# Eiropas Savienības L 72/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 72 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 17. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 72

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 17. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/459 (2017. gada 16. marts), ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas piešķiršanas mehānismu tīkla kodeksu un atceļ Regulu (ES) Nr. 984/2013 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/460 (2017. gada 16. marts), ar ko izveido tīkla kodeksu par harmonizētām gāzes pārvades tarifu struktūrām (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/461 (2017. gada 16. marts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz kopīgajām procedūrām, veidlapām un veidnēm apspriešanas procesam starp attiecīgajām kompetentajām iestādēm par plānotās būtiskas līdzdalības iegādi kredītiestādēs, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 24. pantā (
  1
  ) | 57 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/462 (2017. gada 16. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 66 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/463 (2017. gada 16. marts), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, saskaņā ar tarifu kvotām, kas Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozarē atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1384/2007 | 68 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/464 (2017. gada 7. marts), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā un atceļ Lēmumu BiH/21/2014 (BiH/24/2017) | 70 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Lēmums Nr. 45/2016, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu, (2017. gada 1. marts) par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2017/465] | 72 |
| | * | Lēmums Nr. 46/2016, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu, (2017. gada 1. marts) par atbilstības novērtēšanas institūciju pievienošanu sarakstam, kas iekļauts nozaru pielikumā par telekomunikāciju iekārtām [2017/466] | 74 |
| | * | Lēmums Nr. 47/2016, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu, (2017. gada 1. marts) par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2017/467] | 76 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2017/459 (2017. gada 16. marts), ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas piešķiršanas mehānismu tīkla kodeksu un atceļ Regulu (ES) Nr. 984/2013 (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) 2017/460 (2017. gada 16. marts), ar ko izveido tīkla kodeksu par harmonizētām gāzes pārvades tarifu struktūrām (
  1
  )

1

29

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/461 (2017. gada 16. marts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz kopīgajām procedūrām, veidlapām un veidnēm apspriešanas procesam starp attiecīgajām kompetentajām iestādēm par plānotās būtiskas līdzdalības iegādi kredītiestādēs, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 24. pantā (
  1
  )

1

57

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/462 (2017. gada 16. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

66

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/463 (2017. gada 16. marts), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, saskaņā ar tarifu kvotām, kas Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozarē atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1384/2007

68

LĒMUMI

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/464 (2017. gada 7. marts), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā un atceļ Lēmumu BiH/21/2014 (BiH/24/2017)

70

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Lēmums Nr. 45/2016, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu, (2017. gada 1. marts) par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2017/465]

72

*

Lēmums Nr. 46/2016, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu, (2017. gada 1. marts) par atbilstības novērtēšanas institūciju pievienošanu sarakstam, kas iekļauts nozaru pielikumā par telekomunikāciju iekārtām [2017/466]

74

*

Lēmums Nr. 47/2016, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu, (2017. gada 1. marts) par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2017/467]

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/459

(2017. gada 16. marts),

ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas piešķiršanas mehānismu tīkla kodeksu un atceļ Regulu (ES) Nr. 984/2013

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 (1) atcelšanu, un jo īpaši tās 6. panta 11. punktu un 7. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 715/2009 paredz nediskriminējošus noteikumus par nosacījumiem, ar kādiem piekļūst dabasgāzes pārvades tīkliem, lai nodrošinātu gāzes iekšējā tirgus pareizu darbību. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 715/2009 paredz nediskriminējošus noteikumus par nosacījumiem, ar kādiem piekļūst dabasgāzes pārvades tīkliem, lai nodrošinātu gāzes iekšējā tirgus pareizu darbību.

| (2) | Gāzes pārvades sistēmu dublēšanās vairumā gadījumu nav ne ekonomiska, ne efektīva. Tāpēc, lai dabasgāzes tirgos valdītu konkurence, visiem tīkla lietotājiem vajadzīga pārredzama un nediskriminējoša piekļuve gāzes infrastruktūrai. Tomēr lielā Savienības teritorijas daļā piekļuve pārvades jaudai aizvien nav vienlīdzīga un pārredzama, kā rezultātā tiek kavēta patiesa konkurence vairumtirgū. Turklāt tas, ka valsts līmeņa noteikumi dalībvalstīs atšķiras, traucē izveidot labi funkcionējošu iekšējo gāzes tirgu. |
| --- | --- |

(2)

Gāzes pārvades sistēmu dublēšanās vairumā gadījumu nav ne ekonomiska, ne efektīva. Tāpēc, lai dabasgāzes tirgos valdītu konkurence, visiem tīkla lietotājiem vajadzīga pārredzama un nediskriminējoša piekļuve gāzes infrastruktūrai. Tomēr lielā Savienības teritorijas daļā piekļuve pārvades jaudai aizvien nav vienlīdzīga un pārredzama, kā rezultātā tiek kavēta patiesa konkurence vairumtirgū. Turklāt tas, ka valsts līmeņa noteikumi dalībvalstīs atšķiras, traucē izveidot labi funkcionējošu iekšējo gāzes tirgu.

| (3) | Savienības augstspiediena gāzes cauruļvadu neefektīva izmantošana un ierobežotās iespējas tiem piekļūt pasliktina situāciju tirgū. Savienības gāzes pārvades sistēmās jāievieš pārredzamāka, efektīvāka un nediskriminējoša trūkstošo pārvades jaudu piešķiršanas sistēma, kas ļautu vēl vairāk attīstīt pārrobežu konkurenci un virzīt tirgus integrāciju. Šādu noteikumu izstrādi ir konsekventi atbalstījušas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(3)

Savienības augstspiediena gāzes cauruļvadu neefektīva izmantošana un ierobežotās iespējas tiem piekļūt pasliktina situāciju tirgū. Savienības gāzes pārvades sistēmās jāievieš pārredzamāka, efektīvāka un nediskriminējoša trūkstošo pārvades jaudu piešķiršanas sistēma, kas ļautu vēl vairāk attīstīt pārrobežu konkurenci un virzīt tirgus integrāciju. Šādu noteikumu izstrādi ir konsekventi atbalstījušas ieinteresētās personas.

| (4) | Lai starp piegādātājiem Savienībā un ārpus tās rastos patiesa konkurence, tiem jābūt iespējai elastīgi izmantot esošās pārvades sistēmas nolūkā transportēt gāzi atbilstoši cenu signāliem. Gāze brīvi plūdīs visā Savienībā tikai tad, ja būs labi funkcionējošs savstarpēji savienotu pārvades sistēmu tīkls, kurā visiem ir vienlīdzīgi piekļuves nosacījumi. Tas savukārt piesaistīs vairāk piegādātāju, palielinās gāzes mezglu likviditāti un veicinās cenu atklāšanas mehānismu efektivitāti un attiecīgi taisnīgas gāzes cenas, kuru pamatā ir pieprasījuma un piedāvājuma princips. |
| --- | --- |

(4)

Lai starp piegādātājiem Savienībā un ārpus tās rastos patiesa konkurence, tiem jābūt iespējai elastīgi izmantot esošās pārvades sistēmas nolūkā transportēt gāzi atbilstoši cenu signāliem. Gāze brīvi plūdīs visā Savienībā tikai tad, ja būs labi funkcionējošs savstarpēji savienotu pārvades sistēmu tīkls, kurā visiem ir vienlīdzīgi piekļuves nosacījumi. Tas savukārt piesaistīs vairāk piegādātāju, palielinās gāzes mezglu likviditāti un veicinās cenu atklāšanas mehānismu efektivitāti un attiecīgi taisnīgas gāzes cenas, kuru pamatā ir pieprasījuma un piedāvājuma princips.

| (5) | Komisijas Regulas (ES) Nr. 984/2013 (2), ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu, mērķis bija panākt vajadzīgo harmonizācijas līmeni Eiropā. Turklāt minētās regulas īstenošanas rezultativitāte bija atkarīga no tarifu sistēmu ieviešanas, kas ir saskanīgas ar šajā regulā ierosinātajiem jaudas piešķiršanas mehānismiem, lai nodrošinātu, ka īstenošana neietekmē negatīvi pārvades sistēmu operatoru ieņēmumus un naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Regulas (ES) Nr. 984/2013 (2), ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu, mērķis bija panākt vajadzīgo harmonizācijas līmeni Eiropā. Turklāt minētās regulas īstenošanas rezultativitāte bija atkarīga no tarifu sistēmu ieviešanas, kas ir saskanīgas ar šajā regulā ierosinātajiem jaudas piešķiršanas mehānismiem, lai nodrošinātu, ka īstenošana neietekmē negatīvi pārvades sistēmu operatoru ieņēmumus un naudas plūsmu.

| (6) | Šīs regulas darbības joma ir plašāka nekā Regulas (ES) Nr. 984/2013 darbības joma, galvenokārt sakarā ar inkrementālās jaudas piedāvāšanas noteikumiem, un tā precizē dažus noteikumus attiecībā uz konstantās un atslēdzamās jaudas definēšanu un piedāvāšanu un attiecīgo pārvades sistēmu operatoru līgumu noteikumu saskaņotības uzlabošanu grupētās jaudas piedāvāšanai. Šīs regulas noteikumi, kas attiecas uz uzturēšanas koordināciju un saziņas standartizāciju, būtu jāinterpretē Komisijas Regulas (ES) 2015/703 (3) kontekstā. |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas darbības joma ir plašāka nekā Regulas (ES) Nr. 984/2013 darbības joma, galvenokārt sakarā ar inkrementālās jaudas piedāvāšanas noteikumiem, un tā precizē dažus noteikumus attiecībā uz konstantās un atslēdzamās jaudas definēšanu un piedāvāšanu un attiecīgo pārvades sistēmu operatoru līgumu noteikumu saskaņotības uzlabošanu grupētās jaudas piedāvāšanai. Šīs regulas noteikumi, kas attiecas uz uzturēšanas koordināciju un saziņas standartizāciju, būtu jāinterpretē Komisijas Regulas (ES) 2015/703 (3) kontekstā.

| (7) | Lai tīkla lietotāji varētu izmantot priekšrocības, ko integrētā tirgū sniedz maksimāli plaši harmonizēti jaudas piešķiršanas mehānismi, šo regulu tām neatbrīvotajām jaudām svarīgās jaunās infrastruktūrās, attiecībā uz kurām ir noteikts izņēmums no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (4) 32. panta, būtu jāpiemēro tiktāl, ciktāl šīs regulas piemērošana neapdraud šādu izņēmumu, un ņemot vērā starpsavienotāju īpatnības, kad notiek jaudas grupēšana. |
| --- | --- |

(7)

Lai tīkla lietotāji varētu izmantot priekšrocības, ko integrētā tirgū sniedz maksimāli plaši harmonizēti jaudas piešķiršanas mehānismi, šo regulu tām neatbrīvotajām jaudām svarīgās jaunās infrastruktūrās, attiecībā uz kurām ir noteikts izņēmums no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (4) 32. panta, būtu jāpiemēro tiktāl, ciktāl šīs regulas piemērošana neapdraud šādu izņēmumu, un ņemot vērā starpsavienotāju īpatnības, kad notiek jaudas grupēšana.

| (8) | Šai regulai nevajadzētu skart ES un valstu konkurences noteikumu piemērošanu, jo īpaši noteikumu par ierobežojošu vienošanos aizliegumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. pants) un dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pants). Ieviestie jaudas piešķiršanas mehānismi būtu jāizstrādā tā, lai novērstu lejupējo piegādes tirgus noslēgtību. |
| --- | --- |

(8)

Šai regulai nevajadzētu skart ES un valstu konkurences noteikumu piemērošanu, jo īpaši noteikumu par ierobežojošu vienošanos aizliegumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. pants) un dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pants). Ieviestie jaudas piešķiršanas mehānismi būtu jāizstrādā tā, lai novērstu lejupējo piegādes tirgus noslēgtību.

| (9) | Lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmas operatori maksimizē konstantās jaudas piedāvājumu, būtu jāievēro produktu hierarhija, saskaņā ar kuru atslēdzamo jaudu, ko piedāvā uz gadu, ceturksni vai mēnesi, piedāvā tikai tad, ja nav pieejama konstantā jauda. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmas operatori maksimizē konstantās jaudas piedāvājumu, būtu jāievēro produktu hierarhija, saskaņā ar kuru atslēdzamo jaudu, ko piedāvā uz gadu, ceturksni vai mēnesi, piedāvā tikai tad, ja nav pieejama konstantā jauda.

| (10) | Ja starpsavienojuma punkta divās pusēs būtiski atšķiras attiecīgie noteikumi, ko piemēro grupētās jaudas produktiem, kurus piedāvā pārvades sistēmu operatori, grupētās jaudas rezervēšana tīkla lietotājiem var izrādīties ne sevišķi vērtīga un lieterīga. Tāpēc Energoregulatoru sadarbības aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla (ENTSOG) vadībā būtu jāuzsāk process, ar kuru šādi Savienības pārvades sistēmu operatoru noteikumi grupētās jaudas produktiem būtu jānovērtē un pēc iespējas jāsaskaņo nolūkā izveidot kopīgu noteikumu modeli. |
| --- | --- |

(10)

Ja starpsavienojuma punkta divās pusēs būtiski atšķiras attiecīgie noteikumi, ko piemēro grupētās jaudas produktiem, kurus piedāvā pārvades sistēmu operatori, grupētās jaudas rezervēšana tīkla lietotājiem var izrādīties ne sevišķi vērtīga un lieterīga. Tāpēc Energoregulatoru sadarbības aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla (ENTSOG) vadībā būtu jāuzsāk process, ar kuru šādi Savienības pārvades sistēmu operatoru noteikumi grupētās jaudas produktiem būtu jānovērtē un pēc iespējas jāsaskaņo nolūkā izveidot kopīgu noteikumu modeli.

| (11) | Racionalizēts un harmonizēts Savienības mēroga process inkrementālās jaudas piedāvāšanai ir vajadzīgs tam, lai reaģētu uz iespējamo tirgus pieprasījumu pēc šādas jaudas. Šajā procesā vajadzētu ietilpt regulāriem pieprasījuma novērtējumiem, pēc kā sekotu strukturēts izstrādes un piešķiršanas posms, kas būtu balstīts patiesā sadarbībā starp pārvades sistēmu operatoriem un valstu regulatīvajām iestādēm Savienības teritorijā. Attiecībā uz investīciju lēmumu, ko pieņem pēc jaudas tirgus pieprasījuma novērtējuma, vajadzētu veikt ekonomisko testu, lai noteiktu ekonomisko dzīvotspēju. Šim ekonomiskajam testam savukārt būtu jānodrošina, ka tīkla lietotāji, kuri ir jaudas pieprasītāji, uzņemas ar to pieprasījumu saistītos attiecīgos riskus, lai nepieļautu “sasaistīto patērētāju” pakļaušanu šādam investīciju riskam. |
| --- | --- |

(11)

Racionalizēts un harmonizēts Savienības mēroga process inkrementālās jaudas piedāvāšanai ir vajadzīgs tam, lai reaģētu uz iespējamo tirgus pieprasījumu pēc šādas jaudas. Šajā procesā vajadzētu ietilpt regulāriem pieprasījuma novērtējumiem, pēc kā sekotu strukturēts izstrādes un piešķiršanas posms, kas būtu balstīts patiesā sadarbībā starp pārvades sistēmu operatoriem un valstu regulatīvajām iestādēm Savienības teritorijā. Attiecībā uz investīciju lēmumu, ko pieņem pēc jaudas tirgus pieprasījuma novērtējuma, vajadzētu veikt ekonomisko testu, lai noteiktu ekonomisko dzīvotspēju. Šim ekonomiskajam testam savukārt būtu jānodrošina, ka tīkla lietotāji, kuri ir jaudas pieprasītāji, uzņemas ar to pieprasījumu saistītos attiecīgos riskus, lai nepieļautu “sasaistīto patērētāju” pakļaušanu šādam investīciju riskam.

| (12) | Jaudas piešķiršana standarta inkrementālajos projektos būtu jāveic, izmantojot piešķiršanas standarta izsoles procesu, lai nodrošinātu maksimāli augstu pārredzamības un nediskriminācijas līmeni. Tomēr lielu un sarežģītu projektu gadījumā, kuri skar vairākas dalībvalstis, pārvades sistēmu operatoriem būtu jāatļauj izmantot alternatīvus piešķiršanas mehānismus. Šiem mehānismiem būtu jānodrošina elastība, kas vajadzīga, lai patiesa tirgus pieprasījuma gadījumā būtu iespējams veikt investīcijas, tomēr tie joprojām būtu jāsaskaņo starp valstīm. Ja ir atļauts izmantot alternatīvu piešķiršanas mehānismu, jānovērš tirgus noslēgtība, pieprasot atlikt lielāku jaudas kvotu īstermiņa rezervācijām. |
| --- | --- |

(12)

Jaudas piešķiršana standarta inkrementālajos projektos būtu jāveic, izmantojot piešķiršanas standarta izsoles procesu, lai nodrošinātu maksimāli augstu pārredzamības un nediskriminācijas līmeni. Tomēr lielu un sarežģītu projektu gadījumā, kuri skar vairākas dalībvalstis, pārvades sistēmu operatoriem būtu jāatļauj izmantot alternatīvus piešķiršanas mehānismus. Šiem mehānismiem būtu jānodrošina elastība, kas vajadzīga, lai patiesa tirgus pieprasījuma gadījumā būtu iespējams veikt investīcijas, tomēr tie joprojām būtu jāsaskaņo starp valstīm. Ja ir atļauts izmantot alternatīvu piešķiršanas mehānismu, jānovērš tirgus noslēgtība, pieprasot atlikt lielāku jaudas kvotu īstermiņa rezervācijām.

| (13) | Īstenojot sarežģītus ieejas–izejas režīmus, jo īpaši ar citiem tirgiem paredzētām fiziskām gāzes plūsmām pāri šīm zonām, pārvades sistēmu operatori garantētās jaudas produktiem ir ieviesuši un valstu regulatīvās iestādes apstiprinājušas dažādas līgumiskās pieejas, kuru ietekme būtu jānovērtē Savienības mēroga kontekstā. |
| --- | --- |

(13)

Īstenojot sarežģītus ieejas–izejas režīmus, jo īpaši ar citiem tirgiem paredzētām fiziskām gāzes plūsmām pāri šīm zonām, pārvades sistēmu operatori garantētās jaudas produktiem ir ieviesuši un valstu regulatīvās iestādes apstiprinājušas dažādas līgumiskās pieejas, kuru ietekme būtu jānovērtē Savienības mēroga kontekstā.

| (14) | Valstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem vajadzētu ievērot paraugpraksi un centienus harmonizēt šīs regulas īstenošanas procesus. Rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2009 (5) 7. pantu, Aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina, ka jaudas sadales mehānismi attiecīgajos starpsavienojumu punktos visā Savienībā tiek īstenoti visefektīvākajā veidā, |
| --- | --- |

(14)

Valstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem vajadzētu ievērot paraugpraksi un centienus harmonizēt šīs regulas īstenošanas procesus. Rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2009 (5) 7. pantu, Aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina, ka jaudas sadales mehānismi attiecīgajos starpsavienojumu punktos visā Savienībā tiek īstenoti visefektīvākajā veidā,

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 51. pantam, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 51. pantam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido tīkla kodeksu, kas nosaka jaudas piešķiršanas mehānismus gāzes pārvades sistēmās esošajai jaudai un inkrementālajai jaudai. Šī regula nosaka, kā sadarbojas blakusesošu pārvades sistēmu operatori, lai sekmētu jaudas pārdošanu, ņemot vērā ar jaudas sadales mehānismiem saistītos vispārīgos komercnoteikumus, kā arī tehniskos noteikumus.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz starpsavienojuma punktiem. Tā var attiekties arī uz ieejas punktiem no trešām valstīm un izejas punktiem uz trešām valstīm, par ko lēmumu pieņem attiecīgā valsts regulatīvā iestāde. Šī regula neattiecas uz izejas punktiem uz galapatērētājiem un sadales tīkliem, ieejas punktiem no sašķidrinātās dabasgāzes (SDG) termināļiem un ražotnēm, un ieejas punktiem no glabātavām vai izejas punktiem uz tām.

2.   Standartizētie jaudas piešķiršanas mehānismi, kas izveidoti saskaņā ar šo regulu, ietver izsoles procedūru attiecīgajiem starpsavienojuma punktiem Savienībā un piedāvājamos un piešķiramos standarta jaudas produktus. Ja piedāvā inkrementālo jaudu, var izmantot arī alternatīvus piešķiršanas mehānismus, ievērojot 30. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus.

3.   Šī regula attiecas uz visu tehnisko un atslēdzamo jaudu starpsavienojuma punktos, kā arī uz papildu jaudu Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.1. punkta nozīmē un inkrementālo jaudu. Šī regula neattiecas uz starpsavienojuma punktiem starp dalībvalstīm, ja vienai no šādām dalībvalstīm ir piešķirta atkāpe, pamatojoties uz Direktīvas 2009/73/EK 49. pantu.

4.   Ja piemēro alternatīvu jaudas piešķiršanas mehānismu saskaņā ar 30. pantu, uz piedāvājuma līmeņiem neattiecas 8. panta 1.–7. punkts, 11.–18. pants, 19. panta 2. punkts un 37. pants, ja vien attiecīgās valstu regulatīvās iestādes nav nolēmušas citādi.

5.   Ja tiek izmantotas netiešās jaudas piešķiršanas metodes, valstu regulatīvās iestādes drīkst pieņemt lēmumu nepiemērot 8.–37. pantu.

6.   Lai nepieļautu lejupējo piegādes tirgu noslēgtību, valstu regulatīvās iestādes pēc apspriešanās ar tīkla lietotājiem var pieņemt lēmumu par proporcionāliem pasākumiem, ar ko ierobežo jebkura atsevišķa tīkla lietotāja sākotnējo solīšanu par jaudu starpsavienojuma punktos dalībvalstī.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 715/2009 2. pantā, Komisijas Regulas (ES) 2017/460 (6) 3. pantā un Direktīvas 2009/73/EK 2. pantā noteiktās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

6

| 1) | “inkrementālā jauda” ir iespējams tāds turpmāks tehniskās jaudas palielinājums vai tādas iespējamas jaunas jaudas izveide (ja pašlaik tādas nav) ar tirgbalstītām procedūrām, ko var piedāvāt, balstoties uz investīcijām fiziskajā infrastruktūrā vai ilgtermiņa jaudas optimizāciju, un ko, ja ekonomiskā testa rezultāts ir pozitīvs, attiecīgi piešķir šādos gadījumos:






  a) | esošos starpsavienojuma punktos; |
| --- | --- | --- |

1)

“inkrementālā jauda” ir iespējams tāds turpmāks tehniskās jaudas palielinājums vai tādas iespējamas jaunas jaudas izveide (ja pašlaik tādas nav) ar tirgbalstītām procedūrām, ko var piedāvāt, balstoties uz investīcijām fiziskajā infrastruktūrā vai ilgtermiņa jaudas optimizāciju, un ko, ja ekonomiskā testa rezultāts ir pozitīvs, attiecīgi piešķir šādos gadījumos:

a)

esošos starpsavienojuma punktos;

| b) | izveidojot jaunu starpsavienojuma punktu vai punktus; |
| --- | --- |

b)

izveidojot jaunu starpsavienojuma punktu vai punktus;

| c) | kā fiziskas reversās plūsmas jaudu starpsavienojuma punktā vai punktos, kas iepriekš nav piedāvāta; |
| --- | --- |

c)

kā fiziskas reversās plūsmas jaudu starpsavienojuma punktā vai punktos, kas iepriekš nav piedāvāta;

| 2) | “starpsavienojuma punkts” ir fizisks vai virtuāls punkts, kas savieno blakusesošas ieejas–izejas sistēmas vai savieno ieejas–izejas sistēmu ar starpsavienotāju, ciktāl uz šiem punktiem attiecas rezervēšanas procedūras, ko izpilda tīkla lietotāji; |
| --- | --- |

2)

“starpsavienojuma punkts” ir fizisks vai virtuāls punkts, kas savieno blakusesošas ieejas–izejas sistēmas vai savieno ieejas–izejas sistēmu ar starpsavienotāju, ciktāl uz šiem punktiem attiecas rezervēšanas procedūras, ko izpilda tīkla lietotāji;

| 3) | “alternatīvs piešķiršanas mehānisms” ir piešķiršanas mehānisms piedāvājuma līmenim vai inkrementālajai jaudai, ko pārvades sistēmu operatori izstrādā katrā gadījumā atsevišķi un ko apstiprina valstu regulatīvās iestādes, ar mērķi apmierināt nosacītā pieprasījuma prasības; |
| --- | --- |

3)

“alternatīvs piešķiršanas mehānisms” ir piešķiršanas mehānisms piedāvājuma līmenim vai inkrementālajai jaudai, ko pārvades sistēmu operatori izstrādā katrā gadījumā atsevišķi un ko apstiprina valstu regulatīvās iestādes, ar mērķi apmierināt nosacītā pieprasījuma prasības;

| 4) | “standarta jaudas produkts” ir noteikts transportēšanas jaudas apjoms konkrētā laikposmā un konkrētā starpsavienojuma punktā; |
| --- | --- |

4)

“standarta jaudas produkts” ir noteikts transportēšanas jaudas apjoms konkrētā laikposmā un konkrētā starpsavienojuma punktā;

| 5) | “piedāvājuma līmenis” ir summa, ko veido pieejamā jauda un attiecīgais inkrementālās jaudas līmenis, kuru starpsavienojuma punktā piedāvā katram no standarta jaudas produktiem, ko piedāvā uz gadu; |
| --- | --- |

5)

“piedāvājuma līmenis” ir summa, ko veido pieejamā jauda un attiecīgais inkrementālās jaudas līmenis, kuru starpsavienojuma punktā piedāvā katram no standarta jaudas produktiem, ko piedāvā uz gadu;

| 6) | “netiešā piešķiršanas metode” ir jaudas piešķiršanas metode, kad, iespējams, izsoles veidā, vienlaikus tiek piešķirta gan pārvades jauda, gan atbilstošs gāzes daudzums; |
| --- | --- |

6)

“netiešā piešķiršanas metode” ir jaudas piešķiršanas metode, kad, iespējams, izsoles veidā, vienlaikus tiek piešķirta gan pārvades jauda, gan atbilstošs gāzes daudzums;

| 7) | “solīšanas kārta” ir laikposms, kurā tīkla lietotāji var iesniegt, grozīt un atsaukt solījumus; |
| --- | --- |

7)

“solīšanas kārta” ir laikposms, kurā tīkla lietotāji var iesniegt, grozīt un atsaukt solījumus;

| 8) | “lielais cenas solis” ir fiksēta vai mainīga summa, ko nosaka starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam; |
| --- | --- |

