puțin 16 săptămâni data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, calculul se bazează pe datele disponibile pentru o perioadă de referință de 40 de săptămâni care începe cu 52 de săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (b) | în cazul în care data la care acțiunile sau certificatele de depozit sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu 16 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie cu 10 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, calculul se bazează pe datele disponibile pentru primele patru săptămâni în care este tranzacționat instrumentul financiar; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care data la care acțiunile sau certificatele de depozit sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu 16 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie cu 10 săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, calculul se bazează pe datele disponibile pentru primele patru săptămâni în care este tranzacționat instrumentul financiar;

| (c) | în cazul în care data la care acțiunile sau certificatele de depozit sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu zece săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie în ziua care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, calculul se bazează pe istoricul de tranzacționare a acțiunii sau certificatului de depozit respectiv sau a altor instrumente financiare considerate a avea caracteristici similare cu cele ale acțiunilor sau certificatelor de depozit în cauză. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care data la care acțiunile sau certificatele de depozit sunt tranzacționate pentru prima dată într-un loc de tranzacționare din Uniune este o dată cuprinsă în perioada care începe cu zece săptămâni înainte de data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și se încheie în ziua care precede data de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014, calculul se bazează pe istoricul de tranzacționare a acțiunii sau certificatului de depozit respectiv sau a altor instrumente financiare considerate a avea caracteristici similare cu cele ale acțiunilor sau certificatelor de depozit în cauză.

(3)   Pasurile de cotare ale benzii de lichiditate corespunzătoare numărului mediu zilnic de tranzacții publicat menționat la alineatul (1) se aplică până la data de 1 aprilie a anului care urmează datei de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014. În această perioadă, autoritățile competente se asigură că pasurile de cotare pentru instrumentele financiare menționate la alineatul (2) literele (b) și (c) pentru care ele sunt autoritățile competente nu contribuie la apariția unor condiții de natură să perturbe funcționarea ordonată a pieței. În cazul în care autoritatea competentă identifică un risc la adresa funcționării ordonate a piețelor din cauza unor astfel de pasuri de cotare, aceasta determină un număr mediu zilnic de tranzacții actualizat pentru instrumentele financiare relevante în vederea abordării riscului respectiv și publică acest număr. Autoritatea realizează acest lucru pe baza unor serii de date mai lungi și mai cuprinzătoare privind istoricul de tranzacționare a instrumentelor respective. Locurile de tranzacționare aplică imediat banda de lichiditate care corespunde numărului mediu zilnic de tranzacții actualizat. Acestea procedează astfel până la data de 1 aprilie a anului care urmează datei de la care se aplică Regulamentul (UE) nr. 600/2014 sau până la orice publicare ulterioară de către autoritatea competentă în conformitate cu prezentul alineat.

Articolul 6

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Totuși, articolul 5 se aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții în legătură cu acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare și la obligația de tranzacționare a anumitor acțiuni într-un loc de tranzacționare sau printr-un operator independent (a se vedea pagina 387 din prezentul Jurnal Oficial).

4

(5)  Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei din 28 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportarea tranzacțiilor către autoritățile competente (a se vedea pagina 449 din prezentul Jurnal Oficial).

5

---

ANEXĂ

Tabel cuprinzând pasurile de cotare

| | Benzi de lichiditate |
| --- | --- |
| Intervale de preț | 0 ≤ Număr mediu zilnic de tranzacții < 10 | 10 ≤ Număr mediu zilnic de tranzacții < 80 | 80 ≤ Număr mediu zilnic de tranzacții < 600 | 600 ≤ Număr mediu zilnic de tranzacții < 2 000 | 2 000 ≤ Număr mediu zilnic de tranzacții < 9 000 | 9 000 ≤ Număr zilnic mediu de tranzacții |
| 0 ≤ preț < 0,1 | 0,0005 | 0,0002 | 0,0001 | 0,0001 | 0,0001 | 0,0001 |
| 0,1 ≤ preț < 0,2 | 0,001 | 0,0005 | 0,0002 | 0,0001 | 0,0001 | 0,0001 |
| 0,2 ≤ preț < 0,5 | 0,002 | 0,001 | 0,0005 | 0,0002 | 0,0001 | 0,0001 |
| 0,5 ≤ preț < 1 | 0,005 | 0,002 | 0,001 | 0,0005 | 0,0002 | 0,0001 |
| 1 ≤ preț < 2 | 0,01 | 0,005 | 0,002 | 0,001 | 0,0005 | 0,0002 |
| 2 ≤ preț < 5 | 0,02 | 0,01 | 0,005 | 0,002 | 0,001 | 0,0005 |
| 5 ≤ preț < 10 | 0,05 | 0,02 | 0,01 | 0,005 | 0,002 | 0,001 |
| 10 ≤ preț < 20 | 0,1 | 0,05 | 0,02 | 0,01 | 0,005 | 0,002 |
| 20 ≤ preț < 50 | 0,2 | 0,1 | 0,05 | 0,02 | 0,01 | 0,005 |
| 50 ≤ preț < 100 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | 0,05 | 0,02 | 0,01 |
| 100 ≤ preț < 200 | 1 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | 0,05 | 0,02 |
| 200 ≤ preț < 500 | 2 | 1 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | 0,05 |
| 500 ≤ preț < 1 000 | 5 | 2 | 1 | 0,5 | 0,2 | 0,1 |
| 1 000 ≤ preț < 2 000 | 10 | 5 | 2 | 1 | 0,5 | 0,2 |
| 2 000 ≤ preț < 5 000 | 20 | 10 | 5 | 2 | 1 | 0,5 |
| 5 000 ≤ preț < 10 000 | 50 | 20 | 10 | 5 | 2 | 1 |
| 10 000 ≤ preț < 20 000 | 100 | 50 | 20 | 10 | 5 | 2 |
| 20 000 ≤ preț < 50 000 | 200 | 100 | 50 | 20 | 10 | 5 |
| 50 000 ≤ preț | 500 | 200 | 100 | 50 | 20 | 10 |

Benzi de lichiditate

Intervale de preț

0 ≤ Număr mediu zilnic de tranzacții < 10

10 ≤ Număr mediu zilnic de tranzacții < 80

80 ≤ Număr mediu zilnic de tranzacții < 600

600 ≤ Număr mediu zilnic de tranzacții < 2 000

2 000 ≤ Număr mediu zilnic de tranzacții < 9 000

9 000 ≤ Număr zilnic mediu de tranzacții

0 ≤ preț < 0,1

0,0005

0,0002

0,0001

0,0001

0,0001

0,0001

0,1 ≤ preț < 0,2

0,001

0,0005

0,0002

0,0001

0,0001

0,0001

0,2 ≤ preț < 0,5

0,002

0,001

0,0005

0,0002

0,0001

0,0001

0,5 ≤ preț < 1

0,005

0,002

0,001

0,0005

0,0002

0,0001

1 ≤ preț < 2

0,01

0,005

0,002

0,001

0,0005

0,0002

2 ≤ preț < 5

0,02

0,01

0,005

0,002

0,001

0,0005

5 ≤ preț < 10

0,05

0,02

0,01

0,005

0,002

0,001

10 ≤ preț < 20

0,1

0,05

0,02

0,01

0,005

0,002

20 ≤ preț < 50

0,2

0,1

0,05

0,02

0,01

0,005

50 ≤ preț < 100

0,5

0,2

0,1

0,05

0,02

0,01

100 ≤ preț < 200

1

0,5

0,2

0,1

0,05

0,02

200 ≤ preț < 500

2

1

0,5

0,2

0,1

0,05

500 ≤ preț < 1 000

5

2

1

0,5

0,2

0,1

1 000 ≤ preț < 2 000

10

5

2

1

0,5

0,2

2 000 ≤ preț < 5 000

20

10

5

2

1

0,5

5 000 ≤ preț < 10 000

50

20

10

5

2

1

10 000 ≤ preț < 20 000

100

50

20

10

5

2

20 000 ≤ preț < 50 000

200

100

50

20

10

5

50 000 ≤ preț

500

200

100

50

20

10

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/417 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/417

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/589 AL COMISIEI

din 19 iulie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează cerințele organizatorice aplicabile firmelor de investiții care efectuează tranzacții algoritmice

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 17 alineatul (7) literele (a) și (d),

întrucât:

| (1) | Sistemele și mecanismele de control al riscului utilizate de o firmă de investiții care efectuează tranzacții algoritmice, care furnizează acces electronic direct sau care acționează în calitate de membru compensator ar trebui să fie eficiente, reziliente și să aibă o capacitate adecvată în raport cu natura, amploarea și complexitatea modelului de afaceri al firmei de investiții respective. |
| --- | --- |

(1)

Sistemele și mecanismele de control al riscului utilizate de o firmă de investiții care efectuează tranzacții algoritmice, care furnizează acces electronic direct sau care acționează în calitate de membru compensator ar trebui să fie eficiente, reziliente și să aibă o capacitate adecvată în raport cu natura, amploarea și complexitatea modelului de afaceri al firmei de investiții respective.

| (2) | În acest sens, o firmă de investiții ar trebui să abordeze toate riscurile care pot afecta principalele elemente ale unui sistem de tranzacționare algoritmică, inclusiv riscurile legate de hardware, software și liniile de comunicații conexe utilizate de firma respectivă pentru a-și desfășura activitățile de tranzacționare. Pentru a asigura aceleași condiții pentru tranzacționarea algoritmică independent de forma de tranzacționare, sub incidența prezentului regulament ar trebui să intre orice tip de sistem de executare sau de gestionare a ordinelor administrat de o firmă de investiții. |
| --- | --- |

(2)

În acest sens, o firmă de investiții ar trebui să abordeze toate riscurile care pot afecta principalele elemente ale unui sistem de tranzacționare algoritmică, inclusiv riscurile legate de hardware, software și liniile de comunicații conexe utilizate de firma respectivă pentru a-și desfășura activitățile de tranzacționare. Pentru a asigura aceleași condiții pentru tranzacționarea algoritmică independent de forma de tranzacționare, sub incidența prezentului regulament ar trebui să intre orice tip de sistem de executare sau de gestionare a ordinelor administrat de o firmă de investiții.

| (3) | Ca parte a cadrului său global de guvernanță și de luare a deciziilor, o firmă de investiții ar trebui să dispună de un mecanism de guvernanță clar și formalizat, inclusiv de linii clare de responsabilitate, de proceduri eficace pentru comunicarea informațiilor și de o separare a sarcinilor și a responsabilităților. Acest mecanism ar trebui să asigure reducerea dependenței de o singură persoană sau unitate. |
| --- | --- |

(3)

Ca parte a cadrului său global de guvernanță și de luare a deciziilor, o firmă de investiții ar trebui să dispună de un mecanism de guvernanță clar și formalizat, inclusiv de linii clare de responsabilitate, de proceduri eficace pentru comunicarea informațiilor și de o separare a sarcinilor și a responsabilităților. Acest mecanism ar trebui să asigure reducerea dependenței de o singură persoană sau unitate.

| (4) | Ar trebui să se efectueze teste de conformitate pentru a verifica dacă sistemele de tranzacționare ale unei firme de investiții comunică și interacționează în mod corespunzător cu sistemele de tranzacționare ale locului de tranzacționare sau ale furnizorului de acces direct la piață (DMA) și dacă datele de piață sunt prelucrate în mod corect. |
| --- | --- |

(4)

Ar trebui să se efectueze teste de conformitate pentru a verifica dacă sistemele de tranzacționare ale unei firme de investiții comunică și interacționează în mod corespunzător cu sistemele de tranzacționare ale locului de tranzacționare sau ale furnizorului de acces direct la piață (DMA) și dacă datele de piață sunt prelucrate în mod corect.

| (5) | Algoritmii de luare a deciziilor de investiție iau decizii de investiție automatizate, determinând ce instrument financiar ar trebui să fie cumpărat sau vândut. Algoritmii de executare a ordinelor optimizează procesele de executare a ordinelor prin generarea și transmiterea automată a ordinelor sau a cotațiilor către unul sau mai multe locuri de tranzacționare de îndată ce a fost luată decizia de investiție. Algoritmii de tranzacționare care sunt algoritmi de luare a deciziilor de investiție ar trebui să fie diferențiați de algoritmii de executare a ordinelor ținând cont de impactul lor potențial asupra funcționării în general echitabile și ordonate a pieței. |
| --- | --- |

(5)

Algoritmii de luare a deciziilor de investiție iau decizii de investiție automatizate, determinând ce instrument financiar ar trebui să fie cumpărat sau vândut. Algoritmii de executare a ordinelor optimizează procesele de executare a ordinelor prin generarea și transmiterea automată a ordinelor sau a cotațiilor către unul sau mai multe locuri de tranzacționare de îndată ce a fost luată decizia de investiție. Algoritmii de tranzacționare care sunt algoritmi de luare a deciziilor de investiție ar trebui să fie diferențiați de algoritmii de executare a ordinelor ținând cont de impactul lor potențial asupra funcționării în general echitabile și ordonate a pieței.

| (6) | Cerințele privind testarea algoritmilor de tranzacționare ar trebui să se bazeze pe impactul potențial pe care acești algoritmi îl pot avea asupra funcționării în general echitabile și ordonate a pieței. În această privință, ar trebui să fie excluși de la cerințele de testare numai algoritmii de luare a deciziilor de investiție puri, care generează ordine ce urmează să fie executate exclusiv prin mijloace neautomatizate și cu intervenție umană. |
| --- | --- |

(6)

Cerințele privind testarea algoritmilor de tranzacționare ar trebui să se bazeze pe impactul potențial pe care acești algoritmi îl pot avea asupra funcționării în general echitabile și ordonate a pieței. În această privință, ar trebui să fie excluși de la cerințele de testare numai algoritmii de luare a deciziilor de investiție puri, care generează ordine ce urmează să fie executate exclusiv prin mijloace neautomatizate și cu intervenție umană.

| (7) | Atunci când introduce algoritmi de tranzacționare, o firmă de investiții ar trebui să asigure utilizarea controlată a acestora, indiferent dacă algoritmii de tranzacționare sunt noi sau au fost deja utilizați cu succes într-un alt loc de tranzacționare și dacă arhitectura lor a fost substanțial modificată. Prin utilizarea controlată a algoritmilor de tranzacționare ar trebui să se asigure faptul că algoritmii de tranzacționare funcționează conform așteptărilor într-un mediu de producție. Prin urmare, firma de investiții ar trebui să stabilească limite prudente în ceea ce privește numărul de instrumente financiare care sunt tranzacționate, prețul, valoarea și numărul ordinelor, pozițiile de strategie și numărul de piețe implicate și ar trebui să monitorizeze mai intens activitatea algoritmului. |
| --- | --- |

(7)

Atunci când introduce algoritmi de tranzacționare, o firmă de investiții ar trebui să asigure utilizarea controlată a acestora, indiferent dacă algoritmii de tranzacționare sunt noi sau au fost deja utilizați cu succes într-un alt loc de tranzacționare și dacă arhitectura lor a fost substanțial modificată. Prin utilizarea controlată a algoritmilor de tranzacționare ar trebui să se asigure faptul că algoritmii de tranzacționare funcționează conform așteptărilor într-un mediu de producție. Prin urmare, firma de investiții ar trebui să stabilească limite prudente în ceea ce privește numărul de instrumente financiare care sunt tranzacționate, prețul, valoarea și numărul ordinelor, pozițiile de strategie și numărul de piețe implicate și ar trebui să monitorizeze mai intens activitatea algoritmului.

| (8) | Respectarea cerințelor organizatorice specifice aplicabile firmelor de investiții ar trebui să se poată determina cu ajutorul unei autoevaluări care include și o evaluare a respectării criteriilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament. Autoevaluarea respectivă ar trebui să includă, în plus, toate celelalte circumstanțe care pot avea un impact asupra organizării firmei de investiții. Autoevaluarea ar trebui să se efectueze periodic și să îi permită firmei de investiții să înțeleagă pe deplin sistemele și algoritmii de tranzacționare pe care îi utilizează, precum și riscurile care decurg din tranzacționarea algoritmică, indiferent dacă aceste sisteme și algoritmi au fost elaborați de către firma de investiții însăși, au fost achiziționați de la o terță parte sau au fost proiectați ori elaborați în strânsă cooperare cu un client sau o terță parte. |
| --- | --- |

(8)

Respectarea cerințelor organizatorice specifice aplicabile firmelor de investiții ar trebui să se poată determina cu ajutorul unei autoevaluări care include și o evaluare a respectării criteriilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament. Autoevaluarea respectivă ar trebui să includă, în plus, toate celelalte circumstanțe care pot avea un impact asupra organizării firmei de investiții. Autoevaluarea ar trebui să se efectueze periodic și să îi permită firmei de investiții să înțeleagă pe deplin sistemele și algoritmii de tranzacționare pe care îi utilizează, precum și riscurile care decurg din tranzacționarea algoritmică, indiferent dacă aceste sisteme și algoritmi au fost elaborați de către firma de investiții însăși, au fost achiziționați de la o terță parte sau au fost proiectați ori elaborați în strânsă cooperare cu un client sau o terță parte.

| (9) | O firmă de investiții ar trebui să fie în măsură să retragă toate sau unele dintre ordinele sale în cazul în care acest lucru devine necesar („funcționalitatea de anulare”). Pentru ca o astfel de retragere să fie eficace, o firmă de investiții ar trebui să fie întotdeauna în măsură să știe care algoritmi de tranzacționare, traderi sau clienți sunt responsabili pentru un anumit ordin. |
| --- | --- |

(9)

O firmă de investiții ar trebui să fie în măsură să retragă toate sau unele dintre ordinele sale în cazul în care acest lucru devine necesar („funcționalitatea de anulare”). Pentru ca o astfel de retragere să fie eficace, o firmă de investiții ar trebui să fie întotdeauna în măsură să știe care algoritmi de tranzacționare, traderi sau clienți sunt responsabili pentru un anumit ordin.

| (10) | O firmă de investiții care efectuează tranzacții algoritmice ar trebui să se asigure că sistemele sale de tranzacționare nu pot fi utilizate în scopuri care contravin Regulamentului (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2) sau regulilor unui loc de tranzacționare la care este conectată firma. Tranzacțiile sau ordinele suspecte ar trebui să fie raportate autorităților competente în conformitate cu regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(10)

O firmă de investiții care efectuează tranzacții algoritmice ar trebui să se asigure că sistemele sale de tranzacționare nu pot fi utilizate în scopuri care contravin Regulamentului (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2) sau regulilor unui loc de tranzacționare la care este conectată firma. Tranzacțiile sau ordinele suspecte ar trebui să fie raportate autorităților competente în conformitate cu regulamentul menționat.

| (11) | Tipuri diferite de riscuri ar trebui abordate prin tipuri diferite de mecanisme de control. Înainte de transmiterea unui ordin către un loc de tranzacționare, ar trebui aplicate mecanisme de control pretranzacționare. O firmă de investiții ar trebui, de asemenea, să își monitorizeze activitatea de tranzacționare și să instituie alerte în timp real care să permită identificarea semnelor de funcționare dezordonată a pieței sau a unei încălcări a limitelor sale pretranzacționare. Pentru a monitoriza riscurile de piață și de credit ale firmei de investiții prin reconciliere posttranzacționare, ar trebui să fie instituite mecanisme de control posttranzacționare. În plus, potențialele abuzuri de piață și încălcări ale normelor locului de tranzacționare ar trebui să fie prevenite prin sisteme de supraveghere specifice care generează alerte cel târziu în ziua următoare și care sunt calibrate astfel încât să se reducă la minimum alertele false pozitive și false negative. |
| --- | --- |

(11)

Tipuri diferite de riscuri ar trebui abordate prin tipuri diferite de mecanisme de control. Înainte de transmiterea unui ordin către un loc de tranzacționare, ar trebui aplicate mecanisme de control pretranzacționare. O firmă de investiții ar trebui, de asemenea, să își monitorizeze activitatea de tranzacționare și să instituie alerte în timp real care să permită identificarea semnelor de funcționare dezordonată a pieței sau a unei încălcări a limitelor sale pretranzacționare. Pentru a monitoriza riscurile de piață și de credit ale firmei de investiții prin reconciliere posttranzacționare, ar trebui să fie instituite mecanisme de control posttranzacționare. În plus, potențialele abuzuri de piață și încălcări ale normelor locului de tranzacționare ar trebui să fie prevenite prin sisteme de supraveghere specifice care generează alerte cel târziu în ziua următoare și care sunt calibrate astfel încât să se reducă la minimum alertele false pozitive și false negative.

| (12) | Generarea de alerte în urma monitorizării în timp real ar trebui să aibă loc cu cea mai mare rapiditate posibilă din punct de vedere tehnic. Orice acțiune întreprinsă în urma acestei monitorizări ar trebui să fie realizată cât mai curând posibil, cu menținerea unui nivel rezonabil al eficienței și al cheltuielilor pentru persoanele și sistemele în cauză. |
| --- | --- |

(12)

Generarea de alerte în urma monitorizării în timp real ar trebui să aibă loc cu cea mai mare rapiditate posibilă din punct de vedere tehnic. Orice acțiune întreprinsă în urma acestei monitorizări ar trebui să fie realizată cât mai curând posibil, cu menținerea unui nivel rezonabil al eficienței și al cheltuielilor pentru persoanele și sistemele în cauză.

| (13) | O firmă de investiții care furnizează acces electronic direct („furnizorul de DEA”) ar trebui să rămână responsabilă pentru tranzacțiile efectuate prin utilizarea codului său de tranzacționare de către clienții săi de DEA. Un furnizor de DEA ar trebui, prin urmare, să instituie politici și proceduri pentru a se asigura că tranzacțiile realizate de clienții săi de DEA respectă cerințele care i se aplică furnizorului respectiv. Această responsabilitate ar trebui să constituie principalul factor pentru instituirea unor mecanisme de control pretranzacționare și posttranzacționare, precum și pentru evaluarea gradului de adecvare al clienților de DEA potențiali. Un furnizor de DEA ar trebui, prin urmare, să aibă cunoștințe suficiente despre intențiile, capacitățile, resursele financiare și credibilitatea clienților săi de DEA, inclusiv informații cu privire la antecedentele disciplinare ale potențialilor săi clienți de DEA în relația lor cu autoritățile competente și cu locurile de tranzacționare, în cazul în care aceste informații sunt publice. |
| --- | --- |

(13)

O firmă de investiții care furnizează acces electronic direct („furnizorul de DEA”) ar trebui să rămână responsabilă pentru tranzacțiile efectuate prin utilizarea codului său de tranzacționare de către clienții săi de DEA. Un furnizor de DEA ar trebui, prin urmare, să instituie politici și proceduri pentru a se asigura că tranzacțiile realizate de clienții săi de DEA respectă cerințele care i se aplică furnizorului respectiv. Această responsabilitate ar trebui să constituie principalul factor pentru instituirea unor mecanisme de control pretranzacționare și posttranzacționare, precum și pentru evaluarea gradului de adecvare al clienților de DEA potențiali. Un furnizor de DEA ar trebui, prin urmare, să aibă cunoștințe suficiente despre intențiile, capacitățile, resursele financiare și credibilitatea clienților săi de DEA, inclusiv informații cu privire la antecedentele disciplinare ale potențialilor săi clienți de DEA în relația lor cu autoritățile competente și cu locurile de tranzacționare, în cazul în care aceste informații sunt publice.

| (14) | Un furnizor de DEA ar trebui să respecte dispozițiile prezentului regulament chiar dacă nu efectuează tranzacții algoritmice, deoarece clienții săi pot utiliza DEA pentru a practica tranzacționarea algoritmică. |
| --- | --- |

(14)

Un furnizor de DEA ar trebui să respecte dispozițiile prezentului regulament chiar dacă nu efectuează tranzacții algoritmice, deoarece clienții săi pot utiliza DEA pentru a practica tranzacționarea algoritmică.

| (15) | Evaluarea respectării de către potențialii clienți de DEA a obligației lor de diligență ar trebui să fie adaptată în funcție de riscurile generate de natura, amploarea și complexitatea activităților de tranzacționare preconizate ale acestora și în funcție de DEA furnizat. În mod concret, ar trebui să se evalueze nivelul preconizat de tranzacționare și nivelul preconizat al volumului ordinelor, precum și tipul de conexiune oferit locurilor de tranzacționare relevante. |
| --- | --- |

(15)

Evaluarea respectării de către potențialii clienți de DEA a obligației lor de diligență ar trebui să fie adaptată în funcție de riscurile generate de natura, amploarea și complexitatea activităților de tranzacționare preconizate ale acestora și în funcție de DEA furnizat. În mod concret, ar trebui să se evalueze nivelul preconizat de tranzacționare și nivelul preconizat al volumului ordinelor, precum și tipul de conexiune oferit locurilor de tranzacționare relevante.

| (16) | Ar trebui să se precizeze conținutul și formatul formularelor care trebuie utilizate de către o firmă de investiții care utilizează tehnici de tranzacționare de mare frecvență pentru transmiterea către autoritățile competente a evidențelor cuprinzând ordinele pe care le-a plasat și perioadele de timp pentru care ar trebui păstrate evidențele respective. |
| --- | --- |

(16)

Ar trebui să se precizeze conținutul și formatul formularelor care trebuie utilizate de către o firmă de investiții care utilizează tehnici de tranzacționare de mare frecvență pentru transmiterea către autoritățile competente a evidențelor cuprinzând ordinele pe care le-a plasat și perioadele de timp pentru care ar trebui păstrate evidențele respective.

| (17) | Pentru a se asigura coerența cu obligația generală a unei firme de investiții de a ține o evidență a ordinelor, perioadele de păstrare a evidențelor impuse unei firme de investiții care utilizează tehnici de tranzacționare algoritmică de mare frecvență ar trebui să fie aliniate cu cele stabilite la articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(17)

Pentru a se asigura coerența cu obligația generală a unei firme de investiții de a ține o evidență a ordinelor, perioadele de păstrare a evidențelor impuse unei firme de investiții care utilizează tehnici de tranzacționare algoritmică de mare frecvență ar trebui să fie aliniate cu cele stabilite la articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și a Consiliului (3).

| (18) | Din motive de coerență și în scopul de a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe care transpun Directiva 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(18)

Din motive de coerență și în scopul de a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe care transpun Directiva 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată.

| (19) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe („ESMA”). |
| --- | --- |

(19)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe („ESMA”).

| (20) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
| --- | --- |

(20)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

CERINȚE ORGANIZATORICE GENERALE

Articolul 1

Cerințe organizatorice generale

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

Ca parte a cadrului său global de guvernanță și de luare a deciziilor, o firmă de investiții instituie sisteme de tranzacționare și algoritmi de tranzacționare și le monitorizează prin intermediul unui mecanism de guvernanță clar și formalizat, care ține cont de natura, amploarea și complexitatea activităților sale și prin care se stabilesc:

| (a) | linii clare de responsabilitate, inclusiv proceduri de aprobare a elaborării, utilizării și actualizărilor ulterioare ale algoritmilor de tranzacționare, și proceduri de soluționare a problemelor identificate în contextul monitorizării algoritmilor de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

linii clare de responsabilitate, inclusiv proceduri de aprobare a elaborării, utilizării și actualizărilor ulterioare ale algoritmilor de tranzacționare, și proceduri de soluționare a problemelor identificate în contextul monitorizării algoritmilor de tranzacționare;

| (b) | proceduri eficace de comunicare a informațiilor în cadrul firmei de investiții, astfel încât instrucțiunile să poată fi găsite și puse în aplicare în timp util și în mod eficient; |
| --- | --- |

(b)

proceduri eficace de comunicare a informațiilor în cadrul firmei de investiții, astfel încât instrucțiunile să poată fi găsite și puse în aplicare în timp util și în mod eficient;

| (c) | o separare a sarcinilor și responsabilităților birourilor de tranzacționare de cele ale funcțiilor auxiliare, inclusiv ale funcțiilor de control al riscurilor și de verificare a conformității, astfel încât activitățile de tranzacționare neautorizate să nu poată fi ascunse. |
| --- | --- |

(c)

o separare a sarcinilor și responsabilităților birourilor de tranzacționare de cele ale funcțiilor auxiliare, inclusiv ale funcțiilor de control al riscurilor și de verificare a conformității, astfel încât activitățile de tranzacționare neautorizate să nu poată fi ascunse.

Articolul 2

Rolul funcției de verificare a conformității

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții se asigură că personalul său responsabil cu verificarea conformității are cel puțin o înțelegere generală a modului în care funcționează sistemele de tranzacționare algoritmică și algoritmii de tranzacționare utilizați de firma de investiții. Personalul responsabil cu verificarea conformității este în legătură permanentă cu persoanele din cadrul firmei care au cunoștințe tehnice detaliate cu privire la sistemele de tranzacționare algoritmică și algoritmii utilizați de firmă.

(2)   O firmă de investiții se asigură, de asemenea, că personalul responsabil cu verificarea conformității poate lua legătura, în orice moment, cu persoana sau persoanele din cadrul firmei de investiții care are (au) acces la funcționalitatea menționată la articolul 12 („funcționalitatea de anulare”) sau are (au) acces direct la respectiva funcționalitate de anulare și la persoanele responsabile pentru fiecare sistem sau algoritm de tranzacționare.

(3)   În cazul în care funcția de verificare a conformității sau elemente ale acesteia sunt externalizate către o terță parte, firma de investiții acordă părții terțe același nivel de acces la informații ca și personalului propriu responsabil cu verificarea conformității. O firmă de investiții trebuie să se asigure că, printr-o astfel de funcție externă de verificare a conformității:

| (a) | este garantată protecția datelor; |
| --- | --- |

(a)

este garantată protecția datelor;

| (b) | funcția de verificare a conformității poate fi auditată de către auditori interni și externi sau de către autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(b)

funcția de verificare a conformității poate fi auditată de către auditori interni și externi sau de către autoritatea competentă.

Articolul 3

Personalul

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții trebuie să dispună de un număr suficient de membri ai personalului care să aibă competențele necesare pentru a gestiona sistemele sale de tranzacționare algoritmică și algoritmii săi de tranzacționare, precum și suficiente cunoștințe tehnice privind:

| (a) | sistemele și algoritmii de tranzacționare relevanți; |
| --- | --- |

(a)

sistemele și algoritmii de tranzacționare relevanți;

| (b) | monitorizarea și testarea unor astfel de sisteme și algoritmi; |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea și testarea unor astfel de sisteme și algoritmi;

| (c) | strategiile de tranzacționare pe care firma de investiții le aplică prin intermediul sistemelor de tranzacționare algoritmică și al algoritmilor de tranzacționare; |
| --- | --- |

(c)

strategiile de tranzacționare pe care firma de investiții le aplică prin intermediul sistemelor de tranzacționare algoritmică și al algoritmilor de tranzacționare;

| (d) | obligațiile legale ale firmei de investiții. |
| --- | --- |

(d)

obligațiile legale ale firmei de investiții.

(2)   O firmă de investiții precizează competențele necesare menționate la alineatul (1). Personalul menționat la alineatul (1) are competențele necesare menționate la momentul recrutării sau le dobândește prin formare după recrutare. Firma de investiții se asigură că aceste competențe ale membrilor personalului sunt menținute la zi prin formare continuă și le evaluează cu regularitate.

(3)   Formarea personalului menționată la alineatul (2) este adaptată în funcție de experiența și responsabilitățile personalului, având în vedere natura, amploarea și complexitatea activităților firmei de investiții. În special, membrii personalului implicați în transmiterea ordinelor beneficiază de formare cu privire la sistemele de transmitere a ordinelor și la abuzurile de piață.

(4)   O firmă de investiții se asigură că personalul responsabil pentru funcțiile de control al riscurilor și de verificare a conformității aferente tranzacționării algoritmice dispune de:

| (a) | suficiente cunoștințe privind tranzacționarea algoritmică și strategiile de tranzacționare algoritmică; |
| --- | --- |

(a)

suficiente cunoștințe privind tranzacționarea algoritmică și strategiile de tranzacționare algoritmică;

| (b) | suficiente competențe pentru a lua măsurile necesare pe baza informațiilor furnizate prin alerte automate; |
| --- | --- |

(b)

suficiente competențe pentru a lua măsurile necesare pe baza informațiilor furnizate prin alerte automate;

| (c) | suficientă autoritate pentru a trage la răspundere personalul responsabil pentru tranzacționarea algoritmică atunci când aceste activități de tranzacționare conduc la condiții de tranzacționare dezordonată sau la suspiciuni de abuz de piață. |
| --- | --- |

(c)

suficientă autoritate pentru a trage la răspundere personalul responsabil pentru tranzacționarea algoritmică atunci când aceste activități de tranzacționare conduc la condiții de tranzacționare dezordonată sau la suspiciuni de abuz de piață.

Articolul 4

Procurarea de instrumente IT prin externalizare și prin proceduri de achiziții

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții rămâne pe deplin responsabilă pentru îndeplinirea obligațiilor care îi revin în temeiul prezentului regulament în cazul în care își procură elementele de software sau de hardware utilizate în activitățile de tranzacționare algoritmică prin externalizare sau prin proceduri de achiziții.

(2)   O firmă de investiții trebuie să dispună de un nivel suficient de cunoștințe și de documentele necesare pentru a asigura conformitatea efectivă cu alineatul (1) în ceea ce privește orice element de hardware sau software procurat prin proceduri de achiziții sau prin externalizare, utilizat în tranzacționarea algoritmică.

CAPITOLUL II

REZILIENȚA SISTEMELOR DE TRANZACȚIONARE

SECȚIUNEA I

Testarea și utilizarea algoritmilor, a sistemelor și a strategiilor de tranzacționare

Articolul 5

Metodologie generală

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Înainte de utilizarea sau de actualizarea substanțială a unui sistem de tranzacționare algoritmică, a unui algoritm de tranzacționare sau a unei strategii de tranzacționare algoritmică, o firmă de investiții stabilește metodologii clar definite pentru elaborarea și testarea acestor sisteme, algoritmi sau strategii.

(2)   O persoană desemnată în acest sens de conducerea superioară a firmei de investiții autorizează utilizarea sau actualizarea substanțială a unui sistem de tranzacționare algoritmică, a unui algoritm de tranzacționare sau a unei strategii de tranzacționare algoritmică.

(3)   Metodologiile menționate la alineatul (1) vizează proiectarea, performanța, înregistrarea în evidență și aprobarea sistemului de tranzacționare algoritmică, a algoritmului de tranzacționare sau a strategiei de tranzacționare algoritmică. De asemenea, acestea stabilesc alocarea responsabilităților, alocarea de resurse suficiente și procedurile privind obținerea de instrucțiuni în cadrul firmei de investiții.

(4)   Metodologiile menționate la alineatul (1) garantează faptul că sistemul de tranzacționare algoritmică, algoritmul de tranzacționare sau strategia de tranzacționare algoritmică:

| (a) | nu se comportă într-un mod contrar așteptărilor; |
| --- | --- |

(a)

nu se comportă într-un mod contrar așteptărilor;

| (b) | respectă obligațiile care îi revin firmei de investiții în temeiul prezentului regulament; |
| --- | --- |

(b)

respectă obligațiile care îi revin firmei de investiții în temeiul prezentului regulament;

| (c) | respectă regulile și sistemele locurilor de tranzacționare accesate de firma de investiții; |
| --- | --- |

(c)

respectă regulile și sistemele locurilor de tranzacționare accesate de firma de investiții;

| (d) | nu contribuie la crearea unor condiții de tranzacționare dezordonată a pieței, continuă să funcționeze în mod eficace în condiții de criză a pieței și, în cazul în care este necesar, în aceste condiții, permite dezactivarea sistemului de tranzacționare algoritmică sau a algoritmului de tranzacționare. |
| --- | --- |

(d)

nu contribuie la crearea unor condiții de tranzacționare dezordonată a pieței, continuă să funcționeze în mod eficace în condiții de criză a pieței și, în cazul în care este necesar, în aceste condiții, permite dezactivarea sistemului de tranzacționare algoritmică sau a algoritmului de tranzacționare.

(5)   O firmă de investiții își adaptează metodologiile de testare în funcție de locurile de tranzacționare și de piețele în cadrul cărora va fi utilizat algoritmul de tranzacționare. O firmă de investiții efectuează teste suplimentare în cazul în care au loc modificări substanțiale ale sistemului de tranzacționare algoritmică sau ale modalității de accesare a locului de tranzacționare în care urmează să fie utilizat sistemul de tranzacționare algoritmică, algoritmul de tranzacționare sau strategia de tranzacționare algoritmică.

(6)   Alineatele (2)-(5) se aplică doar algoritmilor de tranzacționare care conduc la executarea ordinelor.

(7)   O firmă de investiții ține evidența oricărei schimbări importante aduse software-ului utilizat pentru tranzacționarea algoritmică, astfel încât să poată să determine:

| (a) | când a fost făcută o modificare; |
| --- | --- |

(a)

când a fost făcută o modificare;

| (b) | persoana care a făcut modificarea; |
| --- | --- |

(b)

persoana care a făcut modificarea;

| (c) | persoana care a aprobat modificarea; |
| --- | --- |

(c)

persoana care a aprobat modificarea;

| (d) | natura modificării. |
| --- | --- |

(d)

natura modificării.

Articolul 6

Testarea conformității

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții testează conformitatea sistemelor sale de tranzacționare algoritmică și a algoritmilor săi de tranzacționare cu:

| (a) | sistemul locului de tranzacționare în oricare dintre următoarele cazuri:






  (i) | când accesează locul de tranzacționare respectiv în calitate de membru; |
| --- | --- | --- |

(a)

sistemul locului de tranzacționare în oricare dintre următoarele cazuri:

(i)

când accesează locul de tranzacționare respectiv în calitate de membru;

| (ii) | când accesează pentru prima dată locul de tranzacționare respectiv pe baza unui acord de acces sponsorizat; |
| --- | --- |

(ii)

când accesează pentru prima dată locul de tranzacționare respectiv pe baza unui acord de acces sponsorizat;

| (iii) | când apare o modificare importantă a sistemelor locului de tranzacționare respectiv; |
| --- | --- |

(iii)

când apare o modificare importantă a sistemelor locului de tranzacționare respectiv;

| (iv) | înainte de utilizarea sau de actualizarea semnificativă a sistemului de tranzacționare algoritmică, a algoritmului de tranzacționare sau a strategiei de tranzacționare algoritmică a firmei de investiții în cauză. |
| --- | --- |

(iv)

înainte de utilizarea sau de actualizarea semnificativă a sistemului de tranzacționare algoritmică, a algoritmului de tranzacționare sau a strategiei de tranzacționare algoritmică a firmei de investiții în cauză.

| (b) | sistemul furnizorului de acces direct la piață în oricare dintre următoarele cazuri:






  (i) | când accesează pentru prima dată locul de tranzacționare respectiv pe baza unui acord de acces direct; |
| --- | --- | --- |

(b)

sistemul furnizorului de acces direct la piață în oricare dintre următoarele cazuri:

(i)

când accesează pentru prima dată locul de tranzacționare respectiv pe baza unui acord de acces direct;

| (ii) | în cazul în care există o modificare importantă care afectează funcționalitatea de acces direct la piață a furnizorului respectiv; |
| --- | --- |

(ii)

în cazul în care există o modificare importantă care afectează funcționalitatea de acces direct la piață a furnizorului respectiv;

| (iii) | înainte de utilizarea sau de actualizarea semnificativă a sistemului de tranzacționare algoritmică, a algoritmului de tranzacționare sau a strategiei de tranzacționare algoritmică a firmei de investiții în cauză. |
| --- | --- |

(iii)

înainte de utilizarea sau de actualizarea semnificativă a sistemului de tranzacționare algoritmică, a algoritmului de tranzacționare sau a strategiei de tranzacționare algoritmică a firmei de investiții în cauză.

(2)   Testele de conformitate verifică dacă elementele de bază ale sistemului de tranzacționare algoritmică sau ale algoritmului de tranzacționare funcționează corect și în conformitate cu cerințele locului de tranzacționare sau ale furnizorului de acces direct la piață. În acest sens, testarea trebuie să verifice dacă sistemul de tranzacționare algoritmică sau algoritmul de tranzacționare:

| (a) | interacționează conform așteptărilor cu logica în materie de corelare a locului de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

interacționează conform așteptărilor cu logica în materie de corelare a locului de tranzacționare;

| (b) | prelucrează în mod corespunzător fluxurile de date descărcate de la locul de tranzacționare. |
| --- | --- |

(b)

prelucrează în mod corespunzător fluxurile de date descărcate de la locul de tranzacționare.

Articolul 7

Mediile de testare

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții se asigură că testarea conformității cu criteriile prevăzute la articolul 5 alineatul (4) literele (a), (b) și (d) are loc într-un mediu separat de mediul său de producție, care este utilizat în mod specific pentru testarea și elaborarea sistemelor de tranzacționare algoritmică și a algoritmilor de tranzacționare.

În sensul primului paragraf, un mediu de producție înseamnă un mediu în care sistemele de tranzacționare algoritmică funcționează efectiv și cuprinde elementele de software și hardware utilizate de traderi, direcționarea ordinelor către locurile de tranzacționare, datele de piață, bazele de date dependente, sistemele de control al riscurilor, captura de date, sistemele de analiză, precum și sistemele de prelucrare posttranzacționare.

(2)   O firmă de investiții se poate conforma cerințelor de testare prevăzute la alineatul (1) prin utilizarea propriului mediu de testare sau a unui mediu de testare furnizat de un loc de tranzacționare, un furnizor de DEA sau un vânzător.

(3)   O firmă de investiții păstrează întreaga responsabilitate pentru testarea sistemelor sale de tranzacționare algoritmică, a algoritmilor săi de tranzacționare sau a strategiilor sale de tranzacționare algoritmică și pentru orice modificare care trebuie adusă acestora.

Articolul 8

Utilizarea controlată a algoritmilor

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

Înainte să utilizeze un algoritm de tranzacționare, o firmă de investiții stabilește limite predefinite în ceea ce privește:

| (a) | numărul de instrumente financiare tranzacționate; |
| --- | --- |

(a)

numărul de instrumente financiare tranzacționate;

| (b) | prețul, valoarea și numerele ordinelor; |
| --- | --- |

(b)

prețul, valoarea și numerele ordinelor;

| (c) | pozițiile de strategie; și |
| --- | --- |

(c)

pozițiile de strategie; și

| (d) | numărul de locuri de tranzacționare către care sunt transmise ordinele. |
| --- | --- |

(d)

numărul de locuri de tranzacționare către care sunt transmise ordinele.

SECȚIUNEA 2

Gestionarea după introducerea în utilizare

Articolul 9

Autoevaluarea și validarea anuale ale sistemelor

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții desfășoară anual un proces de autoevaluare și validare și, pe baza acestui proces, publică un raport de validare. În cursul acestui proces, firma de investiții revizuiește, evaluează și validează următoarele aspecte:

| (a) | sistemele sale de tranzacționare algoritmică, algoritmii săi de tranzacționare și strategiile sale de tranzacționare algoritmică; |
| --- | --- |

(a)

sistemele sale de tranzacționare algoritmică, algoritmii săi de tranzacționare și strategiile sale de tranzacționare algoritmică;

| (b) | cadrul său de guvernanță, responsabilitate și aprobare; |
| --- | --- |

(b)

cadrul său de guvernanță, responsabilitate și aprobare;

| (c) | mecanismul său de continuitate a activității; |
| --- | --- |

(c)

mecanismul său de continuitate a activității;

| (d) | gradul general de respectare a articolului 17 din Directiva 2014/65/UE, având în vedere natura, amploarea și complexitatea activității sale. |
| --- | --- |

(d)

gradul general de respectare a articolului 17 din Directiva 2014/65/UE, având în vedere natura, amploarea și complexitatea activității sale.

Autoevaluarea menționată include, de asemenea, cel puțin o analiză a conformității cu criteriile stabilite în anexa I la prezentul regulament.

(2)   Funcția de gestionare a riscurilor a firmei de investiții menționată la articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2017/565 al Comisiei (5) elaborează raportul de validare și implică, în acest scop, membri ai personalului care au cunoștințele tehnice necesare. Funcția de gestionare a riscurilor informează funcția de verificare a conformității cu privire la orice deficiență identificată în raportul de validare.

(3)   Raportul de validare este auditat de funcția de audit intern al firmei, în cazul în care există o astfel de funcție, și este supus aprobării de către conducerea superioară a firmei de investiții.

(4)   O firmă de investiții corectează orice deficiență identificată în raportul de validare.

(5)   În cazul în care o firmă de investiții nu a instituit o funcție de gestionare a riscurilor astfel cum este menționată la articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2017/565 cerințele stabilite în legătură cu funcția de gestionare a riscurilor din prezentul regulament se aplică oricărei alte funcții instituite de firma de investiții în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2017/565.

Articolul 10

Simulările de criză

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

În cadrul autoevaluării sale anuale menționate la articolul 9, o firmă de investiții testează dacă sistemele sale de tranzacționare algoritmică și procedurile și mecanismele de control menționate la articolele 12-18 pot face față unor fluxuri de ordine sporite sau unor tensiuni ale pieței. Firma de investiții trebuie să proiecteze aceste teste în funcție de natura activității sale de tranzacționare și a sistemelor sale de tranzacționare. Firma de investiții se asigură că testele sunt efectuate în așa fel încât să nu afecteze mediul de producție. Aceste teste cuprind:

| (a) | efectuarea de teste cu volume ridicate ale mesajelor, care utilizează cel mai mare număr de mesaje primite și transmise de firma de investiții în ultimele șase luni, înmulțit cu doi; |
| --- | --- |

(a)

efectuarea de teste cu volume ridicate ale mesajelor, care utilizează cel mai mare număr de mesaje primite și transmise de firma de investiții în ultimele șase luni, înmulțit cu doi;

| (b) | efectuarea de teste cu volume ridicate ale tranzacțiilor, care utilizează cel mai mare volum de tranzacționare atins de firma de investiții în ultimele șase luni, înmulțit cu doi. |
| --- | --- |

(b)

efectuarea de teste cu volume ridicate ale tranzacțiilor, care utilizează cel mai mare volum de tranzacționare atins de firma de investiții în ultimele șase luni, înmulțit cu doi.

Articolul 11

Gestionarea modificărilor importante

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții se asigură că orice modificare importantă propusă a mediului de producție legată de tranzacționarea algoritmică este precedată de o analiză a acestei modificări de către o persoană desemnată de conducerea superioară a firmei de investiții. Gradul de detaliu al analizei este proporțional cu amploarea modificării propuse.

(2)   O firmă de investiții instituie proceduri pentru a se asigura că orice modificare a funcționalității sistemelor sale este comunicată traderilor responsabili pentru algoritmul de tranzacționare și funcțiilor de verificare a conformității și de gestionare a riscurilor.

SECȚIUNEA 3

Mijloacele de asigurare a rezilienței

Articolul 12

Funcționalitatea de anulare

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții trebuie să poată anula imediat, ca o măsură de urgență, oricare sau toate ordinele neexecutate transmise către oricare sau toate locurile de tranzacționare la care firma de investiții este conectată („funcționalitatea de anulare”).

(2)   În sensul alineatului (1), ordinele neexecutate le includ și pe cele care provin de la traderi individuali, de la birouri de tranzacționare sau, dacă este cazul, de la clienți.

(3)   În sensul alineatelor (1) și (2), o firmă de investiții trebuie să poată identifica algoritmul de tranzacționare și traderul, biroul de tranzacționare sau, după caz, clientul care este responsabil pentru fiecare ordin care a fost transmis către un loc de tranzacționare.

Articolul 13

Sistemul de supraveghere automatizat pentru depistarea manipulărilor pieței

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții monitorizează toate activitățile de tranzacționare care au loc prin intermediul sistemelor sale de tranzacționare, inclusiv cele ale clienților săi, pentru a depista semne ale unei potențiale manipulări a pieței, astfel cum este menționată la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 596/2014.

(2)   În sensul alineatului (1), firma de investiții instituie și menține un sistem de supraveghere automatizat care monitorizează în mod eficace ordinele și tranzacțiile, generează alerte și rapoarte și, dacă este cazul, utilizează instrumente de vizualizare.

(3)   Sistemul de supraveghere automatizat acoperă întreaga gamă de activități de tranzacționare desfășurate de firma de investiții și toate ordinele transmise de aceasta. Sistemul trebuie proiectat ținând cont de natura, amploarea și complexitatea activității de tranzacționare a firmei de investiții, cum ar fi tipul și volumul instrumentelor tranzacționate, dimensiunea și complexitatea fluxului său de ordine și piețele accesate.

(4)   Firma de investiții confruntă orice indiciu cu privire la o activitate de tranzacționare suspectă care a fost generat de sistemul său de supraveghere automatizat în faza de investigație cu alte activități de tranzacționare relevante întreprinse de firmă.

(5)   Sistemul de supraveghere automatizat al firmei de investiții trebuie să se poată adapta la modificările obligațiilor de reglementare și ale activității de tranzacționare a firmei de investiții, inclusiv la modificările propriei strategii de tranzacționare și ale strategiei de tranzacționare a clienților săi.

(6)   Firma de investiții își analizează sistemul de supraveghere automatizat cel puțin o dată pe an pentru a evalua dacă sistemul, împreună cu parametrii și filtrele pe care le utilizează, mai este adecvat pentru obligațiile de reglementare ale firmei și pentru activitatea de tranzacționare a acesteia, inclusiv în ceea ce privește capacitatea sa de a reduce la minimum generarea de alerte de supraveghere false pozitive și false negative.

(7)   Utilizând un nivel suficient de detaliere temporală, sistemul de supraveghere automatizat al firmei de investiții trebuie să fie capabil să citească, să reproducă și să analizeze a posteriori datele privind ordinele și tranzacțiile și să aibă o capacitate suficientă pentru a putea funcționa într-un mediu de tranzacționare automatizat cu latență scăzută, dacă este cazul. De asemenea, acesta trebuie să fie capabil să genereze alerte operabile la începutul următoarei zile de tranzacționare sau, dacă sunt implicate procese manuale, la sfârșitul următoarei zile de tranzacționare. Sistemul de supraveghere al firmei de investiții trebuie să dispună de documentație și de proceduri adecvate pentru a lua măsuri eficace ca răspuns la alertele generate.

(8)   Personalul responsabil cu monitorizarea activităților de tranzacționare ale firmei de investiții în sensul alineatelor (1)-(7) raportează către funcția de verificare a conformității orice activitate de tranzacționare care ar putea să nu fie conformă cu politicile și procedurile firmei de investiții sau cu obligațiile de reglementare ale acesteia. Funcția de verificare a conformității evaluează aceste informații și ia măsurile corespunzătoare. Astfel de măsuri includ raportarea către locul de tranzacționare sau transmiterea unui raport privind o tranzacție sau un ordin suspect în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 596/2014.

(9)   O firmă de investiții se asigură că evidențele sale privind tranzacțiile și conturile sunt exacte, complete și consecvente prin reconcilierea cât mai curând posibil a propriilor jurnale electronice de tranzacționare cu evidențele furnizate de locurile de tranzacționare, de brokeri, de membrii compensatori, de contrapărțile centrale, de furnizorii de date sau de alți parteneri de afaceri relevanți, după caz și în funcție de natura, amploarea și complexitatea activităților.

Articolul 14

Mecanismele de continuitate a activității

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții trebuie să dispună, pentru sistemele sale de tranzacționare algoritmică, de mecanisme de continuitate a activității care să corespundă naturii, amplorii și complexității activității sale. Aceste mecanisme sunt documentate pe un suport durabil.

(2)   Mecanismele de continuitate a activității ale unei firme de investiții permit gestionarea cu eficacitate a incidentelor perturbatoare și, după caz, asigură o reluare rapidă a tranzacționării algoritmice. Mecanismele respective trebuie să fie adaptate la sistemele de tranzacționare ale fiecărui loc de tranzacționare accesat și să includă următoarele aspecte:

| (a) | un cadru de guvernanță pentru elaborarea și utilizarea mecanismului de continuitate a activității; |
| --- | --- |

(a)

un cadru de guvernanță pentru elaborarea și utilizarea mecanismului de continuitate a activității;

| (b) | o serie de posibile scenarii negative legate de exploatarea sistemelor de tranzacționare algoritmică, inclusiv indisponibilitatea sistemelor, a personalului, a spațiilor de lucru, a furnizorilor externi sau a centrelor de date sau pierderea ori modificarea unor date și documente critice; |
| --- | --- |

(b)

o serie de posibile scenarii negative legate de exploatarea sistemelor de tranzacționare algoritmică, inclusiv indisponibilitatea sistemelor, a personalului, a spațiilor de lucru, a furnizorilor externi sau a centrelor de date sau pierderea ori modificarea unor date și documente critice;

| (c) | proceduri pentru mutarea sistemului de tranzacționare într-un sediu de rezervă și utilizarea sistemului de tranzacționare din sediul respectiv, în cazul în care deținerea unui astfel de sediu este adecvată pentru natura, amploarea și complexitatea activităților de tranzacționare algoritmică ale firmei de investiții; |
| --- | --- |

(c)

proceduri pentru mutarea sistemului de tranzacționare într-un sediu de rezervă și utilizarea sistemului de tranzacționare din sediul respectiv, în cazul în care deținerea unui astfel de sediu este adecvată pentru natura, amploarea și complexitatea activităților de tranzacționare algoritmică ale firmei de investiții;

| (d) | formarea personalului cu privire la utilizarea mecanismelor de continuitate a activității; |
| --- | --- |

(d)

formarea personalului cu privire la utilizarea mecanismelor de continuitate a activității;

| (e) | politica în materie de utilizare a funcționalității menționate la articolul 12; |
| --- | --- |

(e)

politica în materie de utilizare a funcționalității menționate la articolul 12;

| (f) | mecanismele de închidere a algoritmului de tranzacționare sau a sistemului de tranzacționare relevant, după caz; |
| --- | --- |

(f)

mecanismele de închidere a algoritmului de tranzacționare sau a sistemului de tranzacționare relevant, după caz;

| (g) | mecanismele alternative prin care firma de investiții gestionează ordinele neexecutate și pozițiile deschise. |
| --- | --- |

(g)

mecanismele alternative prin care firma de investiții gestionează ordinele neexecutate și pozițiile deschise.

(3)   O firmă de investiții se asigură că algoritmul său de tranzacționare sau sistemul său de tranzacționare poate fi închis în conformitate cu mecanismele sale de continuitate a activității, fără crearea de condiții de tranzacționare dezordonată.

(4)   O firmă de investiții își analizează și testează anual mecanismele de continuitate a activității și le modifică în funcție de rezultatele acestei analize.

Articolul 15

Mecanisme de control pretranzacționare la introducerea ordinelor

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții aplică următoarele mecanisme de control pretranzacționare la introducerea ordinelor cu privire la toate instrumentele financiare:

| (a) | bariere de preț, care blochează sau anulează automat ordinele care nu corespund parametrilor de preț stabiliți, făcând distincție între diferite instrumente financiare, atât pentru fiecare ordin în parte, cât și de-a lungul unei perioade de timp specificate; |
| --- | --- |

(a)

bariere de preț, care blochează sau anulează automat ordinele care nu corespund parametrilor de preț stabiliți, făcând distincție între diferite instrumente financiare, atât pentru fiecare ordin în parte, cât și de-a lungul unei perioade de timp specificate;

| (b) | valori maxime ale ordinelor, care împiedică introducerea în registrul de ordine a unui ordin cu o valoare neobișnuit de mare; |
| --- | --- |

(b)

valori maxime ale ordinelor, care împiedică introducerea în registrul de ordine a unui ordin cu o valoare neobișnuit de mare;

| (c) | volume maxime ale ordinelor, care împiedică introducerea în registrul de ordine a unui ordin cu o dimensiune neobișnuit de mare; |
| --- | --- |

(c)

volume maxime ale ordinelor, care împiedică introducerea în registrul de ordine a unui ordin cu o dimensiune neobișnuit de mare;

| (d) | limite maxime ale mesajelor, care împiedică transmiterea către registrele de ordine a unui număr excesiv de mesaje referitoare la transmiterea, modificarea sau anularea unui ordin. |
| --- | --- |

(d)

limite maxime ale mesajelor, care împiedică transmiterea către registrele de ordine a unui număr excesiv de mesaje referitoare la transmiterea, modificarea sau anularea unui ordin.

(2)   O firmă de investiții include imediat toate ordinele trimise către un loc de tranzacționare în calculul limitelor pretranzacționare prevăzute la alineatul (1).

(3)   O firmă de investiții instituie plafoane la executarea automată repetată care controlează de câte ori a fost aplicată o strategie de tranzacționare algoritmică. După un număr prestabilit de executări repetate, sistemul de tranzacționare este dezactivat automat până când este reactivat de către un membru desemnat al personalului.

(4)   O firmă de investiții instituie limite ale riscului de piață și de credit care sunt fixate în funcție de baza sa de capital, de acordurile de compensare încheiate, de strategia sa de tranzacționare, de toleranța sa la risc, de experiența sa și de anumite variabile, precum perioada de timp de când firma de investiții efectuează tranzacții algoritmice și dependența sa de vânzători terți. Firma de investiții ajustează respectivele limite ale riscului de piață și de credit pentru a ține cont de variația impactului pe care îl au ordinele pe piața relevantă în funcție de nivelurile diferite ale prețurilor și lichidității.

(5)   O firmă de investiții blochează sau anulează automat ordinele provenind de la un trader în cazul în care constată că traderul în cauză nu are permisiunea de a tranzacționa un anumit instrument financiar. O firmă de investiții blochează sau anulează automat ordinele în cazul în care ordinele respective riscă să compromită propriile praguri de risc ale firmei de investiții. Se aplică, dacă este cazul, mecanisme de control cu privire la expunerile față de clienți individuali, instrumente financiare, traderi, birouri de tranzacționare sau firma de investiții în ansamblu.

(6)   O firmă de investiții instituie proceduri și mecanisme adecvate pentru a gestiona ordinele care au fost blocate de mecanismele de control pretranzacționare ale firmei de investiții, dar pe care firma de investiții dorește, totuși, să le transmită. Aceste proceduri și mecanisme se aplică în ceea ce privește o anumită tranzacție cu titlu temporar și în circumstanțe excepționale. Ele fac obiectul verificării de către funcția de gestionare a riscurilor și al autorizării de către o persoană desemnată în acest sens din cadrul firmei de investiții.

Articolul 16

Monitorizarea în timp real

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții monitorizează în timp real, în timpul orelor în care transmite ordine către locurile de tranzacționare, toate activitățile de tranzacționare algoritmică care se desfășoară în conformitate cu codul său de tranzacționare, inclusiv cu cele ale clienților săi, în scopul de a depista semne de tranzacționare dezordonată, inclusiv tranzacții pe mai multe piețe, cu mai multe clase de active sau cu mai multe produse, în cazurile în care firma sau clienții săi desfășoară astfel de activități.

(2)   Monitorizarea în timp real a activității de tranzacționare algoritmică se efectuează de către traderul responsabil pentru algoritmul de tranzacționare sau pentru strategia de tranzacționare algoritmică și de către funcția de gestionare a riscurilor sau de către o funcție independentă de control al riscului instituită în sensul prezentei dispoziții. Această funcție de control al riscului este considerată drept independentă, indiferent dacă monitorizarea în timp real este efectuată de un membru al personalului firmei de investiții sau de o parte terță, cu condiția ca funcția respectivă să nu fie dependentă din punct de vedere ierarhic de trader și să îl poată trage la răspundere pe acesta, după caz și dacă este necesar în conformitate cu cadrul de guvernanță instituit în conformitate cu articolul 1.

(3)   Membrii personalului responsabili cu monitorizarea în timp real răspund problemelor operaționale și de reglementare în timp util și inițiază măsuri corective atunci când este necesar.

(4)   O firmă de investiții se asigură că autoritatea competentă, locurile de tranzacționare relevante și, dacă este cazul, furnizorii de DEA, membrii compensatori sau contrapărțile centrale pot lua legătura în orice moment cu membrii personalului responsabili cu monitorizarea în timp real. În acest scop, firma de investiții trebuie să identifice și să își testeze periodic canalele de comunicare, inclusiv procedurile sale de contact în afara orelor de tranzacționare, pentru a se asigura că, într-o situație de urgență, membrii personalului care au nivelul adecvat de autoritate pot lua legătura unii cu alții în timp util.

(5)   Sistemele de monitorizare în timp real trebuie să dispună de alerte în timp real pentru a-i ajuta pe membrii personalului să identifice activitățile de tranzacționare neprevăzute realizate prin intermediul unui algoritm. Orice firmă de investiții trebuie să dispună de un proces care să îi permită să ia măsuri corective cât mai curând posibil după generarea unei alerte, inclusiv, dacă este necesar, retragerea ordonată de pe piață. Aceste sisteme generează, de asemenea, alerte legate de algoritmi și de ordinele DEA care declanșează mecanismele de întrerupere a tranzacționării ale unui loc de tranzacționare. Alertele în timp real sunt generate în primele cinci secunde de la producerea evenimentului relevant.

Articolul 17

Mecanisme de control posttranzacționare

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții aplică în permanență mecanismele de control posttranzacționare de care dispune. În cazul în care se declanșează aplicarea unui mecanism de control posttranzacționare, firma de investiții ia măsurile adecvate, care pot include ajustarea sau închiderea algoritmului de tranzacționare sau a sistemului de tranzacționare relevant sau o retragere ordonată de pe piață.

(2)   Mecanismele de control posttranzacționare menționate la alineatul (1) includ evaluarea și monitorizarea continue ale riscului de piață și de credit al firmei de investiții exprimat ca expunere efectivă.

(3)   O firmă de investiții păstrează o evidență a informațiilor privind tranzacțiile și conturile, care trebuie să fie completă, precisă și coerentă. Firma de investiții reconciliază propriile jurnale electronice de tranzacționare cu informațiile referitoare la ordinele neexecutate și expunerile la risc existente, astfel cum sunt prezentate de locurile de tranzacționare către care firma transmite ordine, de brokerii sau furnizorii de DEA, de membrii compensatori sau contrapărțile centrale, de furnizorii de date sau de alți parteneri de afaceri relevanți ai acesteia. Reconcilierea se face în timp real atunci când participanții la piață menționați mai sus furnizează informațiile în timp real. O firmă de investiții are capacitatea să calculeze în timp real expunerea sa existentă și pe cea a traderilor și a clienților săi.

(4)   În cazul instrumentelor financiare derivate, mecanismele de control posttranzacționare menționate la alineatul (1) includ mecanisme de control privind pozițiile lungi și scurte maxime și pozițiile de strategie generale, cu limite de tranzacționare care trebuie să fie fixate în unități adecvate tipurilor de instrumente financiare implicate.

(5)   Monitorizarea posttranzacționare se realizează de către traderii responsabili pentru algoritm și de către funcția de control al riscului din cadrul firmei de investiții.

Articolul 18

Securitate și limitări ale accesului

[Articolul 17 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții pune în aplicare o strategie IT, cu obiective și măsuri bine definite, care:

| (a) | este conformă cu strategia de afaceri și de risc a firmei de investiții și este adaptată la activitățile operaționale ale firmei și la riscurile la care este expusă aceasta; |
| --- | --- |

(a)

este conformă cu strategia de afaceri și de risc a firmei de investiții și este adaptată la activitățile operaționale ale firmei și la riscurile la care este expusă aceasta;

| (b) | are la bază o organizare fiabilă în materie de IT, inclusiv în ceea ce privește serviciile, producția și dezvoltarea; |
| --- | --- |

(b)

are la bază o organizare fiabilă în materie de IT, inclusiv în ceea ce privește serviciile, producția și dezvoltarea;

| (c) | este conformă cu o gestionare eficace a securității IT. |
| --- | --- |

(c)

este conformă cu o gestionare eficace a securității IT.

(2)   O firmă de investiții instituie și menține mecanisme adecvate de securitate fizică și electronică de natură să reducă la minimum riscurile de atacuri împotriva sistemelor sale informatice, care includ și controlul eficace al identității și al accesului. Aceste mecanisme asigură confidențialitatea, integritatea, autenticitatea și disponibilitatea datelor, precum și fiabilitatea și robustețea sistemelor informatice ale firmei de investiții.

(3)   O firmă de investiții informează cu promptitudine autoritatea competentă în legătură cu orice încălcare semnificativă a măsurilor sale de securitate fizică și electronică. Aceasta prezintă autorității competente un raport privind incidentul, indicând natura incidentului, măsurile adoptate în urma incidentului și măsurile luate pentru a evita producerea unor incidente similare în viitor.

(4)   O firmă de investiții efectuează anual teste de penetrare și analize cu scanere de vulnerabilitate pentru a simula atacuri informatice.

(5)   O firmă de investiții se asigură că este în măsură să identifice toate persoanele care au drepturi critice de acces în calitate de utilizatori la sistemele sale IT. Firma de investiții restrânge numărul acestor persoane și monitorizează accesul lor la sistemele IT pentru a asigura trasabilitatea în orice moment.

CAPITOLUL III

ACCESUL ELECTRONIC DIRECT

Articolul 19

Prevederi generale pentru DEA

[Articolul 17 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE]

Un furnizor de DEA instituie politici și proceduri pentru a se asigura că clienții săi de DEA realizează tranzacții în conformitate cu normele locului de tranzacționare, îndeplinind astfel cerințele de la articolul 17 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE.

Articolul 20

Mecanismele de control ale furnizorilor de DEA

[Articolul 17 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Un furnizor de DEA aplică mecanismele de control prevăzute la articolele 13, 15 și 17, precum și monitorizarea în timp real prevăzută la articolul 16 pentru fluxul de ordine al fiecăruia dintre clienții săi de DEA. Mecanismele de control și monitorizarea menționate sunt separate și distincte de mecanismele de control și monitorizarea aplicate de clienții de DEA. În mod concret, ordinele unui client de DEA sunt întotdeauna supuse mecanismelor de control pretranzacționare stabilite și controlate de către furnizorul de DEA.

(2)   Un furnizor de DEA poate utiliza mecanisme de control pretranzacționare și posttranzacționare proprii, furnizate de o terță parte sau oferite de locul de tranzacționare, precum și monitorizarea în timp real. În orice situație, furnizorul de DEA este responsabil pentru eficacitatea acestor mecanisme de control. Furnizorul de DEA se asigură, de asemenea, că este singurul care are dreptul de a stabili sau modifica parametrii sau limitele acestor mecanisme de control pretranzacționare și posttranzacționare și ale monitorizării în timp real. Furnizorul de DEA monitorizează în permanență performanța mecanismelor de control pretranzacționare și posttranzacționare.

(3)   Limitele mecanismelor de control pretranzacționare aplicate la transmiterea ordinelor se bazează pe limitele de credit și de risc pe care furnizorul de DEA le aplică activității de tranzacționare a clienților săi de DEA. Aceste limite se bazează pe obligația de diligență inițială și pe analiza periodică a clientului de DEA de către furnizorul de DEA.

(4)   Parametrii și limitele controalelor aplicate clienților de DEA care utilizează accesul sponsorizat sunt la fel de stricte ca și cele impuse clienților de DEA care utilizează DMA.

Articolul 21

Specificații pentru sistemele furnizorilor de DEA

[Articolul 17 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Un furnizor de DEA se asigură că sistemele sale de tranzacționare îi permit:

| (a) | să monitorizeze ordinele transmise de un client de DEA care utilizează codul de tranzacționare al furnizorului de DEA; |
| --- | --- |

(a)

să monitorizeze ordinele transmise de un client de DEA care utilizează codul de tranzacționare al furnizorului de DEA;

| (b) | să blocheze sau să anuleze automat ordinele din partea unor persoane fizice care administrează sisteme de tranzacționare ce transmit ordine legate de tranzacționarea algoritmică și care nu sunt autorizate să transmită ordine prin DEA; |
| --- | --- |

(b)

să blocheze sau să anuleze automat ordinele din partea unor persoane fizice care administrează sisteme de tranzacționare ce transmit ordine legate de tranzacționarea algoritmică și care nu sunt autorizate să transmită ordine prin DEA;

| (c) | să blocheze sau să anuleze automat ordinele din partea unui client de DEA pentru instrumente financiare pe care respectivul client nu este autorizat să le tranzacționeze, utilizând un sistem de marcare intern pentru identificarea și blocarea clienților de DEA individuali sau a unui grup de clienți de DEA; |
| --- | --- |

(c)

să blocheze sau să anuleze automat ordinele din partea unui client de DEA pentru instrumente financiare pe care respectivul client nu este autorizat să le tranzacționeze, utilizând un sistem de marcare intern pentru identificarea și blocarea clienților de DEA individuali sau a unui grup de clienți de DEA;

| (d) | să blocheze sau să anuleze automat ordinele din partea unui client de DEA care încalcă pragurile de gestionare a riscurilor ale furnizorului de DEA, aplicând mecanisme de control expunerilor clienților de DEA individuali, instrumentelor financiare sau grupurilor de clienți de DEA; |
| --- | --- |

(d)

să blocheze sau să anuleze automat ordinele din partea unui client de DEA care încalcă pragurile de gestionare a riscurilor ale furnizorului de DEA, aplicând mecanisme de control expunerilor clienților de DEA individuali, instrumentelor financiare sau grupurilor de clienți de DEA;

| (e) | să sisteze fluxurile de ordine transmise de clienții săi de DEA; |
| --- | --- |

(e)

să sisteze fluxurile de ordine transmise de clienții săi de DEA;

| (f) | să suspende sau să retragă furnizarea serviciilor de DEA către orice client de DEA în cazul în care furnizorul de DEA nu este convins că furnizarea în continuare a accesului ar fi conformă cu normele și procedurile sale de tranzacționare echitabilă și ordonată și cu integritatea piețelor; |
| --- | --- |

(f)

să suspende sau să retragă furnizarea serviciilor de DEA către orice client de DEA în cazul în care furnizorul de DEA nu este convins că furnizarea în continuare a accesului ar fi conformă cu normele și procedurile sale de tranzacționare echitabilă și ordonată și cu integritatea piețelor;

| (g) | să efectueze, ori de câte ori este necesar, o analiză a sistemelor interne de control al riscurilor ale clienților de DEA. |
| --- | --- |

(g)

să efectueze, ori de câte ori este necesar, o analiză a sistemelor interne de control al riscurilor ale clienților de DEA.

(2)   Un furnizor de DEA trebuie să dispună de proceduri pentru evaluarea, gestionarea și atenuarea perturbărilor pieței și a riscurilor specifice fiecărei firme. Furnizorul de DEA este în măsură să identifice persoanele care trebuie notificate în cazul unei erori care atrage după sine încălcări ale profilului de risc sau potențiale încălcări ale regulilor locului de tranzacționare.

(3)   Un furnizor de DEA este, în orice moment, în măsură să identifice diferiții săi clienți de DEA, precum și birourile de tranzacționare și traderii clienților de DEA respectivi, care transmit ordine prin intermediul sistemelor furnizorului de DEA, prin atribuirea unui cod unic de identificare a acestor ordine.

(4)   Un furnizor de DEA care îi permite unui client de DEA să ofere accesul DEA de care dispune propriilor săi clienți („subdelegare”) trebuie să fie în măsură să identifice diferitele fluxuri de ordine care provin de la beneficiarii unei astfel de subdelegări, fără a fi obligat să cunoască identitatea beneficiarilor unui astfel de mecanism.

(5)   Un furnizor de DEA ține o evidență a datelor referitoare la ordinele transmise de către clienții săi de DEA, care include modificările și anulările, alertele generate de sistemele sale de monitorizare și modificările aduse procesului său de filtrare.

Articolul 22

Evaluarea respectării de către potențialii clienți de DEA a obligației lor de diligență

[Articolul 17 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Un furnizor de DEA realizează o evaluare a respectării de către potențialii clienți de DEA a obligației lor de diligență pentru a se asigura că aceștia respectă cerințele stabilite în prezentul regulament și regulile locului de tranzacționare la care oferă acces.

(2)   Evaluarea respectării de către potențialii clienți de DEA a obligației lor de diligență menționată la alineatul (1) trebuie să cuprindă:

| (a) | guvernanța și structura de proprietate a potențialului client de DEA; |
| --- | --- |

(a)

guvernanța și structura de proprietate a potențialului client de DEA;

| (b) | tipurile de strategii care urmează să fie aplicate de către viitorul client de DEA; |
| --- | --- |

(b)

tipurile de strategii care urmează să fie aplicate de către viitorul client de DEA;

| (c) | structura operațională, sistemele, mecanismele de control pretranzacționare și posttranzacționare și monitorizarea în timp real a potențialului client de DEA. Firma de investiții care oferă DEA și care le permite clienților de DEA să utilizeze software-ul de tranzacționare al unor terțe părți pentru a accesa locurile de tranzacționare se asigură că software-ul include mecanisme de control pretranzacționare care sunt echivalente cu mecanismele de control pretranzacționare prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(c)

structura operațională, sistemele, mecanismele de control pretranzacționare și posttranzacționare și monitorizarea în timp real a potențialului client de DEA. Firma de investiții care oferă DEA și care le permite clienților de DEA să utilizeze software-ul de tranzacționare al unor terțe părți pentru a accesa locurile de tranzacționare se asigură că software-ul include mecanisme de control pretranzacționare care sunt echivalente cu mecanismele de control pretranzacționare prevăzute în prezentul regulament.

| (d) | responsabilitățile din cadrul potențialului client de DEA în ceea ce privește tratarea acțiunilor și a erorilor; |
| --- | --- |

(d)

responsabilitățile din cadrul potențialului client de DEA în ceea ce privește tratarea acțiunilor și a erorilor;

| (e) | tiparul de tranzacționare și comportamentul din trecut ale potențialului client de DEA; |
| --- | --- |

(e)

tiparul de tranzacționare și comportamentul din trecut ale potențialului client de DEA;

| (f) | nivelul volumului preconizat de tranzacționare și al volumului preconizat al ordinelor potențialului client de DEA; |
| --- | --- |

(f)

nivelul volumului preconizat de tranzacționare și al volumului preconizat al ordinelor potențialului client de DEA;

| (g) | capacitatea potențialului client de DEA de a-și îndeplini obligațiile financiare față de furnizorul de DEA; |
| --- | --- |

(g)

capacitatea potențialului client de DEA de a-și îndeplini obligațiile financiare față de furnizorul de DEA;

| (h) | antecedentele disciplinare ale potențialului client de DEA, în cazul în care acestea sunt disponibile. |
| --- | --- |

(h)

antecedentele disciplinare ale potențialului client de DEA, în cazul în care acestea sunt disponibile.

(3)   Un furnizor de DEA care permite subdelegarea se asigură că, înainte de acordarea unui astfel de acces pentru clienți, un potențial client de DEA dispune de un cadru privind obligația de diligență cel puțin echivalent cu cel descris la alineatele (1) și (2).

Articolul 23

Analiza periodică a clienților de DEA

[Articolul 17 alineatul (5) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Un furnizor de DEA își analizează anual procesele de evaluare a respectării de către potențialii clienți de DEA a obligației lor de diligență.

(2)   Un furnizor de DEA efectuează o reexaminare anuală în funcție de risc a caracterului adecvat al sistemelor și mecanismelor de control ale clienților săi, în special ținând cont de schimbările apărute în ceea ce privește amploarea, natura sau complexitatea activităților sau strategiilor de tranzacționare, personalul, structura de proprietate, contul de tranzacționare sau contul bancar, situația în ceea ce privește reglementarea, poziția financiară a acestora și dacă clientul de DEA și-a exprimat intenția de a subdelega accesul pe care îl primește de la furnizorul de DEA.

CAPITOLUL IV

FIRME DE INVESTIȚII CARE ACȚIONEAZĂ ÎN CALITATE DE MEMBRU COMPENSATOR GENERAL

Articolul 24

Sistemele și mecanismele de control ale firmelor de investiții care acționează în calitate de membru compensator general

[Articolul 17 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

Orice sistem utilizat de o firmă de investiții care acționează în calitate de membru compensator general („firmă de compensare”) pentru a sprijini furnizarea de servicii de compensare clienților săi face obiectul unor evaluări ale respectării obligației de diligență, mecanisme de control și procese de monitorizare adecvate.

Articolul 25

Evaluarea respectării de către potențialii clienți de compensare a obligației lor de diligență

[Articolul 17 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de compensare efectuează o evaluare inițială a unui potențial client de compensare, ținând seama de natura, amploarea și complexitatea activității acestuia. Fiecare potențial client de compensare este evaluat în funcție de următoarele criterii:

| (a) | bonitatea sa, inclusiv eventualele garanții acordate; |
| --- | --- |

(a)

bonitatea sa, inclusiv eventualele garanții acordate;

| (b) | sistemele interne de control al riscurilor; |
| --- | --- |

(b)

sistemele interne de control al riscurilor;

| (c) | strategia de tranzacționare preconizată; |
| --- | --- |

(c)

strategia de tranzacționare preconizată;

| (d) | sistemele de plăți și mecanismele care îi permit potențialului client de compensare să asigure transferul rapid al activelor sau al numerarului ca marjă în conformitate cu cerințele firmei de compensare în legătură cu serviciile de compensare pe care le oferă; |
| --- | --- |

(d)

sistemele de plăți și mecanismele care îi permit potențialului client de compensare să asigure transferul rapid al activelor sau al numerarului ca marjă în conformitate cu cerințele firmei de compensare în legătură cu serviciile de compensare pe care le oferă;

| (e) | configurarea sistemelor și accesul la informații care îi permit potențialului client de compensare să respecte o eventuală limită maximă de tranzacționare convenită cu firma de compensare; |
| --- | --- |

(e)

configurarea sistemelor și accesul la informații care îi permit potențialului client de compensare să respecte o eventuală limită maximă de tranzacționare convenită cu firma de compensare;

| (f) | orice garanție reală furnizată firmei de compensare de către potențialul client de compensare; |
| --- | --- |

(f)

orice garanție reală furnizată firmei de compensare de către potențialul client de compensare;

| (g) | resursele operaționale, inclusiv interfețele tehnologice și conectivitatea; |
| --- | --- |

(g)

resursele operaționale, inclusiv interfețele tehnologice și conectivitatea;

| (h) | orice implicare a potențialului client de compensare într-o încălcare a normelor care asigură integritatea piețelor financiare, inclusiv implicarea în abuzuri de piață, infracțiuni financiare sau activități de spălare de bani. |
| --- | --- |

(h)

orice implicare a potențialului client de compensare într-o încălcare a normelor care asigură integritatea piețelor financiare, inclusiv implicarea în abuzuri de piață, infracțiuni financiare sau activități de spălare de bani.

(2)   O firmă de compensare examinează anual performanța în curs a clienților săi de compensare pe baza criteriilor enumerate la alineatul (1). Acordul scris cu caracter obligatoriu menționat la articolul 17 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE cuprinde criteriile respective și stabilește frecvența cu care firma de compensare urmează să analizeze performanța clienților săi de compensare în funcție de aceste criterii, în cazul în care respectiva analiză are loc mai frecvent decât o dată pe an. Acordul scris cu caracter obligatoriu stabilește consecințele nerespectării acestor criterii de către clienții de compensare.

Articolul 26

Limitele pozițiilor

[Articolul 17 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de compensare stabilește și comunică clienților săi de compensare limite adecvate ale tranzacționării și ale pozițiilor pentru a atenua și a gestiona propriile sale riscuri de contraparte, de lichiditate, operaționale și de alte tipuri.

(2)   O firmă de compensare monitorizează pozițiile clienților săi de compensare în raport cu limitele menționate la alineatul (1), în timp real sau la intervale cât mai apropiate de timpul real, și trebuie să dispună de proceduri pretranzacționare și posttranzacționare adecvate pentru gestionarea riscului de încălcare a limitelor pozițiilor, printr-o practică adecvată în ceea ce privește constituirea marjelor și prin alte mijloace adecvate.

(3)   O firmă de compensare stabilește în scris procedurile menționate la alineatul (2) și înregistrează în evidență dacă clienții de compensare respectă aceste proceduri.

Articolul 27

Prezentarea informațiilor privind serviciile furnizate

[Articolul 17 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de compensare face publice condițiile în care își oferă serviciile de compensare. Aceasta furnizează serviciile respective în condiții comerciale rezonabile.

(2)   O firmă de compensare își informează clienții de compensare potențiali și existenți cu privire la nivelurile de protecție și la costurile aferente diferitelor niveluri de segregare pe care le oferă. Informațiile privind diferitele niveluri de segregare cuprind o descriere a principalelor efecte juridice ale nivelurilor de segregare respective oferite, inclusiv informații despre legislația în materie de insolvență aplicabilă în jurisdicția relevantă.

CAPITOLUL V

TEHNICA DE TRANZACȚIONARE ALGORITMICĂ DE MARE FRECVENȚĂ ȘI DISPOZIȚII FINALE

Articolul 28

Conținutul și formatul evidențelor privind ordinele

[Articolul 17 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O firmă de investiții care utilizează o tehnică de tranzacționare algoritmică de mare frecvență înregistrează, imediat după transmiterea ordinelor, detaliile fiecărui ordin transmis utilizând formatul prevăzut în tabelele 2 și 3 din anexa II.

(2)   O firmă de investiții care utilizează o tehnică de tranzacționare algoritmică de mare frecvență actualizează informațiile menționate la alineatul (1) în standardele și formatele menționate în a patra coloană din tabelele 2 și 3 din anexa II.

(3)   Evidențele menționate la alineatele (1) și (2) sunt păstrate pentru o perioadă de cinci ani de la data transmiterii unui ordin către un loc de tranzacționare sau către o altă firmă de investiții în vederea executării.

Articolul 29

Intrarea în vigoare și aplicarea

[Articolul 17 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE]

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 iulie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (JO L 173, 12.6.2014, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

4

(5)  Regulamentul delegat (UE) 2017/565 al Comisiei din 25 aprilie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele organizatorice și condițiile de funcționare pentru firmele de investiții și termenii definiți în directiva respectivă (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

5

---

ANEXA I

Criteriile care trebuie luate în considerare la autoevaluarea firmei de investiții, astfel cum sunt menționate la articolul 9 alineatul (1)

| 1. | Atunci când analizează natura activității sale, o firmă de investiții trebuie să ia în considerare următoarele elemente, după caz:






  (a) | situația firmei și, după caz, a clienților săi în ceea ce privește reglementarea, inclusiv cerințele de reglementare care i se aplică în calitate de firmă de investiții în conformitate cu Directiva 2014/65/UE și alte cerințe de reglementare relevante; |
| --- | --- | --- |

1.

Atunci când analizează natura activității sale, o firmă de investiții trebuie să ia în considerare următoarele elemente, după caz:

(a)

situația firmei și, după caz, a clienților săi în ceea ce privește reglementarea, inclusiv cerințele de reglementare care i se aplică în calitate de firmă de investiții în conformitate cu Directiva 2014/65/UE și alte cerințe de reglementare relevante;

| (b) | rolul firmei pe piață, inclusiv dacă este formator de piață și dacă execută ordine pentru clienți sau realizează numai tranzacții pe cont propriu; |
| --- | --- |

(b)

rolul firmei pe piață, inclusiv dacă este formator de piață și dacă execută ordine pentru clienți sau realizează numai tranzacții pe cont propriu;

| (c) | nivelul de automatizare a tranzacționării și a altor procese sau activități ale firmei; |
| --- | --- |

(c)

nivelul de automatizare a tranzacționării și a altor procese sau activități ale firmei;

| (d) | tipurile de instrumente, produse și clase de active pe care le tranzacționează firma și situația acestora în ceea ce privește reglementarea; |
| --- | --- |

(d)

tipurile de instrumente, produse și clase de active pe care le tranzacționează firma și situația acestora în ceea ce privește reglementarea;

| (e) | tipurile de strategii pe care le utilizează firma și riscurile cuprinse în aceste strategii pentru gestionarea riscurilor la nivelul firmei și pentru funcționarea echitabilă și ordonată a piețelor; firma trebuie să ia în considerare în special natura acestor strategii, precum formarea pieței sau arbitrajul, și dacă aceste strategii sunt pe termen lung sau pe termen scurt, direcționale sau nedirecționale; |
| --- | --- |

(e)

tipurile de strategii pe care le utilizează firma și riscurile cuprinse în aceste strategii pentru gestionarea riscurilor la nivelul firmei și pentru funcționarea echitabilă și ordonată a piețelor; firma trebuie să ia în considerare în special natura acestor strategii, precum formarea pieței sau arbitrajul, și dacă aceste strategii sunt pe termen lung sau pe termen scurt, direcționale sau nedirecționale;

| (f) | sensibilitatea la latență a strategiilor și a activităților de tranzacționare ale firmei; |
| --- | --- |

(f)

sensibilitatea la latență a strategiilor și a activităților de tranzacționare ale firmei;

| (g) | tipul și situația în ceea ce privește reglementarea proprii locurilor de tranzacționare și altor grupuri de lichidități accesate și, în special, dacă activitatea de tranzacționare din cadrul acestor locuri de tranzacționare și grupuri de lichidități este transparentă, netransparentă sau extrabursieră; |
| --- | --- |

(g)

tipul și situația în ceea ce privește reglementarea proprii locurilor de tranzacționare și altor grupuri de lichidități accesate și, în special, dacă activitatea de tranzacționare din cadrul acestor locuri de tranzacționare și grupuri de lichidități este transparentă, netransparentă sau extrabursieră;

| (h) | soluțiile de conectivitate ale firmei și dacă aceasta accesează locuri de tranzacționare în calitate de membru, de client de DEA sau de furnizor de DEA; |
| --- | --- |

(h)

soluțiile de conectivitate ale firmei și dacă aceasta accesează locuri de tranzacționare în calitate de membru, de client de DEA sau de furnizor de DEA;

| (i) | măsura în care firma se bazează pe părți terțe pentru elaborarea și menținerea algoritmilor sau sistemelor sale de tranzacționare și dacă acești algoritmi sau sisteme de tranzacționare sunt elaborate pe cont propriu sau în colaborare cu o parte terță ori achiziționate de la o parte terță sau externalizate către o parte terță; |
| --- | --- |

(i)

măsura în care firma se bazează pe părți terțe pentru elaborarea și menținerea algoritmilor sau sistemelor sale de tranzacționare și dacă acești algoritmi sau sisteme de tranzacționare sunt elaborate pe cont propriu sau în colaborare cu o parte terță ori achiziționate de la o parte terță sau externalizate către o parte terță;

| (j) | structura de proprietate și de guvernanță a firmei, modul în care este structurată din punct de vedere organizatoric și operațional și dacă este o societate de persoane, o filială, o societate cotată la bursă sau un alt tip de societate; |
| --- | --- |

(j)

structura de proprietate și de guvernanță a firmei, modul în care este structurată din punct de vedere organizatoric și operațional și dacă este o societate de persoane, o filială, o societate cotată la bursă sau un alt tip de societate;

| (k) | structura și organizarea firmei în materie de gestionare a riscurilor, de verificare a conformității și de audit; |
| --- | --- |

(k)

structura și organizarea firmei în materie de gestionare a riscurilor, de verificare a conformității și de audit;

| (l) | data înființării firmei și nivelul de experiență și de competență al personalului său și dacă aceasta a fost înființată recent. |
| --- | --- |

(l)

data înființării firmei și nivelul de experiență și de competență al personalului său și dacă aceasta a fost înființată recent.

| 2. | Atunci când analizează amploarea activității sale, o firmă de investiții trebuie să ia în considerare următoarele elemente, după caz:






  (a) | numărul de algoritmi și de strategii care funcționează în paralel; |
| --- | --- | --- |

2.

Atunci când analizează amploarea activității sale, o firmă de investiții trebuie să ia în considerare următoarele elemente, după caz:

(a)

numărul de algoritmi și de strategii care funcționează în paralel;

| (b) | numărul de instrumente individuale, de produse și de clase de active tranzacționate; |
| --- | --- |

(b)

numărul de instrumente individuale, de produse și de clase de active tranzacționate;

| (c) | numărul de birouri de tranzacționare administrate și identificatorii individuali de tranzacționare ai persoanelor fizice sau ai algoritmilor responsabili care au fost utilizați pentru executarea ordinelor; |
| --- | --- |

(c)

numărul de birouri de tranzacționare administrate și identificatorii individuali de tranzacționare ai persoanelor fizice sau ai algoritmilor responsabili care au fost utilizați pentru executarea ordinelor;

| (d) | capacitățile în materie de volum al mesajelor și, mai ales, numărul de ordine transmise, ajustate, anulate și executate; |
| --- | --- |

(d)

capacitățile în materie de volum al mesajelor și, mai ales, numărul de ordine transmise, ajustate, anulate și executate;

| (e) | valoarea monetară a pozițiilor sale brute și nete intrazilnice (intraday) și peste noapte (overnight); |
| --- | --- |

(e)

valoarea monetară a pozițiilor sale brute și nete intrazilnice (intraday) și peste noapte (overnight);

| (f) | numărul piețelor accesate fie în calitate de membru sau de participant, fie prin intermediul accesului electronic direct; |
| --- | --- |

(f)

numărul piețelor accesate fie în calitate de membru sau de participant, fie prin intermediul accesului electronic direct;

| (g) | numărul și dimensiunea clienților firmei și, mai ales, a clienților de DEA ai firmei; |
| --- | --- |

(g)

numărul și dimensiunea clienților firmei și, mai ales, a clienților de DEA ai firmei;

| (h) | numărul siturilor de colocare sau de hosting de proximitate la care firma se poate conecta; |
| --- | --- |

(h)

numărul siturilor de colocare sau de hosting de proximitate la care firma se poate conecta;

| (i) | capacitatea infrastructurii de conectivitate a firmei; |
| --- | --- |

(i)

capacitatea infrastructurii de conectivitate a firmei;

| (j) | numărul de membri compensatori sau numărul de CPC în care firma este membră; |
| --- | --- |

(j)

numărul de membri compensatori sau numărul de CPC în care firma este membră;

| (k) | dimensiunea firmei din punctul de vedere al numărului de traderi și de angajați de tip front-office, middle-office și back-office în echivalent normă întreagă; |
| --- | --- |

(k)

dimensiunea firmei din punctul de vedere al numărului de traderi și de angajați de tip front-office, middle-office și back-office în echivalent normă întreagă;

| (l) | numărul de locații fizice ale firmei; |
| --- | --- |

(l)

numărul de locații fizice ale firmei;

| (m) | numărul de țări sau regiuni în care firma desfășoară activități de tranzacționare; |
| --- | --- |

(m)

numărul de țări sau regiuni în care firma desfășoară activități de tranzacționare;

| (n) | rezultatele și profiturile anuale ale firmei. |
| --- | --- |

(n)

rezultatele și profiturile anuale ale firmei.

| 3. | Atunci când analizează complexitatea activității sale, o firmă de investiții trebuie să ia în considerare următoarele elemente, după caz:






  (a) | natura strategiilor aplicate de firmă sau de clienții săi, în măsura în care aceste strategii sunt cunoscute de firmă și, mai ales, dacă aceste strategii implică algoritmi care inițiază ordine legate de instrumente corelate sau în cadrul mai multor locuri de tranzacționare sau grupuri de lichidități; |
| --- | --- | --- |

3.

Atunci când analizează complexitatea activității sale, o firmă de investiții trebuie să ia în considerare următoarele elemente, după caz:

(a)

natura strategiilor aplicate de firmă sau de clienții săi, în măsura în care aceste strategii sunt cunoscute de firmă și, mai ales, dacă aceste strategii implică algoritmi care inițiază ordine legate de instrumente corelate sau în cadrul mai multor locuri de tranzacționare sau grupuri de lichidități;

| (b) | algoritmii firmei, cu referire la programare, datele de intrare pe care se bazează algoritmii, interdependențele și excepțiile de la reguli cuprinse în algoritmi etc.; |
| --- | --- |

(b)

algoritmii firmei, cu referire la programare, datele de intrare pe care se bazează algoritmii, interdependențele și excepțiile de la reguli cuprinse în algoritmi etc.;

| (c) | sistemele de tranzacționare ale firmei, din punctul de vedere al diversității sistemelor de tranzacționare utilizate, precum și al măsurii în care firma are controlul asupra stabilirii, ajustării, testării și analizării sistemelor sale de tranzacționare; |
| --- | --- |

(c)

sistemele de tranzacționare ale firmei, din punctul de vedere al diversității sistemelor de tranzacționare utilizate, precum și al măsurii în care firma are controlul asupra stabilirii, ajustării, testării și analizării sistemelor sale de tranzacționare;

| (d) | structura firmei, din punctul de vedere al structurii de proprietate și al guvernanței, precum și al structurii organizatorice, operaționale, tehnice, fizice sau geografice; |
| --- | --- |

(d)

structura firmei, din punctul de vedere al structurii de proprietate și al guvernanței, precum și al structurii organizatorice, operaționale, tehnice, fizice sau geografice;

| (e) | diversitatea soluțiilor de conectivitate, tehnologie sau compensare ale firmei; |
| --- | --- |

(e)

diversitatea soluțiilor de conectivitate, tehnologie sau compensare ale firmei;

| (f) | diversitatea infrastructurilor de tranzacționare fizice ale firmei; |
| --- | --- |

(f)

diversitatea infrastructurilor de tranzacționare fizice ale firmei;

| (g) | nivelul de externalizare aplicat sau oferit de firmă și, în special, dacă sunt externalizate funcțiile-cheie; |
| --- | --- |

(g)

nivelul de externalizare aplicat sau oferit de firmă și, în special, dacă sunt externalizate funcțiile-cheie;

| (h) | gradul în care firma furnizează sau utilizează DEA, fie că este vorba de acces direct la piață sau de acces sponsorizat, precum și condițiile în care DEA este oferit clienților și |
| --- | --- |

(h)

gradul în care firma furnizează sau utilizează DEA, fie că este vorba de acces direct la piață sau de acces sponsorizat, precum și condițiile în care DEA este oferit clienților și

| (i) | viteza de tranzacționare a firmei sau a clienților acesteia. |
| --- | --- |

(i)

viteza de tranzacționare a firmei sau a clienților acesteia.

---

ANEXA II

Conținutul și formatul evidențelor privind ordinele, astfel cum sunt menționate la articolul 28

Table 1

Legend for Tables 2 and 3

| SIMBOL | TIP DE DATE | DEFINIȚIE |
| --- | --- | --- |
| {ALPHANUM-n} | Până la n caractere alfanumerice | Câmp ce permite introducerea unui text liber. |
| {CURRENCYCODE_3} | 3 caractere alfanumerice | Codul de 3 litere al monedei, astfel cum este definit în codurile monedelor ISO 4217 |
| {DATE_TIME_FORMAT} | Formatul datei și orei ISO 8601 | Data și ora, în următorul format:
  AAAA-LL-ZZThh:mm:ss.ffffffZ.






  — | „AAAA” reprezintă anul; |

SIMBOL

TIP DE DATE

DEFINIȚIE

{ALPHANUM-n}

Până la n caractere alfanumerice

Câmp ce permite introducerea unui text liber.

{CURRENCYCODE_3}

3 caractere alfanumerice

Codul de 3 litere al monedei, astfel cum este definit în codurile monedelor ISO 4217

{DATE_TIME_FORMAT}

Formatul datei și orei ISO 8601

Data și ora, în următorul format:

AAAA-LL-ZZThh:mm:ss.ffffffZ.

—

„AAAA” reprezintă anul;

| — | „LL” reprezintă luna; |
| --- | --- |

—

„LL” reprezintă luna;

| — | „ZZ” reprezintă ziua; |
| --- | --- |

—

„ZZ” reprezintă ziua;

| — | „T” – înseamnă că trebuie utilizată litera „T”; |
| --- | --- |

—

„T” – înseamnă că trebuie utilizată litera „T”;

| — | „hh” reprezintă ora; |
| --- | --- |

—

„hh” reprezintă ora;

| — | „mm” reprezintă minutul; |
| --- | --- |

—

„mm” reprezintă minutul;

| — | „ss.ffffff” reprezintă secunda și fracțiunea de secundă; |
| --- | --- |

—

„ss.ffffff” reprezintă secunda și fracțiunea de secundă;

| — | Z reprezintă ora UTC (ora universală coordonată). |
| --- | --- |

—

Z reprezintă ora UTC (ora universală coordonată).

Datele și orele se indică în formatul UTC.

{DECIMAL-n/m}

Număr zecimal de până la n cifre în total, din care până la m cifre pot fi cifre fracționare

Câmp numeric atât pentru valori pozitive, cât și negative.

| — | separatorul zecimal este:„.” (punct); |
| --- | --- |

—

separatorul zecimal este:„.” (punct);

| — | în fața numerelor negative se pune semnul „–” (minus); |
| --- | --- |

—

în fața numerelor negative se pune semnul „–” (minus);

| — | valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate. |
| --- | --- |

—

valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate.

{INTEGER-n}

Număr întreg de până la n cifre în total

Câmp numeric pentru valori întregi atât pozitive, cât și negative.

{ISIN}

12 caractere alfanumerice

Codul ISIN, astfel cum este definit în ISO 6166.

{LEI}

20 de caractere alfanumerice

Identificatorul entității juridice, astfel cum este definit în ISO 17442.

{MIC}

4 caractere alfanumerice

Identificatorul pieței, astfel cum este definit în ISO 10383.

{NATIONAL_ID}

35 de caractere alfanumerice

Identificatorul este cel prevăzut la articolul 6 și în anexa II la [RTS 22 privind obligațiile de raportare a tranzacțiilor în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014].

Tabelul 2

Informații referitoare la fiecare decizie inițială de tranzacționare și la ordinele primite de la clienți

| Nr. | Câmp | Descriere | Standarde și format |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prenumele clientului | Prenumele complet(e) al(e) clientului. În cazul în care clientul are mai multe prenume, în acest câmp se includ toate prenumele, separate prin virgulă.
  Acest câmp se lasă necompletat în cazul în care este aplicabil identificatorul entității juridice (LEI). | {ALPHANUM-140} |
| 2 | Numele clientului | Numele complet(e) al(e) clientului. În cazul în care clientul are mai multe nume, în acest câmp se includ toate numele, separate prin virgulă.
  Acest câmp se lasă necompletat în cazul în care este aplicabil LEI. | {ALPHANUM-140} |
| 3 | Codul de identificare a clientului | Codul utilizat pentru a identifica clientul firmei de investiții. În cazul în care există DEA, trebuie utilizat codul utilizatorului de DEA.
  În cazul în care clientul este o entitate juridică, se utilizează codul LEI al clientului.
  În cazul în care clientul nu este o entitate juridică, se utilizează {NATIONAL_ID}.
  În cazul ordinelor agregate, se utilizează marcajul AGGR, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei (1).
  În cazul alocărilor în curs, se utilizează marcajul PNAL, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2017/580.
  Acest câmp se lasă necompletat doar în cazul în care firma de investiții nu are niciun client. | {LEI}
  {NATIONAL_ID}
  „AGGR” – ordine agregate
  „PNAL” – alocări în curs |
| 4 | Numele persoanei care acționează în numele clientului | Acest câmp conține prenumele complet(e) al(e) persoanei care acționează în numele clientului.
  În cazul în care persoana respectivă are mai multe prenume, în acest câmp se includ toate prenumele, separate prin virgulă. | {ALPHANUM-140} |
| 5 | Numele persoanei care acționează în numele clientului | Acest câmp conține numele complet(e) al(e) persoanei care acționează în numele clientului. În cazul în care persoana respectivă are mai multe nume, în acest câmp se includ toate numele, separate prin virgulă. | {ALPHANUM-140} |
| 6 | Decizia de investiție în cadrul firmei | Codul utilizat pentru a identifica persoana sau algoritmul din cadrul firmei de investiții care este responsabil(ă) pentru decizia de investiție în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei (2).
  În cazul în care pentru decizia de investiție a fost responsabilă o persoană fizică, persoana responsabilă sau care a deținut responsabilitatea principală pentru decizia de investiții trebuie să fie identificată prin {NATIONAL_ID}.
  În cazul în care pentru decizia de investiții a fost responsabil un algoritm, câmpul se completează astfel cum se precizează la articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.
  Acest câmp se lasă necompletat în cazul în care decizia de investiție nu a fost luată de o persoană sau de un algoritm din cadrul firmei de investiții. | {NATIONAL_ID} – Persoane fizice
  {ALPHANUM-50} – Algoritmi |
| 7 | Denumirea inițială a ordinului | Codul utilizat pentru identificarea ordinului care a fost primit de la client sau generat de firma de investiții înainte ca ordinul să fie prelucrat și transmis către locul de tranzacționare sau firma de investiții. | {ALPHANUM-50} |
| 8 | Indicator cumpărare-vânzare | Pentru a arăta dacă ordinul este de cumpărare sau de vânzare.
  În cazul opțiunilor și al instrumentelor de tip swaption, cumpărătorul este contrapartea care deține dreptul de a exercita opțiunea, iar vânzătorul este contrapartea care vinde opțiunea și primește o primă.
  În cazul contractelor futures și forward, altele decât contractele futures și forward legate de monede, cumpărătorul este contrapartea care cumpără instrumentul, iar vânzătorul este contrapartea care vinde instrumentul.
  În cazul swap-urilor pe titluri de valoare, cumpărătorul este contrapartea care suportă riscul de modificare a prețului activului-suport și primește valoarea titlului. Vânzătorul este contrapartea care plătește valoarea titlului.
  În cazul swap-urilor pe rate ale dobânzii sau indici ai inflației, cumpărătorul este contrapartea care plătește rata fixă. Vânzătorul este contrapartea care primește rata fixă. În cazul swapurilor variabil-contra-variabil (swap-urile float-to-float pe rata dobânzii), cumpărătorul este contrapartea care plătește marja, iar vânzătorul este contrapartea care primește marja.
  În cazul swap-urilor și al contractelor forward pe valute și al swap-urilor valutare încrucișate, cumpărătorul este contrapartea care primește moneda care este prima în ordine alfabetică în conformitate cu standardul ISO 4217, iar vânzătorul este contrapartea care livrează această monedă.
  În cazul swap-urilor legate de dividende, cumpărătorul este contrapartea care primește echivalentul dividendelor distribuite efectiv. Vânzătorul este contrapartea care plătește dividendul și primește rata fixă.
  În cazul instrumentelor financiare derivate pentru transferul riscului de credit, cu excepția opțiunilor și a instrumentelor de tip swaption, cumpărătorul este contrapartea care cumpără protecția. Vânzătorul este contrapartea care vinde protecția.
  În cazul contractelor derivate legate de mărfuri sau de certificate de emisii, cumpărătorul este contrapartea care primește marfa sau certificatul de emisii specificat în raport, iar vânzătorul este contrapartea care livrează marfa sau certificatul de emisii în cauză.
  În cazul contractelor forward pe rata dobânzii, cumpărătorul este contrapartea care plătește rata fixă, iar vânzătorul este contrapartea care primește rata fixă.
  În cazul unei creșteri a valorii noționale, cumpărătorul este partea care dobândește instrumentul financiar în tranzacția inițială, iar vânzătorul este partea care cedează instrumentul financiar în tranzacția inițială.
  În cazul unei scăderi a valorii noționale, cumpărătorul este partea care cedează instrumentul financiar în tranzacția inițială, iar vânzătorul este partea care dobândește instrumentul financiar în tranzacția inițială. | „BUYI” – cumpărare
  „SELL” – vânzare |
| 9 | Codul de identificare a instrumentului financiar | Identificatorul unic și fără echivoc al instrumentului financiar. | {ISIN} |
| 10 | Preț | Prețul-limită al ordinului, excluzând, după caz, comisionul și dobânda acumulată.
  În cazul ordinelor-stop, acesta este prețul-stop pentru ordin.
  În cazul opțiunilor, acesta reprezintă prima contractului derivat per instrument-suport sau punct al indicelui.
  În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, acesta reprezintă prețul de referință al instrumentului-suport direct.
  În cazul swapurilor pe riscul de credit, prețul reprezintă cuponul exprimat în puncte de bază.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  În cazul în care prețul nu este aplicabil, câmpul se completează cu valoarea „NOAP”.
  În cazul în care prețul nu este disponibil în momentul respectiv, dar urmează să fie stabilit, valoarea este „PNDG”.
  În cazul în care prețul convenit este zero, se utilizează un preț egal cu zero.
  Dacă este cazul, valorile nu sunt rotunjite sau trunchiate. | {DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.
  {DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat ca procent sau randament.
  {DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.
  „PNDG” în cazul în care prețul nu este disponibil.
  „NOAP” în cazul în care prețul nu este aplicabil. |
| 11 | Modul în care este exprimat prețul | Indică dacă prețul și prețul de exercitare sunt exprimate ca valoare monetară, sub formă de procentaj, sub formă de randament sau în puncte de bază. | „MONE” – valoare monetară
  „PERC” – Procentaj
  „YIEL” – Randament
  „BAPO” – Puncte de bază |
| 12 | Multiplicatorul de preț | Numărul de unități ale instrumentelor-suport reprezentate de un singur contract derivat.
  Valoarea monetară acoperită de un singur contract swap, caz în care câmpul cantitate indică numărul de contracte swap incluse în tranzacție. În cazul unui contract futures sau al unei opțiuni pe un indice, valoarea per punct al indicelui.
  În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, variația prețului instrumentului-suport pe care se bazează speculația financiară de tip spread bet.
  Informațiile raportate în acest câmp trebuie să corespundă valorilor furnizate în câmpurile 10 și 26. | {DECIMAL-18/17}
  „1” – Dacă este vorba de instrumente financiare nederivate care nu sunt tranzacționate prin contracte. |
| 13 | Moneda în care este exprimat prețul | Moneda în care este exprimat prețul pentru instrumentul financiar aferent ordinului (se aplică dacă prețul este exprimat ca valoare monetară). | {CURRENCYCODE_3} |
| 14 | Moneda segmentului 2 | În cazul în care au loc swapuri multivalutare sau swapuri valutare încrucișate, moneda segmentului 2 este moneda în care este exprimat segmentul 2 al contractului.
  În cazul opțiunilor de schimb (swaption) în care swapul-suport este multivalutar, moneda segmentului 2 este moneda în care este exprimat segmentul 2 al swapului.
  Acest câmp este aplicabil numai contractelor derivate pe rata dobânzii sau pe valută. | {CURRENCYCODE_3} |
| 15 | Codul de identificare a instrumentului-suport | Codul ISIN al instrumentului-suport
  În cazul certificatelor de depozit americane (American Depository Receipt – ADR), al certificatelor de depozit globale (Global Depositary Receipt – GDR) și al instrumentelor similare, {ISIN} al instrumentului financiar pe care se bazează instrumentele.
  În cazul obligațiunilor convertibile, {ISIN} al instrumentului în care poate fi convertită obligațiunea.
  În cazul instrumentelor financiare derivate sau al altor instrumente care au un instrument-suport, codul ISIN pentru instrumentul-suport, dacă instrumentul-suport este admis la tranzacționare sau tranzacționat în cadrul unui loc de tranzacționare. În cazul în care instrumentul-suport este un dividend în acțiuni, codul ISIN al acțiunii corespunzătoare care dă dreptul la dividendul-suport.
  În cazul swapurilor pe riscul de credit, se furnizează codul ISIN al obligației de referință.
  În cazul în care instrumentul-suport este un indice care are un cod ISIN, codul ISIN pentru indicele respectiv.
  În cazul în care instrumentul-suport este un coș, se includ toate codurile ISIN pentru fiecare element constitutiv al coșului care este admis la tranzacționare sau tranzacționat în cadrul unui loc de tranzacționare. Acest câmp se repetă de câte ori este necesar pentru a enumera toate instrumentele raportabile din coș. | {ISIN} |
| 16 | Tipul opțiunii | Indică dacă respectivul contract pe instrumente financiare derivate este de tip call (dreptul de a cumpăra un anumit activ-suport) sau put (dreptul de a vinde un anumit activ-suport) ori dacă nu se poate stabili dacă este de tip call sau put la momentul plasării ordinului. În cazul opțiunilor de schimb (swaption), acesta este:






  — | „PUTO”, în cazul opțiunii de schimb (swaption) privind beneficiarul, în care cumpărătorul are dreptul de a încheia un contract swap ca beneficiar cu rată fixă. |

Nr.

Câmp

Descriere

Standarde și format

1

Prenumele clientului

Prenumele complet(e) al(e) clientului. În cazul în care clientul are mai multe prenume, în acest câmp se includ toate prenumele, separate prin virgulă.

Acest câmp se lasă necompletat în cazul în care este aplicabil identificatorul entității juridice (LEI).

{ALPHANUM-140}

2

Numele clientului

Numele complet(e) al(e) clientului. În cazul în care clientul are mai multe nume, în acest câmp se includ toate numele, separate prin virgulă.

Acest câmp se lasă necompletat în cazul în care este aplicabil LEI.

{ALPHANUM-140}

3

Codul de identificare a clientului

Codul utilizat pentru a identifica clientul firmei de investiții. În cazul în care există DEA, trebuie utilizat codul utilizatorului de DEA.

În cazul în care clientul este o entitate juridică, se utilizează codul LEI al clientului.

În cazul în care clientul nu este o entitate juridică, se utilizează {NATIONAL_ID}.

În cazul ordinelor agregate, se utilizează marcajul AGGR, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei (1).

În cazul alocărilor în curs, se utilizează marcajul PNAL, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2017/580.

Acest câmp se lasă necompletat doar în cazul în care firma de investiții nu are niciun client.

{LEI}

{NATIONAL_ID}

„AGGR” – ordine agregate

„PNAL” – alocări în curs

4

Numele persoanei care acționează în numele clientului

Acest câmp conține prenumele complet(e) al(e) persoanei care acționează în numele clientului.

În cazul în care persoana respectivă are mai multe prenume, în acest câmp se includ toate prenumele, separate prin virgulă.

{ALPHANUM-140}

5

Numele persoanei care acționează în numele clientului

Acest câmp conține numele complet(e) al(e) persoanei care acționează în numele clientului. În cazul în care persoana respectivă are mai multe nume, în acest câmp se includ toate numele, separate prin virgulă.

{ALPHANUM-140}

6

Decizia de investiție în cadrul firmei

Codul utilizat pentru a identifica persoana sau algoritmul din cadrul firmei de investiții care este responsabil(ă) pentru decizia de investiție în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei (2).

În cazul în care pentru decizia de investiție a fost responsabilă o persoană fizică, persoana responsabilă sau care a deținut responsabilitatea principală pentru decizia de investiții trebuie să fie identificată prin {NATIONAL_ID}.

În cazul în care pentru decizia de investiții a fost responsabil un algoritm, câmpul se completează astfel cum se precizează la articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.

Acest câmp se lasă necompletat în cazul în care decizia de investiție nu a fost luată de o persoană sau de un algoritm din cadrul firmei de investiții.

{NATIONAL_ID} – Persoane fizice

{ALPHANUM-50} – Algoritmi

7

Denumirea inițială a ordinului

Codul utilizat pentru identificarea ordinului care a fost primit de la client sau generat de firma de investiții înainte ca ordinul să fie prelucrat și transmis către locul de tranzacționare sau firma de investiții.

{ALPHANUM-50}

8

Indicator cumpărare-vânzare

Pentru a arăta dacă ordinul este de cumpărare sau de vânzare.

În cazul opțiunilor și al instrumentelor de tip swaption, cumpărătorul este contrapartea care deține dreptul de a exercita opțiunea, iar vânzătorul este contrapartea care vinde opțiunea și primește o primă.

În cazul contractelor futures și forward, altele decât contractele futures și forward legate de monede, cumpărătorul este contrapartea care cumpără instrumentul, iar vânzătorul este contrapartea care vinde instrumentul.

În cazul swap-urilor pe titluri de valoare, cumpărătorul este contrapartea care suportă riscul de modificare a prețului activului-suport și primește valoarea titlului. Vânzătorul este contrapartea care plătește valoarea titlului.

În cazul swap-urilor pe rate ale dobânzii sau indici ai inflației, cumpărătorul este contrapartea care plătește rata fixă. Vânzătorul este contrapartea care primește rata fixă. În cazul swapurilor variabil-contra-variabil (swap-urile float-to-float pe rata dobânzii), cumpărătorul este contrapartea care plătește marja, iar vânzătorul este contrapartea care primește marja.

În cazul swap-urilor și al contractelor forward pe valute și al swap-urilor valutare încrucișate, cumpărătorul este contrapartea care primește moneda care este prima în ordine alfabetică în conformitate cu standardul ISO 4217, iar vânzătorul este contrapartea care livrează această monedă.

În cazul swap-urilor legate de dividende, cumpărătorul este contrapartea care primește echivalentul dividendelor distribuite efectiv. Vânzătorul este contrapartea care plătește dividendul și primește rata fixă.

În cazul instrumentelor financiare derivate pentru transferul riscului de credit, cu excepția opțiunilor și a instrumentelor de tip swaption, cumpărătorul este contrapartea care cumpără protecția. Vânzătorul este contrapartea care vinde protecția.

În cazul contractelor derivate legate de mărfuri sau de certificate de emisii, cumpărătorul este contrapartea care primește marfa sau certificatul de emisii specificat în raport, iar vânzătorul este contrapartea care livrează marfa sau certificatul de emisii în cauză.

În cazul contractelor forward pe rata dobânzii, cumpărătorul este contrapartea care plătește rata fixă, iar vânzătorul este contrapartea care primește rata fixă.

În cazul unei creșteri a valorii noționale, cumpărătorul este partea care dobândește instrumentul financiar în tranzacția inițială, iar vânzătorul este partea care cedează instrumentul financiar în tranzacția inițială.

În cazul unei scăderi a valorii noționale, cumpărătorul este partea care cedează instrumentul financiar în tranzacția inițială, iar vânzătorul este partea care dobândește instrumentul financiar în tranzacția inițială.

„BUYI” – cumpărare

„SELL” – vânzare

9

Codul de identificare a instrumentului financiar

Identificatorul unic și fără echivoc al instrumentului financiar.

{ISIN}

10

Preț

Prețul-limită al ordinului, excluzând, după caz, comisionul și dobânda acumulată.

În cazul ordinelor-stop, acesta este prețul-stop pentru ordin.

În cazul opțiunilor, acesta reprezintă prima contractului derivat per instrument-suport sau punct al indicelui.

În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, acesta reprezintă prețul de referință al instrumentului-suport direct.

În cazul swapurilor pe riscul de credit, prețul reprezintă cuponul exprimat în puncte de bază.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

În cazul în care prețul nu este aplicabil, câmpul se completează cu valoarea „NOAP”.

În cazul în care prețul nu este disponibil în momentul respectiv, dar urmează să fie stabilit, valoarea este „PNDG”.

În cazul în care prețul convenit este zero, se utilizează un preț egal cu zero.

Dacă este cazul, valorile nu sunt rotunjite sau trunchiate.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat ca procent sau randament.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.

„PNDG” în cazul în care prețul nu este disponibil.

„NOAP” în cazul în care prețul nu este aplicabil.

11

Modul în care este exprimat prețul

Indică dacă prețul și prețul de exercitare sunt exprimate ca valoare monetară, sub formă de procentaj, sub formă de randament sau în puncte de bază.

„MONE” – valoare monetară

„PERC” – Procentaj

„YIEL” – Randament

„BAPO” – Puncte de bază

12

Multiplicatorul de preț

Numărul de unități ale instrumentelor-suport reprezentate de un singur contract derivat.

Valoarea monetară acoperită de un singur contract swap, caz în care câmpul cantitate indică numărul de contracte swap incluse în tranzacție. În cazul unui contract futures sau al unei opțiuni pe un indice, valoarea per punct al indicelui.

În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, variația prețului instrumentului-suport pe care se bazează speculația financiară de tip spread bet.

Informațiile raportate în acest câmp trebuie să corespundă valorilor furnizate în câmpurile 10 și 26.

{DECIMAL-18/17}

„1” – Dacă este vorba de instrumente financiare nederivate care nu sunt tranzacționate prin contracte.

13

Moneda în care este exprimat prețul

Moneda în care este exprimat prețul pentru instrumentul financiar aferent ordinului (se aplică dacă prețul este exprimat ca valoare monetară).

{CURRENCYCODE_3}

14

Moneda segmentului 2

În cazul în care au loc swapuri multivalutare sau swapuri valutare încrucișate, moneda segmentului 2 este moneda în care este exprimat segmentul 2 al contractului.

În cazul opțiunilor de schimb (swaption) în care swapul-suport este multivalutar, moneda segmentului 2 este moneda în care este exprimat segmentul 2 al swapului.

Acest câmp este aplicabil numai contractelor derivate pe rata dobânzii sau pe valută.

{CURRENCYCODE_3}

15

Codul de identificare a instrumentului-suport

Codul ISIN al instrumentului-suport

În cazul certificatelor de depozit americane (American Depository Receipt – ADR), al certificatelor de depozit globale (Global Depositary Receipt – GDR) și al instrumentelor similare, {ISIN} al instrumentului financiar pe care se bazează instrumentele.

În cazul obligațiunilor convertibile, {ISIN} al instrumentului în care poate fi convertită obligațiunea.

În cazul instrumentelor financiare derivate sau al altor instrumente care au un instrument-suport, codul ISIN pentru instrumentul-suport, dacă instrumentul-suport este admis la tranzacționare sau tranzacționat în cadrul unui loc de tranzacționare. În cazul în care instrumentul-suport este un dividend în acțiuni, codul ISIN al acțiunii corespunzătoare care dă dreptul la dividendul-suport.

În cazul swapurilor pe riscul de credit, se furnizează codul ISIN al obligației de referință.

În cazul în care instrumentul-suport este un indice care are un cod ISIN, codul ISIN pentru indicele respectiv.

În cazul în care instrumentul-suport este un coș, se includ toate codurile ISIN pentru fiecare element constitutiv al coșului care este admis la tranzacționare sau tranzacționat în cadrul unui loc de tranzacționare. Acest câmp se repetă de câte ori este necesar pentru a enumera toate instrumentele raportabile din coș.

{ISIN}

16

Tipul opțiunii

Indică dacă respectivul contract pe instrumente financiare derivate este de tip call (dreptul de a cumpăra un anumit activ-suport) sau put (dreptul de a vinde un anumit activ-suport) ori dacă nu se poate stabili dacă este de tip call sau put la momentul plasării ordinului. În cazul opțiunilor de schimb (swaption), acesta este:

—

„PUTO”, în cazul opțiunii de schimb (swaption) privind beneficiarul, în care cumpărătorul are dreptul de a încheia un contract swap ca beneficiar cu rată fixă.

| — | „CALL”, în cazul opțiunii de schimb (swaption) privind plătitorul, în care cumpărătorul are dreptul de a încheia un contract swap ca plătitor cu rată fixă. |
| --- | --- |

—

„CALL”, în cazul opțiunii de schimb (swaption) privind plătitorul, în care cumpărătorul are dreptul de a încheia un contract swap ca plătitor cu rată fixă.

În cazul opțiunilor cap și floor, acesta este:

| — | „PUTO”, în cazul unui floor. |
| --- | --- |

—

„PUTO”, în cazul unui floor.

| — | „CALL”, în cazul unui cap. |
| --- | --- |

—

„CALL”, în cazul unui cap.

Câmpul se aplică numai instrumentelor financiare derivate care sunt opțiuni sau warranturi.

„PUTO” – opțiune de vânzare (put)

„CALL” – opțiune de cumpărare (call)

„OTHR” – în cazul în care nu se poate stabili dacă este vorba de o opțiune de cumpărare sau de vânzare

17

Prețul de exercitare

Prețul prestabilit la care titularul va trebui să cumpere sau să vândă instrumentul-suport sau o indicație că prețul nu poate fi stabilit la momentul plasării ordinului.

Câmpul se aplică numai în cazul unei opțiuni sau al unui warrant în privința căruia prețul de exercitare poate fi stabilit la momentul plasării ordinului.

În cazul în care nu se aplică prețul de exercitare, câmpul nu se completează.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.

DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat ca procent sau randament.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.

„PNDG” în cazul în care prețul nu este disponibil.

18

Moneda prețului de exercitare

Moneda în care este exprimat prețul de exercitare.

{CURRENCYCODE_3}

19

Plata în avans

Valoarea monetară a eventualelor plăți în avans, în puncte de bază ale valorii noționale încasate sau plătite de către vânzător.

În cazul în care vânzătorul primește plata în avans, se completează o valoare pozitivă. În cazul în care vânzătorul plătește plata în avans, se completează o valoare negativă.

În cazul creșterii sau al scăderii valorii noționale a contractelor derivate, această cifră reflectă valoarea absolută a modificării și este exprimată sub forma unui număr pozitiv.

{DECIMAL-18/5}

20

Tipul de livrare

Indică dacă tranzacția este decontată fizic sau în numerar.

În cazul în care tipul de livrare nu poate fi stabilit la momentul plasării ordinului, valoarea este „OPTL”.

Acest câmp trebuie completat numai în cazul în care există instrumente financiare derivate.

„PHYS” – Decontată fizic

„CASH” – Decontată în numerar

„OPTL” – La alegerea contrapărții sau stabilită de către un terț.

21

Stilul de exercitare a opțiunii

Indică dacă o opțiune poate fi exercitată numai la o dată fixă (stil european și asiatic), la o serie de date prestabilite (stil Bermuda) sau în orice moment pe durata contractului (stil american).

Acest câmp se aplică numai în cazul opțiunilor.

„EURO” – European

„AMER” – American

„ASIA” – Asiatic

„BERM” – Bermuda

„OTHR” – Orice alt tip

22

Data scadenței

Data scadenței instrumentului financiar.

Acest câmp se aplică numai instrumentelor de datorie cu o scadență precizată.

{DATEFORMAT}

23

Data de expirare

Data expirării instrumentului financiar raportat.

Acest câmp se aplică numai instrumentelor financiare derivate cu o dată de expirare precizată.

{DATEFORMAT}

24

Moneda în care este exprimată cantitatea

Moneda în care este exprimată cantitatea.

Acest câmp se aplică numai în cazul în care cantitatea este exprimată în valoare nominală sau monetară.

{CURRENCYCODE_3}

25

Unitatea în care este exprimată cantitatea

Indică dacă cantitatea raportată este exprimată ca număr de unități, ca valoare nominală sau ca valoare monetară.

„UNIT” – număr de unități

„NOML” – valoare nominală

„MONE” – valoare monetară

26

Cantitatea inițială

Numărul de unități ale instrumentului financiar sau numărul de contracte derivate incluse în ordin.

Valoarea nominală sau valoarea monetară a instrumentului financiar.

În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, cantitatea reprezintă valoarea monetară angajată per punct de variație a instrumentului financiar suport.

În cazul creșterii sau al scăderii valorii noționale a contractelor derivate, această cifră reflectă valoarea absolută a modificării și este exprimată sub forma unui număr pozitiv.

În cazul swapurilor pe riscul de credit, cantitatea este valoarea noțională pentru care se dobândește sau se cedează protecția.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală.

27

Data și ora

Data și ora exactă la care a fost primit ordinul sau data și ora exactă la care a fost luată decizia de tranzacționare. Dacă este cazul, acest câmp se completează în conformitate cu articolul 3 și tabelul 2 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei (3).

{DATE_TIME_FORMAT}

Dacă este cazul, numărul de cifre de după secunde se determină în conformitate cu tabelul 2 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/574.

28

Informații suplimentare de la client

Instrucțiunile, parametrii, condițiile și orice alte detalii privind ordinul care au fost transmise de client către firma de investiții.

Text liber

Tabelul 3

Informații despre ordinele transmise și ordinele executate

| Nr. | Câmp/Conținut | Descriere | Format |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Indicator cumpărare-vânzare | Indică dacă ordinul este de cumpărare sau de vânzare, astfel cum se determină în descrierea din câmpul 8 din tabelul 2. | „BUYI” – cumpărare
  „SELL” – vânzare |
| 2 | Calitatea în care se încheie tranzacții | Indică dacă transmiterea ordinului provine de la membrul, participantul sau clientul locului de tranzacționare care realizează cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu în conformitate cu articolul 4 punctul 38 din Directiva 2014/65/UE sau tranzacționare pe cont propriu în conformitate cu articolul 4 punctul 6 din Directiva 2014/65/UE.
  În cazul în care transmiterea ordinului nu provine de la membrul, participantul sau clientul locului de tranzacționare care realizează cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu sau tranzacționare pe cont propriu, în acest câmp se indică faptul că tranzacția a fost efectuată în orice altă calitate. | „DEAL” – Tranzacționare pe cont propriu
  „MTCH” – Cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu
  „AOTC” – Orice altă calitate |
| 3 | Activitatea de furnizare de lichidități | Indică dacă un ordin este transmis către un loc de tranzacționare în cadrul unei strategii de formare a pieței în temeiul articolelor 17 și 48 din Directiva 2014/65/UE sau este transmis în cadrul unei alte activități în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2017/575 al Comisiei (4). | „true” (adevărat)
  „false” (fals) |
| 4 | Executarea în cadrul firmei | Codul utilizat pentru a identifica persoana sau algoritmul din cadrul firmei de investiții care este responsabil(ă) pentru executarea tranzacției care rezultă în urma ordinului în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.
  În cazul în care pentru executarea tranzacției este responsabilă o persoană fizică, aceasta este identificată prin {NATIONAL_ID}
  În cazul în care pentru executarea tranzacției este responsabil un algoritm, câmpul se completează în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.
  În cazul în care în executarea tranzacției sunt implicate mai multe persoane sau o combinație de persoane și algoritmi, firma determină traderul sau algoritmul care deține responsabilitatea principală, astfel cum se precizează la articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590, și completează în acest câmp identitatea traderului sau a algoritmului respectiv.
  Acest câmp se aplică numai în cazul ordinelor executate. | {NATIONAL_ID} – Persoane fizice
  {ALPHANUM-50} – Algoritmi |
| 5 | Codul de identificare al ordinului transmis către locul de tranzacționare sau către o altă firmă de investiții | Codul intern utilizat de firma de investiții pentru a identifica ordinul transmis către locurile de tranzacționare sau către o altă firmă de investiții, cu condiția ca acest cod să fie unic pentru fiecare zi de tranzacționare și instrument financiar. | {ALPHANUM-50} |
| 6 | Codul de identificare al ordinului atribuit de o altă firmă de investiții sau loc de tranzacționare către care a fost transmis ordinul | Un cod alfanumeric atribuit de o altă firmă de investiții sau loc de tranzacționare către care firma de investiții a transmis ordinul în vederea executării. În acest câmp se completează codul de identificare atribuit de firma de investiții sau locul de tranzacționare către care s-a transmis ordinul. | {ALPHANUM-50} |
| 7 | Codul de identificare a destinatarului ordinului | Codul firmei de investiții către care a fost transmis ordinul sau codul locului de tranzacționare către care a fost transmis ordinul. | În cazul unei firme de investiții: {LEI}
  În cazul unui loc de tranzacționare: {MIC} |
| 8 | Tipul de ordin | Identifică tipul de ordin transmis locului de tranzacționare conform specificațiilor locului de tranzacționare. | {ALPHANUM-50} |
| 9 | Prețul-limită | Prețul maxim la care poate fi executat un ordin de cumpărare sau prețul minim la care poate fi executat un ordin de vânzare.
  Marja de preț pentru un ordin de strategie. Aceasta poate fi pozitivă sau negativă.
  În cazul ordinelor care nu au un preț-limită sau al ordinelor care nu au un preț specificat, acest câmp se lasă necompletat.
  În cazul unei obligațiuni convertibile, în acest câmp se completează prețul real (net sau brut) utilizat pentru ordin.
  În cazul în care un ordin este executat, firma de investiții înregistrează în evidență și prețul la care a fost executată tranzacția. | {DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  {DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.
  {DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază. |
| 10 | Moneda în care este exprimat prețul | Moneda în care este exprimat prețul pentru instrumentul financiar aferent ordinului (se aplică dacă prețul este exprimat ca valoare monetară). | {CURRENCYCODE_3} |
| 11 | Modul în care este exprimat prețul | Indică dacă prețul și prețul de exercitare sunt exprimate ca valoare monetară, sub formă de procentaj, sub formă de randament sau în puncte de bază. | „MONE” – Valoare monetară
  „PERC” – Procentaj
  „YIEL” – Randament
  „BAPO” – Puncte de bază |
| 12 | Prețul-limită suplimentar | Orice alt preț-limită care poate fi aplicat ordinului. Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | {DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  {DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.
  {DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază. |
| 13 | Prețul-stop | Prețul care trebuie atins pentru ca ordinul să devină activ.
  În cazul ordinelor-stop declanșate de evenimente independente de prețul instrumentului financiar, acest câmp se completează cu un preț-stop egal cu zero.
  Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | {DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  {DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.
  {DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază. |
| 14 | Prețul-limită indexat (pegged) | Prețul maxim la care poate fi executat un ordin indexat de cumpărare sau prețul minim la care poate fi executat un ordin indexat de vânzare.
  Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | {DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.
  În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.
  {DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.
  {DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază. |
| 15 | Cantitatea rămasă, inclusiv cea ascunsă | Cantitatea totală care rămâne în registrul de ordine după o executare parțială sau orice alt eveniment care afectează ordinul.
  La producerea unui eveniment de executare parțială, aceasta reprezintă volumul total rămas după executarea parțială în cauză. La introducerea unui ordin, aceasta este egală cu cantitatea inițială. | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală. |
| 16 | Cantitatea afișată | Cantitatea care este vizibilă (spre deosebire de cea ascunsă) în registrul de ordine. | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală. |
| 17 | Cantitatea tranzacționată | În cazul în care are loc o executare parțială sau integrală, acest câmp se completează cu cantitatea executată. | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală. |
| 18 | Cantitatea minimă acceptabilă (Minimum Acceptable Quantity – MAQ) | Cantitatea minimă acceptabilă pentru ca un ordin să fie executat (ceea ce poate presupune mai multe executări parțiale) și în mod normal nu se aplică decât în cazul tipurilor de ordine nepersistente.
  Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală. |
| 19 | Dimensiunea executabilă minimă (Minimum executable size – MES) | Dimensiunea minimă de executare a oricărei executări individuale potențiale.
  Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță. | {DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.
  {DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală. |
| 20 | MES exclusiv pentru prima executare | Specifică dacă MES prezintă relevanță numai pentru prima executare.
  Acest câmp poate fi lăsat necompletat în cazul în care câmpul 19 este lăsat necompletat. | „true” (adevărat)
  „false” (fals) |
| 21 | Indicator exclusiv pasiv | Indică dacă ordinul este transmis către locul de tranzacționare cu o trăsătură caracteristică/un marcaj care face ca acesta să nu fie executat imediat în situația în care există alte ordine vizibile de sens contrar. | „true” (adevărat)
  „false” (fals) |
| 22 | Prevenirea autoexecutării | Indică dacă ordinul a fost introdus cu criterii de prevenire a autoexecutării, astfel încât să nu fie executat împreună cu un ordin introdus de același membru sau participant în partea opusă a registrului. | „true” (adevărat)
  „false” (fals) |
| 23 | Data și ora (transmiterii ordinului) | Data și ora exactă a transmiterii unui ordin către locul de tranzacționare sau către o altă firmă de investiții. | {DATE_TIME_FORMAT}
  Numărul de cifre de după „secunde” se determină în conformitate cu tabelul 2 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/574. |
| 24 | Data și ora (primirii ordinului) | Data și ora exactă a oricărui mesaj transmis către locul de tranzacționare sau către altă firmă de investiții sau primit de la aceasta în legătură cu ordinul. | {DATE_TIME_FORMAT}
  Numărul de cifre de după „secunde” se determină în conformitate cu tabelul 2 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/574. |
| 25 | Numărul secvențial | Fiecare eveniment menționat în câmpul 26 este identificat de firma de investiții prin numere întregi pozitive în ordine crescătoare.
  Numărul secvențial trebuie să fie unic pentru fiecare tip de eveniment, să fie utilizat în mod consecvent pentru toate evenimentele cărora operatorul locului de tranzacționare le aplică o marcă temporală și să fie persistent pentru data la care are loc evenimentul. | {INTEGER-50} |
| 26 | Ordin nou, modificare a ordinului, anulare a ordinului, respingeri ale ordinului, executare parțială sau integrală | Ordin nou: primirea unui nou ordin de către operatorul locului de tranzacționare. | „NEWO” – Ordin nou |
| Declanșat: un ordin care devine executabil sau, după caz, neexecutabil în momentul în care este îndeplinită o condiție prestabilită. | „TRIG” – Declanșat |
| Înlocuit de membrul, participantul sau clientul locului de tranzacționare: în situația în care un membru, un participant sau un client al locului de tranzacționare decide din proprie inițiativă să modifice orice trăsătură caracteristică a ordinului pe care l-a introdus anterior în registrul de ordine. | „REME” – Înlocuit de membrul, participantul sau clientul locului de tranzacționare. |
| Înlocuit prin operațiuni de piață (automat): în situația în care orice trăsătură caracteristică a unui ordin este modificată de sistemele informatice ale operatorului locului de tranzacționare. Sunt incluse aici și situațiile în care trăsăturile caracteristice curente ale unui ordin indexat (peg order) sau ale unui ordin-stop cu prag de activare mobil (trailing stop order) sunt modificate pentru a reflecta poziționarea ordinului în registrul de ordine. | „REMA” – Înlocuit prin operațiuni de piață (automat). |
| Înlocuit prin operațiuni de piață (intervenție umană): în situația în care orice trăsătură caracteristică a unui ordin este modificată de personalul operatorului locului de tranzacționare. Este inclusă aici și situația în care un membru, un participant sau un client al locului de tranzacționare se confruntă cu probleme de ordin informatic și are nevoie ca ordinele sale să fie anulate de urgență. | „REMH” – Înlocuit prin operațiuni de piață (intervenție umană). |
| Modificare a statutului la inițiativa membrului, participantului sau clientului locului de tranzacționare. Este inclusă aici activarea și dezactivarea. | „CHME” – Modificare a statutului la inițiativa membrului/participantului/clientului locului de tranzacționare. |
| Modificare a statutului ca urmare a operațiunilor de piață. | „CHMO” – Modificare a statutului ca urmare a operațiunilor de piață. |
| Anulat la inițiativa membrului, participantului sau clientului locului de tranzacționare. | „CAME” – Anulat la inițiativa membrului, a participantului sau a clientului locului de tranzacționare. |
| Anulat prin operațiuni de piață. Este inclus aici un mecanism de protecție prevăzut pentru firmele de investiții care utilizează tranzacționarea algoritmică în scopul unei strategii de formare a pieței, astfel cum se prevede la articolele 17 și 48 din Directiva 2014/65/UE. | „CAMO” – Anulat prin operațiuni de piață. |
| Ordin respins: un ordin primit, dar respins de către operatorul locului de tranzacționare. | „REMO” – Ordin respins |
| Ordin expirat: în situația în care ordinul este șters din registrul de ordine la sfârșitul perioadei sale de valabilitate. | „EXPI” – Ordin expirat |
| Executat parțial: în situația în care ordinul nu este executat integral, rămânând astfel o cantitate care urmează să fie executată. | „PARF” – Executat parțial |
| Executat: în situația în care nu mai există nicio cantitate care urmează să fie executată. | „FILL” – Executat
  {ALPHANUM-4} caractere care nu sunt deja utilizate pentru clasificarea proprie a locului de tranzacționare. |
| 27 | Indicatorul de vânzare în lipsă | O vânzare în lipsă încheiată de o firmă de investiții în nume propriu sau în numele unui client, astfel cum se descrie la articolul 11 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590. | „SSHO” – Vânzare în lipsă fără nicio exonerare |
| În cazul în care o firmă de investiții execută o tranzacție în numele unui client care vinde, iar firma de investiții, acționând cu maxima diligență posibilă, nu poate stabili dacă este vorba de o vânzare în lipsă, acest câmp se completează cu „UNDI”. | „SSEX” – Vânzare în lipsă cu exonerare |
| În cazul în care tranzacția se referă la un ordin transmis care a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590, firma destinatară completează acest câmp, în raportul său, utilizând informațiile primite de la firma transmițătoare.
  Acest câmp se aplică numai în cazul în care instrumentul este reglementat de Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (5), iar vânzătorul este firma de investiții sau un client al firmei de investiții.
  Acest câmp se aplică numai în cazul ordinelor executate. | „SELL” – Nicio vânzare în lipsă
  „UNDI” – Nu sunt disponibile informații |
| 28 | Indicatorul de derogare | Indică dacă tranzacția a fost executată în temeiul unei derogări pretranzacționare în conformitate cu articolele 4 și 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.
  Pentru instrumentele de capitaluri proprii: | „RFPT” = Tranzacție realizată la un preț de referință |

Nr.