8)

“lielais cenas solis” ir fiksēta vai mainīga summa, ko nosaka starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam;

| 9) | “inkrementālās jaudas projekts” ir projekts ar mērķi palielināt tehniskās jaudas apjomu esošā starpsavienojuma punktā vai izveidot jaunu starpsavienojuma punktu, pamatojoties uz jaudas piešķiršanu iepriekšējā inkrementālās jaudas procesā; |
| --- | --- |

9)

“inkrementālās jaudas projekts” ir projekts ar mērķi palielināt tehniskās jaudas apjomu esošā starpsavienojuma punktā vai izveidot jaunu starpsavienojuma punktu, pamatojoties uz jaudas piešķiršanu iepriekšējā inkrementālās jaudas procesā;

| 10) | “ekonomiskais tests” ir tests, ko izmanto, lai novērtētu inkrementālās jaudas projektu ekonomisko dzīvotspēju; |
| --- | --- |

10)

“ekonomiskais tests” ir tests, ko izmanto, lai novērtētu inkrementālās jaudas projektu ekonomisko dzīvotspēju;

| 11) | “inkrementālās jaudas process” ir process, kura mērķis ir novērtēt tirgus pieprasījumu pēc inkrementālās jaudas, un tas ietver nesaistošu posmu, kurā tīkla lietotāji izsaka un kvantificē pieprasījumu pēc inkrementālās jaudas, un saistošu posmu, kurā viens vai vairāki pārvades sistēmu operatori pieprasa, lai tīkla lietotāji uzņemas jaudas nolīgšanas obligātās saistības; |
| --- | --- |

11)

“inkrementālās jaudas process” ir process, kura mērķis ir novērtēt tirgus pieprasījumu pēc inkrementālās jaudas, un tas ietver nesaistošu posmu, kurā tīkla lietotāji izsaka un kvantificē pieprasījumu pēc inkrementālās jaudas, un saistošu posmu, kurā viens vai vairāki pārvades sistēmu operatori pieprasa, lai tīkla lietotāji uzņemas jaudas nolīgšanas obligātās saistības;

| 12) | “grupētā jauda” ir standarta jaudas produkts, ko piedāvā ar konstantu jaudu un kas sastāv no attiecīgas ieejas un izejas jaudas katra starpsavienojuma punkta abās pusēs; |
| --- | --- |

12)

“grupētā jauda” ir standarta jaudas produkts, ko piedāvā ar konstantu jaudu un kas sastāv no attiecīgas ieejas un izejas jaudas katra starpsavienojuma punkta abās pusēs;

| 13) | “starpsavienojuma vienošanās” ir vienošanās, kas noslēgta starp blakusesošu pārvades sistēmu operatoriem, kuru sistēmas ir savienotas konkrētā starpsavienojuma punktā, un tā paredz noteikumus, darbības procedūras un nosacījumus attiecībā uz gāzes piegādi un/vai atsaukšanu no starpsavienojuma punkta ar mērķi sekmēt savstarpēji savienotu pārvades tīklu efektīvu sadarbspēju, kā noteikts Regulas (ES) 2015/703 II nodaļā; |
| --- | --- |

13)

“starpsavienojuma vienošanās” ir vienošanās, kas noslēgta starp blakusesošu pārvades sistēmu operatoriem, kuru sistēmas ir savienotas konkrētā starpsavienojuma punktā, un tā paredz noteikumus, darbības procedūras un nosacījumus attiecībā uz gāzes piegādi un/vai atsaukšanu no starpsavienojuma punkta ar mērķi sekmēt savstarpēji savienotu pārvades tīklu efektīvu sadarbspēju, kā noteikts Regulas (ES) 2015/703 II nodaļā;

| 14) | “konkurējošas jaudas” ir jaudas, attiecībā uz kurām vienā tīkla punktā pieejamo jaudu nevar piešķirt, pilnīgi vai daļēji nesamazinot citā tīkla punktā pieejamo jaudu; |
| --- | --- |

14)

“konkurējošas jaudas” ir jaudas, attiecībā uz kurām vienā tīkla punktā pieejamo jaudu nevar piešķirt, pilnīgi vai daļēji nesamazinot citā tīkla punktā pieejamo jaudu;

| 15) | “izsoļu kalendārs” ir tabula ar informāciju par konkrētām izsolēm, ko ENTSOG publicē katra kalendārā gada janvārī attiecībā uz izsolēm, kuras notiek periodā no marta līdz nākamā kalendārā gada februārim; tabulā norāda attiecīgo izsoļu laika plānojumu, tostarp sākuma datumus un standarta jaudas produktus, uz kuriem tie attiecas; |
| --- | --- |

15)

“izsoļu kalendārs” ir tabula ar informāciju par konkrētām izsolēm, ko ENTSOG publicē katra kalendārā gada janvārī attiecībā uz izsolēm, kuras notiek periodā no marta līdz nākamā kalendārā gada februārim; tabulā norāda attiecīgo izsoļu laika plānojumu, tostarp sākuma datumus un standarta jaudas produktus, uz kuriem tie attiecas;

ENTSOG

| 16) | “gāzes diena” ir laikposms no 5.00 līdz 5.00 UTC nākamajā dienā ziemas laika periodā un no 4.00 līdz 4.00 UTC nākamajā dienā periodā, kad izmanto vasaras laiku; |
| --- | --- |

16)

“gāzes diena” ir laikposms no 5.00 līdz 5.00 UTC nākamajā dienā ziemas laika periodā un no 4.00 līdz 4.00 UTC nākamajā dienā periodā, kad izmanto vasaras laiku;

UTC

UTC

| 17) | “tekošās dienas jauda” ir jauda, ko piedāvā un piešķir pēc nākamās dienas jaudas izsoļu slēgšanas attiecībā uz šo dienu; |
| --- | --- |

17)

“tekošās dienas jauda” ir jauda, ko piedāvā un piešķir pēc nākamās dienas jaudas izsoļu slēgšanas attiecībā uz šo dienu;

| 18) | ““pulksteņa” izsole ar augšupejošu soli” ir izsole, kurā tīkla lietotājs norāda pieprasītos daudzumus konkrētiem cenas soļiem, ko paziņo secīgi; |
| --- | --- |

18)

““pulksteņa” izsole ar augšupejošu soli” ir izsole, kurā tīkla lietotājs norāda pieprasītos daudzumus konkrētiem cenas soļiem, ko paziņo secīgi;

| 19) | “vienotas cenas izsole” ir izsole, kurā tīkla lietotājs vienā solīšanas kārtā sola cenu un daudzumu un visi tīkla lietotāji, kas sekmīgi ieguvuši jaudu, maksā zemākā sekmīgā solījuma cenu; |
| --- | --- |

19)

“vienotas cenas izsole” ir izsole, kurā tīkla lietotājs vienā solīšanas kārtā sola cenu un daudzumu un visi tīkla lietotāji, kas sekmīgi ieguvuši jaudu, maksā zemākā sekmīgā solījuma cenu;

| 20) | “rezerves cena” ir pieļaujamā minimālā cena izsolē; |
| --- | --- |

20)

“rezerves cena” ir pieļaujamā minimālā cena izsolē;

| 21) | “mazais cenas solis” ir fiksēta vai mainīga summa, ko nosaka starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam un kas ir mazāka par lielo cenas soli; |
| --- | --- |

21)

“mazais cenas solis” ir fiksēta vai mainīga summa, ko nosaka starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam un kas ir mazāka par lielo cenas soli;

| 22) | “pirmā nepietiekamā solīšana” ir situācija, kad visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par otrās solīšanas kārtas vai nākamās solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu; |
| --- | --- |

22)

“pirmā nepietiekamā solīšana” ir situācija, kad visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par otrās solīšanas kārtas vai nākamās solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu;

| 23) | “virtuāls starpsavienojuma punkts” ir divi vai vairāki starpsavienojuma punkti, kas savieno tās pašas divas blakusesošas ieejas–izejas sistēmas un ir savstarpēji integrēti nolūkā nodrošināt vienotu jaudas pakalpojumu; |
| --- | --- |

23)

“virtuāls starpsavienojuma punkts” ir divi vai vairāki starpsavienojuma punkti, kas savieno tās pašas divas blakusesošas ieejas–izejas sistēmas un ir savstarpēji integrēti nolūkā nodrošināt vienotu jaudas pakalpojumu;

| 24) | “f faktors” ir daļa no pašreizējās vērtības pārvades sistēmas operatora atļauto ieņēmumu vai mērķa ieņēmumu aplēstajam pieaugumam, kas saistīts ar inkrementālo jaudu, kura ietverta attiecīgajā piedāvājuma līmenī, kā aprakstīts 22. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un šī daļa ir jāsedz ar tīkla lietotāju jaudas nolīgšanas obligāto saistību pašreizējo vērtību, ko aprēķina, kā aprakstīts 22. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

24)

“f faktors” ir daļa no pašreizējās vērtības pārvades sistēmas operatora atļauto ieņēmumu vai mērķa ieņēmumu aplēstajam pieaugumam, kas saistīts ar inkrementālo jaudu, kura ietverta attiecīgajā piedāvājuma līmenī, kā aprakstīts 22. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un šī daļa ir jāsedz ar tīkla lietotāju jaudas nolīgšanas obligāto saistību pašreizējo vērtību, ko aprēķina, kā aprakstīts 22. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| 25) | “virsnominācija” ir tīkla lietotāju, kas atbilst nomināciju iesniegšanas minimālajām prasībām, tiesības pieprasīt atslēdzamu jaudu jebkurā laikā dienas ietvaros, iesniedzot nomināciju, kas palielina šo lietotāju nomināciju kopsummu līdz līmenim, kurš ir augstāks par jaudu, par ko tie noslēguši līgumu. |
| --- | --- |

25)

“virsnominācija” ir tīkla lietotāju, kas atbilst nomināciju iesniegšanas minimālajām prasībām, tiesības pieprasīt atslēdzamu jaudu jebkurā laikā dienas ietvaros, iesniedzot nomināciju, kas palielina šo lietotāju nomināciju kopsummu līdz līmenim, kurš ir augstāks par jaudu, par ko tie noslēguši līgumu.

II NODAĻA

SADARBĪBAS PRINCIPI

4. pants

Koordinācija uzturēšanas jomā

Ja cauruļvada vai pārvades tīkla daļas uzturēšanas darbi ietekmē pārvades jaudu, ko var piedāvāt starpsavienojuma punktos, pārvades sistēmas(-u) operators(-i) pilnībā sadarbojas ar blakusesošo pārvades sistēmas(-u) operatoru(-iem) saistībā ar attiecīgajiem uzturēšanas plāniem, lai pēc iespējas samazinātu ietekmi uz potenciālajām gāzes plūsmām un jaudu starpsavienojuma punktā.

5. pants

Saziņas standartizācija

1.   Pārvades sistēmu operatori koordinē standarta saziņas procedūru, koordinētu informācijas sistēmu un savietojamas elektroniskas tiešsaistes saziņas ieviešanu, piemēram, kopīgus datu apmaiņas formātus un protokolus, kā arī vienojas par principiem, kā šādus datu apstrādā.

2.   Standarta saziņas procedūras jo īpaši ietver procedūras, kas attiecas uz tīkla lietotāju piekļuvi pārvades sistēmu operatoru izsoles sistēmai vai attiecīgai rezervācijas platformai un sniegtās izsoles informācijas pārskatam. Savstarpēji sniedzamo datu termiņiem un saturam jāatbilst III nodaļā paredzētajiem noteikumiem.

3.   Pārvades sistēmu operatoru pieņemtajās standarta saziņas procedūrās jāietver īstenošanas plāns un piemērošanas ilgums, kam jāatbilst rezervācijas platformas(-u) izveidei, kā noteikts 37. pantā. Pārvades sistēmu operatori nodrošina sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti.

6. pants

Jaudas aprēķināšana un maksimalizācija

1.   Tīkla lietotājiem dara pieejamu maksimālo tehnisko jaudu, ņemot vērā sistēmas integritāti, drošību un efektīvu tīkla darbību.

| a) | Lai pēc iespējas palielinātu grupētās jaudas piedāvājumu, optimizējot tehnisko jaudu, pārvades sistēmu operatori veic šādus pasākumus starpsavienojuma punktos, piešķirot prioritāti tiem starpsavienojuma punktiem, kuros saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.3. punkta 1. apakšpunktu ir līgumpārslodze: pārvades sistēmu operatori izveido un piemēro kopīgu metodi, kurā paredz konkrētas darbības, kas attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem jāveic, lai panāktu vajadzīgo optimizāciju:






  1) | kopīgajā metodē ietver sīku tehnisko jaudu analīzi, tostarp visas tās novirzes abās starpsavienojuma punkta pusēs, kā arī konkrētas darbības un precīzu laika grafiku – tostarp iespējamās sekas un regulatīvos apstiprinājumus, kas vajadzīgi, lai atgūtu izmaksas un pielāgotu regulatīvo režīmu –, lai pēc iespējas palielinātu grupētās jaudas piedāvājumu. Šīs konkrētās darbības nedrīkst negatīvi ietekmēt jaudas piedāvājumu citos iesaistīto sistēmu attiecīgajos punktos un punktos uz sadales tīkliem, kas saistīti ar piegādes drošību tiešajiem patērētājiem, piemēram, savienojumos ar glabātavām un sašķidrinātās dabasgāzes termināļiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 994/2010 (7) definētajiem aizsargātajiem patērētājiem; |
| --- | --- | --- |

a)

Lai pēc iespējas palielinātu grupētās jaudas piedāvājumu, optimizējot tehnisko jaudu, pārvades sistēmu operatori veic šādus pasākumus starpsavienojuma punktos, piešķirot prioritāti tiem starpsavienojuma punktiem, kuros saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.3. punkta 1. apakšpunktu ir līgumpārslodze: pārvades sistēmu operatori izveido un piemēro kopīgu metodi, kurā paredz konkrētas darbības, kas attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem jāveic, lai panāktu vajadzīgo optimizāciju:

1)

kopīgajā metodē ietver sīku tehnisko jaudu analīzi, tostarp visas tās novirzes abās starpsavienojuma punkta pusēs, kā arī konkrētas darbības un precīzu laika grafiku – tostarp iespējamās sekas un regulatīvos apstiprinājumus, kas vajadzīgi, lai atgūtu izmaksas un pielāgotu regulatīvo režīmu –, lai pēc iespējas palielinātu grupētās jaudas piedāvājumu. Šīs konkrētās darbības nedrīkst negatīvi ietekmēt jaudas piedāvājumu citos iesaistīto sistēmu attiecīgajos punktos un punktos uz sadales tīkliem, kas saistīti ar piegādes drošību tiešajiem patērētājiem, piemēram, savienojumos ar glabātavām un sašķidrinātās dabasgāzes termināļiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 994/2010 (7) definētajiem aizsargātajiem patērētājiem;

| 2) | pārvades sistēmu operatoru pieņemtajā aprēķināšanas metodikā un noteikumos, kā dara pieejamu jaudu, ir izklāstīts, kā rīkoties īpašās situācijās, kad konkurējošās jaudas sistēmās ietver starpsavienojuma punktus un izejas punktus uz glabātavām; |
| --- | --- |

2)

pārvades sistēmu operatoru pieņemtajā aprēķināšanas metodikā un noteikumos, kā dara pieejamu jaudu, ir izklāstīts, kā rīkoties īpašās situācijās, kad konkurējošās jaudas sistēmās ietver starpsavienojuma punktus un izejas punktus uz glabātavām;

| 3) | šajā sīkajā analīzē ņem vērā pieņēmumus, kas izdarīti Savienības mēroga desmit gadu tīkla attīstības plānos atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. pantam, valstu investīciju plānus, valstu tiesību aktu attiecīgos noteikumus un attiecīgas līgumsaistības; |
| --- | --- |

3)

šajā sīkajā analīzē ņem vērā pieņēmumus, kas izdarīti Savienības mēroga desmit gadu tīkla attīstības plānos atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. pantam, valstu investīciju plānus, valstu tiesību aktu attiecīgos noteikumus un attiecīgas līgumsaistības;

| 4) | attiecīgie pārvades sistēmu operatori izmanto dinamisku pieeju, pārrēķinot tehnisko jaudu, ja tas nepieciešams saistībā ar dinamisko aprēķinu, ko papildu jaudai piemēro, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.2.2. punktu, kopīgi identificējot attiecīgo pārrēķina biežumu katram starpsavienojuma punktam un ņemot vērā šo punktu īpatnības; |
| --- | --- |

4)

attiecīgie pārvades sistēmu operatori izmanto dinamisku pieeju, pārrēķinot tehnisko jaudu, ja tas nepieciešams saistībā ar dinamisko aprēķinu, ko papildu jaudai piemēro, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.2.2. punktu, kopīgi identificējot attiecīgo pārrēķina biežumu katram starpsavienojuma punktam un ņemot vērā šo punktu īpatnības;

| 5) | piemērojot kopīgo metodi, blakusesošu pārvades sistēmu operatori apspriežas ar citiem pārvades sistēmu operatoriem, kurus īpaši ietekmē starpsavienojuma punkts; |
| --- | --- |

5)

piemērojot kopīgo metodi, blakusesošu pārvades sistēmu operatori apspriežas ar citiem pārvades sistēmu operatoriem, kurus īpaši ietekmē starpsavienojuma punkts;

| 6) | pārrēķinot tehnisko jaudu, pārvades sistēmu operatori ņem vērā informāciju, ko tīkla lietotāji var sniegt par sagaidāmām turpmākām plūsmām. |
| --- | --- |

6)

pārrēķinot tehnisko jaudu, pārvades sistēmu operatori ņem vērā informāciju, ko tīkla lietotāji var sniegt par sagaidāmām turpmākām plūsmām.

| b) | Pārvades sistēmu operatori kopīgi izvērtē un attiecīgā gadījumā koriģē vismaz šādus parametrus:






  1) | spiediena saistības; |
| --- | --- | --- |

b)

Pārvades sistēmu operatori kopīgi izvērtē un attiecīgā gadījumā koriģē vismaz šādus parametrus:

1)

spiediena saistības;

| 2) | visi atbilstīgie pieprasījuma un piedāvājuma scenāriji, tostarp ziņas par atsauces laikapstākļiem un tīkla konfigurācijām saistībā ar ekstrēmiem scenārijiem; |
| --- | --- |

2)

visi atbilstīgie pieprasījuma un piedāvājuma scenāriji, tostarp ziņas par atsauces laikapstākļiem un tīkla konfigurācijām saistībā ar ekstrēmiem scenārijiem;

| 3) | siltumspēja. |
| --- | --- |

3)

siltumspēja.

2.   Ja tehniskās jaudas optimizācija rada izmaksas pārvades sistēmas operatoriem, jo īpaši izmaksas, kas nevienlīdzīgi ietekmē pārvades sistēmas operatorus abās starpsavienojuma punkta pusēs, pārvades sistēmas operatoriem ir atļauts atgūt šādas faktiski radušās izmaksas, izmantojot regulatīvo sistēmu, ko attiecīgās regulatīvās iestādes izveidojušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 13. pantu un Direktīvas 2009/73/EK 42. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 713/2009 8. panta 1. punktu.

3.   Attiecīgos gadījumos valstu regulatīvās iestādes apspriežas ar tīkla lietotājiem par piemēroto aprēķinu metodi un kopīgo pieeju.

4.   Izmaiņas grupētās jaudas apjomā, ko piedāvā starpsavienojuma punktos tāda procesa rezultātā, kas paredzēts 1. punktā, ietver Aģentūras ziņojumā, ko publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.1. punkta 2. apakšpunktu.

7. pants

Informācijas apmaiņa starp blakusesošu pārvades sistēmu operatoriem

1.   Blakusesošu pārvades sistēmu operatori regulāri savstarpēji sniedz informāciju par nominācijām, atkārtotām nominācijām, saskaņošanu un apstiprināšanu attiecīgajos starpsavienojuma punktos.

2.   Blakusesošu pārvades sistēmu operatori savstarpēji sniedz informāciju par savu pārvades tīklu uzturēšanu, tādējādi palīdzot lēmumu pieņemšanas procesā par starpsavienojuma punktu tehnisko izmantošanu. Procedūras datu apmaiņai starp pārvades sistēmas operatoriem iekļauj to attiecīgajā starpsavienojuma vienošanās dokumentā.

III NODAĻA

KONSTANTAS JAUDAS PRODUKTU PIEŠĶIRŠANA

8. pants

Piešķiršanas metodika

1.   Jaudas piešķiršanai starpsavienojuma punktos izmanto izsoles, izņemot, ja piemēro alternatīvo piešķiršanas metodiku saskaņā ar 30. pantu.

2.   Visos starpsavienojuma punktos izmanto tādas pašas uzbūves izsoles. Attiecīgie izsoles procesi visiem attiecīgajiem starpsavienojuma punktiem sākas vienlaicīgi. Katrā izsoles procesā, kas attiecas uz vienu standarta jaudas produktu, jaudu piešķir neatkarīgi no citiem izsoles procesiem, izņemot gadījumus, kad piedāvā inkrementālo jaudu vai kad – ja tieši iesaistītie pārvades sistēmu operatori vienojas un attiecīgās valsts regulatīvās iestādes apstiprina – tiek piešķirta konkurējošā jauda. Ikvienas blakusesošās un skartās dalībvalsts valsts regulatīvā iestāde var darīt zināmu savu nostāju, ko attiecīgā valsts regulatīvā iestāde izskata. Ja piedāvā inkrementālo jaudu, attiecīgo piedāvājuma līmeņu vienlaicīgajiem izsoles procesiem nepiemēro neatkarīgo piešķiršanu, jo, tā kā var piešķirt tikai vienu piedāvājuma līmeni, tie ir atkarīgi viens no otra.

3.   Standarta jaudas produktiem piemēro loģisko secīgumu, kas nozīmē, ka vispirms piedāvā produktus, kuri attiecas uz gada jaudu, un pēc tam – produktu ar nākamo īsāko ilgumu izmantošanai tajā pašā periodā. Regulas 11.–15. pantā minēto izsoļu laika plānojumam jābūt saskanīgam ar šo principu.

4.   Grupētai un negrupētai jaudai starpsavienojuma punktā piemēro standarta jaudas produktu noteikumus, kas izklāstīti 9. pantā, un izsoļu noteikumus, kas izklāstīti 11.–15. pantā.

5.   Konkrētām izsolēm attiecīgo standarta jaudas produktu pieejamību paziņo saskaņā ar 11.–15. pantu un saskaņā ar izsoļu kalendāru.

6.   Apjomu, kas ir līdzvērtīgs vismaz 20 % no esošās tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, atliek malā un piedāvā saskaņā ar 7. punktu. Ja pieejamā jauda ir mazāka par atliekamo tehniskās jaudas procentuālo daļu, malā atliek visu pieejamo jaudu. Šo jaudu piedāvā saskaņā ar 7. punkta b) apakšpunktu, bet pārējo atlikto jaudu piedāvā saskaņā ar 7. punkta a) apakšpunktu.

7.   Atbilstoši 6. punktam malā atlikto jaudu piedāvā, kad ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | apjomu, kas ir līdzvērtīgs vismaz 10 % no esošās tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, piedāvā ne agrāk kā ikgadējā gada jaudas izsolē, kā paredzēts 11. pantā, ko notur saskaņā ar izsoļu kalendāru piektajā gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma, kā arī |
| --- | --- |

a)

apjomu, kas ir līdzvērtīgs vismaz 10 % no esošās tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, piedāvā ne agrāk kā ikgadējā gada jaudas izsolē, kā paredzēts 11. pantā, ko notur saskaņā ar izsoļu kalendāru piektajā gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma, kā arī

| b) | apjomu, kas ir līdzvērtīgs vēl vismaz 10 % no esošās tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, piedāvā ne agrāk kā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, kā paredzēts 12. pantā, ko notur saskaņā ar izsoļu kalendāru gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma. |
| --- | --- |

b)

apjomu, kas ir līdzvērtīgs vēl vismaz 10 % no esošās tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, piedāvā ne agrāk kā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, kā paredzēts 12. pantā, ko notur saskaņā ar izsoļu kalendāru gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma.

8.   Inkrementālās jaudas gadījumā apjomu, kas līdzvērtīgs vismaz 10 % no inkrementālās tehniskās jaudas konkrētajā starpsavienojuma punktā, atliek malā un piedāvā ne agrāk kā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, kā paredzēts 12. pantā, ko notur saskaņā ar izsoļu kalendāru gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma.

9.   Precīza jaudas procentuālā daļa, kas jāatliek malā atbilstoši 6. un 8. punktam, ir atkarīga no apspriedēm ar ieinteresētajām personām, vienošanās starp pārvades sistēmu operatoriem un valstu regulatīvo iestāžu apstiprinājuma katrā starpsavienojuma punktā. Valstu regulatīvās iestādes jo īpaši apsver iespēju atlikt malā lielāku jaudas daļu ar īsāku termiņu, lai novērstu lejupējo piegādes tirgu noslēgtību.

10.   Jaudas, kuras izveidotas ar ārpustirgus procedūrām un par kurām galīgais investīciju lēmums pieņemts bez tīkla lietotāju iepriekšējām saistībām, piedāvā un piešķir kā pieejamus standarta jaudas produktus, kā paredzēts šajā regulā.

9. pants

Standarta jaudas produkti

1.   Pārvades sistēmu operatori piedāvā standarta jaudas produktus uz gadu, ceturksni, mēnesi, dienu un tekošās dienas ietvaros.

2.   Standarta jaudas produkti, ko piedāvā uz gadu, ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz visām gāzes dienām konkrētā gāzes gadā (sākums 1. oktobrī).

3.   Standarta jaudas produkti, ko piedāvā uz ceturksni, ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz visām gāzes dienām konkrētā ceturksnī (sākums attiecīgi 1. oktobrī, 1. janvārī, 1. aprīlī vai 1. jūlijā).

4.   Standarta jaudas produkti, ko piedāvā uz mēnesi, ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz visām gāzes dienām konkrētā kalendārā mēnesī (sākums katra mēneša pirmajā dienā).

5.   Standarta jaudas produkti, ko piedāvā uz dienu, ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz vienu gāzes dienu.

6.   Standarta jaudas produkti, ko piedāvā tekošās dienas ietvaros, ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs no sākuma laika konkrētā gāzes dienā līdz beigu laikam tajā pašā gāzes dienā.

10. pants

Izmantotā jaudas vienība

Piedāvāto jaudu izsaka enerģijas vienībās uz laika vienību. Izmanto šādas vienības: kWh/h vai kWh/d. Ja izmanto kWh/d, pieņem, ka gāzes dienā ir vienots plūsmas ātrums.