Câmp/Conținut

Descriere

Format

1

Indicator cumpărare-vânzare

Indică dacă ordinul este de cumpărare sau de vânzare, astfel cum se determină în descrierea din câmpul 8 din tabelul 2.

„BUYI” – cumpărare

„SELL” – vânzare

2

Calitatea în care se încheie tranzacții

Indică dacă transmiterea ordinului provine de la membrul, participantul sau clientul locului de tranzacționare care realizează cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu în conformitate cu articolul 4 punctul 38 din Directiva 2014/65/UE sau tranzacționare pe cont propriu în conformitate cu articolul 4 punctul 6 din Directiva 2014/65/UE.

În cazul în care transmiterea ordinului nu provine de la membrul, participantul sau clientul locului de tranzacționare care realizează cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu sau tranzacționare pe cont propriu, în acest câmp se indică faptul că tranzacția a fost efectuată în orice altă calitate.

„DEAL” – Tranzacționare pe cont propriu

„MTCH” – Cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu

„AOTC” – Orice altă calitate

3

Activitatea de furnizare de lichidități

Indică dacă un ordin este transmis către un loc de tranzacționare în cadrul unei strategii de formare a pieței în temeiul articolelor 17 și 48 din Directiva 2014/65/UE sau este transmis în cadrul unei alte activități în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2017/575 al Comisiei (4).

„true” (adevărat)

„false” (fals)

4

Executarea în cadrul firmei

Codul utilizat pentru a identifica persoana sau algoritmul din cadrul firmei de investiții care este responsabil(ă) pentru executarea tranzacției care rezultă în urma ordinului în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.

În cazul în care pentru executarea tranzacției este responsabilă o persoană fizică, aceasta este identificată prin {NATIONAL_ID}

În cazul în care pentru executarea tranzacției este responsabil un algoritm, câmpul se completează în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.

În cazul în care în executarea tranzacției sunt implicate mai multe persoane sau o combinație de persoane și algoritmi, firma determină traderul sau algoritmul care deține responsabilitatea principală, astfel cum se precizează la articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590, și completează în acest câmp identitatea traderului sau a algoritmului respectiv.

Acest câmp se aplică numai în cazul ordinelor executate.

{NATIONAL_ID} – Persoane fizice

{ALPHANUM-50} – Algoritmi

5

Codul de identificare al ordinului transmis către locul de tranzacționare sau către o altă firmă de investiții

Codul intern utilizat de firma de investiții pentru a identifica ordinul transmis către locurile de tranzacționare sau către o altă firmă de investiții, cu condiția ca acest cod să fie unic pentru fiecare zi de tranzacționare și instrument financiar.

{ALPHANUM-50}

6

Codul de identificare al ordinului atribuit de o altă firmă de investiții sau loc de tranzacționare către care a fost transmis ordinul

Un cod alfanumeric atribuit de o altă firmă de investiții sau loc de tranzacționare către care firma de investiții a transmis ordinul în vederea executării. În acest câmp se completează codul de identificare atribuit de firma de investiții sau locul de tranzacționare către care s-a transmis ordinul.

{ALPHANUM-50}

7

Codul de identificare a destinatarului ordinului

Codul firmei de investiții către care a fost transmis ordinul sau codul locului de tranzacționare către care a fost transmis ordinul.

În cazul unei firme de investiții: {LEI}

În cazul unui loc de tranzacționare: {MIC}

8

Tipul de ordin

Identifică tipul de ordin transmis locului de tranzacționare conform specificațiilor locului de tranzacționare.

{ALPHANUM-50}

9

Prețul-limită

Prețul maxim la care poate fi executat un ordin de cumpărare sau prețul minim la care poate fi executat un ordin de vânzare.

Marja de preț pentru un ordin de strategie. Aceasta poate fi pozitivă sau negativă.

În cazul ordinelor care nu au un preț-limită sau al ordinelor care nu au un preț specificat, acest câmp se lasă necompletat.

În cazul unei obligațiuni convertibile, în acest câmp se completează prețul real (net sau brut) utilizat pentru ordin.

În cazul în care un ordin este executat, firma de investiții înregistrează în evidență și prețul la care a fost executată tranzacția.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.

10

Moneda în care este exprimat prețul

Moneda în care este exprimat prețul pentru instrumentul financiar aferent ordinului (se aplică dacă prețul este exprimat ca valoare monetară).

{CURRENCYCODE_3}

11

Modul în care este exprimat prețul

Indică dacă prețul și prețul de exercitare sunt exprimate ca valoare monetară, sub formă de procentaj, sub formă de randament sau în puncte de bază.

„MONE” – Valoare monetară

„PERC” – Procentaj

„YIEL” – Randament

„BAPO” – Puncte de bază

12

Prețul-limită suplimentar

Orice alt preț-limită care poate fi aplicat ordinului. Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.

13

Prețul-stop

Prețul care trebuie atins pentru ca ordinul să devină activ.

În cazul ordinelor-stop declanșate de evenimente independente de prețul instrumentului financiar, acest câmp se completează cu un preț-stop egal cu zero.

Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.

14

Prețul-limită indexat (pegged)

Prețul maxim la care poate fi executat un ordin indexat de cumpărare sau prețul minim la care poate fi executat un ordin indexat de vânzare.

Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de procentaj sau randament.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază.

15

Cantitatea rămasă, inclusiv cea ascunsă

Cantitatea totală care rămâne în registrul de ordine după o executare parțială sau orice alt eveniment care afectează ordinul.

La producerea unui eveniment de executare parțială, aceasta reprezintă volumul total rămas după executarea parțială în cauză. La introducerea unui ordin, aceasta este egală cu cantitatea inițială.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală.

16

Cantitatea afișată

Cantitatea care este vizibilă (spre deosebire de cea ascunsă) în registrul de ordine.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală.

17

Cantitatea tranzacționată

În cazul în care are loc o executare parțială sau integrală, acest câmp se completează cu cantitatea executată.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală.

18

Cantitatea minimă acceptabilă (Minimum Acceptable Quantity – MAQ)

Cantitatea minimă acceptabilă pentru ca un ordin să fie executat (ceea ce poate presupune mai multe executări parțiale) și în mod normal nu se aplică decât în cazul tipurilor de ordine nepersistente.

Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală.

19

Dimensiunea executabilă minimă (Minimum executable size – MES)

Dimensiunea minimă de executare a oricărei executări individuale potențiale.

Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități.

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală.

20

MES exclusiv pentru prima executare

Specifică dacă MES prezintă relevanță numai pentru prima executare.

Acest câmp poate fi lăsat necompletat în cazul în care câmpul 19 este lăsat necompletat.

„true” (adevărat)

„false” (fals)

21

Indicator exclusiv pasiv

Indică dacă ordinul este transmis către locul de tranzacționare cu o trăsătură caracteristică/un marcaj care face ca acesta să nu fie executat imediat în situația în care există alte ordine vizibile de sens contrar.

„true” (adevărat)

„false” (fals)

22

Prevenirea autoexecutării

Indică dacă ordinul a fost introdus cu criterii de prevenire a autoexecutării, astfel încât să nu fie executat împreună cu un ordin introdus de același membru sau participant în partea opusă a registrului.

„true” (adevărat)

„false” (fals)

23

Data și ora (transmiterii ordinului)

Data și ora exactă a transmiterii unui ordin către locul de tranzacționare sau către o altă firmă de investiții.

{DATE_TIME_FORMAT}

Numărul de cifre de după „secunde” se determină în conformitate cu tabelul 2 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/574.

24

Data și ora (primirii ordinului)

Data și ora exactă a oricărui mesaj transmis către locul de tranzacționare sau către altă firmă de investiții sau primit de la aceasta în legătură cu ordinul.

{DATE_TIME_FORMAT}

Numărul de cifre de după „secunde” se determină în conformitate cu tabelul 2 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/574.

25

Numărul secvențial

Fiecare eveniment menționat în câmpul 26 este identificat de firma de investiții prin numere întregi pozitive în ordine crescătoare.

Numărul secvențial trebuie să fie unic pentru fiecare tip de eveniment, să fie utilizat în mod consecvent pentru toate evenimentele cărora operatorul locului de tranzacționare le aplică o marcă temporală și să fie persistent pentru data la care are loc evenimentul.

{INTEGER-50}

26

Ordin nou, modificare a ordinului, anulare a ordinului, respingeri ale ordinului, executare parțială sau integrală

Ordin nou: primirea unui nou ordin de către operatorul locului de tranzacționare.

„NEWO” – Ordin nou

Declanșat: un ordin care devine executabil sau, după caz, neexecutabil în momentul în care este îndeplinită o condiție prestabilită.

„TRIG” – Declanșat

Înlocuit de membrul, participantul sau clientul locului de tranzacționare: în situația în care un membru, un participant sau un client al locului de tranzacționare decide din proprie inițiativă să modifice orice trăsătură caracteristică a ordinului pe care l-a introdus anterior în registrul de ordine.

„REME” – Înlocuit de membrul, participantul sau clientul locului de tranzacționare.

Înlocuit prin operațiuni de piață (automat): în situația în care orice trăsătură caracteristică a unui ordin este modificată de sistemele informatice ale operatorului locului de tranzacționare. Sunt incluse aici și situațiile în care trăsăturile caracteristice curente ale unui ordin indexat (peg order) sau ale unui ordin-stop cu prag de activare mobil (trailing stop order) sunt modificate pentru a reflecta poziționarea ordinului în registrul de ordine.

„REMA” – Înlocuit prin operațiuni de piață (automat).

Înlocuit prin operațiuni de piață (intervenție umană): în situația în care orice trăsătură caracteristică a unui ordin este modificată de personalul operatorului locului de tranzacționare. Este inclusă aici și situația în care un membru, un participant sau un client al locului de tranzacționare se confruntă cu probleme de ordin informatic și are nevoie ca ordinele sale să fie anulate de urgență.

„REMH” – Înlocuit prin operațiuni de piață (intervenție umană).

Modificare a statutului la inițiativa membrului, participantului sau clientului locului de tranzacționare. Este inclusă aici activarea și dezactivarea.

„CHME” – Modificare a statutului la inițiativa membrului/participantului/clientului locului de tranzacționare.

Modificare a statutului ca urmare a operațiunilor de piață.

„CHMO” – Modificare a statutului ca urmare a operațiunilor de piață.

Anulat la inițiativa membrului, participantului sau clientului locului de tranzacționare.

„CAME” – Anulat la inițiativa membrului, a participantului sau a clientului locului de tranzacționare.

Anulat prin operațiuni de piață. Este inclus aici un mecanism de protecție prevăzut pentru firmele de investiții care utilizează tranzacționarea algoritmică în scopul unei strategii de formare a pieței, astfel cum se prevede la articolele 17 și 48 din Directiva 2014/65/UE.

„CAMO” – Anulat prin operațiuni de piață.

Ordin respins: un ordin primit, dar respins de către operatorul locului de tranzacționare.

„REMO” – Ordin respins

Ordin expirat: în situația în care ordinul este șters din registrul de ordine la sfârșitul perioadei sale de valabilitate.

„EXPI” – Ordin expirat

Executat parțial: în situația în care ordinul nu este executat integral, rămânând astfel o cantitate care urmează să fie executată.

„PARF” – Executat parțial

Executat: în situația în care nu mai există nicio cantitate care urmează să fie executată.

„FILL” – Executat

{ALPHANUM-4} caractere care nu sunt deja utilizate pentru clasificarea proprie a locului de tranzacționare.

27

Indicatorul de vânzare în lipsă

O vânzare în lipsă încheiată de o firmă de investiții în nume propriu sau în numele unui client, astfel cum se descrie la articolul 11 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590.

„SSHO” – Vânzare în lipsă fără nicio exonerare

În cazul în care o firmă de investiții execută o tranzacție în numele unui client care vinde, iar firma de investiții, acționând cu maxima diligență posibilă, nu poate stabili dacă este vorba de o vânzare în lipsă, acest câmp se completează cu „UNDI”.

„SSEX” – Vânzare în lipsă cu exonerare

În cazul în care tranzacția se referă la un ordin transmis care a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2017/590, firma destinatară completează acest câmp, în raportul său, utilizând informațiile primite de la firma transmițătoare.

Acest câmp se aplică numai în cazul în care instrumentul este reglementat de Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (5), iar vânzătorul este firma de investiții sau un client al firmei de investiții.

Acest câmp se aplică numai în cazul ordinelor executate.

„SELL” – Nicio vânzare în lipsă

„UNDI” – Nu sunt disponibile informații

28

Indicatorul de derogare

Indică dacă tranzacția a fost executată în temeiul unei derogări pretranzacționare în conformitate cu articolele 4 și 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Pentru instrumentele de capitaluri proprii:

„RFPT” = Tranzacție realizată la un preț de referință

| | „NLIQ” = Tranzacții negociate cu instrumente financiare lichide |
| --- | --- |

„NLIQ” = Tranzacții negociate cu instrumente financiare lichide

| | „QILQ” = Tranzacții negociate cu instrumente financiare nelichide |
| --- | --- |

„QILQ” = Tranzacții negociate cu instrumente financiare nelichide

| | „PRIC” = Tranzacții negociate care fac obiectul altor condiții decât prețul curent de piață al instrumentului de capitaluri proprii respectiv. |
| --- | --- |

„PRIC” = Tranzacții negociate care fac obiectul altor condiții decât prețul curent de piață al instrumentului de capitaluri proprii respectiv.

Pentru alte instrumente decât cele de capitaluri proprii:

| | „SIZE” = Tranzacție peste o mărime specifică |
| --- | --- |

„SIZE” = Tranzacție peste o mărime specifică

| | „ILQD” = Tranzacție cu un instrument nelichid |
| --- | --- |

„ILQD” = Tranzacție cu un instrument nelichid

Acest câmp este aplicabil numai în cazul în care există ordine care au fost executate în temeiul unei derogări în cadrul unui loc de tranzacționare.

Se completează cu unul sau mai multe dintre următoarele marcaje:

| | „RFPT” – Preț de referință |
| --- | --- |

„RFPT” – Preț de referință

| | „NLIQ” – Negociat (lichid) |
| --- | --- |

„NLIQ” – Negociat (lichid)

| | „OILQ” – Negociat (nelichid) |
| --- | --- |

„OILQ” – Negociat (nelichid)

| | „PRIC” – Negociat (condiții) |
| --- | --- |

„PRIC” – Negociat (condiții)

| | „SIZE” – Peste mărimea specificată |
| --- | --- |

„SIZE” – Peste mărimea specificată

| | „ILQD” – Instrument nelichid |
| --- | --- |

„ILQD” – Instrument nelichid

29

Strategia de direcționare

Strategia de direcționare aplicabilă conform specificațiilor locului de tranzacționare.

Acest câmp se lasă necompletat dacă nu prezintă relevanță.

{ALPHANUM-50}

30

Codul de identificare a tranzacției utilizat de locul de tranzacționare

Codul alfanumeric atribuit tranzacției de locul de tranzacționare în temeiul articolului 12 din Regulamentul delegat (UE) 2017/575.

Acest câmp este aplicabil numai în cazul în care există ordine care au fost executate în cadrul unui loc de tranzacționare.

{ALPHANUM-52}

31

Perioada de valabilitate

Valabil o zi (Good-For-Day): ordinul expiră la sfârșitul zilei de tranzacționare în care a fost introdus în registrul de ordine.

„GDAY” – Valabil o zi

Valabil până la anulare (Good-Till-Cancelled): ordinul rămâne activ în registrul de ordine și este executabil până la anularea efectivă.

„GTCA” – Valabil până la anulare

Valabil până la ora (Good-Till-Time): ordinul expiră cel târziu la o oră stabilită în prealabil din ședința de tranzacționare curentă.

„GTHT” – Valabil până la ora

Valabil până la data (Good-Till-Date): ordinul expiră la finalul unei date specificate.

„GTHD” – Valabil până la data

Valabil până la data și ora specificate (Good-Till-Specified Date and Time): ordinul expiră la o dată și oră specificate.

„GTDT” – Valabil până la data și ora specificate

Valabil după ora (Good After Time): ordinul este activ doar după o oră stabilită în prealabil din ședința de tranzacționare curentă.

„GAFT” – Valabil după ora

Good After Date (ordin valabil după data): ordinul este activ doar de la începutul unei date stabilite în prealabil.

„GAFD” – Valabil după data

Valabil după data și ora specificate (Good After Specified Date and Time): ordinul este activ doar de la o oră stabilită în prealabil, la o dată stabilită în prealabil.

„GADT” – Valabil după data și ora specificate

Executare imediată sau anulare (Immediate-Or-Cancel): un ordin care este executat la introducerea sa în registrul de ordine (pentru cantitatea care poate fi executată) și care nu rămâne în registrul de ordine pentru cantitatea rămasă (dacă este cazul) care nu a fost executată.

„IOCA” – Executare imediată sau anulare

Executare sau anulare (Fill-Or-Kill): un ordin care este executat la introducerea sa în registrul de ordine, cu condiția să poată fi executat integral. În cazul în care ordinul nu poate fi executat decât parțial, acesta este respins în mod automat și, prin urmare, nu poate fi executat.

Alte categorii: orice indicație suplimentară utilizată exclusiv pentru anumite modele de afaceri, platforme sau sisteme de tranzacționare specifice.

„F” – Executare sau anulare

sau

{ALPHANUM-4} caractere care nu sunt deja utilizate pentru clasificarea proprie a locului de tranzacționare.

32

Restricții legate de ordine

Valabil pentru ședința de licitație care stabilește prețul de închidere (Good For Closing Price Crossing Session): în cazul în care un ordin îndeplinește condițiile pentru ședința de licitație care stabilește prețul de închidere.

„SESR” – Valabil pentru ședința de licitație care stabilește prețul de închidere

Valabil pentru licitații (Valid For Auction): ordinul este activ și poate fi executat doar în etapele de licitație (care pot fi definite în prealabil de membrul, participantul sau clientul locului de tranzacționare care a transmis ordinul, de exemplu licitațiile de deschidere și/sau închidere și/sau licitația intraday).

„VFAR” – Valabil pentru licitații

Valabil numai pentru tranzacționarea continuă (Valid For Continuous Trading only): ordinul este activ doar în etapele de tranzacționare continuă.

„VFCR” – Valabil numai pentru tranzacționarea continuă

Alte categorii: orice indicație suplimentară utilizată exclusiv pentru anumite modele de afaceri, platforme sau sisteme de tranzacționare specifice.

{ALPHANUM-4} caractere care nu sunt deja utilizate pentru clasificarea proprie a locului de tranzacționare.

În cazul în care sunt aplicabile mai multe tipuri, acest câmp se completează cu mai multe marcaje separate prin virgulă.

33

Data și ora perioadei de valabilitate

Aceasta se referă la marca temporală care reflectă ora la care ordinul devine activ sau este șters în cele din urmă din registrul de ordine

Valabil pentru ziua (Good for day): data introducerii, cu marca temporală imediat înainte de miezul nopții.

Valabil până la ora (Good till time): data introducerii și ora specificată în ordin.

Valabil până la data (Good till date): data de expirare specificată, cu marca temporală imediat înainte de miezul nopții.

Valabil până la data și ora specificate (Good till specified date and time): data și ora de expirare specificate

Valabil după ora (Good after time): data introducerii și ora specificată la care ordinul devine activ.

Valabil după data (Good after date): data specificată, cu marca temporală imediat după miezul nopții.

Valabil după data și ora specificate (Good after specified date and time): data și ora specificate la care ordinul devine activ.

Valabil până la anulare (Good till Cancel): data și ora definitive la care ordinul este șters în mod automat prin operațiuni de piață

Alte categorii: marca temporală pentru orice tip suplimentar de valabilitate.

{DATE_TIME_FORMAT}

Numărul de cifre de după „secunde” se determină în conformitate cu tabelul 2 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/574.

34

Ordin agregat

Indică dacă un ordin este un ordin agregat în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2017/575.

„true” (adevărat)

„false” (fals)

35

Informații suplimentare privind ordinul transmis

Instrucțiunile, parametrii, condițiile și orice alte detalii privind ordinul care:

au fost transmise de firma de investiții către locul de tranzacționare și în special instrucțiunile, parametrii, condițiile și detaliile care sunt necesare pentru ca locul de tranzacționare să poată înțelege clar cum trebuie să trateze ordinul; sau

au fost transmise de locul de tranzacționare către firma de investiții și în special instrucțiunile, parametrii, condițiile și detaliile care sunt necesare pentru ca firma de investiții să poată primi un feedback clar despre cum a fost tratat ordinul.

Text liber

---

(1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei din 24 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru păstrarea datelor pertinente privind ordinele referitoare la instrumente financiare (a se vedea pagina 193 din prezentul Jurnal Oficial).

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/590 al Comisiei din 28 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportarea tranzacțiilor către autoritățile competente (a se vedea pagina 449 din prezentul Jurnal Oficial).

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei din 7 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru nivelul de precizie al ceasurilor profesionale (a se vedea pagina 148 din prezentul Jurnal Oficial).

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2017/575 al Comisiei din 8 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare, în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la datele publicate de către locurile de executare despre calitatea executării tranzacțiilor (a se vedea pagina 152 din prezentul Jurnal Oficial).

(5)  Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 privind vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit (JO L 86, 24.3.2012, p. 1).

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/449 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/449

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/590 AL COMISIEI

din 28 iulie 2016

de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru raportarea tranzacțiilor către autoritățile competente

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 26 alineatul (9) al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | În scopul analizei eficace a datelor de către autoritățile competente, ar trebui să existe o consecvență între modelele și formatele utilizate pentru raportarea tranzacțiilor. |
| --- | --- |

(1)

În scopul analizei eficace a datelor de către autoritățile competente, ar trebui să existe o consecvență între modelele și formatele utilizate pentru raportarea tranzacțiilor.

| (2) | Având în vedere practicile de piață, experiența de supraveghere și evoluțiile pieței, sensul conceptului de tranzacție, în scopuri de raportare, ar trebui să fie larg. Acesta ar trebui să acopere achizițiile și vânzările de instrumente raportabile, precum și alte cazuri de achiziție sau cedare de instrumente raportabile, deoarece și acestea pot conduce la probleme privind abuzul de piață. În plus, modificările valorii noționale pot da naștere unor preocupări cu privire la posibile abuzuri de piață, deoarece acestea sunt similare ca natură tranzacțiilor de cumpărare sau de vânzare suplimentare. Pentru ca autoritățile competente să distingă aceste modificări de alte achiziții sau vânzări, informațiile privind aceste modificări ar trebui raportate în mod specific în rapoartele de tranzacție. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere practicile de piață, experiența de supraveghere și evoluțiile pieței, sensul conceptului de tranzacție, în scopuri de raportare, ar trebui să fie larg. Acesta ar trebui să acopere achizițiile și vânzările de instrumente raportabile, precum și alte cazuri de achiziție sau cedare de instrumente raportabile, deoarece și acestea pot conduce la probleme privind abuzul de piață. În plus, modificările valorii noționale pot da naștere unor preocupări cu privire la posibile abuzuri de piață, deoarece acestea sunt similare ca natură tranzacțiilor de cumpărare sau de vânzare suplimentare. Pentru ca autoritățile competente să distingă aceste modificări de alte achiziții sau vânzări, informațiile privind aceste modificări ar trebui raportate în mod specific în rapoartele de tranzacție.

| (3) | Conceptul de tranzacție nu ar trebui să includă fapte sau evenimente care nu trebuie să fie raportate autorităților competente în scopul supravegherii pieței. Pentru a se asigura că informațiile privind astfel de fapte și evenimente nu sunt incluse în rapoartele de tranzacție, acestea ar trebui să fie excluse în mod expres din sfera de cuprindere a conceptului de tranzacție. |
| --- | --- |

(3)

Conceptul de tranzacție nu ar trebui să includă fapte sau evenimente care nu trebuie să fie raportate autorităților competente în scopul supravegherii pieței. Pentru a se asigura că informațiile privind astfel de fapte și evenimente nu sunt incluse în rapoartele de tranzacție, acestea ar trebui să fie excluse în mod expres din sfera de cuprindere a conceptului de tranzacție.

| (4) | Pentru a clarifica ce firme de investiții trebuie să raporteze tranzacțiile, ar trebui să fie specificate activitățile sau serviciile care conduc la o tranzacție. În consecință, ar trebui să se considere că o firmă de investiții execută o tranzacție în cazul în care prestează un serviciu sau realizează o activitate menționat(ă) la punctele 1, 2 și 3 din secțiunea A din anexa I la Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2), ia decizia de investiție în conformitate cu un mandat discreționar acordat de un client sau transferă instrumente financiare către sau din conturi, cu condiția ca în fiecare caz serviciile sau activitățile respective să fi condus la o tranzacție. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, nu ar trebui să se considere că firmele de investiții despre care se consideră că au transmis ordinele care au drept rezultat efectuarea unor tranzacții au executat tranzacțiile respective. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a clarifica ce firme de investiții trebuie să raporteze tranzacțiile, ar trebui să fie specificate activitățile sau serviciile care conduc la o tranzacție. În consecință, ar trebui să se considere că o firmă de investiții execută o tranzacție în cazul în care prestează un serviciu sau realizează o activitate menționat(ă) la punctele 1, 2 și 3 din secțiunea A din anexa I la Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2), ia decizia de investiție în conformitate cu un mandat discreționar acordat de un client sau transferă instrumente financiare către sau din conturi, cu condiția ca în fiecare caz serviciile sau activitățile respective să fi condus la o tranzacție. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, nu ar trebui să se considere că firmele de investiții despre care se consideră că au transmis ordinele care au drept rezultat efectuarea unor tranzacții au executat tranzacțiile respective.

| (5) | Pentru a evita neraportarea sau dubla raportare de către firmele de investiții care își transmit reciproc ordine, firma de investiții care intenționează să transmită ordinul ar trebui să se pună de acord cu firma care primește ordinul dacă firma destinatară va raporta toate detaliile tranzacției rezultate sau va transmite ordinul mai departe către o altă firmă de investiții. În absența unui acord, ar trebui să se considere că ordinul nu a fost transmis și fiecare firmă de investiții ar trebui să își prezinte propriul raport de tranzacție cuprinzând [toate] detaliile care țin de tranzacție pe care le raportează fiecare firmă de investiții. În plus, ar trebui specificate detaliile legate de ordin care urmează să fie transmise între firme, astfel încât să se asigure că autoritățile competente primesc informații relevante, precise și complete. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a evita neraportarea sau dubla raportare de către firmele de investiții care își transmit reciproc ordine, firma de investiții care intenționează să transmită ordinul ar trebui să se pună de acord cu firma care primește ordinul dacă firma destinatară va raporta toate detaliile tranzacției rezultate sau va transmite ordinul mai departe către o altă firmă de investiții. În absența unui acord, ar trebui să se considere că ordinul nu a fost transmis și fiecare firmă de investiții ar trebui să își prezinte propriul raport de tranzacție cuprinzând [toate] detaliile care țin de tranzacție pe care le raportează fiecare firmă de investiții. În plus, ar trebui specificate detaliile legate de ordin care urmează să fie transmise între firme, astfel încât să se asigure că autoritățile competente primesc informații relevante, precise și complete.

| (6) | Pentru a se asigura identificarea certă și eficientă a firmelor de investiții responsabile pentru executarea tranzacțiilor, firmele respective ar trebui să se asigure că sunt identificate, în cadrul raportului de tranzacție prezentat în temeiul obligației lor de raportare a tranzacțiilor, cu ajutorul unor identificatori ai entității juridice (LEI) validați, emiși și reînnoiți în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a se asigura identificarea certă și eficientă a firmelor de investiții responsabile pentru executarea tranzacțiilor, firmele respective ar trebui să se asigure că sunt identificate, în cadrul raportului de tranzacție prezentat în temeiul obligației lor de raportare a tranzacțiilor, cu ajutorul unor identificatori ai entității juridice (LEI) validați, emiși și reînnoiți în mod corespunzător.

| (7) | Pentru a se asigura identificarea consecventă și fiabilă a persoanelor fizice menționate în rapoartele de tranzacție, acestea ar trebui să fie identificate prin concatenarea țării lor de cetățenie, urmată de identificatori atribuiți de țara de cetățenie a persoanelor în cauză. În cazul în care acești identificatori nu sunt disponibili, persoanele fizice ar trebui să fie identificate prin identificatori creați prin concatenarea datei lor de naștere și a numelui lor. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a se asigura identificarea consecventă și fiabilă a persoanelor fizice menționate în rapoartele de tranzacție, acestea ar trebui să fie identificate prin concatenarea țării lor de cetățenie, urmată de identificatori atribuiți de țara de cetățenie a persoanelor în cauză. În cazul în care acești identificatori nu sunt disponibili, persoanele fizice ar trebui să fie identificate prin identificatori creați prin concatenarea datei lor de naștere și a numelui lor.

| (8) | În scopul de a înlesni supravegherea pieței, identificarea clienților ar trebui să fie consecventă, unică și fiabilă. Rapoartele de tranzacție ar trebui să includă, prin urmare, numele complet și data de naștere ale clienților care sunt persoane fizice și ar trebui să identifice prin LEI clienții care sunt entități juridice. |
| --- | --- |

(8)

În scopul de a înlesni supravegherea pieței, identificarea clienților ar trebui să fie consecventă, unică și fiabilă. Rapoartele de tranzacție ar trebui să includă, prin urmare, numele complet și data de naștere ale clienților care sunt persoane fizice și ar trebui să identifice prin LEI clienții care sunt entități juridice.

| (9) | Persoanele sau algoritmii computerizați care iau decizii de investiții pot fi răspunzători pentru abuzuri de piață. Prin urmare, pentru a se asigura o supraveghere eficace a pieței, în cazul în care deciziile de investiție sunt luate de către o altă persoană decât clientul sau de către un algoritm computerizat, persoana sau algoritmul în cauză ar trebui să fie identificate în cadrul raportului de tranzacție cu ajutorul unor identificatori unici, fiabili și consecvenți. În cazul în care decizia de investiție este luată de mai mult de o persoană din cadrul unei firme de investiții, persoana căreia îi revine responsabilitatea principală pentru decizie ar trebui să fie identificată în raport. |
| --- | --- |

(9)

Persoanele sau algoritmii computerizați care iau decizii de investiții pot fi răspunzători pentru abuzuri de piață. Prin urmare, pentru a se asigura o supraveghere eficace a pieței, în cazul în care deciziile de investiție sunt luate de către o altă persoană decât clientul sau de către un algoritm computerizat, persoana sau algoritmul în cauză ar trebui să fie identificate în cadrul raportului de tranzacție cu ajutorul unor identificatori unici, fiabili și consecvenți. În cazul în care decizia de investiție este luată de mai mult de o persoană din cadrul unei firme de investiții, persoana căreia îi revine responsabilitatea principală pentru decizie ar trebui să fie identificată în raport.

| (10) | Persoanele sau algoritmii computerizați responsabili pentru stabilirea locului de tranzacționare la care să se conecteze sau a firmei de investiții căreia să îi transmită ordinele sau a oricăror alte condiții legate de executarea ordinului pot fi, astfel, răspunzătoare pentru abuzuri de piață. Prin urmare, pentru a asigura o supraveghere eficace a pieței, în raportul de tranzacție ar trebui să fie identificat(ă) o persoană sau un algoritm computerizat din cadrul firmei de investiții care este responsabil(ă) pentru astfel de activități. În cazul în care sunt implicate atât o persoană, cât și un algoritm computerizat, sau sunt implicate mai multe persoane sau algoritmi, firma de investiții ar trebui să stabilească, în mod consecvent și pe baza unor criterii prestabilite, persoana sau algoritmul căruia îi revine responsabilitatea principală pentru aceste activități. |
| --- | --- |

(10)

Persoanele sau algoritmii computerizați responsabili pentru stabilirea locului de tranzacționare la care să se conecteze sau a firmei de investiții căreia să îi transmită ordinele sau a oricăror alte condiții legate de executarea ordinului pot fi, astfel, răspunzătoare pentru abuzuri de piață. Prin urmare, pentru a asigura o supraveghere eficace a pieței, în raportul de tranzacție ar trebui să fie identificat(ă) o persoană sau un algoritm computerizat din cadrul firmei de investiții care este responsabil(ă) pentru astfel de activități. În cazul în care sunt implicate atât o persoană, cât și un algoritm computerizat, sau sunt implicate mai multe persoane sau algoritmi, firma de investiții ar trebui să stabilească, în mod consecvent și pe baza unor criterii prestabilite, persoana sau algoritmul căruia îi revine responsabilitatea principală pentru aceste activități.

| (11) | Pentru a permite o monitorizare eficace a pieței, rapoartele de tranzacție ar trebui să includă informații exacte cu privire la orice schimbare a poziției unei firme de investiții sau a clientului său care rezultă în urma unei tranzacții raportabile la momentul la care a avut loc tranzacția. Prin urmare, firmele de investiții ar trebui să completeze în mod consecvent câmpurile conexe dintr-un raport de tranzacție individual și ar trebui să raporteze o tranzacție sau diferitele segmente ale unei tranzacții în așa fel încât rapoartele lor, în mod colectiv, să ofere o imagine de ansamblu clară, care reflectă cu acuratețe modificările poziției. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a permite o monitorizare eficace a pieței, rapoartele de tranzacție ar trebui să includă informații exacte cu privire la orice schimbare a poziției unei firme de investiții sau a clientului său care rezultă în urma unei tranzacții raportabile la momentul la care a avut loc tranzacția. Prin urmare, firmele de investiții ar trebui să completeze în mod consecvent câmpurile conexe dintr-un raport de tranzacție individual și ar trebui să raporteze o tranzacție sau diferitele segmente ale unei tranzacții în așa fel încât rapoartele lor, în mod colectiv, să ofere o imagine de ansamblu clară, care reflectă cu acuratețe modificările poziției.

| (12) | Tranzacțiile de vânzare în lipsă ar trebui să fie marcate ca atare, indiferent dacă aceste tranzacții constituie o vânzare în lipsă totală sau parțială. |
| --- | --- |

(12)

Tranzacțiile de vânzare în lipsă ar trebui să fie marcate ca atare, indiferent dacă aceste tranzacții constituie o vânzare în lipsă totală sau parțială.

| (13) | O supraveghere eficace a pieței în cazul unei tranzacții cu o combinație de instrumente financiare prezintă dificultăți deosebite pentru supravegherea pieței. Autoritatea competentă trebuie să aibă o viziune de ansamblu și să fie în măsură să privească tranzacția separat pentru fiecare instrument financiar care face parte dintr-o tranzacție în care sunt implicate mai multe astfel de instrumente. Prin urmare, firmele de investiții care execută tranzacții cu o combinație de instrumente financiare ar trebui să raporteze tranzacțiile separat pentru fiecare instrument financiar și să facă legătura între aceste rapoarte prin intermediul unui identificator unic, la nivelul firmei, alocat grupului de rapoarte de tranzacție legate de executarea respectivă. |
| --- | --- |

(13)

O supraveghere eficace a pieței în cazul unei tranzacții cu o combinație de instrumente financiare prezintă dificultăți deosebite pentru supravegherea pieței. Autoritatea competentă trebuie să aibă o viziune de ansamblu și să fie în măsură să privească tranzacția separat pentru fiecare instrument financiar care face parte dintr-o tranzacție în care sunt implicate mai multe astfel de instrumente. Prin urmare, firmele de investiții care execută tranzacții cu o combinație de instrumente financiare ar trebui să raporteze tranzacțiile separat pentru fiecare instrument financiar și să facă legătura între aceste rapoarte prin intermediul unui identificator unic, la nivelul firmei, alocat grupului de rapoarte de tranzacție legate de executarea respectivă.

| (14) | Pentru a asigura eficacitatea supravegherii persoanelor juridice privind abuzul de piață, statele membre ar trebui să se asigure că sunt elaborate, atribuite și menținute LEI în conformitate cu principiile stabilite pe plan internațional, pentru a se asigura că persoanele juridice sunt identificate în mod consecvent și univoc. Firmele de investiții ar trebui să obțină LEI din partea clienților lor înainte de a oferi servicii care ar declanșa obligații de raportare pentru tranzacțiile desfășurate în numele clienților respectivi și să utilizeze aceste LEI în rapoartele lor de tranzacție. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a asigura eficacitatea supravegherii persoanelor juridice privind abuzul de piață, statele membre ar trebui să se asigure că sunt elaborate, atribuite și menținute LEI în conformitate cu principiile stabilite pe plan internațional, pentru a se asigura că persoanele juridice sunt identificate în mod consecvent și univoc. Firmele de investiții ar trebui să obțină LEI din partea clienților lor înainte de a oferi servicii care ar declanșa obligații de raportare pentru tranzacțiile desfășurate în numele clienților respectivi și să utilizeze aceste LEI în rapoartele lor de tranzacție.

| (15) | Pentru a asigura monitorizarea eficientă și eficace a pieței, rapoartele de tranzacție ar trebui să fie prezentate doar o singură dată și către o singură autoritate competentă, care le poate direcționa către alte autorități competente relevante. Prin urmare, în cazul în care o firmă de investiții execută o tranzacție, aceasta ar trebui să transmită un raport către autoritatea competentă a statului membru de origine al firmei de investiții, indiferent dacă există sau nu o sucursală implicată, sau dacă firma care raportează a executat tranzacția de raportare prin intermediul unei sucursale din alt stat membru. În plus, în cazul în care o tranzacție este executată integral sau parțial prin intermediul unei sucursale a unei firme de investiții cu sediul în alt stat membru, raportul ar trebui să fie transmis doar o singură dată autorității competente a statului membru de origine al firmei de investiții, cu excepția cazului în care se convine altfel de către autoritățile competente din statul membru de origine și din statul membru gazdă. Pentru a se asigura că autoritățile competente din statul membru gazdă pot supraveghea serviciile furnizate de sucursale pe teritoriul lor, acestea trebuie să primească rapoarte de tranzacție privind activitățile sucursalelor. Din acest motiv și pentru a permite direcționarea rapoartelor de tranzacție către toate autoritățile competente relevante pentru sucursalele care participă la tranzacțiile în cauză, este necesar să se includă în rapoarte date detaliate privind activitatea sucursalelor. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a asigura monitorizarea eficientă și eficace a pieței, rapoartele de tranzacție ar trebui să fie prezentate doar o singură dată și către o singură autoritate competentă, care le poate direcționa către alte autorități competente relevante. Prin urmare, în cazul în care o firmă de investiții execută o tranzacție, aceasta ar trebui să transmită un raport către autoritatea competentă a statului membru de origine al firmei de investiții, indiferent dacă există sau nu o sucursală implicată, sau dacă firma care raportează a executat tranzacția de raportare prin intermediul unei sucursale din alt stat membru. În plus, în cazul în care o tranzacție este executată integral sau parțial prin intermediul unei sucursale a unei firme de investiții cu sediul în alt stat membru, raportul ar trebui să fie transmis doar o singură dată autorității competente a statului membru de origine al firmei de investiții, cu excepția cazului în care se convine altfel de către autoritățile competente din statul membru de origine și din statul membru gazdă. Pentru a se asigura că autoritățile competente din statul membru gazdă pot supraveghea serviciile furnizate de sucursale pe teritoriul lor, acestea trebuie să primească rapoarte de tranzacție privind activitățile sucursalelor. Din acest motiv și pentru a permite direcționarea rapoartelor de tranzacție către toate autoritățile competente relevante pentru sucursalele care participă la tranzacțiile în cauză, este necesar să se includă în rapoarte date detaliate privind activitatea sucursalelor.

| (16) | Exhaustivitatea și acuratețea datelor din rapoartele de tranzacție sunt esențiale pentru supravegherea abuzurilor de piață. Locurile de tranzacționare și firmele de investiții ar trebui, prin urmare, să dispună de metode și dispozitive prin care să se asigure că autorităților competente le sunt transmise rapoarte de tranzacție complete și precise. Mecanismele de raportare aprobate (Approved Reporting Mechanisms – ARM) nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament, deoarece acestea fac obiectul unui regim specific prevăzut în Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei (3) și sunt supuse unor cerințe similare menite să asigure exhaustivitatea și acuratețea datelor. |
| --- | --- |

(16)

Exhaustivitatea și acuratețea datelor din rapoartele de tranzacție sunt esențiale pentru supravegherea abuzurilor de piață. Locurile de tranzacționare și firmele de investiții ar trebui, prin urmare, să dispună de metode și dispozitive prin care să se asigure că autorităților competente le sunt transmise rapoarte de tranzacție complete și precise. Mecanismele de raportare aprobate (Approved Reporting Mechanisms – ARM) nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament, deoarece acestea fac obiectul unui regim specific prevăzut în Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei (3) și sunt supuse unor cerințe similare menite să asigure exhaustivitatea și acuratețea datelor.

| (17) | Pentru a putea urmări anulările sau corecturile, firma de investiții ar trebui să păstreze detaliile referitoare la corecturi și anulări furnizate de ARM în cazul în care ARM anulează sau corectează un raport de tranzacție transmis în numele unei firme de investiții, conform instrucțiunilor primite de la aceasta. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a putea urmări anulările sau corecturile, firma de investiții ar trebui să păstreze detaliile referitoare la corecturi și anulări furnizate de ARM în cazul în care ARM anulează sau corectează un raport de tranzacție transmis în numele unei firme de investiții, conform instrucțiunilor primite de la aceasta.

| (18) | Stabilirea pieței celei mai pertinente în ceea ce privește lichiditatea permite direcționarea rapoartelor de tranzacție către alte autorități competente și le permite investitorilor să identifice autoritățile competente cărora trebuie să le raporteze pozițiile lor scurte în conformitate cu articolele 5, 7 și 8 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Normele de determinare a autorității competente în temeiul Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) au funcționat în mod eficace pentru majoritatea instrumentelor financiare și ar trebui, prin urmare, să rămână neschimbate. Cu toate acestea, ar trebui introduse norme noi, special pentru acele instrumente care nu sunt reglementate de Directiva 2004/39/CE, și anume pentru instrumentele de datorie emise de o entitate dintr-o țară terță, pentru certificatele de emisii și pentru instrumentele derivate al căror instrument-suport direct nu are un identificator global sau este un coș sau un indice din afara SEE. |
| --- | --- |

(18)

Stabilirea pieței celei mai pertinente în ceea ce privește lichiditatea permite direcționarea rapoartelor de tranzacție către alte autorități competente și le permite investitorilor să identifice autoritățile competente cărora trebuie să le raporteze pozițiile lor scurte în conformitate cu articolele 5, 7 și 8 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Normele de determinare a autorității competente în temeiul Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) au funcționat în mod eficace pentru majoritatea instrumentelor financiare și ar trebui, prin urmare, să rămână neschimbate. Cu toate acestea, ar trebui introduse norme noi, special pentru acele instrumente care nu sunt reglementate de Directiva 2004/39/CE, și anume pentru instrumentele de datorie emise de o entitate dintr-o țară terță, pentru certificatele de emisii și pentru instrumentele derivate al căror instrument-suport direct nu are un identificator global sau este un coș sau un indice din afara SEE.

| (19) | Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(19)

Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute în prezentul regulament și dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată.

| (20) | Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(20)

Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (21) | ESMA a efectuat consultări publice cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (6), |
| --- | --- |

(21)

ESMA a efectuat consultări publice cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (6),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Standardele și formatele datelor utilizate pentru raportarea tranzacțiilor

Un raport de tranzacție include toate detaliile menționate în tabelul 2 din anexa I care țin de instrumentele financiare în cauză. Toate detaliile care trebuie incluse în rapoartele de tranzacție se transmit în conformitate cu standardele și formatele specificate în tabelul 2 din anexa I, în format electronic și care poate fi citit automat și utilizând un model XML comun, conform metodologiei ISO 20022.

Articolul 2

Conceptul de tranzacție

(1)   În sensul articolului 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, încheierea unui contract de achiziționare sau de cedare a unui instrument financiar menționat la articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 constituie o tranzacție.

(2)   O achiziție menționată la alineatul (1) include următoarele:

| (a) | achiziționarea unui instrument financiar; |
| --- | --- |

(a)

achiziționarea unui instrument financiar;

| (b) | încheierea unui contract derivat; |
| --- | --- |

(b)

încheierea unui contract derivat;

| (c) | o creștere a valorii noționale a unui contract derivat. |
| --- | --- |

(c)

o creștere a valorii noționale a unui contract derivat.

(3)   O cedare menționată la alineatul (1) include următoarele:

| (a) | vânzarea unui instrument financiar; |
| --- | --- |

(a)

vânzarea unui instrument financiar;

| (b) | închiderea unui contract derivat; |
| --- | --- |

(b)

închiderea unui contract derivat;

| (c) | o scădere a valorii noționale a unui contract derivat. |
| --- | --- |

(c)

o scădere a valorii noționale a unui contract derivat.

(4)   În sensul articolului 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, noțiunea de tranzacție include și achiziționarea și cedarea simultană a unui instrument financiar în cazul cărora nu există nicio modificare a titlului de proprietate asupra instrumentului financiar respectiv, însă este necesară publicarea posttranzacționare în conformitate cu articolul 6, 10, 20 sau 21 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(5)   O tranzacție în sensul articolului 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 nu include următoarele:

| (a) | operațiunile de finanțare prin instrumente financiare, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 11 din Regulamentul (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului (7); |
| --- | --- |

(a)

operațiunile de finanțare prin instrumente financiare, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 11 din Regulamentul (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului (7);

| (b) | un contract încheiat exclusiv în scopuri de compensare sau decontare; |
| --- | --- |

(b)

un contract încheiat exclusiv în scopuri de compensare sau decontare;

| (c) | o decontare a obligațiilor reciproce între părți în cazul căreia obligația netă este reportată; |
| --- | --- |

(c)

o decontare a obligațiilor reciproce între părți în cazul căreia obligația netă este reportată;

| (d) | o achiziție sau o cedare care este exclusiv rezultatul activității de custodie; |
| --- | --- |

(d)

o achiziție sau o cedare care este exclusiv rezultatul activității de custodie;

| (e) | o cesiune sau o novație posttranzacționare a unui contract derivat în cazul căreia una dintre părțile la contractul derivat este înlocuită de o parte terță; |
| --- | --- |

(e)

o cesiune sau o novație posttranzacționare a unui contract derivat în cazul căreia una dintre părțile la contractul derivat este înlocuită de o parte terță;

| (f) | o comprimare a portofoliului; |
| --- | --- |

(f)

o comprimare a portofoliului;

| (g) | crearea sau răscumpărarea de unități ale unui organism de plasament colectiv de către administratorul organismului de plasament colectiv; |
| --- | --- |

(g)

crearea sau răscumpărarea de unități ale unui organism de plasament colectiv de către administratorul organismului de plasament colectiv;

| (h) | exercitarea unui drept încorporat într-un instrument financiar sau conversia unei obligațiuni convertibile și tranzacția cu instrumentul financiar suport rezultată; |
| --- | --- |

(h)

exercitarea unui drept încorporat într-un instrument financiar sau conversia unei obligațiuni convertibile și tranzacția cu instrumentul financiar suport rezultată;

| (i) | crearea, expirarea sau răscumpărarea unui instrument financiar ca urmare a clauzelor contractuale prestabilite sau ca urmare a unor evenimente obligatorii aflate în afara controlului investitorului, în cazul căreia investitorul nu ia nicio decizie de investiție în momentul creării, expirării sau răscumpărării instrumentului financiar; |
| --- | --- |

(i)

crearea, expirarea sau răscumpărarea unui instrument financiar ca urmare a clauzelor contractuale prestabilite sau ca urmare a unor evenimente obligatorii aflate în afara controlului investitorului, în cazul căreia investitorul nu ia nicio decizie de investiție în momentul creării, expirării sau răscumpărării instrumentului financiar;

| (j) | o reducere sau o creștere a valorii noționale a contractului derivat ca urmare a clauzelor contractuale prestabilite sau a evenimentelor obligatorii, în cazul căreia investitorul nu ia nicio decizie de investiție în momentul modificării valorii noționale; |
| --- | --- |

(j)

o reducere sau o creștere a valorii noționale a contractului derivat ca urmare a clauzelor contractuale prestabilite sau a evenimentelor obligatorii, în cazul căreia investitorul nu ia nicio decizie de investiție în momentul modificării valorii noționale;

| (k) | o modificare a structurii unui indice sau a unui coș care survine după executarea unei tranzacții; |
| --- | --- |

(k)

o modificare a structurii unui indice sau a unui coș care survine după executarea unei tranzacții;

| (l) | o achiziție efectuată în cadrul unui plan de reinvestire a dividendelor; |
| --- | --- |

(l)

o achiziție efectuată în cadrul unui plan de reinvestire a dividendelor;

| (m) | o achiziție sau o cedare efectuată în cadrul unui plan de stimulare a angajaților prin distribuirea de acțiuni sau care decurge din administrarea unui fond de active nerevendicate sau a unor drepturi la fracțiuni de acțiuni reziduale create în urma unor evenimente importante la nivelul societăților sau în cadrul unor programe de reducere a acționariatului, în cazul căreia sunt îndeplinite toate criteriile următoare:






  (i) | datele achiziției sau cedării sunt prestabilite și publicate în prealabil; |
| --- | --- | --- |

(m)

o achiziție sau o cedare efectuată în cadrul unui plan de stimulare a angajaților prin distribuirea de acțiuni sau care decurge din administrarea unui fond de active nerevendicate sau a unor drepturi la fracțiuni de acțiuni reziduale create în urma unor evenimente importante la nivelul societăților sau în cadrul unor programe de reducere a acționariatului, în cazul căreia sunt îndeplinite toate criteriile următoare:

(i)

datele achiziției sau cedării sunt prestabilite și publicate în prealabil;

| (ii) | decizia de investiție privind achiziția sau cedarea care este luată de către investitor echivalează cu o alegere din partea investitorului de a încheia tranzacția fără nicio posibilitate de a modifica clauzele tranzacției în mod unilateral; |
| --- | --- |

(ii)

decizia de investiție privind achiziția sau cedarea care este luată de către investitor echivalează cu o alegere din partea investitorului de a încheia tranzacția fără nicio posibilitate de a modifica clauzele tranzacției în mod unilateral;

| (iii) | există o întârziere de cel puțin zece zile lucrătoare între momentul deciziei de investiție și momentul executării; |
| --- | --- |

(iii)

există o întârziere de cel puțin zece zile lucrătoare între momentul deciziei de investiție și momentul executării;

| (iv) | valoarea tranzacției este limitată la echivalentul sumei de 1 000 EUR pentru o tranzacție unică încheiată de un anumit investitor cu un anumit instrument sau, în cazul în care dispozitivul are drept rezultat încheierea de tranzacții, valoarea cumulată a tranzacției este limitată la echivalentul sumei de 500 EUR pentru un anumit investitor, cu un anumit instrument pentru fiecare lună calendaristică; |
| --- | --- |

(iv)

valoarea tranzacției este limitată la echivalentul sumei de 1 000 EUR pentru o tranzacție unică încheiată de un anumit investitor cu un anumit instrument sau, în cazul în care dispozitivul are drept rezultat încheierea de tranzacții, valoarea cumulată a tranzacției este limitată la echivalentul sumei de 500 EUR pentru un anumit investitor, cu un anumit instrument pentru fiecare lună calendaristică;

| (n) | o ofertă de schimb și licitație pentru o obligațiune sau o altă formă de titluri de creanță securitizate, în cazul căreia clauzele și condițiile ofertei sunt prestabilite și publicate în prealabil, iar decizia de investiție echivalează cu o alegere din partea investitorului de a încheia tranzacția fără nicio posibilitate de a modifica în mod unilateral clauzele acesteia. |
| --- | --- |

(n)

o ofertă de schimb și licitație pentru o obligațiune sau o altă formă de titluri de creanță securitizate, în cazul căreia clauzele și condițiile ofertei sunt prestabilite și publicate în prealabil, iar decizia de investiție echivalează cu o alegere din partea investitorului de a încheia tranzacția fără nicio posibilitate de a modifica în mod unilateral clauzele acesteia.

| (o) | o achiziție sau o cedare care este exclusiv rezultatul unui transfer de garanții. |
| --- | --- |

(o)

o achiziție sau o cedare care este exclusiv rezultatul unui transfer de garanții.

Excluderea prevăzută la primul paragraf litera (a) nu se aplică operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare la care este contraparte un membru al Sistemului European al Băncilor Centrale.

Excluderea prevăzută la primul paragraf punctul (i) nu se aplică ofertelor publice inițiale sau ofertelor ori plasamentelor publice secundare și nici emisiunilor de titluri de creanță.

Articolul 3

Noțiunea de executare a unei tranzacții

(1)   Se consideră că o firmă de investiții a executat o tranzacție în sensul articolului 2 în cazul în care furnizează oricare dintre următoarele servicii sau desfășoară oricare dintre următoarele activități care au drept rezultat o tranzacție:

| (a) | primirea și trimiterea de ordine privind unul sau mai multe instrumente financiare; |
| --- | --- |

(a)

primirea și trimiterea de ordine privind unul sau mai multe instrumente financiare;

| (b) | executarea de ordine în numele clienților; |
| --- | --- |

(b)

executarea de ordine în numele clienților;

| (c) | tranzacționarea pe cont propriu; |
| --- | --- |

(c)

tranzacționarea pe cont propriu;

| (d) | luarea unei decizii de investiție în conformitate cu un mandat discreționar acordat de un client; |
| --- | --- |

(d)

luarea unei decizii de investiție în conformitate cu un mandat discreționar acordat de un client;

| (e) | transferul de instrumente financiare către sau din conturi. |
| --- | --- |

(e)

transferul de instrumente financiare către sau din conturi.

(2)   Nu se consideră că o firmă de investiții a executat o tranzacție în cazul în care a transmis un ordin în conformitate cu articolul 4.

Articolul 4

Transmiterea unui ordin

(1)   Se consideră că o firmă de investiții care transmite un ordin în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 (firma transmițătoare) a transmis ordinul respectiv numai dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | ordinul a fost primit de la clientul său sau rezultă din decizia sa de a achiziționa sau de a ceda un anumit instrument financiar în conformitate cu un mandat discreționar încredințat de unul sau mai mulți clienți; |
| --- | --- |

(a)

ordinul a fost primit de la clientul său sau rezultă din decizia sa de a achiziționa sau de a ceda un anumit instrument financiar în conformitate cu un mandat discreționar încredințat de unul sau mai mulți clienți;

| (b) | firma transmițătoare a transmis detaliile privind ordinul menționate la alineatul (2) unei alte firme de investiții (firma destinatară); |
| --- | --- |

(b)

firma transmițătoare a transmis detaliile privind ordinul menționate la alineatul (2) unei alte firme de investiții (firma destinatară);

| (c) | firma destinatară face obiectul articolului 26 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și este de acord fie să raporteze tranzacția care rezultă în urma ordinului în cauză, fie să transmită detaliile privind ordinul, în conformitate cu prezentul articol, unei alte firme de investiții. |
| --- | --- |

(c)

firma destinatară face obiectul articolului 26 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și este de acord fie să raporteze tranzacția care rezultă în urma ordinului în cauză, fie să transmită detaliile privind ordinul, în conformitate cu prezentul articol, unei alte firme de investiții.

În sensul primului paragraf litera (c), acordul stabilește termenul pentru furnizarea detaliilor privind ordinul de către firma transmițătoare către firma destinatară și prevede ca firma destinatară să verifice dacă detaliile privind ordinul primite conțin erori sau omisiuni evidente înainte de a transmite un raport de tranzacție sau de a transmite ordinul în conformitate cu prezentul articol.

(2)   Următoarele detalii privind ordinul se transmit în conformitate cu alineatul (1), în măsura în care prezintă relevanță pentru un anumit ordin:

| (a) | codul de identificare al instrumentului financiar; |
| --- | --- |

(a)

codul de identificare al instrumentului financiar;

| (b) | dacă ordinul este de achiziționare sau de cedare a instrumentului financiar; |
| --- | --- |

(b)

dacă ordinul este de achiziționare sau de cedare a instrumentului financiar;

| (c) | prețul și cantitatea indicate în ordin; |
| --- | --- |

(c)

prețul și cantitatea indicate în ordin;

| (d) | denumirea și detaliile clientului firmei transmițătoare în scopul transmiterii ordinului; |
| --- | --- |

(d)

denumirea și detaliile clientului firmei transmițătoare în scopul transmiterii ordinului;

| (e) | denumirea și detaliile factorului de decizie pentru client, în cazul în care decizia de investiție este luată pe baza unei împuterniciri; |
| --- | --- |

(e)

denumirea și detaliile factorului de decizie pentru client, în cazul în care decizia de investiție este luată pe baza unei împuterniciri;

| (f) | o denumire de identificare a unei vânzări în lipsă; |
| --- | --- |

(f)

o denumire de identificare a unei vânzări în lipsă;

| (g) | o denumire de identificare a unei persoane sau a unui algoritm responsabil pentru decizia de investiție în cadrul firmei transmițătoare; |
| --- | --- |

(g)

o denumire de identificare a unei persoane sau a unui algoritm responsabil pentru decizia de investiție în cadrul firmei transmițătoare;

| (h) | țara sucursalei firmei de investiții care supraveghează persoana responsabilă pentru decizia de investiție și țara sucursalei firmei de investiții care a primit ordinul din partea clientului sau a luat o decizie de investiție pentru un client în conformitate cu un mandat discreționar încredințat acesteia de către client; |
| --- | --- |

(h)

țara sucursalei firmei de investiții care supraveghează persoana responsabilă pentru decizia de investiție și țara sucursalei firmei de investiții care a primit ordinul din partea clientului sau a luat o decizie de investiție pentru un client în conformitate cu un mandat discreționar încredințat acesteia de către client;

| (i) | pentru un ordin cu instrumente financiare derivate pe mărfuri, o indicație din care să rezulte dacă tranzacția urmează să reducă riscul de o manieră măsurabilă în mod obiectiv în conformitate cu articolul 57 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(i)

pentru un ordin cu instrumente financiare derivate pe mărfuri, o indicație din care să rezulte dacă tranzacția urmează să reducă riscul de o manieră măsurabilă în mod obiectiv în conformitate cu articolul 57 din Directiva 2014/65/UE;

| (j) | codul de identificare al firmei transmițătoare. |
| --- | --- |

(j)

codul de identificare al firmei transmițătoare.

În sensul primului paragraf litera (d), în cazul în care clientul este o persoană fizică, acesta este desemnat în conformitate cu articolul 6.

În sensul primului paragraf litera (j), în cazul în care ordinul transmis a fost primit de la o firmă anterioară care nu a transmis ordinul în conformitate cu condițiile stabilite în prezentul articol, codul este codul de identificare al firmei transmițătoare. În cazul în care ordinul transmis a fost primit de la o firmă transmițătoare anterioară în conformitate cu condițiile stabilite în prezentul articol, codul prevăzut în temeiul literei (j) la care se face referire în primul paragraf este codul de identificare al firmei transmițătoare anterioare.

(3)   În cazul în care mai multe firme transmițătoare au legătură cu un anumit ordin, detaliile privind ordinul menționate la alineatul (2) primul paragraf literele (d)-(i) se transmit cu privire la clientul primei firme transmițătoare.

(4)   În cazul în care ordinul este agregat pentru mai mulți clienți, informațiile menționate la alineatul (2) se transmit pentru fiecare client.

Articolul 5

Identificarea firmei de investiții care execută o tranzacție

(1)   O firmă de investiții care execută o tranzacție se asigură că aceasta este identificată printr-un cod de identificare a entității juridice ISO 17442 validat, emis și reînnoit în mod corespunzător în cadrul raportului de tranzacție prezentat în temeiul articolului 26 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(2)   O firmă de investiții care execută o tranzacție se asigură că datele de referință legate de identificatorul entității juridice sunt reînnoite în conformitate cu termenii oricăreia dintre unitățile operaționale locale acreditate ale Sistemului identificatorului internațional al entităților juridice.

Articolul 6

Denumirea de identificare a persoanelor fizice

(1)   O persoană fizică este identificată într-un raport de tranzacție prin denumirea care rezultă din concatenarea codului ISO 3166-1 alfa-2 (cod de țară format din 2 litere) al cetățeniei persoanei, urmat de identificatorul național al clientului prezentat în anexa II în funcție de cetățenia persoanei.

(2)   Identificatorul național al clientului menționat la alineatul (1) se atribuie în conformitate cu nivelurile de prioritate prevăzute în anexa II, utilizând indicatorul cu cea mai mare prioritate atribuit unei persoane, indiferent dacă acest identificator este deja cunoscut de firma de investiții.

(3)   În cazul în care o persoană fizică este un resortisant al mai multor țări membre ale Spațiului Economic European (SEE), se utilizează codul de țară al primei cetățenii, în ordine alfabetică în funcție de codul ISO 3166-1 alfa-2, și identificatorul cetățeniei respective atribuit în conformitate cu alineatul (2). În cazul în care o persoană fizică este resortisant al unui stat din afara SEE, se utilizează identificatorul cu cea mai mare prioritate conform câmpului referitor la „toate celelalte țări” prevăzut în anexa II. În cazul în care o persoană fizică este resortisant al unui stat din SEE și al unui stat din afara SEE, se utilizează codul de țară al cetățeniei SEE și identificatorul cu cea mai mare prioritate al cetățeniei respective atribuit în conformitate cu alineatul (2).

(4)   În cazul în care identificatorul atribuit în conformitate cu alineatul (2) se referă la CONCAT, persoana fizică este identificată de către firma de investiții utilizând concatenarea următoarelor elemente în ordinea de mai jos:

| (a) | data de naștere a persoanei în format AAAALLZZ; |
| --- | --- |

(a)

data de naștere a persoanei în format AAAALLZZ;

| (b) | primele cinci caractere ale prenumelui; |
| --- | --- |

(b)

primele cinci caractere ale prenumelui;

| (c) | primele cinci caractere ale numelui. |
| --- | --- |

(c)

primele cinci caractere ale numelui.

(5)   În sensul alineatului (4), prefixele numelor sunt excluse, iar prenumele și numele cu mai puțin de cinci caractere sunt urmate de „#”, astfel încât să se asigure că trimiterile la prenume și nume în conformitate cu alineatul (4) conțin cinci caractere. Toate caracterele sunt majuscule. Nu se utilizează apostrofuri, accente, cratime, semne de punctuație sau spații.

Articolul 7

Detaliile privind identitatea clientului și identificatorul și detaliile privind factorul de decizie

(1)   Un raport de tranzacție executată în numele unui client persoană fizică include numele complet și data de naștere a clientului, astfel cum sunt menționate în câmpurile 9, 10, 11, 18, 19 și 20 din tabelul 2 din anexa I.

(2)   În cazul în care clientul nu este persoana care ia decizia de investiție în ceea ce privește tranzacția respectivă, raportul de tranzacție identifică persoana care ia o astfel de decizie în numele clientului, astfel cum se precizează în câmpurile 12-15, pentru cumpărător, și în câmpurile 21-24, pentru vânzător, din tabelul 2 din anexa I.

Articolul 8

Identificarea persoanei sau a algoritmului computerizat responsabil pentru decizia de investiție

(1)   În cazul în care o persoană sau un algoritm computerizat din cadrul unei firme de investiții ia decizia de investiție având ca obiect achiziționarea sau cedarea unui anumit instrument financiar, această persoană sau algoritm computerizat este identificat astfel cum se menționează în câmpul 57 din tabelul 2 din anexa I. Firma de investiții nu identifică o astfel de persoană sau algoritm computerizat decât în cazul în care investiția este făcută fie în numele firmei de investiții însăși, fie în numele unui client, în conformitate cu un mandat discreționar încredințat acesteia de către client.

(2)   În cazul în care decizia de investiție este luată de mai mult de o persoană din cadrul firmei de investiții, firma de investiții determină persoana căreia îi revine responsabilitatea principală pentru decizia respectivă. Persoana căreia îi revine responsabilitatea principală pentru decizia de investiție se determină în conformitate cu criterii prestabilite adoptate de firma de investiții.

(3)   În cazul în care, în conformitate cu alineatul (1), pentru decizia de investiție este responsabil un algoritm computerizat din cadrul firmei de investiții, firma de investiții atribuie o denumire pentru a identifica algoritmul computerizat în cadrul unui raport de tranzacție. Denumirea în cauză îndeplinește următoarele condiții:

| (a) | este unică pentru fiecare set de programe informatice sau de strategii de tranzacționare care constituie algoritmul, indiferent de instrumentele financiare sau piețele cărora li se aplică algoritmul; |
| --- | --- |

(a)

este unică pentru fiecare set de programe informatice sau de strategii de tranzacționare care constituie algoritmul, indiferent de instrumentele financiare sau piețele cărora li se aplică algoritmul;

| (b) | odată ce a fost atribuită, este utilizată în mod consecvent ori de câte ori se face trimitere la algoritm sau la o versiune a algoritmului; |
| --- | --- |

(b)

odată ce a fost atribuită, este utilizată în mod consecvent ori de câte ori se face trimitere la algoritm sau la o versiune a algoritmului;

| (c) | este unică în timp. |
| --- | --- |

(c)

este unică în timp.

Articolul 9

Identificarea persoanei sau a algoritmului computerizat responsabil pentru executarea unei tranzacții

(1)   În cazul în care o persoană sau un algoritm computerizat din cadrul firmei de investiții care execută o tranzacție determină la ce loc de tranzacționare, operator independent sau platformă de tranzacționare organizată cu sediul în afara Uniunii să se conecteze, către ce firme să transmită ordinele sau eventualele condiții legate de executarea unui ordin, persoana sau algoritmul computerizat în cauză este identificat în câmpul 59 din tabelul 2 din anexa I.

(2)   În cazul în care o persoană din cadrul firmei de investiții este responsabilă pentru executarea tranzacției, firma de investiții atribuie o denumire de identificare a persoanei respective într-un raport de tranzacție în conformitate cu articolul 6.

(3)   În cazul în care un algoritm computerizat din cadrul firmei de investiții este responsabil pentru executarea tranzacției, firma de investiții atribuie o denumire de identificare a algoritmului computerizat respectiv în conformitate cu articolul 8 alineatul (3).

(4)   În cazul în care în executarea tranzacției este implicată atât o persoană, cât și un algoritm computerizat, sau sunt implicate mai multe persoane sau algoritmi, firma de investiții determină persoana sau algoritmul computerizat căruia îi revine responsabilitatea principală pentru executarea tranzacției. Persoana sau algoritmul computerizat căruia îi revine responsabilitatea principală pentru executare se determină în conformitate cu criterii prestabilite adoptate de firma de investiții.

Articolul 10

Denumirea de identificare a unei derogări aplicabile

Rapoartele de tranzacție identifică în conformitate cu câmpul 61 din tabelul 2 din anexa I la prezentul regulament derogarea aplicabilă în conformitate cu articolul 4 sau cu articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 în temeiul căreia a avut loc tranzacția executată.

Articolul 11

Denumirea de identificare a unei vânzări în lipsă

(1)   Rapoartele de tranzacție identifică tranzacțiile care, la momentul executării lor, reprezintă, integral sau parțial, vânzări în lipsă, conform câmpului 62 din tabelul 2 din anexa I.

(2)   O firmă de investiții stabilește cu maxima diligență posibilă tranzacțiile de vânzare în lipsă în cadrul cărora clientul său este vânzătorul, inclusiv în situația în care o firmă de investiții grupează ordine de la mai mulți clienți. Firma de investiții identifică tranzacțiile de vânzare în lipsă respective în cadrul raportului său de tranzacție conform câmpului 62 din tabelul 2 din anexa I.

(3)   Atunci când o firmă de investiții execută o tranzacție de vânzare în lipsă în nume propriu, aceasta indică în raportul de tranzacție dacă tranzacția de vânzare în lipsă a fost realizată în calitate de formator de piață sau de dealer primar în temeiul unei derogări prevăzute la articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012.

Articolul 12

Raportarea executării pentru o combinație de instrumente financiare

În cazul în care o firmă de investiții execută o tranzacție care implică două sau mai multe instrumente financiare, firma de investiții raportează tranzacția separat pentru fiecare instrument financiar și face legătura între rapoartele respective prin intermediul unui identificator unic, la nivelul firmei, alocat grupului de rapoarte de tranzacție legate de executarea respectivă, astfel cum se precizează în câmpul 40 din tabelul 2 din anexa I.

Articolul 13

Condițiile în care urmează să fie elaborați, atribuiți și menținuți identificatorii entității juridice

(1)   Statele membre se asigură că identificatorii entității juridice sunt elaborați, atribuiți și menținuți în conformitate cu următoarele principii:

| (a) | unicitatea; |
| --- | --- |

(a)

unicitatea;

| (b) | acuratețea; |
| --- | --- |

(b)

acuratețea;

| (c) | consecvența: |
| --- | --- |

(c)

consecvența:

| (d) | neutralitatea; |
| --- | --- |

(d)

neutralitatea;

| (e) | fiabilitatea; |
| --- | --- |

(e)

fiabilitatea;

| (f) | sursa deschisă; |
| --- | --- |

(f)

sursa deschisă;

| (g) | flexibilitatea; |
| --- | --- |

(g)

flexibilitatea;

| (h) | scalabilitatea; |
| --- | --- |

(h)

scalabilitatea;

| (i) | accesibilitatea. |
| --- | --- |

(i)

accesibilitatea.

Statele membre se asigură, de asemenea, că identificatorii entității juridice sunt elaborați, atribuiți și menținuți cu ajutorul unor standarde operaționale uniforme la nivel mondial, că fac obiectul cadrului de guvernanță al Comitetului de supraveghere reglementară pentru Sistemul identificatorului internațional al entităților juridice și că sunt disponibili la un cost rezonabil.

(2)   O firmă de investiții nu prestează un serviciu care declanșează obligația de a transmite un raport de tranzacție încheiată în numele unui client care este eligibil pentru identificatorul entității juridice înainte de a obține identificatorul entității juridice de la respectivul client.

(3)   Firma de investiții se asigură că lungimea și structura codului sunt conforme cu standardul ISO 17442 și că respectivul cod este inclus în baza de date LEI globală menținută de unitatea operațională centrală desemnată de Comitetul de supraveghere reglementară pentru Sistemul identificatorului internațional al entităților juridice și ține de clientul în cauză.

Articolul 14

Raportarea tranzacțiilor executate de sucursale

(1)   O firmă de investiții raportează tranzacțiile executate integral sau parțial prin intermediul sucursalei sale către autoritatea competentă a statului membru de origine al firmei de investiții, cu excepția cazului în care se convine altfel de către autoritățile competente din statul membru de origine și din statul membru gazdă.

(2)   Atunci când o firmă de investiții execută o tranzacție integral sau parțial prin intermediul sucursalei sale, aceasta raportează tranzacția respectivă o singură dată.

(3)   În cazul în care detaliile privind codul de țară ale sucursalei unei firme de investiții trebuie să fie incluse într-un raport referitor la tranzacție conform câmpurilor 8, 17, 37, 58 sau 60 din tabelul 2 din anexa I, având în vedere executarea parțială sau integrală a unei tranzacții prin sucursala respectivă, firma de investiții furnizează în raportul de tranzacție codul de țară ISO 3166 pentru sucursala relevantă în toate cazurile următoare:

| (a) | în cazul în care sucursala a primit ordinul de la un client sau a luat o decizie de investiție pentru un client în conformitate cu un mandat discreționar încredințat acesteia de către client; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care sucursala a primit ordinul de la un client sau a luat o decizie de investiție pentru un client în conformitate cu un mandat discreționar încredințat acesteia de către client;

| (b) | în cazul în care sucursala are responsabilitatea de supraveghere a persoanei responsabile pentru decizia de investiție în cauză; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care sucursala are responsabilitatea de supraveghere a persoanei responsabile pentru decizia de investiție în cauză;

| (c) | în cazul în care sucursala are responsabilitatea de supraveghere a persoanei responsabile pentru executarea tranzacției; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care sucursala are responsabilitatea de supraveghere a persoanei responsabile pentru executarea tranzacției;

| (d) | în cazul în care tranzacția a fost executată în cadrul unui loc de tranzacționare sau al unei platforme de tranzacționare organizate cu sediul în afara Uniunii, pe baza calității de membru al respectivului loc de tranzacționare sau al unei platforme de tranzacționare organizate pe care o are sucursala. |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care tranzacția a fost executată în cadrul unui loc de tranzacționare sau al unei platforme de tranzacționare organizate cu sediul în afara Uniunii, pe baza calității de membru al respectivului loc de tranzacționare sau al unei platforme de tranzacționare organizate pe care o are sucursala.

(4)   În cazul în care unul sau mai multe dintre cazurile prevăzute la alineatul (3) nu se aplică unei sucursale a firmei de investiții, câmpurile relevante din tabelul 2 din anexa I se completează cu codul de țară ISO al statului membru de origine al firmei de investiții, sau, în cazul unei firme dintr-o țară terță, cu codul de țară al țării în care firma își are sediul principal sau sediul social.

(5)   Sucursala unei firme dintr-o țară terță transmite raportul de tranzacție autorității competente care a autorizat sucursala. Sucursala unei firme dintr-o țară terță completează câmpurile relevante din tabelul 2 din anexa I cu codul de țară ISO al statului membru al autorității competente care a acordat autorizarea.

În cazul în care o firmă dintr-o țară terță a înființat sucursale în mai mult de un stat membru al Uniunii, respectivele sucursale aleg de comun acord una dintre autoritățile competente din statele membre către care să transmită rapoartele de tranzacție în temeiul alineatelor (1)-(3).

Articolul 15

Metode și dispozitive de raportare a tranzacțiilor financiare

(1)   Metodele și dispozitivele prin care sunt generate și transmise rapoartele de tranzacție către locurile de tranzacționare și firmele de investiții includ:

| (a) | sisteme care să asigure securitatea și confidențialitatea datelor raportate; |
| --- | --- |

(a)

sisteme care să asigure securitatea și confidențialitatea datelor raportate;

| (b) | mecanisme de autentificare a sursei raportului de tranzacție; |
| --- | --- |

(b)

mecanisme de autentificare a sursei raportului de tranzacție;

| (c) | măsuri de precauție care să permită reluarea rapidă a raportării în cazul unei defecțiuni a sistemului de raportare; |
| --- | --- |

(c)

măsuri de precauție care să permită reluarea rapidă a raportării în cazul unei defecțiuni a sistemului de raportare;

| (d) | mecanisme de identificare a erorilor și a omisiunilor în rapoartele de tranzacție; |
| --- | --- |

(d)

mecanisme de identificare a erorilor și a omisiunilor în rapoartele de tranzacție;

| (e) | mecanisme prin care să se evite repetarea rapoartelor de tranzacție, inclusiv în cazul în care o firmă de investiții se bazează pe un loc de tranzacționare pentru a raporta detaliile tranzacțiilor executate de firma de investiții prin intermediul sistemelor locului de tranzacționare în conformitate cu articolul 26 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(e)

mecanisme prin care să se evite repetarea rapoartelor de tranzacție, inclusiv în cazul în care o firmă de investiții se bazează pe un loc de tranzacționare pentru a raporta detaliile tranzacțiilor executate de firma de investiții prin intermediul sistemelor locului de tranzacționare în conformitate cu articolul 26 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (f) | mecanisme prin care să se asigure că locul de tranzacționare prezintă rapoarte numai în numele acelor firme de investiții care au ales să se bazeze pe locul de tranzacționare pentru a trimite rapoarte în numele lor pentru tranzacțiile efectuate prin intermediul sistemelor locului de tranzacționare; |
| --- | --- |

(f)

mecanisme prin care să se asigure că locul de tranzacționare prezintă rapoarte numai în numele acelor firme de investiții care au ales să se bazeze pe locul de tranzacționare pentru a trimite rapoarte în numele lor pentru tranzacțiile efectuate prin intermediul sistemelor locului de tranzacționare;

| (g) | mecanisme prin care să se evite raportarea tranzacțiilor în cazul cărora nu există obligația de raportare în conformitate cu articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, fie pentru că nu există nicio tranzacție în sensul articolului 2 din prezentul regulament, fie pentru că instrumentul care face obiectul tranzacției în cauză nu intră sub incidența articolului 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014; |
| --- | --- |

(g)

mecanisme prin care să se evite raportarea tranzacțiilor în cazul cărora nu există obligația de raportare în conformitate cu articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, fie pentru că nu există nicio tranzacție în sensul articolului 2 din prezentul regulament, fie pentru că instrumentul care face obiectul tranzacției în cauză nu intră sub incidența articolului 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014;

| (h) | mecanisme de identificare a tranzacțiilor neraportate pentru care există obligația de raportare în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, inclusiv în cazurile în care rapoartele de tranzacție respinse de autoritatea competentă în cauză nu au fost retransmise cu succes. |
| --- | --- |

(h)

mecanisme de identificare a tranzacțiilor neraportate pentru care există obligația de raportare în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, inclusiv în cazurile în care rapoartele de tranzacție respinse de autoritatea competentă în cauză nu au fost retransmise cu succes.

(2)   În cazul în care locul de tranzacționare sau firma de investiții ia cunoștință de o eroare sau omisiune în cadrul unui raport de tranzacție transmis unei autorități competente, inclusiv de faptul că un raport referitor la tranzacții raportabile care fusese respins nu a fost retransmis, sau de raportarea unei tranzacții pentru care nu există nicio obligație de raportare, aceasta notifică imediat acest fapt autorității competente relevante.

(3)   Firmele de investiții trebuie să dispună de dispozitive prin care să se asigure că rapoartele de tranzacție pe care le prezintă sunt complete și precise. Dispozitivele respective includ testarea proceselor lor de raportare și reconcilierea periodică a evidențelor de tranzacționare de tip front-office cu eșantioanele de date furnizate de autoritățile lor competente în acest sens.

(4)   În cazul în care autoritățile competente nu furnizează eșantioane de date, firmele de investiții își reconciliază evidențele de tranzacționare de tip front-office cu informațiile cuprinse în rapoartele de tranzacție pe care le-au prezentat autorităților competente sau în rapoartele de tranzacție pe care ARM sau locurile de tranzacționare le-au transmis în numele lor. Reconcilierea include verificarea transmiterii la timp a raportului, a acurateței și exhaustivității câmpurilor individuale de date, precum și a conformității acestora cu standardele și formatele specificate în tabelul 2 din anexa I.

(5)   Firmele de investiții trebuie să dispună de dispozitive prin care să se asigure că rapoartele lor de tranzacție, privite în ansamblu, reflectă toate modificările poziției lor și ale poziției clienților lor pe instrumentele financiare respective la momentul executării tranzacțiilor cu instrumente financiare.

(6)   În cazul în care un ARM, în conformitate cu instrucțiunile primite de la firma de investiții, anulează sau corectează un raport de tranzacție transmis în numele unei firme de investiții, firma de investiții păstrează detaliile pe care i le-a prezentat ARM cu privire la anulări și corecturi.

(7)   Rapoartele menționate la articolul 26 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 se transmit autorității competente din statul membru de origine al locului de tranzacționare.

(8)   Autoritățile competente utilizează canale de comunicare electronică securizată pentru a face schimb de rapoarte de tranzacție.

Articolul 16

Stabilirea pieței celei mai pertinente în ceea ce privește lichiditatea

(1)   În cazul unei valori mobiliare în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 44 litera (a) din Directiva 2014/65/UE, al unui certificat de emisii sau al unei unități într-un organism de plasament colectiv, piața cea mai pertinentă în ceea ce privește lichiditatea pentru instrumentul financiar respectiv (piața cea mai pertinentă) se determină o dată în fiecare an calendaristic pe baza datelor din anul calendaristic precedent, cu condiția ca instrumentul financiar să fi fost admis la tranzacționare sau să fi fost tranzacționat la începutul anului calendaristic precedent, după cum urmează:

| (a) | în ceea ce privește instrumentele admise la tranzacționare pe una sau mai multe piețe reglementate, piața cea mai pertinentă este piața reglementată pe care cifra de afaceri, astfel cum este definită la articolul 17 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei (8), obținută în anul calendaristic precedent pentru instrumentul respectiv, este cea mai mare; |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește instrumentele admise la tranzacționare pe una sau mai multe piețe reglementate, piața cea mai pertinentă este piața reglementată pe care cifra de afaceri, astfel cum este definită la articolul 17 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei (8), obținută în anul calendaristic precedent pentru instrumentul respectiv, este cea mai mare;

| (b) | în cazul instrumentelor care nu sunt admise la tranzacționare pe piețe reglementate, piața cea mai relevantă este sistemul multilateral de tranzacționare (MTF) în cadrul căruia, în anul calendaristic precedent, s-a înregistrat cea mai mare cifră de afaceri pentru instrumentul respectiv; |
| --- | --- |

(b)

în cazul instrumentelor care nu sunt admise la tranzacționare pe piețe reglementate, piața cea mai relevantă este sistemul multilateral de tranzacționare (MTF) în cadrul căruia, în anul calendaristic precedent, s-a înregistrat cea mai mare cifră de afaceri pentru instrumentul respectiv;

| (c) | în sensul literelor (a) și (b), cea mai mare cifră de afaceri se calculează prin excluderea tuturor tranzacțiilor care beneficiază de o derogare de la obligațiile de transparență pretranzacționare în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a), (b) sau (c) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014. |
| --- | --- |

(c)

în sensul literelor (a) și (b), cea mai mare cifră de afaceri se calculează prin excluderea tuturor tranzacțiilor care beneficiază de o derogare de la obligațiile de transparență pretranzacționare în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a), (b) sau (c) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1) din prezentul articol, în cazul în care o valoare mobiliară în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul (44) litera (a) din Directiva 2014/65/UE, un certificat de emisii sau o unitate într-un organism de plasament colectiv nu fusese admisă la tranzacționare sau tranzacționată la începutul anului calendaristic precedent sau în cazul în care nu există date sau acestea nu sunt suficiente pentru a calcula cifra de afaceri în conformitate cu alineatul (1) litera (c) din prezentul articol în scopul de a stabili piața cea mai relevantă pentru respectivul instrument financiar, se consideră că piața cea mai relevantă pentru respectivul instrument financiar este piața statului membru în care a fost făcută pentru prima dată o cerere de admitere la tranzacționare sau în care instrumentul a fost tranzacționat pentru prima dată.

(3)   În cazul unei valori mobiliare în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 44 litera (b) din Directiva 2014/65/UE sau al unui instrument al pieței monetare al cărui emitent își are sediul în Uniune, piața cea mai pertinentă este piața statului membru în care se află sediul social al emitentului.

(4)   În cazul unei valori mobiliare în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 44 litera (b) din Directiva 2014/65/UE sau al unui instrument al pieței monetare al cărui emitent își are sediul în afara Uniunii, piața cea mai pertinentă este piața statului membru în care a fost făcută pentru prima dată cererea de admitere la tranzacționare a instrumentului financiar respectiv sau în care instrumentul financiar a fost tranzacționat pentru prima dată în cadrul unui loc de tranzacționare.

(5)   În cazul unui instrument financiar care este un contract derivat, un contract pe diferență sau o valoare mobiliară în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE, piața cea mai pertinentă se determină după cum urmează:

| (a) | în cazul în care activul-suport al instrumentului financiar este o valoare mobiliară în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 44 litera (a) din Directiva 2014/65/UE sau un certificat de emisii admis la tranzacționare pe o piață reglementată sau tranzacționat într-un MTF, piața cea mai pertinentă este piața considerată a fi cea mai pertinentă pentru valoarea mobiliară suport în conformitate cu alineatul (1) sau (2) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care activul-suport al instrumentului financiar este o valoare mobiliară în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 44 litera (a) din Directiva 2014/65/UE sau un certificat de emisii admis la tranzacționare pe o piață reglementată sau tranzacționat într-un MTF, piața cea mai pertinentă este piața considerată a fi cea mai pertinentă pentru valoarea mobiliară suport în conformitate cu alineatul (1) sau (2) din prezentul articol;

| (b) | în cazul în care activul-suport al unui instrument financiar este o valoare mobiliară în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 44 litera (b) din Directiva 2014/65/UE sau un instrument al pieței monetare admis la tranzacționare pe o piață reglementată sau tranzacționat într-un MTF sau întrun OTF, piața cea mai pertinentă este piața considerată a fi cea mai pertinentă pentru instrumentul financiar suport în conformitate cu alineatul (3) sau (4) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care activul-suport al unui instrument financiar este o valoare mobiliară în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 44 litera (b) din Directiva 2014/65/UE sau un instrument al pieței monetare admis la tranzacționare pe o piață reglementată sau tranzacționat într-un MTF sau întrun OTF, piața cea mai pertinentă este piața considerată a fi cea mai pertinentă pentru instrumentul financiar suport în conformitate cu alineatul (3) sau (4) din prezentul articol;

| (c) | în cazul în care activul-suport al unui instrument financiar este un coș care conține instrumente financiare, piața cea mai pertinentă este piața statului membru în care instrumentul financiar a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau a fost tranzacționat pentru prima dată în cadrul unui loc de tranzacționare; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care activul-suport al unui instrument financiar este un coș care conține instrumente financiare, piața cea mai pertinentă este piața statului membru în care instrumentul financiar a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau a fost tranzacționat pentru prima dată în cadrul unui loc de tranzacționare;

| (d) | în cazul în care activul-suport al unui instrument financiar este un indice care conține instrumente financiare, piața cea mai pertinentă este piața statului membru în care instrumentul financiar a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau a fost tranzacționat pentru prima dată în cadrul unui loc de tranzacționare; |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care activul-suport al unui instrument financiar este un indice care conține instrumente financiare, piața cea mai pertinentă este piața statului membru în care instrumentul financiar a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau a fost tranzacționat pentru prima dată în cadrul unui loc de tranzacționare;

| (e) | în cazul în care activul-suport al unui instrument financiar este un instrument financiar derivat admis la tranzacționare sau tranzacționat în cadrul unui loc de tranzacționare, piața cea mai pertinentă este piața statului membru în care instrumentul financiar derivat respectiv a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau a fost tranzacționat pentru prima dată în cadrul unui loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care activul-suport al unui instrument financiar este un instrument financiar derivat admis la tranzacționare sau tranzacționat în cadrul unui loc de tranzacționare, piața cea mai pertinentă este piața statului membru în care instrumentul financiar derivat respectiv a fost admis pentru prima dată la tranzacționare sau a fost tranzacționat pentru prima dată în cadrul unui loc de tranzacționare.

(6)   Pentru instrumentele financiare care nu sunt incluse la alineatele (1)-(5), piața cea mai pertinentă este piața statului membru al locului de tranzacționare care a admis pentru prima dată la tranzacționare instrumentul financiar sau în cadrul căruia instrumentul financiar a fost tranzacționat pentru prima dată.

Articolul 17

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Cu toate acestea, articolul 2 alineatul (5) al doilea paragraf se aplică după 12 luni de la data intrării în vigoare a actului delegat adoptat de Comisie în temeiul articolului 4 alineatul (9) din Regulamentul (UE) 2015/2365.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptată la Bruxelles, 28 iulie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei din 2 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor (a se vedea pagina 126 a prezentului Jurnal Oficial).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 privind vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit (JO L 86, 24.3.2012, p. 1).

4

(5)  Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului (JO L 145, 30.4.2004, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare și transparența reutilizării și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 337, 23.12.2015, p. 1).

7

(8)  Regulamentul delegat (UE) 2017/587 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții în legătură cu acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare și la obligația de tranzacționare a anumitor acțiuni într-un loc de tranzacționare sau printr-un operator independent (a se vedea pagina 387 a prezentului Jurnal Oficial).

8

---

ANEXA I

Tabelul 1

Legendă pentru tabelul 2

| SIMBOL | TIP DE DATE | DEFINIȚIE |
| --- | --- | --- |
| {ALPHANUM-n} | Până la n caractere alfanumerice | Câmp ce permite introducerea unui text liber. |
| {CFI_CODE} | 6 caractere | Codul ISO CFI 10962 |
| {COUNTRYCODE_2} | 2 caractere alfanumerice | Codul de 2 litere al țării, astfel cum este definit în Codul de țară ISO 3166-1 alfa-2 |
| {CURRENCYCODE_3} | 3 caractere alfanumerice | Codul de 3 litere al monedei, astfel cum este definit în codurile monedelor ISO 4217 |
| {DATE_TIME_FORMAT} | Formatul datei și orei ISO 8601 | Data și ora, în următorul format:
  AAAA-LL-ZZThh:mm:ss.ffffffZ.






  — | „AAAA” reprezintă anul; |

SIMBOL

TIP DE DATE

DEFINIȚIE

{ALPHANUM-n}

Până la n caractere alfanumerice

Câmp ce permite introducerea unui text liber.

{CFI_CODE}

6 caractere

Codul ISO CFI 10962

{COUNTRYCODE_2}

2 caractere alfanumerice

Codul de 2 litere al țării, astfel cum este definit în Codul de țară ISO 3166-1 alfa-2

{CURRENCYCODE_3}

3 caractere alfanumerice

Codul de 3 litere al monedei, astfel cum este definit în codurile monedelor ISO 4217

{DATE_TIME_FORMAT}

Formatul datei și orei ISO 8601

Data și ora, în următorul format:

AAAA-LL-ZZThh:mm:ss.ffffffZ.

—

„AAAA” reprezintă anul;

| — | „LL” reprezintă luna; |
| --- | --- |

—

„LL” reprezintă luna;

| — | „ZZ” reprezintă ziua; |
| --- | --- |

—

„ZZ” reprezintă ziua;

| — | „T” – înseamnă că trebuie utilizată litera „T”; |
| --- | --- |

—

„T” – înseamnă că trebuie utilizată litera „T”;

| — | „hh” reprezintă ora; |
| --- | --- |

—

„hh” reprezintă ora;

| — | „mm” reprezintă minutul; |
| --- | --- |

—

„mm” reprezintă minutul;

| — | „ss.ffffff” reprezintă secunda și fracțiunea de secundă; |
| --- | --- |

—

„ss.ffffff” reprezintă secunda și fracțiunea de secundă;

| — | Z reprezintă ora UTC (ora universală coordonată). |
| --- | --- |

—

Z reprezintă ora UTC (ora universală coordonată).

Datele și orele se indică în formatul UTC.

{DATEFORMAT}

Data în format ISO 8601

Datele trebuie prezentate în următorul format:

AAAA-LL-ZZ.

{DECIMAL-n/m}

Număr zecimal de până la n cifre în total, din care până la m cifre pot fi cifre fracționare

Câmp numeric atât pentru valori pozitive, cât și negative.

| — | separatorul zecimal este „.” (punct); |
| --- | --- |

—

separatorul zecimal este „.” (punct);

| — | în fața numerelor negative se pune semnul „-” (minus); |
| --- | --- |

—

în fața numerelor negative se pune semnul „-” (minus);

Valorile sunt rotunjite și nu sunt trunchiate.

{INDEX}

4 caractere alfabetice

„EONA” – EONIA

„EONS” – EONIA SWAP

„EURI” – EURIBOR

„EUUS” – EURODOLLAR

„EUCH” – EuroSwiss

„GCFR” – GCF REPO

„ISDA” – ISDAFIX

„LIBI” – LIBID

„LIBO” – LIBOR

„MAAA” – Muni AAA

„PFAN” – Pfandbriefe

„TIBO” – TIBOR

„STBO” – STIBOR

„BBSW” – BBSW

„JIBA” – JIBAR

„BUBO” – BUBOR

„CDOR” – CDOR

„CIBO” – CIBOR

„MOSP” – MOSPRIM

„NIBO” – NIBOR

„PRBO” – PRIBOR

„TLBO” – TELBOR

„WIBO” – WIBOR

„TREA” – Trezorerie

„SWAP” – SWAP

„FUSW” – SWAP pe futures

{INTEGER-n}

Număr întreg de până la n cifre în total

Câmp numeric pentru valori întregi atât pozitive, cât și negative.

{ISIN}

12 caractere alfanumerice

Codul ISIN, astfel cum este definit în ISO 6166

{LEI}

20 de caractere alfanumerice

Identificatorul entității juridice, astfel cum este definit în ISO 17442

{MIC}

4 caractere alfanumerice

Identificatorul pieței, astfel cum este definit în ISO 10383

{NATIONAL_ID}

35 de caractere alfanumerice

Acest identificator este determinat în conformitate cu articolul 6 și cu tabelul din anexa II.

Tabelul 2

Detalii care trebuie raportate în rapoartele de tranzacție

Toate câmpurile sunt obligatorii, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

| Nr. | CÂMP | CONȚINUT DE RAPORTAT | STANDARDELE ȘI FORMATELE CARE TREBUIE UTILIZATE PENTRU RAPORTARE |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Statutul raportului | Indică dacă raportul de tranzacție este nou sau reprezintă o anulare. | „NEWT” – Nou
  „CANC” – Anulare |
| 2 | Numărul de referință al tranzacției | Număr de identificare unic pentru fiecare firmă de executare și pentru fiecare raport de tranzacție.
  În cazul în care, în conformitate cu articolul 26 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, un loc de tranzacționare transmite un raport de tranzacție în numele unei firme care nu intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 600/2014, locul de tranzacționare completează acest câmp cu un număr care a fost generat intern de locul de tranzacționare și care este unic pentru fiecare raport de tranzacție pe care îl transmite locul de tranzacționare. | {ALPHANUM-52} |
| 3 | Codul de identificare a tranzacției utilizat de locul de tranzacționare | Acesta este un număr generat de locurile de tranzacționare și difuzat atât părților care cumpără, cât și celor care vând în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei (1).
  Acest câmp este obligatoriu numai pentru partea care ține de piață a unei tranzacții executate în cadrul unui loc de tranzacționare. | {ALPHANUM-52} |
| 4 | Codul de identificare a entității de executare | Cod utilizat pentru identificarea entității care execută tranzacția. | {LEI} |
| 5 | Firmă de investiții reglementată de Directiva 2014/65/UE | Indică dacă entitatea identificată în câmpul 4 este o firmă de investiții reglementată de articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE. | „adevărat” – da
  „fals” – nu |
| 6 | Codul de identificare a entității transmițătoare | Cod utilizat pentru identificarea entității care transmite raportul de tranzacție autorității competente în conformitate cu articolul 26 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.
  În cazul în care raportul este transmis de către firma de executare direct către autoritatea competentă, câmpul se completează cu LEI al firmei de executare (în cazul în care firma de executare este o entitate juridică).
  În cazul în care raportul este transmis de către un loc de tranzacționare, câmpul se completează cu LEI al operatorului locului de tranzacționare.
  În cazul în care raportul este transmis de către un ARM, câmpul se completează cu LEI al ARM. | {LEI} |
| Detalii privind cumpărătorul







  — | Pentru conturile comune, câmpurile 7-11 se repetă pentru fiecare cumpărător. |

Nr.

CÂMP

CONȚINUT DE RAPORTAT

STANDARDELE ȘI FORMATELE CARE TREBUIE UTILIZATE PENTRU RAPORTARE

1

Statutul raportului

Indică dacă raportul de tranzacție este nou sau reprezintă o anulare.

„NEWT” – Nou

„CANC” – Anulare

2

Numărul de referință al tranzacției

Număr de identificare unic pentru fiecare firmă de executare și pentru fiecare raport de tranzacție.

În cazul în care, în conformitate cu articolul 26 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, un loc de tranzacționare transmite un raport de tranzacție în numele unei firme care nu intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 600/2014, locul de tranzacționare completează acest câmp cu un număr care a fost generat intern de locul de tranzacționare și care este unic pentru fiecare raport de tranzacție pe care îl transmite locul de tranzacționare.

{ALPHANUM-52}

3

Codul de identificare a tranzacției utilizat de locul de tranzacționare

Acesta este un număr generat de locurile de tranzacționare și difuzat atât părților care cumpără, cât și celor care vând în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei (1).

Acest câmp este obligatoriu numai pentru partea care ține de piață a unei tranzacții executate în cadrul unui loc de tranzacționare.

{ALPHANUM-52}

4

Codul de identificare a entității de executare

Cod utilizat pentru identificarea entității care execută tranzacția.

{LEI}

5

Firmă de investiții reglementată de Directiva 2014/65/UE

Indică dacă entitatea identificată în câmpul 4 este o firmă de investiții reglementată de articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE.

„adevărat” – da

„fals” – nu

6

Codul de identificare a entității transmițătoare

Cod utilizat pentru identificarea entității care transmite raportul de tranzacție autorității competente în conformitate cu articolul 26 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

În cazul în care raportul este transmis de către firma de executare direct către autoritatea competentă, câmpul se completează cu LEI al firmei de executare (în cazul în care firma de executare este o entitate juridică).

În cazul în care raportul este transmis de către un loc de tranzacționare, câmpul se completează cu LEI al operatorului locului de tranzacționare.

În cazul în care raportul este transmis de către un ARM, câmpul se completează cu LEI al ARM.

{LEI}

Detalii privind cumpărătorul

—

Pentru conturile comune, câmpurile 7-11 se repetă pentru fiecare cumpărător.

| — | În cazul în care tranzacția se referă la un ordin transmis care a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4, firma destinatară completează în raportul său, în câmpurile 7-15, informațiile primite de la firma transmițătoare. |
| --- | --- |

—

În cazul în care tranzacția se referă la un ordin transmis care a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4, firma destinatară completează în raportul său, în câmpurile 7-15, informațiile primite de la firma transmițătoare.

| — | În cazul în care este vorba de un ordin transmis care nu a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4, firma destinatară tratează firma transmițătoare ca și cum ar fi cumpărătorul. |
| --- | --- |

—

În cazul în care este vorba de un ordin transmis care nu a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4, firma destinatară tratează firma transmițătoare ca și cum ar fi cumpărătorul.

7

Codul de identificare a cumpărătorului

Codul utilizat pentru a identifica dobânditorul instrumentului financiar.

În cazul în care dobânditorul este o entitate juridică, se utilizează codul LEI al dobânditorului.

În cazul în care dobânditorul este o entitate nejuridică, se utilizează identificatorul specificat la articolul 6.

În cazul în care tranzacția a fost executată în cadrul unui loc de tranzacționare sau al unei platforme de tranzacționare organizate din afara Uniunii care utilizează o contraparte centrală (CPC) și identitatea dobânditorului nu este dezvăluită, se utilizează codul LEI al CPC.

În cazul în care tranzacția a fost executată în cadrul unui loc de tranzacționare sau al unei platforme de tranzacționare organizate din afara Uniunii care nu utilizează o contraparte centrală (CPC) și identitatea dobânditorului nu este dezvăluită, se utilizează codul MIC al locului de tranzacționare sau al platformei de tranzacționare organizate din afara Uniunii.

În cazul în care dobânditorul este o firmă de investiții care acționează în calitate de operator independent (systematic internaliser – SI), se utilizează codul LEI al operatorului independent.

„INTC” se utilizează pentru a desemna un cont de client agregat din cadrul firmei de investiții în vederea raportării unui transfer în sau din contul respectiv, cu o alocare asociată către clientul sau clienții individuali din sau în contul respectiv.

În cazul opțiunilor și al opțiunilor de schimb (swaption), cumpărătorul este contrapartea care deține dreptul de a exercita opțiunea, iar vânzătorul este contrapartea care vinde opțiunea și primește o primă.

În cazul contractelor futures și forward, altele decât contractele futures și forward pe valute, cumpărătorul este contrapartea care cumpără instrumentul, iar vânzătorul este contrapartea care vinde instrumentul.

În cazul swapurilor pe titluri de valoare, cumpărătorul este contrapartea care suportă riscul de modificare a prețului titlului-suport și primește valoarea titlului. Vânzătorul este contrapartea care plătește valoarea titlului.

În cazul swapurilor pe rate ale dobânzii sau indici ai inflației, cumpărătorul este contrapartea care plătește rata fixă. Vânzătorul este contrapartea care primește rata fixă. În cazul swapurilor variabil-contra-variabil (swapurile float-to-float pe rata dobânzii), cumpărătorul este contrapartea care plătește marja, iar vânzătorul este contrapartea care primește marja.

În cazul swapurilor și al contractelor forward pe valute și al swapurilor valutare încrucișate, cumpărătorul este contrapartea care primește moneda care este prima în ordine alfabetică în conformitate cu standardul ISO 4217, iar vânzătorul este contrapartea care livrează această monedă.

În cazul swapurilor legate de dividende, cumpărătorul este contrapartea care primește echivalentul dividendelor distribuite efectiv. Vânzătorul este contrapartea care plătește dividendul și primește rata fixă.

În cazul instrumentelor financiare derivate pentru transferul riscului de credit, cu excepția opțiunilor și a opțiunilor de schimb (swaption), cumpărătorul este contrapartea care cumpără protecția. Vânzătorul este contrapartea care vinde protecția.

În cazul contractelor derivate legate de mărfuri, cumpărătorul este contrapartea care primește marfa specificată în raport, iar vânzătorul este contrapartea care livrează marfa în cauză.

În cazul contractelor forward pe rata dobânzii, cumpărătorul este contrapartea care plătește rata fixă, iar vânzătorul este contrapartea care primește rata fixă.

În cazul unei creșteri a valorii noționale, cumpărătorul este partea care dobândește instrumentul financiar în tranzacția inițială, iar vânzătorul este partea care cedează instrumentul financiar în tranzacția inițială.

În cazul unei scăderi a valorii noționale, cumpărătorul este partea care cedează instrumentul financiar în tranzacția inițială, iar vânzătorul este partea care dobândește instrumentul financiar în tranzacția inițială.

{LEI}

{MIC}

{NATIONAL_ID}

„INTC”

Detalii suplimentare

| — | Câmpurile 8-15 se aplică doar în cazul în care cumpărătorul este un client |
| --- | --- |

—

Câmpurile 8-15 se aplică doar în cazul în care cumpărătorul este un client

| — | Câmpurile 9-11 se aplică doar în cazul în care cumpărătorul este o persoană fizică |
| --- | --- |

—

Câmpurile 9-11 se aplică doar în cazul în care cumpărătorul este o persoană fizică

8

Țara sucursalei cumpărătorului

În cazul în care dobânditorul este un client, acest câmp identifică țara sucursalei care a primit ordinul de la client sau care a luat o decizie de investiții pentru un client în conformitate cu un mandat discreționar acordat acesteia de către client în conformitate cu articolul 14 alineatul (3).

În cazul în care această activitate nu a fost desfășurată de o sucursală, în acest câmp se completează codul de țară al statului membru de origine al firmei de investiții sau codul de țară al țării în care firma de investiții își are sediul central sau sediul social (în cazul firmelor din țările terțe).

În cazul în care tranzacția se referă la un ordin transmis care a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4, acest câmp se completează utilizând informațiile primite de la firma transmițătoare.

{COUNTRYCODE_2}

9

Cumpărător – prenume

Prenumele complet(e) al(e) cumpărătorului. În cazul în care cumpărătorul are mai multe prenume, în acest câmp se includ toate prenumele, separate prin virgulă.

{ALPHANUM-140}

10

Cumpărător – nume

Numele complet(e) al(e) cumpărătorului. În cazul în care cumpărătorul are mai multe nume, în acest câmp se includ toate numele, separate prin virgulă.

{ALPHANUM-140}

11

Cumpărător – data nașterii

Data nașterii cumpărătorului

{DATEFORMAT}

Factorul de decizie al cumpărătorului

| — | Câmpurile 12-15 se aplică doar dacă factorul de decizie acționează în temeiul unui mandat cu reprezentare |
| --- | --- |

—

Câmpurile 12-15 se aplică doar dacă factorul de decizie acționează în temeiul unui mandat cu reprezentare

12

Codul factorului de decizie al cumpărătorului

Codul utilizat pentru a identifica persoana care ia decizia de achiziționare a instrumentului financiar.

În cazul în care decizia este luată de o firmă de investiții, în acest câmp se completează datele privind identitatea firmei de investiții, și nu a persoanei care ia decizia de investiție.

În cazul în care factorul de decizie este o entitate juridică, se utilizează codul LEI al factorului de decizie.

În cazul în care factorul de decizie este o entitate nejuridică, se utilizează identificatorul specificat la articolul 6.

{LEI}

{NATIONAL_ID}

Detalii privind factorul de decizie al cumpărătorului

| — | Câmpurile 13-15 se aplică doar în cazul în care factorul de decizie este o persoană fizică |
| --- | --- |

—

Câmpurile 13-15 se aplică doar în cazul în care factorul de decizie este o persoană fizică

13

Factorul care ia decizia de cumpărare – prenume

Prenumele complet(e) al(e) factorului de decizie al cumpărătorului. În cazul în care cumpărătorul are mai multe prenume, în acest câmp se includ toate prenumele, separate prin virgulă

{ALPHANUM-140}

14

Factorul care ia decizia de cumpărare – nume

Numele complet(e) al(e) factorului de decizie al cumpărătorului. În cazul în care cumpărătorul are mai multe nume, în acest câmp se includ toate numele, separate prin virgulă

{ALPHANUM-140}

15

Factorul care ia decizia de cumpărare – Data nașterii

Data nașterii factorului de decizie al cumpărătorului

{DATEFORMAT}

Detalii privind vânzătorul și factorul de decizie

| — | Pentru conturile comune, câmpurile 16-20 se repetă pentru fiecare vânzător. |
| --- | --- |

—

Pentru conturile comune, câmpurile 16-20 se repetă pentru fiecare vânzător.

| — | În cazul în care tranzacția, pentru un vânzător, se referă la un ordin transmis care a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4, firma destinatară completează în raportul său, în câmpurile 16-24, informațiile primite de la firma transmițătoare. |
| --- | --- |

—

În cazul în care tranzacția, pentru un vânzător, se referă la un ordin transmis care a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4, firma destinatară completează în raportul său, în câmpurile 16-24, informațiile primite de la firma transmițătoare.

| — | În cazul în care este vorba de un ordin transmis care nu a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4, firma destinatară tratează firma transmițătoare ca și cum ar fi vânzătorul. |
| --- | --- |

—

În cazul în care este vorba de un ordin transmis care nu a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4, firma destinatară tratează firma transmițătoare ca și cum ar fi vânzătorul.

16

Codul de identificare a vânzătorului

Codul utilizat pentru a identifica cedentul instrumentului financiar.

În cazul în care cedentul este o entitate juridică, se utilizează codul LEI al cedentului.

În cazul în care cedentul este o entitate nejuridică, se utilizează identificatorul specificat la articolul 6.

În cazul în care tranzacția a fost executată în cadrul unui loc de tranzacționare sau al unei platforme de tranzacționare organizate din afara Uniunii care utilizează o CPC și identitatea cedentului nu este dezvăluită, se utilizează codul LEI al CPC.

În cazul în care tranzacția a fost executată în cadrul unui loc de tranzacționare sau al unei platforme de tranzacționare organizate din afara Uniunii care nu utilizează o CPC și identitatea cedentului nu este dezvăluită, se utilizează codul MIC al locului de tranzacționare sau al platformei de tranzacționare organizate din afara Uniunii.

În cazul în care cedentul este o firmă de investiții care acționează în calitate de operator independent, se utilizează codul LEI al operatorului independent

„INTC” se utilizează pentru a desemna un cont de client agregat din cadrul firmei de investiții în vederea raportării unui transfer în sau din contul respectiv, cu o alocare asociată către clientul sau clienții individuali din sau în contul respectiv.

În cazul opțiunilor și al opțiunilor de schimb (swaption), cumpărătorul este contrapartea care deține dreptul de a exercita opțiunea, iar vânzătorul este contrapartea care vinde opțiunea și primește o primă.

În cazul contractelor futures și forward, altele decât contractele futures și forward pe valute, cumpărătorul este contrapartea care cumpără instrumentul, iar vânzătorul este contrapartea care vinde instrumentul.

În cazul swapurilor pe titluri de valoare, cumpărătorul este contrapartea care suportă riscul de modificare a prețului titlului-suport și primește valoarea titlului. Vânzătorul este contrapartea care plătește valoarea titlului.

În cazul swapurilor pe rate ale dobânzii sau indici ai inflației, cumpărătorul este contrapartea care plătește rata fixă. Vânzătorul este contrapartea care primește rata fixă. În cazul swapurilor variabil-contra-variabil (swapurile float-to-float pe rata dobânzii), cumpărătorul este contrapartea care plătește marja, iar vânzătorul este contrapartea care primește marja.

În cazul swapurilor și al contractelor forward pe valute și al swapurilor valutare încrucișate, cumpărătorul este contrapartea care primește moneda care este prima în ordine alfabetică în conformitate cu standardul ISO 4217, iar vânzătorul este contrapartea care livrează această monedă.

În cazul swapurilor legate de dividende, cumpărătorul este contrapartea care primește echivalentul dividendelor distribuite efectiv. Vânzătorul este contrapartea care plătește dividendul și primește rata fixă.

În cazul instrumentelor financiare derivate pentru transferul riscului de credit, cu excepția opțiunilor și a opțiunilor de schimb (swaption), cumpărătorul este contrapartea care cumpără protecția. Vânzătorul este contrapartea care vinde protecția.

În cazul contractelor derivate legate de mărfuri, cumpărătorul este contrapartea care primește marfa specificată în raport, iar vânzătorul este contrapartea care livrează marfa în cauză.

În cazul contractelor forward pe rata dobânzii, cumpărătorul este contrapartea care plătește rata fixă, iar vânzătorul este contrapartea care primește rata fixă.

În cazul unei creșteri a valorii noționale, vânzătorul este cedentul din tranzacția inițială.

În cazul unei scăderi a valorii noționale, vânzătorul este dobânditorul instrumentului financiar din tranzacția inițială.

{LEI}

{MIC}

{NATIONAL_ID}

„INTC”

17-24

Câmpurile 17-24 reprezintă imaginea în oglindă, pentru vânzător, a tuturor câmpurilor legate de cumpărător numerotate 8-15 (detalii privind cumpărătorul și factorul de decizie).

Detalii privind transmiterea

| — | Câmpurile 26 și 27 se completează de către o firmă destinatară pentru rapoartele de tranzacție numai în cazul în care au fost îndeplinite toate condițiile referitoare la transmitere de la articolul 4. |
| --- | --- |

—

Câmpurile 26 și 27 se completează de către o firmă destinatară pentru rapoartele de tranzacție numai în cazul în care au fost îndeplinite toate condițiile referitoare la transmitere de la articolul 4.

| — | În cazul în care o firmă acționează atât în calitate de firmă destinatară, cât și de firmă transmițătoare, aceasta indică în câmpul 25 că este o firmă transmițătoare și completează câmpurile 26 și 27 din perspectiva pe care o are în calitate de firmă destinatară. |
| --- | --- |

—

În cazul în care o firmă acționează atât în calitate de firmă destinatară, cât și de firmă transmițătoare, aceasta indică în câmpul 25 că este o firmă transmițătoare și completează câmpurile 26 și 27 din perspectiva pe care o are în calitate de firmă destinatară.

25

Indicator de transmitere a ordinului

„adevărat” – se completează de către firma transmițătoare în raportul său în cazul în care condițiile de transmitere specificate la articolul 4 nu au fost îndeplinite

„fals” – în toate celelalte cazuri

„adevărat”

„fals”

26

Codul de identificare utilizat de firma transmițătoare pentru cumpărător

Codul utilizat pentru identificarea firmei care transmite ordinul

În acest câmp firma destinatară completează, în raportul său, codul de identificare furnizat de firma transmițătoare.

{LEI}

27

Codul de identificare utilizat de firma transmițătoare pentru vânzător

Codul utilizat pentru identificarea firmei care transmite ordinul.

În acest câmp firma destinatară completează, în raportul său, codul de identificare furnizat de firma transmițătoare

{LEI}

Detalii privind tranzacția

28

Data și ora tranzacționării

Data și ora la care a fost executată tranzacția.

Pentru tranzacțiile executate într-un loc de tranzacționare, nivelul de detaliu trebuie să se conformeze cerințelor prevăzute la articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei (2).

Pentru tranzacțiile care nu sunt executate într-un loc de tranzacționare, acestea sunt data și ora la care părțile convin asupra conținutului următoarelor câmpuri: cantitatea, prețul, monedele din câmpurile 31, 34 și 44, codul de identificare a instrumentului, clasificarea instrumentelor și codul de identificare a instrumentului suport, după caz. Pentru tranzacțiile care nu sunt executate într-un loc de tranzacționare, ora se raportează cel puțin la nivel de secundă.

În cazul în care tranzacția este rezultatul unui ordin transmis în numele clientului către o parte terță de către firma care realizează executarea, dacă nu au fost îndeplinite condițiile privind transmiterea prevăzute la articolul 4, se raportează data și ora tranzacției, iar nu ora transmiterii ordinului.

{DATE_TIME_FORMAT}

29

Calitatea în care se încheie tranzacții

Indică dacă tranzacția este rezultatul cumpărărilor și vânzărilor simultane pe cont propriu realizate de firma de executare în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 38 din Directiva 2014/65/UE sau al tranzacționării pe cont propriu realizate de firma de executare în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 6 din Directiva 2014/65/UE.

În cazul în care tranzacția nu este rezultatul cumpărărilor și vânzărilor simultane pe cont propriu sau al tranzacționării pe cont propriu realizate de firma de executare, în acest câmp se indică faptul că tranzacția a fost efectuată în orice altă calitate.

„DEAL” – Tranzacționare pe cont propriu

„MTCH” – Cumpărări și vânzări simultane pe cont propriu

„AOTC” – Orice altă calitate

30

Cantitatea

Numărul de unități ale instrumentului financiar sau numărul de contracte derivate incluse în tranzacție.

Valoarea nominală sau valoarea monetară a instrumentului financiar.

În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, cantitatea reprezintă valoarea monetară angajată per punct de variație a instrumentului financiar suport.

În cazul swapurilor pe riscul de credit, cantitatea este valoarea noțională pentru care se dobândește sau se cedează protecția.

În cazul creșterii sau al scăderii valorii noționale a contractelor derivate, această cifră reflectă valoarea absolută a modificării și este exprimată sub forma unui număr pozitiv.

Informațiile raportate în acest câmp trebuie să corespundă valorilor furnizate în câmpurile 33 și 46.

{DECIMAL-18/17} în cazul în care cantitatea este exprimată ca număr de unități

{DECIMAL-18/5} în cazul în care cantitatea este exprimată ca valoare monetară sau nominală

31

Moneda cantității

Moneda în care este exprimată cantitatea.

Se aplică numai în cazul în care cantitatea este exprimată în valoare nominală sau monetară.

{CURRENCYCODE_3}

32

Creșterea/scăderea valorii noționale a contractului derivat

Indică dacă tranzacția este o creștere sau o scădere a valorii noționale a unui contract derivat.

Acest câmp se aplică numai atunci când valoarea noțională a unui contract derivat s-a modificat.

„INCR” – Creștere

„DECR” – Scădere

33

Preț

Prețul de executare a tranzacției, excluzând, dacă este cazul, comisionul și dobânda acumulată.

În cazul opțiunilor, acesta reprezintă prima contractului derivat per instrument-suport sau punct al indicelui.

În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, acesta reprezintă prețul de referință al instrumentului-suport.

În cazul swapurilor pe riscul de credit (CDS), acesta reprezintă cuponul exprimat în puncte de bază.

În cazul în care prețul este raportat în termeni monetari, acesta trebuie să fie prezentat în unitatea monetară majoră.

În cazul în care prețul nu este disponibil în momentul respectiv, dar urmează să fie stabilit, valoarea este „PNDG”

În cazul în care prețul nu se aplică, valoarea este „NOAP”

Informațiile raportate în acest câmp trebuie să corespundă valorilor furnizate în câmpurile 30 și 46.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat ca procentaj sau randament

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază

„PNDG” în cazul în care prețul nu este disponibil

„NOAP” în cazul în care prețul nu se aplică

34

Moneda în care este exprimat prețul

Moneda în care este exprimat prețul (se aplică în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară).

{CURRENCYCODE_3}

35

Valoarea netă

Valoarea netă a tranzacției înseamnă suma în numerar care este plătită de către cumpărătorul instrumentului de datorie în momentul decontării tranzacției. Această sumă în numerar este egală cu: (prețul net * valoarea nominală) + eventualele cupoane acumulate. Prin urmare, valoarea netă a tranzacției nu include niciun comision și nici alte taxe percepute de la cumpărătorul titlului de datorie.

Acest câmp se aplică numai atunci când instrumentul financiar reprezintă o datorie.

{DECIMAL-18/5}

36

Locul

Identificarea locului în care a fost executată tranzacția.

Se utilizează codul MIC de segment ISO 10383 pentru tranzacțiile executate în cadrul unui loc de tranzacționare, al unui operator independent (SI) sau al unei platforme de tranzacționare organizate din afara Uniunii. În cazul în care nu există un cod MIC de segment, se utilizează codul MIC operațional.

Se utilizează codul MIC „XOFF” pentru instrumentele financiare admise la tranzacționare, tranzacționate în cadrul unui loc de tranzacționare sau pentru care a fost depusă o cerere de admitere, dacă tranzacția referitoare la un astfel de instrument financiar nu este executată în cadrul unui loc de tranzacționare, al unui operator independent sau al unei platforme de tranzacționare organizate din afara Uniunii sau dacă o firmă de investiții nu știe că tranzacționează cu o altă firmă de investiții care acționează în calitate de operator independent.

Se utilizează codul MIC „XXXX” pentru instrumentele financiare care nu sunt admise la tranzacționare ori tranzacționate în cadrul unui loc de tranzacționare sau pentru care nu s-a depus nicio cerere de admitere și care nu sunt tranzacționate în cadrul unei platforme de tranzacționare organizate din afara Uniunii, dar ale căror instrumente-suport sunt admise la tranzacționare sau sunt tranzacționate în cadrul unui loc de tranzacționare.

{MIC}

37

Țara sucursalei care are calitatea de membru

Codul utilizat pentru a identifica țara unei sucursale a firmei de investiții a cărei calitate de membru al pieței a fost utilizată pentru executarea tranzacției.

În cazul în care nu a fost utilizată calitatea de membru al pieței a unei sucursale, în acest câmp se completează codul de țară al statului membru de origine al firmei de investiții sau codul de țară al țării în care firma de investiții își are sediul central sau sediul social (în cazul firmelor din țările terțe).

Acest câmp se completează numai pentru partea care ține de piață a unei tranzacții executate în cadrul unui loc de tranzacționare sau al unei platforme de tranzacționare organizate din afara Uniunii.

{COUNTRYCODE_2}

38

Plata în avans

Valoarea monetară a eventualelor plăți în avans încasate sau plătite de către vânzător.

În cazul în care vânzătorul primește plata în avans, se completează o valoare pozitivă. În cazul în care vânzătorul plătește plata în avans, se completează o valoare negativă.

{DECIMAL-18/5}

39

Moneda plății în avans

Moneda în care este exprimată plata în avans.

{CURRENCYCODE_3}

40

Identificatorul unei componente a unei tranzacții complexe

Identificator pentru uzul intern al firmei de raportare cu ajutorul căruia sunt identificate toate rapoartele referitoare la același executare a unei combinații de instrumente financiare în conformitate cu articolul 12. Codul trebuie să fie unic la nivel de firmă pentru grupul de rapoarte referitoare la executare.

Acest câmp se aplică numai atunci când se aplică condițiile prevăzute la articolul 12.

{ALPHANUM-35}

Detalii privind instrumentul

41

Codul de identificare a instrumentului

Codul utilizat pentru a identifica instrumentul financiar

Acest câmp se aplică în cazul instrumentelor financiare pentru care a fost făcută o cerere de admitere la tranzacționare, care sunt admise la tranzacționare sau sunt tranzacționate în cadrul unui loc de tranzacționare sau al unui operator independent. Acesta se aplică, de asemenea, în cazul instrumentelor financiare care au un cod ISIN și sunt tranzacționate pe platforme de tranzacționare organizate din afara Uniunii, în cazul cărora activul-suport este un instrument financiar tranzacționat în cadrul unui loc de tranzacționare.

{ISIN}

Rubricile 42-56 nu se aplică în cazul în care:

tranzacțiile sunt executate în cadrul unui loc de tranzacționare sau cu o firmă de investiții care acționează în calitate de operator independent; sau

câmpul 41 se completează cu un cod ISIN de pe lista datelor de referință pusă la dispoziție de ESMA

42

Denumirea completă a instrumentului

Denumirea completă a instrumentului financiar

{ALPHANUM-350}

43

Clasificarea instrumentului

Taxonomia utilizată pentru clasificarea instrumentului financiar

Se furnizează un cod CFI complet și exact.

{CFI_CODE}

44

Moneda noțională 1

Moneda în care este exprimată valoarea noțională.

În cazul unui contract derivat pe rata dobânzii sau pe valută, moneda este moneda noțională a segmentului 1 sau moneda 1 a perechii.

În cazul opțiunilor de schimb (swaption) în care swapul-suport este exprimat într-o singură valută, moneda este moneda noțională a swapului-suport. În cazul opțiunilor de schimb (swaption) în care elementul-suport este exprimat în mai multe valute, moneda este moneda noțională a segmentului 1 al swapului.

{CURRENCYCODE_3}

45

Moneda noțională 2

În cazul swapurilor multivalutare sau al swapurilor valutare încrucișate, se specifică moneda în care este exprimat segmentul 2 al contractului.

În cazul opțiunilor de schimb (swaption) în care swapul-suport este multivalutar, se specifică moneda în care este exprimat segmentul 2 al swapului

{CURRENCYCODE_3}

46

Multiplicatorul de preț

Numărul de unități ale instrumentului-suport reprezentat de un singur contract cu instrumente financiare derivate.

Valoarea monetară care face obiectul unui singur contract swap în cazul căruia câmpul corespunzător cantității indică numărul de contracte swap incluse în tranzacție. În cazul contractelor futures sau al opțiunilor pe un indice, valoarea pentru fiecare punct al indicelui.

În cazul speculațiilor financiare de tip spread bet, variația prețului instrumentului-suport pe care se bazează spread bet-ul.

Informațiile raportate în acest câmp trebuie să corespundă valorilor furnizate în câmpurile 30 și 33.

{DECIMAL-18/17}

47

Codul instrumentului-suport

Codul ISIN al instrumentului-suport.

În cazul certificatelor de depozit americane (ADR), al certificatelor de depozit globale (GDR) și al instrumentelor similare, codul ISIN al instrumentului financiar pe care se bazează instrumentele în cauză.

În cazul obligațiunilor convertibile, codul ISIN al instrumentului în care poate fi convertită obligațiunea.

În cazul instrumentelor financiare derivate sau al altor instrumente care au un instrument-suport, codul ISIN al instrumentului-suport, dacă acesta din urmă este admis la tranzacționare sau tranzacționat în cadrul unui loc de tranzacționare. În cazul în care instrumentul-suport este un dividend în acțiuni, codul ISIN aferent acțiunii care dă dreptul la dividendul-suport.

În cazul swapurilor pe riscul de credit, se precizează codul ISIN al obligației de referință.

În cazul în care elementul-suport este un indice și are un cod ISIN, codul ISIN al indicelui respectiv.

În cazul în care instrumentul-suport este un coș, se include codul ISIN al fiecărui constituent al coșului care este admis la tranzacționare sau care este tranzacționat într-un loc de tranzacționare. Câmpul 47 se raportează de câte ori este necesar pentru a se enumera toate instrumentele din coș care fac obiectul raportării.

{ISIN}

48

Denumirea indicelui-suport

În cazul în care instrumentul-suport este un indice, denumirea indicelui.

{INDEX}

sau

{ALPHANUM-25} – în cazul în care denumirea indicelui nu este inclusă în lista {INDEX}

49

Termenul indicelui-suport

În cazul în care instrumentul-suport este un indice, termenul indicelui.

{INTEGER-3}+„DAYS” – zile

{INTEGER-3}+„WEEK” – săptămâni

{INTEGER-3}+„MNTH” – luni

{INTEGER-3}+„YEAR” – ani

50

Tipul de opțiune

Se indică dacă respectivul contract pe instrumente financiare derivate este de tip call (dreptul de a cumpăra un anumit activ-suport) sau put (dreptul de a vinde un anumit activ-suport) ori dacă nu se poate stabili dacă este de tip call sau put la momentul executării.

În cazul opțiunilor de schimb (swaption), acesta este:

| — | „PUTO”, în cazul opțiunii de schimb (swaption) privind beneficiarul, în care cumpărătorul are dreptul de a încheia un contract swap ca beneficiar cu rată fixă. |
| --- | --- |

—

„PUTO”, în cazul opțiunii de schimb (swaption) privind beneficiarul, în care cumpărătorul are dreptul de a încheia un contract swap ca beneficiar cu rată fixă.

| — | „CALL”, în cazul opțiunii de schimb (swaption) privind plătitorul, în care cumpărătorul are dreptul de a încheia un contract swap ca plătitor cu rată fixă. |
| --- | --- |

—

„CALL”, în cazul opțiunii de schimb (swaption) privind plătitorul, în care cumpărătorul are dreptul de a încheia un contract swap ca plătitor cu rată fixă.

În cazul opțiunilor cap și floor, acesta este:

| — | „PUTO”, în cazul unui floor. |
| --- | --- |

—

„PUTO”, în cazul unui floor.

| — | „Call”, în cazul unui cap. |
| --- | --- |

—

„Call”, în cazul unui cap.

Câmpul se aplică numai instrumentelor financiare derivate care sunt opțiuni sau warranturi.

„PUTO” – opțiune de vânzare (put)

„CALL” – opțiune de cumpărare (call)

„OTHR” – în cazul în care nu se poate stabili dacă este vorba de o opțiune de cumpărare sau de vânzare

51

Prețul de exercitare

Prețul prestabilit la care titularul va trebui să cumpere sau să vândă instrumentul-suport sau o indicație că prețul nu poate fi stabilit la momentul executării.

Câmpul se aplică numai în cazul unei opțiuni sau al unui warrant în privința căruia prețul de exercitare poate fi stabilit la momentul executării.

În cazul în care prețul nu este disponibil în momentul respectiv, dar urmează să fie stabilit, valoarea este „PNDG”

În cazul în care nu se aplică prețul de exercitare, câmpul nu se completează.

{DECIMAL-18/13} în cazul în care prețul este exprimat ca valoare monetară

{DECIMAL-11/10} în cazul în care prețul este exprimat ca procentaj sau randament

{DECIMAL-18/17} în cazul în care prețul este exprimat sub formă de puncte de bază

„PNDG” în cazul în care prețul nu este disponibil

52

Moneda prețului de exercitare

Moneda în care este exprimat prețul de exercitare

{CURRENCYCODE_3}

53

Stilul de exercitare a opțiunii

Indică dacă o opțiune poate fi exercitată numai la o dată fixă (stil european și asiatic), la o serie de date prestabilite (stil Bermuda) sau în orice moment pe durata contractului (stil american).

Acest câmp se aplică numai opțiunilor, warranturilor și certificatelor de drepturi (entitlement cerificates).

„EURO” – European

„AMER” – American

„ASIA” – Asiatic

„BERM” – Bermuda

„OTHR” – Orice alt tip

54

Data scadenței

Data scadenței instrumentului financiar.

Acest câmp se aplică numai instrumentelor de datorie cu o scadență precizată.

{DATEFORMAT}

55

Data de expirare

Data expirării instrumentului financiar. Câmpul se aplică numai instrumentelor financiare derivate cu o dată de expirare precizată.

{DATEFORMAT}

56

Tipul de livrare

Indică dacă tranzacția este decontată fizic sau în numerar.

În cazul în care tipul de livrare nu poate fi stabilit la momentul executării, valoarea este „OPTL”

Acest câmp se aplică numai în cazul instrumentelor financiare derivate.

„PHYS” – Decontată fizic

„CASH” – Decontată în numerar

„OPTL” – La alegerea contrapărții sau stabilită de către un terț

Traderul, algoritmii, derogările și indicatorii

57

Decizia de investiție în cadrul firmei

Codul utilizat pentru a identifica persoana sau algoritmul din cadrul firmei de investiții care este responsabil(ă) pentru decizia de investiție.

În cazul persoanelor fizice, se utilizează identificatorul menționat la articolul 6

În cazul în care decizia de investiție a fost luată de un algoritm, acest câmp se completează astfel cum este prevăzut la articolul 8.