11. pants

Ikgadējās gada jaudas izsoles

1.   Gada jaudas izsoles rīko vienu reizi gadā.

2.   Jaudu katram standarta jaudas produktam, ko piedāvā uz gadu, izsola, izmantojot ikgadējo gada jaudas izsoli ar augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu saskaņā ar 17. pantu.

3.   Izsoles procesā jaudu piedāvā uz vismaz nākamajiem pieciem gāzes gadiem, un esošo jaudu – uz ne ilgāk kā nākamajiem 15 gāzes gadiem. Piedāvājot inkrementālo jaudu, piedāvājuma līmeņus var piedāvāt gada jaudas izsolēs par periodu, kas nepārsniedz nākamos 15 gadus pēc tam, kad ir uzsākta operatīvā izmantošana.

4.   No 2018. gada ikgadējās gada jaudas izsoles sākas katra gada jūlija pirmajā pirmdienā, ja vien izsoļu kalendārā nav noteikts citādi.

5.   Ikgadējā gada jaudas izsolē tīkla lietotāji, lai pieteiktos standarta jaudas produktiem, var piedalīties vienā vai vairākās vienlaicīgi notiekošās izsolēs saistībā ar katru starpsavienojuma punktu.

6.   Jauda, ko piedāvā ikgadējā gada jaudas izsolē, ir

| | A – B – C + D + E – F, |
| --- | --- |

A – B – C + D + E – F,

| | kur:


  A
  ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;


  B
  attiecībā uz ikgadēju gada jaudas izsoli nākamajiem 5 gadiem – tehniskās jaudas (A) apjoms, ko atliek malā saskaņā ar 8. panta 7. punktu; attiecībā uz ikgadēju gada jaudas izsoli par jaudu tālāk nekā nākamajiem 5 gadiem – tehniskās jaudas (A) apjoms, ko atliek malā saskaņā ar 8. panta 7. punktu;


  C
  ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;


  D
  ir papildu jauda attiecīgajam gadam, ja tāda ir;


  E
  ir inkrementālā jauda (ja tāda ir) attiecīgajam gadam, kas iekļauta attiecīgā piedāvājuma līmenī;


  F
  ir inkrementālās jaudas (E) (ja tāda ir) apjoms, kas atlikts malā saskaņā ar 8. panta 8. un 9. punktu. |
| --- | --- |

kur:

A
  ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;

B
  attiecībā uz ikgadēju gada jaudas izsoli nākamajiem 5 gadiem – tehniskās jaudas (A) apjoms, ko atliek malā saskaņā ar 8. panta 7. punktu; attiecībā uz ikgadēju gada jaudas izsoli par jaudu tālāk nekā nākamajiem 5 gadiem – tehniskās jaudas (A) apjoms, ko atliek malā saskaņā ar 8. panta 7. punktu;

C
  ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;

D
  ir papildu jauda attiecīgajam gadam, ja tāda ir;

E
  ir inkrementālā jauda (ja tāda ir) attiecīgajam gadam, kas iekļauta attiecīgā piedāvājuma līmenī;

F
  ir inkrementālās jaudas (E) (ja tāda ir) apjoms, kas atlikts malā saskaņā ar 8. panta 8. un 9. punktu.

7.   Piedāvājamā jauda var būt grupēta jauda vai negrupēta jauda saskaņā ar 19. pantu. Tas attiecas arī uz visām citām izsolēm, kas izklāstītas 12.–15. pantā.

8.   Vismaz vienu mēnesi pirms izsoles sākuma pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par konstantās jaudas apjomu, ko piedāvās katram gadam nākamajā ikgadējā gada jaudas izsolē.

9.   Katras izsoles solīšanas kārtas notiek no 8.00 UTC līdz 17.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 7.00 UTC līdz 16.00 UTC (vasaras laika periodā) visās attiecīgajās gāzes dienās. Solīšanas kārtas atklāj un slēdz katrā gāzes dienā, kā noteikts 17. panta 2. punktā.

10.   Izsoles jaudas piešķiršanas rezultātus dara pieejamus iespējami drīz un ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi atsevišķajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.

Inkrementālās jaudas gadījumā tīkla lietotāju jaudas nolīgšanas obligātās saistības, tostarp to, vai ir izpildīti nosacījumi par atkārtotu izsoli saskaņā ar 29. panta 3. punktu, dara pieejamas ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi atsevišķajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē. Ekonomisko testu rezultātus dara pieejamus ne vēlāk kā divas darba dienas pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi atsevišķajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.

11.   Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.

12. pants

Ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles

1.   Katrā gāzes gadā notur četras ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles.

2.   Jaudu katram standarta jaudas produktam, ko piedāvā uz ceturksni, izsola, izmantojot ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles ar augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu saskaņā ar 17. pantu.

3.   Jaudu nākamā gāzes gada ceturkšņiem izsola, izmantojot vienlaicīgas izsoles katram ceturksnim un attiecībā uz katru starpsavienojuma punktu šādā veidā:

| a) | pirmajam (no oktobra līdz decembrim) līdz ceturtajam ceturksnim (no jūlija līdz septembrim) pirmajā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē; |
| --- | --- |

a)

pirmajam (no oktobra līdz decembrim) līdz ceturtajam ceturksnim (no jūlija līdz septembrim) pirmajā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē;

| b) | otrajam (no janvāra līdz martam) līdz ceturtajam ceturksnim (no jūlija līdz septembrim) otrajā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē; |
| --- | --- |

b)

otrajam (no janvāra līdz martam) līdz ceturtajam ceturksnim (no jūlija līdz septembrim) otrajā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē;

| c) | trešajam (no aprīļa līdz jūnijam) līdz ceturtajam ceturksnim (no jūlija līdz septembrim) trešajā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē; |
| --- | --- |

c)

trešajam (no aprīļa līdz jūnijam) līdz ceturtajam ceturksnim (no jūlija līdz septembrim) trešajā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē;

| d) | pēdējam ceturksnim (no jūlija līdz septembrim) ceturtajā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē. |
| --- | --- |

d)

pēdējam ceturksnim (no jūlija līdz septembrim) ceturtajā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē.

Katrā ikgadējā ceturkšņa izsolē tīkla lietotāji var piedalīties visās vienlaicīgi notiekošajās izsolēs.

4.   Ja vien izsoļu kalendārā nav noteikts citādi, katrā gāzes gadā ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles sākas šādā dienā:

| a) | pirmās ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles sākas augusta pirmajā pirmdienā; |
| --- | --- |

a)

pirmās ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles sākas augusta pirmajā pirmdienā;

| b) | otrās ikgadējā ceturkšņa jaudas izsoles sākas novembra pirmajā pirmdienā; |
| --- | --- |

b)

otrās ikgadējā ceturkšņa jaudas izsoles sākas novembra pirmajā pirmdienā;

| c) | trešās ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles sākas februāra pirmajā pirmdienā; |
| --- | --- |

c)

trešās ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles sākas februāra pirmajā pirmdienā;

| d) | ceturtā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsole sākas maija pirmajā pirmdienā. |
| --- | --- |

d)

ceturtā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsole sākas maija pirmajā pirmdienā.

5.   Jauda, ko piedāvā visās ikgadējās ceturkšņa jaudas izsolēs, ir

| | A – C + D, |
| --- | --- |

A – C + D,

| | kur:


  A
  ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;


  C
  ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;


  D
  ir papildu jauda attiecīgajam ceturksnim, ja tāda ir. |
| --- | --- |

kur:

A
  ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;

C
  ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;

D
  ir papildu jauda attiecīgajam ceturksnim, ja tāda ir.

6.   Divas nedēļas pirms izsoļu sākuma pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par jaudas apjomu, ko piedāvās katram ceturksnim nākamajā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē.

7.   Katras izsoles solīšanas kārtas notiek no 8.00 UTC līdz 17.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 7.00 UTC līdz 16.00 UTC (vasaras laika periodā) visās attiecīgajās gāzes dienās. Solīšanas kārtas atklāj un slēdz katrā gāzes dienā, kā noteikts 17. panta 2. punktā.

8.   Izsoles jaudas piešķiršanas rezultātus publicē iespējami drīz un ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi atsevišķajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.

9.   Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.

13. pants

Kārtējās mēneša jaudas izsoles

1.   Kārtējo mēneša jaudas izsoli rīko vienu reizi mēnesī.

2.   Jaudu katram standarta jaudas produktam, ko piedāvā uz mēnesi, izsola, izmantojot kārtējo mēneša jaudas izsoli ar augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu saskaņā ar 17. pantu. Katru mēnesi nākamajam kalendārajam mēnesim izsola standarta jaudas produktu, ko piedāvā uz mēnesi.

3.   Kārtējās mēneša jaudas izsoles laikā tīkla lietotāji var pieteikties uz vienu standarta jaudas produktu, ko piedāvā uz mēnesi.

4.   Kārtējās mēneša jaudas izsoles sākas katra mēneša trešajā pirmdienā attiecībā uz standarta jaudas produktu, ko piedāvā uz mēnesi, ja vien izsoļu kalendārā nav noteikts citādi.

5.   Jauda, ko piedāvā kārtējā mēneša jaudas izsolē, katru mēnesi ir

| | A – C + D, |
| --- | --- |

A – C + D,

| | kur:


  A
  ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;


  C
  ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;


  D
  ir papildu jauda attiecīgajam mēnesim, ja tāda ir. |
| --- | --- |

kur:

A
  ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;

C
  ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;

D
  ir papildu jauda attiecīgajam mēnesim, ja tāda ir.

6.   Vienu nedēļu pirms izsoles sākuma pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par jaudas apjomu, ko piedāvās nākamajā kārtējā mēneša jaudas izsolē.

7.   Katras izsoles solīšanas kārtas notiek no 8.00 UTC līdz 17.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 7.00 UTC līdz 16.00 UTC (vasaras laika periodā) visās attiecīgajās gāzes dienās. Solīšanas kārtas atklāj un slēdz katrā gāzes dienā, kā noteikts 17. panta 2. punktā.

8.   Izsoles jaudas piešķiršanas rezultātus publicē iespējami drīz un ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi atsevišķajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.

9.   Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.

14. pants

Kārtējās nākamās dienas jaudas izsoles

1.   Kārtējo nākamās dienas jaudas izsoli rīko vienu reizi dienā.

2.   Katru dienu izsola standarta jaudas produktu par nākamo gāzes dienu, izmantojot kārtējo nākamās dienas jaudas izsoli.

3.   Jaudu katram standarta jaudas produktam, ko piedāvā uz dienu, izsola, izmantojot kārtējo nākamās dienas jaudas izsoli ar vienotas cenas izsoles algoritmu saskaņā ar 18. pantu. Katru dienu nākamajai gāzes dienai izsola standarta jaudas produktu, ko piedāvā uz dienu.

4.   Kārtējās nākamās dienas jaudas izsoles laikā tīkla lietotāji var pieteikties uz vienu standarta jaudas produktu, ko piedāvā uz dienu.

5.   Solīšanas kārta tiek atklāta katru dienu 15.30 UTC (ziemas laika periodā) vai 14.30 UTC (vasaras laika periodā).

6.   Jaudas solījumiem attiecībā uz standarta jaudas produktu, ko piedāvā uz dienu, kārtējā nākamās dienas jaudas izsolē piemēro šādu kārtību: iesniegšana, atsaukšana vai grozīšana no 15.30 UTC līdz 16.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 14.30 UTC līdz 15.00 UTC (vasaras laika periodā).

7.   Jauda, ko piedāvā kārtējā nākamās dienas jaudas izsolē, katru dienu ir

| | A – C + D, |
| --- | --- |

A – C + D,

| | kur:


  A
  ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;


  C
  ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;


  D
  ir papildu jauda attiecīgajai dienai, ja tāda ir. |
| --- | --- |

kur:

A
  ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;

C
  ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;

D
  ir papildu jauda attiecīgajai dienai, ja tāda ir.

8.   Atklājot solīšanas kārtu, pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par jaudas apjomu, ko piedāvās gaidāmajā kārtējā nākamās dienas jaudas izsolē.

9.   Izsoles jaudas piešķiršanas rezultātus publicē ne vēlāk kā 30 minūtes pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi atsevišķajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.

10.   Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.

15. pants

Tekošās dienas jaudas izsoles

1.   Ja ir pieejama jauda, tekošās dienas jaudas izsoli rīko katru stundu gāzes dienā, izmantojot vienotas cenas izsoles algoritmu saskaņā ar 18. pantu.

2.   Pirmo solīšanas kārtu atklāj tieši nākamajā pilnajā stundā pēc pēdējās nākamās dienas izsoles rezultātu publicēšanas (tostarp par atslēdzamo jaudu, ja tā tiek piedāvāta) saskaņā ar 14. pantu. Pirmo solīšanas kārtu slēdz 1.30 UTC (ziemas laika periodā) vai 00.30 UTC (vasaras laika periodā) pirms gāzes dienas. Sekmīgo solījumu piešķīrums ir spēkā no 5.00 UTC (ziemas laika periodā) vai 4.00 UTC (vasaras laika periodā) attiecīgajā gāzes dienā.

3.   Pēdējo solīšanas kārtu slēdz 00.30 UTC (ziemas laika periodā) vai 23.30 UTC (vasaras laika periodā) attiecīgajā gāzes dienā.

4.   Tīkla lietotāji var solīt, atsaukt vai grozīt solījumus no katras solīšanas kārtas atklāšanas līdz tās slēgšanai.

5.   Katrā attiecīgās gāzes dienas stundā jaudu, kas ir lietojama no attiecīgās stundas + 4, izsola kā tekošās dienas jaudu.

6.   Katru solīšanas kārtu atklāj attiecīgās gāzes dienas katras stundas sākumā.

7.   Katra solīšanas kārta ilgst 30 minūtes no solīšanas kārtas atklāšanas brīža.

8.   Jauda, ko piedāvā tekošās dienas jaudas izsolē, katru stundu ir

| | A – C + D, |
| --- | --- |

A – C + D,

| | kur:


  A
  ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;


  C
  ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;


  D
  ir papildu jauda, ja tāda ir. |
| --- | --- |

kur:

A
  ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;

C
  ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;

D
  ir papildu jauda, ja tāda ir.

9.   Pārvades sistēmu operatori publicē piedāvāto tekošās dienas konstantās jaudas pieejamo apjomu pēc pēdējās nākamās dienas izsoles slēgšanas un saskaņā ar 32. panta 9. punktu.

10.   Pārvades sistēmu operatori tīkla lietotājiem, kas sola nākamās dienas izsolēs, piedāvā iespēju derīgos nesekmīgos solījumus automātiski ieskaitīt nākamajā tekošās dienas izsolē.

11.   Jaudu piešķir 30 minūšu laikā pēc solīšanas kārtas slēgšanas, ja solījumi ir akceptēti un pārvades sistēmas operators veic piešķiršanas procesu.

12.   Izsoles rezultātus vienlaicīgi publisko atsevišķajiem tīkla lietotājiem.

13.   Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē vismaz katras dienas beigās.

16. pants

Izsoles algoritmi

1.   Ja izsolē piedāvā vairākus standarta jaudas produktus, attiecīgo piešķiršanas algoritmu piemēro atsevišķi katram standarta jaudas produktam, kad tas tiek piešķirts. Solījumus dažādiem standarta jaudas produktus izskata neatkarīgi vienu no otra, piemērojot izsoles algoritmu.

2.   Ikgadējās gada, ikgadējās ceturkšņa un kārtējās mēneša jaudas izsolēs izmanto augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu ar vairākām solīšanas kārtām, kā paredzēts 17. pantā.

3.   Kārtējās nākamās dienas jaudas izsolēs un tekošās dienas jaudas izsolēs izmanto vienotas cenas izsoles algoritmu ar vienu solīšanas kārtu saskaņā ar 18. pantu.

17. pants

Augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritms

1.   “Pulksteņa” izsoles ar augšupejošu soli tīkla lietotājiem ļauj iesniegt apjoma solījumus par pieaugošām cenām, ko paziņo secīgās solīšanas kārtās, sākot ar rezerves cenu P0.

2.   Pirmā solīšanas kārta, kurā cena ir rezerves cena P0, ilgst trīs stundas. Nākamās solīšanas kārtas ilgst vienu stundu. Starp solīšanas kārtām ir vienas stundas periods.

3.   Solījumā norāda:

| a) | solījumu iesniegušā tīkla lietotāja identitāti; |
| --- | --- |

a)

solījumu iesniegušā tīkla lietotāja identitāti;

| b) | attiecīgo starpsavienojuma punktu un plūsmas virzienu; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo starpsavienojuma punktu un plūsmas virzienu;

| c) | standarta jaudas produktu, uz kuru attiecas jaudas solījums; |
| --- | --- |

c)

standarta jaudas produktu, uz kuru attiecas jaudas solījums;

| d) | katram cenas solim – attiecīgā standarta jaudas produkta jaudas apjomu, par kuru iesniegts solījums; |
| --- | --- |

d)

katram cenas solim – attiecīgā standarta jaudas produkta jaudas apjomu, par kuru iesniegts solījums;

| e) | ja piedāvā inkrementālo jaudu – attiecīgo piedāvājuma līmeni. |
| --- | --- |

e)

ja piedāvā inkrementālo jaudu – attiecīgo piedāvājuma līmeni.

4.   Solījumu uzskata par derīgu, ja to ir iesniedzis tīkla lietotājs un tas atbilst visiem šā panta noteikumiem.

5.   Lai tīkla lietotāji varētu piedalīties izsolē, tiem ir obligāti jāiesniedz apjoma solījums pirmajā solīšanas kārtā.

6.   Pārvades sistēmu operatori tīkla lietotājiem nodrošina iespēju automātiski iesniegt solījumus visos cenas soļos.

7.   Kad attiecīgā solīšanas kārta tiek slēgta, netiek pieņemti nekādi derīgu solījumu grozījumi, atsaukumi vai izmaiņas. Visi derīgie solījumi kļūst par tīkla lietotāja obligātajām saistībām rezervēt jaudu pieprasītajā apjomā par nosaukto cenu, ja izsoles klīringa cena ir tā, kas paziņota attiecīgajā solīšanas kārtā.

8.   Apjoma solījums jebkurā solīšanas kārtā katram tīkla lietotājam ir vienāds ar konkrētajā izsolē piedāvāto jaudu vai mazāks par to. Apjoma solījums katram tīkla lietotājam par konkrētu cenu ir vienāds ar šā tīkla lietotāja iesniegto apjoma solījumu iepriekšējā solīšanas kārtā vai mazāks par to, izņemot gadījumus, kad piemēro 16. punktu.

9.   Solījumus solīšanas kārtas laikā var brīvi iesniegt, grozīt vai atsaukt, ja visi solījumi atbilst 8. punktam. Derīgi solījumi ir derīgi, ja netiek grozīti vai atsaukti.

10.   Lielo cenas soli un mazo cenas soli nosaka katram starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam, un publicē pirms attiecīgās izsoles. Mazo cenas soli nosaka tā, ka pieaugums par veselu skaitli mazo cenas soļu ir vienāds ar pieaugumu par lielo cenas soli.

11.   Nosakot lielo cenas soli, ciktāl pamatoti iespējams, cenšas samazināt izsoles procesa ilgumu. Nosakot mazo cenas soli, ciktāl pamatoti iespējams, cenšas samazināt nepārdotās jaudas apjomu, ja izsoles beigu cena ir augstāka par rezerves cenu.

12.   Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par pirmās solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu vai vienāds ar to, izsoli slēdz.

13.   Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir lielāks par pirmās solīšanas kārtas vai turpmākas solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu, atklāj vēl vienu solīšanas kārtu ar cenu, kas ir vienāda ar iepriekšējās solīšanas kārtas cenu plus lielais cenas solis.

14.   Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir vienāds ar otrās solīšanas kārtas vai turpmākas solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu, izsoli slēdz.

15.   Ja notiek pirmā nepietiekamā solīšana, samazina cenu un atklāj vēl vienu solīšanas kārtu. Nākamajā solīšanas kārtā cena ir tā, kas bija solīšanas kārtā pirms pirmās nepietiekamās solīšanas plus mazais cenas solis. Tad atklāj turpmākas solīšanas kārtās ar mazo cenas soli, līdz visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par piedāvāto jaudu vai vienāds ar to – šajā gadījumā izsoli slēdz.

16.   Tīkla lietotāja apjoma solījums visās solīšanas kārtās ar mazo cenas soli ir vienāds ar šī tīkla lietotāja apjoma solījumu, kas iesniegts solīšanas kārtā pirms pirmās nepietiekamās solīšanas, vai mazāks par to. Apjoma solījums katram tīkla lietotājam par konkrētu mazo cenas soli ir vienāds ar šī tīkla lietotāja iesniegto apjoma solījumu iepriekšējā mazo cenas soļu solīšanas kārtā vai mazāks par to. Tīkla lietotāja apjoma solījums visās solīšanas kārtās ar mazo cenas soli ir vienāds ar šī tīkla lietotāja apjoma solījumu, kas iesniegts solīšanas kārtā ar pirmo nepietiekamo solīšanu, vai lielāks par to.

17.   Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir lielāks nekā piedāvātā jauda solīšanas kārtā, kur cena ir vienāda ar to, kuras rezultātā notika pirmā nepietiekamā solīšana mīnus viens mazais cenas solis, izsoli slēdz. Klīringa cena ir tā, kuras rezultātā notika pirmā nepietiekamā solīšana, un sekmīgie solījumi ir tie, kas iesniegti sākotnējā solīšanas kārtā ar pirmo nepietiekamo solīšanu.

18.   Pēc katras solīšanas kārtas, cik vien drīz ir pamatoti iespējams, apkopotā veidā publicē visu tīkla lietotāju pieprasījumu konkrētajā izsolē.

19.   Cenu, kas paziņota pēdējā izsoles kārtā, kurā izsoli slēdz, uzskata par konkrētās izsoles klīringa cenu, izņemot gadījumus, kad piemēro 17. punktu.

20.   Visiem tīkla lietotājiem, kas ir iesnieguši derīgus apjoma solījumus par klīringa cenu, piešķir jaudu atbilstoši apjoma piedāvājumiem par klīringa cenu. Ja piedāvā inkrementālo jaudu, to piešķir, ievērojot ekonomiskā testa rezultātus saskaņā ar 22. pantu. Sekmīgie tīkla lietotāji maksā konkrētās izsoles klīringa cenu, kas var būt fiksētas vai mainīgas maksājamās cenas pieeja, kura aprakstīta Regulas (ES) 2017/460 24. pantā, un var piemērot visus citus iespējamos maksājumus, kas ir spēkā jaudas piešķiršanas brīdī.

21.   Pēc katras slēgtās izsoles publicē galīgos izsoles rezultātus, tostarp apkopotu piešķirto jaudu un klīringa cenu. Sekmīgos tīkla lietotājus informē par tiem piešķirtās jaudas apjomu; atsevišķu informāciju paziņo tikai attiecīgajām personām. Ja piešķir inkrementālo jaudu, šis punkts attiecas vienīgi uz tā piedāvājuma līmeņa izsoles rezultātiem, kas piedāvā lielāko jaudas apjomu, ar kuru tika iegūts pozitīvs ekonomiskais tests saskaņā ar 22. panta 3. punktu.

22.   Ja “pulksteņa” izsole ar augšupejošu soli nav beigusies līdz laikam, kas bija plānots kā nākamās izsoles sākums (pēc izsoļu kalendāra) par jaudu tajā pašā periodā, pirmo izsoli slēdz un jaudu nepiešķir. Jaudu piedāvā nākamajā attiecīgajā izsolē.

18. pants

Vienotas cenas izsoles algoritms

1.   Vienotas cenas izsolē ir tikai viena solīšanas kārta, kuras laikā tīkla lietotājs sola cenu, kā arī daudzumu.

2.   Vienas izsoles solīšanas kārtā tīkla lietotāji var iesniegt līdz 10 solījumiem. Katru solījumu izskata atsevišķi no citiem solījumiem. Pēc solīšanas kārtas slēgšanas atlikušos solījumus nevar grozīt vai atsaukt.

3.   Solījumā norāda:

| a) | solījumu iesniegušā tīkla lietotāja identitāti; |
| --- | --- |

a)

solījumu iesniegušā tīkla lietotāja identitāti;

| b) | attiecīgo starpsavienojuma punktu un plūsmas virzienu; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo starpsavienojuma punktu un plūsmas virzienu;

| c) | standarta jaudas produktu, uz kuru attiecas jaudas solījums; |
| --- | --- |

c)

standarta jaudas produktu, uz kuru attiecas jaudas solījums;

| d) | attiecīgā standarta jaudas produkta jaudas apjomu, uz kuru attiecas solījums un kuram jābūt vienādam ar konkrētajā izsolē piedāvāto jaudu vai mazākam par to; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā standarta jaudas produkta jaudas apjomu, uz kuru attiecas solījums un kuram jābūt vienādam ar konkrētajā izsolē piedāvāto jaudu vai mazākam par to;

| e) | attiecīgā standarta jaudas produkta minimālo jaudas apjomu, kura piešķiršanu tīkla lietotājs vēlas, kad tiek izmantots attiecīgais algoritms, ja tīkla lietotājam nepiešķir pieprasīto apjomu saskaņā ar d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā standarta jaudas produkta minimālo jaudas apjomu, kura piešķiršanu tīkla lietotājs vēlas, kad tiek izmantots attiecīgais algoritms, ja tīkla lietotājam nepiešķir pieprasīto apjomu saskaņā ar d) apakšpunktu;

| f) | solījuma cenas, kas nedrīkst būt mazākas par attiecīgajam standarta jaudas produktam piemēroto rezerves cenu un ko tīkla lietotājs ir ar mieru maksāt par jaudu, par kuru iesniegts solījums. Solījumus, kuru cena ir mazāka par rezerves cenu, neakceptē. |
| --- | --- |

f)

solījuma cenas, kas nedrīkst būt mazākas par attiecīgajam standarta jaudas produktam piemēroto rezerves cenu un ko tīkla lietotājs ir ar mieru maksāt par jaudu, par kuru iesniegts solījums. Solījumus, kuru cena ir mazāka par rezerves cenu, neakceptē.

4.   Pārvades sistēmas operators sakārto visus solījumus, kas attiecas uz konkrēto standarta jaudas produktu, pēc solījumu cenas, kā pirmo ierindojot augstāko cenu.

5.   Visus atlikušos solījumus solīšanas kārtas slēgšanas laikā uzskata par saistošiem tiem tīkla lietotājiem, kam piešķirts vismaz minimālais jaudas apjoms, kas pieprasīts saskaņā ar 3. punkta e) apakšpunktu.