Acest câmp se aplică doar deciziilor de investiție luate în cadrul firmei.

În cazul în care tranzacția se referă la un ordin transmis care a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4, firma destinatară completează acest câmp, în raportul său, utilizând informațiile primite de la firma transmițătoare.

{NATIONAL_ID} – Persoane fizice

{ALPHANUM-50} – Algoritmi

58

Țara sucursalei care supraveghează persoana responsabilă pentru decizia de investiție

Cod utilizat pentru a identifica țara sucursalei firmei de investiții pentru persoana responsabilă pentru decizia de investiție, astfel cum se prevede la articolul 14 alineatul (3) litera (b).

În cazul în care persoana responsabilă pentru decizia de investiție nu a fost sub supravegherea unei sucursale, în acest câmp se completează codul de țară al statului membru de origine al firmei de investiții sau codul de țară al țării în care firma de investiții își are sediul central sau sediul social (în cazul firmelor din țările terțe).

În cazul în care tranzacția se referă la un ordin transmis care a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4, firma destinatară completează acest câmp, în raportul său, utilizând informațiile primite de la firma transmițătoare.

Acest câmp nu se aplică în cazul în care decizia de investiție a fost luată de un algoritm

{COUNTRYCODE_2}

59

Executarea în cadrul firmei

Codul utilizat pentru a identifica persoana sau algoritmul din cadrul firmei de investiții care este responsabil(ă) pentru executare.

În cazul persoanelor fizice, se utilizează identificatorul menționat la articolul 6. Dacă executarea a fost realizată de un algoritm, câmpul se completează astfel cum este prevăzut la articolul 9.

{NATIONAL_ID} – Persoane fizice

{ALPHANUM-50} – Algoritmi

60

Țara sucursalei care supraveghează persoana responsabilă pentru executare

Codul utilizat pentru a identifica țara sucursalei firmei de investiții care supraveghează persoana responsabilă pentru executarea tranzacției, astfel cum se prevede la articolul 14 alineatul (3) litera (c).

În cazul în care persoana responsabilă nu a fost sub supravegherea unei sucursale, în acest câmp se completează codul de țară al statului membru de origine al firmei de investiții sau codul de țară al țării în care firma de investiții își are sediul central sau sediul social (în cazul firmelor din țările terțe)

Acest câmp nu se aplică în cazul în care executarea a fost realizată de un algoritm

{COUNTRYCODE_2}

61

Indicatorul de derogare

Indică dacă tranzacția a fost executată în temeiul unei derogări pretranzacționare în conformitate cu articolele 4 și 9 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Pentru instrumentele de capitaluri proprii:

| | „RFPT” = Tranzacție realizată la un preț de referință |
| --- | --- |

„RFPT” = Tranzacție realizată la un preț de referință

| | „NLIQ” = Tranzacții negociate cu instrumente financiare lichide |
| --- | --- |

„NLIQ” = Tranzacții negociate cu instrumente financiare lichide

| | „QILQ” = Tranzacții negociate cu instrumente financiare nelichide |
| --- | --- |

„QILQ” = Tranzacții negociate cu instrumente financiare nelichide

| | „PRIC” = Tranzacții negociate supuse altor condiții decât prețul curent de piață al instrumentului financiar de capitaluri proprii respectiv. |
| --- | --- |

„PRIC” = Tranzacții negociate supuse altor condiții decât prețul curent de piață al instrumentului financiar de capitaluri proprii respectiv.

Pentru alte instrumente decât cele de capitaluri proprii:

| | „SIZE” = Tranzacție peste o mărime specifică |
| --- | --- |

„SIZE” = Tranzacție peste o mărime specifică

| | „ILQD” = Tranzacție cu un instrument nelichid |
| --- | --- |

„ILQD” = Tranzacție cu un instrument nelichid

Acest câmp se completează numai pentru partea care ține de piață a unei tranzacții executate în temeiul unei derogări în cadrul unui loc de tranzacționare.

Se completează cu unul sau mai multe dintre următoarele marcaje:

| | „RFPT” – Preț de referință |
| --- | --- |

„RFPT” – Preț de referință

| | „NLIQ” – Negociat (lichid) |
| --- | --- |

„NLIQ” – Negociat (lichid)

| | „OILQ” – Negociat (nelichid) |
| --- | --- |

„OILQ” – Negociat (nelichid)

| | „PRIC” – Negociat (condiții) |
| --- | --- |

„PRIC” – Negociat (condiții)

| | „SIZE” – Peste mărimea specificată |
| --- | --- |

„SIZE” – Peste mărimea specificată

| | „ILQD” – Instrument nelichid |
| --- | --- |

„ILQD” – Instrument nelichid

62

Indicatorul de vânzare în lipsă

O vânzare în lipsă încheiată de o firmă de investiții în nume propriu sau în numele unui client, astfel cum se descrie la articolul 11.

În cazul în care o firmă de investiții execută o tranzacție în numele unui client care vinde, iar firma de investiții, acționând cu maxima diligență posibilă, nu poate stabili dacă este vorba de o vânzare în lipsă, acest câmp se completează cu „UNDI”.

În cazul în care tranzacția se referă la un ordin transmis care a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4 din prezentul regulament, firma destinatară completează acest câmp, în rapoartele sale, utilizând informațiile primite de la firma transmițătoare.

Acest câmp se aplică numai în cazul în care instrumentul este reglementat de Regulamentul (UE) nr. 236/2012, iar vânzătorul este firma de investiții sau un client al firmei de investiții.

„SESH” – Vânzare în lipsă fără nicio exonerare

„SSEX” – Vânzare în lipsă cu exonerare

„SELL” – Nicio vânzare în lipsă

„UNDI” – Nu sunt disponibile informații

63

Indicatorul posttranzacționare OTC

Indică tipul de tranzacție în conformitate cu articolul 20 alineatul (3) litera (a) și cu articolul 21 alineatul (5) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Pentru toate instrumentele:

| | „BENC” = Tranzacții cu valori de referință |
| --- | --- |

„BENC” = Tranzacții cu valori de referință

| | „ACTX” = Tranzacții încrucișate încheiate prin reprezentare (agency cross) |
| --- | --- |

„ACTX” = Tranzacții încrucișate încheiate prin reprezentare (agency cross)

| | „LRGS” = Tranzacții de dimensiuni mari posttranzacționare |
| --- | --- |

„LRGS” = Tranzacții de dimensiuni mari posttranzacționare

| | „ILQD” = Tranzacție cu un instrument nelichid |
| --- | --- |

„ILQD” = Tranzacție cu un instrument nelichid

| | „SIZE” = Tranzacție peste o mărime specifică |
| --- | --- |

„SIZE” = Tranzacție peste o mărime specifică

| | „CANC” = Anulări |
| --- | --- |

„CANC” = Anulări

| | „AMND” = Modificări |
| --- | --- |

„AMND” = Modificări

Pentru instrumentele de capitaluri proprii:

| | „SDIV” = Tranzacții cu dividende speciale |
| --- | --- |

„SDIV” = Tranzacții cu dividende speciale

| | „RPRI” = Tranzacții care au beneficiat de acordarea unui preț mai bun |
| --- | --- |

„RPRI” = Tranzacții care au beneficiat de acordarea unui preț mai bun

| | „DUPL” = Rapoarte referitoare la tranzacții duplicate |
| --- | --- |

„DUPL” = Rapoarte referitoare la tranzacții duplicate

| | „TNCP” = Tranzacții care nu contribuie la procesul de descoperire a prețurilor în sensul articolului 23 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 |
| --- | --- |

„TNCP” = Tranzacții care nu contribuie la procesul de descoperire a prețurilor în sensul articolului 23 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014

Pentru alte instrumente decât cele de capitaluri proprii:

| | „TPAC” = Tranzacție cu pachete |
| --- | --- |

„TPAC” = Tranzacție cu pachete

| | „XFPH” = Tranzacție cu schimb fizic |
| --- | --- |

„XFPH” = Tranzacție cu schimb fizic

Se completează cu unul sau mai multe dintre următoarele marcaje:

| | „BENC” – Valoare de referință |
| --- | --- |

„BENC” – Valoare de referință

| | „ACTX” – Agency cross |
| --- | --- |

„ACTX” – Agency cross

| | „LRGS” – De dimensiuni mari |
| --- | --- |

„LRGS” – De dimensiuni mari

| | „ILQD” – Instrument nelichid |
| --- | --- |

„ILQD” – Instrument nelichid

| | „SIZE” – Peste mărimea specificată |
| --- | --- |

„SIZE” – Peste mărimea specificată

| | „CANC” – Anulări |
| --- | --- |

„CANC” – Anulări

| | „AMND” – Modificări |
| --- | --- |

„AMND” – Modificări

| | „SDIV” – Dividende speciale |
| --- | --- |

„SDIV” – Dividende speciale

| | „RPRI” – Acordarea unui preț mai bun |
| --- | --- |

„RPRI” – Acordarea unui preț mai bun

| | „DUPL” – Duplicare |
| --- | --- |

„DUPL” – Duplicare

| | „TNCP” – Nu contribuie la procesul de descoperire a prețurilor |
| --- | --- |

„TNCP” – Nu contribuie la procesul de descoperire a prețurilor

| | „TPAC” – Pachete |
| --- | --- |

„TPAC” – Pachete

| | „XFPH” – Schimb fizic |
| --- | --- |

„XFPH” – Schimb fizic

64

Indicatorul unui instrument financiar derivat pe mărfuri

Indică dacă tranzacția reduce riscul într-un mod măsurabil în mod obiectiv în conformitate cu articolul 57 din Directiva 2014/65/UE.

În cazul în care tranzacția se referă la un ordin transmis care a îndeplinit condițiile de transmitere prevăzute la articolul 4, firma destinatară completează acest câmp, în raportul său, utilizând informațiile primite de la firma transmițătoare. Acest câmp se aplică numai pentru tranzacțiile cu instrumente financiare derivate pe mărfuri.

„adevărat” – da

„fals” – nu

65

Indicatorul unei operațiuni de finanțare prin instrumente financiare

„adevărat” se completează în cazul în care tranzacția este inclusă în domeniul de activitate, dar este exonerată de obligația de raportare în temeiul Regulamentului (UE) 2015/2365.

„fals” în caz contrar.

„adevărat” – da

„fals” – nu

---

(1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/580 al Comisiei din 24 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții în legătură cu acțiunile, certificatele de depozit, fondurile tranzacționate la bursă, certificatele și alte instrumente financiare similare și la obligația de tranzacționare a anumitor acțiuni într-un loc de tranzacționare sau printr-un operator independent (a se vedea pagina 193 a prezentului Jurnal Oficial).

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/574 al Comisiei din 7 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor (a se vedea pagina 148 a prezentului Jurnal Oficial).

---

ANEXA II

Identificatorii naționali ai clientului pentru persoane fizice care trebuie utilizați în rapoartele de tranzacție

| ISO 3166 – 1
  alfa 2 | Țară Denumire | Identificator de prioritate 1 | Identificator de prioritate 2 | Identificator de prioritate 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Austria | CONCAT | | |
| BE | Belgia | Număr național belgian
  (Numéro de registre national – Rijksregisternummer) | CONCAT | |
| BG | Bulgaria | Număr personal bulgar | CONCAT | |
| CY | Cipru | Număr de pașaport național | CONCAT | |
| CZ | Republica Cehă | Număr național de identificare
  (Rodné číslo) | Număr de pașaport | CONCAT |
| DE | Germania | CONCAT | | |
| DK | Danemarca | Cod de identitate personal
  Cod din 10 caractere alfanumerice: ZZLLAAXXXX | CONCAT | |
| EE | Estonia | Cod numeric personal eston
  (Isikukood) | | |
| ES | Spania | Număr de identificare fiscală
  (Código de identificación fiscal) | | |
| FI | Finlanda | Cod de identitate personal | CONCAT | |
| FR | Franța | CONCAT | | |
| GB | Regatul Unit | Număr național de asigurare din Regatul Unit | CONCAT | |
| GR | Grecia | Codul DSS (Dematerialised Securities System) cu 10 cifre | CONCAT | |
| HR | Croația | Număr de identificare personal
  (OIB – Osobni identifikacijski broj) | CONCAT | |
| HU | Ungaria | CONCAT | | |
| IE | Irlanda | CONCAT | | |
| IS | Islanda | Cod de identitate personal (Kennitala) | | |
| IT | Italia | Cod fiscal
  (Codice fiscale) | | |
| LI | Liechtenstein | Număr de pașaport național | Numărul cărții de identitate naționale | CONCAT |
| LT | Lituania | Cod personal
  (Asmens kodas) | Număr de pașaport național | CONCAT |
| LU | Luxemburg | CONCAT | | |
| LV | Letonia | Cod personal
  (Personas kods) | CONCAT | |
| MT | Malta | Număr național de identificare | Număr de pașaport național | |
| NL | Țările de Jos | Număr de pașaport național | Numărul cărții de identitate naționale | CONCAT |
| NO | Norvegia | Cod de identificare personal cu 11 cifre
  (Foedselsnummer) | CONCAT | |
| PL | Polonia | Număr național de identificare
  (PESEL) | Număr fiscal
  (Numer identyfikacji podatkowej) | |
| PT | Portugalia | Număr fiscal
  (Número de Identificaçăo Fiscal) | Număr de pașaport național | CONCAT |
| RO | România | Număr național de identificare
  (Cod Numeric Personal) | Număr de pașaport național | CONCAT |
| SE | Suedia | Numărul personal de identitate | CONCAT | |
| SI | Slovenia | Număr de identificare personal
  (EMŠO: Enotna Matična Številka Občana) | CONCAT | |
| SK | Slovacia | Număr personal
  (Rodné číslo) | Număr de pașaport național | CONCAT |
| Toate celelalte țări | Număr de pașaport național | CONCAT | |

ISO 3166 – 1

alfa 2

Țară Denumire

Identificator de prioritate 1

Identificator de prioritate 2

Identificator de prioritate 3

AT

Austria

CONCAT

BE

Belgia

Număr național belgian

(Numéro de registre national – Rijksregisternummer)

CONCAT

BG

Bulgaria

Număr personal bulgar

CONCAT

CY

Cipru

Număr de pașaport național

CONCAT

CZ

Republica Cehă

Număr național de identificare

(Rodné číslo)

Număr de pașaport

CONCAT

DE

Germania

CONCAT

DK

Danemarca

Cod de identitate personal

Cod din 10 caractere alfanumerice: ZZLLAAXXXX

CONCAT

EE

Estonia

Cod numeric personal eston

(Isikukood)

ES

Spania

Număr de identificare fiscală

(Código de identificación fiscal)

FI

Finlanda

Cod de identitate personal

CONCAT

FR

Franța

CONCAT

GB

Regatul Unit

Număr național de asigurare din Regatul Unit

CONCAT

GR

Grecia

Codul DSS (Dematerialised Securities System) cu 10 cifre

CONCAT

HR

Croația

Număr de identificare personal

(OIB – Osobni identifikacijski broj)

CONCAT

HU

Ungaria

CONCAT

IE

Irlanda

CONCAT

IS

Islanda

Cod de identitate personal (Kennitala)

IT

Italia

Cod fiscal

(Codice fiscale)

LI

Liechtenstein

Număr de pașaport național

Numărul cărții de identitate naționale

CONCAT

LT

Lituania

Cod personal

(Asmens kodas)

Număr de pașaport național

CONCAT

LU

Luxemburg

CONCAT

LV

Letonia

Cod personal

(Personas kods)

CONCAT

MT

Malta

Număr național de identificare

Număr de pașaport național

NL

Țările de Jos

Număr de pașaport național

Numărul cărții de identitate naționale

CONCAT

NO

Norvegia

Cod de identificare personal cu 11 cifre

(Foedselsnummer)

CONCAT

PL

Polonia

Număr național de identificare

(PESEL)

Număr fiscal

(Numer identyfikacji podatkowej)

PT

Portugalia

Număr fiscal

(Número de Identificaçăo Fiscal)

Număr de pașaport național

CONCAT

RO

România

Număr național de identificare

(Cod Numeric Personal)

Număr de pașaport național

CONCAT

SE

Suedia

Numărul personal de identitate

CONCAT

SI

Slovenia

Număr de identificare personal

(EMŠO: Enotna Matična Številka Občana)

CONCAT

SK

Slovacia

Număr personal

(Rodné číslo)

Număr de pașaport național

CONCAT

Toate celelalte țări

Număr de pașaport național

CONCAT

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/479 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/479

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/591 AL COMISIEI

din 1 decembrie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la standardele tehnice de reglementare pentru aplicarea de limite ale pozițiilor în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare (1), în special articolul 57 alineatele (3) și (12),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura o abordare armonizată a aplicării de limite ale pozițiilor în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri din Uniune, ar trebui specificată o metodologie pentru calcularea acestor limite. Metodologia ar trebui să prevină arbitrajul de reglementare, să promoveze consecvența și să le ofere în același timp autorităților competente suficientă flexibilitate pentru a ține seama de diferențele dintre diversele piețe ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și piețele mărfurilor aflate la baza acestora. Metodologia de calculare a limitelor ar trebui să permită autorităților competente să găsească un echilibru între obiectivul de a stabili limite la un nivel suficient de scăzut astfel încât să împiedice persoanele care dețin poziții pe respectivele instrumente financiare derivate pe mărfuri să comită abuzuri sau să denatureze piața și obiectivul de a sprijini mecanismele de decontare și de cotație ordonată, de a crea noi instrumente financiare derivate pe mărfuri și de a permite ca instrumentele financiare derivate pe mărfuri să sprijine în continuare funcționarea activităților comerciale ale pieței de mărfuri aflate la baza instrumentelor. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura o abordare armonizată a aplicării de limite ale pozițiilor în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri din Uniune, ar trebui specificată o metodologie pentru calcularea acestor limite. Metodologia ar trebui să prevină arbitrajul de reglementare, să promoveze consecvența și să le ofere în același timp autorităților competente suficientă flexibilitate pentru a ține seama de diferențele dintre diversele piețe ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și piețele mărfurilor aflate la baza acestora. Metodologia de calculare a limitelor ar trebui să permită autorităților competente să găsească un echilibru între obiectivul de a stabili limite la un nivel suficient de scăzut astfel încât să împiedice persoanele care dețin poziții pe respectivele instrumente financiare derivate pe mărfuri să comită abuzuri sau să denatureze piața și obiectivul de a sprijini mecanismele de decontare și de cotație ordonată, de a crea noi instrumente financiare derivate pe mărfuri și de a permite ca instrumentele financiare derivate pe mărfuri să sprijine în continuare funcționarea activităților comerciale ale pieței de mărfuri aflate la baza instrumentelor.

| (2) | În vederea identificării cu claritate a unui număr limitat de concepte care derivă din Directiva 2014/65/UE și a specificării condițiilor tehnice necesare pentru prezentul regulament, ar trebui definiți o serie de termeni cu scopul de a asigura o aplicare uniformă. |
| --- | --- |

(2)

În vederea identificării cu claritate a unui număr limitat de concepte care derivă din Directiva 2014/65/UE și a specificării condițiilor tehnice necesare pentru prezentul regulament, ar trebui definiți o serie de termeni cu scopul de a asigura o aplicare uniformă.

| (3) | Pozițiile lungi și scurte pe un instrument financiar derivat pe mărfuri ale participanților la piață ar trebui compensate unele cu altele pentru a se determina dimensiunea efectivă a unei poziții pe care o persoană o controlează în orice moment. Dimensiunea unei poziții deținute prin intermediul unui contract pe opțiuni ar trebui calculată pe baza echivalentului delta. Deoarece prezentul regulament aplică o metodologie diferită pentru calcularea limitelor pozițiilor pentru contractele din luna în curs și pentru contractele din celelalte luni, o astfel de compensare ar trebui să se aplice pozițiilor pentru luna în curs separat față de pozițiile pentru celelalte luni. |
| --- | --- |

(3)

Pozițiile lungi și scurte pe un instrument financiar derivat pe mărfuri ale participanților la piață ar trebui compensate unele cu altele pentru a se determina dimensiunea efectivă a unei poziții pe care o persoană o controlează în orice moment. Dimensiunea unei poziții deținute prin intermediul unui contract pe opțiuni ar trebui calculată pe baza echivalentului delta. Deoarece prezentul regulament aplică o metodologie diferită pentru calcularea limitelor pozițiilor pentru contractele din luna în curs și pentru contractele din celelalte luni, o astfel de compensare ar trebui să se aplice pozițiilor pentru luna în curs separat față de pozițiile pentru celelalte luni.

| (4) | Directiva 2014/65/UE prevede că orice poziție deținută de alte persoane în numele unei persoane ar trebui să fie inclusă în calculul limitei poziției persoanei respective și că limitele pozițiilor ar trebui aplicate atât la nivel de entitate, cât și la nivel de grup; este necesar, prin urmare, ca pozițiile să fie agregate la nivel de grup. Este oportun să se prevadă agregarea la nivelul grupului doar în cazul în care o întreprindere-mamă poate controla utilizarea pozițiilor. În consecință, întreprinderile-mamă ar trebui să agrege pozițiile deținute de filialele lor cu orice poziții pe care entitatea-mamă le deține direct; în plus, filialele ar trebui să își agrege propriile poziții. Această agregare poate duce la situația în care pozițiile calculate la nivelul întreprinderii-mamă sunt mai mari sau, din cauza compensării pozițiilor lungi și a pozițiilor scurte deținute de diferitele filiale, mai mici decât la nivel de filială individuală. Pozițiile nu ar trebui să fie agregate la nivelul întreprinderii-mamă dacă sunt deținute de organisme de plasament colectiv care dețin aceste poziții în numele investitorilor lor, iar nu în numele întreprinderilor lor mamă, în cazul în care întreprinderea-mamă nu poate controla utilizarea acestor poziții în beneficiul său. |
| --- | --- |

(4)

Directiva 2014/65/UE prevede că orice poziție deținută de alte persoane în numele unei persoane ar trebui să fie inclusă în calculul limitei poziției persoanei respective și că limitele pozițiilor ar trebui aplicate atât la nivel de entitate, cât și la nivel de grup; este necesar, prin urmare, ca pozițiile să fie agregate la nivel de grup. Este oportun să se prevadă agregarea la nivelul grupului doar în cazul în care o întreprindere-mamă poate controla utilizarea pozițiilor. În consecință, întreprinderile-mamă ar trebui să agrege pozițiile deținute de filialele lor cu orice poziții pe care entitatea-mamă le deține direct; în plus, filialele ar trebui să își agrege propriile poziții. Această agregare poate duce la situația în care pozițiile calculate la nivelul întreprinderii-mamă sunt mai mari sau, din cauza compensării pozițiilor lungi și a pozițiilor scurte deținute de diferitele filiale, mai mici decât la nivel de filială individuală. Pozițiile nu ar trebui să fie agregate la nivelul întreprinderii-mamă dacă sunt deținute de organisme de plasament colectiv care dețin aceste poziții în numele investitorilor lor, iar nu în numele întreprinderilor lor mamă, în cazul în care întreprinderea-mamă nu poate controla utilizarea acestor poziții în beneficiul său.

| (5) | Conceptul de „instrumente financiare derivate pe mărfuri identice” ar trebui să stabilească un prag exigent, care să împiedice persoanele să compenseze în mod necorespunzător poziții pe instrumente financiare derivate pe mărfuri diferite în scopul eludării și al subminării solidității limitei poziției în ceea ce privește principalul contract derivat pe mărfuri. Acest lucru nu ar trebui să împiedice autoritățile competente să stabilească limite similare ale pozițiilor pentru contractele derivate pe mărfuri similare, sub coordonarea Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). Instrumentele financiare derivate pe mărfuri ar trebui considerate ca fiind tranzacționate într-un volum semnificativ într-un loc de tranzacționare doar în cazul în care acestea depășesc pragul de lichiditate specificat în prezentul regulament pentru o perioadă de timp suficientă. |
| --- | --- |

(5)

Conceptul de „instrumente financiare derivate pe mărfuri identice” ar trebui să stabilească un prag exigent, care să împiedice persoanele să compenseze în mod necorespunzător poziții pe instrumente financiare derivate pe mărfuri diferite în scopul eludării și al subminării solidității limitei poziției în ceea ce privește principalul contract derivat pe mărfuri. Acest lucru nu ar trebui să împiedice autoritățile competente să stabilească limite similare ale pozițiilor pentru contractele derivate pe mărfuri similare, sub coordonarea Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). Instrumentele financiare derivate pe mărfuri ar trebui considerate ca fiind tranzacționate într-un volum semnificativ într-un loc de tranzacționare doar în cazul în care acestea depășesc pragul de lichiditate specificat în prezentul regulament pentru o perioadă de timp suficientă.

| (6) | În cazul în care un contract extrabursier este evaluat pe aceeași marfă-suport, care este livrabilă în același loc și în aceleași condiții contractuale, și are un rezultat economic strâns corelat cu un contract tranzacționat într-un loc de tranzacționare, contractul respectiv ar trebui să fie considerat drept echivalent din punct de vedere economic, chiar dacă există mici diferențe în specificațiile contractuale cu privire la dimensiunea lotului și data livrării. De asemenea, diferențele în ceea ce privește mecanismele de gestionare a riscurilor posttranzacționare, cum ar fi mecanismele de compensare, nu ar trebui să împiedice declararea acestor contracte drept contracte echivalente din punct de vedere economic. Pentru a preveni compensarea necorespunzătoare a pozițiilor potențial dominante tranzacționate într-un loc de tranzacționare prin utilizarea de acorduri bilaterale în cazul contractelor extrabursiere și pentru a asigura funcționarea eficientă a regimului de limite ale pozițiilor în practică, este necesar ca instrumentele financiare derivate pe mărfuri tranzacționate extrabursier să fie considerate drept echivalente din punct de vedere economic cu contractele din locurile de tranzacționare numai într-un număr limitat de situații. Pentru a descuraja sustragerea de la aplicarea de limite ale pozițiilor și a spori integritatea regimului de limite ale pozițiilor, este necesar ca definiția contractului extrabursier echivalent din punct de vedere economic să fie strict delimitată, astfel încât să nu permită unei persoane să compenseze o poziție pe un contract extrabursier prin mai multe alte poziții sau să exercite o marjă de apreciere în ceea ce privește alegerea pozițiilor prin care este compensată poziția respectivă. |
| --- | --- |

(6)

În cazul în care un contract extrabursier este evaluat pe aceeași marfă-suport, care este livrabilă în același loc și în aceleași condiții contractuale, și are un rezultat economic strâns corelat cu un contract tranzacționat într-un loc de tranzacționare, contractul respectiv ar trebui să fie considerat drept echivalent din punct de vedere economic, chiar dacă există mici diferențe în specificațiile contractuale cu privire la dimensiunea lotului și data livrării. De asemenea, diferențele în ceea ce privește mecanismele de gestionare a riscurilor posttranzacționare, cum ar fi mecanismele de compensare, nu ar trebui să împiedice declararea acestor contracte drept contracte echivalente din punct de vedere economic. Pentru a preveni compensarea necorespunzătoare a pozițiilor potențial dominante tranzacționate într-un loc de tranzacționare prin utilizarea de acorduri bilaterale în cazul contractelor extrabursiere și pentru a asigura funcționarea eficientă a regimului de limite ale pozițiilor în practică, este necesar ca instrumentele financiare derivate pe mărfuri tranzacționate extrabursier să fie considerate drept echivalente din punct de vedere economic cu contractele din locurile de tranzacționare numai într-un număr limitat de situații. Pentru a descuraja sustragerea de la aplicarea de limite ale pozițiilor și a spori integritatea regimului de limite ale pozițiilor, este necesar ca definiția contractului extrabursier echivalent din punct de vedere economic să fie strict delimitată, astfel încât să nu permită unei persoane să compenseze o poziție pe un contract extrabursier prin mai multe alte poziții sau să exercite o marjă de apreciere în ceea ce privește alegerea pozițiilor prin care este compensată poziția respectivă.

| (7) | Pentru a stabili care sunt pozițiile pe instrumente financiare derivate pe mărfuri care pot fi calificate în mod obiectiv drept poziții ce reduc riscurile direct legate de activitatea comercială, ar trebui stabilite anumite criterii, inclusiv utilizarea definiției contabile a contractelor de acoperire pe baza standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS). Definiția contabilă respectivă ar trebui să fie, de asemenea, pusă la dispoziția entităților nefinanciare, chiar dacă acestea nu aplică normele IFRS la nivel de entitate. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a stabili care sunt pozițiile pe instrumente financiare derivate pe mărfuri care pot fi calificate în mod obiectiv drept poziții ce reduc riscurile direct legate de activitatea comercială, ar trebui stabilite anumite criterii, inclusiv utilizarea definiției contabile a contractelor de acoperire pe baza standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS). Definiția contabilă respectivă ar trebui să fie, de asemenea, pusă la dispoziția entităților nefinanciare, chiar dacă acestea nu aplică normele IFRS la nivel de entitate.

| (8) | În plus, entitățile nefinanciare ar trebui să fie în măsură să utilizeze tehnici de gestionare a riscurilor în vederea reducerii riscurilor lor globale rezultate din activitatea lor comercială sau din activitatea comercială a grupului, inclusiv a riscurilor care decurg din mai multe piețe geografice, mai multe produse, repere temporale sau entități („acoperire la nivel macro sau de portofoliu”). Atunci când recurge la acoperirea la nivel macro sau de portofoliu, o entitate nefinanciară s-ar putea să nu fie în măsură să stabilească o legătură directă între o anumită poziție pe un instrument financiar derivat pe mărfuri și un risc specific rezultat din activitatea comercială pe care instrumentul financiar derivat pe mărfuri este menit să îl acopere. O entitate nefinanciară poate, de asemenea, să utilizeze un instrument financiar derivat pe mărfuri neechivalent pentru a acoperi un risc specific ce decurge din activitatea comercială, în cazul în care un instrument financiar derivat pe mărfuri identic nu este disponibil sau în cazul în care un instrument financiar derivat pe mărfuri mai strâns corelat nu dispune de lichiditate suficientă („acoperirea prin substituent”). În astfel de cazuri, politicile și sistemele de gestionare a riscurilor ar trebui să fie în măsură să împiedice clasificarea tranzacțiilor care nu sunt de acoperire drept tranzacții de acoperire și să furnizeze o viziune suficient de dezagregată asupra portofoliului de acoperire încât componentele speculative să poată fi identificate și luate în considerare pentru limitele pozițiilor. Pozițiile nu ar trebui să se califice drept poziții care reduc riscurile legate de activitatea comercială doar pe motivul că au fost incluse, pe o bază globală, într-un portofoliu de reducere a riscurilor. |
| --- | --- |

(8)

În plus, entitățile nefinanciare ar trebui să fie în măsură să utilizeze tehnici de gestionare a riscurilor în vederea reducerii riscurilor lor globale rezultate din activitatea lor comercială sau din activitatea comercială a grupului, inclusiv a riscurilor care decurg din mai multe piețe geografice, mai multe produse, repere temporale sau entități („acoperire la nivel macro sau de portofoliu”). Atunci când recurge la acoperirea la nivel macro sau de portofoliu, o entitate nefinanciară s-ar putea să nu fie în măsură să stabilească o legătură directă între o anumită poziție pe un instrument financiar derivat pe mărfuri și un risc specific rezultat din activitatea comercială pe care instrumentul financiar derivat pe mărfuri este menit să îl acopere. O entitate nefinanciară poate, de asemenea, să utilizeze un instrument financiar derivat pe mărfuri neechivalent pentru a acoperi un risc specific ce decurge din activitatea comercială, în cazul în care un instrument financiar derivat pe mărfuri identic nu este disponibil sau în cazul în care un instrument financiar derivat pe mărfuri mai strâns corelat nu dispune de lichiditate suficientă („acoperirea prin substituent”). În astfel de cazuri, politicile și sistemele de gestionare a riscurilor ar trebui să fie în măsură să împiedice clasificarea tranzacțiilor care nu sunt de acoperire drept tranzacții de acoperire și să furnizeze o viziune suficient de dezagregată asupra portofoliului de acoperire încât componentele speculative să poată fi identificate și luate în considerare pentru limitele pozițiilor. Pozițiile nu ar trebui să se califice drept poziții care reduc riscurile legate de activitatea comercială doar pe motivul că au fost incluse, pe o bază globală, într-un portofoliu de reducere a riscurilor.

| (9) | Un risc poate evolua în timp și, pentru a se adapta în funcție de evoluția riscului, este posibil ca instrumentele financiare derivate pe mărfuri care au fost executate inițial pentru reducerea riscurilor legate de activitatea comercială să trebuiască să fie compensate prin utilizarea unor contracte derivate pe mărfuri care închid acele contracte derivate pe mărfuri care și-au pierdut legătura cu riscurile comerciale. În plus, evoluția unui risc care a fost soluționat prin deschiderea unei poziții pe un instrument financiar derivat pe mărfuri în scopul reducerii riscurilor nu ar trebui să dea ulterior naștere la reevaluarea poziției respective și la concluzia că nu era o tranzacție privilegiată ab initio. |
| --- | --- |

(9)

Un risc poate evolua în timp și, pentru a se adapta în funcție de evoluția riscului, este posibil ca instrumentele financiare derivate pe mărfuri care au fost executate inițial pentru reducerea riscurilor legate de activitatea comercială să trebuiască să fie compensate prin utilizarea unor contracte derivate pe mărfuri care închid acele contracte derivate pe mărfuri care și-au pierdut legătura cu riscurile comerciale. În plus, evoluția unui risc care a fost soluționat prin deschiderea unei poziții pe un instrument financiar derivat pe mărfuri în scopul reducerii riscurilor nu ar trebui să dea ulterior naștere la reevaluarea poziției respective și la concluzia că nu era o tranzacție privilegiată ab initio.

| (10) | Entitățile nefinanciare ar trebui să poată solicita derogarea în legătură cu acoperirea împotriva riscurilor a activităților comerciale înainte de a deschide o poziție. Solicitarea respectivă ar trebui să ofere autorității competente o prezentare clară și concisă a activităților comerciale ale entității nefinanciare în ceea ce privește marfa-suport, riscurile asociate și modul în care instrumentele financiare derivate pe mărfuri sunt utilizate pentru a reduce aceste riscuri. Limitele pozițiilor se aplică în orice moment și, în cazul în care autoritatea competentă nu acordă în cele din urmă derogarea, entitatea nefinanciară ar trebui să reducă în consecință orice poziție care depășește limita, putându-i-se aplica măsuri de supraveghere în ceea ce privește încălcarea limitei. Entitățile nefinanciare ar trebui să își reevalueze activitățile periodic pentru a se asigura că este justificat să se continue aplicarea derogării. |
| --- | --- |

(10)

Entitățile nefinanciare ar trebui să poată solicita derogarea în legătură cu acoperirea împotriva riscurilor a activităților comerciale înainte de a deschide o poziție. Solicitarea respectivă ar trebui să ofere autorității competente o prezentare clară și concisă a activităților comerciale ale entității nefinanciare în ceea ce privește marfa-suport, riscurile asociate și modul în care instrumentele financiare derivate pe mărfuri sunt utilizate pentru a reduce aceste riscuri. Limitele pozițiilor se aplică în orice moment și, în cazul în care autoritatea competentă nu acordă în cele din urmă derogarea, entitatea nefinanciară ar trebui să reducă în consecință orice poziție care depășește limita, putându-i-se aplica măsuri de supraveghere în ceea ce privește încălcarea limitei. Entitățile nefinanciare ar trebui să își reevalueze activitățile periodic pentru a se asigura că este justificat să se continue aplicarea derogării.

| (11) | Perioada lunii în curs, care este perioada imediat anterioară livrării la scadență, este specifică fiecărui instrument financiar derivat pe mărfuri și nu corespunde exact unei luni. Prin urmare, contractul din luna în curs ar trebui să se refere la contractul următor pe respectivul instrument financiar derivat pe mărfuri care va ajunge la scadență. Prin limitarea pozițiilor pe care o persoană le poate deține în perioada în care urmează să se efectueze livrarea mărfurilor fizice se limitează cantitatea livrabilă a mărfii-suport pe care o persoană o poate furniza sau primi, prevenindu-se astfel acumulările de poziții dominante de către persoane, ceea ce le-ar permite acestora să exercite presiuni asupra pieței prin restricționarea accesului la marfa în cauză. Referința standard pentru limita poziției din luna în curs atât pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri decontate prin livrare fizică, cât și pentru cele decontate în numerar ar trebui, prin urmare, să fie calculată ca procent din cantitatea livrabilă estimată. Pentru a asigura cu mai multă precizie stabilirea adecvată a limitelor pozițiilor pe tot parcursul perioadei lunii în curs și pentru a asigura decontarea ordonată, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să pună în aplicare un calendar de reducere a limitelor pozițiilor care să înceapă în momentul în care un contract devine un contract din luna în curs și să se încheie la scadență. |
| --- | --- |

(11)

Perioada lunii în curs, care este perioada imediat anterioară livrării la scadență, este specifică fiecărui instrument financiar derivat pe mărfuri și nu corespunde exact unei luni. Prin urmare, contractul din luna în curs ar trebui să se refere la contractul următor pe respectivul instrument financiar derivat pe mărfuri care va ajunge la scadență. Prin limitarea pozițiilor pe care o persoană le poate deține în perioada în care urmează să se efectueze livrarea mărfurilor fizice se limitează cantitatea livrabilă a mărfii-suport pe care o persoană o poate furniza sau primi, prevenindu-se astfel acumulările de poziții dominante de către persoane, ceea ce le-ar permite acestora să exercite presiuni asupra pieței prin restricționarea accesului la marfa în cauză. Referința standard pentru limita poziției din luna în curs atât pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri decontate prin livrare fizică, cât și pentru cele decontate în numerar ar trebui, prin urmare, să fie calculată ca procent din cantitatea livrabilă estimată. Pentru a asigura cu mai multă precizie stabilirea adecvată a limitelor pozițiilor pe tot parcursul perioadei lunii în curs și pentru a asigura decontarea ordonată, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să pună în aplicare un calendar de reducere a limitelor pozițiilor care să înceapă în momentul în care un contract devine un contract din luna în curs și să se încheie la scadență.

| (12) | Limitele pozițiilor din celelalte luni se aplică pentru toate scadențele, altele decât cele din luna în curs. Referința standard pentru limitele pozițiilor din celelalte luni atât pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri decontate prin livrare fizică, cât și pentru cele decontate în numerar ar trebui să fie calculată ca procent din pozițiile deschise totale. Repartizarea pozițiilor din celelalte luni ale unui contract pe mărfuri este adesea concentrată în lunile cele mai apropiate de scadență. Prin urmare, totalul pozițiilor deschise oferă o referință mai adecvată pentru stabilirea limitelor pozițiilor decât o cifră calculată ca medie pentru toate scadențele. |
| --- | --- |

(12)

Limitele pozițiilor din celelalte luni se aplică pentru toate scadențele, altele decât cele din luna în curs. Referința standard pentru limitele pozițiilor din celelalte luni atât pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri decontate prin livrare fizică, cât și pentru cele decontate în numerar ar trebui să fie calculată ca procent din pozițiile deschise totale. Repartizarea pozițiilor din celelalte luni ale unui contract pe mărfuri este adesea concentrată în lunile cele mai apropiate de scadență. Prin urmare, totalul pozițiilor deschise oferă o referință mai adecvată pentru stabilirea limitelor pozițiilor decât o cifră calculată ca medie pentru toate scadențele.

| (13) | Referința standard de 25 % din cantitatea livrabilă și din pozițiile deschise a fost stabilită în raport cu experiența acumulată de alte piețe și alte jurisdicții. Pentru a sprijini decontarea și funcționarea ordonată a contractului și a pieței-suport, referința ar trebui ajustată de către autoritățile competente astfel încât să poată fi redusă cu maximum 20 % (sau 22,5 % în cazul anumitor instrumente financiare derivate pe mărfuri agricole) și să poată fi majorată cu maximum 10 % (sau 15 % în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri mai puțin lichide), dacă acest lucru este impus de caracteristicile pieței, cum ar fi lipsa participanților la piață. Având în vedere că orice ajustare a cifrei de referință se aplică numai în cazul în care și atât timp cât caracteristicile obiective ale pieței impun acest lucru, ar trebui să fie posibile adaptările temporare ale referinței. Autoritățile competente ar trebui să se asigure că o ajustare în sensul reducerii referinței se efectuează ori de câte ori acest lucru este necesar pentru a împiedica pozițiile dominante și a sprijini cotațiile ordonate ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și ale mărfurilor-suport. Intervalul reflectă faptul că Directiva 2014/65/UE acoperă o gamă mai largă de instrumente financiare derivate pe mărfuri și de piețe decât alte piețe și jurisdicții. Definiția instrumentelor financiare derivate pe mărfuri prevăzută la articolul 2 alineatul (1) punctul 30 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2) este una vastă, incluzând și instrumente financiare derivate securitizate și instrumente financiare derivate decontate în numerar care nu au un suport tangibil, cum sunt de pildă variabilele climatice. În cazul instrumentelor financiare derivate securitizate, noțiunile „lună în curs” și „alte luni” nu se aplică. În cazul instrumentelor financiare derivate fără suport tangibil, cantitatea livrabilă nu poate fi utilizată pentru a stabili o limită a unei poziții. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să consolideze sau să ajusteze metodologiile cu scopul de a stabili limite ale pozițiilor pentru aceste instrumente financiare derivate pe mărfuri pe baza unor parametri diferiți, cum ar fi numărul de titluri de valoare emise sau utilizarea pozițiilor deschise și pentru luna în curs. |
| --- | --- |

(13)

Referința standard de 25 % din cantitatea livrabilă și din pozițiile deschise a fost stabilită în raport cu experiența acumulată de alte piețe și alte jurisdicții. Pentru a sprijini decontarea și funcționarea ordonată a contractului și a pieței-suport, referința ar trebui ajustată de către autoritățile competente astfel încât să poată fi redusă cu maximum 20 % (sau 22,5 % în cazul anumitor instrumente financiare derivate pe mărfuri agricole) și să poată fi majorată cu maximum 10 % (sau 15 % în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri mai puțin lichide), dacă acest lucru este impus de caracteristicile pieței, cum ar fi lipsa participanților la piață. Având în vedere că orice ajustare a cifrei de referință se aplică numai în cazul în care și atât timp cât caracteristicile obiective ale pieței impun acest lucru, ar trebui să fie posibile adaptările temporare ale referinței. Autoritățile competente ar trebui să se asigure că o ajustare în sensul reducerii referinței se efectuează ori de câte ori acest lucru este necesar pentru a împiedica pozițiile dominante și a sprijini cotațiile ordonate ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și ale mărfurilor-suport. Intervalul reflectă faptul că Directiva 2014/65/UE acoperă o gamă mai largă de instrumente financiare derivate pe mărfuri și de piețe decât alte piețe și jurisdicții. Definiția instrumentelor financiare derivate pe mărfuri prevăzută la articolul 2 alineatul (1) punctul 30 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2) este una vastă, incluzând și instrumente financiare derivate securitizate și instrumente financiare derivate decontate în numerar care nu au un suport tangibil, cum sunt de pildă variabilele climatice. În cazul instrumentelor financiare derivate securitizate, noțiunile „lună în curs” și „alte luni” nu se aplică. În cazul instrumentelor financiare derivate fără suport tangibil, cantitatea livrabilă nu poate fi utilizată pentru a stabili o limită a unei poziții. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să consolideze sau să ajusteze metodologiile cu scopul de a stabili limite ale pozițiilor pentru aceste instrumente financiare derivate pe mărfuri pe baza unor parametri diferiți, cum ar fi numărul de titluri de valoare emise sau utilizarea pozițiilor deschise și pentru luna în curs.

| (14) | Anumite instrumente financiare derivate pe mărfuri, în special în cazul electricității și al gazului, impun necesitatea ca marfa-suport să fie livrată în mod constant de-a lungul unei perioade specificate de timp, cum ar fi zile, luni sau ani. În plus, anumite contracte cu perioade de livrare mai lungi, cum ar fi ani sau trimestre pot fi automat înlocuite prin contracte conexe cu perioade de livrare mai scurte, cum ar fi trimestre sau luni (contracte în cascadă). În aceste cazuri, o limită a poziției din luna în curs pentru contractul ce urmează a fi înlocuit înainte de livrare ar fi inadecvată, deoarece nu ar acoperi expirarea și livrarea fizică sau decontarea în numerar a contractului. În măsura în care perioadele de livrare ale contractelor pentru același suport se suprapun, o singură limită a poziției ar trebui să se aplice tuturor contractelor conexe pentru a se ține seama în mod corespunzător de pozițiile pentru acele contracte care ar putea fi livrate. Pentru a facilita acest lucru, contractele conexe ar trebui măsurate în unități ale suportului și agregate și compensate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(14)

Anumite instrumente financiare derivate pe mărfuri, în special în cazul electricității și al gazului, impun necesitatea ca marfa-suport să fie livrată în mod constant de-a lungul unei perioade specificate de timp, cum ar fi zile, luni sau ani. În plus, anumite contracte cu perioade de livrare mai lungi, cum ar fi ani sau trimestre pot fi automat înlocuite prin contracte conexe cu perioade de livrare mai scurte, cum ar fi trimestre sau luni (contracte în cascadă). În aceste cazuri, o limită a poziției din luna în curs pentru contractul ce urmează a fi înlocuit înainte de livrare ar fi inadecvată, deoarece nu ar acoperi expirarea și livrarea fizică sau decontarea în numerar a contractului. În măsura în care perioadele de livrare ale contractelor pentru același suport se suprapun, o singură limită a poziției ar trebui să se aplice tuturor contractelor conexe pentru a se ține seama în mod corespunzător de pozițiile pentru acele contracte care ar putea fi livrate. Pentru a facilita acest lucru, contractele conexe ar trebui măsurate în unități ale suportului și agregate și compensate în mod corespunzător.

| (15) | Pentru anumite instrumente financiare derivate pe mărfuri agricole, care au un impact semnificativ asupra prețurilor de consum la alimente, metodologia permite unei autorități competente să stabilească o referință și o limită a unei poziții sub valoarea minimă a intervalului general atunci când are dovezi ale unor activități speculative care au un impact semnificativ asupra prețurilor. |
| --- | --- |

(15)

Pentru anumite instrumente financiare derivate pe mărfuri agricole, care au un impact semnificativ asupra prețurilor de consum la alimente, metodologia permite unei autorități competente să stabilească o referință și o limită a unei poziții sub valoarea minimă a intervalului general atunci când are dovezi ale unor activități speculative care au un impact semnificativ asupra prețurilor.

| (16) | Autoritatea competentă ar trebui să evalueze dacă factorii enumerați la articolul 57 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE impun ajustarea referinței pentru stabilirea nivelului final al limitelor pozițiilor. Evaluarea ar trebui să considere acești factori drept relevanți pentru instrumentul financiar derivat pe marfa în cauză. Metodologiile ar trebui să ofere o orientare în ceea ce privește modul în care se poate stabili limita fără a se anula capacitatea autorității competente de a lua o decizie finală cu privire la o limită adecvată a poziției pentru un instrument financiar derivat pe mărfuri cu scopul de a preveni abuzul de piață. Factorii ar trebui să ofere indicații importante autorităților competente și ESMA pentru a le ajuta să își formeze o opinie și pentru a asigura o aliniere adecvată a limitelor pozițiilor în întreaga Uniune, inclusiv prin evaluarea impactului volatilității de la caz la caz și cu frecvența care este necesară pentru a asigura menținerea unor limite adecvate ale pozițiilor. |
| --- | --- |

(16)

Autoritatea competentă ar trebui să evalueze dacă factorii enumerați la articolul 57 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE impun ajustarea referinței pentru stabilirea nivelului final al limitelor pozițiilor. Evaluarea ar trebui să considere acești factori drept relevanți pentru instrumentul financiar derivat pe marfa în cauză. Metodologiile ar trebui să ofere o orientare în ceea ce privește modul în care se poate stabili limita fără a se anula capacitatea autorității competente de a lua o decizie finală cu privire la o limită adecvată a poziției pentru un instrument financiar derivat pe mărfuri cu scopul de a preveni abuzul de piață. Factorii ar trebui să ofere indicații importante autorităților competente și ESMA pentru a le ajuta să își formeze o opinie și pentru a asigura o aliniere adecvată a limitelor pozițiilor în întreaga Uniune, inclusiv prin evaluarea impactului volatilității de la caz la caz și cu frecvența care este necesară pentru a asigura menținerea unor limite adecvate ale pozițiilor.

| (17) | Limitele pozițiilor nu ar trebui să creeze bariere în calea dezvoltării de noi instrumente financiare derivate pe mărfuri și nu ar trebui să împiedice funcționarea adecvată a secțiunilor mai puțin lichide ale piețelor instrumentelor financiare derivate pe mărfuri. Autoritățile competente ar trebui să ia în considerare la aplicarea metodologiei timpul necesar pentru a dezvolta și a atrage lichidități pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri, atât noi, cât și existente, și în special pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri care ar putea sprijini gestionarea riscurilor pe piețele personalizate sau imature sau care ar putea să încerce să dezvolte noi modalități de acoperire împotriva riscurilor pentru noile mărfuri. Având în vedere gama largă de piețe și mărfuri cărora li se aplică regimul de limite ale pozițiilor, nu există o singură perioadă de timp prestabilită care să reflecte în mod corespunzător tranziția unui contract derivat pe mărfuri de la stadiul „nou” la stadiul „consacrat”. De asemenea, există numeroase contracte derivate pe mărfuri care s-ar putea să nu atragă niciodată participanți sau lichidități suficiente pentru a permite aplicarea efectivă de limite ale pozițiilor fără riscul ca participanții să încalce limita în mod regulat și fără intenție și să denatureze astfel procesul de cotare și de decontare a respectivelor instrumente financiare derivate pe mărfuri. Pentru a remedia aceste riscuri care amenință funcționarea eficientă a piețelor, metodologia prevede o abordare pe etape prin care limita poziției pentru luna în curs și pentru celelalte luni este stabilită la un nivel fix de 2 500 de loturi pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri și de 2,5 milioane de titluri de valoare emise pentru instrumentele financiare derivate securitizate cu o marfă-suport, până la depășirea unui prag de 10 000 de loturi sau, respectiv, de 10 milioane de titluri de valoare. Contractele care depășesc aceste praguri, rămânând însă relativ nelichide, ar trebui, dacă este cazul, să poată beneficia de o limită mai ridicată pentru a se asigura faptul că tranzacționarea acestor contracte nu suferă de constrângeri nejustificate. |
| --- | --- |

(17)

Limitele pozițiilor nu ar trebui să creeze bariere în calea dezvoltării de noi instrumente financiare derivate pe mărfuri și nu ar trebui să împiedice funcționarea adecvată a secțiunilor mai puțin lichide ale piețelor instrumentelor financiare derivate pe mărfuri. Autoritățile competente ar trebui să ia în considerare la aplicarea metodologiei timpul necesar pentru a dezvolta și a atrage lichidități pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri, atât noi, cât și existente, și în special pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri care ar putea sprijini gestionarea riscurilor pe piețele personalizate sau imature sau care ar putea să încerce să dezvolte noi modalități de acoperire împotriva riscurilor pentru noile mărfuri. Având în vedere gama largă de piețe și mărfuri cărora li se aplică regimul de limite ale pozițiilor, nu există o singură perioadă de timp prestabilită care să reflecte în mod corespunzător tranziția unui contract derivat pe mărfuri de la stadiul „nou” la stadiul „consacrat”. De asemenea, există numeroase contracte derivate pe mărfuri care s-ar putea să nu atragă niciodată participanți sau lichidități suficiente pentru a permite aplicarea efectivă de limite ale pozițiilor fără riscul ca participanții să încalce limita în mod regulat și fără intenție și să denatureze astfel procesul de cotare și de decontare a respectivelor instrumente financiare derivate pe mărfuri. Pentru a remedia aceste riscuri care amenință funcționarea eficientă a piețelor, metodologia prevede o abordare pe etape prin care limita poziției pentru luna în curs și pentru celelalte luni este stabilită la un nivel fix de 2 500 de loturi pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri și de 2,5 milioane de titluri de valoare emise pentru instrumentele financiare derivate securitizate cu o marfă-suport, până la depășirea unui prag de 10 000 de loturi sau, respectiv, de 10 milioane de titluri de valoare. Contractele care depășesc aceste praguri, rămânând însă relativ nelichide, ar trebui, dacă este cazul, să poată beneficia de o limită mai ridicată pentru a se asigura faptul că tranzacționarea acestor contracte nu suferă de constrângeri nejustificate.

| (18) | Numărul, componența și rolul participanților la piață în ceea ce privește un instrument financiar derivat pe mărfuri pot influența natura și dimensiunile pozițiilor pe care anumiți participanți le dețin pe piață. Pentru unele instrumente financiare derivate pe mărfuri, anumiți participanți la piață ar putea deține o poziție semnificativă care reflectă rolul lor în cumpărarea, vânzarea și livrarea mărfii, atunci când aceștia se află pe partea opusă a pieței față de majoritatea celorlalți participanți la piață care furnizează servicii de lichidități sau servicii de gestionare a riscurilor pentru piața mărfii-suport. |
| --- | --- |

(18)

Numărul, componența și rolul participanților la piață în ceea ce privește un instrument financiar derivat pe mărfuri pot influența natura și dimensiunile pozițiilor pe care anumiți participanți le dețin pe piață. Pentru unele instrumente financiare derivate pe mărfuri, anumiți participanți la piață ar putea deține o poziție semnificativă care reflectă rolul lor în cumpărarea, vânzarea și livrarea mărfii, atunci când aceștia se află pe partea opusă a pieței față de majoritatea celorlalți participanți la piață care furnizează servicii de lichidități sau servicii de gestionare a riscurilor pentru piața mărfii-suport.

| (19) | Furnizarea, utilizarea, disponibilitatea mărfurilor-suport și accesul la acestea sunt caracteristici ale pieței mărfii-suport. Prin evaluarea unor componente mai detaliate ale acestor caracteristici, cum ar fi perisabilitatea mărfii și metoda de transport, autoritatea competentă poate să determine gradul de flexibilitate a pieței și să ajusteze limitele pozițiilor în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(19)

Furnizarea, utilizarea, disponibilitatea mărfurilor-suport și accesul la acestea sunt caracteristici ale pieței mărfii-suport. Prin evaluarea unor componente mai detaliate ale acestor caracteristici, cum ar fi perisabilitatea mărfii și metoda de transport, autoritatea competentă poate să determine gradul de flexibilitate a pieței și să ajusteze limitele pozițiilor în mod corespunzător.

| (20) | Pentru anumite instrumente financiare derivate pe mărfuri poate exista o discrepanță semnificativă între pozițiile deschise și cantitatea livrabilă. Aceasta poate apărea în cazul în care există relativ puține tranzacții cu instrumente financiare derivate în comparație cu cantitatea livrabilă, caz în care pozițiile deschise vor fi mai mici decât cantitatea livrabilă sau, de exemplu, în cazul în care un anumit instrument financiar derivat pe mărfuri este utilizat pe scară largă pentru a acoperi mai multe expuneri la risc diferite și, prin urmare, cantitatea livrabilă este mai mică decât pozițiile deschise. Astfel de discrepanțe semnificative între pozițiile deschise și cantitatea livrabilă justifică ajustări în sensul majorării sau al reducerii limitelor celorlalte luni față de referință, pentru a se evita perturbarea pieței atunci când se apropie luna în curs. |
| --- | --- |

(20)

Pentru anumite instrumente financiare derivate pe mărfuri poate exista o discrepanță semnificativă între pozițiile deschise și cantitatea livrabilă. Aceasta poate apărea în cazul în care există relativ puține tranzacții cu instrumente financiare derivate în comparație cu cantitatea livrabilă, caz în care pozițiile deschise vor fi mai mici decât cantitatea livrabilă sau, de exemplu, în cazul în care un anumit instrument financiar derivat pe mărfuri este utilizat pe scară largă pentru a acoperi mai multe expuneri la risc diferite și, prin urmare, cantitatea livrabilă este mai mică decât pozițiile deschise. Astfel de discrepanțe semnificative între pozițiile deschise și cantitatea livrabilă justifică ajustări în sensul majorării sau al reducerii limitelor celorlalte luni față de referință, pentru a se evita perturbarea pieței atunci când se apropie luna în curs.

| (21) | Cu același obiectiv de limitare a perturbărilor piețelor atunci când se apropie luna în curs, având în vedere discrepanțele mari între calculele pentru stabilirea cantității livrabile și a pozițiilor deschise, cantitatea livrabilă este definită astfel încât să includă orice clase sau tipuri substitutive dintr-o marfă care poate fi livrată pentru a deconta un contract derivat pe mărfuri în conformitate cu clauzele respectivului contract. |
| --- | --- |

(21)

Cu același obiectiv de limitare a perturbărilor piețelor atunci când se apropie luna în curs, având în vedere discrepanțele mari între calculele pentru stabilirea cantității livrabile și a pozițiilor deschise, cantitatea livrabilă este definită astfel încât să includă orice clase sau tipuri substitutive dintr-o marfă care poate fi livrată pentru a deconta un contract derivat pe mărfuri în conformitate cu clauzele respectivului contract.

| (22) | Noua legislație a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare prevăzută în Directiva 2014/65/UE și în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 se aplică de la 3 ianuarie 2017. Pentru a se asigura consecvența și securitatea juridică, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(22)

Noua legislație a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare prevăzută în Directiva 2014/65/UE și în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 se aplică de la 3 ianuarie 2017. Pentru a se asigura consecvența și securitatea juridică, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la aceeași dată.

| (23) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către ESMA. |
| --- | --- |

(23)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către ESMA.

| (24) | ESMA a efectuat consultări publice cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), |
| --- | --- |

(24)

ESMA a efectuat consultări publice cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectul

Prezentul regulament stabilește norme pentru calcularea poziției nete deținute de o persoană pe un instrument financiar derivat pe mărfuri și metodologia de calcul al limitelor poziției care se aplică dimensiunii poziției respective.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „entitate nefinanciară” înseamnă o persoană fizică sau juridică, alta decât:






  (a) | o firmă de investiții autorizată în conformitate cu Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- | --- |

1.

„entitate nefinanciară” înseamnă o persoană fizică sau juridică, alta decât:

(a)

o firmă de investiții autorizată în conformitate cu Directiva 2014/65/UE;

| (b) | o instituție de credit autorizată în conformitate cu Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4); |
| --- | --- |

(b)

o instituție de credit autorizată în conformitate cu Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4);

4

| (c) | o întreprindere de asigurări autorizată în conformitate cu Directiva 73/239/CEE a Consiliului (5); |
| --- | --- |

(c)

o întreprindere de asigurări autorizată în conformitate cu Directiva 73/239/CEE a Consiliului (5);

5

| (d) | o întreprindere de asigurări autorizată în conformitate cu Directiva 2002/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6); |
| --- | --- |

(d)

o întreprindere de asigurări autorizată în conformitate cu Directiva 2002/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6);

6

| (e) | o întreprindere de reasigurări autorizată în conformitate cu Directiva 2005/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7); |
| --- | --- |

(e)

o întreprindere de reasigurări autorizată în conformitate cu Directiva 2005/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7);

7

| (f) | un OPCVM și, dacă este cazul, societatea de administrare a acestuia, autorizate în conformitate cu Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8); |
| --- | --- |

(f)

un OPCVM și, dacă este cazul, societatea de administrare a acestuia, autorizate în conformitate cu Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8);

8

| (g) | o instituție pentru furnizarea de pensii ocupaționale, în sensul articolului 6 litera (a) din Directiva 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9); |
| --- | --- |

(g)

o instituție pentru furnizarea de pensii ocupaționale, în sensul articolului 6 litera (a) din Directiva 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9);

9

| (h) | un fond de investiții alternative administrat de AFIA autorizați sau înregistrați în conformitate cu Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (10); |
| --- | --- |

(h)

un fond de investiții alternative administrat de AFIA autorizați sau înregistrați în conformitate cu Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (10);

10

| (i) | o contraparte centrală autorizată în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (11); |
| --- | --- |

(i)

o contraparte centrală autorizată în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (11);

11

| (j) | un depozitar central de titluri de valoare autorizat în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 909/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (12). |
| --- | --- |

(j)

un depozitar central de titluri de valoare autorizat în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 909/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (12).

12

O entitate dintr-o țară terță este o entitate nefinanciară dacă autorizarea sa nu ar fi necesară în temeiul niciuneia dintre reglementările menționate mai sus în cazul în care respectiva entitate și-ar avea sediul în Uniune și ar face obiectul legislației Uniunii;

| 2. | „contract din luna în curs” înseamnă contractul derivat pe o anumită marfă-suport care este următorul care va ajunge la scadență în conformitate cu normele stabilite de locul de tranzacționare; |
| --- | --- |

2.

„contract din luna în curs” înseamnă contractul derivat pe o anumită marfă-suport care este următorul care va ajunge la scadență în conformitate cu normele stabilite de locul de tranzacționare;

| 3. | „contract din celelalte luni” înseamnă orice contract derivat pe mărfuri care nu este un contract din luna în curs. |
| --- | --- |

3.

„contract din celelalte luni” înseamnă orice contract derivat pe mărfuri care nu este un contract din luna în curs.

CAPITOLUL II

METODA DE CALCULARE A DIMENSIUNII POZIȚIEI NETE A UNEI PERSOANE

Articolul 3

Agregarea și compensarea pozițiilor pe un instrument financiar derivat pe mărfuri

[Articolul 57 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Poziția netă a unei persoane pe un instrument financiar derivat pe mărfuri se obține prin agregarea pozițiilor pe care le deține pe respectivul instrument financiar derivat pe mărfuri tranzacționat într-un loc de tranzacționare, pe instrumentele financiare derivate pe mărfuri considerate drept instrumente financiare derivate pe mărfuri identice cu instrumentul financiar derivat pe mărfuri respectiv în conformitate cu articolul 5 alineatul (1), precum și pe contracte extrabursiere echivalente din punct de vedere economic în conformitate cu articolul 6.

(2)   În cazul în care o persoană deține atât poziții lungi, cât și poziții scurte pe oricare dintre instrumentele financiare derivate pe mărfuri menționate la alineatul (1), persoana compensează pozițiile respective pentru a determina poziția sa netă pe respectivul instrument financiar derivat pe mărfuri.

(3)   Pozițiile deținute de o entitate nefinanciară pe instrumente financiare derivate pe mărfuri care pot fi calificate în mod obiectiv drept poziții care reduc riscurile în conformitate cu articolul 7 și care sunt aprobate ca atare de către autoritatea competentă în temeiul articolului 8 nu trebuie agregate în scopul determinării poziției nete a entității nefinanciare respective.

(4)   O persoană determină în mod separat poziția netă pe care o deține pe un instrument financiar derivat pe mărfuri, atât pentru contractele din luna în curs, cât și pentru cele din celelalte luni.

Articolul 4

Metoda de calculare a pozițiilor pentru entitățile juridice din cadrul unui grup

[Articolul 57 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O întreprindere-mamă își stabilește poziția netă prin agregarea următoarelor poziții în conformitate cu articolul 3:

| (a) | propria poziție netă; |
| --- | --- |

(a)

propria poziție netă;

| (b) | pozițiile nete ale fiecăreia dintre filialele sale. |
| --- | --- |

(b)

pozițiile nete ale fiecăreia dintre filialele sale.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), întreprinderea-mamă a unui organism de plasament colectiv sau, dacă organismul de plasament colectiv respectiv a desemnat o societate de administrare, întreprinderea-mamă a respectivei societăți de administrare nu agregă pozițiile pe instrumentele derivate pe mărfuri deținute în orice organism de plasament colectiv în cazul în care aceasta nu influențează în niciun fel deciziile de investiții în ceea ce privește deschiderea, deținerea sau închiderea respectivelor poziții.

Articolul 5

Instrumente financiare derivate pe mărfuri identice și volume semnificative

[Articolul 57 alineatul (6) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Un instrument financiar derivat pe mărfuri tranzacționat într-un loc de tranzacționare se consideră a fi identic cu un instrument financiar derivat pe mărfuri tranzacționat în alt loc de tranzacționare dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | ambele instrumente financiare derivate pe mărfuri au specificații, termeni și condiții contractuale identice, fiind excluse mecanismele de gestionare a riscurilor posttranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

ambele instrumente financiare derivate pe mărfuri au specificații, termeni și condiții contractuale identice, fiind excluse mecanismele de gestionare a riscurilor posttranzacționare;

| (b) | ambele instrumente financiare derivate pe mărfuri formează un singur grup fungibil de poziții deschise sau, în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE, de titluri de valoare emise, prin intermediul cărora pozițiile deținute pe un instrument financiar derivat pe mărfuri tranzacționat într-un loc de tranzacționare pot fi lichidate prin pozițiile deținute pe instrumentul financiar derivat pe mărfuri tranzacționat în celălalt loc de tranzacționare. |
| --- | --- |

(b)

ambele instrumente financiare derivate pe mărfuri formează un singur grup fungibil de poziții deschise sau, în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE, de titluri de valoare emise, prin intermediul cărora pozițiile deținute pe un instrument financiar derivat pe mărfuri tranzacționat într-un loc de tranzacționare pot fi lichidate prin pozițiile deținute pe instrumentul financiar derivat pe mărfuri tranzacționat în celălalt loc de tranzacționare.

(2)   Se consideră că un instrument financiar derivat pe mărfuri este comercializat într-un volum semnificativ într-un loc de tranzacționare în cazul în care caracteristicile tranzacțiilor cu instrumentul financiar derivat pe mărfuri realizate în locul de tranzacționare respectiv pe o perioadă de trei luni consecutive îndeplinesc oricare dintre următoarele condiții:

| (a) | tranzacțiile depășesc o medie zilnică a pozițiilor deschise de 10 000 de loturi în contracte din luna în curs și din celelalte luni, combinate; sau |
| --- | --- |

(a)

tranzacțiile depășesc o medie zilnică a pozițiilor deschise de 10 000 de loturi în contracte din luna în curs și din celelalte luni, combinate; sau

| (b) | în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE, numărul de unități tranzacționate înmulțit cu prețul depășește o valoare medie zilnică de 1 milion EUR. |
| --- | --- |

(b)

în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE, numărul de unități tranzacționate înmulțit cu prețul depășește o valoare medie zilnică de 1 milion EUR.

(3)   Locul de tranzacționare în care are loc cel mai mare volum de tranzacții cu același instrument financiar derivat pe mărfuri este locul de tranzacționare care, timp de un an, are:

| (a) | cea mai mare medie zilnică a pozițiilor deschise; sau |
| --- | --- |

(a)

cea mai mare medie zilnică a pozițiilor deschise; sau

| (b) | în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE, cea mai mare valoare medie zilnică. |
| --- | --- |

(b)

în cazul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE, cea mai mare valoare medie zilnică.

Articolul 6

Contracte extrabursiere echivalente din punct de vedere economic cu instrumentele financiare derivate pe mărfuri tranzacționate în locuri de tranzacționare

[Articolul 57 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

Se consideră că un instrument financiar derivat extrabursier este echivalent din punct de vedere economic cu un instrument derivat pe mărfuri tranzacționat într-un loc de tranzacționare în cazul în care are specificații, termeni și condiții contractuale identice, excluzând specificațiile diferite privind dimensiunea loturilor, datele de livrare decalate cu mai puțin de o zi calendaristică și mecanismele de gestionare a riscurilor posttranzacționare diferite.

Articolul 7

Poziții care se califică drept poziții care reduc riscurile direct legate de activitățile comerciale

[Articolul 57 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O poziție deținută de o entitate nefinanciară pe instrumente financiare derivate pe mărfuri tranzacționate în locuri de tranzacționare sau pe contracte extrabursiere echivalente din punct de vedere economic în temeiul articolului 6 se califică drept poziție care reduce riscurile direct legate de activitățile comerciale ale entității nefinanciare respective în cazul în care îndeplinește unul dintre următoarele criterii, singură sau în combinație cu alte instrumente derivate în conformitate cu alineatul (2) („poziție pe un portofoliu de instrumente financiare derivate pe mărfuri”):

| (a) | reduce riscurile decurgând din modificarea potențială a valorii activelor, a serviciilor, a factorilor de producție, a produselor, a mărfurilor sau a datoriilor pe care entitatea nefinanciară sau grupul acesteia le deține, le produce, le fabrică, le prelucrează, le furnizează, le achiziționează, le comercializează, le închiriază, le vinde ori le contractează sau pe care anticipează în mod rezonabil că le va deține, produce, fabrica, prelucra, furniza, achiziționa, comercializa, închiria, vinde ori contracta în cursul desfășurării normale a activității sale; |
| --- | --- |

(a)

reduce riscurile decurgând din modificarea potențială a valorii activelor, a serviciilor, a factorilor de producție, a produselor, a mărfurilor sau a datoriilor pe care entitatea nefinanciară sau grupul acesteia le deține, le produce, le fabrică, le prelucrează, le furnizează, le achiziționează, le comercializează, le închiriază, le vinde ori le contractează sau pe care anticipează în mod rezonabil că le va deține, produce, fabrica, prelucra, furniza, achiziționa, comercializa, închiria, vinde ori contracta în cursul desfășurării normale a activității sale;

| (b) | îndeplinește cerințele pentru a fi considerată drept un contract de acoperire a riscurilor în cadrul standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS) adoptate în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (13). |
| --- | --- |

(b)

îndeplinește cerințele pentru a fi considerată drept un contract de acoperire a riscurilor în cadrul standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS) adoptate în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (13).

(2)   În sensul alineatului (1), o poziție care se califică drept poziție care reduce riscurile, singură sau în combinație cu alte instrumente financiare derivate, este acea poziție pentru care entitatea nefinanciară sau persoana care deține poziția în numele entității respective:

| (a) | descrie următoarele elemente în cadrul politicilor sale interne:






  (i) | tipurile de contracte derivate pe mărfuri incluse în portofoliile utilizate pentru a reduce riscurile direct legate de activitatea comercială și criteriile de eligibilitate ale acestora; |
| --- | --- | --- |

(a)

descrie următoarele elemente în cadrul politicilor sale interne:

(i)

tipurile de contracte derivate pe mărfuri incluse în portofoliile utilizate pentru a reduce riscurile direct legate de activitatea comercială și criteriile de eligibilitate ale acestora;

| (ii) | legătura dintre portofoliu și riscurile pe care portofoliul le reduce; |
| --- | --- |

(ii)

legătura dintre portofoliu și riscurile pe care portofoliul le reduce;

| (iii) | măsurile adoptate pentru a se garanta că pozițiile privind contractele respective nu servesc niciun alt scop decât acela de a acoperi riscurile direct legate de activitățile comerciale ale entității nefinanciare și că orice poziție care servește un alt scop poate fi identificată în mod clar; |
| --- | --- |

(iii)

măsurile adoptate pentru a se garanta că pozițiile privind contractele respective nu servesc niciun alt scop decât acela de a acoperi riscurile direct legate de activitățile comerciale ale entității nefinanciare și că orice poziție care servește un alt scop poate fi identificată în mod clar;

| (b) | este în măsură să furnizeze o imagine suficient de dezagregată a portofoliilor în ceea ce privește clasa instrumentului financiar derivat pe mărfuri, mărfurile-suport, orizontul de timp, precum și orice alți factori relevanți. |
| --- | --- |

(b)

este în măsură să furnizeze o imagine suficient de dezagregată a portofoliilor în ceea ce privește clasa instrumentului financiar derivat pe mărfuri, mărfurile-suport, orizontul de timp, precum și orice alți factori relevanți.

Articolul 8

Aplicarea derogării de la limitele pozițiilor

[Articolul 57 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   O entitate nefinanciară care deține o poziție eligibilă pe un instrument financiar derivat pe mărfuri solicită derogarea prevăzută la articolul 57 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 2014/65/UE autorității competente care stabilește limita poziției pentru instrumentul derivat pe mărfuri respectiv.

(2)   Persoana menționată la alineatul (1) transmite autorității competente următoarele informații care demonstrează modul în care poziția reduce riscurile direct legate de activitatea comercială a entității nefinanciare:

| (a) | o descriere a naturii și a valorii activităților comerciale ale entității nefinanciare în ceea ce privește marfa pentru care este relevant instrumentul financiar derivat pe mărfuri pentru care se solicită derogarea; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a naturii și a valorii activităților comerciale ale entității nefinanciare în ceea ce privește marfa pentru care este relevant instrumentul financiar derivat pe mărfuri pentru care se solicită derogarea;

| (b) | o descriere a naturii și a valorii activităților entității nefinanciare în ceea ce privește tranzacțiile efectuate și pozițiile deținute în legătură cu instrumentele financiare derivate pe mărfuri relevante tranzacționate în locuri de tranzacționare și cu contractele extrabursiere echivalente acestora din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a naturii și a valorii activităților entității nefinanciare în ceea ce privește tranzacțiile efectuate și pozițiile deținute în legătură cu instrumentele financiare derivate pe mărfuri relevante tranzacționate în locuri de tranzacționare și cu contractele extrabursiere echivalente acestora din punct de vedere economic;

| (c) | o descriere a naturii și a dimensiunii expunerilor și a riscurilor legate de respectiva marfă cu care entitatea nefinanciară se confruntă sau cu care se așteaptă să se confrunte ca rezultat al activităților sale comerciale și care sunt sau ar fi reduse prin utilizarea instrumentelor financiare derivate pe mărfuri; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a naturii și a dimensiunii expunerilor și a riscurilor legate de respectiva marfă cu care entitatea nefinanciară se confruntă sau cu care se așteaptă să se confrunte ca rezultat al activităților sale comerciale și care sunt sau ar fi reduse prin utilizarea instrumentelor financiare derivate pe mărfuri;

| (d) | o explicație cu privire la modul în care utilizarea de către entitatea nefinanciară a instrumentelor financiare derivate pe mărfuri îi reduce acesteia în mod direct expunerile și riscurile care decurg din activitățile sale comerciale. |
| --- | --- |

(d)

o explicație cu privire la modul în care utilizarea de către entitatea nefinanciară a instrumentelor financiare derivate pe mărfuri îi reduce acesteia în mod direct expunerile și riscurile care decurg din activitățile sale comerciale.

(3)   Autoritatea competentă aprobă sau respinge cererea în termen de 21 de zile calendaristice de la data la care a primit cererea și informează entitatea nefinanciară dacă a aprobat sau a respins derogarea.

(4)   Entitatea nefinanciară informează autoritatea competentă dacă apare o modificare semnificativă a naturii sau a valorii activităților comerciale sau a activităților de tranzacționare cu instrumente financiare derivate pe mărfuri ale entității nefinanciare și dacă această modificare este relevantă pentru informațiile prevăzute la alineatul (2) litera (b); în acest caz, entitatea trimite o nouă cerere de derogare, dacă intenționează să continue să o utilizeze.

CAPITOLUL III

METODOLOGIA PRIN CARE AUTORITĂȚILE COMPETENTE CALCULEAZĂ LIMITELE POZIȚIILOR

SECȚIUNEA 1

Stabilirea cifrelor de referință

Articolul 9

Metodologia de stabilire a cifrei de referință pentru limitele lunii în curs

[Articolul 57 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Autoritățile competente stabilesc o cifră de referință pentru limita pozițiilor din luna în curs pe un instrument financiar derivat pe mărfuri care să reprezinte 25 % din cantitatea livrabilă pentru instrumentul derivat pe mărfuri respectiv.

(2)   Cifra de referință trebuie specificată în loturi, care să corespundă unității de tranzacționare utilizate de locul de tranzacționare pe care se tranzacționează instrumentul financiar derivat pe mărfuri și să reprezinte o cantitate standardizată din marfa-suport.

(3)   În cazul în care o autoritate competentă stabilește limite diferite ale pozițiilor pentru perioade diferite din cadrul perioadei lunii în curs, aceste limite ale pozițiilor se reduc în mod progresiv până la scadența instrumentului financiar derivat pe mărfuri și țin seama de modalitățile de administrare a pozițiilor utilizate de locul de tranzacționare.

(4)   Prin derogare de la alineatul (1), autoritățile competente stabilesc cifra de referință pentru limita pozițiilor din luna în curs pe orice instrument financiar derivat pe mărfuri cu un suport care se califică drept aliment destinat consumului uman cu un total al pozițiilor deschise combinate pe contractele din luna în curs și din celelalte luni care depășește 50 000 de loturi pe o perioadă de trei luni consecutive calculând 20 % din cantitatea livrabilă pentru instrumentul derivat pe mărfuri respectiv.

Articolul 10

Cantitatea livrabilă

[Articolul 57 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Autoritățile competente calculează cantitatea livrabilă pentru un instrument financiar derivat pe mărfuri prin identificarea cantității mărfii-suport care poate fi folosită pentru a îndeplini cerințele de livrare ale instrumentului financiar derivat pe mărfuri.

(2)   Autoritățile competente stabilesc cantitatea livrabilă pentru un instrument financiar derivat pe mărfuri menționată la alineatul (1) în funcție de valoarea medie lunară a mărfii-suport disponibile pentru livrare în perioada de un an imediat anterioară acestui proces de stabilire.

(3)   Pentru a determina cantitatea din marfa-suport care îndeplinește condițiile prevăzute la alineatul (1), autoritățile competente țin seama de următoarele criterii:

| (a) | modalitățile de depozitare a mărfii-suport; |
| --- | --- |

(a)

modalitățile de depozitare a mărfii-suport;

| (b) | factorii care ar putea influența oferta pentru marfa-suport. |
| --- | --- |

(b)

factorii care ar putea influența oferta pentru marfa-suport.

Articolul 11

Metodologia de stabilire a cifrei de referință pentru limitele celorlalte luni

[Articolul 57 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Autoritățile competente stabilesc o cifră de referință pentru limita pozițiilor din celelalte luni pe un instrument financiar derivat pe mărfuri care să reprezinte 25 % din pozițiile deschise pentru instrumentul derivat pe mărfuri respectiv.

(2)   Cifra de referință trebuie specificată în loturi, care să corespundă unității de tranzacționare utilizate de locul de tranzacționare pe care se tranzacționează instrumentul financiar derivat pe mărfuri și să reprezinte o cantitate standardizată din marfa-suport.

Articolul 12

Poziții deschise

[Articolul 57 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE]

Autoritățile competente calculează pozițiile deschise pe un instrument financiar derivat pe mărfuri prin agregarea numărului de loturi din instrumentul derivat pe mărfuri respectiv care sunt în circulație în locurile de tranzacționare la un moment dat.

Articolul 13

[Articolul 57 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE]

Metodologia de stabilire a cifrei de referință în ceea ce privește anumite contracte

(1)   Prin derogare de la articolul 9, autoritățile competente stabilesc cifra de referință pentru limitele pozițiilor din luna în curs pentru contractele decontate în numerar din luna în curs care intră sub incidența secțiunii C punctul 10 din anexa I la Directiva 2014/65/UE și pentru care cantitatea livrabilă din marfa-suport nu poate fi măsurată prin calcularea a 25 % din pozițiile deschise pe respectivele contracte derivate pe mărfuri.

(2)   Prin derogare de la articolele 9 și 11, autoritățile competente stabilesc cifra de referință pentru limitele pozițiilor pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE prin calcularea a 25 % din numărul de titluri de valoare emise. Cifra de referință trebuie specificată ca număr de titluri de valoare.

(3)   Prin derogare de la articolele 9 și 11, în cazul în care un instrument financiar derivat pe mărfuri prevede livrarea mărfii-suport în mod constant de-a lungul unei perioade de timp bine definite, cifrele de referință calculate în temeiul articolelor 9 și 11 se aplică instrumentelor financiare derivate pe mărfuri conexe pentru aceeași marfă-suport, în măsura în care perioadele lor de livrare se suprapun. Cifra de referință se indică în unități ale mărfii-suport.

SECȚIUNEA II

Factori relevanți pentru calcularea limitelor pozițiilor

Articolul 14

Evaluarea factorilor

[Articolul 57 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE]

Autoritățile competente stabilesc limitele pozițiilor din luna în curs și din celelalte luni pentru un instrument financiar derivat pe mărfuri pornind de la cifra de referință stabilită în conformitate cu articolele 9, 11 și 13 și adaptând-o în funcție de impactul potențial al factorilor menționați la articolele 16-20 asupra integrității pieței pentru acel instrument derivat și pentru marfa-suport a acestuia până la o limită situată:

| (a) | între 5 % și 35 % sau |
| --- | --- |

(a)

între 5 % și 35 % sau

| (b) | între 2,5 % și 35 % pentru orice contract derivat cu o marfă-suport care intră în categoria alimentelor destinate consumului uman cu un total al pozițiilor deschise combinate pentru contractele din luna în curs și din celelalte luni de peste 50 000 de loturi pe o perioadă de trei luni consecutive. |
| --- | --- |

(b)

între 2,5 % și 35 % pentru orice contract derivat cu o marfă-suport care intră în categoria alimentelor destinate consumului uman cu un total al pozițiilor deschise combinate pentru contractele din luna în curs și din celelalte luni de peste 50 000 de loturi pe o perioadă de trei luni consecutive.

Articolul 15

Contracte noi și nelichide

[Articolul 57 alineatul (3) litera (g) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Prin derogare de la articolul 14:

| (a) | pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri tranzacționate într-un loc de tranzacționare cu un total al pozițiilor deschise combinate pe contractele din luna în curs și din celelalte luni care nu depășește 10 000 de loturi pe o perioadă de trei luni consecutive, autoritățile competente stabilesc limita pozițiilor deținute în respectivele instrumente financiare derivate pe mărfuri la 2 500 de loturi; |
| --- | --- |

(a)

pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri tranzacționate într-un loc de tranzacționare cu un total al pozițiilor deschise combinate pe contractele din luna în curs și din celelalte luni care nu depășește 10 000 de loturi pe o perioadă de trei luni consecutive, autoritățile competente stabilesc limita pozițiilor deținute în respectivele instrumente financiare derivate pe mărfuri la 2 500 de loturi;

| (b) | pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri tranzacționate într-un loc de tranzacționare cu un total al pozițiilor deschise combinate pe contractele din luna în curs și din celelalte luni care este mai mare 10 000 de loturi, dar mai mic de 20 000 de loturi pe o perioadă de trei luni consecutive, autoritățile competente stabilesc limita pozițiilor din luna în curs și din celelalte luni între 5 % și 40 %; |
| --- | --- |

(b)

pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri tranzacționate într-un loc de tranzacționare cu un total al pozițiilor deschise combinate pe contractele din luna în curs și din celelalte luni care este mai mare 10 000 de loturi, dar mai mic de 20 000 de loturi pe o perioadă de trei luni consecutive, autoritățile competente stabilesc limita pozițiilor din luna în curs și din celelalte luni între 5 % și 40 %;

| (c) | pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE cu un număr total de titluri de valoare emise care nu depășește 10 milioane pe o perioadă de trei luni consecutive, autoritatea competentă stabilește limitele pozițiilor deținute pe respectivele instrumente financiare derivate pe mărfuri la 2,5 milioane de titluri de valoare; |
| --- | --- |

(c)

pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE cu un număr total de titluri de valoare emise care nu depășește 10 milioane pe o perioadă de trei luni consecutive, autoritatea competentă stabilește limitele pozițiilor deținute pe respectivele instrumente financiare derivate pe mărfuri la 2,5 milioane de titluri de valoare;

| (d) | pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE cu un număr total de titluri de valoare emise care este mai mare de 10 milioane, dar mai mic de 20 de milioane pe o perioadă de trei luni consecutive, autoritatea competentă stabilește limita pozițiilor din luna în curs și din celelalte luni între 5 % și 40 %. |
| --- | --- |

(d)

pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 litera (c) din Directiva 2014/65/UE cu un număr total de titluri de valoare emise care este mai mare de 10 milioane, dar mai mic de 20 de milioane pe o perioadă de trei luni consecutive, autoritatea competentă stabilește limita pozițiilor din luna în curs și din celelalte luni între 5 % și 40 %.

(2)   Locul de tranzacționare notifică autoritatea competentă în momentul în care totalul pozițiilor deschise pe oricare dintre aceste instrumente financiare derivate pe mărfuri atinge oricare dintre valorile loturilor sau numărul titlurilor de valoare emise menționate la alineatul precedent pe o perioadă de trei luni consecutive. Autoritățile competente reexaminează limita poziției după primirea acestor notificări.

Articolul 16

Scadența contractelor derivate pe mărfuri

[Articolul 57 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În cazul limitelor poziției din luna în curs, dacă instrumentul financiar derivat pe mărfuri are o scadență scurtă, autoritățile competente ajustează limita poziției în sensul reducerii.

(2)   În cazul limitelor pozițiilor din celelalte luni, dacă instrumentul financiar derivat pe mărfuri are numeroase date separate de expirare, autoritățile competente ajustează limita poziției în sensul majorării.

Articolul 17

[Articolul 57 alineatul (3) litera (b) din Directiva 2014/65/UE]

Cantitatea livrabilă a mărfii-suport

În cazul în care cantitatea livrabilă a mărfii-suport poate fi limitată sau controlată sau în cazul în care cantitatea livrabilă este la un nivel scăzut în raport cu cantitatea necesară pentru decontarea ordonată, autoritățile competente ajustează limita poziției în sensul reducerii. Autoritățile competente determină în ce măsură această cantitate livrabilă este utilizată drept cantitate livrabilă și pentru alte instrumente financiare derivate pe mărfuri.

Articolul 18

Pozițiile deschise la nivel global

[Articolul 57 alineatul (3) litera (c) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În cazul în care există un volum mare de poziții deschise la nivel global, autoritățile competente ajustează limita poziției în sensul reducerii.

(2)   În cazul în care pozițiile deschise sunt cu mult mai mari decât cantitatea livrabilă, autoritățile competente ajustează limita poziției în sensul reducerii.

(3)   În cazul în care pozițiile deschise sunt cu mult mai mici decât cantitatea livrabilă, autoritățile competente ajustează limita poziției în sensul majorării.

Articolul 19

Numărul participanților la piață

[Articolul 57 alineatul (3) litera (e) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   În cazul în care media zilnică a numărului de participanți la piață care dețin o poziție pe un instrument financiar derivat pe mărfuri pe o perioadă de un an este ridicată, autoritatea competentă ajustează limita poziției în sensul reducerii.

(2)   Prin derogare de la articolul 14, autoritățile competente stabilesc limitele pozițiilor din luna în curs și din celelalte luni între 5 % și 50 % în cazul în care:

| (a) | numărul mediu de participanți la piață care dețin o poziție pe un instrument financiar derivat pe mărfuri în perioada care precedă stabilirea limitei poziției este mai mic de 10; sau |
| --- | --- |

(a)

numărul mediu de participanți la piață care dețin o poziție pe un instrument financiar derivat pe mărfuri în perioada care precedă stabilirea limitei poziției este mai mic de 10; sau

| (b) | numărul de firme de investiții care acționează ca formatori de piață în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 7 din Directiva 2014/65/UE pentru instrumentul financiar derivat pe mărfuri respectiv în momentul în care sunt stabilite sau revizuite limitele pozițiilor este mai mic de 3. |
| --- | --- |

(b)

numărul de firme de investiții care acționează ca formatori de piață în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 7 din Directiva 2014/65/UE pentru instrumentul financiar derivat pe mărfuri respectiv în momentul în care sunt stabilite sau revizuite limitele pozițiilor este mai mic de 3.

În sensul primului paragraf, autoritățile competente pot stabili limite diferite ale pozițiilor pentru momente diferite din perioada lunii în curs, din perioada celorlalte luni sau din ambele perioade.

Articolul 20

Caracteristicile pieței mărfii-suport

[Articolul 57 alineatul (3) litera (f) din Directiva 2014/65/UE]

(1)   Autoritățile competente iau în considerare modul în care caracteristicile pieței-suport influențează funcționarea și tranzacționarea instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și dimensiunea pozițiilor deținute de participanții la piață, inclusiv în ceea ce privește ușurința și rapiditatea accesului participanților la piață la marfa-suport.

(2)   Evaluarea pieței mărfii-suport menționate la alineatul (1) ia în considerare:

| (a) | eventualele restricții cu privire la oferta pentru marfa respectivă, inclusiv perisabilitatea mărfii livrabile; |
| --- | --- |

(a)

eventualele restricții cu privire la oferta pentru marfa respectivă, inclusiv perisabilitatea mărfii livrabile;

| (b) | metoda de transport și de livrare a mărfii fizice, inclusiv următoarele elemente:






  (i) | eventualitatea ca marfa să poată fi livrată doar la punctele de livrare specificate; |
| --- | --- | --- |

(b)

metoda de transport și de livrare a mărfii fizice, inclusiv următoarele elemente:

(i)

eventualitatea ca marfa să poată fi livrată doar la punctele de livrare specificate;

| (ii) | constrângerile, în termeni de capacitate, ale punctelor de livrare specificate; |
| --- | --- |

(ii)

constrângerile, în termeni de capacitate, ale punctelor de livrare specificate;

| (c) | structura, organizarea și funcționarea pieței, inclusiv caracterul sezonier prezent pe piețele de produse extractive și agricole în cazul cărora oferta fizică variază în cursul anului calendaristic; |
| --- | --- |

(c)

structura, organizarea și funcționarea pieței, inclusiv caracterul sezonier prezent pe piețele de produse extractive și agricole în cazul cărora oferta fizică variază în cursul anului calendaristic;

| (d) | componența și rolul participanților la piața mărfii-suport, inclusiv evaluarea numărului de participanți la piață care oferă servicii specifice care permit funcționarea pieței mărfii-suport, cum ar fi servicii de gestionare a riscurilor, livrare, depozitare sau decontare; |
| --- | --- |

(d)

componența și rolul participanților la piața mărfii-suport, inclusiv evaluarea numărului de participanți la piață care oferă servicii specifice care permit funcționarea pieței mărfii-suport, cum ar fi servicii de gestionare a riscurilor, livrare, depozitare sau decontare;

| (e) | factori macroeconomici sau alți factori conecși care influențează funcționarea pieței mărfii-suport, inclusiv livrarea, depozitarea și decontarea mărfii; |
| --- | --- |

(e)

factori macroeconomici sau alți factori conecși care influențează funcționarea pieței mărfii-suport, inclusiv livrarea, depozitarea și decontarea mărfii;

| (f) | caracteristicile, proprietățile fizice și ciclurile de viață ale mărfii-suport. |
| --- | --- |

(f)

caracteristicile, proprietățile fizice și ciclurile de viață ale mărfii-suport.

Articolul 21

Volatilitatea piețelor relevante

[Articolul 57 alineatul (3) litera (d) din Directiva 2014/65/UE]

După aplicarea factorilor menționați la articolele 16-20, care sunt relevanți pentru stabilirea limitelor pozițiilor pentru fiecare contract aferent instrumentelor derivate pe mărfuri menționate la articolul 57 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE, autoritățile competente operează o ajustare suplimentară a limitelor pozițiilor în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | există o volatilitate excesivă a prețurilor instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și ale mărfurilor-suport; |
| --- | --- |

(a)

există o volatilitate excesivă a prețurilor instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și ale mărfurilor-suport;

| (b) | o ajustare suplimentară a limitelor pozițiilor ar conduce în mod eficace la reducerea volatilității excesive a prețului instrumentului derivat pe mărfuri respectiv sau al mărfii-suport. |
| --- | --- |

(b)

o ajustare suplimentară a limitelor pozițiilor ar conduce în mod eficace la reducerea volatilității excesive a prețului instrumentului derivat pe mărfuri respectiv sau al mărfii-suport.

Articolul 22

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 decembrie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 173.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

3

(4)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

4

(5)  Prima Directivă 73/239/CEE a Consiliului din 24 iulie 1973 de coordonare a actelor cu putere de lege și actelor administrative privind inițierea și exercitarea activității de asigurare generală directă (JO L 228, 16.8.1973, p. 3).

5

(6)  Directiva 2002/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 noiembrie 2002 privind asigurarea de viață (JO L 345, 19.12.2002, p. 1).

6

(7)  Directiva 2005/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2005 privind reasigurarea și de modificare a Directivelor 73/239/CEE și 92/49/CEE ale Consiliului, precum și a Directivelor 98/78/CE și 2002/83/CE (JO L 323, 9.12.2005, p. 1)..

7

(8)  Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).

8

(9)  Directiva 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 iunie 2003 privind activitățile și supravegherea instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale (JO L 235, 23.9.2003, p. 10).

9

(10)  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010 (JO L 174, 1.7.2011, p. 1).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

11

(12)  Regulamentul (UE) nr. 909/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind îmbunătățirea decontării titlurilor de valoare în Uniunea Europeană și privind depozitarii centrali de titluri de valoare și de modificare a Directivelor 98/26/CE și 2014/65/UE și a Regulamentului (UE) nr. 236/2012 (JO L 257, 28.8.2014, p. 1).

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (JO L 243, 11.9.2002, p. 1).

13

---

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/492 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/492

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/592 AL COMISIEI

din 1 decembrie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la criteriile pe baza cărora se stabilește când o activitate trebuie considerată ca fiind auxiliară în raport cu activitatea principală

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare (1), în special articolul 2 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Pentru a stabili dacă persoanele efectuează tranzacții pe cont propriu sau dacă furnizează servicii de investiții în instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și în instrumentele financiare derivate pe acestea în Uniune ca o activitate auxiliară în raport cu activitatea lor principală, evaluarea ar trebui să se efectueze la nivel de grup. În conformitate cu articolul 2 punctul 11 din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2), se consideră că un grup cuprinde societatea-mamă și toate filialele acesteia și că include entitățile domiciliate în Uniune și în țările terțe, indiferent dacă grupul își are sediul în interiorul sau în afara Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a stabili dacă persoanele efectuează tranzacții pe cont propriu sau dacă furnizează servicii de investiții în instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și în instrumentele financiare derivate pe acestea în Uniune ca o activitate auxiliară în raport cu activitatea lor principală, evaluarea ar trebui să se efectueze la nivel de grup. În conformitate cu articolul 2 punctul 11 din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2), se consideră că un grup cuprinde societatea-mamă și toate filialele acesteia și că include entitățile domiciliate în Uniune și în țările terțe, indiferent dacă grupul își are sediul în interiorul sau în afara Uniunii.

| (2) | Evaluarea ar trebui să se realizeze sub forma a două teste, ambele având la bază activitatea de tranzacționare a persoanelor din cadrul grupului, iar calculele ar trebui efectuate pentru fiecare clasă de active în parte. Cu ajutorul primului test ar trebui să se stabilească dacă persoanele din cadrul grupului au calitatea de mari participanți în raport cu dimensiunea pieței financiare în cazul respectivei clase de active și dacă, în consecință, acestea ar trebui să obțină autorizarea ca firmă de investiții. În baza celui de al doilea test ar trebui să se stabilească dacă persoanele din cadrul grupului tranzacționează pe cont propriu sau furnizează servicii de investiții în instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate pe acestea într-o măsură atât de mare în raport cu activitatea principală a grupului încât activitățile respective nu pot fi considerate ca fiind auxiliare la nivelul grupului și dacă, prin urmare, persoanele ar trebui să obțină autorizarea ca firmă de investiții. |
| --- | --- |

(2)

Evaluarea ar trebui să se realizeze sub forma a două teste, ambele având la bază activitatea de tranzacționare a persoanelor din cadrul grupului, iar calculele ar trebui efectuate pentru fiecare clasă de active în parte. Cu ajutorul primului test ar trebui să se stabilească dacă persoanele din cadrul grupului au calitatea de mari participanți în raport cu dimensiunea pieței financiare în cazul respectivei clase de active și dacă, în consecință, acestea ar trebui să obțină autorizarea ca firmă de investiții. În baza celui de al doilea test ar trebui să se stabilească dacă persoanele din cadrul grupului tranzacționează pe cont propriu sau furnizează servicii de investiții în instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate pe acestea într-o măsură atât de mare în raport cu activitatea principală a grupului încât activitățile respective nu pot fi considerate ca fiind auxiliare la nivelul grupului și dacă, prin urmare, persoanele ar trebui să obțină autorizarea ca firmă de investiții.

| (3) | În primul test se compară dimensiunea activității de tranzacționare a unei persoane cu activitatea de tranzacționare globală din Uniune în funcție de clasa de active, pentru a se stabili cota de piață a persoanei respective. Dimensiunea activității de tranzacționare ar trebui să se stabilească prin deducerea din volumul activității de tranzacționare globale desfășurate de persoana respectivă a sumei volumului tranzacțiilor efectuate în scopul asigurării lichidității intragrup sau în scopul managementului riscurilor, în scopul reducerii, măsurabile în mod obiectiv, a riscului direct legat de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei sau în scopul îndeplinirii obligațiilor de a furniza lichidități într-un loc de tranzacționare („tranzacții privilegiate”). |
| --- | --- |

(3)

În primul test se compară dimensiunea activității de tranzacționare a unei persoane cu activitatea de tranzacționare globală din Uniune în funcție de clasa de active, pentru a se stabili cota de piață a persoanei respective. Dimensiunea activității de tranzacționare ar trebui să se stabilească prin deducerea din volumul activității de tranzacționare globale desfășurate de persoana respectivă a sumei volumului tranzacțiilor efectuate în scopul asigurării lichidității intragrup sau în scopul managementului riscurilor, în scopul reducerii, măsurabile în mod obiectiv, a riscului direct legat de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei sau în scopul îndeplinirii obligațiilor de a furniza lichidități într-un loc de tranzacționare („tranzacții privilegiate”).

| (4) | Volumul activității de tranzacționare ar trebui să se stabilească prin valoarea noțională brută a contractelor care au ca obiect instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și instrumente financiare derivate pe acestea, pe baza unei medii mobile pe cele trei perioade anuale precedente. Dimensiunea totală a pieței ar trebui să se stabilească pe baza activității de tranzacționare desfășurate în Uniune pentru fiecare clasă de active pentru care este solicitată exceptarea, inclusiv contractele care sunt tranzacționate în locurile de tranzacționare din Uniune și în afara acestora. |
| --- | --- |

(4)

Volumul activității de tranzacționare ar trebui să se stabilească prin valoarea noțională brută a contractelor care au ca obiect instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și instrumente financiare derivate pe acestea, pe baza unei medii mobile pe cele trei perioade anuale precedente. Dimensiunea totală a pieței ar trebui să se stabilească pe baza activității de tranzacționare desfășurate în Uniune pentru fiecare clasă de active pentru care este solicitată exceptarea, inclusiv contractele care sunt tranzacționate în locurile de tranzacționare din Uniune și în afara acestora.

| (5) | Întrucât piețele mărfurilor diferă considerabil în ceea ce privește dimensiunea, numărul de participanți pe piață, nivelul lichidității și alte caracteristici, se aplică praguri diferite pentru clase de active diferite în ceea ce privește testul privind dimensiunea activității de tranzacționare. |
| --- | --- |

(5)

Întrucât piețele mărfurilor diferă considerabil în ceea ce privește dimensiunea, numărul de participanți pe piață, nivelul lichidității și alte caracteristici, se aplică praguri diferite pentru clase de active diferite în ceea ce privește testul privind dimensiunea activității de tranzacționare.

| (6) | Al doilea test prevede două metode pentru stabilirea dimensiunii activității de tranzacționare în vederea comparării acesteia cu dimensiunea activității principale desfășurate de grup. Acest test îmbracă două forme, pentru a reflecta mai bine activitățile subiacente ale persoanelor care intenționează să utilizeze exceptarea, reducând în același timp la minimum sarcina de reglementare și complexitatea punerii în aplicare a testului. Testul pe bază de capital este prezentat ca alternativă la testul pe baza tranzacționării pentru a se ține seama de realitatea economică a grupurilor foarte eterogene care trebuie să evalueze dacă activitatea lor de tranzacționare este auxiliară în raport cu activitățile lor principale, inclusiv a grupurilor care efectuează investiții de capital importante, comparativ cu dimensiunea acestora, în crearea de infrastructuri, de instalații de transport și de producție, precum și a celor care efectuează investiții care nu pot fi acoperite cu ușurință împotriva riscurilor pe piețele financiare. Întrucât ambele forme ale celui de al doilea test răspund unor realități economice subiacente diferite ale diverselor grupuri, ambele teste sunt metode în egală măsură adecvate pentru a stabili dacă activitatea de tranzacționare este auxiliară în raport cu activitatea principală a unui anumit grup. |
| --- | --- |

(6)

Al doilea test prevede două metode pentru stabilirea dimensiunii activității de tranzacționare în vederea comparării acesteia cu dimensiunea activității principale desfășurate de grup. Acest test îmbracă două forme, pentru a reflecta mai bine activitățile subiacente ale persoanelor care intenționează să utilizeze exceptarea, reducând în același timp la minimum sarcina de reglementare și complexitatea punerii în aplicare a testului. Testul pe bază de capital este prezentat ca alternativă la testul pe baza tranzacționării pentru a se ține seama de realitatea economică a grupurilor foarte eterogene care trebuie să evalueze dacă activitatea lor de tranzacționare este auxiliară în raport cu activitățile lor principale, inclusiv a grupurilor care efectuează investiții de capital importante, comparativ cu dimensiunea acestora, în crearea de infrastructuri, de instalații de transport și de producție, precum și a celor care efectuează investiții care nu pot fi acoperite cu ușurință împotriva riscurilor pe piețele financiare. Întrucât ambele forme ale celui de al doilea test răspund unor realități economice subiacente diferite ale diverselor grupuri, ambele teste sunt metode în egală măsură adecvate pentru a stabili dacă activitatea de tranzacționare este auxiliară în raport cu activitatea principală a unui anumit grup.

| (7) | Dimensiunea activității de tranzacționare, astfel cum este utilizată în temeiul primei metode a celui de al doilea test, este utilizată ca substituent pentru activitatea comercială pe care o desfășoară persoana sau grupul cu titlu de activitate principală. În ceea ce privește persoanele, punerea în practică a acestui substituent ar trebui să fie simplă și eficientă din punctul de vedere al costurilor, întrucât are la bază datele care trebuie deja colectate pentru primul test, testul fiind în același timp reprezentativ. |
| --- | --- |

(7)

Dimensiunea activității de tranzacționare, astfel cum este utilizată în temeiul primei metode a celui de al doilea test, este utilizată ca substituent pentru activitatea comercială pe care o desfășoară persoana sau grupul cu titlu de activitate principală. În ceea ce privește persoanele, punerea în practică a acestui substituent ar trebui să fie simplă și eficientă din punctul de vedere al costurilor, întrucât are la bază datele care trebuie deja colectate pentru primul test, testul fiind în același timp reprezentativ.

| (8) | Acest substituent este adecvat, deoarece se consideră că o entitate rațională care are aversiune la risc, cum ar fi un producător, un operator din sectorul prelucrării sau un consumator de mărfuri sau de certificate de emisii, va acoperi împotriva riscurilor volumul activității comerciale din cadrul activității sale principale cu un volum echivalent de instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate pe acestea. Prin urmare, volumul întregii activități de tranzacționare cu instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate pe acestea, cuantificat prin valoarea noțională brută a suportului, este un substituent adecvat pentru dimensiunea activității principale a grupului. Întrucât grupurile a căror activitate principală nu este legată de mărfuri sau certificate de emisii nu ar recurge la instrumentele financiare derivate pe mărfuri sau pe certificate de emisii ca instrument de reducere a riscurilor, tranzacțiile lor cu instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate pe acestea nu s-ar califica drept tranzacții de acoperire a riscurilor. |
| --- | --- |

(8)

Acest substituent este adecvat, deoarece se consideră că o entitate rațională care are aversiune la risc, cum ar fi un producător, un operator din sectorul prelucrării sau un consumator de mărfuri sau de certificate de emisii, va acoperi împotriva riscurilor volumul activității comerciale din cadrul activității sale principale cu un volum echivalent de instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate pe acestea. Prin urmare, volumul întregii activități de tranzacționare cu instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate pe acestea, cuantificat prin valoarea noțională brută a suportului, este un substituent adecvat pentru dimensiunea activității principale a grupului. Întrucât grupurile a căror activitate principală nu este legată de mărfuri sau certificate de emisii nu ar recurge la instrumentele financiare derivate pe mărfuri sau pe certificate de emisii ca instrument de reducere a riscurilor, tranzacțiile lor cu instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate pe acestea nu s-ar califica drept tranzacții de acoperire a riscurilor.

| (9) | Utilizarea instrumentelor financiare derivate pe mărfuri ca instrument de reducere a riscurilor nu poate fi însă considerată un substituent perfect pentru întreaga activitate comercială pe care persoana sau grupul o desfășoară cu titlu de activitate principală, deoarece ar putea să nu ia în considerare alte investiții în active imobilizate care nu sunt legate de piețele instrumentelor financiare derivate. Pentru a corecta potențiala necorelare dintre tranzacțiile cu instrumente financiare derivate pe mărfuri ale unui grup și dimensiunea efectivă a activității sale principale, în special în ceea ce privește grupurile mici, prima metodă a celui de al doilea test ar trebui să conțină un mecanism de sprijin care să recunoască faptul că activitatea de tranzacționare desfășurată de persoanele din cadrul grupului nu ar trebui nici să depășească un anumit procent din oricare dintre pragurile prevăzute la primul test pentru fiecare clasă de active relevantă care va fi considerată auxiliară. Cu cât ponderea activității speculative în ansamblul activității de tranzacționare a unui grup este mai ridicată, cu atât mai mic va fi pragul stabilit în cadrul primului test. |
| --- | --- |

(9)

Utilizarea instrumentelor financiare derivate pe mărfuri ca instrument de reducere a riscurilor nu poate fi însă considerată un substituent perfect pentru întreaga activitate comercială pe care persoana sau grupul o desfășoară cu titlu de activitate principală, deoarece ar putea să nu ia în considerare alte investiții în active imobilizate care nu sunt legate de piețele instrumentelor financiare derivate. Pentru a corecta potențiala necorelare dintre tranzacțiile cu instrumente financiare derivate pe mărfuri ale unui grup și dimensiunea efectivă a activității sale principale, în special în ceea ce privește grupurile mici, prima metodă a celui de al doilea test ar trebui să conțină un mecanism de sprijin care să recunoască faptul că activitatea de tranzacționare desfășurată de persoanele din cadrul grupului nu ar trebui nici să depășească un anumit procent din oricare dintre pragurile prevăzute la primul test pentru fiecare clasă de active relevantă care va fi considerată auxiliară. Cu cât ponderea activității speculative în ansamblul activității de tranzacționare a unui grup este mai ridicată, cu atât mai mic va fi pragul stabilit în cadrul primului test.

| (10) | Mecanismul de sprijin care are la bază un grup care nu depășește un anumit procentaj al oricăruia dintre pragurile prevăzute la primul test pentru fiecare clasă de active relevantă este elocvent în special pentru grupurile foarte mici cu impact general neglijabil asupra tranzacționării instrumentelor financiare derivate pe mărfuri pertinente. Pe de o parte, aceste grupuri pot avea obligația de a efectua o analiză costisitoare a activităților lor de tranzacționare pentru a stabili dacă respectiva activitate de tranzacționare reduce sau nu riscul, fără a avea un rezultat concludent cu privire la caracterul auxiliar al activității de tranzacționare. Pe de altă parte, de obicei aceste grupuri nu sunt în măsură să participe la testul pe bază de capital, ca alternativă la testul pe baza tranzacționării. Pentru a se evita impunerea de sarcini disproporționate acestor grupuri, este oportun ca grupurile ale căror activități de tranzacționare pentru fiecare clasă de active relevantă reprezintă mai puțin de o cincime din pragul prevăzut în temeiul primului test să fie considerate drept grupuri care desfășoară respectivele tranzacții cu titlu de activitate auxiliară în raport cu activitatea lor principală. Cu toate acestea, este posibil ca prima metodă din cadrul celui de al doilea test să nu cuantifice în mod corespunzător activitatea principală a persoanelor care efectuează investiții de capital importante, comparativ cu dimensiunea acestora, în crearea de infrastructuri, de instalații de transport și de producție. Și metoda nici nu recunoaște investițiile care nu pot fi acoperite împotriva riscurilor pe piețele financiare. Este, așadar, necesar ca al doilea test să includă o a doua metodă care utilizează un parametru care are la bază capitalul ca indicator de măsurare a faptului că respectiva activitate de tranzacționare este auxiliară în raport cu activitatea principală a grupului. |
| --- | --- |

(10)

Mecanismul de sprijin care are la bază un grup care nu depășește un anumit procentaj al oricăruia dintre pragurile prevăzute la primul test pentru fiecare clasă de active relevantă este elocvent în special pentru grupurile foarte mici cu impact general neglijabil asupra tranzacționării instrumentelor financiare derivate pe mărfuri pertinente. Pe de o parte, aceste grupuri pot avea obligația de a efectua o analiză costisitoare a activităților lor de tranzacționare pentru a stabili dacă respectiva activitate de tranzacționare reduce sau nu riscul, fără a avea un rezultat concludent cu privire la caracterul auxiliar al activității de tranzacționare. Pe de altă parte, de obicei aceste grupuri nu sunt în măsură să participe la testul pe bază de capital, ca alternativă la testul pe baza tranzacționării. Pentru a se evita impunerea de sarcini disproporționate acestor grupuri, este oportun ca grupurile ale căror activități de tranzacționare pentru fiecare clasă de active relevantă reprezintă mai puțin de o cincime din pragul prevăzut în temeiul primului test să fie considerate drept grupuri care desfășoară respectivele tranzacții cu titlu de activitate auxiliară în raport cu activitatea lor principală. Cu toate acestea, este posibil ca prima metodă din cadrul celui de al doilea test să nu cuantifice în mod corespunzător activitatea principală a persoanelor care efectuează investiții de capital importante, comparativ cu dimensiunea acestora, în crearea de infrastructuri, de instalații de transport și de producție. Și metoda nici nu recunoaște investițiile care nu pot fi acoperite împotriva riscurilor pe piețele financiare. Este, așadar, necesar ca al doilea test să includă o a doua metodă care utilizează un parametru care are la bază capitalul ca indicator de măsurare a faptului că respectiva activitate de tranzacționare este auxiliară în raport cu activitatea principală a grupului.

| (11) | A doua metodă din cadrul celui de al doilea test utilizează capitalul estimat pe care un grup nefinanciar ar trebui să îl dețină comparativ cu riscul de piață inerent pozițiilor care rezultă din tranzacțiile cu instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și instrumente financiare derivate pe acestea, altele decât cele care rezultă din tranzacții privilegiate, ca substituent pentru valoarea activităților auxiliare desfășurate de persoanele din cadrul unui grup. Cadrul elaborat sub auspiciile Comitetului de la Basel și pus în aplicare în Uniune prin Directiva privind cerințele de capital se utilizează pentru a aplica o ponderare proporțională a capitalului noțional la poziții. Conform acestui cadru, poziția netă pe un instrument financiar derivat pe mărfuri, un certificat de emisii sau un instrument financiar derivat pe acesta se stabilește prin compensarea pozițiilor lungi și a pozițiilor scurte pe un anumit tip de contract derivat pe mărfuri, certificat de emisii sau contract derivat pe acesta, cum ar fi un contract futures, o opțiune, un contract forward sau un warrant. Pentru stabilirea poziției nete, compensarea ar trebui să se facă indiferent de locul unde este tranzacționat contractul, de contrapartea la contract sau de scadența contractului. Poziția brută pe un instrument financiar derivat pe mărfuri, un contract pe certificate de emisii sau un contract derivat pe acestea ar trebui, pe de altă parte, să se calculeze prin însumarea pozițiilor nete ale tipurilor de contracte care se referă la o anume marfă, certificat de emisii sau instrument financiar derivat pe acesta. În acest context, pozițiile nete pe un anumit tip de contract derivat pe mărfuri, contract pe certificate de emisii sau contract derivat pe acestea nu ar trebui să fie compensate între ele. |
| --- | --- |

(11)

A doua metodă din cadrul celui de al doilea test utilizează capitalul estimat pe care un grup nefinanciar ar trebui să îl dețină comparativ cu riscul de piață inerent pozițiilor care rezultă din tranzacțiile cu instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și instrumente financiare derivate pe acestea, altele decât cele care rezultă din tranzacții privilegiate, ca substituent pentru valoarea activităților auxiliare desfășurate de persoanele din cadrul unui grup. Cadrul elaborat sub auspiciile Comitetului de la Basel și pus în aplicare în Uniune prin Directiva privind cerințele de capital se utilizează pentru a aplica o ponderare proporțională a capitalului noțional la poziții. Conform acestui cadru, poziția netă pe un instrument financiar derivat pe mărfuri, un certificat de emisii sau un instrument financiar derivat pe acesta se stabilește prin compensarea pozițiilor lungi și a pozițiilor scurte pe un anumit tip de contract derivat pe mărfuri, certificat de emisii sau contract derivat pe acesta, cum ar fi un contract futures, o opțiune, un contract forward sau un warrant. Pentru stabilirea poziției nete, compensarea ar trebui să se facă indiferent de locul unde este tranzacționat contractul, de contrapartea la contract sau de scadența contractului. Poziția brută pe un instrument financiar derivat pe mărfuri, un contract pe certificate de emisii sau un contract derivat pe acestea ar trebui, pe de altă parte, să se calculeze prin însumarea pozițiilor nete ale tipurilor de contracte care se referă la o anume marfă, certificat de emisii sau instrument financiar derivat pe acesta. În acest context, pozițiile nete pe un anumit tip de contract derivat pe mărfuri, contract pe certificate de emisii sau contract derivat pe acestea nu ar trebui să fie compensate între ele.

| (12) | În cadrul celei de a doua metode a celui de al doilea test, valoarea capitalului estimat al unui grup este apoi comparată cu valoarea efectivă a capitalului utilizat de acel grup și care ar trebui să reflecte dimensiunea activității sale principale. Capitalul utilizat se calculează pe baza activelor totale ale grupului minus datoriile curente. Datoriile curente ar trebui să cuprindă datoriile care trebuie decontate în termen de douăsprezece luni. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul celei de a doua metode a celui de al doilea test, valoarea capitalului estimat al unui grup este apoi comparată cu valoarea efectivă a capitalului utilizat de acel grup și care ar trebui să reflecte dimensiunea activității sale principale. Capitalul utilizat se calculează pe baza activelor totale ale grupului minus datoriile curente. Datoriile curente ar trebui să cuprindă datoriile care trebuie decontate în termen de douăsprezece luni.

| (13) | Testele privind caracterul auxiliar al activității au scopul de a verifica dacă persoanele din cadrul unui grup care nu sunt autorizate în conformitate cu Directiva 2014/65/UE ar trebui să solicite autorizarea ca urmare a dimensiunii relative sau absolute a activității lor cu instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și instrumente financiare derivate pe acestea. Așadar, testele privind caracterul auxiliar al activității stabilesc dimensiunea activităților cu instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și instrumente financiare derivate pe acestea pe care persoanele din cadrul unui grup le pot efectua fără autorizare în temeiul Directivei 2014/65/UE dat fiind că aceste activități sunt auxiliare în raport cu activitatea principală a grupului. Prin urmare, este oportun să se calculeze dimensiunea activității auxiliare a grupului prin utilizarea de criterii care exclud activitatea desfășurată de membrii grupului autorizați în conformitate cu directiva menționată anterior, în scopul de a evalua dimensiunea activității auxiliare veritabile pe care o desfășoară membrii neautorizați ai grupului. |
| --- | --- |

(13)

Testele privind caracterul auxiliar al activității au scopul de a verifica dacă persoanele din cadrul unui grup care nu sunt autorizate în conformitate cu Directiva 2014/65/UE ar trebui să solicite autorizarea ca urmare a dimensiunii relative sau absolute a activității lor cu instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și instrumente financiare derivate pe acestea. Așadar, testele privind caracterul auxiliar al activității stabilesc dimensiunea activităților cu instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și instrumente financiare derivate pe acestea pe care persoanele din cadrul unui grup le pot efectua fără autorizare în temeiul Directivei 2014/65/UE dat fiind că aceste activități sunt auxiliare în raport cu activitatea principală a grupului. Prin urmare, este oportun să se calculeze dimensiunea activității auxiliare a grupului prin utilizarea de criterii care exclud activitatea desfășurată de membrii grupului autorizați în conformitate cu directiva menționată anterior, în scopul de a evalua dimensiunea activității auxiliare veritabile pe care o desfășoară membrii neautorizați ai grupului.

| (14) | Pentru ca participanții pe piață să poată să planifice și să își desfășoare activitatea în mod rezonabil și pentru a ține seama de sezonalitatea activității, calculul testelor prin care se stabilește când o activitate este considerată ca fiind auxiliară în raport cu activitatea principală ar trebui să se bazeze pe o perioadă de trei ani. Prin urmare, entitățile ar trebui să evalueze pe o bază anuală dacă încalcă unul din cele două praguri, calculând media simplă pe o bază succesivă de trei ani pentru a putea transmite notificarea anuală autorității competente. Această obligație nu ar trebui să aducă atingere dreptului autorității competente de a solicita în orice moment ca persoana să prezinte un raport cu privire la motivele pentru care consideră că activitatea desfășurată în temeiul articolului 2 alineatul (1) litera (j) punctele (i) și (ii) din Directiva 2014/65/UE este auxiliară în raport cu activitatea sa principală. |
| --- | --- |

(14)

Pentru ca participanții pe piață să poată să planifice și să își desfășoare activitatea în mod rezonabil și pentru a ține seama de sezonalitatea activității, calculul testelor prin care se stabilește când o activitate este considerată ca fiind auxiliară în raport cu activitatea principală ar trebui să se bazeze pe o perioadă de trei ani. Prin urmare, entitățile ar trebui să evalueze pe o bază anuală dacă încalcă unul din cele două praguri, calculând media simplă pe o bază succesivă de trei ani pentru a putea transmite notificarea anuală autorității competente. Această obligație nu ar trebui să aducă atingere dreptului autorității competente de a solicita în orice moment ca persoana să prezinte un raport cu privire la motivele pentru care consideră că activitatea desfășurată în temeiul articolului 2 alineatul (1) litera (j) punctele (i) și (ii) din Directiva 2014/65/UE este auxiliară în raport cu activitatea sa principală.

| (15) | Tranzacțiile care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscul direct legat de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei și tranzacțiile intragrup ar trebui avute în vedere într-un mod care să asigure consecvența cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Cu toate acestea, în ceea ce privește tranzacțiile cu instrumente financiare derivate care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscul direct legat de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei, Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei (4) se referă numai la instrumentele financiare derivate care nu sunt tranzacționate pe piețe reglementate, în timp ce articolul 2 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE acoperă instrumentele financiare derivate tranzacționate în locuri de tranzacționare. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să țină seama, de asemenea, de instrumentele financiare derivate tranzacționate pe piețe reglementate în legătură cu tranzacțiile care sunt considerate în mod obiectiv ca reducând riscul direct legat de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei. |
| --- | --- |

(15)

Tranzacțiile care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscul direct legat de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei și tranzacțiile intragrup ar trebui avute în vedere într-un mod care să asigure consecvența cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Cu toate acestea, în ceea ce privește tranzacțiile cu instrumente financiare derivate care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscul direct legat de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei, Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei (4) se referă numai la instrumentele financiare derivate care nu sunt tranzacționate pe piețe reglementate, în timp ce articolul 2 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE acoperă instrumentele financiare derivate tranzacționate în locuri de tranzacționare. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să țină seama, de asemenea, de instrumentele financiare derivate tranzacționate pe piețe reglementate în legătură cu tranzacțiile care sunt considerate în mod obiectiv ca reducând riscul direct legat de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei.

| (16) | În unele cazuri, este posibil ca un risc comercial să nu poată fi acoperit prin utilizarea unui contract derivat pe mărfuri direct legat de acesta, și anume un contract care are același suport și aceeași dată de decontare ca riscul care este acoperit. În acest caz, persoana ar putea recurge la acoperirea riscurilor prin substituent, utilizând un instrument strâns corelat pentru a-și acoperi expunerea, cum ar fi un instrument cu un activ suport diferit, dar foarte apropiat din punctul de vedere al comportamentului economic. În plus, acoperirea riscurilor la nivel macro sau de portofoliu ar putea fi utilizată de persoanele care încheie contracte derivate pe mărfuri pentru a acoperi un risc legat de riscurile lor generale sau de riscurile globale ale grupului. Acoperirea riscurilor prin substituent, la nivel macro sau de portofoliu în baza contractelor derivate pe mărfuri poate constitui acoperire a riscurilor în sensul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(16)

În unele cazuri, este posibil ca un risc comercial să nu poată fi acoperit prin utilizarea unui contract derivat pe mărfuri direct legat de acesta, și anume un contract care are același suport și aceeași dată de decontare ca riscul care este acoperit. În acest caz, persoana ar putea recurge la acoperirea riscurilor prin substituent, utilizând un instrument strâns corelat pentru a-și acoperi expunerea, cum ar fi un instrument cu un activ suport diferit, dar foarte apropiat din punctul de vedere al comportamentului economic. În plus, acoperirea riscurilor la nivel macro sau de portofoliu ar putea fi utilizată de persoanele care încheie contracte derivate pe mărfuri pentru a acoperi un risc legat de riscurile lor generale sau de riscurile globale ale grupului. Acoperirea riscurilor prin substituent, la nivel macro sau de portofoliu în baza contractelor derivate pe mărfuri poate constitui acoperire a riscurilor în sensul prezentului regulament.

| (17) | Dacă o persoană care aplică testul privind caracterul auxiliar al activității recurge la acoperirea riscurilor la nivel macro sau de portofoliu, s-ar putea ca aceasta să nu fie în măsură să stabilească o legătură directă între o anumită tranzacție cu un instrument financiar derivat pe mărfuri și un risc specific direct legat de activitățile comerciale și de finanțare a trezoreriei, risc care se dorea a fi acoperit prin încheierea acelei tranzacții. Riscurile direct legate de activitățile comerciale și de finanțare a trezoreriei pot fi complexe, de exemplu, mai multe piețe geografice, produse, orizonturi de timp sau entități. Portofoliul de contracte derivate pe mărfuri încheiate pentru a atenua aceste riscuri pot deriva din sisteme complexe de management al riscurilor. În astfel de cazuri, sistemele de management al riscurilor ar trebui să împiedice clasificarea tranzacțiilor care nu vizează acoperirea riscurilor drept tranzacții de acoperire a riscurilor și să ofere o imagine suficient de dezagregată a portofoliului de acoperire, astfel încât componentele speculative să fie identificate și luate în considerare în calcularea pragurilor. Pozițiile nu ar trebui să se califice drept poziții care reduc riscurile legate de activitatea comercială doar pe motivul că fac parte, pe o bază globală, dintr-un portofoliu de reducere a riscurilor. |
| --- | --- |

(17)

Dacă o persoană care aplică testul privind caracterul auxiliar al activității recurge la acoperirea riscurilor la nivel macro sau de portofoliu, s-ar putea ca aceasta să nu fie în măsură să stabilească o legătură directă între o anumită tranzacție cu un instrument financiar derivat pe mărfuri și un risc specific direct legat de activitățile comerciale și de finanțare a trezoreriei, risc care se dorea a fi acoperit prin încheierea acelei tranzacții. Riscurile direct legate de activitățile comerciale și de finanțare a trezoreriei pot fi complexe, de exemplu, mai multe piețe geografice, produse, orizonturi de timp sau entități. Portofoliul de contracte derivate pe mărfuri încheiate pentru a atenua aceste riscuri pot deriva din sisteme complexe de management al riscurilor. În astfel de cazuri, sistemele de management al riscurilor ar trebui să împiedice clasificarea tranzacțiilor care nu vizează acoperirea riscurilor drept tranzacții de acoperire a riscurilor și să ofere o imagine suficient de dezagregată a portofoliului de acoperire, astfel încât componentele speculative să fie identificate și luate în considerare în calcularea pragurilor. Pozițiile nu ar trebui să se califice drept poziții care reduc riscurile legate de activitatea comercială doar pe motivul că fac parte, pe o bază globală, dintr-un portofoliu de reducere a riscurilor.

| (18) | Un risc poate evolua în timp și, în vederea adaptării la evoluția riscului, este posibil ca instrumentele financiare derivate pe mărfuri sau certificate de emisii încheiate inițial pentru reducerea riscului legat de activitatea comercială să trebuiască să fie compensate prin utilizarea de contracte derivate pe mărfuri sau certificate de emisii suplimentare. Drept urmare, acoperirea unui risc poate fi obținută printr-o combinație de contracte derivate pe mărfuri sau certificate de emisii, inclusiv prin compensarea contractelor derivate pe mărfuri care închid acele contracte derivate pe mărfuri care nu mai au legătură cu riscul comercial. În plus, evoluția unui risc care a fost abordat prin deschiderea unei poziții pe un instrument financiar derivat pe mărfuri sau certificate de emisii în scopul reducerii acelui risc nu ar trebui să ducă la reevaluarea ulterioară a poziției respective și la concluzia că nu era o tranzacție privilegiată ab initio. |
| --- | --- |

(18)

Un risc poate evolua în timp și, în vederea adaptării la evoluția riscului, este posibil ca instrumentele financiare derivate pe mărfuri sau certificate de emisii încheiate inițial pentru reducerea riscului legat de activitatea comercială să trebuiască să fie compensate prin utilizarea de contracte derivate pe mărfuri sau certificate de emisii suplimentare. Drept urmare, acoperirea unui risc poate fi obținută printr-o combinație de contracte derivate pe mărfuri sau certificate de emisii, inclusiv prin compensarea contractelor derivate pe mărfuri care închid acele contracte derivate pe mărfuri care nu mai au legătură cu riscul comercial. În plus, evoluția unui risc care a fost abordat prin deschiderea unei poziții pe un instrument financiar derivat pe mărfuri sau certificate de emisii în scopul reducerii acelui risc nu ar trebui să ducă la reevaluarea ulterioară a poziției respective și la concluzia că nu era o tranzacție privilegiată ab initio.

| (19) | Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(19)

Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (20) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (5). |
| --- | --- |

(20)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, instituit în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (5).

| (21) | Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată, |
| --- | --- |

(21)

Din motive de coerență și pentru a asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prevăzute de prezentul regulament și dispozițiile naționale conexe de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Aplicarea pragurilor

Activitățile persoanelor prevăzute la articolul 2 alineatul (1) litera (j) punctele (i) și (ii) din Directiva 2014/65/UE se considerată ca fiind auxiliare în raport cu activitatea principală a grupului dacă respectivele activități îndeplinesc condițiile de la articolul 2 și sunt minoritare la nivelul grupului, în conformitate cu articolul 3.

Articolul 2

Pragul privind piața globală

(1)   Dimensiunea activităților prevăzute la articolul 1, calculată în conformitate cu alineatul (2) și împărțită la activitatea globală de tranzacționare pe piață, calculată în conformitate cu alineatul (3), este inferioară următoarelor valori pentru fiecare dintre următoarele clase de active:

| (a) | 4 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe metale; |
| --- | --- |

(a)

4 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe metale;

| (b) | 3 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe petrol și produse petroliere; |
| --- | --- |

(b)

3 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe petrol și produse petroliere;

| (c) | 10 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe cărbune; |
| --- | --- |

(c)

10 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe cărbune;

| (d) | 3 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe gaz; |
| --- | --- |

(d)

3 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe gaz;

| (e) | 6 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe energie; |
| --- | --- |

(e)

6 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe energie;

| (f) | 4 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe produse agricole; |
| --- | --- |

(f)

4 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe produse agricole;

| (g) | 15 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe alte mărfuri, inclusiv navlul și mărfurile menționate în anexa I secțiunea C punctul 10 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(g)

15 % în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe alte mărfuri, inclusiv navlul și mărfurile menționate în anexa I secțiunea C punctul 10 din Directiva 2014/65/UE;

| (h) | 20 % în ceea ce privește certificatele de emisii sau instrumentele financiare derivate pe acestea. |
| --- | --- |

(h)

20 % în ceea ce privește certificatele de emisii sau instrumentele financiare derivate pe acestea.

(2)   Dimensiunea activităților prevăzute la articolul 1 desfășurate în Uniune de către o persoană din cadrul unui grup pentru fiecare dintre clasele de active prevăzute la alineatul (1) se calculează prin agregarea valorii noționale brute a tuturor contractelor din clasa de active relevantă la care respectiva persoană este parte.

În agregarea prevăzută la primul paragraf nu se includ contractele care rezultă din tranzacțiile menționate la articolul 2 alineatul (4) al cincilea paragraf literele (a), (b) și (c) din Directiva 2014/65/UE sau contractele în cazul cărora persoana din cadrul grupului care este parte la oricare dintre contracte este autorizată în conformitate cu Directiva 2014/65/UE sau cu Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6).

(3)   Activitatea globală de tranzacționare pe piață pentru fiecare clasă de active prevăzută la alineatul (1) se calculează prin agregarea valorii noționale brute a tuturor contractelor aferente clasei de active relevante la care orice persoană stabilită în Uniune este parte și care nu sunt tranzacționate într-un loc de tranzacționare, precum și a oricărui alt contract aferent acelei clase de active care este tranzacționat într-un loc de tranzacționare situat în Uniune în cursul perioadei contabile anuale pertinente prevăzute la articolul 4 alineatul (2).

(4)   Valorile agregate prevăzute la alineatele (2) și (3) sunt denominate în EUR.

Articolul 3

Pragul privind activitatea principală

(1)   Activitățile prevăzute la articolul 1 sunt considerate a fi minoritare la nivelul grupului dacă îndeplinesc oricare dintre condițiile următoare:

| (a) | dimensiunea activităților respective, calculată în conformitate cu alineatul (3) primul paragraf, nu reprezintă mai mult de 10 % din dimensiunea totală a activității de tranzacționare a grupului, calculată în conformitate cu alineatul (3) al doilea paragraf; |
| --- | --- |

(a)

dimensiunea activităților respective, calculată în conformitate cu alineatul (3) primul paragraf, nu reprezintă mai mult de 10 % din dimensiunea totală a activității de tranzacționare a grupului, calculată în conformitate cu alineatul (3) al doilea paragraf;

| (b) | capitalul utilizat estimat pentru desfășurarea activităților respective, calculat în conformitate cu alineatele (5)-(7), nu reprezintă mai mult de 10 % din capitalul utilizat la nivelul grupului pentru desfășurarea activității principale, calculat în conformitate cu alineatul (9). |
| --- | --- |

(b)

capitalul utilizat estimat pentru desfășurarea activităților respective, calculat în conformitate cu alineatele (5)-(7), nu reprezintă mai mult de 10 % din capitalul utilizat la nivelul grupului pentru desfășurarea activității principale, calculat în conformitate cu alineatul (9).

(2)   Se aplică următoarele derogări de la alineatul (1) litera (a):

| (a) | în cazul în care dimensiunea activităților prevăzute la articolul 1, calculată în conformitate cu alineatul (3) primul paragraf, reprezintă mai mult de 10 %, dar mai puțin de 50 % din dimensiunea totală a activității de tranzacționare a grupului, calculată în conformitate cu alineatul (3) al doilea paragraf, se consideră că activitățile auxiliare sunt activități minoritare la nivelul grupului numai atunci când dimensiunea activității de tranzacționare pentru fiecare dintre clasele de active prevăzute la articolul 2 alineatul (1) reprezintă mai puțin de 50 % din pragul stabilit la articolul 2 alineatul (1) pentru fiecare clasă de active relevantă; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care dimensiunea activităților prevăzute la articolul 1, calculată în conformitate cu alineatul (3) primul paragraf, reprezintă mai mult de 10 %, dar mai puțin de 50 % din dimensiunea totală a activității de tranzacționare a grupului, calculată în conformitate cu alineatul (3) al doilea paragraf, se consideră că activitățile auxiliare sunt activități minoritare la nivelul grupului numai atunci când dimensiunea activității de tranzacționare pentru fiecare dintre clasele de active prevăzute la articolul 2 alineatul (1) reprezintă mai puțin de 50 % din pragul stabilit la articolul 2 alineatul (1) pentru fiecare clasă de active relevantă;

| (b) | în cazul în care dimensiunea activităților de tranzacționare, calculată în conformitate cu alineatul (3) primul paragraf, este egală cu sau mai mare decât 50 % din dimensiunea totală a activității de tranzacționare a grupului, calculată în conformitate cu alineatul (3) al doilea paragraf, se consideră că activitățile auxiliare sunt activități minoritare la nivelul grupului numai atunci când dimensiunea activității de tranzacționare pentru fiecare dintre clasele de active prevăzute la articolul 2 alineatul (1) reprezintă mai puțin de 20 % din pragul stabilit la articolul 2 alineatul (1) pentru fiecare clasă de active relevantă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care dimensiunea activităților de tranzacționare, calculată în conformitate cu alineatul (3) primul paragraf, este egală cu sau mai mare decât 50 % din dimensiunea totală a activității de tranzacționare a grupului, calculată în conformitate cu alineatul (3) al doilea paragraf, se consideră că activitățile auxiliare sunt activități minoritare la nivelul grupului numai atunci când dimensiunea activității de tranzacționare pentru fiecare dintre clasele de active prevăzute la articolul 2 alineatul (1) reprezintă mai puțin de 20 % din pragul stabilit la articolul 2 alineatul (1) pentru fiecare clasă de active relevantă;

(3)   Dimensiunea activităților prevăzute la articolul 1 și desfășurate de o persoană din cadrul unui grup se calculează prin agregarea dimensiunii activităților desfășurate de persoana respectivă cu privire la toate clasele de active menționate la articolul 2 alineatul (1), în conformitate cu aceleași criterii de calcul ca cele prevăzute la articolul 2 alineatul (2).