6.   Pēc solījumu sakārtošanas saskaņā ar 4. punktu un ievērojot 7. līdz 10. punktu, jaudu solījumiem piešķir to cenas kārtībā. Visus solījumus, kuriem piešķir jaudu, uzskata par sekmīgiem. Pēc jaudas piešķiršanas atlikušo nepiešķirto jaudu samazina par attiecīgo daudzumu.

7.   Pēc 6. punkta piemērošanas un ievērojot 9. punktu, ja tīkla lietotāja solījuma apjoms pārsniedz atlikušo nepiešķirto jaudu (pēc tam, kad jauda piešķirta tīkla lietotājiem, kas iesnieguši augstākas cenas solījumus), šim tīkla lietotājam piešķir jaudu apjomā, kas vienāds ar atlikušo nepiešķirto jaudu.

8.   Pēc 7. punkta piemērošanas un ievērojot 9. punktu, ja divos vai vairākos solījumos norādīta tāda pati solījuma cena un attiecīgās jaudas apjoms, par kuru šie solījumi iesniegti, kopā pārsniedz atlikušo nepiešķirtās jaudas apjomu, šo atlikušo nepiešķirto apjomu piešķir, katra šāda solījuma apjomam piemērojot pro rata samazinājumu.

9.   Ja solījumam piešķiramās jaudas apjoms saskaņā ar 6., 7. vai 8. punktu ir mazāks par minimālo jaudas apjomu saskaņā ar 3. punkta e) apakšpunktu, solījumu uzskata par neveiksmīgu un starp atlikušajiem vienādas cenas solījumiem veic jaunu piešķiršanu saskaņā ar 8. punktu vai jaudu piešķir solījumam, kas ir nākamais pēc cenas, saskaņā ar 6. punktu.

10.   Ja solījumiem saskaņā ar 6., 7., 8. vai 9. punktu piešķiramās jaudas atlikušais apjoms ir nulle, atlikušajiem solījumiem jauda vairs netiek piešķirta. Šos solījumus uzskata par nesekmīgiem.

11.   Klīringa cena ir zemākā sekmīgā solījuma cena, ja pieprasījums pārsniedz piedāvājumu par rezerves cenu. Citos gadījumos klīringa cena ir rezerves cena. Sekmīgie tīkla lietotāji maksā konkrētās izsoles klīringa cenu, kas var būt fiksētas vai mainīgas maksājamās cenas pieeja, kura aprakstīta Regulas (ES) 2017/460 24. pantā, un var piemērot visus citus iespējamos maksājumus, kas ir spēkā jaudas piešķiršanas brīdī.

IV NODAĻA

JAUDAS GRUPĒŠANA STARPSAVIENOJUMA PUNKTOS

19. pants

Grupētās jaudas produkti

Blakusesošu pārvades sistēmu operatori kopā piedāvā grupētās jaudas produktus pēc šādiem principiem.

| 1. | Abās starpsavienojuma punkta pusēs visu konstanto jaudu piedāvā kā grupēto jaudu, ciktāl konstantā vai inkrementālā jauda ir pieejama abās starpsavienojuma punkta pusēs. |
| --- | --- |

1.

Abās starpsavienojuma punkta pusēs visu konstanto jaudu piedāvā kā grupēto jaudu, ciktāl konstantā vai inkrementālā jauda ir pieejama abās starpsavienojuma punkta pusēs.

| 2. | Pārvades sistēmu operatori piedāvā attiecīgā standarta jaudas produkta jaudu rezervācijas platformā saskaņā ar 37. pantu un saskaņā ar piemērojamo piešķiršanas procedūru, kā noteikts III nodaļā. |
| --- | --- |

2.

Pārvades sistēmu operatori piedāvā attiecīgā standarta jaudas produkta jaudu rezervācijas platformā saskaņā ar 37. pantu un saskaņā ar piemērojamo piešķiršanas procedūru, kā noteikts III nodaļā.

| 3. | Par grupēto jaudu, ko attiecīgie pārvades sistēmu operatori piedāvā starpsavienojuma punktā, līgumu slēdz vienā piešķiršanas procedūrā. |
| --- | --- |

3.

Par grupēto jaudu, ko attiecīgie pārvades sistēmu operatori piedāvā starpsavienojuma punktā, līgumu slēdz vienā piešķiršanas procedūrā.

| 4. | Tīkla lietotāji ievēro attiecīgo pārvades sistēmu operatoru transportēšanas līgumā(-os) paredzētos noteikumus no brīža, kad par transportēšanas jaudu ir noslēgts līgums. |
| --- | --- |

4.

Tīkla lietotāji ievēro attiecīgo pārvades sistēmu operatoru transportēšanas līgumā(-os) paredzētos noteikumus no brīža, kad par transportēšanas jaudu ir noslēgts līgums.

| 5. | Ja kādā periodā vienā starpsavienojuma punkta pusē ir vairāk pieejamas konstantās jaudas nekā otrā pusē, pārvades sistēmas operators, kam ir vairāk pieejamās konstantās jaudas, var šādu papildu jaudu piedāvāt tīkla lietotājiem kā negrupētu produktu saskaņā ar izsoļu kalendāru un šādiem noteikumiem:






  a) | ja pastāv negrupētas jaudas transportēšanas līgums starpsavienojuma punkta otrā pusē, var piedāvāt negrupētu jaudu, kas nepārsniedz esošā transportēšanas līguma apjomu un ilgumu otrā pusē; |
| --- | --- | --- |

5.

Ja kādā periodā vienā starpsavienojuma punkta pusē ir vairāk pieejamas konstantās jaudas nekā otrā pusē, pārvades sistēmas operators, kam ir vairāk pieejamās konstantās jaudas, var šādu papildu jaudu piedāvāt tīkla lietotājiem kā negrupētu produktu saskaņā ar izsoļu kalendāru un šādiem noteikumiem:

a)

ja pastāv negrupētas jaudas transportēšanas līgums starpsavienojuma punkta otrā pusē, var piedāvāt negrupētu jaudu, kas nepārsniedz esošā transportēšanas līguma apjomu un ilgumu otrā pusē;

| b) | ja šāda papildu jauda neatbilst 5. punkta a) apakšpunktam, to var piedāvāt uz ne vairāk kā vienu gadu. |
| --- | --- |

b)

ja šāda papildu jauda neatbilst 5. punkta a) apakšpunktam, to var piedāvāt uz ne vairāk kā vienu gadu.

| 6. | Jebkuru negrupēto jaudu, kas piešķirta saskaņā ar 5. punktu, var izmantot un nominēt kā tādu. To var arī tirgot otrreizējā tirgū. |
| --- | --- |

6.

Jebkuru negrupēto jaudu, kas piešķirta saskaņā ar 5. punktu, var izmantot un nominēt kā tādu. To var arī tirgot otrreizējā tirgū.

| 7. | Blakusesošu pārvades sistēmu operatori izveido kopīgu grupētās jaudas nominācijas procedūru, nodrošinot tīkla lietotājiem iespēju nominēt grupētās jaudas plūsmas vienā nominācijā. |
| --- | --- |

7.

Blakusesošu pārvades sistēmu operatori izveido kopīgu grupētās jaudas nominācijas procedūru, nodrošinot tīkla lietotājiem iespēju nominēt grupētās jaudas plūsmas vienā nominācijā.

| 8. | Saistības piedāvāt grupētu jaudu, ciktāl tas ir atbilstīgi, attiecas arī uz otrreizējiem jaudas tirgiem. Neskarot 1. punktu, jaudu, kas sākotnēji piešķirta kā grupēta jauda, kā grupētu jaudu var atkārtoti pārdot tikai otrreizējā tirgū. |
| --- | --- |

8.

Saistības piedāvāt grupētu jaudu, ciktāl tas ir atbilstīgi, attiecas arī uz otrreizējiem jaudas tirgiem. Neskarot 1. punktu, jaudu, kas sākotnēji piešķirta kā grupēta jauda, kā grupētu jaudu var atkārtoti pārdot tikai otrreizējā tirgū.

| 9. | Ja divi vai vairāki starpsavienojuma punkti savieno tās pašas divas blakusesošas ieejas–izejas sistēmas, attiecīgie blakusesošo pārvades sistēmu operatori piedāvā starpsavienojuma punktos pieejamo jaudu vienā virtuālā starpsavienojuma punktā. Ja ir iesaistīti vairāk nekā divi pārvades sistēmu operatori, jo jaudu vienā vai abās ieejas–izejas sistēmās pārdod vairāk nekā viens pārvades sistēmas operators, virtuālajā starpsavienojuma punktā pēc iespējas iekļauj visus šos pārvades sistēmu operatorus. Jebkurā gadījumā virtuālu starpsavienojuma punktu izveido tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | virtuālo starpsavienojuma punktu kopējā tehniskā jauda ir vienāda ar katra starpsavienojuma punkta, kas veido virtuālos starpsavienojuma punktus, tehnisko jaudu summu, vai lielāka par to; |
| --- | --- | --- |

9.

Ja divi vai vairāki starpsavienojuma punkti savieno tās pašas divas blakusesošas ieejas–izejas sistēmas, attiecīgie blakusesošo pārvades sistēmu operatori piedāvā starpsavienojuma punktos pieejamo jaudu vienā virtuālā starpsavienojuma punktā. Ja ir iesaistīti vairāk nekā divi pārvades sistēmu operatori, jo jaudu vienā vai abās ieejas–izejas sistēmās pārdod vairāk nekā viens pārvades sistēmas operators, virtuālajā starpsavienojuma punktā pēc iespējas iekļauj visus šos pārvades sistēmu operatorus. Jebkurā gadījumā virtuālu starpsavienojuma punktu izveido tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

virtuālo starpsavienojuma punktu kopējā tehniskā jauda ir vienāda ar katra starpsavienojuma punkta, kas veido virtuālos starpsavienojuma punktus, tehnisko jaudu summu, vai lielāka par to;

| b) | tie sekmē sistēmas ekonomisku un efektīvu izmantojumu, kas ietver noteikumus, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 715/2009 16. pantā, bet ne tikai tos. |
| --- | --- |

b)

tie sekmē sistēmas ekonomisku un efektīvu izmantojumu, kas ietver noteikumus, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 715/2009 16. pantā, bet ne tikai tos.

Blakusesošu pārvades sistēmu operatori sāk nepieciešamo analīzi un izveido funkcionālus virtuālos starpsavienojumu punktus ne vēlāk kā līdz 2018. gada 1. novembrim.

20. pants

Galveno noteikumu saskaņošana grupētās jaudas produktiem

1.   Pirms 2018. gada 6. janvāraENTSOG, apspriedies ar ieinteresētajām personām, izveido pārvades sistēmu operatoru grupētas jaudas produktu transportēšanas līgumā(-os) ietverto galveno noteikumu katalogu. ENTSOG analizē esošos transportēšanas līgumus, identificējot un kategorizējot atšķirības galvenajos noteikumos un iemeslus šādām atšķirībām, un konstatējumus publicē ziņojumā.

2.   ENTSOG, pamatojoties uz 1. punktā minēto ziņojumu un apspriedies ar ieinteresētajām personām, sešu mēnešu laikā pēc ziņojuma publicēšanas attiecībā uz grupētās jaudas produktu piedāvāšanu izstrādā un publicē galveno noteikumu modeli, kas aptver līgumiskos noteikumus, kurus neskar būtiskas atšķirības valstu tiesību aktu vai jurisprudences principos.

3.   Pēc tam Aģentūra, pienācīgi ņemot vērā valstu regulatīvo iestāžu atzinumus, trīs mēnešu laikā sniedz atzinumu par galveno noteikumu modeli. Ņemot vērā Aģentūras sniegto atzinumu, ENTSOG vēlākais trīs mēnešu laikā pēc tā saņemšanas publicē savā tīmekļa vietnē galveno noteikumu modeļa galīgo versiju.

4.   Pēc galveno noteikumu modeļa galīgās versijas publicēšanas pārvades sistēmu operatori, ja ir saņemts valstu regulatīvo iestāžu apstiprinājums, var piemērot modelī izklāstītos noteikumus attiecībā uz grupētās jaudas produktiem, par ko tiek noslēgti jauni līgumi.

21. pants

Grupēšana spēkā esošu transportēšanas līgumu gadījumā

1.   Tīkla lietotāji, kas attiecīgos starpsavienojuma punktos piedalās negrupētas jaudas transportēšanas līgumos, cenšas panākt vienošanos par jaudas grupēšanu, izmantojot līgumiskas norunas (“grupēšanas noruna”) saskaņā ar 19. panta noteikumiem. Šie tīkla lietotāji un pārvades sistēmu operatori ziņo attiecīgajām valsts regulatīvajām iestādēm par visām grupēšanas norunām, par kurām vienojušās visas spēkā esošo transportēšanas līgumu puses.

2.   Pārvades sistēmu operatori, kas piedalās esošos transportēšanas līgumos, var jebkurā laikā līdzdarboties apspriedēs par grupēšanas norunu pēc to tīkla lietotāju uzaicinājuma, kas piedalās esošos transportēšanas līgumos.

3.   No 2018. gada 1. janvāra pārvades sistēmu operatori piedāvā tīkla lietotājiem, kuriem turējumā ir nesakritīga negrupēta jauda vienā starpsavienojuma punkta pusē, bezmaksas jaudas konversijas pakalpojumu. Šāds jaudas konversijas pakalpojums ir piemērojams grupētās konstantās jaudas produktiem, ko piedāvā uz gadu, ceturksni vai mēnesi konkrētajā starpsavienojuma punktā un kas tīkla lietotājam bija jāiegūst, jo blakusesošais pārvades sistēmas operators otrā starpsavienojuma punkta pusē piedāvāja nepietiekamu negrupēto jaudu. Šo pakalpojumu piedāvā bez diskriminācijas, un ar to nepieļauj, ka tīkla lietotājiem piemēro papildu maksu par jaudu, kas jau ir to turējumā. Konkrētāk, maksājumi par daļu no nolīgtās grupētās jaudas, kas jau ir tīkla lietotāju turējumā kā nesakritīga negrupēta jauda, nepārsniedz iespējamu izsoles prēmiju. Šis pakalpojums balstās uz konversijas modeli, ko izstrādā ENTSOG un kas jāpabeidz vēlākais līdz 2017. gada 1. oktobrim, pirms tam apspriežoties ar ieinteresētajām personām un Aģentūru. Īstenošanu var sekmēt 37. pantā minētā(-ās) jaudas rezervācijas platforma(-as). Par šā pakalpojuma izmantošanu katru gadu ziņo attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm.

4.   Ja starp attiecīgajiem tīkla lietotājiem ir panākta grupēšanas noruna, puses bez nepamatotas kavēšanās informē starpsavienojuma punkta iesaistītos pārvades sistēmu operatorus par šādu plānotu grupēšanas norunu, un tiek īstenota attiecīgās jaudas nodošana. Jebkurā gadījumā grupēšanas norunas īsteno, ievērojot esošo saistīto transportēšanas līgumu attiecīgos noteikumus. Kad grupēšanas noruna ir īstenota, attiecīgo jaudu uzskata par grupētu jaudu.

5.   Jebkurā gadījumā grupēšanas norunu ilgums attiecībā uz jaudu, kas grupēta ar esošo līgumu grozījumiem, nevar pārsniegt sākotnējo transportēšanas līgumu ilgumu.

6.   Visu jaudu grupē, tiklīdz ir tāda izdevība. Esošos transportēšanas līgumus par negrupēto jaudu nevar atjaunot, pagarināt vai turpināt pēc to beigu termiņa. Pēc transportēšanas līgumu beigu termiņa šāda jauda kļūst par pieejamo jaudu.

V NODAĻA

INKREMENTĀLĀS JAUDAS PROCESS

22. pants

Ekonomiskais tests

1.   Šajā pantā aprakstīto ekonomisko testu atkarībā no valsts regulatīvās iestādes lēmuma veic pārvades sistēmas operators(-i) vai valsts regulatīvā iestāde katram inkrementālās jaudas projekta piedāvājuma līmenim pēc tam, kad iesaistītie pārvades sistēmu operatori no tīkla lietotājiem ir saņēmuši jaudas nolīgšanas obligātās saistības, un to veido šādi parametri:

| a) | tīkla lietotāju jaudas nolīgšanas obligāto saistību pašreizējā vērtība, ko aprēķina kā diskontēto summu šādiem parametriem:






  i) | attiecīgo aplēsto atsauces cenu, iespējamas izsoles prēmijas un iespējamas obligātās minimālās prēmijas summa, kas reizināta ar inkrementālās jaudas apjomu, par kuru noslēgts līgums; |
| --- | --- | --- |

a)

tīkla lietotāju jaudas nolīgšanas obligāto saistību pašreizējā vērtība, ko aprēķina kā diskontēto summu šādiem parametriem:

i)

attiecīgo aplēsto atsauces cenu, iespējamas izsoles prēmijas un iespējamas obligātās minimālās prēmijas summa, kas reizināta ar inkrementālās jaudas apjomu, par kuru noslēgts līgums;

| ii) | iespējamās izsoles prēmijas un iespējamās obligātās minimālās prēmijas summa, kas reizināta ar pieejamās jaudas apjomu, par kuru noslēgts līgums, kopā ar inkrementālo jaudu; |
| --- | --- |

ii)

iespējamās izsoles prēmijas un iespējamās obligātās minimālās prēmijas summa, kas reizināta ar pieejamās jaudas apjomu, par kuru noslēgts līgums, kopā ar inkrementālo jaudu;

| b) | pašreizējā vērtība pārvades sistēmas operatora atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu aplēstajam pieaugumam, kas saistīts ar inkrementālo jaudu, kura iekļauta attiecīgajā piedāvājuma līmenī, kā apstiprinājusi attiecīgā valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 28. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

pašreizējā vērtība pārvades sistēmas operatora atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu aplēstajam pieaugumam, kas saistīts ar inkrementālo jaudu, kura iekļauta attiecīgajā piedāvājuma līmenī, kā apstiprinājusi attiecīgā valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 28. panta 2. punktu;

| c) | f faktors. |
| --- | --- |

c)

f faktors.

2.   Ekonomiskā testa piemērošanas rezultāts ir:

| a) | pozitīvs, ja 1. punkta a) apakšpunktā minētā parametra vērtība ir vismaz vienāda ar 1. punkta b) apakšpunktā minētā parametra daļu, kas definēta ar f faktoru; |
| --- | --- |

a)

pozitīvs, ja 1. punkta a) apakšpunktā minētā parametra vērtība ir vismaz vienāda ar 1. punkta b) apakšpunktā minētā parametra daļu, kas definēta ar f faktoru;

| b) | negatīvs, ja 1. punkta a) apakšpunktā minētā parametra vērtība ir mazāka par 1. punkta b) apakšpunktā minētā parametra daļu, kas definēta ar f faktoru. |
| --- | --- |

b)

negatīvs, ja 1. punkta a) apakšpunktā minētā parametra vērtība ir mazāka par 1. punkta b) apakšpunktā minētā parametra daļu, kas definēta ar f faktoru.

3.   Inkrementālās jaudas projektu iniciē, ja ekonomiskā testa rezultāts ir pozitīvs abās starpsavienojuma punkta pusēs vismaz vienam piedāvājuma līmenim, kas ietver inkrementālo jaudu. Ja ekonomiskajā testā iegūst pozitīvu rezultātu vairāk nekā vienam piedāvājuma līmenim, inkrementālās jaudas projekta sākšanai ar mērķi nodot to ekspluatācijā izmanto piedāvājuma līmeni ar lielāko jaudas apjomu, ar ko tika iegūts pozitīvs rezultāts. Ja neviens piedāvājuma līmenis nedod pozitīvu rezultātu, konkrēto inkrementālās jaudas procesu pārtrauc.

23. pants

F faktors

1.   Piemērojot 22. pantā minēto ekonomisko testu, valsts regulatīvā iestāde iestata f faktora līmeni konkrētam piedāvājuma līmenim, ņemot vērā šādus aspektus:

| a) | tehniskās jaudas apjoms, kas atlikts malā saskaņā ar 8. panta 8. un 9. punktu; |
| --- | --- |

a)

tehniskās jaudas apjoms, kas atlikts malā saskaņā ar 8. panta 8. un 9. punktu;

| b) | inkrementālās jaudas projekta pozitīvie ārējie efekti uz tirgu vai pārvades tīklu vai abiem; |
| --- | --- |

b)

inkrementālās jaudas projekta pozitīvie ārējie efekti uz tirgu vai pārvades tīklu vai abiem;

| c) | tīkla lietotāju jaudas nolīgšanas obligāto saistību ilgums salīdzinājumā ar aktīva ekonomisko darbmūžu; |
| --- | --- |

c)

tīkla lietotāju jaudas nolīgšanas obligāto saistību ilgums salīdzinājumā ar aktīva ekonomisko darbmūžu;

| d) | apmērs, kādā sagaidāms, ka pēc ekonomiskajā testā izmantotā laika sprīža beigām saglabāsies inkrementālās jaudas projektā paredzētais jaudas pieprasījums. |
| --- | --- |

d)

apmērs, kādā sagaidāms, ka pēc ekonomiskajā testā izmantotā laika sprīža beigām saglabāsies inkrementālās jaudas projektā paredzētais jaudas pieprasījums.

2.   Ja ekonomiskajā testā iegūts pozitīvs rezultāts, tad ar inkrementālo jaudu saistītās investīciju izmaksas atspoguļo atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu pieaugumā saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem.

24. pants

Apvienošana vienotā ekonomiskajā testā

1.   Lai sekmētu grupētās jaudas produktu piedāvājumu, iesaistīto pārvades sistēmu operatoru atsevišķos ekonomiskā testa parametrus konkrētam piedāvājuma līmenim apvieno vienotā ekonomiskajā testā.

2.   Vienotais ekonomiskais tests sastāv no šādiem parametriem:

| a) | tīkla lietotāju grupētās jaudas nolīgšanas obligāto saistību pašreizējā vērtība, kas ir iesaistīto pārvades sistēmu operatoru saskaņā ar 22. panta 1. punkta a) apakšpunktu aprēķināto vērtību summa; |
| --- | --- |

a)

tīkla lietotāju grupētās jaudas nolīgšanas obligāto saistību pašreizējā vērtība, kas ir iesaistīto pārvades sistēmu operatoru saskaņā ar 22. panta 1. punkta a) apakšpunktu aprēķināto vērtību summa;

| b) | summa, ko veido atsevišķās pašreizējās vērtības iesaistīto pārvades sistēmu operatoru atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu aplēstajam pieaugumam, kas ir attiecināms uz attiecīga piedāvājuma līmeņa inkrementālo jaudu; |
| --- | --- |

b)

summa, ko veido atsevišķās pašreizējās vērtības iesaistīto pārvades sistēmu operatoru atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu aplēstajam pieaugumam, kas ir attiecināms uz attiecīga piedāvājuma līmeņa inkrementālo jaudu;

| c) | f faktors, kas definē b) apakšpunktā aprakstītā parametra daļu, kura jāsedz ar a) apakšpunktā aprakstīto parametru, un kas visiem iesaistītajiem pārvades sistēmu operatoriem ļauj atsevišķi segt to iepriekš definētās attiecīgās daļas. |
| --- | --- |

c)

f faktors, kas definē b) apakšpunktā aprakstītā parametra daļu, kura jāsedz ar a) apakšpunktā aprakstīto parametru, un kas visiem iesaistītajiem pārvades sistēmu operatoriem ļauj atsevišķi segt to iepriekš definētās attiecīgās daļas.

3.   Vienotā ekonomiskā testa rezultāts ir pozitīvs, ja visos pakārtotajos ekonomiskajos testos iegūti pozitīvi rezultāti, kā aprakstīts 22. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ņemot vērā iespējamu ieņēmumu pārdali saskaņā ar 4. un 5. punktu. Pretējā gadījumā vienotā ekonomiskā testa rezultāts ir negatīvs.

4.   Ja ieņēmumu pārdale varētu mazināt tīkla lietotāju jaudas nolīgšanas obligāto saistību līmeni, kas vajadzīgs pozitīvam vienotā ekonomiskā testa rezultātam, pārvades sistēmu operatori attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm koordinētu apstiprinājumu saņemšanai var iesniegt mehānismus, kā pārdalīt ieņēmumus no inkrementālās jaudas.

5.   Ieņēmumus var pārdalīt šādos gadījumos:

| a) | laikā, kad atsevišķos ekonomiskā testa parametrus integrē vienotā ekonomiskajā testā; |
| --- | --- |

a)

laikā, kad atsevišķos ekonomiskā testa parametrus integrē vienotā ekonomiskajā testā;

| b) | ja vienotajā ekonomiskajā testā iegūst negatīvu rezultātu, taču tīkla lietotāju jaudas nolīgšanas obligāto saistību līmenis pārsniedz minimālo līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu atsevišķo pašreizējo vērtību vismaz viena iesaistītā pārvades sistēmas operatora atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu pieaugumam. |
| --- | --- |

b)

ja vienotajā ekonomiskajā testā iegūst negatīvu rezultātu, taču tīkla lietotāju jaudas nolīgšanas obligāto saistību līmenis pārsniedz minimālo līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu atsevišķo pašreizējo vērtību vismaz viena iesaistītā pārvades sistēmas operatora atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu pieaugumam.

25. pants

Publicēšanas prasības attiecībā uz ekonomisko testu

1.   Konkrētam inkrementālās jaudas projektam pārvades sistēmas(-u) operators(-i) par katru jaudas līmeni attiecīgajai(-ajām) valsts(-u) regulatīvajai(-ajām) iestādei(-ēm) iesniedz apstiprināšanai šādu informāciju:

| a) | inkrementālās jaudas sākotnējā piedāvājuma laika sprīdim aplēstās atsauces cenas, ko izmanto 22. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 24. panta 2. punkta a) apakšpunktā aprakstīto parametru aprēķināšanai attiecīgi atsevišķā vai vienotā ekonomiskā testa izmantošanas gadījumā; |
| --- | --- |

a)

inkrementālās jaudas sākotnējā piedāvājuma laika sprīdim aplēstās atsauces cenas, ko izmanto 22. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 24. panta 2. punkta a) apakšpunktā aprakstīto parametru aprēķināšanai attiecīgi atsevišķā vai vienotā ekonomiskā testa izmantošanas gadījumā;

| b) | 22. panta 1. punkta b)–c) apakšpunktā un 24. panta 2. punkta b)–c) apakšpunktā aprakstītie parametri attiecīgi atsevišķā vai vienotā ekonomiskā testa izmantošanas gadījumā; |
| --- | --- |

b)

22. panta 1. punkta b)–c) apakšpunktā un 24. panta 2. punkta b)–c) apakšpunktā aprakstītie parametri attiecīgi atsevišķā vai vienotā ekonomiskā testa izmantošanas gadījumā;

| c) | attiecīgā gadījumā obligātās minimālās prēmijas līmeņa diapazons, kas minēts Regulas (ES) 2017/460 33. panta 4. punktā, katram piedāvājuma līmenim un starpsavienojuma punktam, ko piemēro pirmajā izsolē un, iespējams, nākamajās izsolēs, kurās piedāvā inkrementālo jaudu, kā noteikts Regulas (ES) 2017/460 33. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā obligātās minimālās prēmijas līmeņa diapazons, kas minēts Regulas (ES) 2017/460 33. panta 4. punktā, katram piedāvājuma līmenim un starpsavienojuma punktam, ko piemēro pirmajā izsolē un, iespējams, nākamajās izsolēs, kurās piedāvā inkrementālo jaudu, kā noteikts Regulas (ES) 2017/460 33. panta 3. punktā.