Dimensiunea totală a activității de tranzacționare a grupului se calculează prin agregarea valorii noționale brute a tuturor contractelor care au ca obiect instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și instrumente derivate pe acestea la care persoanele din cadrul acelui grup sunt parte.

(4)   În agregarea prevăzută la alineatul (3) primul paragraf nu se includ contractele la care este parte o persoană din cadrul grupului care este autorizată în conformitate cu Directiva 2014/65/UE sau cu Directiva 2013/36/UE.

(5)   Capitalul utilizat estimat pentru desfășurarea activităților prevăzute la articolul 1 este suma următoarelor elemente:

| (a) | 15 % din fiecare poziție netă, lungă sau scurtă, înmulțit cu prețul instrumentului financiar derivat pe mărfuri, al certificatului de emisii sau al instrumentelor financiare derivate pe acesta; |
| --- | --- |

(a)

15 % din fiecare poziție netă, lungă sau scurtă, înmulțit cu prețul instrumentului financiar derivat pe mărfuri, al certificatului de emisii sau al instrumentelor financiare derivate pe acesta;

| (b) | 3 % din poziția brută, lungă sau scurtă, înmulțit cu prețul instrumentului financiar derivat pe mărfuri, al certificatului de emisii sau al instrumentelor financiare derivate pe acesta. |
| --- | --- |

(b)

3 % din poziția brută, lungă sau scurtă, înmulțit cu prețul instrumentului financiar derivat pe mărfuri, al certificatului de emisii sau al instrumentelor financiare derivate pe acesta.

(6)   În sensul alineatului (5) litera (a), poziția netă pe un instrument financiar derivat pe mărfuri, un certificat de emisii sau un instrument financiar derivat pe acesta se stabilește prin compensarea pozițiilor lungi și a pozițiilor scurte:

| (a) | pe fiecare tip de contract derivat pe mărfuri care are ca suport o anumită marfă pentru a calcula poziția netă pentru fiecare tip de contract care are ca suport marfa respectivă; |
| --- | --- |

(a)

pe fiecare tip de contract derivat pe mărfuri care are ca suport o anumită marfă pentru a calcula poziția netă pentru fiecare tip de contract care are ca suport marfa respectivă;

| (b) | pe un contract pe certificate de emisii pentru a calcula poziția netă pe acel contract pe certificate de emisii; sau |
| --- | --- |

(b)

pe un contract pe certificate de emisii pentru a calcula poziția netă pe acel contract pe certificate de emisii; sau

| (c) | pe fiecare tip de contract derivat pe certificate de emisii pentru a calcula poziția netă pe tip de contract derivat pe certificate de emisii. |
| --- | --- |

(c)

pe fiecare tip de contract derivat pe certificate de emisii pentru a calcula poziția netă pe tip de contract derivat pe certificate de emisii.

În sensul alineatului (5) litera (a), pozițiile nete pe diferite tipuri de contracte care au ca suport aceeași marfă sau pe diferite tipuri de contracte derivate care au ca suport același certificat de emisii pot fi compensate între ele.

(7)   În sensul alineatului (5) litera (b), poziția brută pe un contract derivat pe mărfuri, un certificat de emisii sau un contract derivat pe acesta se stabilește prin calcularea sumei valorilor absolute ale pozițiilor nete pe fiecare tip de contract care are ca suport o anumită marfă, pe fiecare contract pe certificate de emisii sau pe fiecare tip de contract derivat care are ca suport un anumit certificat de emisii.

În sensul alineatului (5) litera (b), pozițiile nete pe diferite tipuri de contracte derivate care au ca suport aceeași marfă sau pe diferite tipuri de contracte derivate care au ca suport același certificat de emisii nu pot fi compensate între ele.

(8)   În calculul capitalului estimat nu se includ pozițiile care rezultă din tranzacțiile prevăzute la articolul 2 alineatul (4) al cincilea paragraf literele (a), (b) și (c) din Directiva 2014/65/UE.

(9)   Capitalul utilizat pentru desfășurarea activității principale a unui grup este suma activelor totale ale grupului minus datoriile sale pe termen scurt, astfel cum sunt înregistrate în situațiile financiare consolidate ale grupului la sfârșitul perioadei anuale de calcul pertinente. În sensul primei teze, datoriile pe termen scurt sunt datoriile care au o scadență mai mică de 12 luni.

(10)   Valorile care rezultă din calculele prevăzute la prezentul articol sunt denominate în EUR.

Articolul 4

Procedura de calcul

(1)   Calculul dimensiunii activităților de tranzacționare și a capitalului la care se face referire la articolele 2 și 3 are la bază media simplă a activităților de tranzacționare zilnice sau a capitalului estimat alocat acestor activități de tranzacționare pe cele trei perioade anuale de calcul precedente datei de calcul. Calculele se efectuează anual, în primul trimestru al anului calendaristic care urmează unei perioade anuale de calcul.

(2)   În sensul alineatului (1), o perioadă anuală de calcul înseamnă o perioadă care începe la data de 1 ianuarie a unui an dat și care se încheie la data de 31 decembrie a acelui an.

(3)   În sensul alineatului (1), pentru calculul dimensiunii activităților de tranzacționare sau a capitalului estimat alocat activităților de tranzacționare care se efectuează în 2018 se iau în considerare cele trei perioade anuale de calcul precedente care încep la 1 ianuarie 2015, la 1 ianuarie 2016 și la 1 ianuarie 2017, iar pentru calculul care se efectuează în 2019 se iau în considerare cele trei perioade anuale de calcul precedente care încep la 1 ianuarie 2016, 1 ianuarie 2017 și 1 ianuarie 2018.

(4)   Prin derogare de la alineatul (3), în perioada de referință pentru calcularea activităților zilnice de tranzacționare sau a capitalului estimat alocat acestor activități de tranzacționare intră doar cea mai recentă perioadă anuală de calcul atunci când sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | activitățile zilnice de tranzacționare sau capitalul estimat alocat acestor activități de tranzacționare înregistrează o scădere mai mare de 10 % atunci când se compară cea mai îndepărtată dintre cele trei perioade anuale de calcul cu cea mai recentă perioadă anuală de calcul; și |
| --- | --- |

(a)

activitățile zilnice de tranzacționare sau capitalul estimat alocat acestor activități de tranzacționare înregistrează o scădere mai mare de 10 % atunci când se compară cea mai îndepărtată dintre cele trei perioade anuale de calcul cu cea mai recentă perioadă anuală de calcul; și

| (b) | activitățile zilnice de tranzacționare sau capitalul estimat alocat acestor activități de tranzacționare în cea mai recentă dintre cele trei perioade anuale de calcul se situează sub nivelul celor două perioade de calcul precedente. |
| --- | --- |

(b)

activitățile zilnice de tranzacționare sau capitalul estimat alocat acestor activități de tranzacționare în cea mai recentă dintre cele trei perioade anuale de calcul se situează sub nivelul celor două perioade de calcul precedente.

Articolul 5

Tranzacții care se califică drept tranzacții care reduc riscurile

(1)   În sensul articolului 2 alineatul (4) al cincilea paragraf litera (b) din Directiva 2014/65/UE, se consideră că o tranzacție cu instrumente financiare derivate poate fi măsurată în mod obiectiv ca reducând riscurile direct legate de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei atunci când unul sau mai multe dintre criteriile următoare sunt îndeplinite:

| (a) | tranzacția reduce riscurile care decurg din variația potențială a valorii activelor, a serviciilor, a factorilor de producție, a produselor, a mărfurilor sau a datoriilor pe care persoana sau grupul acesteia le deține, le produce, le fabrică, le prelucrează, le furnizează, le achiziționează, le comercializează, le închiriază, le vinde ori le contractează sau pe care anticipează în mod rezonabil că le va deține, produce, fabrica, prelucra, furniza, achiziționa, comercializa, închiria, vinde ori contracta în cursul desfășurării normale a activității sale; |
| --- | --- |

(a)

tranzacția reduce riscurile care decurg din variația potențială a valorii activelor, a serviciilor, a factorilor de producție, a produselor, a mărfurilor sau a datoriilor pe care persoana sau grupul acesteia le deține, le produce, le fabrică, le prelucrează, le furnizează, le achiziționează, le comercializează, le închiriază, le vinde ori le contractează sau pe care anticipează în mod rezonabil că le va deține, produce, fabrica, prelucra, furniza, achiziționa, comercializa, închiria, vinde ori contracta în cursul desfășurării normale a activității sale;

| (b) | tranzacția acoperă riscurile care decurg din impactul indirect potențial asupra valorii activelor, a serviciilor, a factorilor de producție, a produselor, a mărfurilor sau a datoriilor menționate la litera (a), ca urmare a fluctuațiilor ratelor dobânzilor, ale ratelor inflației, ale cursurilor de schimb valutar sau ale riscului de credit; |
| --- | --- |

(b)

tranzacția acoperă riscurile care decurg din impactul indirect potențial asupra valorii activelor, a serviciilor, a factorilor de producție, a produselor, a mărfurilor sau a datoriilor menționate la litera (a), ca urmare a fluctuațiilor ratelor dobânzilor, ale ratelor inflației, ale cursurilor de schimb valutar sau ale riscului de credit;

| (c) | tranzacția se califică drept un contract de acoperire a riscurilor în temeiul standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS) adoptate în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (7). |
| --- | --- |

(c)

tranzacția se califică drept un contract de acoperire a riscurilor în temeiul standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS) adoptate în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (7).

(2)   În sensul alineatului (1), o tranzacție, de sine stătătoare sau în combinație cu alte instrumente financiare derivate, care se califică drept tranzacție care reduce riscul este o tranzacție în cazul căreia o entitate nefinanciară:

| (a) | descrie următoarele elemente în cadrul politicilor sale interne:






  (i) | tipurile de contracte care au ca obiect instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate pe acestea incluse în portofoliile utilizate pentru a reduce riscurile direct legate de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei și criteriile de eligibilitate ale acestora; |
| --- | --- | --- |

(a)

descrie următoarele elemente în cadrul politicilor sale interne:

(i)

tipurile de contracte care au ca obiect instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii sau instrumente financiare derivate pe acestea incluse în portofoliile utilizate pentru a reduce riscurile direct legate de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei și criteriile de eligibilitate ale acestora;

| (ii) | legătura dintre portofoliu și riscurile pe care portofoliul le reduce; |
| --- | --- |

(ii)

legătura dintre portofoliu și riscurile pe care portofoliul le reduce;

| (iii) | măsurile adoptate pentru a se garanta că tranzacțiile privind contractele respective nu servesc nici un alt scop decât acela de a acoperi riscurile direct legate de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei a entității nefinanciare și că orice tranzacție care servește un alt scop poate fi identificată în mod clar; |
| --- | --- |

(iii)

măsurile adoptate pentru a se garanta că tranzacțiile privind contractele respective nu servesc nici un alt scop decât acela de a acoperi riscurile direct legate de activitatea comercială sau de activitatea de finanțare a trezoreriei a entității nefinanciare și că orice tranzacție care servește un alt scop poate fi identificată în mod clar;

| (b) | este în măsură să ofere o imagine suficient de dezagregată a portofoliilor în funcție de categoria instrumentului financiar derivat pe mărfuri, a certificatului de emisii sau a instrumentului financiar derivat pe acesta, de mărfurile suport, de orizontul de timp, precum și de orice alți factori relevanți. |
| --- | --- |

(b)

este în măsură să ofere o imagine suficient de dezagregată a portofoliilor în funcție de categoria instrumentului financiar derivat pe mărfuri, a certificatului de emisii sau a instrumentului financiar derivat pe acesta, de mărfurile suport, de orizontul de timp, precum și de orice alți factori relevanți.

Articolul 6

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 decembrie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 19).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă, obligația de compensare, registrul public, accesul la un loc de tranzacționare, contrapărțile nefinanciare și tehnicile de atenuare a riscurilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate prin CPC (JO L 52, 23.2.2013, p. 11).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

5

(6)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (JO L 243, 11.9.2002, p. 1).

7

---

DIRECTIVE

| 31.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 87/500 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 87/500

---

DIRECTIVA DELEGATĂ (UE) 2017/593 A COMISIEI

din 7 aprilie 2016

de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește protejarea instrumentelor financiare și a fondurilor care aparțin clienților, obligațiile de guvernanță a produsului și normele aplicabile la acordarea sau primirea de onorarii, comisioane sau alte tipuri de beneficii pecuniare sau nepecuniare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 16 alineatul (12) și articolul 24 alineatul (13),

întrucât:

| (1) | Directiva 2014/65/UE stabilește un regim cuprinzător menit să asigure protecția investitorilor. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2014/65/UE stabilește un regim cuprinzător menit să asigure protecția investitorilor.

| (2) | Protejarea instrumentelor financiare și a fondurilor clienților este o parte importantă a acestui regim, firmele de investiții având obligația de a introduce mecanisme adecvate pentru a proteja drepturile de proprietate ale clienților și drepturile acestora în privința titlurilor și fondurilor încredințate unei firme de investiții. Firmele de investiții ar trebui să dispună de mecanisme adecvate și specifice prin care să asigure protejarea instrumentelor financiare și a fondurilor clienților. |
| --- | --- |

(2)

Protejarea instrumentelor financiare și a fondurilor clienților este o parte importantă a acestui regim, firmele de investiții având obligația de a introduce mecanisme adecvate pentru a proteja drepturile de proprietate ale clienților și drepturile acestora în privința titlurilor și fondurilor încredințate unei firme de investiții. Firmele de investiții ar trebui să dispună de mecanisme adecvate și specifice prin care să asigure protejarea instrumentelor financiare și a fondurilor clienților.

| (3) | În vederea asigurării unui cadru normativ mai bine definit pentru protecția investitorilor și a unei transparențe sporite față de clienți și în concordanță cu strategia globală de promovare a ocupării forței de muncă și a creșterii economice în Uniune prin intermediul unui cadru juridic și economic integrat care este eficient și în care toate părțile interesate sunt tratate echitabil, Comisia a fost împuternicită să adopte norme detaliate prin care să fie abordate riscurile specifice pentru protecția investitorilor sau integritatea pieței. |
| --- | --- |

(3)

În vederea asigurării unui cadru normativ mai bine definit pentru protecția investitorilor și a unei transparențe sporite față de clienți și în concordanță cu strategia globală de promovare a ocupării forței de muncă și a creșterii economice în Uniune prin intermediul unui cadru juridic și economic integrat care este eficient și în care toate părțile interesate sunt tratate echitabil, Comisia a fost împuternicită să adopte norme detaliate prin care să fie abordate riscurile specifice pentru protecția investitorilor sau integritatea pieței.

| (4) | Atunci când o firmă de investiții depune fonduri pe care le deține în numele unui client la un fond specializat în instrumente ale pieței monetare, titlurile de participare sau acțiunile la respectivul fond de piață monetară ar trebui deținute în conformitate cu cerințele privind deținerea de instrumente financiare care aparțin clienților. Clienții ar trebui să aibă obligația de a-și da explicit acordul pentru depunerea respectivelor fonduri. Atunci când se evaluează calitatea instrumentului pieței monetare nu trebuie să se recurgă în mod automat la ratinguri externe. Cu toate acestea, dacă oricare dintre agențiile care sunt înregistrate la ESMA și supravegheate de aceasta și care au acordat un rating instrumentului declasează respectivul instrument sub primele două cele mai înalte ratinguri pentru creditele pe termen scurt, administratorul ar trebui să întreprindă o nouă evaluare a calității creditului pentru instrumentul pieței monetare, pentru a se asigura că acesta continuă să fie de înaltă calitate. |
| --- | --- |

(4)

Atunci când o firmă de investiții depune fonduri pe care le deține în numele unui client la un fond specializat în instrumente ale pieței monetare, titlurile de participare sau acțiunile la respectivul fond de piață monetară ar trebui deținute în conformitate cu cerințele privind deținerea de instrumente financiare care aparțin clienților. Clienții ar trebui să aibă obligația de a-și da explicit acordul pentru depunerea respectivelor fonduri. Atunci când se evaluează calitatea instrumentului pieței monetare nu trebuie să se recurgă în mod automat la ratinguri externe. Cu toate acestea, dacă oricare dintre agențiile care sunt înregistrate la ESMA și supravegheate de aceasta și care au acordat un rating instrumentului declasează respectivul instrument sub primele două cele mai înalte ratinguri pentru creditele pe termen scurt, administratorul ar trebui să întreprindă o nouă evaluare a calității creditului pentru instrumentul pieței monetare, pentru a se asigura că acesta continuă să fie de înaltă calitate.

| (5) | Ar trebui numit un responsabil unic pentru protejarea generală a instrumentelor și fondurilor clienților, în scopul de a se reduce riscurile de fragmentare a responsabilității între diverse departamente, mai ales în firmele mari și complexe, și de a se remedia situațiile nesatisfăcătoare în care firmele nu au o vedere generală asupra posibilităților prin care își pot îndeplini obligațiile. Responsabilul unic ar trebui să dispună de competențe suficiente și de autoritatea necesară pentru a-și îndeplini cu eficacitate și fără impedimente sarcinile, inclusiv obligația de a raporta conducerii superioare a firmei chestiunile legate de supravegherea eficacității modului în care firma îndeplinește cerințele de protejare a activelor clienților. Prin numirea unui responsabil unic nu ar trebui să se excludă posibilitatea ca persoana respectivă să preia roluri suplimentare atunci când acest lucru nu o împiedică să își îndeplinească în mod eficace obligațiile de protejare a instrumentelor financiare și a fondurilor clienților. |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui numit un responsabil unic pentru protejarea generală a instrumentelor și fondurilor clienților, în scopul de a se reduce riscurile de fragmentare a responsabilității între diverse departamente, mai ales în firmele mari și complexe, și de a se remedia situațiile nesatisfăcătoare în care firmele nu au o vedere generală asupra posibilităților prin care își pot îndeplini obligațiile. Responsabilul unic ar trebui să dispună de competențe suficiente și de autoritatea necesară pentru a-și îndeplini cu eficacitate și fără impedimente sarcinile, inclusiv obligația de a raporta conducerii superioare a firmei chestiunile legate de supravegherea eficacității modului în care firma îndeplinește cerințele de protejare a activelor clienților. Prin numirea unui responsabil unic nu ar trebui să se excludă posibilitatea ca persoana respectivă să preia roluri suplimentare atunci când acest lucru nu o împiedică să își îndeplinească în mod eficace obligațiile de protejare a instrumentelor financiare și a fondurilor clienților.

| (6) | Directiva 2014/65/UE prevede obligația firmelor de investiții de a proteja activele clienților. În temeiul articolului 16 alineatul (10) din Directiva 2014/65/UE, firmelor le este interzis să încheie contracte de garanție cu transfer de proprietate cu clienți de retail în scopul garantării sau acoperirii unor obligații prezente sau viitoare, fie ele reale, condiționale sau potențiale. Firmelor de investiții nu li se interzice însă încheierea de contracte de garanție cu transfer de proprietate cu alți clienți decât cei de retail. Există riscul, prin urmare, ca, fără orientări suplimentare, firmele de investiții să recurgă la contracte de garanție cu transfer de proprietate mai des decât acest lucru se justifică în mod rezonabil atunci când au de-a face cu alți clienți decât clienții de retail, subminând astfel regimul general instituit pentru protejarea activelor clienților. În consecință, având în vedere efectele pe care contractele de garanție cu transfer de proprietate le au asupra obligațiilor firmelor față de clienți și în vederea asigurării faptului că nu se subminează normele de protejare și de segregare prevăzute în Directiva 2014/65/UE, firmele de investiții ar trebui să analizeze caracterul adecvat al contractelor de garanție cu transfer de proprietate utilizate cu alți clienți decât cei de retail prin intermediul relației dintre obligațiile clientului față de firmă și activele clientului care fac obiectul unui contract de garanție cu transfer de proprietate. Firmelor ar trebui să li se permită utilizarea contractului de garanție cu transfer de proprietate cu un client care nu face parte din categoria clienților de retail numai dacă demonstrează caracterul adecvat al contractului de garanție cu transfer de proprietate în ceea ce privește clientul respectiv și dacă îl informează pe acesta cu privire atât la riscurile implicate, cât și la efectele contractului de garanție cu transfer de proprietate asupra activelor sale. Firmele ar trebui să dispună de un proces documentat privind modul în care utilizează contractele de garanție cu transfer de proprietate. Posibilitatea firmelor de a încheia contracte de garanție cu transfer de proprietate cu alți clienți decât cei de retail nu ar trebui să reducă necesitatea de a se obține acordul expres al clienților înainte de a li se utiliza activele. |
| --- | --- |

(6)

Directiva 2014/65/UE prevede obligația firmelor de investiții de a proteja activele clienților. În temeiul articolului 16 alineatul (10) din Directiva 2014/65/UE, firmelor le este interzis să încheie contracte de garanție cu transfer de proprietate cu clienți de retail în scopul garantării sau acoperirii unor obligații prezente sau viitoare, fie ele reale, condiționale sau potențiale. Firmelor de investiții nu li se interzice însă încheierea de contracte de garanție cu transfer de proprietate cu alți clienți decât cei de retail. Există riscul, prin urmare, ca, fără orientări suplimentare, firmele de investiții să recurgă la contracte de garanție cu transfer de proprietate mai des decât acest lucru se justifică în mod rezonabil atunci când au de-a face cu alți clienți decât clienții de retail, subminând astfel regimul general instituit pentru protejarea activelor clienților. În consecință, având în vedere efectele pe care contractele de garanție cu transfer de proprietate le au asupra obligațiilor firmelor față de clienți și în vederea asigurării faptului că nu se subminează normele de protejare și de segregare prevăzute în Directiva 2014/65/UE, firmele de investiții ar trebui să analizeze caracterul adecvat al contractelor de garanție cu transfer de proprietate utilizate cu alți clienți decât cei de retail prin intermediul relației dintre obligațiile clientului față de firmă și activele clientului care fac obiectul unui contract de garanție cu transfer de proprietate. Firmelor ar trebui să li se permită utilizarea contractului de garanție cu transfer de proprietate cu un client care nu face parte din categoria clienților de retail numai dacă demonstrează caracterul adecvat al contractului de garanție cu transfer de proprietate în ceea ce privește clientul respectiv și dacă îl informează pe acesta cu privire atât la riscurile implicate, cât și la efectele contractului de garanție cu transfer de proprietate asupra activelor sale. Firmele ar trebui să dispună de un proces documentat privind modul în care utilizează contractele de garanție cu transfer de proprietate. Posibilitatea firmelor de a încheia contracte de garanție cu transfer de proprietate cu alți clienți decât cei de retail nu ar trebui să reducă necesitatea de a se obține acordul expres al clienților înainte de a li se utiliza activele.

| (7) | Demonstrarea unei legături solide între garanția reală transferată în temeiul unui contract de garanție cu transfer de proprietate și răspunderea clientului nu ar trebui să excludă posibilitatea de a cere o garanție corespunzătoare pentru obligația clientului. Firmele de investiții pot, astfel, să continue să ceară o garanție reală suficientă și, eventual, să facă acest lucru prin intermediul unui contract de garanție cu transfer de proprietate. Respectiva obligație nu ar trebui să împiedice îndeplinirea cerințelor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și nu ar trebui să interzică utilizarea adecvată a contractelor de garanție cu transfer de proprietate în contextul tranzacțiilor cu datorii contingente sau al operațiunilor repo pentru alți clienți decât cei de retail. |
| --- | --- |

(7)

Demonstrarea unei legături solide între garanția reală transferată în temeiul unui contract de garanție cu transfer de proprietate și răspunderea clientului nu ar trebui să excludă posibilitatea de a cere o garanție corespunzătoare pentru obligația clientului. Firmele de investiții pot, astfel, să continue să ceară o garanție reală suficientă și, eventual, să facă acest lucru prin intermediul unui contract de garanție cu transfer de proprietate. Respectiva obligație nu ar trebui să împiedice îndeplinirea cerințelor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și nu ar trebui să interzică utilizarea adecvată a contractelor de garanție cu transfer de proprietate în contextul tranzacțiilor cu datorii contingente sau al operațiunilor repo pentru alți clienți decât cei de retail.

| (8) | Deși în unele operațiuni de finanțare prin titluri poate exista obligația ca proprietatea activelor clienților să fie transferată, firmele de investiții nu ar trebui să aibă, în contextul respectiv, posibilitatea de a încheia contractele interzise în temeiul articolului 16 alineatul (10) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(8)

Deși în unele operațiuni de finanțare prin titluri poate exista obligația ca proprietatea activelor clienților să fie transferată, firmele de investiții nu ar trebui să aibă, în contextul respectiv, posibilitatea de a încheia contractele interzise în temeiul articolului 16 alineatul (10) din Directiva 2014/65/UE.

| (9) | Pentru a asigura protecția corespunzătoare a clienților în legătură cu operațiunile de finanțare prin titluri, firmele de investiții ar trebui să adopte mecanisme speciale care să garanteze că debitorul activelor clienților oferă garanția reală adecvată și că firma monitorizează continuu caracterul adecvat al unei astfel de garanții reale. Obligația de monitorizare a garanției reale pe care o au firmele de investiții ar trebui să se aplice atunci când acestea sunt parte la un acord de operațiune de finanțare prin titluri, inclusiv atunci când acționează în calitate de agent pentru încheierea unei operațiuni de finanțare prin titluri sau în cazul unui acord tripartit între debitorul extern, client și firma de investiții. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a asigura protecția corespunzătoare a clienților în legătură cu operațiunile de finanțare prin titluri, firmele de investiții ar trebui să adopte mecanisme speciale care să garanteze că debitorul activelor clienților oferă garanția reală adecvată și că firma monitorizează continuu caracterul adecvat al unei astfel de garanții reale. Obligația de monitorizare a garanției reale pe care o au firmele de investiții ar trebui să se aplice atunci când acestea sunt parte la un acord de operațiune de finanțare prin titluri, inclusiv atunci când acționează în calitate de agent pentru încheierea unei operațiuni de finanțare prin titluri sau în cazul unui acord tripartit între debitorul extern, client și firma de investiții.

| (10) | Firmele de investiții ar trebui să obțină și să înregistreze acordul expres prealabil al clienților pentru a putea demonstra în mod clar pentru ce anume clientul și-a exprimat acordul și pentru a contribui la clarificarea statutului activelor clienților. Cu toate acestea, nu ar trebui să fie stabilite cerințe juridice în privința formei în care acordul poate fi exprimat, iar înregistrarea unui acord ar trebui să fie înțeleasă drept orice dovadă acceptată în temeiul dreptului intern. Clientul își poate exprima acordul o dată, la începutul relației comerciale, atâta timp cât este suficient de clar că acordul respectiv se referă la utilizarea titlurilor sale. Atunci când o firmă de investiții dă cu împrumut instrumente financiare la instrucțiunile unui client și când aceste instrucțiuni constituie acordul pentru încheierea tranzacției, respectiva firmă de investiții ar trebui să țină la dispoziție dovezi pentru a demonstra acest lucru. |
| --- | --- |

(10)

Firmele de investiții ar trebui să obțină și să înregistreze acordul expres prealabil al clienților pentru a putea demonstra în mod clar pentru ce anume clientul și-a exprimat acordul și pentru a contribui la clarificarea statutului activelor clienților. Cu toate acestea, nu ar trebui să fie stabilite cerințe juridice în privința formei în care acordul poate fi exprimat, iar înregistrarea unui acord ar trebui să fie înțeleasă drept orice dovadă acceptată în temeiul dreptului intern. Clientul își poate exprima acordul o dată, la începutul relației comerciale, atâta timp cât este suficient de clar că acordul respectiv se referă la utilizarea titlurilor sale. Atunci când o firmă de investiții dă cu împrumut instrumente financiare la instrucțiunile unui client și când aceste instrucțiuni constituie acordul pentru încheierea tranzacției, respectiva firmă de investiții ar trebui să țină la dispoziție dovezi pentru a demonstra acest lucru.

| (11) | Pentru a menține un standard înalt în ceea ce privește protecția investitorilor, firmele de investiții care depun instrumente financiare deținute în numele clienților lor în unul sau mai multe conturi deschise la un terț ar trebui să dea dovadă de competența, precauția și diligența cuvenite la selectarea, numirea și verificarea periodică a părții terțe în cauză și a contractelor pentru deținerea și păstrarea în siguranță a instrumentelor financiare respective. Pentru a se asigura că instrumentele financiare sunt tratate cu precauția cuvenită și protejate în mod corespunzător în orice moment, firmele de investiții ar trebui să țină seama, în cadrul obligației lor de diligență, de competențele de specialitate și de reputația pe piață a altor părți terțe cărora partea terță inițială, la care firmele de investiții ar putea depune instrumente financiare, le-ar fi putut delega funcții în legătură cu deținerea și păstrarea în siguranță a instrumentelor financiare. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a menține un standard înalt în ceea ce privește protecția investitorilor, firmele de investiții care depun instrumente financiare deținute în numele clienților lor în unul sau mai multe conturi deschise la un terț ar trebui să dea dovadă de competența, precauția și diligența cuvenite la selectarea, numirea și verificarea periodică a părții terțe în cauză și a contractelor pentru deținerea și păstrarea în siguranță a instrumentelor financiare respective. Pentru a se asigura că instrumentele financiare sunt tratate cu precauția cuvenită și protejate în mod corespunzător în orice moment, firmele de investiții ar trebui să țină seama, în cadrul obligației lor de diligență, de competențele de specialitate și de reputația pe piață a altor părți terțe cărora partea terță inițială, la care firmele de investiții ar putea depune instrumente financiare, le-ar fi putut delega funcții în legătură cu deținerea și păstrarea în siguranță a instrumentelor financiare.

| (12) | Atunci când plasează fonduri ale clienților la o parte terță, firmele de investiții ar trebui să dea dovadă de competența, precauția și diligența cuvenite la selectarea, numirea și verificarea periodică a părții terțe în cauză și a contractelor pentru deținerea și păstrarea în siguranță a fondurilor clienților și să analizeze dacă este necesar ca riscurile să fie diversificate și atenuate, eventual prin plasarea fondurilor la cel puțin două părți terțe, în scopul de a proteja drepturile clienților și de a reduce la minimum riscul de pierdere și de utilizare abuzivă. Firmele de investiții nu ar trebui să se eschiveze de la obligația de a lua în considerare diversificarea, cerându-le clienților să renunțe la protecție. Cerința privind diversificarea ar trebui să se aplice fondurilor clienților depozitate în conformitate cu articolul 4 din prezenta directivă. Cerințele privind diversificarea nu ar trebui să se aplice fondurilor plasate la părți terțe doar în scopul de a executa o tranzacție pentru client. Prin urmare, atunci când o firmă de investiții a transferat fonduri ale clienților într-un cont de tranzacții în vederea efectuării unei tranzacții specifice pentru client, fondurile respective nu ar trebui să fie supuse unei cerințe de diversificare, de exemplu atunci când firma a transferat fonduri către o contraparte centrală sau către o bursă pentru a da curs unui apel în marjă. |
| --- | --- |

(12)

Atunci când plasează fonduri ale clienților la o parte terță, firmele de investiții ar trebui să dea dovadă de competența, precauția și diligența cuvenite la selectarea, numirea și verificarea periodică a părții terțe în cauză și a contractelor pentru deținerea și păstrarea în siguranță a fondurilor clienților și să analizeze dacă este necesar ca riscurile să fie diversificate și atenuate, eventual prin plasarea fondurilor la cel puțin două părți terțe, în scopul de a proteja drepturile clienților și de a reduce la minimum riscul de pierdere și de utilizare abuzivă. Firmele de investiții nu ar trebui să se eschiveze de la obligația de a lua în considerare diversificarea, cerându-le clienților să renunțe la protecție. Cerința privind diversificarea ar trebui să se aplice fondurilor clienților depozitate în conformitate cu articolul 4 din prezenta directivă. Cerințele privind diversificarea nu ar trebui să se aplice fondurilor plasate la părți terțe doar în scopul de a executa o tranzacție pentru client. Prin urmare, atunci când o firmă de investiții a transferat fonduri ale clienților într-un cont de tranzacții în vederea efectuării unei tranzacții specifice pentru client, fondurile respective nu ar trebui să fie supuse unei cerințe de diversificare, de exemplu atunci când firma a transferat fonduri către o contraparte centrală sau către o bursă pentru a da curs unui apel în marjă.

| (13) | Pentru a se asigura faptul că fondurile clienților sunt protejate în mod adecvat, astfel cum se prevede la articolul 16 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE, este necesar să se stabilească o limită specifică pentru procentajul din fondurile clienților care poate fi depus la o instituție de credit din cadrul grupului. Astfel ar trebui să se reducă în mod semnificativ orice potențial conflict cu cerințele de diligență și să se abordeze riscul de contagiune apărut atunci când toate fondurile clienților sunt depuse la o instituție de credit care face parte din același grup ca firma de investiții. Deși în anumite circumstanțe poate fi proporțional și indicat ca, după o analiză corespunzătoare, firmele de investiții să depună fondurile clienților la entități din cadrul propriului grup, autoritățile naționale ar trebui să monitorizeze îndeaproape din ce motive nu se realizează o diversificare a fondurilor clienților în afara grupului din care face parte firma de investiții, pentru a evita crearea unor ambiguități atunci când se aplică limita generală din cadrul grupului. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a se asigura faptul că fondurile clienților sunt protejate în mod adecvat, astfel cum se prevede la articolul 16 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE, este necesar să se stabilească o limită specifică pentru procentajul din fondurile clienților care poate fi depus la o instituție de credit din cadrul grupului. Astfel ar trebui să se reducă în mod semnificativ orice potențial conflict cu cerințele de diligență și să se abordeze riscul de contagiune apărut atunci când toate fondurile clienților sunt depuse la o instituție de credit care face parte din același grup ca firma de investiții. Deși în anumite circumstanțe poate fi proporțional și indicat ca, după o analiză corespunzătoare, firmele de investiții să depună fondurile clienților la entități din cadrul propriului grup, autoritățile naționale ar trebui să monitorizeze îndeaproape din ce motive nu se realizează o diversificare a fondurilor clienților în afara grupului din care face parte firma de investiții, pentru a evita crearea unor ambiguități atunci când se aplică limita generală din cadrul grupului.

| (14) | Pentru a proteja instrumentele financiare sau fondurile clienților împotriva aproprierii de către părți terțe care urmăresc recuperarea unor datorii sau taxe care nu sunt datoriile sau taxele clientului, firmele de investiții nu ar trebui să poată conveni asupra unor drepturi de proprietate, de sechestru sau de compensare în ceea ce privește activele clienților decât atunci când acest lucru este prevăzut de legislația aplicabilă într-o țară terță. Clienților ar trebui să le fie prezentate informații suficient de personalizate cu privire la riscuri încât aceștia să fie alertați în privința riscurilor specifice cu care se confruntă în astfel de cazuri. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a proteja instrumentele financiare sau fondurile clienților împotriva aproprierii de către părți terțe care urmăresc recuperarea unor datorii sau taxe care nu sunt datoriile sau taxele clientului, firmele de investiții nu ar trebui să poată conveni asupra unor drepturi de proprietate, de sechestru sau de compensare în ceea ce privește activele clienților decât atunci când acest lucru este prevăzut de legislația aplicabilă într-o țară terță. Clienților ar trebui să le fie prezentate informații suficient de personalizate cu privire la riscuri încât aceștia să fie alertați în privința riscurilor specifice cu care se confruntă în astfel de cazuri.

| (15) | Pentru a evita și a reduce dintr-o etapă timpurie riscurile potențiale de nerespectare a normelor de protecție a investitorilor, firmele de investiții producătoare și distribuitoare de instrumente financiare ar trebui să îndeplinească o serie de cerințe de guvernanță a produsului. În sensul cerințelor de guvernanță a produsului, firmele de investiții care creează, dezvoltă, emit și/sau proiectează instrumente financiare, inclusiv atunci când oferă întreprinderilor emitente consultanță cu privire la lansarea de noi instrumente financiare, ar trebui să fie considerate firme producătoare, în timp ce firmele de investiții care oferă sau vând clienților instrumente și servicii financiare ar trebui să fie considerate firme distribuitoare. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a evita și a reduce dintr-o etapă timpurie riscurile potențiale de nerespectare a normelor de protecție a investitorilor, firmele de investiții producătoare și distribuitoare de instrumente financiare ar trebui să îndeplinească o serie de cerințe de guvernanță a produsului. În sensul cerințelor de guvernanță a produsului, firmele de investiții care creează, dezvoltă, emit și/sau proiectează instrumente financiare, inclusiv atunci când oferă întreprinderilor emitente consultanță cu privire la lansarea de noi instrumente financiare, ar trebui să fie considerate firme producătoare, în timp ce firmele de investiții care oferă sau vând clienților instrumente și servicii financiare ar trebui să fie considerate firme distribuitoare.

| (16) | Entitățile care nu sunt supuse cerințelor cuprinse în Directiva 2014/65/UE, dar care pot fi autorizate să efectueze servicii de investiții în temeiul respectivei directive, ar trebui, de asemenea, să îndeplinească, în ceea ce privește astfel de servicii, cerințele de guvernanță a produsului prevăzute în Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(16)

Entitățile care nu sunt supuse cerințelor cuprinse în Directiva 2014/65/UE, dar care pot fi autorizate să efectueze servicii de investiții în temeiul respectivei directive, ar trebui, de asemenea, să îndeplinească, în ceea ce privește astfel de servicii, cerințele de guvernanță a produsului prevăzute în Directiva 2014/65/UE.

| (17) | Atunci când firma de investiții care creează, dezvoltă, emite sau proiectează instrumente financiare este implicată și în distribuirea produselor respective, ar trebui să se aplice atât normele de guvernanță a produsului pentru firmele producătoare, cât și cele pentru firmele distribuitoare. Deși nu este necesar să desfășoare de două ori acțiunea de evaluare a pieței-țintă și de verificare a strategiei de distribuție, firmele ar trebui să se asigure că acțiunea unică de evaluare a pieței-țintă și de verificare a strategiei de distribuție este suficient de detaliată încât să îndeplinească obligațiile relevante pe care le au în calitate de firme producătoare și distribuitoare în acest domeniu. |
| --- | --- |

(17)

Atunci când firma de investiții care creează, dezvoltă, emite sau proiectează instrumente financiare este implicată și în distribuirea produselor respective, ar trebui să se aplice atât normele de guvernanță a produsului pentru firmele producătoare, cât și cele pentru firmele distribuitoare. Deși nu este necesar să desfășoare de două ori acțiunea de evaluare a pieței-țintă și de verificare a strategiei de distribuție, firmele ar trebui să se asigure că acțiunea unică de evaluare a pieței-țintă și de verificare a strategiei de distribuție este suficient de detaliată încât să îndeplinească obligațiile relevante pe care le au în calitate de firme producătoare și distribuitoare în acest domeniu.

| (18) | În lumina cerințelor cuprinse în Directiva 2014/65/UE și în interesul protecției investitorilor, normele de guvernanță a produsului ar trebui să se aplice tuturor produselor vândute pe piețele primare și secundare, indiferent de tipul de produs sau de serviciu furnizat și indiferent de cerințele aplicabile la punctul de vânzare. Aceste norme pot fi aplicate însă în mod proporțional, în funcție de complexitatea produsului și de gradul în care pot fi obținute informații publice, ținându-se cont de natura instrumentului, a serviciului de investiții și a pieței-țintă. Proporționalitatea înseamnă că aceste norme ar putea fi relativ simple pentru anumite produse simple distribuite exclusiv în vederea executării, dacă respectivele produse corespund nevoilor și caracteristicilor pieței de masă cu amănuntul. |
| --- | --- |

(18)

În lumina cerințelor cuprinse în Directiva 2014/65/UE și în interesul protecției investitorilor, normele de guvernanță a produsului ar trebui să se aplice tuturor produselor vândute pe piețele primare și secundare, indiferent de tipul de produs sau de serviciu furnizat și indiferent de cerințele aplicabile la punctul de vânzare. Aceste norme pot fi aplicate însă în mod proporțional, în funcție de complexitatea produsului și de gradul în care pot fi obținute informații publice, ținându-se cont de natura instrumentului, a serviciului de investiții și a pieței-țintă. Proporționalitatea înseamnă că aceste norme ar putea fi relativ simple pentru anumite produse simple distribuite exclusiv în vederea executării, dacă respectivele produse corespund nevoilor și caracteristicilor pieței de masă cu amănuntul.

| (19) | Nivelul de granularitate a pieței-țintă și criteriile utilizate pentru definirea pieței-țintă și pentru determinarea strategiei de distribuție potrivite ar trebui să fie relevante pentru produsul în cauză și să permită să se stabilească ce clienți se încadrează în piața-țintă, de exemplu pentru a se facilita revizuirile periodice întreprinse după lansarea instrumentului financiar. Piața-țintă ar putea fi definită la un grad mai scăzut de detaliere în cazul produselor mai simple sau mai obișnuite, dar, în cazul produselor mai complicate, cum ar fi instrumentele care pot fi recapitalizate intern, sau al produselor mai puțin obișnuite, ea ar trebui să fie definită la un grad mai ridicat de detaliere. |
| --- | --- |

(19)

Nivelul de granularitate a pieței-țintă și criteriile utilizate pentru definirea pieței-țintă și pentru determinarea strategiei de distribuție potrivite ar trebui să fie relevante pentru produsul în cauză și să permită să se stabilească ce clienți se încadrează în piața-țintă, de exemplu pentru a se facilita revizuirile periodice întreprinse după lansarea instrumentului financiar. Piața-țintă ar putea fi definită la un grad mai scăzut de detaliere în cazul produselor mai simple sau mai obișnuite, dar, în cazul produselor mai complicate, cum ar fi instrumentele care pot fi recapitalizate intern, sau al produselor mai puțin obișnuite, ea ar trebui să fie definită la un grad mai ridicat de detaliere.

| (20) | Pentru ca obligațiile de guvernanță a produsului să funcționeze în mod eficient, firmele distribuitoare ar trebui să informeze periodic firmele producătoare cu privire la experiența lor cu produsele. Deși nu ar trebui să fie obligate să raporteze fiecare vânzare firmelor producătoare, firmele distribuitoare ar trebui să furnizeze datele care sunt necesare pentru ca firmele producătoare să revizuiască produsul și să verifice dacă acesta continuă să corespundă nevoilor, caracteristicilor și obiectivelor pieței-țintă, astfel cum sunt definite de firmele producătoare. Informațiile relevante ar putea cuprinde date referitoare la volumul vânzărilor efectuate în afara pieței-țintă a firmei producătoare, informații de sinteză cu privire la tipurile de clienți, o sinteză a plângerilor primite sau a întrebărilor adresate de firma producătoare unui eșantion de clienți în vederea obținerii de feedback. |
| --- | --- |

(20)

Pentru ca obligațiile de guvernanță a produsului să funcționeze în mod eficient, firmele distribuitoare ar trebui să informeze periodic firmele producătoare cu privire la experiența lor cu produsele. Deși nu ar trebui să fie obligate să raporteze fiecare vânzare firmelor producătoare, firmele distribuitoare ar trebui să furnizeze datele care sunt necesare pentru ca firmele producătoare să revizuiască produsul și să verifice dacă acesta continuă să corespundă nevoilor, caracteristicilor și obiectivelor pieței-țintă, astfel cum sunt definite de firmele producătoare. Informațiile relevante ar putea cuprinde date referitoare la volumul vânzărilor efectuate în afara pieței-țintă a firmei producătoare, informații de sinteză cu privire la tipurile de clienți, o sinteză a plângerilor primite sau a întrebărilor adresate de firma producătoare unui eșantion de clienți în vederea obținerii de feedback.

| (21) | Pentru a se spori protecția investitorilor și transparența față de clienți în ceea ce privește calitatea serviciilor pe care le primesc, prin Directiva 2014/65/UE s-a limitat și mai mult posibilitatea ca firmele să primească sau să plătească stimulente. În acest scop, ar trebui să fie stabilite condiții detaliate pentru primirea sau plata de stimulente. Ar trebui detaliată și încadrată în special condiția ca stimulentele să aibă scopul de a spori calitatea serviciului oferit clientului. În acest scop și sub rezerva altor anumite condiții, ar trebui să fie prevăzută o listă neexhaustivă a situațiilor considerate relevante pentru condiția ca stimulentele să aibă scopul de a spori calitatea serviciului oferit clientului relevant. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a se spori protecția investitorilor și transparența față de clienți în ceea ce privește calitatea serviciilor pe care le primesc, prin Directiva 2014/65/UE s-a limitat și mai mult posibilitatea ca firmele să primească sau să plătească stimulente. În acest scop, ar trebui să fie stabilite condiții detaliate pentru primirea sau plata de stimulente. Ar trebui detaliată și încadrată în special condiția ca stimulentele să aibă scopul de a spori calitatea serviciului oferit clientului. În acest scop și sub rezerva altor anumite condiții, ar trebui să fie prevăzută o listă neexhaustivă a situațiilor considerate relevante pentru condiția ca stimulentele să aibă scopul de a spori calitatea serviciului oferit clientului relevant.

| (22) | Eventualele onorarii, comisioane sau beneficii nepecuniare ar trebui să fie plătite sau primite numai dacă sunt justificate de furnizarea unui serviciu suplimentar sau superior către clientul relevant. În această categorie pot intra serviciile de consultanță de investiții cu privire la o gamă largă de instrumente financiare adecvate și accesul la astfel de instrumente, printre care și un număr potrivit de instrumente de la furnizori terți de produse, sau serviciile neindependente de consultanță combinate fie cu un serviciu, oferit cel puțin anual clientului, de a verifica dacă instrumentele financiare în care a investit clientul continuă să fie adecvate, fie cu un alt serviciu continuu care poate fi de interes pentru client. Acest lucru ar putea fi valabil și în domeniul altor servicii decât consultanța, atunci când firmele de investiții oferă, la un preț competitiv, accesul la o gamă largă de instrumente financiare care ar putea corespunde nevoilor clientului, printre care și un număr potrivit de instrumente de la furnizori terți de produse care nu au legături strânse cu firma de investiții, împreună cu, de exemplu, furnizarea unor instrumente cu valoare adăugată, cum ar fi instrumentele de informare obiectivă, menite să ajute clienții relevanți la luarea deciziilor de investiții sau să le permită acestora să monitorizeze, să modeleze și să ajusteze gama de instrumente financiare în care au investit. Valoarea măsurilor de sporire a calității menționate mai sus pe care firma de investiții le oferă clienților care beneficiază de serviciul relevant trebuie să fie proporțională cu stimulentele primite de firma de investiții. |
| --- | --- |

(22)

Eventualele onorarii, comisioane sau beneficii nepecuniare ar trebui să fie plătite sau primite numai dacă sunt justificate de furnizarea unui serviciu suplimentar sau superior către clientul relevant. În această categorie pot intra serviciile de consultanță de investiții cu privire la o gamă largă de instrumente financiare adecvate și accesul la astfel de instrumente, printre care și un număr potrivit de instrumente de la furnizori terți de produse, sau serviciile neindependente de consultanță combinate fie cu un serviciu, oferit cel puțin anual clientului, de a verifica dacă instrumentele financiare în care a investit clientul continuă să fie adecvate, fie cu un alt serviciu continuu care poate fi de interes pentru client. Acest lucru ar putea fi valabil și în domeniul altor servicii decât consultanța, atunci când firmele de investiții oferă, la un preț competitiv, accesul la o gamă largă de instrumente financiare care ar putea corespunde nevoilor clientului, printre care și un număr potrivit de instrumente de la furnizori terți de produse care nu au legături strânse cu firma de investiții, împreună cu, de exemplu, furnizarea unor instrumente cu valoare adăugată, cum ar fi instrumentele de informare obiectivă, menite să ajute clienții relevanți la luarea deciziilor de investiții sau să le permită acestora să monitorizeze, să modeleze și să ajusteze gama de instrumente financiare în care au investit. Valoarea măsurilor de sporire a calității menționate mai sus pe care firma de investiții le oferă clienților care beneficiază de serviciul relevant trebuie să fie proporțională cu stimulentele primite de firma de investiții.

| (23) | După ce au îndeplinit criteriul de sporire a calității, firmele de investiții ar trebui să mențină respectivul nivel sporit de calitate, însă acest lucru nu ar trebui să însemne că firmele de investiții sunt obligate să continue să sporească nivelul de calitate a serviciilor de-a lungul timpului. |
| --- | --- |

(23)

După ce au îndeplinit criteriul de sporire a calității, firmele de investiții ar trebui să mențină respectivul nivel sporit de calitate, însă acest lucru nu ar trebui să însemne că firmele de investiții sunt obligate să continue să sporească nivelul de calitate a serviciilor de-a lungul timpului.

| (24) | Ar trebui să fie detaliate, de asemenea, obligațiile firmelor de investiții de a transfera asupra clienților toate onorariile, comisioanele sau beneficiile pecuniare primite de la terți în legătură cu serviciile independente de consultanță de investiții sau cu serviciile de administrare de portofolii. Deși firmele ar trebui să transfere stimulentele cât mai curând posibil, nu ar trebui să fie impus un termen anume, dat fiind că sumele plătite de părți terțe ar putea fi primite de firma de investiții la diferite momente în timp și pentru mai mulți clienți deodată. |
| --- | --- |

(24)

Ar trebui să fie detaliate, de asemenea, obligațiile firmelor de investiții de a transfera asupra clienților toate onorariile, comisioanele sau beneficiile pecuniare primite de la terți în legătură cu serviciile independente de consultanță de investiții sau cu serviciile de administrare de portofolii. Deși firmele ar trebui să transfere stimulentele cât mai curând posibil, nu ar trebui să fie impus un termen anume, dat fiind că sumele plătite de părți terțe ar putea fi primite de firma de investiții la diferite momente în timp și pentru mai mulți clienți deodată.

| (25) | Pentru a se asigura că clienții obțin o imagine de ansamblu cuprinzătoare asupra informațiilor relevante pentru serviciile furnizate, firmele de investiții ar trebui să își informeze clienții cu privire la onorarii, comisioane sau alte tipuri de beneficii pecuniare transferate asupra acestora. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a se asigura că clienții obțin o imagine de ansamblu cuprinzătoare asupra informațiilor relevante pentru serviciile furnizate, firmele de investiții ar trebui să își informeze clienții cu privire la onorarii, comisioane sau alte tipuri de beneficii pecuniare transferate asupra acestora.

| (26) | Firmele de investiții care oferă atât servicii de executare, cât și servicii de cercetare ar trebui să stabilească separat prețurile respectivelor servicii și să le presteze separat, pentru a permite firmelor de investiții cu sediul în Uniune să îndeplinească cerința de a nu accepta și de a nu reține onorarii, comisioane sau alte tipuri de beneficii pecuniare sau nepecuniare plătite sau acordate de părți terțe sau de persoane care acționează în numele unor părți terțe în legătură cu furnizarea către clienți a serviciilor prevăzute la articolul 24 alineatele (7) și (8) din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(26)

Firmele de investiții care oferă atât servicii de executare, cât și servicii de cercetare ar trebui să stabilească separat prețurile respectivelor servicii și să le presteze separat, pentru a permite firmelor de investiții cu sediul în Uniune să îndeplinească cerința de a nu accepta și de a nu reține onorarii, comisioane sau alte tipuri de beneficii pecuniare sau nepecuniare plătite sau acordate de părți terțe sau de persoane care acționează în numele unor părți terțe în legătură cu furnizarea către clienți a serviciilor prevăzute la articolul 24 alineatele (7) și (8) din Directiva 2014/65/UE.

| (27) | Pentru a asigura securitatea juridică în ceea ce privește aplicarea noilor norme pentru primirea sau plata de stimulente, în special în privința firmelor de investiții care furnizează servicii independente de consultanță de investiții sau servicii de administrare de portofolii, ar trebui să fie prevăzute clarificări suplimentare cu privire la plata sau primirea serviciului de cercetare. Ar trebui să fie asigurate anumite condiții esențiale în special pentru cazul în care cercetarea nu este plătită direct de firma de investiții din propriile resurse, ci în schimbul unor plăți dintr-un cont separat de plăți de cercetare. Contul de plăți de cercetare ar trebui să fie alimentat numai cu o taxă specială de cercetare impusă clientului, care ar trebui să se bazeze numai pe un buget de cercetare stabilit de firma de investiții și nelegat de volumul și/sau valoarea tranzacțiilor executate în numele clienților. Toate modalitățile practice de colectare a taxei de cercetare de la clienți ar trebui să respecte pe deplin condițiile respective. Când recurge la astfel de modalități, firma de investiții ar trebui să se asigure că costurile de cercetare finanțate din taxele plătite de client nu sunt legate de volumul sau valoarea altor servicii sau beneficii și că ele nu sunt folosite pentru acoperirea altor cheltuieli, cum ar fi cheltuielile de execuție. |
| --- | --- |

(27)

Pentru a asigura securitatea juridică în ceea ce privește aplicarea noilor norme pentru primirea sau plata de stimulente, în special în privința firmelor de investiții care furnizează servicii independente de consultanță de investiții sau servicii de administrare de portofolii, ar trebui să fie prevăzute clarificări suplimentare cu privire la plata sau primirea serviciului de cercetare. Ar trebui să fie asigurate anumite condiții esențiale în special pentru cazul în care cercetarea nu este plătită direct de firma de investiții din propriile resurse, ci în schimbul unor plăți dintr-un cont separat de plăți de cercetare. Contul de plăți de cercetare ar trebui să fie alimentat numai cu o taxă specială de cercetare impusă clientului, care ar trebui să se bazeze numai pe un buget de cercetare stabilit de firma de investiții și nelegat de volumul și/sau valoarea tranzacțiilor executate în numele clienților. Toate modalitățile practice de colectare a taxei de cercetare de la clienți ar trebui să respecte pe deplin condițiile respective. Când recurge la astfel de modalități, firma de investiții ar trebui să se asigure că costurile de cercetare finanțate din taxele plătite de client nu sunt legate de volumul sau valoarea altor servicii sau beneficii și că ele nu sunt folosite pentru acoperirea altor cheltuieli, cum ar fi cheltuielile de execuție.

| (28) | Pentru a se asigura faptul că persoanele care administrează portofolii și cele care furnizează servicii independente de consultanță de investiții monitorizează în mod adecvat sumele plătite pentru cercetare și pentru a se garanta faptul că costurile de cercetare sunt suportate în interesul superior al clientului, este oportun să se specifice cerințele detaliate de guvernanță în ceea ce privește cheltuielile cu cercetarea. Firmele de investiții ar trebui să păstreze un control suficient în ceea ce privește cheltuielile totale cu cercetarea, colectarea taxelor de cercetare de la clienți și calcularea sumelor de plătit. În acest context ar trebui să se înțeleagă că cercetarea cuprinde și materialele de cercetare sau serviciile referitoare la unul sau mai multe instrumente financiare sau alte active ori la emitenții sau potențialii emitenți ai instrumentelor financiare sau că este strâns legată de un anumit sector specific ori de o anumită piață, contribuind la formarea unor opinii asupra instrumentelor financiare, a activelor sau a emitenților din cadrul sectorului respectiv. Prin respectivul tip de materiale sau servicii fie se recomandă sau se propune, în mod explicit sau implicit, o strategie de investiții și se exprimă o opinie susținută de dovezi asupra valorilor sau prețurilor prezente sau viitoare ale unor astfel de instrumente sau active, fie se oferă o analiză și informații inedite și se ajunge la concluzii bazate pe informații noi sau existente care ar putea să fie folosite în cadrul unei strategii de investiții și care ar putea să aibă relevanță și valoare adăugată pentru deciziile luate de firma de investiții în numele clienților care au achitat taxa pentru respectiva cercetare. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a se asigura faptul că persoanele care administrează portofolii și cele care furnizează servicii independente de consultanță de investiții monitorizează în mod adecvat sumele plătite pentru cercetare și pentru a se garanta faptul că costurile de cercetare sunt suportate în interesul superior al clientului, este oportun să se specifice cerințele detaliate de guvernanță în ceea ce privește cheltuielile cu cercetarea. Firmele de investiții ar trebui să păstreze un control suficient în ceea ce privește cheltuielile totale cu cercetarea, colectarea taxelor de cercetare de la clienți și calcularea sumelor de plătit. În acest context ar trebui să se înțeleagă că cercetarea cuprinde și materialele de cercetare sau serviciile referitoare la unul sau mai multe instrumente financiare sau alte active ori la emitenții sau potențialii emitenți ai instrumentelor financiare sau că este strâns legată de un anumit sector specific ori de o anumită piață, contribuind la formarea unor opinii asupra instrumentelor financiare, a activelor sau a emitenților din cadrul sectorului respectiv. Prin respectivul tip de materiale sau servicii fie se recomandă sau se propune, în mod explicit sau implicit, o strategie de investiții și se exprimă o opinie susținută de dovezi asupra valorilor sau prețurilor prezente sau viitoare ale unor astfel de instrumente sau active, fie se oferă o analiză și informații inedite și se ajunge la concluzii bazate pe informații noi sau existente care ar putea să fie folosite în cadrul unei strategii de investiții și care ar putea să aibă relevanță și valoare adăugată pentru deciziile luate de firma de investiții în numele clienților care au achitat taxa pentru respectiva cercetare.

| (29) | Pentru a crea mai multă transparență în ceea ce privește restricția privind primirea, de către firmele de investiții, a unor stimulente pentru serviciile independente de consultanță de investiții sau serviciile de administrare de portofolii și în ceea ce privește aplicarea normelor de cercetare, este indicat, de asemenea, să se precizeze în ce mod s-ar putea aplica excepția de beneficiu nepecuniar minor în legătură cu anumite alte tipuri de informații sau materiale primite de la părți terțe. Mai precis, materialele scrise de la o parte terță care sunt comandate și plătite de o întreprindere emitentă sau de un potențial emitent pentru a promova o nouă emisiune a societății respective sau în cazul cărora partea terță este angajată prin contract și remunerată de emitent pentru a produce astfel de materiale în mod curent ar trebui considerate acceptabile ca beneficii nepecuniare minore, sub rezerva publicării lor și a punerii lor la dispoziția publicului. În plus, materialele sau serviciile neesențiale care constau în comentarii de piață pe termen scurt cu privire la cele mai recente statistici economice sau rezultate de întreprindere, de exemplu, sau în informații cu privire la comunicate sau evenimente iminente, care sunt furnizate de o parte terță și care conțin doar un scurt rezumat al opiniei respectivei părți terțe asupra informațiilor în cauză, care nu sunt susținute de dovezi și nici nu cuprind vreo analiză susținută de dovezi, cum ar fi materialele sau serviciile care nu fac decât să repete o opinie bazată pe o recomandare existentă sau pe materiale sau servicii de cercetare susținute de dovezi, pot fi considerate informații referitoare la un instrument financiar sau la un serviciu de investiții de o dimensiune și natură care îi permit să constituie un beneficiu nepecuniar minor acceptabil. |
| --- | --- |

(29)

Pentru a crea mai multă transparență în ceea ce privește restricția privind primirea, de către firmele de investiții, a unor stimulente pentru serviciile independente de consultanță de investiții sau serviciile de administrare de portofolii și în ceea ce privește aplicarea normelor de cercetare, este indicat, de asemenea, să se precizeze în ce mod s-ar putea aplica excepția de beneficiu nepecuniar minor în legătură cu anumite alte tipuri de informații sau materiale primite de la părți terțe. Mai precis, materialele scrise de la o parte terță care sunt comandate și plătite de o întreprindere emitentă sau de un potențial emitent pentru a promova o nouă emisiune a societății respective sau în cazul cărora partea terță este angajată prin contract și remunerată de emitent pentru a produce astfel de materiale în mod curent ar trebui considerate acceptabile ca beneficii nepecuniare minore, sub rezerva publicării lor și a punerii lor la dispoziția publicului. În plus, materialele sau serviciile neesențiale care constau în comentarii de piață pe termen scurt cu privire la cele mai recente statistici economice sau rezultate de întreprindere, de exemplu, sau în informații cu privire la comunicate sau evenimente iminente, care sunt furnizate de o parte terță și care conțin doar un scurt rezumat al opiniei respectivei părți terțe asupra informațiilor în cauză, care nu sunt susținute de dovezi și nici nu cuprind vreo analiză susținută de dovezi, cum ar fi materialele sau serviciile care nu fac decât să repete o opinie bazată pe o recomandare existentă sau pe materiale sau servicii de cercetare susținute de dovezi, pot fi considerate informații referitoare la un instrument financiar sau la un serviciu de investiții de o dimensiune și natură care îi permit să constituie un beneficiu nepecuniar minor acceptabil.

| (30) | Mai precis, niciun beneficiu nepecuniar care implică transferul de resurse valoroase de la o parte terță la firma de investiții nu este considerat minor, apreciindu-se că un astfel de beneficiu afectează respectarea obligației firmei de investiții de a acționa în interesul superior al clienților. |
| --- | --- |

(30)

Mai precis, niciun beneficiu nepecuniar care implică transferul de resurse valoroase de la o parte terță la firma de investiții nu este considerat minor, apreciindu-se că un astfel de beneficiu afectează respectarea obligației firmei de investiții de a acționa în interesul superior al clienților.

| (31) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special dreptul la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de a desfășura o activitate comercială, dreptul la protecția consumatorului, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil și trebuie să fie aplicată în conformitate cu aceste drepturi și principii. |
| --- | --- |

(31)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special dreptul la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de a desfășura o activitate comercială, dreptul la protecția consumatorului, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil și trebuie să fie aplicată în conformitate cu aceste drepturi și principii.

| (32) | A fost consultată Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe, instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), care a formulat recomandări tehnice cu privire la normele stabilite în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(32)

A fost consultată Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe, instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), care a formulat recomandări tehnice cu privire la normele stabilite în prezenta directivă.

| (33) | Pentru a permite autorităților competente și firmelor de investiții să se adapteze la noile cerințe cuprinse în prezenta directivă, astfel încât acestea din urmă să poată fi aplicate în mod eficient și eficace, data de transpunere și, respectiv, data de aplicare a prezentei directive ar trebui să fie aliniate cu data de transpunere și, respectiv, data de începere a aplicării Directivei 2014/65/UE, |
| --- | --- |

(33)

Pentru a permite autorităților competente și firmelor de investiții să se adapteze la noile cerințe cuprinse în prezenta directivă, astfel încât acestea din urmă să poată fi aplicate în mod eficient și eficace, data de transpunere și, respectiv, data de aplicare a prezentei directive ar trebui să fie aliniate cu data de transpunere și, respectiv, data de începere a aplicării Directivei 2014/65/UE,

| (34) | În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative, statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să transmită împreună cu notificarea măsurilor de transpunere unul sau mai multe documente în care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. |
| --- | --- |

(34)

În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative, statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să transmită împreună cu notificarea măsurilor de transpunere unul sau mai multe documente în care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere.

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

DOMENIUL DE APLICARE

Articolul 1

Domeniul de aplicare și definițiile

(1)   Prezenta directivă li se aplică firmelor de investiții și societăților de administrare în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) și administratorilor de fonduri de investiții alternative în conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5).

(2)   În sensul capitolelor II, III și IV ale prezentei directive, trimiterile la firme de investiții și instrumente financiare cuprind și instituțiile de credit și depozitele structurate în legătură cu toate cerințele menționate la articolul 1 alineatele (3) și (4) din Directiva 2014/65/UE.

(3)   „Operațiune de finanțare prin titluri” înseamnă o tranzacție astfel cum este definită la articolul 3 punctul 11 din Regulamentul 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului (6) privind transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare și transparența reutilizării.

(4)   
  „Fond specializat în instrumente ale pieței monetare” înseamnă un organism de plasament colectiv care este autorizat în temeiul Directivei 2009/65/CE sau care face obiectul supravegherii și care, după caz, este autorizat de o autoritate în temeiul dreptului intern al statului membru ce acordă autorizația și îndeplinește toate condițiile următoare:

| (a) | obiectivul prioritar investițional al acestuia constă în menținerea valorii nete a activelor organismului, fie constant la paritate (după scăderea profitului), fie la valoarea capitalului inițial al investitorilor plus profitul; |
| --- | --- |

(a)

obiectivul prioritar investițional al acestuia constă în menținerea valorii nete a activelor organismului, fie constant la paritate (după scăderea profitului), fie la valoarea capitalului inițial al investitorilor plus profitul;

| (b) | pentru a putea realiza respectivul obiectiv prioritar investițional, organismul investește exclusiv în instrumente de înaltă calitate ale pieței monetare cu o scadență sau o scadență reziduală de cel mult 397 de zile ori cu ajustări regulate ale randamentului care corespund acestei scadențe și cu o scadență medie ponderată de 60 de zile. De asemenea, organismul poate realiza obiectivul menționat anterior investind suplimentar în depozite la instituții de credit; |
| --- | --- |

(b)

pentru a putea realiza respectivul obiectiv prioritar investițional, organismul investește exclusiv în instrumente de înaltă calitate ale pieței monetare cu o scadență sau o scadență reziduală de cel mult 397 de zile ori cu ajustări regulate ale randamentului care corespund acestei scadențe și cu o scadență medie ponderată de 60 de zile. De asemenea, organismul poate realiza obiectivul menționat anterior investind suplimentar în depozite la instituții de credit;

| (c) | organismul asigură lichiditate prin decontări în aceeași zi sau în ziua următoare. |
| --- | --- |

(c)

organismul asigură lichiditate prin decontări în aceeași zi sau în ziua următoare.