2.   Pēc tam, kad saņemts attiecīgās(-o) valsts(-u) regulatīvās(-o) iestādes(-žu) apstiprinājums, iesaistītie pārvades sistēmu operatori publicē 1. punktā minēto informāciju, kā noteikts 28. panta 3. punktā.

26. pants

Tirgus pieprasījuma novērtējums

1.   Tūlīt pēc tam, kad ir sākta ikgadējā gada jaudas izsole, vismaz katrā nepāra gadā pārvades sistēmu operatori sadarbojas inkrementālās jaudas tirgus pieprasījuma novērtēšanā un inkrementālās jaudas projektu tehnisko pētījumu veikšanā attiecībā uz to kopīgajiem starpsavienojuma punktiem. Pirmo pieprasījuma novērtējumu veic 2017. gadā no brīža, kad spēkā stājusies šī regula.

2.   Ne vēlāk kā 8 nedēļas pēc tam, kad sākta ikgadējā gada jaudas izsole, vismaz katrā nepāra gadā attiecīgie pārvades sistēmu operatori katrā ieejas–izejas sistēmas robežas pusē sagatavo kopīgus tirgus pieprasījuma novērtējuma ziņojumus, katram aptverot vismaz vienas ieejas–izejas sistēmas robežas visus starpsavienojuma punktus. Tirgus novērtējuma ziņojumā izvērtē visu tīkla lietotāju potenciālo inkrementālās jaudas pieprasījumu saskaņā ar 8. punktu un norāda, vai ir iniciēts inkrementālās jaudas projekts.

3.   Ne vēlāk kā 16 nedēļas pēc ikgadējās gada jaudas izsoles vismaz katrā nepāra gadā tirgus pieprasījuma novērtējuma ziņojumu publicē vienā vai vairākās dalībvalsts oficiālajās valodās un iespēju robežās angļu valodā attiecīgo pārvades sistēmu operatoru tīmekļa vietnēs.

4.   ENTSOG koordinē un palīdz pabeigt pieprasījuma novērtējuma ziņojumus, tostarp nodrošinot standarta modeli un publicējot ziņojumus ENTSOG tīmekļa vietnē.

5.   Ja tīkla lietotāji inkrementālo jaudu pieprasījuši ne vēlāk kā 8 nedēļas pēc ikgadējās gada jaudas izsoles sākuma pāra gados, attiecīgie pārvades sistēmu operatori var vienoties veikt tirgus pieprasījuma novērtējumu arī pāra gadā, ja:

| a) | 26.–30. pantā izklāstīto procesu var izpildīt līdz nākamā 1. punktā minētā pieprasījuma novērtējuma cikla sākumam; un |
| --- | --- |

a)

26.–30. pantā izklāstīto procesu var izpildīt līdz nākamā 1. punktā minētā pieprasījuma novērtējuma cikla sākumam; un

| b) | tiek ievērots izsoļu kalendārs. |
| --- | --- |

b)

tiek ievērots izsoļu kalendārs.

6.   Pārvades sistēmu operatori notiekošajā tirgus pieprasījuma novērtējumā apsver nesaistošas pieprasījuma norādes, kas iesniegtas ne vēlāk kā 8 nedēļas pēc ikgadējās gada jaudas izsoles.

7.   Pārvades sistēmu operatori notiekošajā tirgus pieprasījuma novērtējumā var apsvērt nesaistošas pieprasījuma norādes, kas iesniegtas pēc 6. punktā minētā termiņa, vai iekļaut tās nākamajā tirgus pieprasījuma novērtējumā.

8.   Nesaistošās pieprasījuma norādes, kas minētas 6. un 7. punktā, satur vismaz šādu informāciju:

| a) | tās divas vai vairākas blakusesošās ieejas–izejas sistēmas, starp kurām – vienā vai abās starpsavienojuma punkta pusēs – pieprasa inkrementālo jaudu, un prasītais virziens; |
| --- | --- |

a)

tās divas vai vairākas blakusesošās ieejas–izejas sistēmas, starp kurām – vienā vai abās starpsavienojuma punkta pusēs – pieprasa inkrementālo jaudu, un prasītais virziens;

| b) | gāzes gads(-i), par kuru(-iem) izsaka inkrementālās jaudas pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

gāzes gads(-i), par kuru(-iem) izsaka inkrementālās jaudas pieprasījumu;

| c) | jaudas apjoms, ko pieprasa starp attiecīgajām ieejas–izejas sistēmām; |
| --- | --- |

c)

jaudas apjoms, ko pieprasa starp attiecīgajām ieejas–izejas sistēmām;

| d) | informācija par nesaistošām pieprasījuma norādēm, kas iesniegtas vai tiks iesniegtas citiem pārvades sistēmu operatoriem, ja šādas norādes ir savstarpēji saistītas, piemēram, jaudas pieprasījums vairākos saistītos starpsavienojuma punktos. |
| --- | --- |

d)

informācija par nesaistošām pieprasījuma norādēm, kas iesniegtas vai tiks iesniegtas citiem pārvades sistēmu operatoriem, ja šādas norādes ir savstarpēji saistītas, piemēram, jaudas pieprasījums vairākos saistītos starpsavienojuma punktos.

9.   Tīkla lietotāji norāda, vai uz to pieprasījumu attiecas kādi nosacījumi saistībā ar 8. punkta a)–d) apakšpunktu.

10.   Pārvades sistēmu operatori atbild uz nesaistošām pieprasījuma norādēm 16 nedēļu laikā pēc ikgadējo gada jaudas izsoļu sākuma vai 8 nedēļu laikā pēc pieprasījuma norāžu saņemšanas saskaņā ar 7. punktu. Atbildē norāda vismaz šādu informāciju:

| a) | to, vai norādīto pieprasījumu pārvades sistēmas operators var apsvērt notiekošajā procesā; vai |
| --- | --- |

a)

to, vai norādīto pieprasījumu pārvades sistēmas operators var apsvērt notiekošajā procesā; vai

| b) | attiecībā uz pieprasījuma norādēm saskaņā ar 7. punktu – to, vai tās ir pietiekamas, lai apsvērtu inkrementālās jaudas procesa iniciāciju saskaņā ar 5. punktu; vai |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz pieprasījuma norādēm saskaņā ar 7. punktu – to, vai tās ir pietiekamas, lai apsvērtu inkrementālās jaudas procesa iniciāciju saskaņā ar 5. punktu; vai

| c) | to, kurā tirgus pieprasījuma novērtējuma ziņojumā saskaņā ar 3. punktu norādītais pieprasījums tiks novērtēts, ja norādīto pieprasījumu nevar apsvērt saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu, un sniedz pamatojumu. |
| --- | --- |

c)

to, kurā tirgus pieprasījuma novērtējuma ziņojumā saskaņā ar 3. punktu norādītais pieprasījums tiks novērtēts, ja norādīto pieprasījumu nevar apsvērt saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu, un sniedz pamatojumu.

11.   Pārvades sistēmas operators var iekasēt maksu par darbībām, kas izriet no nesaistošu pieprasījuma norāžu iesniegšanas. Šī maksa atspoguļo administratīvās izmaksas, ko rada pieprasījuma norāžu iesniegšana, un to apstiprina attiecīgā valsts regulatīvā iestāde un publicē pārvades sistēmas operatora tīmekļa vietnē. Šo maksu attiecīgajam tīkla lietotājam atmaksā, ja ekonomiskā testa rezultāts vismaz vienam piedāvājuma līmenim, kas ietver inkrementālo jaudu attiecīgajā starpsavienojuma punktā, ir pozitīvs.

12.   Tirgus pieprasījuma novērtējuma ziņojumā ņem vērā visus turpmāk minētos kritērijus:

| a) | to, vai Savienības mēroga desmit gadu tīkla attīstības plānā ir norādīts fizisks jaudas trūkums, kā rezultātā konkrēts reģions saprātīgā maksimumslodzes scenārijā ir nepietiekami apgādāts un kur inkrementālās jaudas piedāvāšana konkrētajā starpsavienojuma punktā varētu šo trūkumu novērst; vai valsts tīkla attīstības plānā ir norādīta konkrēta un ilglaicīga fiziskas transportēšanas prasība; |
| --- | --- |

a)

to, vai Savienības mēroga desmit gadu tīkla attīstības plānā ir norādīts fizisks jaudas trūkums, kā rezultātā konkrēts reģions saprātīgā maksimumslodzes scenārijā ir nepietiekami apgādāts un kur inkrementālās jaudas piedāvāšana konkrētajā starpsavienojuma punktā varētu šo trūkumu novērst; vai valsts tīkla attīstības plānā ir norādīta konkrēta un ilglaicīga fiziskas transportēšanas prasība;

| b) | to, vai ikgadējā gada jaudas izsolē par gadu, kurā varētu pirmo reizi piedāvāt inkrementālo jaudu, un trīs turpmākajos gados nav pieejams neviens gada standarta jaudas produkts, kas savieno divas blakusesošas ieejas–izejas sistēmas, jo par visu jaudu ir noslēgts līgums; |
| --- | --- |

b)

to, vai ikgadējā gada jaudas izsolē par gadu, kurā varētu pirmo reizi piedāvāt inkrementālo jaudu, un trīs turpmākajos gados nav pieejams neviens gada standarta jaudas produkts, kas savieno divas blakusesošas ieejas–izejas sistēmas, jo par visu jaudu ir noslēgts līgums;

| c) | to, vai tīkla lietotāji ir iesnieguši nesaistošas pieprasījuma norādes, kurās prasīta inkrementālā jauda vairākiem gadiem, un vai jau ir izmantoti visi pārējie ekonomiski efektīvie līdzekļi esošās jaudas pieejamības maksimalizācijai. |
| --- | --- |

c)

to, vai tīkla lietotāji ir iesnieguši nesaistošas pieprasījuma norādes, kurās prasīta inkrementālā jauda vairākiem gadiem, un vai jau ir izmantoti visi pārējie ekonomiski efektīvie līdzekļi esošās jaudas pieejamības maksimalizācijai.

13.   Tirgus pieprasījuma novērtējuma ziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju:

| a) | slēdziens par to, vai iniciēt inkrementālās jaudas projektu; |
| --- | --- |

a)

slēdziens par to, vai iniciēt inkrementālās jaudas projektu;

| b) | apkopotās nesaistošās pieprasījuma norādes, kas saņemtas ne vēlāk kā 8 nedēļas pēc tam, kad sākta ikgadējā gada jaudas izsole attiecīgā pieprasījuma novērtējuma ziņojuma publicēšanas gadā; |
| --- | --- |

b)

apkopotās nesaistošās pieprasījuma norādes, kas saņemtas ne vēlāk kā 8 nedēļas pēc tam, kad sākta ikgadējā gada jaudas izsole attiecīgā pieprasījuma novērtējuma ziņojuma publicēšanas gadā;

| c) | apkopotās nesaistošās pieprasījuma norādes, kas iesniegtas pēc 6. punktā minētā termiņa iepriekšējā inkrementālās jaudas procesā, ja šīs pieprasījuma norādes nav apsvērtas iepriekšējā pieprasījuma novērtējumā; |
| --- | --- |

c)

apkopotās nesaistošās pieprasījuma norādes, kas iesniegtas pēc 6. punktā minētā termiņa iepriekšējā inkrementālās jaudas procesā, ja šīs pieprasījuma norādes nav apsvērtas iepriekšējā pieprasījuma novērtējumā;

| d) | apkopotās nesaistošās pieprasījuma norādes, kas iesniegtas saskaņā ar 7. punktu, ja pārvades sistēmu operatori ir nolēmuši tās apsvērt notiekošajā tirgus pieprasījuma novērtējumā; |
| --- | --- |

d)

apkopotās nesaistošās pieprasījuma norādes, kas iesniegtas saskaņā ar 7. punktu, ja pārvades sistēmu operatori ir nolēmuši tās apsvērt notiekošajā tirgus pieprasījuma novērtējumā;

| e) | inkrementālās jaudas pieprasījuma sagaidāmā apjoma, virziena un ilguma novērtējums starpsavienojuma punktos ar katru blakusesošo ieejas–izejas sistēmu vai starpsavienotājiem; |
| --- | --- |

e)

inkrementālās jaudas pieprasījuma sagaidāmā apjoma, virziena un ilguma novērtējums starpsavienojuma punktos ar katru blakusesošo ieejas–izejas sistēmu vai starpsavienotājiem;

| f) | slēdziens par to, vai attiecībā uz inkrementālās jaudas projektiem tiks veikti tehniskie pētījumi, norādot attiecīgos starpsavienojuma punktus un paredzamo pieprasījuma līmeni; |
| --- | --- |

f)

slēdziens par to, vai attiecībā uz inkrementālās jaudas projektiem tiks veikti tehniskie pētījumi, norādot attiecīgos starpsavienojuma punktus un paredzamo pieprasījuma līmeni;

| g) | inkrementālās jaudas projekta, tehnisko pētījumu un 27. panta 3. punktā minētās apspriešanas provizoriskie grafiki; |
| --- | --- |

g)

inkrementālās jaudas projekta, tehnisko pētījumu un 27. panta 3. punktā minētās apspriešanas provizoriskie grafiki;

| h) | slēdziens par iespējamas maksas ieviešanu saskaņā ar 10. punktu; |
| --- | --- |

h)

slēdziens par iespējamas maksas ieviešanu saskaņā ar 10. punktu;

| i) | nosacītā pieprasījuma norāžu veidi un attiecīgā gadījumā kopapjoms saskaņā ar 9. punktu; |
| --- | --- |

i)

nosacītā pieprasījuma norāžu veidi un attiecīgā gadījumā kopapjoms saskaņā ar 9. punktu;

| j) | kā pārvades sistēmu operatori plāno piemērot 11. panta 3. punktu attiecībā uz ikgadējās gada jaudas izsolēs piedāvāto gadu skaita ierobežošanu inkrementālās jaudas procesā. |
| --- | --- |

j)

kā pārvades sistēmu operatori plāno piemērot 11. panta 3. punktu attiecībā uz ikgadējās gada jaudas izsolēs piedāvāto gadu skaita ierobežošanu inkrementālās jaudas procesā.

14.   Pārvades sistēmu operatori un attiecīgās valstu regulatīvās iestādes publicē attiecīgos kontaktpunktus inkrementālās jaudas projektiem, kas iniciēti pēc tirgus pieprasījuma novērtējuma ziņojuma publicēšanas, un šo informāciju regulāri visā projekta gaitā atjaunina.

27. pants

Izstrādes posms

1.   Ja tirgus pieprasījuma novērtējuma ziņojumā ir konstatēts pieprasījums pēc inkrementālās jaudas projektiem, nākamajā dienā pēc tā publicēšanas sākas izstrādes posms.

2.   Pārvades sistēmu operatori, kas darbojas attiecīgajā starpsavienojuma punktā, veic inkrementālās jaudas projektu tehniskos pētījumus, lai, balstoties uz tehniskās iespējamības un tirgus pieprasījuma novērtējuma ziņojumiem, izstrādātu inkrementālās jaudas projektu un koordinētus piedāvājuma līmeņus.

3.   Ne vēlāk kā 12 nedēļas pēc izstrādes posma sākuma attiecīgie pārvades sistēmu operatori rīko projekta priekšlikuma melnraksta kopīgu sabiedrisko apspriešanu vienā vai vairākās dalībvalsts valodās un iespēju robežās angļu valodā, kas ilgst vismaz vienu mēnesi, bet ne ilgāk kā divus mēnešus. Šie operatori veic visus atbilstošos pasākumus, lai nodrošinātu pārrobežu koordināciju.

Apspriešanās aptver vismaz šādus aspektus:

| a) | inkrementālās jaudas projekta apraksts, tostarp izmaksu aplēse; |
| --- | --- |

a)

inkrementālās jaudas projekta apraksts, tostarp izmaksu aplēse;

| b) | grupētās jaudas produktu piedāvājuma līmeņi starpsavienojuma punktā; |
| --- | --- |

b)

grupētās jaudas produktu piedāvājuma līmeņi starpsavienojuma punktā;

| c) | attiecīgā gadījumā, balstoties uz saņemtajām nosacītā pieprasījuma norādēm, pārvades sistēmu operatoru piedāvātais alternatīvais piešķiršanas mehānisms, tostarp tā pamatojums; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā, balstoties uz saņemtajām nosacītā pieprasījuma norādēm, pārvades sistēmu operatoru piedāvātais alternatīvais piešķiršanas mehānisms, tostarp tā pamatojums;

| d) | inkremenetālās jaudas projekta provizoriskie laika grafiki; |
| --- | --- |

d)

inkremenetālās jaudas projekta provizoriskie laika grafiki;

| e) | vispārīgie noteikumi, kas tīkla lietotājiem jāakceptē, lai piedalītos un piekļūtu jaudai inkrementālās jaudas procesa saistošajā jaudas piešķiršanas posmā, tostarp jebkāds nodrošinājums no tīkla lietotājiem un tas, kā līgumiski risina iespējamos kavējumus jaudas piegādē vai projekta pārtraukšanu; |
| --- | --- |

e)

vispārīgie noteikumi, kas tīkla lietotājiem jāakceptē, lai piedalītos un piekļūtu jaudai inkrementālās jaudas procesa saistošajā jaudas piešķiršanas posmā, tostarp jebkāds nodrošinājums no tīkla lietotājiem un tas, kā līgumiski risina iespējamos kavējumus jaudas piegādē vai projekta pārtraukšanu;

| f) | ja inkrementālās jaudas projektā izmantota fiksētas cenas pieeja, Regulas (ES) 2017/460 24. panta b) punktā aprakstītie elementi IND un RP; |
| --- | --- |

f)

ja inkrementālās jaudas projektā izmantota fiksētas cenas pieeja, Regulas (ES) 2017/460 24. panta b) punktā aprakstītie elementi IND un RP;

| g) | lietotāju saistību līmenis, ko izsaka kā saskaņā ar 23. pantu piemērotā f faktora aplēsi, ko piemēro saskaņā ar 23. pantu, un pēc apspriešanās ar pārvades sistēmu operatoriem to ierosina un pēc tam apstiprina valstu regulatīvās iestādes; |
| --- | --- |

g)

lietotāju saistību līmenis, ko izsaka kā saskaņā ar 23. pantu piemērotā f faktora aplēsi, ko piemēro saskaņā ar 23. pantu, un pēc apspriešanās ar pārvades sistēmu operatoriem to ierosina un pēc tam apstiprina valstu regulatīvās iestādes;

| h) | papildu pieprasījuma norādes, kas saņemtas saskaņā ar 26. panta 7. punktu; |
| --- | --- |

h)

papildu pieprasījuma norādes, kas saņemtas saskaņā ar 26. panta 7. punktu;

| i) | tas, vai inkrementālā jauda, visticamāk, rezultēsies ilgstošā, nozīmīgā citas nenolietotas gāzes infrastruktūras izmantojuma kritumā tajā pašā un blakusesošajās ieejas–izejas sistēmās vai tajā pašā gāzes transportēšanas maršrutā. |
| --- | --- |

i)

tas, vai inkrementālā jauda, visticamāk, rezultēsies ilgstošā, nozīmīgā citas nenolietotas gāzes infrastruktūras izmantojuma kritumā tajā pašā un blakusesošajās ieejas–izejas sistēmās vai tajā pašā gāzes transportēšanas maršrutā.

4.   Izstrādājot koordinētus piedāvājuma līmeņus, pārvades sistēmu operatori cieši sadarbojas ar iesaistītajām valstu regulatīvajām iestādēm un koordinējas pāri robežām, lai inkrementālo jaudu varētu piedāvāt kā grupētus produktus. Projekta priekšlikumā un koordinēto piedāvājuma līmeņu izstrādē ņem vērā 3. punktā paredzētās apspriešanās rezultātus.

28. pants

Apstiprināšana un publicēšana

1.   Pēc tam, kad ir pabeigta inkrementālās jaudas projekta apspriešana un izstrādes posms saskaņā ar 27. pantu, iesaistītie pārvades sistēmu operatori iesniedz inkrementālās jaudas projekta priekšlikumu attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm koordinētu apstprinājumu saņemšanai. Projekta priekšlikumu vienā vai vairākās dalībvalsts oficiālajās valodās un iespēju robežās angļu valodā publicē arī iesaistītie pārvades sistēmu operatori, un tajā ietver vismaz šādu informāciju:

| a) | visi piedāvājuma līmeņi, kas atspoguļo sagaidāmā inkrementālās jaudas pieprasījuma diapazonu attiecīgajos starpsavienojuma punktos, kā tas izriet no 26. un 27. panta 3. punktā paredzētajiem procesiem; |
| --- | --- |

a)

visi piedāvājuma līmeņi, kas atspoguļo sagaidāmā inkrementālās jaudas pieprasījuma diapazonu attiecīgajos starpsavienojuma punktos, kā tas izriet no 26. un 27. panta 3. punktā paredzētajiem procesiem;

| b) | vispārīgie noteikumi, kas tīkla lietotājam jāakceptē, lai piedalītos un piekļūtu jaudai inkrementālās jaudas procesa saistošajā jaudas piešķiršana posmā, tostarp jebkādi nodrošinājumi no tīkla lietotājiem un tas, kā līgumiski risina iespējamos kavējumus jaudas piegādē vai projekta pārtraukšanu; |
| --- | --- |

b)

vispārīgie noteikumi, kas tīkla lietotājam jāakceptē, lai piedalītos un piekļūtu jaudai inkrementālās jaudas procesa saistošajā jaudas piešķiršana posmā, tostarp jebkādi nodrošinājumi no tīkla lietotājiem un tas, kā līgumiski risina iespējamos kavējumus jaudas piegādē vai projekta pārtraukšanu;

| c) | inkrementālās jaudas projekta laika grafiki, ietverot izmaiņas, kas izriet no 27. panta 3. punktā aprakstītās apspriešanas, un pasākumi kavējumu novēršanai un to radīto seku minimizēšanai; |
| --- | --- |

c)

inkrementālās jaudas projekta laika grafiki, ietverot izmaiņas, kas izriet no 27. panta 3. punktā aprakstītās apspriešanas, un pasākumi kavējumu novēršanai un to radīto seku minimizēšanai;

| d) | 22. panta 1. punktā definētie parametri; |
| --- | --- |

d)

22. panta 1. punktā definētie parametri;

| e) | tas, vai būs vajadzīgs izņēmuma kārtā pagarināts laika sprīdis jaudas līguma noslēgšanai uz maksimāli 5 gadiem papildus piešķīrumam uz maksimāli 15 gadiem pēc tam, kad ir sākta operatīvā izmantošana, saskaņā ar 30. pantu; |
| --- | --- |

e)

tas, vai būs vajadzīgs izņēmuma kārtā pagarināts laika sprīdis jaudas līguma noslēgšanai uz maksimāli 5 gadiem papildus piešķīrumam uz maksimāli 15 gadiem pēc tam, kad ir sākta operatīvā izmantošana, saskaņā ar 30. pantu;

| f) | attiecīgā gadījumā ierosinātais alternatīvais piešķiršanas mehānisms, tostarp tā pamatojums saskaņā ar 30. panta 2. punktu, kā arī pārvades sistēmu operatoru apstiprinātie saistošā posma nosacījumi saskaņā ar 30. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā ierosinātais alternatīvais piešķiršanas mehānisms, tostarp tā pamatojums saskaņā ar 30. panta 2. punktu, kā arī pārvades sistēmu operatoru apstiprinātie saistošā posma nosacījumi saskaņā ar 30. panta 3. punktu;

| g) | ja inkrementālās jaudas projektā izmantota fiksētas cenas pieeja, Regulas (ES) 2017/460 24. panta b) punktā aprakstītie elementi. |
| --- | --- |

g)

ja inkrementālās jaudas projektā izmantota fiksētas cenas pieeja, Regulas (ES) 2017/460 24. panta b) punktā aprakstītie elementi.

2.   Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad pēdējā attiecīgā regulatīvā iestāde saņēmusi pilnīgu projekta priekšlikumu, attiecīgās valstu regulatīvās iestādes vienā vai vairākās dalībvalsts oficiālajās valodās un iespēju robežās angļu valodā publicē koordinētus lēmumus par 1. punktā definēto projekta priekšlikumu. Lēmumos iekļauj pamatojumus. Valstu regulatīvās iestādes cita citu informē par projekta priekšlikuma saņemšanu un tā pilnīgumu, lai noteiktu sešu mēnešu termiņa sākumu.

Sagatavojot savu lēmumu, katra valsts regulatīvā iestāde apsver citu valstu regulatīvo iestāžu nostāju. Jebkurā gadījumā valstu regulatīvās iestādes ņem vērā jebkādu nelabvēlīgu ietekmi uz konkurenci vai iekšējā gāzes tirgus sekmīgu darbību, kas saistīta ar attiecīgajiem inkrementālās jaudas projektiem.

Ja attiecīgā valsts regulatīvā iestāde iebilst pret iesniegto projekta priekšlikumu, tā pēc iespējas drīzāk informē pārējās iesaistītās valstu regulatīvās iestādes. Šādā gadījumā visas iesaistītās valstu regulatīvās iestādes veic visus atbilstošos pasākumus, lai sadarbotos un panāktu savstarpēju vienošanos.

Ja attiecīgās valstu regulatīvās iestādes šā punkta pirmajā daļā minētajā sešu mēnešu periodā nespēj vienoties par ierosināto alternatīvo piešķiršanas mehānismu, par izmantojamo alternatīvo piešķiršanas mehānismu lemj Aģentūra, ievērojot Regulas (EK) Nr. 713/2009 8. panta 1. punktā izklāstīto procesu.

3.   Pēc attiecīgo valstu regulatīvo iestāžu lēmumu publicēšanas saskaņā ar 2. punktu un ne vēlāk kā divus mēnešus pirms inkrementālās jaudas piedāvāšanas ikgadējā gada jaudas izsolē pārvades sistēmu operatori vienā vai vairākās dalībvalsts oficiālajās valodās un iespēju robežās angļu valodā kopīgi publicē paziņojumu, kurā ietver vismaz šādu informāciju:

| a) | 1. punktā definētā informācija, ko apstiprinājušas valstu regulatīvās iestādes; |
| --- | --- |

a)

1. punktā definētā informācija, ko apstiprinājušas valstu regulatīvās iestādes;

| b) | līguma(-u) modelis(-i) attiecībā uz piedāvāto jaudu. |
| --- | --- |

b)

līguma(-u) modelis(-i) attiecībā uz piedāvāto jaudu.

29. pants

Inkrementālās jaudas izsolīšana

1.   Ja ir izpildīti 27. pantā aprakstītie pasākumi, iesaistītie pārvades sistēmu operatori piedāvā inkrementālo jaudu kopā ar attiecīgo pieejamo jaudu ikgadējā gada jaudas izsolē kā standarta grupētus produktus augšupejoša soļa “pulksteņa” izsolēs saskaņā ar 17. pantu pēc noklusējuma un saskaņā ar 8. panta 8. un 9. punktu un 19. pantu.

2.   Izsoles attiecīgajiem piedāvājuma līmeņiem notur paralēli un neatkarīgi citu no citas saskaņā ar 17. pantu, ievērojot 8. panta 2. punktu. Izsola tikai koordinētus piedāvājuma līmeņus.

3.   Lai minimizētu iespējamās izsoles prēmijas un panāktu pozitīvu ekonomiskā testa rezultātu augstākajam iespējamajam līmenim, jaunu izsoli var iniciēt tikai vienu reizi, ja:

| a) | pirms 2. punktā aprakstīto izsoļu sākuma pārvades sistēmu operatori bija noteikuši vismaz divus piedāvājuma līmeņus; un |
| --- | --- |

a)

pirms 2. punktā aprakstīto izsoļu sākuma pārvades sistēmu operatori bija noteikuši vismaz divus piedāvājuma līmeņus; un

| b) | vismaz viens piedāvājuma līmenis bija neveiksmīgs un rezultējās negatīvā ekonomiskajā testā; un |
| --- | --- |

b)

vismaz viens piedāvājuma līmenis bija neveiksmīgs un rezultējās negatīvā ekonomiskajā testā; un

| c) | zemākā neveiksmīgā piedāvājuma līmeņa nākamais mazākais piedāvājuma līmenis rezultējās pozitīvā ekonomiskā testā un līdzsvarojās ar izsoles prēmiju vismaz vienam standarta jaudas produktam, ko piedāvā uz gadu. |
| --- | --- |

c)

zemākā neveiksmīgā piedāvājuma līmeņa nākamais mazākais piedāvājuma līmenis rezultējās pozitīvā ekonomiskā testā un līdzsvarojās ar izsoles prēmiju vismaz vienam standarta jaudas produktam, ko piedāvā uz gadu.

Ja šie nosacījumi ir izpildīti, var iniciēt jaunu izsoli zemākajam neveiksmīgajam piedāvājuma līmenim, kas minēts b) apakšpunktā.

4.   Ja jaunā izsole nedod pozitīvo ekonomiskā testa rezultātu, saskaņā ar 17. panta 20. un 21. punktu prevalē c) apakšpunktā minētie sākotnējās izsoles piešķiršanas rezultāti.

30. pants

Alternatīvo piešķiršanas mehānismu principi

1.   Alternatīvais piešķiršanas mehānisms aptver ne vairāk kā 15 gadus pēc tam, kad ir sākta operatīvā izmantošana. Ja ekonomiskais tests nav izturēts, par pamatu ņemot 15 gadu rezervācijas, valstu regulatīvās iestādes izņēmuma kārtā var pagarināt šo laika sprīdi vēl par 5 gadiem.

2.   Ja ir saņemts valstu regulatīvo iestāžu apstiprinājums, var izmantot alternatīvu jaudas piešķiršanas mehānismu var izmantot, ja no tirgus pieprasījuma novērtējuma saskaņā ar 26. pantu vai 27. panta 3. punktā aprakstītās apspriešanas var pamatoti secināt, ka “pulksteņa” izsole ar augšupejošu soli nav piemērota un ka inkrementālās jaudas projekts atbilst abiem šiem nosacījumiem:

| a) | tas aptver vairāk nekā divas ieejas–izejas sistēmas un piešķiršanas procedūras laikā solījumi tiek pieprasīti vairākos starpsavienojuma punktos; |
| --- | --- |

a)

tas aptver vairāk nekā divas ieejas–izejas sistēmas un piešķiršanas procedūras laikā solījumi tiek pieprasīti vairākos starpsavienojuma punktos;

| b) | tiek pieprasīti solījumi, kuru termiņš ir ilgāks par vienu gadu. |
| --- | --- |

b)

tiek pieprasīti solījumi, kuru termiņš ir ilgāks par vienu gadu.

3.   Alternatīvā piešķiršanas mehānismā tīkla lietotāji var iesniegt saistošus nosacītus solījumus nolīgt jaudu, uz kuriem attiecas viens vai vairāki šādi nosacījumi, ko pārvades sistēmu operatori noteikuši apstiprinātajā projekta priekšlikumā saskaņā ar 28. panta 1. punktu:

| a) | saistības, kas saista vai izslēdz saistības citos starpsavienojuma punktos; |
| --- | --- |

a)

saistības, kas saista vai izslēdz saistības citos starpsavienojuma punktos;

| b) | saistības, kas attiecas uz dažādiem standarta jaudas produktiem, ko piedāvā uz gadu, starpsavienojuma punktā; |
| --- | --- |

b)

saistības, kas attiecas uz dažādiem standarta jaudas produktiem, ko piedāvā uz gadu, starpsavienojuma punktā;

| c) | saistības, kas atkarīgas no konkrēta vai minimālā jaudas apjoma piešķiršanas. |
| --- | --- |

c)

saistības, kas atkarīgas no konkrēta vai minimālā jaudas apjoma piešķiršanas.

4.   Alternatīvais piešķiršanas mehānisms jāapstiprina attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm saskaņā ar 28. panta 2. punktu. Mehānismam jābūt pārredzamam un nediskriminējošam, taču ir atļauta prioritizācija pēc rezervāciju ilguma vai pēc lielāka jaudas apjoma solījumiem par standarta jaudas produktiem, ko piedāvā uz gadu.

5.   Ja prioritāti dod rezervāciju ilgumam vai lielāka jaudas apjoma solījumiem, piemērojot 8. panta 8. punktu, valstu regulatīvās iestādes nolemj atlikt malā apjomu, kas līdzvērtīgs vismaz 10 %, bet ne lielāks par 20 % no tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā. Šādā veidā atlikto jaudu piedāvā saskaņā ar 8. panta 7. punktu.

31. pants

Pārejas noteikumi

Tādu inkrementālās jaudas projektu gadījumā, kas iniciēti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, piemēro 26. līdz 30. pantu, ja vien šādiem projektiem attiecīgās valstu regulatīvās iestādes pirms 2017. gada 1. augusta nav piešķīrušas attiecīgus jaudas piešķiršanas apstiprinājumus.

VI NODAĻA

ATSLĒDZAMA JAUDA

32. pants

Atslēdzamas jaudas piešķiršana

1.   No 2018. gada 1. janvāra standarta jaudas produktus, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu uz ilgāk nekā vienu dienu, pārvades sistēmu operatori var piedāvāt tikai tad, ja attiecīgais standarta jaudas produkts, ar ko piedāvā konstantu jaudu uz mēnesi, ceturksni vai gadu, ir pārdots ar izsoles prēmiju, ir izpārdots vai netika piedāvāts.

2.   Jaudas produktu, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu uz dienu, pārvades sistēmu operatori abos virzienos starpsavienojuma punktos piedāvā tad, ja attiecīgais standarta jaudas produkts, ar ko piedāvā konstantu jaudu, ir izpārdots nākamās dienas laikposmam vai netika piedāvāts. Vienvirziena starpsavienojuma punktos, kur konstantu jaudu piedāvā tikai vienā virzienā, pārvades sistēmu operatori piedāvā pretējā virzienā vismaz produktu, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu uz dienu.

3.   Ja tiek piedāvāta atslēdzama jauda, tas nedrīkst samazināt piedāvātās konstantās jaudas apjomu. Pārvades sistēmu operatori neatliek malā jaudu, ko var piedāvāt kā konstanto jaudu, lai piedāvātu to kā atslēdzamu jaudu.

4.   Ciktāl tiek piedāvāti atslēdzamas jaudas produkti, kas nav dienas produkti, produktu ilguma ziņā uz atslēdzamu jaudu attiecas tie paši standarta jaudas produkti, ar ko piedāvā konstantu jaudu.

5.   Ciktāl tiek piedāvāta atslēdzama jauda, to piešķir izsoles procesā, izņemot tekošās dienas atslēdzamo jaudu.

6.   Tekošās dienas atslēdzamo jaudu piešķir, izmantojot virsnominācijas procedūru.

7.   Tekošās dienas atslēdzamo jaudu piešķir tikai tad, ja konstantā jauda – tehniskā jauda vai papildu jauda – ir izpārdota.

8.   Ja tiek rīkotas izsoles par atslēdzamas jaudas produktiem, ko piedāvā uz garāku termiņu nekā tekošā diena, pārvades sistēmu operatori publicē piedāvātos atslēdzamās jaudas apjomus pirms izsoles procesa sākuma, ja tie ir zināmi.

9.   Ja piedāvā atslēdzamu jaudu, to piešķir atsevišķā izsolē pēc tam, kad ir piešķirta tā paša ilguma konstantā jauda, bet pirms tam, kad tiek sākta izsole par konstanto jaudu ar īsāku termiņu, izņemot tekošās dienas atslēdzamo jaudu.

10.   Ja piedāvā atslēdzamu jaudu, izsoles rīko saskaņā ar tiem pašiem izsoles uzbūves principiem un termiņiem, kas attiecas uz konstanto jaudu. Precīzus atslēdzamās jaudas izsoļu datumus norāda izsoļu kalendārā, izņemot tekošās dienas atslēdzamo jaudu. Attiecībā uz ikgadējo gada, visām ikgadējām ceturkšņa un visām kārtējā mēneša jaudas izsolēm pārvades sistēmu operatori vienu nedēļu pirms izsoles sākuma paziņo tīkla lietotājiem par piedāvāto atslēdzamās jaudas apjomu. Ja konstantās jaudas izsole nav noslēgusies datumā, kad saskaņā ar grafiku sākas atslēdzamās jaudas izsoles, tās sākas ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc attiecīgo konstantās jaudas izsoļu noslēgšanās. Šādos gadījumos jebkādas izmaiņas piedāvātajos apjomos paziņo vismaz 12 stundas pirms attiecīgās atslēdzamās jaudas izsoles sākuma.

33. pants

Minimālais atslēgšanas sagatavošanās laiks

1.   Atslēdzamai jaudai ir minimālais atslēgšanas sagatavošanās laiks, par ko kopīgi nolemj blakusesošu pārvades sistēmu operatori.

2.   Parastais minimālais atslēgšanas sagatavošanās laiks konkrētai gāzes stundai ir četrdesmit piecas minūtes pēc attiecīgās gāzes stundas atkārtotas nominācijas cikla sākuma. Ja divi pārvades sistēmu operatori vēlas saīsināt atslēgšanas sagatavošanās laiku, šāda vienošanās starp pārvades sistēmu operatoriem jāiesniedz kompetentās valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumam.

34. pants

Atslēgšanas procesa koordinācija

Pārvades sistēmas operators, kas iniciē atslēgšanu, paziņo par to attiecīgajam blakusesošās pārvades sistēmas operatoram. Blakusesošo pārvades sistēmu operatori cik vien iespējams drīz informē attiecīgos tīkla lietotājus, kurus tas skar, tomēr pienācīgi ņemot vērā informācijas uzticamību.

35. pants

Noteikta atslēgšanas secība

1.   Atslēgšanas kārtība, ja nomināciju kopējais apjoms pārsniedz gāzes daudzumu, kas var plūst konkrētā starpsavienojuma punktā, ir atkarīga no līguma laika zīmoga attiecīgajos atslēdzamas jaudas transportēšanas līgumos. Atslēgšanas gadījumā transportēšanas līgumiem, kas stājas spēkā agrāk, ir priekšroka pār transportēšanas līgumiem, kas stājas spēkā vēlāk.

2.   Ja pēc tam, kad izmantota 1. punktā paredzētā procedūra, divas vai vairākas nominācijas atslēgšanas kārtībā ir sarindotas vienādā līmenī un pārvades sistēmas operators neatslēdz tās visas, šīm konkrētajām nominācijām piemēro pro rata samazinājumu.

3.   Lai ņemtu vērā atšķirības starp dažādiem atslēdzamas jaudas pakalpojumiem Savienībā, blakusesošo pārvades sistēmu operatori starpsavienojuma punktā īsteno un koordinē kopīgas procedūras, kas starpsavienojuma punktam paredzētas šajā pantā.

36. pants

Atslēgšanas iemesli

Pārvades sistēmu operatori ietver atslēgšanas iemeslus vai nu tieši savos atslēdzamas transportēšanas līgumos, vai vispārīgajos noteikumos, kas attiecas uz šiem līgumiem. Par atslēgšanas iemesliem var būt (bet ne tikai) gāzes kvalitāte, spiediens, temperatūra, plūsma, konstantās jaudas transportēšanas līgumu izmantojums, uzturēšanas darbi, ierobežojumi augšupējā vai lejupējā virzienā, sabiedrisko pakalpojumu saistības un jaudas pārvaldība, kas izriet no pārslodzes vadības procedūrām.

VII NODAĻA

JAUDAS REZERVĀCIJAS PLATFORMAS

37. pants

Jaudas rezervācijas platformas

1.   Pārvades sistēmu operatori piemēro šo regulu, piedāvājot jaudu vienā vai nedaudzās tīmeklī pieejamās kopīgās rezervācijas platformās. Pārvades sistēmu operatori var uzturēt šādas platformas paši vai ar kopīgu lēmumu izmantojot trešo pusi, kas vajadzības gadījumā rīkojas to vārdā attiecībās ar tīkla lietotājiem.

2.   Kopīgas rezervācijas platformām piemēro šādus noteikumus:

| a) | piemēro visas jaudas piedāvāšanas un piešķiršanas noteikumus un procedūras saskaņā ar III nodaļu; |
| --- | --- |

a)

piemēro visas jaudas piedāvāšanas un piešķiršanas noteikumus un procedūras saskaņā ar III nodaļu;

| b) | prioritāte ir procesa izveide konstantas grupētas jaudas piedāvāšanai saskaņā ar IV nodaļu; |
| --- | --- |

b)

prioritāte ir procesa izveide konstantas grupētas jaudas piedāvāšanai saskaņā ar IV nodaļu;

| c) | tiek nodrošinātas iespējas tīkla lietotājiem piedāvāt un iegūt sekundāro jaudu; |
| --- | --- |

c)

tiek nodrošinātas iespējas tīkla lietotājiem piedāvāt un iegūt sekundāro jaudu;

| d) | lai izmantotu rezervācijas platformas pakalpojumus, tīkla lietotājiem jāpiekrīt ievērot un jāievēro visas tiesiskās un līgumiskās prasības, kas ļauj rezervēt un izmantot jaudu attiecīgā pārvades sistēmas operatora tīklā, izmantojot transportēšanas līgumu; |
| --- | --- |

d)

lai izmantotu rezervācijas platformas pakalpojumus, tīkla lietotājiem jāpiekrīt ievērot un jāievēro visas tiesiskās un līgumiskās prasības, kas ļauj rezervēt un izmantot jaudu attiecīgā pārvades sistēmas operatora tīklā, izmantojot transportēšanas līgumu;

| e) | jaudu jebkurā atsevišķā starpsavienojuma punktā vai virtuālā starpsavienojuma punktā piedāvā tikai vienā rezervācijas platformā, bet pārvades sistēmas operators var piedāvāt jaudu dažādos starpsavienojuma vai virtuālos starpsavienojuma punktos, izmantojot dažādas rezervācijas platformas. |
| --- | --- |

e)

jaudu jebkurā atsevišķā starpsavienojuma punktā vai virtuālā starpsavienojuma punktā piedāvā tikai vienā rezervācijas platformā, bet pārvades sistēmas operators var piedāvāt jaudu dažādos starpsavienojuma vai virtuālos starpsavienojuma punktos, izmantojot dažādas rezervācijas platformas.

3.   Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā visi pārvades sistēmu operatori panāk līgumisku vienošanos izmantot vienu rezervācijas platformu jaudas piedāvāšanai abpus to attiecīgajiem starpsavienojuma punktiem vai virtuālajiem starpsavienojuma punktiem. Ja minētajā periodā pārvades sistēmu operatori nepanāk vienošanos, tie jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm. Valstu regulatīvās iestādes pēc tam sešu mēnešu laikā no dienas, kad jautājums saņemts izskatīšanai, kopīgi izvēlas vienu rezervācijas platformu uz termiņu, kas nav ilgāks par trim gadiem. Ja valstu regulatīvās iestādes sešu mēnešu laikā, kopš jautājums saņemts izskatīšanai, nespēj kopīgi izvēlēties vienu rezervācijas platformu, piemēro Regulas (EK) Nr. 713/2009 8. panta 1. punktu. Par rezervācijas platformu, kura konkrētajā starpsavienojuma punktā vai virtuālajā starpsavienojuma punktā izmantojama uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem, lemj Aģentūra.

4.   Ja rezervācijas platformu starpsavienojuma punktā vai virtuālā starpsavienojuma punktā izvēlējušās vai nu valstu regulatīvās iestādes, vai Aģentūra, pārvades sistēmu operatori vēlākais līdz 3. punkta pēdējā teikumā minētā perioda beigām panāk līgumisku vienošanos par to, kāda rezervācijas platforma tiks izmantota pēc valstu regulatīvo iestāžu vai Aģentūras izvēlētās platformas izmantošanas termiņa. Ja līgumiska vienošanās nav panākta, atsāk šā panta 3. punktā izklāstīto procedūru.

5.   Vienas vai nedaudzu kopīgu rezervācijas platformu izveide tīkla lietotājiem atvieglo un vienkāršo jaudas rezervāciju starpsavienojuma punktos visā Savienībā. Attiecīgos gadījumos ENTSOG un Aģentūra veicina šo procesu.

6.   Attiecībā uz tehniskās jaudas palielinājumiem jaudas piešķiršanas rezultātus publicē rezervācijas platformā, ko izmanto esošās jaudas izsolīšanai, bet jaunizveidotai jaudai, ja tādas pašlaik nav, – kopīgā rezervācijas platformā, par kuru vienojušies attiecīgie pārvades sistēmu operatori.

VIII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

38. pants

Īstenošanas pārraudzība

1.   Lai palīdzētu Aģentūrai veikt tās pārraudzības pienākumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 9. panta 1. punktu, ENTSOG uzrauga un analizē to, kā pārvades sistēmu operatori ir īstenojuši šo regulu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. panta 8. un 9. punktu. Konkrēti, ENTSOG nodrošina, ka visa attiecīgā informācija, ko sniedz pārvades sistēmu operatori, ir pilnīga un pareiza. Šo informāciju ENTSOG iesniedz Aģentūrai līdz 2019. gada 31. martam.

2.   Pārvades sistēmu operatori līdz 2018. gada 31. decembrim iesniedz ENTSOG visu informāciju, ko tas prasa, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar 1. punktu.

3.   ENTSOG un Aģentūra saglabā komerciāli sensitīvās informācijas konfidencialitāti.

4.   Pirms 2019. gada 6. aprīļa Aģentūra savu pārraudzības uzdevumu ietvaros ziņo par nosacījumiem līgumos, kas attiecas uz standarta jaudas produktiem, ar kuriem piedāvā konstantu jaudu, ņemot vērā to ietekmi uz tīklu efektīvu izmantošanu un Savienības gāzes tirgu integrāciju. Aģentūrai novērtēšanā palīdz attiecīgās valstu regulatīvās iestādes un pārvades sistēmu operatori.

39. pants

Atcelšana

Regula (ES) Nr. 984/2013 tiek atcelta.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

40. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no tās spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 14. oktobra Regula (ES) Nr. 984/2013, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 (OV L 273, 15.10.2013., 5. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2015. gada 30. aprīļa Regula (ES) 2015/703, ar ko izveido tīkla kodeksu par sadarbspējas un datu apmaiņas noteikumiem (OV L 113, 1.5.2015., 13. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 713/2009, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2017. gada 16. marta Regula (ES) 2017/460, ar ko izveido tīkla kodeksu par harmonizētām gāzes pārvades tarifu struktūrām (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 29. lpp.).

6

Oficiālā Vēstneša

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula (ES) Nr. 994/2010 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Padomes Direktīvas 2004/67/EK atcelšanu (OV L 295, 12.11.2010., 1. lpp.).

7

---

| 17.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/29

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/460

(2017. gada 16. marts),

ar ko izveido tīkla kodeksu par harmonizētām gāzes pārvades tarifu struktūrām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 6. panta 11. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2009 ir jāizveido tīkla kodekss par harmonizētām gāzes pārvades tarifu struktūrām un jānosaka Savienības mēroga noteikumi, kuru mērķis ir sekmēt tirgus integrāciju, uzlabot piegāžu drošību un veicināt gāzes tīklu starpsavienojamību. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2009 ir jāizveido tīkla kodekss par harmonizētām gāzes pārvades tarifu struktūrām un jānosaka Savienības mēroga noteikumi, kuru mērķis ir sekmēt tirgus integrāciju, uzlabot piegāžu drošību un veicināt gāzes tīklu starpsavienojamību.

| (2) | Būtisks solis ceļā uz šo mērķu sasniegšanu ir pārvades tarifu struktūras un to noteikšanas procedūras padarīt caurskatāmākas. Tāpēc ir nepieciešams noteikt prasības par tādas informācijas publicēšanu, kas ir saistīta ar pārvades sistēmu operatoru ieņēmumu noteikšanu un ar dažādu pārvades un nepārvades tarifu veidošanu. Ja pastāv šādas prasības, tad tīkla izmantotāji var labāk izprast gan pārvades, gan nepārvades pakalpojumu tarifus, gan to, kā šādi tarifi ir mainījušies, tiek noteikti un var mainīties. Bez tam tīkla izmantotājiem rastos priekšstats par attiecīgo pārvades tarifu pamatā esošajām izmaksām un izdevība zināmā mērā pārvades tarifus prognozēt. Ar šajā regulā paredzētajām caurskatāmības prasībām tiek pamatīgāk harmonizēti Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.1.2. punkta a) apakšpunkta noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Būtisks solis ceļā uz šo mērķu sasniegšanu ir pārvades tarifu struktūras un to noteikšanas procedūras padarīt caurskatāmākas. Tāpēc ir nepieciešams noteikt prasības par tādas informācijas publicēšanu, kas ir saistīta ar pārvades sistēmu operatoru ieņēmumu noteikšanu un ar dažādu pārvades un nepārvades tarifu veidošanu. Ja pastāv šādas prasības, tad tīkla izmantotāji var labāk izprast gan pārvades, gan nepārvades pakalpojumu tarifus, gan to, kā šādi tarifi ir mainījušies, tiek noteikti un var mainīties. Bez tam tīkla izmantotājiem rastos priekšstats par attiecīgo pārvades tarifu pamatā esošajām izmaksām un izdevība zināmā mērā pārvades tarifus prognozēt. Ar šajā regulā paredzētajām caurskatāmības prasībām tiek pamatīgāk harmonizēti Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.1.2. punkta a) apakšpunkta noteikumi.

| (3) | Ar Regulu (EK) Nr. 715/2009 tika ieviesta ieejas–izejas sistēmas koncepcija, tāpēc tagad pārvades izmaksas vairs nav tieši piesaistītas konkrētam maršrutam, jo ieejas un izejas jaudu var nolīgt atsevišķi un tīkla izmantotāju gāzi var transportēt no jebkura ieejas punkta uz jebkuru izejas punktu. Šādos apstākļos to, kāds ir visefektīvākais paņēmiens gāzes pārvadīšanai sistēmā, nolemj pārvades sistēmas operators. Tāpēc, lai panāktu un nodrošinātu, ka šādā sistēmā izmaksas tiek pienācīgi atspoguļotas un ir prognozējamas, pārvades tarifiem jābalstās uz atsauces cenas metodiku, kur izmanto specifiskus izmaksu faktorus. Lai varētu piemērot konsekventu un caurskatāmu atsauces cenas metodiku, ir jānosaka attiecīgi pamatprincipi. Būtu jāparedz pienākums apspriesties par ierosināto atsauces cenas metodiku. Ja ierosinātā atsauces cenas metodika nav pēc jaudas svērta attāluma atsauces cenas metodika, tad šo minēto metodiku vajadzētu izmantot par pamatu salīdzināšanai ar ierosināto atsauces cenas metodiku. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EK) Nr. 715/2009 tika ieviesta ieejas–izejas sistēmas koncepcija, tāpēc tagad pārvades izmaksas vairs nav tieši piesaistītas konkrētam maršrutam, jo ieejas un izejas jaudu var nolīgt atsevišķi un tīkla izmantotāju gāzi var transportēt no jebkura ieejas punkta uz jebkuru izejas punktu. Šādos apstākļos to, kāds ir visefektīvākais paņēmiens gāzes pārvadīšanai sistēmā, nolemj pārvades sistēmas operators. Tāpēc, lai panāktu un nodrošinātu, ka šādā sistēmā izmaksas tiek pienācīgi atspoguļotas un ir prognozējamas, pārvades tarifiem jābalstās uz atsauces cenas metodiku, kur izmanto specifiskus izmaksu faktorus. Lai varētu piemērot konsekventu un caurskatāmu atsauces cenas metodiku, ir jānosaka attiecīgi pamatprincipi. Būtu jāparedz pienākums apspriesties par ierosināto atsauces cenas metodiku. Ja ierosinātā atsauces cenas metodika nav pēc jaudas svērta attāluma atsauces cenas metodika, tad šo minēto metodiku vajadzētu izmantot par pamatu salīdzināšanai ar ierosināto atsauces cenas metodiku.