În sensul literei (b), se consideră că un instrument al pieței monetare este de înaltă calitate dacă societatea de administrare/firma de investiții își efectuează propria evaluare documentată a calității creditului pentru instrumentele pieței monetare care să îi permită să considere că un anumit instrument al pieței monetare este de înaltă calitate. Dacă una sau mai multe agenții de rating de credit înregistrate și supravegheate de ESMA au acordat instrumentului ratinguri, în evaluarea internă a societății de administrare/firmei de investiții ar trebui să se aibă în vedere și respectivele ratinguri de credit.

CAPITOLUL II

PROTEJAREA INSTRUMENTELOR FINANCIARE ȘI A FONDURILOR CLIENȚILOR

Articolul 2

Protejarea instrumentelor financiare și a fondurilor clienților

(1)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să îndeplinească următoarele cerințe:

| (a) | ținerea înregistrărilor și conturilor astfel încât să poată în orice moment și fără întârziere să distingă activele deținute pentru un client atât de activele deținute pentru un alt client, cât și de activele proprii; |
| --- | --- |

(a)

ținerea înregistrărilor și conturilor astfel încât să poată în orice moment și fără întârziere să distingă activele deținute pentru un client atât de activele deținute pentru un alt client, cât și de activele proprii;

| (b) | păstrarea înregistrărilor și conturilor într-un mod care să asigure acuratețea și, în special, corespondența acestora cu instrumentele financiare și fondurile deținute pentru clienți, precum și posibilitatea ca acestea să fie utilizate ca pistă de audit; |
| --- | --- |

(b)

păstrarea înregistrărilor și conturilor într-un mod care să asigure acuratețea și, în special, corespondența acestora cu instrumentele financiare și fondurile deținute pentru clienți, precum și posibilitatea ca acestea să fie utilizate ca pistă de audit;

| (c) | efectuarea de reconcilieri periodice între conturile și înregistrările proprii și cele ale tuturor părților terțe care dețin activele în cauză; |
| --- | --- |

(c)

efectuarea de reconcilieri periodice între conturile și înregistrările proprii și cele ale tuturor părților terțe care dețin activele în cauză;

| (d) | luarea măsurilor necesare pentru a se asigura că toate instrumentele financiare ale clienților depuse la o parte terță, în conformitate cu articolul 3, pot fi identificate separat de instrumentele financiare care aparțin firmei de investiții și de instrumentele financiare care aparțin părții terțe în cauză, prin intermediul conturilor intitulate diferit în registrele părții terțe sau prin intermediul altor măsuri echivalente care asigură același nivel de protecție; |
| --- | --- |

(d)

luarea măsurilor necesare pentru a se asigura că toate instrumentele financiare ale clienților depuse la o parte terță, în conformitate cu articolul 3, pot fi identificate separat de instrumentele financiare care aparțin firmei de investiții și de instrumentele financiare care aparțin părții terțe în cauză, prin intermediul conturilor intitulate diferit în registrele părții terțe sau prin intermediul altor măsuri echivalente care asigură același nivel de protecție;

| (e) | luarea măsurile necesare pentru a se asigura că fondurile clienților depuse, în conformitate cu articolul 4, la o bancă centrală, o instituție de credit sau o bancă autorizată dintr-o țară terță ori la un fond specializat în instrumente ale pieței monetare sunt păstrate într-un cont sau în conturi identificate separat de conturile utilizate pentru păstrarea fondurilor care aparțin firmei de investiții; |
| --- | --- |

(e)

luarea măsurile necesare pentru a se asigura că fondurile clienților depuse, în conformitate cu articolul 4, la o bancă centrală, o instituție de credit sau o bancă autorizată dintr-o țară terță ori la un fond specializat în instrumente ale pieței monetare sunt păstrate într-un cont sau în conturi identificate separat de conturile utilizate pentru păstrarea fondurilor care aparțin firmei de investiții;

| (f) | introducerea unor mecanisme organizatorice adecvate pentru reducerea la minimum a riscului de pierdere sau diminuare a valorii activelor clienților sau a drepturilor aferente respectivelor active, ca urmare a utilizării necorespunzătoare a activelor, a fraudei, a administrării necorespunzătoare, a modului inadecvat de păstrare a registrelor sau a neglijenței. |
| --- | --- |

(f)

introducerea unor mecanisme organizatorice adecvate pentru reducerea la minimum a riscului de pierdere sau diminuare a valorii activelor clienților sau a drepturilor aferente respectivelor active, ca urmare a utilizării necorespunzătoare a activelor, a fraudei, a administrării necorespunzătoare, a modului inadecvat de păstrare a registrelor sau a neglijenței.

(2)   În cazul în care, pe baza legislației aplicabile, în special a legislației privind proprietatea sau insolvabilitatea, firmele de investiții nu se pot conforma alineatului (1) de la prezentul articol pentru protejarea drepturilor clienților, cu scopul de a respecta cerințele prevăzute la articolul 16 alineatele (8) și (9) din Directiva 2014/65/UE, statele membre prevăd obligația firmelor de investiții de a institui mecanisme prin care să se asigure că activele clienților sunt protejate, astfel încât să se atingă obiectivele prevăzute la alineatul (1) de la prezentul articol.

(3)   În cazul în care legislația aplicabilă în jurisdicția în care sunt păstrate fondurile sau instrumentele financiare ale clientului împiedică firmele de investiții să respecte dispozițiile alineatului (1) litera (d) sau (e), statele membre prevăd cerințe cu efect echivalent în ceea ce privește protejarea drepturilor clienților.

Atunci când recurg la astfel de cerințe echivalente, în temeiul articolului 2 alineatul (1) litera (d) sau (e), statele membre se asigură că firmele de investiții aduc la cunoștința clienților faptul că, în astfel de cazuri, aceștia nu beneficiază de dispozițiile cuprinse în Directiva 2014/65/UE și în prezenta directivă.

(4)   Statele membre se asigură că drepturile de proprietate, de sechestru sau de compensare asupra instrumentelor financiare sau a fondurilor unui client care permit unei părți terțe să dispună de instrumentele financiare sau de fondurile clientului pentru a recupera datorii care nu au legătură cu clientul sau cu furnizarea de servicii către client nu sunt autorizate, cu excepția cazului în care acest lucru este prevăzut în legislația aplicabilă din jurisdicția țării terțe în care sunt păstrate fondurile sau instrumentele financiare ale clienților.

Statele membre prevăd ca firmele de investiții să își informeze clienții dacă sunt obligate să încheie acorduri care creează astfel de drepturi de proprietate, de sechestru sau de compensare și să le indice acestora riscurile care au legătură cu respectivele acorduri.

Atunci când firma acordă drepturi de proprietate, de sechestru sau de compensare asupra instrumentelor financiare sau a fondurilor clienților sau când firmei i-a fost adus la cunoștință faptul că astfel de drepturi au fost acordate, drepturile respective se consemnează în contractele încheiate cu clienții și se înregistrează în contabilitatea internă a firmei, astfel încât să reiasă clar care sunt raporturile de proprietate aferente activelor clienților, în caz de insolvabilitate, de exemplu.

(5)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să pună la dispoziția următoarelor entități, într-un mod ușor accesibil, informații referitoare la instrumentele financiare și fondurile clienților: autorități competente, practicieni în insolvență desemnați și persoane responsabile cu rezoluția instituțiilor care se confruntă cu dificultăți majore. Informațiile care trebuie puse la dispoziție cuprind următoarele:

| (a) | înregistrările și conturile interne conexe care să identifice cu ușurință soldurile fondurilor și instrumentele financiare deținute pentru fiecare client; |
| --- | --- |

(a)

înregistrările și conturile interne conexe care să identifice cu ușurință soldurile fondurilor și instrumentele financiare deținute pentru fiecare client;

| (b) | dacă fondurile clienților sunt deținute de firme de investiții în conformitate cu articolul 4, date despre conturile în care sunt deținute fondurile clienților și despre acordurile relevante cu firmele respective; |
| --- | --- |

(b)

dacă fondurile clienților sunt deținute de firme de investiții în conformitate cu articolul 4, date despre conturile în care sunt deținute fondurile clienților și despre acordurile relevante cu firmele respective;

| (c) | dacă instrumentele financiare ale clienților sunt deținute de firme de investiții în conformitate cu articolul 3, date despre conturile deschise la părți terțe și despre acordurile relevante cu părțile respective, precum și date despre acordurile relevante cu firmele de investiții respective; |
| --- | --- |

(c)

dacă instrumentele financiare ale clienților sunt deținute de firme de investiții în conformitate cu articolul 3, date despre conturile deschise la părți terțe și despre acordurile relevante cu părțile respective, precum și date despre acordurile relevante cu firmele de investiții respective;

| (d) | date despre părțile terțe care efectuează sarcini conexe (externalizate) și date despre eventualele sarcini externalizate; |
| --- | --- |

(d)

date despre părțile terțe care efectuează sarcini conexe (externalizate) și date despre eventualele sarcini externalizate;

| (e) | principalele persoane din firmă implicate în procesele conexe, inclusiv persoanele responsabile cu supravegherea cerințelor firmei în legătură cu protejarea activelor clienților; și |
| --- | --- |

(e)

principalele persoane din firmă implicate în procesele conexe, inclusiv persoanele responsabile cu supravegherea cerințelor firmei în legătură cu protejarea activelor clienților; și

| (f) | acordurile care sunt relevante pentru stabilirea dreptului de proprietate al clienților asupra activelor. |
| --- | --- |

(f)

acordurile care sunt relevante pentru stabilirea dreptului de proprietate al clienților asupra activelor.

Articolul 3

Depunerea instrumentelor financiare ale clienților

(1)   Statele membre permit firmelor de investiții să depună instrumente financiare pe care le dețin în numele clienților în unul sau mai multe conturi deschise la o parte terță, cu condiția ca firmele să dea dovadă de competența, precauția și diligența cuvenite la selectarea, numirea și verificarea periodică a părții terțe în cauză și a contractelor pentru deținerea și păstrarea în siguranță a instrumentelor financiare respective.

Mai precis, statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să țină seama de competențele de specialitate și de reputația pe piață a părții terțe, precum și de eventualele cerințe juridice referitoare la deținerea respectivelor instrumente financiare care ar putea afecta drepturile clienților.

(2)   Atunci când o firmă de investiții propune să depună instrumente financiare ale clienților la o parte terță, statele membre se asigură că respectiva firmă de investiții depune instrumente financiare numai la o parte terță dintr-o jurisdicție în care păstrarea în siguranță a instrumentelor financiare în contul altei persoane se supune unei reglementări și supravegheri specifice și că partea terță respectivă se supune reglementării și supravegherii specifice în chestiune.

(3)   Statele membre se asigură că firmele de investiții nu depun instrumentele financiare deținute în numele clienților la o parte terță dintr-o țară terță care nu reglementează deținerea și păstrarea în siguranță a instrumentelor financiare în contul unei alte persoane, cu excepția cazului în care se respectă una dintre următoarele condiții:

| (a) | dată fiind natura instrumentelor financiare sau a serviciilor de investiții asociate acestora, firmele de investiții au obligația de a depune respectivele instrumente financiare la o parte terță situată în țara terță în cauză; |
| --- | --- |

(a)

dată fiind natura instrumentelor financiare sau a serviciilor de investiții asociate acestora, firmele de investiții au obligația de a depune respectivele instrumente financiare la o parte terță situată în țara terță în cauză;

| (b) | instrumentele financiare sunt deținute în numele unui client profesional, iar clientul respectiv solicită în scris firmei să depună respectivele instrumente financiare la o parte terță situată într-o țară terță. |
| --- | --- |

(b)

instrumentele financiare sunt deținute în numele unui client profesional, iar clientul respectiv solicită în scris firmei să depună respectivele instrumente financiare la o parte terță situată într-o țară terță.

(4)   Statele membre se asigură că cerințele cuprinse la alineatele (2) și (3) se aplică și în cazul în care partea terță și-a delegat altei părți terțe oricare dintre funcțiile referitoare la deținerea și păstrarea în siguranță a instrumentelor financiare.

Articolul 4

Depunerea fondurilor clienților

(1)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să plaseze imediat fondurile clienților pe care le primesc în unul sau mai multe conturi deschise la una dintre următoarele instituții:

| (a) | o bancă centrală; |
| --- | --- |

(a)

o bancă centrală;

| (b) | o instituție de credit autorizată în conformitate cu Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7); |
| --- | --- |

(b)

o instituție de credit autorizată în conformitate cu Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7);

| (c) | o bancă autorizată într-o țară terță; |
| --- | --- |

(c)

o bancă autorizată într-o țară terță;

| (d) | un fond specializat în instrumente ale pieței monetare. |
| --- | --- |

(d)

un fond specializat în instrumente ale pieței monetare.

Primul paragraf nu se aplică instituțiilor de credit autorizate în temeiul Directivei 2013/36/UE în ceea ce privește depozitele, astfel cum sunt definite în directiva menționată, care sunt deținute de instituția în cauză.

(2)   Statele membre prevăd obligația ca, atunci când nu depun fonduri ale clienților la o bancă centrală, firmele de investiții să dea dovadă de competența, precauția și diligența cuvenite la selectarea, numirea și verificarea periodică atât a instituției de credit, a băncii sau a fondului de piață monetară în care sunt plasate fondurile, cât și a contractelor pentru deținerea fondurilor respective și să analizeze dacă este necesar ca riscurile să fie diversificate pentru aceste fonduri, în cadrul obligației lor de diligență.

Statele membre se asigură, în special, că firmele de investiții țin seama de competențele de specialitate și de reputația pe piață a respectivelor instituții sau fonduri de piață monetară, în vederea protejării drepturilor clienților, precum și de eventualele cerințe juridice sau administrative sau practici de pe piață care se referă la deținerea fondurilor clienților și care ar putea afecta drepturile acestora.

Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să se asigure că clienții lor își dau explicit acordul ca fondurile să le fie plasate într-un fond specializat în instrumente ale pieței monetare. Pentru a se asigura că dreptul la acord este efectiv, firmele de investiții informează clienții că fondurile plasate la un fond specializat în instrumente ale pieței monetare nu vor fi deținute în conformitate cu cerințele de protejare a fondurilor clienților care sunt stabilite în prezenta directivă.

(3)   Statele membre prevăd obligația ca, atunci când depun fonduri ale clienților la o instituție de credit, o bancă sau un fond de piață monetară care face parte din același grup ca firma de investiții, firmele de investiții să limiteze fondurile pe care le depun la orice astfel de entitate din grup sau la o combinație de astfel de entități din grup, astfel încât fondurile să nu depășească 20 % din totalul fondurilor.

Firmele de investiții pot să nu respecte această limită dacă pot să demonstreze că, date fiind natura, amploarea și complexitatea activității lor, precum și siguranța oferită de părțile terțe amintite la paragraful anterior și având în vedere, în orice caz, volumul redus de fonduri ale clienților pe care le dețin, cerința de la alineatul precedent nu este proporțională. Firmele de investiții revizuiesc periodic evaluarea efectuată în conformitate cu prezentul paragraf și își comunică evaluările inițiale și revizuite autorităților competente naționale.

Articolul 5

Utilizarea instrumentelor financiare ale clienților

(1)   Statele membre nu permit firmelor de investiții să încheie acorduri de operațiuni de finanțare prin titluri folosind instrumentele financiare pe care le dețin în numele unui client sau să utilizeze în alt fel respectivele instrumente financiare fie în cont propriu, fie în contul altei persoane sau al altui client al firmei, decât atunci când sunt îndeplinite ambele condiții de mai jos:

| (a) | clientul și-a dat în prealabil acordul expres pentru utilizarea instrumentelor în condiții precise, acordul respectiv fiind documentat clar în scris și confirmat prin semnătură sau într-un mod echivalent, iar |
| --- | --- |

(a)

clientul și-a dat în prealabil acordul expres pentru utilizarea instrumentelor în condiții precise, acordul respectiv fiind documentat clar în scris și confirmat prin semnătură sau într-un mod echivalent, iar

| (b) | utilizarea instrumentelor financiare ale respectivului client se limitează la condițiile precise pentru care clientul și-a dat acordul. |
| --- | --- |

(b)

utilizarea instrumentelor financiare ale respectivului client se limitează la condițiile precise pentru care clientul și-a dat acordul.

(2)   Statele membre nu permit firmelor de investiții să încheie acorduri de operațiuni de finanțare prin titluri folosind instrumentele financiare deținute în numele unui client într-un cont colectiv („omnibus”) administrat de o parte terță sau să utilizeze în alt fel instrumentele financiare deținute într-un astfel de cont, fie în cont propriu, fie în contul oricărei alte persoane, decât în cazul în care, pe lângă condițiile prevăzute la alineatul (1), se respectă, de asemenea, cel puțin una dintre următoarele condiții:

| (a) | orice client ale cărui instrumente financiare sunt deținute într-un cont colectiv trebuie să își fi dat în prealabil acordul expres în conformitate cu alineatul (1) litera (a); |
| --- | --- |

(a)

orice client ale cărui instrumente financiare sunt deținute într-un cont colectiv trebuie să își fi dat în prealabil acordul expres în conformitate cu alineatul (1) litera (a);

| (b) | firma de investiții trebuie să dispună de sisteme și de metode de control care să asigure că sunt utilizate astfel numai instrumentele financiare aparținând clienților care și-au dat în prealabil acordul expres în conformitate cu alineatul (1) litera (a). |
| --- | --- |

(b)

firma de investiții trebuie să dispună de sisteme și de metode de control care să asigure că sunt utilizate astfel numai instrumentele financiare aparținând clienților care și-au dat în prealabil acordul expres în conformitate cu alineatul (1) litera (a).

Pentru a permite repartizarea corectă a eventualelor pierderi, înregistrările firmei de investiții cuprind informații detaliate referitoare la clientul la ale cărui instrucțiuni a fost efectuată utilizarea instrumentelor financiare, precum și numărul de instrumente financiare utilizate ale fiecărui client care și-a dat acordul.

(3)   Statele membre se asigură că firmele de investiții iau măsurile corespunzătoare pentru a preveni utilizarea neautorizată a instrumentelor financiare ale clienților în cont propriu sau în contul oricărei alte persoane, cum ar fi:

| (a) | încheierea cu clienții a unor acorduri cu privire la măsurile pe care firmele de investiții urmează să le ia în cazul în care provizioanele din contul clientului sunt insuficiente la data decontării, cum ar fi luarea cu împrumut a titlurilor corespunzătoare în numele clientului sau lichidarea poziției; |
| --- | --- |

(a)

încheierea cu clienții a unor acorduri cu privire la măsurile pe care firmele de investiții urmează să le ia în cazul în care provizioanele din contul clientului sunt insuficiente la data decontării, cum ar fi luarea cu împrumut a titlurilor corespunzătoare în numele clientului sau lichidarea poziției;

| (b) | monitorizarea atentă de către firma de investiții a capacității sale preconizate de livrare la data decontării și introducerea de măsuri corective dacă acest lucru nu este posibil; și |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea atentă de către firma de investiții a capacității sale preconizate de livrare la data decontării și introducerea de măsuri corective dacă acest lucru nu este posibil; și

| (c) | monitorizarea atentă și solicitarea promptă a titlurilor nelivrate care se află în circulație la data decontării și după aceasta. |
| --- | --- |

(c)

monitorizarea atentă și solicitarea promptă a titlurilor nelivrate care se află în circulație la data decontării și după aceasta.

(4)   Statele membre se asigură că firmele de investiții adoptă dispoziții specifice pentru toți clienții care să garanteze că debitorul instrumentelor financiare ale clienților oferă garanții reale corespunzătoare și că firmele monitorizează caracterul adecvat continuu al respectivelor garanții reale și iau măsurile necesare pentru a menține echilibrul cu valoarea instrumentelor clienților.

(5)   Statele membre se asigură că firmele de investiții nu încheie contracte care sunt interzise în temeiul articolului 16 alineatul (10) din Directiva 2014/65/UE.

Articolul 6

Utilizarea necorespunzătoare a contractelor de garanție cu transfer de proprietate

(1)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să analizeze în mod corespunzător – și să poată demonstra că au făcut acest lucru – utilizarea contractelor de garanție cu transfer de proprietate în contextul relației dintre obligația clientului față de firma de investiții și activele clientului care fac obiectul unor contracte de garanție cu transfer de proprietate încheiate de firmă.

(2)   Când analizează și documentează caracterul adecvat al utilizării de contracte de garanție cu transfer de proprietate, firmele de investiții țin seama de toți factorii următori:

| (a) | posibilitatea ca legătura dintre obligația clientului față de firmă și utilizarea de contracte de garanție cu transfer de proprietate să fie doar una slabă, inclusiv probabilitatea ca obligația clientului față de firmă să fie una scăzută sau neglijabilă; |
| --- | --- |

(a)

posibilitatea ca legătura dintre obligația clientului față de firmă și utilizarea de contracte de garanție cu transfer de proprietate să fie doar una slabă, inclusiv probabilitatea ca obligația clientului față de firmă să fie una scăzută sau neglijabilă;

| (b) | posibilitatea ca valoarea fondurilor sau a instrumentelor financiare ale clientului care fac obiectul unor contracte de garanție cu transfer de proprietate să depășească semnificativ obligația clientului sau chiar să fie nelimitată, în cazul în care clientul are vreo obligație față de firmă; și |
| --- | --- |

(b)

posibilitatea ca valoarea fondurilor sau a instrumentelor financiare ale clientului care fac obiectul unor contracte de garanție cu transfer de proprietate să depășească semnificativ obligația clientului sau chiar să fie nelimitată, în cazul în care clientul are vreo obligație față de firmă; și

| (c) | posibilitatea ca toate instrumentele financiare sau fondurile clienților să fie incluse în contracte de garanție cu transfer de proprietate, fără a se analiza ce obligație are fiecare client față de firmă. |
| --- | --- |

(c)

posibilitatea ca toate instrumentele financiare sau fondurile clienților să fie incluse în contracte de garanție cu transfer de proprietate, fără a se analiza ce obligație are fiecare client față de firmă.

(3)   Atunci când recurg la contracte de garanție cu transfer de proprietate, firmele de investiții le pun în vedere clienților profesionali și contrapărților eligibile riscurile implicate și efectul oricărui contract de garanție cu transfer de proprietate asupra instrumentelor financiare și fondurilor clientului.

Articolul 7

Mecanismele de guvernanță pentru protejarea activelor clienților

Statele membre se asigură că firmele de investiții numesc un responsabil unic care dispune de competențe suficiente și de autoritatea necesară și care se ocupă special cu chestiuni legate de îndeplinirea de către firme a obligațiilor lor de protejare a instrumentelor financiare și a fondurilor clienților.

Statele membre permit firmelor de investiții să decidă, cu respectarea deplină a prezentei directive, dacă responsabilul numit urmează să se dedice exclusiv sarcinii menționate sau dacă acesta își poate îndeplini responsabilitățile cu eficacitate chiar dacă preia și alte responsabilități.

Articolul 8

Rapoartele auditorilor externi

Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să se asigure că auditorii lor externi prezintă cel puțin o dată pe an autorității competente din statul membru de origine al firmei rapoarte cu privire la caracterul adecvat al măsurilor luate de firmă în temeiul articolului 16 alineatele (8), (9) și (10) din Directiva 2014/65/UE și în temeiul prezentului capitol.

CAPITOLUL III

CERINȚELE DE GUVERNANȚĂ A PRODUSULUI

Articolul 9

Obligațiile în materie de guvernanță a produsului pe care le au firmele de investiții producătoare de instrumente financiare

(1)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să respecte prezentul articol la producerea de instrumente financiare, activitate care cuprinde crearea, dezvoltarea, emiterea și/sau proiectarea de instrumente financiare.

Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții producătoare de instrumente financiare să îndeplinească, într-un mod corespunzător și proporțional, cerințele relevante de la alineatele (2)-(15), ținând seama de natura instrumentului financiar, de serviciul de investiții și de piața-țintă a produsului în cauză.

(2)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să stabilească, să introducă și să mențină proceduri și măsuri prin care asigură faptul că la producerea instrumentelor financiare se respectă cerințele referitoare la gestionarea corespunzătoare a conflictelor de interese, inclusiv remunerația. Mai precis, firmele de investiții producătoare de instrumente financiare se asigură că proiectarea unui anumit instrument financiar, inclusiv a caracteristicilor acestuia, nu afectează clienții finali și nu creează probleme cu integritatea pieței prin faptul că permite firmei respective să își atenueze și/sau cedeze propriile riscuri sau expuneri față de activele-suport ale produsului, în cazul în care firma de investiții deține deja activele-suport pe cont propriu.

(3)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să analizeze potențialele conflicte de interese de fiecare dată când este produs un instrument financiar. Mai precis, firmele evaluează dacă instrumentul financiar creează o situație în care clienții finali ar putea fi afectați în cazul în care preiau:

| (a) | o expunere opusă celei deținute anterior de firma însăși; sau |
| --- | --- |

(a)

o expunere opusă celei deținute anterior de firma însăși; sau

| (b) | o expunere opusă celei pe care firma dorește să o dețină după vânzarea produsului. |
| --- | --- |

(b)

o expunere opusă celei pe care firma dorește să o dețină după vânzarea produsului.

(4)   Statele membre se asigură că, înainte de a decide să continue cu lansarea unui produs, firmele de investiții analizează dacă instrumentul financiar ar putea reprezenta o amenințare pentru buna funcționare a piețelor financiare sau pentru stabilitatea acestora.

(5)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să se asigure că personalul relevant implicat în producerea de instrumente financiare dispune de competențele de specialitate necesare pentru a înțelege caracteristicile și riscurile instrumentelor financiare pe care intenționează să le producă.

(6)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să se asigure că organul de conducere exercită un control efectiv asupra procesului desfășurat de firmă în materie de guvernanță a produsului. Firmele de investiții se asigură că în rapoartele de conformitate transmise organului de conducere sunt furnizate în mod sistematic și informații cu privire la instrumentele financiare produse de firmă, inclusiv informații cu privire la strategia de distribuție. Firmele de investiții pun rapoartele la dispoziția autorității competente, la cererea acesteia.

(7)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să se asigure că persoana care îndeplinește funcția de verificare a conformității monitorizează dezvoltarea și revizuirea periodică a mecanismelor de guvernanță a produsului, în vederea detectării oricărui risc de nerespectare, de către firmă, a obligațiilor prevăzute la prezentul articol.

(8)   Statele membre prevăd obligația firmelor de investiții ca, atunci când colaborează unele cu altele, inclusiv cu entități care nu sunt autorizate și supravegheate conform Directivei 2014/65/UE sau cu firme din țări terțe pentru crearea, dezvoltarea, emiterea și/sau proiectarea unui produs, să stabilească într-un acord scris responsabilitățile care revin fiecăreia dintre ele.

(9)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să identifice, la un nivel suficient de detaliere, potențiala piață-țintă pentru fiecare instrument financiar și să specifice tipul (tipurile) de client cu ale cărui nevoi, caracteristici și obiective este compatibil instrumentul financiar. În cadrul acestui proces, firma identifică grupul (grupurile) de clienți cu ale căror nevoi, caracteristici și obiective nu este compatibil instrumentul financiar. Atunci când un instrument financiar este produs prin colaborarea mai multor firme de investiții, nu este necesar să fie identificată decât o singură piață-țintă.

Firmele de investiții producătoare de instrumente financiare care sunt distribuite prin alte firme de investiții determină nevoile și caracteristicile clienților cărora li se potrivește produsul pe baza cunoștințelor teoretice și a experienței anterioare în ceea ce privește instrumentul financiar respectiv sau instrumente financiare similare, piețele financiare și nevoile, caracteristicile și obiectivele potențialilor clienți finali.

(10)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să își supună instrumentele financiare unei analize pe bază de scenarii în care se evaluează ce riscuri de rezultate slabe pentru clienții finali prezintă produsul și în ce condiții ar putea apărea respectivele rezultate. Firmele de investiții evaluează modul în care se comportă instrumentul financiar în condiții negative, analizând ce s-ar întâmpla, de exemplu:

| (a) | dacă se deteriorează condițiile de piață; |
| --- | --- |

(a)

dacă se deteriorează condițiile de piață;

| (b) | dacă producătorul sau o parte terță implicată în producerea sau funcționarea instrumentului financiar întâmpină dificultăți financiare sau dacă se materializează vreun alt risc de contraparte; |
| --- | --- |

(b)

dacă producătorul sau o parte terță implicată în producerea sau funcționarea instrumentului financiar întâmpină dificultăți financiare sau dacă se materializează vreun alt risc de contraparte;

| (c) | dacă instrumentul financiar nu se dovedește a fi viabil din punct de vedere comercial; sau |
| --- | --- |

(c)

dacă instrumentul financiar nu se dovedește a fi viabil din punct de vedere comercial; sau

| (d) | dacă cererea pentru respectivul instrument financiar este mult mai mare decât s-a anticipat, ceea ce solicită excesiv resursele firmei și/sau piața instrumentului-suport. |
| --- | --- |

(d)

dacă cererea pentru respectivul instrument financiar este mult mai mare decât s-a anticipat, ceea ce solicită excesiv resursele firmei și/sau piața instrumentului-suport.

(11)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să stabilească dacă un instrument financiar corespunde nevoilor, caracteristicilor și obiectivelor identificate ale pieței-țintă, examinând inclusiv:

| (a) | dacă profilul de risc/randament corespunde pieței-țintă; și |
| --- | --- |

(a)

dacă profilul de risc/randament corespunde pieței-țintă; și

| (b) | dacă modul de proiectare a instrumentului financiar este determinat de caracteristici care sunt de folos clientului, și nu de un model de afaceri a cărui rentabilitate se bazează pe rezultate slabe pentru client. |
| --- | --- |

(b)

dacă modul de proiectare a instrumentului financiar este determinat de caracteristici care sunt de folos clientului, și nu de un model de afaceri a cărui rentabilitate se bazează pe rezultate slabe pentru client.

(12)   Statele membre se asigură că firmele de investiții analizează structura tarifară propusă pentru instrumentul financiar, examinând inclusiv:

| (a) | dacă costurile și taxele aferente instrumentului financiar sunt compatibile cu nevoile, obiectivele și caracteristicile pieței-țintă; |
| --- | --- |

(a)

dacă costurile și taxele aferente instrumentului financiar sunt compatibile cu nevoile, obiectivele și caracteristicile pieței-țintă;

| (b) | dacă taxele nu subminează perspectivele de randament ale instrumentului financiar, cum ar fi în cazul în care costurile sau taxele egalează, depășesc sau anulează aproape toate avantajele fiscale preconizate în legătură cu un instrument financiar; și |
| --- | --- |

(b)

dacă taxele nu subminează perspectivele de randament ale instrumentului financiar, cum ar fi în cazul în care costurile sau taxele egalează, depășesc sau anulează aproape toate avantajele fiscale preconizate în legătură cu un instrument financiar; și

| (c) | dacă structura tarifară a instrumentului financiar are gradul adecvat de transparență pentru piața-țintă, astfel încât să nu disimuleze taxe și nici să nu fie prea complexă pentru a fi înțeleasă. |
| --- | --- |

(c)

dacă structura tarifară a instrumentului financiar are gradul adecvat de transparență pentru piața-țintă, astfel încât să nu disimuleze taxe și nici să nu fie prea complexă pentru a fi înțeleasă.

(13)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să se asigure că informațiile referitoare la un instrument financiar care le sunt furnizate firmelor distribuitoare cuprind și informații cu privire la canalele potrivite de distribuție a instrumentului financiar, la procesul de aprobare a produsului și la evaluarea pieței-țintă și că respectivele informații corespund unui standard adecvat, care permite firmelor distribuitoare să înțeleagă și să recomande sau să vândă instrumentul financiar în mod corect.

(14)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să își revizuiască instrumentele financiare produse cu regularitate, ținând seama de orice eveniment care ar putea influența în mod semnificativ riscul potențial pentru piața-țintă identificată. Firmele de investiții analizează dacă instrumentul financiar continuă să corespundă nevoilor, caracteristicilor și obiectivelor pieței-țintă și dacă este distribuit pe piața-țintă sau dacă acesta ajunge la clienți cu ale căror nevoi, caracteristici și obiective nu este compatibil.

(15)   financiare înainte de orice altă emitere sau relansare, dacă au cunoștință de vreun eveniment care ar putea influența în mod semnificativ riscul potențial pentru investitori, și să verifice la intervale regulate dacă instrumentele financiare funcționează în modul prevăzut. Firmele de investiții determină periodicitatea de revizuire a instrumentelor lor financiare pe baza unor factori relevanți, cum ar fi factori legați de complexitatea sau de natura inovatoare a strategiilor de investiții urmărite. De asemenea, firmele stabilesc ce evenimente cruciale ar putea influența riscul potențial sau perspectivele de randament ale instrumentului financiar, cum ar fi:

| (a) | depășirea unui prag care ar influența profilul de randament al instrumentului financiar; sau |
| --- | --- |

(a)

depășirea unui prag care ar influența profilul de randament al instrumentului financiar; sau

| (b) | solvabilitatea anumitor emitenți ale căror titluri sau garanții ar putea avea efecte asupra performanței instrumentului financiar. |
| --- | --- |

(b)

solvabilitatea anumitor emitenți ale căror titluri sau garanții ar putea avea efecte asupra performanței instrumentului financiar.

Statele membre se asigură că, atunci când se produc astfel de evenimente, firmele de investiții iau măsurile corespunzătoare, care pot consta în:

| (a) | furnizarea oricărei informații relevante cu privire la eveniment și la consecințele acestuia asupra instrumentului financiar către clienți sau către firmele distribuitoare ale instrumentului financiar, în cazul în care instrumentul financiar nu este oferit sau vândut clienților direct de către firma de investiții; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea oricărei informații relevante cu privire la eveniment și la consecințele acestuia asupra instrumentului financiar către clienți sau către firmele distribuitoare ale instrumentului financiar, în cazul în care instrumentul financiar nu este oferit sau vândut clienților direct de către firma de investiții;

| (b) | modificarea procesului de aprobare a produsului; |
| --- | --- |

(b)

modificarea procesului de aprobare a produsului;

| (c) | sistarea emiterii instrumentului financiar; |
| --- | --- |

(c)

sistarea emiterii instrumentului financiar;

| (d) | modificarea instrumentului financiar pentru evitarea unor clauze contractuale abuzive; |
| --- | --- |

(d)

modificarea instrumentului financiar pentru evitarea unor clauze contractuale abuzive;

| (e) | analizarea caracterului potrivit al canalelor prin care sunt vândute instrumentele financiare, când firmele constată că instrumentul financiar nu este vândut cum era preconizat; |
| --- | --- |

(e)

analizarea caracterului potrivit al canalelor prin care sunt vândute instrumentele financiare, când firmele constată că instrumentul financiar nu este vândut cum era preconizat;

| (f) | contactarea firmelor distribuitoare în vederea discutării unei modificări a procesului de distribuție; |
| --- | --- |

(f)

contactarea firmelor distribuitoare în vederea discutării unei modificări a procesului de distribuție;

| (g) | încheierea relației cu firma distribuitoare; sau |
| --- | --- |

(g)

încheierea relației cu firma distribuitoare; sau

| (h) | informarea autorității competente relevante. |
| --- | --- |

(h)

informarea autorității competente relevante.

Articolul 10

Obligațiile în materie de guvernanță a produsului pe care le au firmele distribuitoare

(1)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să îndeplinească, într-un mod corespunzător și proporțional, atunci când stabilesc gama de instrumente financiare – emise de ele însele sau de alte firme – și de servicii pe care intenționează să le ofere sau să le recomande clienților, cerințele relevante prevăzute la alineatele (2)-(10), ținând seama de natura instrumentului financiar, de serviciul de investiții și de piața-țintă a produsului.

Statele membre se asigură că cerințele prevăzute de Directiva 2014/65/UE sunt îndeplinite și de firmele de investiții care oferă sau recomandă instrumente financiare produse de entități care nu intră în domeniul de aplicare al Directivei 2014/65/UE. În cadrul acestui proces, aceste firme de investiții dispun de măsuri eficace pentru a se asigura că obțin suficiente informații cu privire la respectivele instrumente financiare de la respectivele firme producătoare.

Firmele de investiții determină piața-țintă a respectivului instrument financiar, chiar dacă piața-țintă nu a fost definită de către firma producătoare.

(2)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să dispună de măsuri adecvate de guvernanță a produsului, pentru a se asigura că produsele și serviciile pe care intenționează să le ofere sau să le recomande sunt compatibile cu nevoile, caracteristicile și obiectivele unei piețe-țintă identificate și că strategia de distribuție avută în vedere corespunde pieței-țintă identificate. Firmele de investiții identifică și evaluează în mod corespunzător circumstanțele și nevoile clienților pe care intenționează să se concentreze, astfel încât să se asigure că interesele clienților nu sunt compromise ca urmare a unor presiuni comerciale sau financiare. În cadrul acestui proces, firmele identifică grupurile de clienți cu ale căror nevoi, caracteristici și obiective nu este compatibil produsul sau serviciul.

Statele membre se asigură că firmele de investiții obțin de la firmele producătoare care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2014/65/UE informații care le permit să înțeleagă și să cunoască în măsura necesară produsele pe care intenționează să le recomande sau să le vândă, cu scopul de a se asigura că respectivele produse vor fi distribuite în conformitate cu nevoile, caracteristicile și obiectivele pieței-țintă identificate.

Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să ia toate măsurile rezonabile pentru a garanta că obțin, la rândul lor, informații adecvate și fiabile de la firmele producătoare care nu intră în domeniul de aplicare al Directivei 2014/65/UE, pentru a se asigura că produsele vor fi distribuite în conformitate cu caracteristicile, obiectivele și nevoile pieței-țintă. Dacă informațiile relevante nu au fost făcute publice, firma distribuitoare ia toate măsurile rezonabile pentru a obține respectivele informații relevante de la firma producătoare sau de la agentul acesteia. Informațiile publice acceptabile sunt informații care sunt clare și fiabile și care au fost produse pentru respectarea unor cerințe normative, cum ar fi cerințele de informare în temeiul Directivei 2003/71/CE (8) și al Directivei 2004/109/CE (9) ale Parlamentului European și ale Consiliului. Această obligație este relevantă pentru produsele vândute pe piețele primare și secundare și se aplică în mod proporțional, în funcție de gradul în care pot fi obținute informații publice și în funcție de complexitatea produsului.

Firmele de investiții utilizează informațiile obținute de la firmele producătoare și informații referitoare la propriii clienți pentru identificarea pieței-țintă și a strategiei de distribuție. Atunci când o firmă de investiții acționează și ca firmă producătoare, și ca firmă distribuitoare, nu este necesară decât o singură evaluare a pieței-țintă.

(3)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să respecte, atunci când stabilesc gama de instrumente financiare și de servicii pe care le oferă sau le recomandă și când identifică piețele-țintă respective, proceduri și măsuri menite să asigure îndeplinirea tuturor cerințelor aplicabile în temeiul Directivei 2014/65/UE, inclusiv a celor referitoare la informare, la evaluarea caracterului adecvat sau corespunzător, la stimulente și la gestionarea corespunzătoare a conflictelor de interese. În acest context, se procedează cu o atenție deosebită atunci când firmele distribuitoare intenționează să ofere sau să recomande produse noi sau când există variații ale serviciilor pe care le furnizează.

(4)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să își revizuiască și să își actualizeze periodic mecanismele de guvernanță a produsului, pentru a se asigura că acestea rămân solide și conforme cu scopul în care au fost concepute, și să ia măsurile corespunzătoare atunci când este necesar.

(5)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să revizuiască cu regularitate produsele de investiții pe care le oferă sau le recomandă și serviciile pe care le furnizează, ținând seama de orice eveniment care ar putea influența în mod semnificativ riscul potențial pentru piața-țintă identificată. Firmele verifică cel puțin dacă respectivul produs sau serviciu continuă să corespundă nevoilor, caracteristicilor și obiectivelor pieței-țintă identificate și dacă strategia de distribuție avută în vedere continuă să fie adecvată. Firmele analizează din nou piața-țintă și/sau actualizează mecanismele de guvernanță a produsului în cazul în care constată că au identificat greșit piața-țintă a unui anumit produs sau serviciu sau că produsul sau serviciul nu mai corespunde circumstanțelor pieței-țintă identificate, cum ar fi în cazul în care produsul devine nelichid sau foarte volatil ca urmare a unor modificări pe piață.

(6)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să se asigure că persoana care îndeplinește funcția de verificare a conformității supraveghează dezvoltarea și revizuirea periodică a mecanismelor de guvernanță a produsului, în vederea detectării oricărui caz de nerespectare a obligațiilor prevăzute la prezentul articol.

(7)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să se asigure că personalul relevant deține competențele de specialitate necesare pentru a înțelege caracteristicile și riscurile produselor pe care intenționează să le ofere sau să le recomande și serviciile furnizate, precum și nevoile, caracteristicile și obiectivele pieței-țintă identificate.

(8)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții să se asigure că organul de conducere exercită un control efectiv asupra procesului desfășurat de firmă în materie de guvernanță a produsului pentru a determina gama de produse de investiții pe care le oferă sau le recomandă și serviciile furnizate piețelor-țintă respective. Firmele de investiții se asigură că în rapoartele de conformitate transmise organului de conducere sunt furnizate în mod sistematic și informații cu privire la produsele pe care le oferă sau le recomandă și la serviciile furnizate. Rapoartele de conformitate se pun la dispoziția autorităților competente, la cererea acestora.

(9)   Statele membre se asigură că firmele distribuitoare transmit firmelor producătoare informații referitoare la vânzări și, când este cazul, informații referitoare la revizuirile menționate mai sus, pentru a sprijini evaluările de produs efectuate de către firmele producătoare.

(10)   Atunci când la distribuirea unui produs sau a unui serviciu lucrează împreună diferite firme, statele membre se asigură că răspunderea finală pentru îndeplinirea obligațiilor de guvernanță a produsului stabilite la prezentul articol îi revine firmei de investiții care întreține legătura directă cu clientul. Cu toate acestea, firmele de investiții care acționează ca intermediari:

| (a) | se asigură că informațiile relevante despre produs sunt transmise de la firma producătoare la ultima firmă distribuitoare din lanț; |
| --- | --- |

(a)

se asigură că informațiile relevante despre produs sunt transmise de la firma producătoare la ultima firmă distribuitoare din lanț;

| (b) | permit firmelor producătoare obținerea de informații referitoare la vânzările de produse dacă acestea le solicită în vederea îndeplinirii obligațiilor de guvernanță a produsului care le revin; și |
| --- | --- |

(b)

permit firmelor producătoare obținerea de informații referitoare la vânzările de produse dacă acestea le solicită în vederea îndeplinirii obligațiilor de guvernanță a produsului care le revin; și

| (c) | aplică obligațiile de guvernanță a produsului în cazul firmelor producătoare, după caz, în legătură cu serviciul pe care îl oferă. |
| --- | --- |

(c)

aplică obligațiile de guvernanță a produsului în cazul firmelor producătoare, după caz, în legătură cu serviciul pe care îl oferă.

CAPITOLUL IV

STIMULENTELE

Articolul 11

Stimulentele

(1)   Statele membre prevăd obligația ca firmele de investiții care plătesc sau încasează vreun onorariu sau comision ori care furnizează sau primesc vreun beneficiu nepecuniar în legătură cu furnizarea unui serviciu de investiții sau a unui serviciu auxiliar către client să se asigure că în orice moment sunt îndeplinite toate condițiile prevăzute la articolul 24 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE și cerințele prevăzute la alineatele (2)-(5).

(2)   Se consideră că onorariile, comisioanele sau beneficiile nepecuniare au scopul de a spori calitatea serviciului relevant furnizat clientului dacă îndeplinesc toate condițiile următoare:

| (a) | sunt justificate de furnizarea unui serviciu suplimentar sau superior către clientul relevant, proporțional cu stimulentele primite, cum ar fi:






  (i) | furnizarea de servicii neindependente de consultanță de investiții pentru o gamă largă de instrumente financiare adecvate, printre care și un număr corespunzător de instrumente de la furnizori terți de produse care nu au legături strânse cu firma de investiții, și oferirea accesului la astfel de instrumente; |
| --- | --- | --- |

(a)

sunt justificate de furnizarea unui serviciu suplimentar sau superior către clientul relevant, proporțional cu stimulentele primite, cum ar fi:

(i)

furnizarea de servicii neindependente de consultanță de investiții pentru o gamă largă de instrumente financiare adecvate, printre care și un număr corespunzător de instrumente de la furnizori terți de produse care nu au legături strânse cu firma de investiții, și oferirea accesului la astfel de instrumente;

| (ii) | furnizarea de servicii neindependente de consultanță de investiții combinate: fie cu un serviciu, oferit cel puțin anual clientului, de a verifica dacă instrumentele financiare în care a investit clientul continuă să fie adecvate; fie cu un alt serviciu continuu care este probabil să fie de interes pentru client, cum ar fi consultanța în legătură cu varianta optimă sugerată de plasare a activelor acestuia; sau |
| --- | --- |

(ii)

furnizarea de servicii neindependente de consultanță de investiții combinate: fie cu un serviciu, oferit cel puțin anual clientului, de a verifica dacă instrumentele financiare în care a investit clientul continuă să fie adecvate; fie cu un alt serviciu continuu care este probabil să fie de interes pentru client, cum ar fi consultanța în legătură cu varianta optimă sugerată de plasare a activelor acestuia; sau

| (iii) | oferirea, la un preț competitiv, a accesului la o gamă largă de instrumente financiare care este probabil să corespundă nevoilor clientului, inclusiv la un număr corespunzător de instrumente de la furnizori terți de produse care nu au legături strânse cu firma de investiții, împreună fie cu furnizarea unor instrumente cu valoare adăugată, cum ar fi instrumentele de informare obiectivă, menite să ajute clienții relevanți la luarea deciziilor de investiții sau să le permită acestora să monitorizeze, să modeleze și să ajusteze gama de instrumente financiare în care au investit, fie cu furnizarea unor rapoarte periodice referitoare la performanța instrumentelor financiare și la costurile și taxele aferente acestora; |
| --- | --- |

(iii)

oferirea, la un preț competitiv, a accesului la o gamă largă de instrumente financiare care este probabil să corespundă nevoilor clientului, inclusiv la un număr corespunzător de instrumente de la furnizori terți de produse care nu au legături strânse cu firma de investiții, împreună fie cu furnizarea unor instrumente cu valoare adăugată, cum ar fi instrumentele de informare obiectivă, menite să ajute clienții relevanți la luarea deciziilor de investiții sau să le permită acestora să monitorizeze, să modeleze și să ajusteze gama de instrumente financiare în care au investit, fie cu furnizarea unor rapoarte periodice referitoare la performanța instrumentelor financiare și la costurile și taxele aferente acestora;

| (b) | nu avantajează în mod direct firma destinatară, acționarii sau angajații acesteia fără să existe beneficii concrete pentru clientul relevant; |
| --- | --- |

(b)

nu avantajează în mod direct firma destinatară, acționarii sau angajații acesteia fără să existe beneficii concrete pentru clientul relevant;

| (c) | sunt justificate de acordarea unui beneficiu continuu către clientul relevant în legătură cu un stimulent continuu. |
| --- | --- |

(c)

sunt justificate de acordarea unui beneficiu continuu către clientul relevant în legătură cu un stimulent continuu.

Onorariile, comisioanele sau beneficiile nepecuniare sunt considerate neacceptabile dacă furnizarea serviciilor relevante către client este părtinitoare sau denaturată ca urmare a respectivelor onorarii, comisioane sau beneficii nepecuniare.

(3)   Firmele de investiții îndeplinesc în mod continuu cerințele stabilite la alineatul (2), atât timp cât plătesc sau primesc onorarii, comisioane sau beneficii nepecuniare.

(4)   Firmele de investiții păstrează dovezi că toate onorariile, comisioanele sau beneficiile nepecuniare plătite sau primite de firmă au scopul de a spori calitatea serviciului relevant către client, și anume:

| (a) | acestea țin o evidență internă cu toate onorariile, comisioanele și beneficiile nepecuniare pe care le primesc de la o parte terță în legătură cu furnizarea unor servicii de investiții sau a unor servicii auxiliare; și |
| --- | --- |

(a)

acestea țin o evidență internă cu toate onorariile, comisioanele și beneficiile nepecuniare pe care le primesc de la o parte terță în legătură cu furnizarea unor servicii de investiții sau a unor servicii auxiliare; și

| (b) | consemnează atât modul în care calitatea serviciilor furnizate către clienții relevanți este sporită de onorariile, comisioanele și beneficiile nepecuniare pe care le plătesc sau le primesc ori pe care intenționează să le utilizeze, cât și măsurile pe care le iau pentru a nu-și afecta obligația de a acționa cu onestitate, corectitudine și profesionalism în interesul superior al clientului. |
| --- | --- |

(b)

consemnează atât modul în care calitatea serviciilor furnizate către clienții relevanți este sporită de onorariile, comisioanele și beneficiile nepecuniare pe care le plătesc sau le primesc ori pe care intenționează să le utilizeze, cât și măsurile pe care le iau pentru a nu-și afecta obligația de a acționa cu onestitate, corectitudine și profesionalism în interesul superior al clientului.

(5)   În legătură cu orice plată sau beneficiu primit de la părți terțe și orice plată sau beneficiu plătit acestora, firmele de investiții comunică clienților următoarele informații:

| (a) | înainte de furnizarea serviciului de investiții sau a serviciului auxiliar relevant, firma de investiții comunică clientului informații cu privire la plata sau beneficiul în cauză, în conformitate cu articolul 24 alineatul (9) al doilea paragraf din Directiva 2014/65/UE. Beneficiile nepecuniare minore pot fi descrise în mod generic. Alte beneficii nepecuniare primite sau plătite de firma de investiții în legătură cu serviciul de investiții furnizat clientului sunt tarifate și comunicate separat; |
| --- | --- |

(a)

înainte de furnizarea serviciului de investiții sau a serviciului auxiliar relevant, firma de investiții comunică clientului informații cu privire la plata sau beneficiul în cauză, în conformitate cu articolul 24 alineatul (9) al doilea paragraf din Directiva 2014/65/UE. Beneficiile nepecuniare minore pot fi descrise în mod generic. Alte beneficii nepecuniare primite sau plătite de firma de investiții în legătură cu serviciul de investiții furnizat clientului sunt tarifate și comunicate separat;

| (b) | dacă nu a putut stabili dinainte cuantumul unei plăți de primit sau de efectuat sau a unui beneficiu de primit sau de plătit, ci, în locul acestui cuantum, a comunicat clientului metoda de calculare a cuantumului respectiv, firma de investiții aduce ulterior la cunoștința clientului și cuantumul exact al plății sau al beneficiului primit sau plătit; și |
| --- | --- |

(b)

dacă nu a putut stabili dinainte cuantumul unei plăți de primit sau de efectuat sau a unui beneficiu de primit sau de plătit, ci, în locul acestui cuantum, a comunicat clientului metoda de calculare a cuantumului respectiv, firma de investiții aduce ulterior la cunoștința clientului și cuantumul exact al plății sau al beneficiului primit sau plătit; și

| (c) | atât timp cât primește stimulente (continue) în legătură cu serviciile de investiții furnizate clienților relevanți, firma de investiții aduce la cunoștința clienților, cel puțin o dată pe an și în mod individual, cuantumul efectiv al plăților sau al beneficiilor primite sau plătite. Beneficiile nepecuniare minore pot fi descrise în mod generic. |
| --- | --- |

(c)

atât timp cât primește stimulente (continue) în legătură cu serviciile de investiții furnizate clienților relevanți, firma de investiții aduce la cunoștința clienților, cel puțin o dată pe an și în mod individual, cuantumul efectiv al plăților sau al beneficiilor primite sau plătite. Beneficiile nepecuniare minore pot fi descrise în mod generic.

La punerea în aplicare a acestor cerințe, firmele de investiții țin seama de normele privind costurile și taxele prevăzute la articolul 24 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2014/65/UE și la articolul 50 din Regulamentul delegat (UE) 2017/565 al Comisiei (10).

Când într-un canal de distribuție sunt implicate mai multe firme, fiecare firmă de investiții care furnizează un serviciu de investiții sau un serviciu auxiliar își respectă obligațiile de a comunica informații clienților săi.

Articolul 12

Stimulentele pentru serviciile independente de consultanță de investiții sau serviciile de administrare de portofolii

(1)   Statele membre se asigură că firmele de investiții care furnizează servicii independente de consultanță de investiții sau servicii de administrare a portofoliilor restituie clienților, cât de repede este rezonabil posibil după primire, toate onorariile, comisioanele sau alte beneficii pecuniare plătite sau acordate de părți terțe sau de persoane care acționează în numele unor părți terțe în legătură cu serviciile furnizate respectivului client. Toate onorariile, comisioanele sau beneficiile pecuniare primite de la părți terțe în legătură cu furnizarea unor servicii independente de consultanță de investiții și a unor servicii de administrare de portofolii sunt transferate integral clientului.

Firmele de investiții introduc și aplică o politică prin care asigură atribuirea și transferarea către fiecare client în parte a tuturor onorariilor, comisioanelor sau a altor beneficii pecuniare plătite sau acordate de părți terțe sau de persoane care acționează în numele unor părți terțe în legătură cu furnizarea de servicii independente de consultanță de investiții și de servicii de administrare de portofolii.

Firmele de investiții își informează clienții cu privire la onorariile, comisioanele sau alte beneficii pecuniare care le-au fost transferate, de exemplu prin intermediul unor declarații periodice de raportare transmise acestora.

(2)   Firmele de investiții care furnizează servicii independente de consultanță de investiții sau servicii de administrare de portofolii nu acceptă beneficii nepecuniare dacă acestea din urmă nu îndeplinesc criteriile pentru a fi considerate beneficii nepecuniare minore acceptabile, în conformitate cu alineatul (3).

(3)   Următoarele beneficii sunt considerate beneficii nepecuniare minore acceptabile numai dacă ele constau în:

| (a) | informații sau documentații care se referă la un instrument financiar sau la un serviciu de investiții și care sunt generice sau personalizate pentru a reflecta circumstanțele unui anumit client; |
| --- | --- |

(a)

informații sau documentații care se referă la un instrument financiar sau la un serviciu de investiții și care sunt generice sau personalizate pentru a reflecta circumstanțele unui anumit client;

| (b) | materiale scrise care provin de la o parte terță și care sunt comandate și plătite de un emitent din sectorul întreprinderilor sau de un potențial emitent pentru a promova o emisiune nouă a societății sau în cazul cărora firma terță este contractată și plătită de către emitent pentru a elabora în mod continuu astfel de materiale, cu condiția ca relația să fie clar comunicată în materiale și ca materialele să fie puse simultan la dispoziția tuturor firmelor de investiții care doresc să le primească sau publicului larg; |
| --- | --- |

(b)

materiale scrise care provin de la o parte terță și care sunt comandate și plătite de un emitent din sectorul întreprinderilor sau de un potențial emitent pentru a promova o emisiune nouă a societății sau în cazul cărora firma terță este contractată și plătită de către emitent pentru a elabora în mod continuu astfel de materiale, cu condiția ca relația să fie clar comunicată în materiale și ca materialele să fie puse simultan la dispoziția tuturor firmelor de investiții care doresc să le primească sau publicului larg;

| (c) | participări la conferințe, seminare și alte evenimente de formare având ca temă avantajele și caracteristicile unui anumit instrument financiar sau ale unui serviciu de investiții; |
| --- | --- |

(c)

participări la conferințe, seminare și alte evenimente de formare având ca temă avantajele și caracteristicile unui anumit instrument financiar sau ale unui serviciu de investiții;

| (d) | tratații cu o valoare minimă rezonabilă, cum ar fi alimente și băuturi în cursul unei întâlniri de afaceri sau al unei conferințe, al unui seminar sau al altor evenimente de formare menționate la litera (c); și |
| --- | --- |

(d)

tratații cu o valoare minimă rezonabilă, cum ar fi alimente și băuturi în cursul unei întâlniri de afaceri sau al unei conferințe, al unui seminar sau al altor evenimente de formare menționate la litera (c); și

| (e) | alte beneficii nepecuniare minore care, conform statelor membre, au capacitatea de a spori calitatea serviciului furnizat unui client și care, având în vedere nivelul total al beneficiilor acordate de o entitate sau de un grup de entități, nu riscă, prin amploarea și natura lor, să afecteze obligația firmei de investiții de a acționa în interesul superior al clientului. |
| --- | --- |

(e)

alte beneficii nepecuniare minore care, conform statelor membre, au capacitatea de a spori calitatea serviciului furnizat unui client și care, având în vedere nivelul total al beneficiilor acordate de o entitate sau de un grup de entități, nu riscă, prin amploarea și natura lor, să afecteze obligația firmei de investiții de a acționa în interesul superior al clientului.

Beneficiile nepecuniare minore acceptabile sunt rezonabile și proporționale și nu riscă, prin amploarea lor, să influențeze comportamentul firmei de investiții în vreun mod care să fie în detrimentul intereselor clientului relevant.

Beneficiile nepecuniare minore sunt comunicate înainte de furnizarea serviciilor de investiții sau serviciilor auxiliare relevante către clienți. În conformitate cu articolul 11 alineatul (5) litera (a), beneficiile nepecuniare minore pot fi descrise în mod generic.

Articolul 13

Stimulentele care au legătură cu cercetarea

(1)   Statele membre se asigură că cercetările puse de către părți terțe la dispoziția firmelor de investiții care furnizează clienților servicii de administrare de portofolii sau alte servicii de investiții sau servicii auxiliare nu sunt considerate stimulente dacă sunt primite în schimbul oricăruia dintre elementele următoare:

| (a) | plăți directe efectuate de firma de investiții din resursele sale proprii; |
| --- | --- |

(a)

plăți directe efectuate de firma de investiții din resursele sale proprii;

| (b) | plăți dintr-un cont separat de plăți de cercetare care este controlat de firma de investiții, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții referitoare la operarea contului:






  (i) | contul de plăți de cercetare este alimentat cu taxa specială de cercetare impusă clienților; |
| --- | --- | --- |

(b)

plăți dintr-un cont separat de plăți de cercetare care este controlat de firma de investiții, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții referitoare la operarea contului:

(i)

contul de plăți de cercetare este alimentat cu taxa specială de cercetare impusă clienților;

| (ii) | ca parte a procesului prin care instituie un cont de plăți de cercetare și convin asupra unei taxe de cercetare cu clienții lor, firmele de investiții stabilesc și evaluează cu regularitate un buget de cercetare ca măsură administrativă internă; |
| --- | --- |

(ii)

ca parte a procesului prin care instituie un cont de plăți de cercetare și convin asupra unei taxe de cercetare cu clienții lor, firmele de investiții stabilesc și evaluează cu regularitate un buget de cercetare ca măsură administrativă internă;

| (iii) | firma de investiții răspunde pentru contul de plăți de cercetare; |
| --- | --- |

(iii)

firma de investiții răspunde pentru contul de plăți de cercetare;

| (iv) | firma de investiții evaluează cu regularitate calitatea cercetărilor achiziționate pe baza unor criterii solide de calitate și a capacității cercetărilor respective de a contribui la decizii de investiții mai bune. |
| --- | --- |

(iv)

firma de investiții evaluează cu regularitate calitatea cercetărilor achiziționate pe baza unor criterii solide de calitate și a capacității cercetărilor respective de a contribui la decizii de investiții mai bune.

În ceea ce privește litera (b) de la primul paragraf, când recurg la un cont de plăți de cercetare, firmele de investiții furnizează clienților următoarele informații:

| (a) | înainte de a furniza clienților un serviciu de investiții, informații cu privire la cuantumul înscris în bugetul de cercetare și la cuantumul taxei de cercetare estimate pentru fiecare client; |
| --- | --- |

(a)

înainte de a furniza clienților un serviciu de investiții, informații cu privire la cuantumul înscris în bugetul de cercetare și la cuantumul taxei de cercetare estimate pentru fiecare client;

| (b) | informații anuale cu privire la costurile totale suportate de fiecare client pentru cercetările efectuate de părți terțe. |
| --- | --- |

(b)

informații anuale cu privire la costurile totale suportate de fiecare client pentru cercetările efectuate de părți terțe.

(2)   Dacă o firmă de investiții operează un cont de plăți de cercetare, statele membre se asigură că respectiva firmă are și obligația de a pune la dispoziție, la cererea clienților săi sau a autorităților competente, un rezumat cu furnizorii plătiți din contul respectiv, cuantumul total plătit acestora într-o perioadă de timp determinată, beneficiile și serviciile primite de firma de investiții și o comparație dintre cuantumul total cheltuit din cont și bugetul stabilit de firmă pentru perioada respectivă, consemnând în acest rezumat fiecare restituire sau report, în cazul în care în cont rămân fonduri neutilizate. În sensul alineatului (1) litera (b) punctul (i), taxa specială de cercetare:

| (a) | se bazează numai pe un buget de cercetare stabilit de firma de investiții în scopul stabilirii necesarului de cercetări efectuate de părți terțe în privința serviciilor de investiții oferite clienților săi; și |
| --- | --- |

(a)

se bazează numai pe un buget de cercetare stabilit de firma de investiții în scopul stabilirii necesarului de cercetări efectuate de părți terțe în privința serviciilor de investiții oferite clienților săi; și

| (b) | nu este legată de volumul și/sau valoarea tranzacțiilor executate în numele clienților. |
| --- | --- |

(b)

nu este legată de volumul și/sau valoarea tranzacțiilor executate în numele clienților.

(3)   Fiecare modalitate practică de colectare a taxei de cercetare de la client, dacă această taxă nu este colectată separat, ci împreună cu un comision de tranzacție, se referă la o taxă de cercetare identificabilă separat și respectă pe deplin condițiile stabilite la alineatul (1) primul paragraf litera (b) și la alineatul (1) al doilea paragraf.

(4)   Cuantumul total al taxelor de cercetare primite nu poate să depășească bugetul de cercetare.

(5)   Firma de investiții convine cu clienții, în acordul de administrare a investițiilor firmei sau în condițiile generale, taxa de cercetare al cărei buget a fost stabilit de firmă și frecvența cu care taxa specială de cercetare va fi dedusă din resursele clientului pe parcursul anului. Bugetului de cercetare i se pot aduce majorări numai după ce clienților li s-au furnizat informații clare cu privire la astfel de majorări. Dacă la sfârșitul unei perioade există un excedent în contul de plăți de cercetare, firma ar trebui să dispună de un procedeu prin care fondurile respective să fie restituite clientului sau să fie incluse în bugetul de cercetare și în taxa de cercetare calculate pentru perioada următoare.

(6)   În sensul alineatului (1) primul paragraf litera (b) punctul (ii), bugetul de cercetare trebuie să fie gestionat exclusiv de firma de investiții și să se bazeze pe o evaluare rezonabilă a necesarului de cercetări efectuate de părți terțe. Alocarea bugetului de cercetare pentru achiziționarea de cercetări efectuate de părți terțe este controlată cu metode corespunzătoare și supravegheată de către conducerea superioară, pentru a se asigura că bugetul este gestionat și utilizat în interesul superior al clienților firmei. Aceste metode de control includ o pistă de audit clară în privința plăților efectuate către furnizorii de cercetări și un procedeu de verificare a modului în care au fost calculate sumele plătite prin raportare la criteriile de calitate menționate la alineatul (1) litera (b) punctul (iv). Firmele de investiții nu utilizează bugetul de cercetare și contul de plăți de cercetare în scopul de a finanța cercetări interne.

(7)   În sensul alineatului (1) litera (b) punctul (iii), firma de investiții poate să delege unei părți terțe administrarea contului de plăți de cercetare, dacă prin această măsură se facilitează achiziționarea de cercetări efectuate de părți terțe și plățile către furnizorii de cercetări în numele firmei de investiții, fără întârzieri nejustificate, conform instrucțiunilor firmei de investiții.

(8)   În sensul alineatului (1) litera (b) punctul (iv), firmele de investiții stabilesc toate elementele necesare în cadrul unui document de măsuri și proceduri pe care îl transmit clienților lor. În acest document se stabilește, de asemenea, în ce măsură cercetările achiziționate prin contul de plăți de cercetare ar putea fi de folos portofoliilor clienților, inclusiv, când este cazul, prin luarea în considerare a strategiilor de investiții aplicabile diferitelor tipuri de portofolii, și care este abordarea adoptată de firmă pentru a repartiza în mod corect costurile de acest fel între diferitele portofolii ale clienților.

(9)   Firmele de investiții care furnizează servicii de executare identifică taxe separate pentru aceste servicii, care reflectă numai costurile pentru executarea tranzacției. Orice alt beneficiu sau serviciu furnizat de către aceeași firmă de investiții către firme de investiții cu sediul în Uniune, face obiectul unei taxe care poate fi identificată separat; furnizarea de astfel de beneficii și servicii și taxele aferente nu sunt influențate și nici condiționate de valoarea plăților pentru serviciile de executare.

CAPITOLUL V

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 14

Intrarea în vigoare și aplicarea

(1)   Statele membre adoptă și publică, până la 3 iulie 2017, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor acte.

Statele membre aplică respectivele acte de la 3 ianuarie 2018.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 15

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 16

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 7 aprilie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

3

(4)  Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32)

4

(5)  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010 (JO L 174, 1.7.2011, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare și transparența reutilizării și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 337, 23.12.2015, p. 1).

6

(7)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

7

(8)  Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 345, 31.12.2003, p. 64).

8

(9)  Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 390, 31.12.2004, p. 38).

9

(10)  Regulamentul delegat (UE) 2017/565 al Comisiei din 25 aprilie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele organizatorice și condițiile de funcționare aplicabile firmelor de investiții și termenii definiți în sensul directivei menționate (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

10

---