| (4) | Lai nepieļautu, ka tiek dubultā iekasēta maksa par pārvadi uz glabātavu un no glabātavas, šajā regulā vajadzētu paredzēt minimālo atlaidi, tādējādi apliecinot šādas infrastruktūras nozīmi sistēmas elastības un piegāžu drošības vairošanā. Glabātavas ar tiešu piekļuvi pārvades sistēmām, kas pieder diviem vai vairākiem pārvades sistēmu operatoriem tieši savienotās ieejas–izejas sistēmās, vai ar piekļuvi vienlaicīgi pārvades sistēmai un sadales sistēmai, dod iespēju gāzi transportēt starp tieši savienotām sistēmām. Ja ieejas punktos no glabātavām vai izejas punktos uz glabātavām gadījumos, kad glabātavas tiek izmantotas gāzes transportēšanai starp tieši savienotām sistēmām, tiek piemērota atlaide, tas uzskatāms par attiecīgo tīkla izmantotāju priekšrocību salīdzinājumā ar citiem tīkla izmantotājiem, kas jaudas produktus bez atlaides rezervē starpsavienojuma punktos vai glabātavas izmanto gāzes transportēšanai tās pašas sistēmas robežās. Ar šo regulu vajadzētu ieviest mehānismus šādas diskriminācijas novēršanai. |
| --- | --- |

(4)

Lai nepieļautu, ka tiek dubultā iekasēta maksa par pārvadi uz glabātavu un no glabātavas, šajā regulā vajadzētu paredzēt minimālo atlaidi, tādējādi apliecinot šādas infrastruktūras nozīmi sistēmas elastības un piegāžu drošības vairošanā. Glabātavas ar tiešu piekļuvi pārvades sistēmām, kas pieder diviem vai vairākiem pārvades sistēmu operatoriem tieši savienotās ieejas–izejas sistēmās, vai ar piekļuvi vienlaicīgi pārvades sistēmai un sadales sistēmai, dod iespēju gāzi transportēt starp tieši savienotām sistēmām. Ja ieejas punktos no glabātavām vai izejas punktos uz glabātavām gadījumos, kad glabātavas tiek izmantotas gāzes transportēšanai starp tieši savienotām sistēmām, tiek piemērota atlaide, tas uzskatāms par attiecīgo tīkla izmantotāju priekšrocību salīdzinājumā ar citiem tīkla izmantotājiem, kas jaudas produktus bez atlaides rezervē starpsavienojuma punktos vai glabātavas izmanto gāzes transportēšanai tās pašas sistēmas robežās. Ar šo regulu vajadzētu ieviest mehānismus šādas diskriminācijas novēršanai.

| (5) | Lai sekmētu piegāžu drošību, būtu jāapsver iespēja piešķirt atlaides ieejas punktos no LNG iekārtām un ieejas punktos no infrastruktūras objektiem, kas izbūvēti ar mērķi izbeigt dalībvalstu gāzes pārvades sistēmu izolētību, un izejas punktos uz šādiem infrastruktūras objektiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai sekmētu piegāžu drošību, būtu jāapsver iespēja piešķirt atlaides ieejas punktos no LNG iekārtām un ieejas punktos no infrastruktūras objektiem, kas izbūvēti ar mērķi izbeigt dalībvalstu gāzes pārvades sistēmu izolētību, un izejas punktos uz šādiem infrastruktūras objektiem.

| (6) | Pārvades sistēmu operatori dažās ieejas–izejas sistēmās transportē ievērojami vairāk gāzes uz citām sistēmām nekā patēriņam savā ieejas–izejas sistēmā. Līdz ar to atsauces cenas metodikā vajadzētu iestrādāt aizsargpasākumus, kuru mērķis ir pasargāt šādus “saistītos lietotājus” no riskiem, kas saistīti ar lielām tranzīta plūsmām. |
| --- | --- |

(6)

Pārvades sistēmu operatori dažās ieejas–izejas sistēmās transportē ievērojami vairāk gāzes uz citām sistēmām nekā patēriņam savā ieejas–izejas sistēmā. Līdz ar to atsauces cenas metodikā vajadzētu iestrādāt aizsargpasākumus, kuru mērķis ir pasargāt šādus “saistītos lietotājus” no riskiem, kas saistīti ar lielām tranzīta plūsmām.

| (7) | Nolūkā sekmēt tīkla izmantotājiem noteikto pārvades tarifu stabilitāti un pārvades sistēmu operatoru finansiālo stabilitāti, kā arī nepieļaut nelabvēlīgu ietekmi uz pārvades sistēmu operatoru ieņēmumiem un naudas plūsmas stāvokli, vajadzētu noteikt ieņēmumu saskaņošanas principus. |
| --- | --- |

(7)

Nolūkā sekmēt tīkla izmantotājiem noteikto pārvades tarifu stabilitāti un pārvades sistēmu operatoru finansiālo stabilitāti, kā arī nepieļaut nelabvēlīgu ietekmi uz pārvades sistēmu operatoru ieņēmumiem un naudas plūsmas stāvokli, vajadzētu noteikt ieņēmumu saskaņošanas principus.

| (8) | Bez tam vajadzētu paredzēt noteikumus par tarifu principiem attiecībā uz inkrementālo jaudu, ko atbilstīgi tirgus principiem realizē saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) 2017/459 (2) 26. līdz 30. pantā izklāstīto procesu. Inkrementālās jaudas realizācijas dēļ var veidoties nesamērīgs šķērssubsidēšanas pieaugums, kā rezultātā “saistītie lietotāji” saskartos ar ļoti augstu apjoma risku, tāpēc šajā regulā vajadzētu ieviest pasākumus šādu risku novēršanai. |
| --- | --- |

(8)

Bez tam vajadzētu paredzēt noteikumus par tarifu principiem attiecībā uz inkrementālo jaudu, ko atbilstīgi tirgus principiem realizē saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) 2017/459 (2) 26. līdz 30. pantā izklāstīto procesu. Inkrementālās jaudas realizācijas dēļ var veidoties nesamērīgs šķērssubsidēšanas pieaugums, kā rezultātā “saistītie lietotāji” saskartos ar ļoti augstu apjoma risku, tāpēc šajā regulā vajadzētu ieviest pasākumus šādu risku novēršanai.

| (9) | Regula būtu piemērojama tai nozīmīgu jauno gāzes infrastruktūras objektu daļai, uz kuru nav attiecināts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (3) 36.pantu piešķirtais atbrīvojums no minētās direktīvas 41. panta 6., 8. un 10. punkta prasībām. Gadījumos, kad starpsavienotāju īpašā nozīme ir atzīta Eiropas līmenī, piemērojot atbrīvojumu saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 36. pantu, vai ar citiem līdzekļiem, valstu regulatīvajām iestādēm vajadzētu būt pilnvarām piešķirt atkāpi no tādām šīs regulas prasībām, kas apdraudētu šo starpsavienotāju efektīvu darbību. |
| --- | --- |

(9)

Regula būtu piemērojama tai nozīmīgu jauno gāzes infrastruktūras objektu daļai, uz kuru nav attiecināts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (3) 36.pantu piešķirtais atbrīvojums no minētās direktīvas 41. panta 6., 8. un 10. punkta prasībām. Gadījumos, kad starpsavienotāju īpašā nozīme ir atzīta Eiropas līmenī, piemērojot atbrīvojumu saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 36. pantu, vai ar citiem līdzekļiem, valstu regulatīvajām iestādēm vajadzētu būt pilnvarām piešķirt atkāpi no tādām šīs regulas prasībām, kas apdraudētu šo starpsavienotāju efektīvu darbību.

| (10) | Šai regulai nevajadzētu skart ES un nacionālo konkurences noteikumu piemērošanu, jo īpaši to, kā tiek piemēroti noteikumi par ierobežojošu vienošanos aizliegumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. pants) un dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pants). Ieviestās harmonizētās tarifu struktūras būtu jāizstrādā tā, lai novērstu lejupējo piegādes tirgu noslēgtību. |
| --- | --- |

(10)

Šai regulai nevajadzētu skart ES un nacionālo konkurences noteikumu piemērošanu, jo īpaši to, kā tiek piemēroti noteikumi par ierobežojošu vienošanos aizliegumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. pants) un dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pants). Ieviestās harmonizētās tarifu struktūras būtu jāizstrādā tā, lai novērstu lejupējo piegādes tirgu noslēgtību.

| (11) | Īstenojot šo regulu, dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem būtu jāņem vērā paraugprakse un centieni harmonizēt šīs regulas īstenošanas procesus. Rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2009 (4) 7. pantu, Energoregulatoru sadarbības aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina, ka noteikumi par harmonizētām pārvades tarifu struktūrām visā Savienībā tiek īstenoti visefektīvākajā veidā. |
| --- | --- |

(11)

Īstenojot šo regulu, dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem būtu jāņem vērā paraugprakse un centieni harmonizēt šīs regulas īstenošanas procesus. Rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2009 (4) 7. pantu, Energoregulatoru sadarbības aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina, ka noteikumi par harmonizētām pārvades tarifu struktūrām visā Savienībā tiek īstenoti visefektīvākajā veidā.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2009/73/EK 51. pantu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2009/73/EK 51. pantu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu tiek izveidots tīkla kodekss, kas paredz noteikumus par harmonizētām gāzes pārvades tarifu struktūrām, tostarp noteikumus par atsauces cenas metodikas piemērošanu, par attiecīgajām apspriešanas un publicēšanas prasībām un par standarta jaudas produktu rezerves cenu aprēķināšanu.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro visiem gāzes pārvades tīklu ieejas punktiem un izejas punktiem, izņemot III, V un VI nodaļu, 28. pantu, 31. panta 2. un 3. punktu un IX nodaļu, ko piemēro tikai starpsavienojuma punktiem. III, V un VI nodaļu, 28. pantu un IX nodaļu piemēro ieejas punktiem no trešām valstīm un/vai izejas punktiem uz trešām valstīm, ja valsts regulatīvā iestāde ir pieņēmusi lēmumu šajos punktos piemērot Regulu (ES) 2017/459.

2.   Dalībvalstīm, kurām ir piešķirta atkāpe saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 49. pantu, minētās atkāpes darbības laikā šo regulu nepiemēro.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2009 2. pantā, Regulas (ES) 2017/459 3. pantā, Komisijas Regulas (ES) Nr. 312/2014 (5) 3. pantā, Komisijas Regulas (ES) 2015/703 (6) 2. pantā un Direktīvas 2009/73/EK 2. pantā. Papildus piemēro šādas definīcijas:

5

6

| 1) | “atsauces cena” ir cena jaudas produktam, ar ko piedāvā konstantu jaudu uz vienu gadu, un to piemēro ieejas un izejas punktos un izmanto, lai noteiktu jaudbāzētus pārvades tarifus; |
| --- | --- |

1)

“atsauces cena” ir cena jaudas produktam, ar ko piedāvā konstantu jaudu uz vienu gadu, un to piemēro ieejas un izejas punktos un izmanto, lai noteiktu jaudbāzētus pārvades tarifus;

| 2) | “atsauces cenas metodika” ir metodika, ko nolūkā aprēķināt atsauces cenas piemēro tai daļai no pārvades pakalpojumu ieņēmumiem, kas jāatgūst no jaudbāzētiem tarifiem; |
| --- | --- |

2)

“atsauces cenas metodika” ir metodika, ko nolūkā aprēķināt atsauces cenas piemēro tai daļai no pārvades pakalpojumu ieņēmumiem, kas jāatgūst no jaudbāzētiem tarifiem;

| 3) | “režīms bez cenas griestiem” ir regulatīvais režīms (piemēram, ieņēmumu griestu režīms, peļņas normas režīms un “izmaksu plus” režīms), saskaņā ar kuru nosaka, kādi ir pārvades sistēmas operatora atļautie ieņēmumi atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktam; |
| --- | --- |

3)

“režīms bez cenas griestiem” ir regulatīvais režīms (piemēram, ieņēmumu griestu režīms, peļņas normas režīms un “izmaksu plus” režīms), saskaņā ar kuru nosaka, kādi ir pārvades sistēmas operatora atļautie ieņēmumi atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktam;

| 4) | “nepārvades pakalpojumu ieņēmumi” ir daļa no atļautajiem ieņēmumiem vai mērķieņēmumiem, kurus atgūst ar nepārvades tarifiem; |
| --- | --- |

4)

“nepārvades pakalpojumu ieņēmumi” ir daļa no atļautajiem ieņēmumiem vai mērķieņēmumiem, kurus atgūst ar nepārvades tarifiem;

| 5) | “regulatīvais periods” ir laika periods, kuram nosaka vispārējos noteikumus par atļautajiem ieņēmumiem vai mērķieņēmumiem atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktam; |
| --- | --- |

5)

“regulatīvais periods” ir laika periods, kuram nosaka vispārējos noteikumus par atļautajiem ieņēmumiem vai mērķieņēmumiem atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktam;

| 6) | “pārvades pakalpojumu ieņēmumi” ir daļa no atļautajiem ieņēmumiem vai mērķieņēmumiem, kurus atgūst ar pārvades tarifiem; |
| --- | --- |

6)

“pārvades pakalpojumu ieņēmumi” ir daļa no atļautajiem ieņēmumiem vai mērķieņēmumiem, kurus atgūst ar pārvades tarifiem;

| 7) | “pārvades tarifi” ir maksa, kas tīkla izmantotājiem jāmaksā par tiem sniegtajiem pārvades pakalpojumiem; |
| --- | --- |

7)

“pārvades tarifi” ir maksa, kas tīkla izmantotājiem jāmaksā par tiem sniegtajiem pārvades pakalpojumiem;

| 8) | “tīkla iekšsistēmisks izmantojums” ir gāzes transportēšana ieejas–izejas sistēmā lietotājiem, kas pievienoti tai pašai ieejas–izejas sistēmai; |
| --- | --- |

8)

“tīkla iekšsistēmisks izmantojums” ir gāzes transportēšana ieejas–izejas sistēmā lietotājiem, kas pievienoti tai pašai ieejas–izejas sistēmai;

| 9) | “tīkla starpsistēmisks izmantojums” ir gāzes transportēšana ieejas–izejas sistēmā lietotājiem, kas pievienoti citai ieejas–izejas sistēmai; |
| --- | --- |

9)

“tīkla starpsistēmisks izmantojums” ir gāzes transportēšana ieejas–izejas sistēmā lietotājiem, kas pievienoti citai ieejas–izejas sistēmai;

| 10) | “vienādas nozīmes punktu grupa” ir grupa, kurā sagrupēti šādi viena veida punkti: starpsavienojuma ieejas punkti, starpsavienojuma izejas punkti, iekšzemes ieejas punkti, iekšzemes izejas punkti, ieejas punkti no glabātavām, izejas punkti uz glabātavām, ieejas punkti no sašķidrinātas dabasgāzes iekārtām (turpmāk “LNG iekārtas”), izejas punkti uz LNG iekārtām un ieejas punkti no gāzes ražotnēm; |
| --- | --- |

10)

“vienādas nozīmes punktu grupa” ir grupa, kurā sagrupēti šādi viena veida punkti: starpsavienojuma ieejas punkti, starpsavienojuma izejas punkti, iekšzemes ieejas punkti, iekšzemes izejas punkti, ieejas punkti no glabātavām, izejas punkti uz glabātavām, ieejas punkti no sašķidrinātas dabasgāzes iekārtām (turpmāk “LNG iekārtas”), izejas punkti uz LNG iekārtām un ieejas punkti no gāzes ražotnēm;

LNG

LNG

| 11) | “atļautie ieņēmumi” ir summa, ko veido pārvades pakalpojumu ieņēmumi un nepārvades pakalpojumu ieņēmumi par pakalpojumiem, ko pārvades sistēmas operators sniedzis konkrētā laika periodā attiecīgā regulatīvā perioda ietvaros; šos ieņēmumus pārvades sistēmas operators ir tiesīgs saņemt, ja tas darbojas režīmā bez cenas griestiem, un tos nosaka saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

11)

“atļautie ieņēmumi” ir summa, ko veido pārvades pakalpojumu ieņēmumi un nepārvades pakalpojumu ieņēmumi par pakalpojumiem, ko pārvades sistēmas operators sniedzis konkrētā laika periodā attiecīgā regulatīvā perioda ietvaros; šos ieņēmumus pārvades sistēmas operators ir tiesīgs saņemt, ja tas darbojas režīmā bez cenas griestiem, un tos nosaka saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu;

| 12) | “pārvades pakalpojumi” ir regulēti pakalpojumi, ko pārvades nolūkā sniedz pārvades sistēmas operators ieejas–izejas sistēmā; |
| --- | --- |

12)

“pārvades pakalpojumi” ir regulēti pakalpojumi, ko pārvades nolūkā sniedz pārvades sistēmas operators ieejas–izejas sistēmā;

| 13) | “nepārvades tarifi” ir maksa, kas tīkla izmantotājiem jāmaksā par tiem sniegtajiem nepārvades pakalpojumiem; |
| --- | --- |

13)

“nepārvades tarifi” ir maksa, kas tīkla izmantotājiem jāmaksā par tiem sniegtajiem nepārvades pakalpojumiem;

| 14) | “mērķieņēmumi” ir summa, ko veido gaidāmie pārvades pakalpojumu ieņēmumi, kuri aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 13. panta 1. punktā izklāstītajiem principiem, un gaidāmie nepārvades pakalpojumu ieņēmumi pakalpojumiem, ko pārvades sistēmas operators, darbodamies režīmā ar cenas griestiem, ir sniedzis konkrētā laika periodā attiecīgā regulatīvā perioda ietvaros; |
| --- | --- |

14)

“mērķieņēmumi” ir summa, ko veido gaidāmie pārvades pakalpojumu ieņēmumi, kuri aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 13. panta 1. punktā izklāstītajiem principiem, un gaidāmie nepārvades pakalpojumu ieņēmumi pakalpojumiem, ko pārvades sistēmas operators, darbodamies režīmā ar cenas griestiem, ir sniedzis konkrētā laika periodā attiecīgā regulatīvā perioda ietvaros;

| 15) | “nepārvades pakalpojumi” ir pārvades operatora sniegti regulēti pakalpojumi, kas nav ne pārvades pakalpojumi, ne pakalpojumi, ko reglamentē Regula (ES) Nr. 312/2014; |
| --- | --- |

15)

“nepārvades pakalpojumi” ir pārvades operatora sniegti regulēti pakalpojumi, kas nav ne pārvades pakalpojumi, ne pakalpojumi, ko reglamentē Regula (ES) Nr. 312/2014;

| 16) | “reizinātājs” ir koeficients, ko piemēro attiecīgajai atsauces cenas daļai nolūkā aprēķināt rezerves cenu standarta jaudas produktam, ko piedāvā ne uz gadu; |
| --- | --- |

16)

“reizinātājs” ir koeficients, ko piemēro attiecīgajai atsauces cenas daļai nolūkā aprēķināt rezerves cenu standarta jaudas produktam, ko piedāvā ne uz gadu;

| 17) | “režīms ar cenas griestiem” ir regulatīvais režīms, saskaņā ar kuru maksimālo pārvades tarifu, kā pamatā ir mērķieņēmumi, nosaka saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

17)

“režīms ar cenas griestiem” ir regulatīvais režīms, saskaņā ar kuru maksimālo pārvades tarifu, kā pamatā ir mērķieņēmumi, nosaka saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu;

| 18) | “izmaksu faktors” ir būtisks pārvades sistēmas operatora darbību noteicošs faktors, kas korelē ar pārvades sistēmas operatora izmaksām, piemēram, attālums vai tehniskā jauda; |
| --- | --- |

18)

“izmaksu faktors” ir būtisks pārvades sistēmas operatora darbību noteicošs faktors, kas korelē ar pārvades sistēmas operatora izmaksām, piemēram, attālums vai tehniskā jauda;

| 19) | “ieejas vai izejas punktu kopums” ir vienādas nozīmes punktu grupa vai tuvumā esošu ieejas punktu vai izejas punktu grupa, kuru atsauces cenas metodikas piemērošanas nolūkā uzskata par attiecīgi vienu ieejas punktu vai vienu izejas punktu; |
| --- | --- |

19)

“ieejas vai izejas punktu kopums” ir vienādas nozīmes punktu grupa vai tuvumā esošu ieejas punktu vai izejas punktu grupa, kuru atsauces cenas metodikas piemērošanas nolūkā uzskata par attiecīgi vienu ieejas punktu vai vienu izejas punktu;

| 20) | “plūsmas scenārijs” ir ieejas punkta un izejas punkta kombinācija, kas atspoguļo pārvades sistēmas izmantojumu atbilstīgi ticamiem piedāvājuma un pieprasījuma scenārijiem un kam ir pieejams vismaz viens cauruļvadu maršruts, pa kuru gāze var ieplūst pārvades tīklā konkrētajā ieejas punktā un no tā izplūst konkrētajā izejas punktā, neatkarīgi no tā, vai jauda ir nolīgta konkrētajā ieejas punktā un konkrētajā izejas punktā; |
| --- | --- |

20)

“plūsmas scenārijs” ir ieejas punkta un izejas punkta kombinācija, kas atspoguļo pārvades sistēmas izmantojumu atbilstīgi ticamiem piedāvājuma un pieprasījuma scenārijiem un kam ir pieejams vismaz viens cauruļvadu maršruts, pa kuru gāze var ieplūst pārvades tīklā konkrētajā ieejas punktā un no tā izplūst konkrētajā izejas punktā, neatkarīgi no tā, vai jauda ir nolīgta konkrētajā ieejas punktā un konkrētajā izejas punktā;

| 21) | “sezonālais faktors” ir koeficients, kas atspoguļo pieprasījuma mainību gada griezumā un ko var piemērot kombinācijā ar attiecīgo reizinātāju; |
| --- | --- |

21)

“sezonālais faktors” ir koeficients, kas atspoguļo pieprasījuma mainību gada griezumā un ko var piemērot kombinācijā ar attiecīgo reizinātāju;

| 22) | “fiksēta maksājamā cena” ir cena, kas aprēķināta saskaņā ar 24. panta b) punktu, ja rezerves cena netiek nekādi koriģēta; |
| --- | --- |

22)

“fiksēta maksājamā cena” ir cena, kas aprēķināta saskaņā ar 24. panta b) punktu, ja rezerves cena netiek nekādi koriģēta;

| 23) | “tarifu periods” ir laika periods, kurā ir piemērojams konkrēts atsauces cenas līmenis; perioda minimālais ilgums ir viens gads, bet maksimālais ilgums – līdz regulatīvā perioda beigām; |
| --- | --- |

23)

“tarifu periods” ir laika periods, kurā ir piemērojams konkrēts atsauces cenas līmenis; perioda minimālais ilgums ir viens gads, bet maksimālais ilgums – līdz regulatīvā perioda beigām;

| 24) | “regulatīvais rēķins” ir rēķins, kurā sakopo nepietiekami vai pārmērīgi atgūtos pārvades pakalpojumu ieņēmumus, ja tiek piemērots cenu režīms bez cenas griestiem; |
| --- | --- |

24)

“regulatīvais rēķins” ir rēķins, kurā sakopo nepietiekami vai pārmērīgi atgūtos pārvades pakalpojumu ieņēmumus, ja tiek piemērots cenu režīms bez cenas griestiem;

| 25) | “izsoles prēmija” ir starpība starp klīringa cenu un rezerves cenu izsolē; |
| --- | --- |

25)

“izsoles prēmija” ir starpība starp klīringa cenu un rezerves cenu izsolē;

| 26) | “mainīga maksājamā cena” ir cena, kas aprēķināta saskaņā ar 24. panta a) punktu, ja rezerves cenai tiek piemērotas korekcijas, piemēram, ieņēmumu saskaņošana, atļauto ieņēmumu korekcija vai prognozētās nolīgtās jaudas korekcija. |
| --- | --- |

26)

“mainīga maksājamā cena” ir cena, kas aprēķināta saskaņā ar 24. panta a) punktu, ja rezerves cenai tiek piemērotas korekcijas, piemēram, ieņēmumu saskaņošana, atļauto ieņēmumu korekcija vai prognozētās nolīgtās jaudas korekcija.

4. pants

Pārvades un nepārvades pakalpojumi un tarifi

1.   Konkrētu pakalpojumu uzskata par pārvades pakalpojumu, ja ir izpildīti abi šie kritēriji:

| a) | šāda pakalpojuma izmaksas rada tādi izmaksu faktori kā tehniskā jauda un attālums vai prognozētā nolīgtā jauda un attālums; |
| --- | --- |

a)

šāda pakalpojuma izmaksas rada tādi izmaksu faktori kā tehniskā jauda un attālums vai prognozētā nolīgtā jauda un attālums;

| b) | šāda pakalpojuma izmaksas ir saistītas ar investīcijām tādā infrastruktūrā, kas ir daļa no pārvades pakalpojumu sniegšanai nepieciešamās regulējamo aktīvu bāzes, un šādas infrastruktūras ekspluatāciju. |
| --- | --- |

b)

šāda pakalpojuma izmaksas ir saistītas ar investīcijām tādā infrastruktūrā, kas ir daļa no pārvades pakalpojumu sniegšanai nepieciešamās regulējamo aktīvu bāzes, un šādas infrastruktūras ekspluatāciju.

Ja kāds no a) vai b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem nav izpildīts, tad konkrēto pakalpojumu var pieskaitīt vai nu pie pārvades, vai nepārvades pakalpojumiem atkarībā no tā, kādi secinājumi izdarīti pārvades sistēmas operatora(-u) vai valsts regulatīvās iestādes rīkotajās periodiskajās apspriešanās un kāds ir valsts regulatīvās iestādes lēmums, kā izklāstīts 26. un 27. pantā.

2.   Pārvades tarifus var noteikt tā, lai tiktu ņemti vērā nosacījumi attiecībā uz jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu.

3.   Pārvades pakalpojumu ieņēmumus atgūst ar jaudbāzētiem tarifiem.

Izņēmuma kārtā un ar valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu daļu no pārvades pakalpojumu ieņēmumiem var atgūt tikai ar šādiem resursbāzētiem pārvades tarifiem, kurus nosaka katru atsevišķi:

| a) | plūsmbāzēta maksa, kas atbilst visiem šiem kritērijiem:






  i) | to uzliek, lai segtu izmaksas, kuru galvenais faktors ir gāzes plūsmas daudzums; |
| --- | --- | --- |

a)

plūsmbāzēta maksa, kas atbilst visiem šiem kritērijiem:

i)

to uzliek, lai segtu izmaksas, kuru galvenais faktors ir gāzes plūsmas daudzums;

| ii) | to aprēķina, pamatojoties uz prognozētajām un/vai vēsturiskajām plūsmām, un nosaka tā, lai tā būtu viena un tā pati visos ieejas punktos un viena un tā pati visos izejas punktos; |
| --- | --- |

ii)

to aprēķina, pamatojoties uz prognozētajām un/vai vēsturiskajām plūsmām, un nosaka tā, lai tā būtu viena un tā pati visos ieejas punktos un viena un tā pati visos izejas punktos;

| iii) | to izsaka naudā vai natūrā; |
| --- | --- |

iii)

to izsaka naudā vai natūrā;

| b) | ieņēmumu atgūšanas papildmaksa, kas atbilst visiem šiem kritērijiem:






  i) | to uzliek nolūkā administrēt ieņēmumu nepietiekamu vai pārmērīgu atgūšanu; |
| --- | --- | --- |

b)

ieņēmumu atgūšanas papildmaksa, kas atbilst visiem šiem kritērijiem:

i)

to uzliek nolūkā administrēt ieņēmumu nepietiekamu vai pārmērīgu atgūšanu;

| ii) | to aprēķina, pamatojoties uz prognozētajiem un/vai vēsturiskajiem jaudas piešķīrumiem un/vai plūsmām; |
| --- | --- |

ii)

to aprēķina, pamatojoties uz prognozētajiem un/vai vēsturiskajiem jaudas piešķīrumiem un/vai plūsmām;

| iii) | to piemēro punktos, kas nav starpsavienojuma punkti; |
| --- | --- |

iii)

to piemēro punktos, kas nav starpsavienojuma punkti;

| iv) | to piemēro pēc tam, kad valsts regulatīvā iestāde ir izvērtējusi, kā tā atspoguļo izmaksas un kā ietekmē šķērssubsidēšanu starp starpsavienojuma punktiem un punktiem, kas nav starpsavienojuma punkti. |
| --- | --- |

iv)

to piemēro pēc tam, kad valsts regulatīvā iestāde ir izvērtējusi, kā tā atspoguļo izmaksas un kā ietekmē šķērssubsidēšanu starp starpsavienojuma punktiem un punktiem, kas nav starpsavienojuma punkti.

4.   Nepārvades pakalpojumu ieņēmumus atgūst ar nepārvades tarifiem, kas piemērojami attiecīgam nepārvades pakalpojumam. Šie tarifi:

| a) | atspoguļo izmaksas un ir nediskriminējoši, objektīvi un caurskatāmi; |
| --- | --- |

a)

atspoguļo izmaksas un ir nediskriminējoši, objektīvi un caurskatāmi;

| b) | tiek iekasēti no attiecīgā nepārvades pakalpojuma saņēmējiem nolūkā līdz minimumam samazināt šķērssubsidēšanu starp tīkla izmantotājiem dalībvalstī un/vai aiz tās robežām. |
| --- | --- |

b)

tiek iekasēti no attiecīgā nepārvades pakalpojuma saņēmējiem nolūkā līdz minimumam samazināt šķērssubsidēšanu starp tīkla izmantotājiem dalībvalstī un/vai aiz tās robežām.

Ja valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka attiecīgo nepārvades pakalpojumu saņem visi tīkla izmantotāji, izmaksas par šādu pakalpojumu atgūst no visiem tīkla izmantotājiem.

5. pants

Izmaksu sadalījuma novērtējumi

1.   Pēc valsts regulatīvās iestādes lēmuma valsts regulatīvā iestāde vai pārvades sistēmas operators sagatavo tālāk minētos novērtējumus un tos publicē 26. pantā minētās galīgās apspriešanas ietvaros:

| a) | izmaksu sadalījuma novērtējums saistībā ar pārvades pakalpojumu ieņēmumiem, kuri atgūstami ar jaudbāzētiem pārvades tarifiem un kuru pamatā ir tikai šādi izmaksu faktori:






  i) | tehniskā jauda; vai |
| --- | --- | --- |

a)

izmaksu sadalījuma novērtējums saistībā ar pārvades pakalpojumu ieņēmumiem, kuri atgūstami ar jaudbāzētiem pārvades tarifiem un kuru pamatā ir tikai šādi izmaksu faktori:

i)

tehniskā jauda; vai

| ii) | prognozētā nolīgtā jauda; vai |
| --- | --- |

ii)

prognozētā nolīgtā jauda; vai

| iii) | tehniskā jauda un attālums;vai |
| --- | --- |

iii)

tehniskā jauda un attālums;vai

| iv) | prognozētā nolīgtā jauda un attālums; |
| --- | --- |

iv)

prognozētā nolīgtā jauda un attālums;

| b) | izmaksu sadalījuma novērtējums saistībā ar pārvades pakalpojumu ieņēmumiem, kuri atgūstami ar resursbāzētiem pārvades tarifiem, ja tādi ir, un kuru pamatā ir tikai šādi izmaksu faktori:






  i) | gāzes plūsmu apjoms; vai |
| --- | --- | --- |

b)

izmaksu sadalījuma novērtējums saistībā ar pārvades pakalpojumu ieņēmumiem, kuri atgūstami ar resursbāzētiem pārvades tarifiem, ja tādi ir, un kuru pamatā ir tikai šādi izmaksu faktori:

i)

gāzes plūsmu apjoms; vai

| ii) | gāzes plūsmu apjoms un attālums. |
| --- | --- |

ii)

gāzes plūsmu apjoms un attālums.

2.   Izmaksu sadalījuma novērtējumos norāda šķērssubsidēšanas pakāpi starp tīkla iekšsistēmisko un starpsistēmisko izmantojumu, pamatojoties uz ierosināto atsauces cenas metodiku.

3.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto izmaksu sadalījuma novērtējumu veic šādi.

| a) | Pārvades pakalpojumu jaudas ieņēmumus, kas gūstami no tīkla iekšsistēmiskā izmantojuma gan visos ieejas punktos, gan visos izejas punktos, dala ar attiecīgo jaudas izmaksu faktoru vērtību attiecībā uz tīkla iekšsistēmisko izmantojumu; tādā veidā aprēķina iekšsistēmisko jaudas rādītāju, kuru izsaka kā naudas vienību uz mērvienību, piemēram, euro uz MWh/dienā, pēc šādas formulas:





  kur: | ir ieņēmumi, kurus izsaka naudas vienībās, piemēram, euro, un kurus iegūst no jaudas tarifiem un iekasē par tīkla iekšsistēmisko izmantojumu; |
| --- | --- | --- |

a)

Pārvades pakalpojumu jaudas ieņēmumus, kas gūstami no tīkla iekšsistēmiskā izmantojuma gan visos ieejas punktos, gan visos izejas punktos, dala ar attiecīgo jaudas izmaksu faktoru vērtību attiecībā uz tīkla iekšsistēmisko izmantojumu; tādā veidā aprēķina iekšsistēmisko jaudas rādītāju, kuru izsaka kā naudas vienību uz mērvienību, piemēram, euro uz MWh/dienā, pēc šādas formulas:

Formula

kur:

Formula
  ir ieņēmumi, kurus izsaka naudas vienībās, piemēram, euro, un kurus iegūst no jaudas tarifiem un iekasē par tīkla iekšsistēmisko izmantojumu;

| | ir ar jaudu saistīto izmaksu faktoru vērtība attiecībā uz tīkla iekšsistēmisko izmantojumu, piemēram, summa, ko veido vidējās dienas prognozētās jaudas, kas nolīgtas katrā iekšsistēmiskajā ieejas punktā un iekšsistēmiskajā izejas punktā vai punktu kopumā, un to izsaka ar mērvienību, piemēram, MWh/dienā; |
| --- | --- |

Formula
  ir ar jaudu saistīto izmaksu faktoru vērtība attiecībā uz tīkla iekšsistēmisko izmantojumu, piemēram, summa, ko veido vidējās dienas prognozētās jaudas, kas nolīgtas katrā iekšsistēmiskajā ieejas punktā un iekšsistēmiskajā izejas punktā vai punktu kopumā, un to izsaka ar mērvienību, piemēram, MWh/dienā;

| b) | Pārvades pakalpojumu jaudas ieņēmumus, kas gūstami no tīkla starpsistēmiskā izmantojuma gan visos ieejas punktos, gan visos izejas punktos, dala ar attiecīgo jaudas izmaksu faktoru vērtību attiecībā uz tīkla starpsistēmisko izmantojumu; tādā veidā aprēķina starpsistēmisko jaudas rādītāju, kuru izsaka kā naudas vienību uz mērvienību, piemēram, euro uz MWh/dienā, pēc šādas formulas:





  kur: | ir ieņēmumi, kurus izsaka naudas vienībās, piemēram, euro, un kurus iegūst no jaudas tarifiem un iekasē par tīkla starpsistēmisku izmantojumu; |
| --- | --- | --- |

b)

Pārvades pakalpojumu jaudas ieņēmumus, kas gūstami no tīkla starpsistēmiskā izmantojuma gan visos ieejas punktos, gan visos izejas punktos, dala ar attiecīgo jaudas izmaksu faktoru vērtību attiecībā uz tīkla starpsistēmisko izmantojumu; tādā veidā aprēķina starpsistēmisko jaudas rādītāju, kuru izsaka kā naudas vienību uz mērvienību, piemēram, euro uz MWh/dienā, pēc šādas formulas:

Formula

kur:

Formula
  ir ieņēmumi, kurus izsaka naudas vienībās, piemēram, euro, un kurus iegūst no jaudas tarifiem un iekasē par tīkla starpsistēmisku izmantojumu;

| | ir ar jaudu saistīto izmaksu faktoru vērtība attiecībā uz tīkla starpsistēmisko izmantojumu, piemēram, summa, ko veido vidējās dienas prognozētās jaudas, kas nolīgtas katrā starpsistēmiskajā ieejas un izejas punktā vai punktu kopumā, un to izsaka ar mērvienību, piemēram, MWh/dienā; |
| --- | --- |

Formula
  ir ar jaudu saistīto izmaksu faktoru vērtība attiecībā uz tīkla starpsistēmisko izmantojumu, piemēram, summa, ko veido vidējās dienas prognozētās jaudas, kas nolīgtas katrā starpsistēmiskajā ieejas un izejas punktā vai punktu kopumā, un to izsaka ar mērvienību, piemēram, MWh/dienā;

| c) | jaudas izmaksu sadalījuma salīdzinājuma indeksu starp a) un b) apakšpunktā minētajiem rādītājiem izsaka procentos un aprēķina pēc šādas formulas: |
| --- | --- |

c)

jaudas izmaksu sadalījuma salīdzinājuma indeksu starp a) un b) apakšpunktā minētajiem rādītājiem izsaka procentos un aprēķina pēc šādas formulas:

Formula

4.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto izmaksu sadalījuma novērtējumu veic šādi:

| a) | pārvades pakalpojuma resursbāzētos ieņēmumus, kas gūstami no tīkla iekšsistēmiskā izmantojuma gan visos ieejas punktos, gan visos izejas punktos, dala ar attiecīgo resursu izmaksu faktoru vērtību attiecībā uz tīkla iekšsistēmisko izmantojumu; tādā veidā aprēķina iekšsistēmisko resursbāzēto rādītāju, kuru izsaka kā naudas vienību uz mērvienību, piemēram euro uz MWh, pēc šādas formulas:





  kur: | ir ieņēmumi, kurus izsaka naudas vienībās, piemēram, euro, un kurus iegūst no resursbāzētiem tarifiem un iekasē par tīkla iekšsistēmisku izmantojumu; |
| --- | --- | --- |

a)

pārvades pakalpojuma resursbāzētos ieņēmumus, kas gūstami no tīkla iekšsistēmiskā izmantojuma gan visos ieejas punktos, gan visos izejas punktos, dala ar attiecīgo resursu izmaksu faktoru vērtību attiecībā uz tīkla iekšsistēmisko izmantojumu; tādā veidā aprēķina iekšsistēmisko resursbāzēto rādītāju, kuru izsaka kā naudas vienību uz mērvienību, piemēram euro uz MWh, pēc šādas formulas:

Formula

kur:

Formula
  ir ieņēmumi, kurus izsaka naudas vienībās, piemēram, euro, un kurus iegūst no resursbāzētiem tarifiem un iekasē par tīkla iekšsistēmisku izmantojumu;

| | ir ar resursiem saistīto izmaksu faktoru vērtība attiecībā uz tīkla iekšsistēmisko izmantojumu, piemēram, summa, ko veido vidējās dienas prognozētās plūsmas katrā iekšsistēmiskajā ieejas un izejas punktā vai punktu kopumā, un to izsaka ar mērvienību, piemēram, MWh; |
| --- | --- |

Formula
  ir ar resursiem saistīto izmaksu faktoru vērtība attiecībā uz tīkla iekšsistēmisko izmantojumu, piemēram, summa, ko veido vidējās dienas prognozētās plūsmas katrā iekšsistēmiskajā ieejas un izejas punktā vai punktu kopumā, un to izsaka ar mērvienību, piemēram, MWh;

| b) | pārvades pakalpojuma resursbāzētos ieņēmumus, kas gūstami no tīkla starpsistēmiskā izmantojuma gan visos ieejas punktos, gan visos izejas punktos, dala ar attiecīgo resursu izmaksu faktoru vērtību attiecībā uz tīkla starpsistēmisko izmantojumu; tādā veidā aprēķina starpsistēmisko resursbāzēto rādītāju, kuru izsaka kā naudas vienību uz mērvienību, piemēram euro uz MWh, pēc šādas formulas:





  kur: | ir ieņēmumi, kurus izsaka naudas vienībās, piemēram, euro, un kurus iegūst no resursbāzētiem tarifiem un iekasē par tīkla starpsistēmisku izmantojumu; |
| --- | --- | --- |

b)

pārvades pakalpojuma resursbāzētos ieņēmumus, kas gūstami no tīkla starpsistēmiskā izmantojuma gan visos ieejas punktos, gan visos izejas punktos, dala ar attiecīgo resursu izmaksu faktoru vērtību attiecībā uz tīkla starpsistēmisko izmantojumu; tādā veidā aprēķina starpsistēmisko resursbāzēto rādītāju, kuru izsaka kā naudas vienību uz mērvienību, piemēram euro uz MWh, pēc šādas formulas:

Formula

kur:

Formula
  ir ieņēmumi, kurus izsaka naudas vienībās, piemēram, euro, un kurus iegūst no resursbāzētiem tarifiem un iekasē par tīkla starpsistēmisku izmantojumu;

| | ir ar resursiem saistīto izmaksu faktoru vērtība attiecībā uz tīkla starpsistēmisko izmantojumu, piemēram, summa, ko veido vidējās dienas prognozētās plūsmas katrā starpsistēmiskajā ieejas un izejas punktā vai punktu kopumā, un to izsaka ar mērvienību, piemēram, MWh; |
| --- | --- |

Formula
  ir ar resursiem saistīto izmaksu faktoru vērtība attiecībā uz tīkla starpsistēmisko izmantojumu, piemēram, summa, ko veido vidējās dienas prognozētās plūsmas katrā starpsistēmiskajā ieejas un izejas punktā vai punktu kopumā, un to izsaka ar mērvienību, piemēram, MWh;

| c) | resursbāzēto izmaksu sadalījuma salīdzinājuma indeksu starp a) un b) apakšpunktā minētajiem rādītājiem izsaka procentos un aprēķina pēc šādas formulas: |
| --- | --- |

c)

resursbāzēto izmaksu sadalījuma salīdzinājuma indeksu starp a) un b) apakšpunktā minētajiem rādītājiem izsaka procentos un aprēķina pēc šādas formulas:

Formula

5.   Pārvades pakalpojumu ieņēmumus, kas gūstami no tīkla iekšsistēmiskā izmantojuma 3. punkta a) apakšpunktā un 4. punkta a) apakšpunktā minētajos ieejas punktos, aprēķina šādi:

| a) | uzskata, ka piešķirtās jaudas apjomi vai attiecīgi plūsmas, ko attiecina uz pārvades pakalpojumu sniegšanu tīkla starpsistēmiskam izmantojumam visos ieejas punktos, ir vienādi ar jaudas apjomiem vai attiecīgi plūsmām, ko attiecina uz pārvades pakalpojumu sniegšanu tīkla starpsistēmiskam izmantojumam visos izejas punktos; |
| --- | --- |

a)

uzskata, ka piešķirtās jaudas apjomi vai attiecīgi plūsmas, ko attiecina uz pārvades pakalpojumu sniegšanu tīkla starpsistēmiskam izmantojumam visos ieejas punktos, ir vienādi ar jaudas apjomiem vai attiecīgi plūsmām, ko attiecina uz pārvades pakalpojumu sniegšanu tīkla starpsistēmiskam izmantojumam visos izejas punktos;

| b) | jaudu un attiecīgi plūsmas, ko nosaka saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu, izmanto, lai aprēķinātu pārvades pakalpojumu ieņēmumus, kas gūstami no tīkla starpsistēmiskā izmantojuma ieejas punktos; |
| --- | --- |

b)

jaudu un attiecīgi plūsmas, ko nosaka saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu, izmanto, lai aprēķinātu pārvades pakalpojumu ieņēmumus, kas gūstami no tīkla starpsistēmiskā izmantojuma ieejas punktos;

| c) | starpība starp kopējiem pārvades pakalpojumu ieņēmumiem, kas gūstami ieejas punktos, un saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktu iegūto vērtību, ir vienāda ar pārvades pakalpojumu ieņēmumiem, kas gūstami no tīkla iekšsistēmiskā izmantojuma ieejas punktos. |
| --- | --- |

c)

starpība starp kopējiem pārvades pakalpojumu ieņēmumiem, kas gūstami ieejas punktos, un saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktu iegūto vērtību, ir vienāda ar pārvades pakalpojumu ieņēmumiem, kas gūstami no tīkla iekšsistēmiskā izmantojuma ieejas punktos.

6.   Ja par izmaksu faktoru izmanto attālumu kombinācijā ar tehnisko jaudu vai prognozēto nolīgto jaudu, vai plūsmām, izmanto pēc jaudas svērto vidējo attālumu vai attiecīgi pēc resursiem svērto vidējo attālumu. Ja 3. punkta c) apakšpunktā vai attiecīgi 4. punkta c) apakšpunktā minētie jaudbāzēto vai attiecīgi resursbāzēto izmaksu sadalījuma salīdzinājuma indeksi pārsniedz 10 %, tad valsts regulatīvā iestāde 27. panta 4. punktā minētajā lēmumā sniedz šādu rezultātu pamatojumu.

II NODAĻA

ATSAUCES CENAS METODIKAS

6. pants

Atsauces cenas metodiku piemērošana

1.   Atsauces cenas metodiku nosaka vai apstiprina valsts regulatīvā iestāde, kā paredzēts 27. pantā. Uz piemērojamo atsauces cenas metodiku attiecas secinājumi, kas gūti periodiskajās apspriešanās, kuras saskaņā ar 26. pantu rīko pārvades sistēmas operators(-i) vai valsts regulatīvā iestāde atbilstīgi valsts regulatīvās iestādes lēmumam.

2.   Atsauces cena metodikas piemērošanas rezultātā tiek iegūta atsauces cena.

3.   Visiem konkrētas ieejas–izejas sistēmas ieejas un izejas punktiem piemēro vienu un to pašu atsauces cenas metodiku, izņemot 10. un 11. pantā paredzētos izņēmuma gadījumus.

4.   Atsauces cenas metodikas piemērošanu visos ieejas un izejas punktos var koriģēt vai nu tikai saskaņā ar 9. pantu, vai viena vai vairāku šādu pasākumu rezultātā:

| a) | valsts regulatīvās iestādes veikta salīdzinošā novērtēšana, kuras rezultātā atsauces cenas konkrētā ieejas vai izejas punktā tiek koriģētas tā, lai iegūtās vērtības atbilstu konkurētspējīgas atsauces cenas līmenim; |
| --- | --- |

a)

valsts regulatīvās iestādes veikta salīdzinošā novērtēšana, kuras rezultātā atsauces cenas konkrētā ieejas vai izejas punktā tiek koriģētas tā, lai iegūtās vērtības atbilstu konkurētspējīgas atsauces cenas līmenim;

| b) | pārvades sistēmas operatora(-u) vai valsts regulatīvās iestādes veikta balansēšana atbilstīgi valsts regulatīvās iestādes lēmumam, kuras rezultātā vienu un to pašu atsauces cenu piemēro dažiem vai visiem punktiem vienādas nozīmes punktu grupā; |
| --- | --- |

b)

pārvades sistēmas operatora(-u) vai valsts regulatīvās iestādes veikta balansēšana atbilstīgi valsts regulatīvās iestādes lēmumam, kuras rezultātā vienu un to pašu atsauces cenu piemēro dažiem vai visiem punktiem vienādas nozīmes punktu grupā;

| c) | pārvades sistēmas operatora(-u) vai valsts regulatīvās iestādes veikta koriģēšana atbilstīgi valsts regulatīvās iestādes lēmumam, kuras rezultātā atsauces cenas visos ieejas un/vai visos izejas punktos tiek koriģētas, vai nu reizinot to vērtības ar konstanti, vai to vērtībai pieskaitot vai no tās atskaitot konstanti. |
| --- | --- |

c)

pārvades sistēmas operatora(-u) vai valsts regulatīvās iestādes veikta koriģēšana atbilstīgi valsts regulatīvās iestādes lēmumam, kuras rezultātā atsauces cenas visos ieejas un/vai visos izejas punktos tiek koriģētas, vai nu reizinot to vērtības ar konstanti, vai to vērtībai pieskaitot vai no tās atskaitot konstanti.

7. pants

Atsauces cenas metodikas izvēle

Atsauces cenas metodikai jāatbilst Regulas (EK) Nr. 715/2009 13. pantam un tālāk minētajām prasībām. Tās iecere ir šāda:

| a) | dot tīkla izmantotājiem iespēju reproducēt atsauces cenu aprēķinu un to precīzu prognozi; |
| --- | --- |

a)

dot tīkla izmantotājiem iespēju reproducēt atsauces cenu aprēķinu un to precīzu prognozi;

| b) | ņemt vērā faktiskās izmaksas, kas rodas pārvades pakalpojumu nodrošināšanā, ievērojot pārvades tīkla sarežģītības pakāpi; |
| --- | --- |

b)

ņemt vērā faktiskās izmaksas, kas rodas pārvades pakalpojumu nodrošināšanā, ievērojot pārvades tīkla sarežģītības pakāpi;

| c) | nodrošināt nediskrimināciju un nepieļaut nepamatotu šķērssubsidēšanu, tostarp tiek ņemti vērā 5. pantā paredzētie izmaksu sadalījuma novērtējumi; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt nediskrimināciju un nepieļaut nepamatotu šķērssubsidēšanu, tostarp tiek ņemti vērā 5. pantā paredzētie izmaksu sadalījuma novērtējumi;

| d) | nodrošināt, ka būtisks apjoma risks – jo īpaši saistībā ar transportēšanu ieejas–izejas sistēmā – nav jāuzņemas šīs ieejas–izejas sistēmas galalietotājiem; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, ka būtisks apjoma risks – jo īpaši saistībā ar transportēšanu ieejas–izejas sistēmā – nav jāuzņemas šīs ieejas–izejas sistēmas galalietotājiem;

| e) | nodrošināt, ka iegūtās atsauces cenas neizkropļo pārrobežu tirdzniecību. |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, ka iegūtās atsauces cenas neizkropļo pārrobežu tirdzniecību.

8. pants

Pēc jaudas svērta attāluma atsauces cenas metodika

1.   Pēc jaudas svērta attāluma atsauces cenas metodikā izmanto šādus parametrus:

| a) | pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļa, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem; |
| --- | --- |

a)

pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļa, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem;

| b) | prognozētā nolīgtā jauda katrā ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā un katrā izejas punktā vai izejas punktu kopumā; |
| --- | --- |

b)

prognozētā nolīgtā jauda katrā ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā un katrā izejas punktā vai izejas punktu kopumā;

| c) | ja ieejas un izejas punktus var apvienot attiecīgos plūsmas scenārijos – cauruļvadu maršrutu īsākais attālums starp ieejas punktu vai ieejas punktu kopumu un izejas punktu vai izejas punktu kopumu; |
| --- | --- |

c)

ja ieejas un izejas punktus var apvienot attiecīgos plūsmas scenārijos – cauruļvadu maršrutu īsākais attālums starp ieejas punktu vai ieejas punktu kopumu un izejas punktu vai izejas punktu kopumu;

| d) | ja ir kādi ieejas punkti un izejas punkti, ko var apvienot attiecīgā plūsmas scenārijā, – attiecīgās ieejas punktu un izejas punktu kombinācijas; |
| --- | --- |

d)

ja ir kādi ieejas punkti un izejas punkti, ko var apvienot attiecīgā plūsmas scenārijā, – attiecīgās ieejas punktu un izejas punktu kombinācijas;

| e) | 30. panta 1. punkta b) apakšpunkta v) punkta 2. apakšpunktā minētais ieejas–izejas ieņēmumu sadalījums ir 50/50. |
| --- | --- |

e)

30. panta 1. punkta b) apakšpunkta v) punkta 2. apakšpunktā minētais ieejas–izejas ieņēmumu sadalījums ir 50/50.

Ja ieejas un izejas punktus nevar apvienot plūsmas scenārijos, tad šādu ieejas un izejas punktu kombināciju vērā neņem.

2.   Atsauces cenas aprēķina ar šādām secīgām darbībām:

| a) | aprēķina svērto vidējo attālumu katram ieejas punktam vai katram ieejas punktu kopumam un katram izejas punktam vai izejas punktu kopumam, attiecīgā gadījumā ņemot vērā 1. punkta d) apakšpunktā minētās kombinācijas, pēc šādām formulām:






  i) | ieejas punktam vai ieejas punktu kopumam – jaudu katrā izejas punktā vai izejas punktu kopumā reizina ar attālumu no šī ieejas punkta vai ieejas punktu kopuma līdz katram izejas punktam vai izejas punktu kopumam, un iegūto reizinājumu summu dala ar summu, kas iegūta, saskaitot jaudas katrā izejas punktā vai izejas punktu kopumā:





  kur: | ADEn ir svērtais vidējais attālums ieejas punktam vai ieejas punktu kopumam; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

aprēķina svērto vidējo attālumu katram ieejas punktam vai katram ieejas punktu kopumam un katram izejas punktam vai izejas punktu kopumam, attiecīgā gadījumā ņemot vērā 1. punkta d) apakšpunktā minētās kombinācijas, pēc šādām formulām:

i)

ieejas punktam vai ieejas punktu kopumam – jaudu katrā izejas punktā vai izejas punktu kopumā reizina ar attālumu no šī ieejas punkta vai ieejas punktu kopuma līdz katram izejas punktam vai izejas punktu kopumam, un iegūto reizinājumu summu dala ar summu, kas iegūta, saskaitot jaudas katrā izejas punktā vai izejas punktu kopumā:

Formula

kur:

ADEn ir svērtais vidējais attālums ieejas punktam vai ieejas punktu kopumam;

| | CAPEx ir prognozētā nolīgtā jauda izejas punktā vai izejas punktu kopumā; |
| --- | --- |

CAPEx ir prognozētā nolīgtā jauda izejas punktā vai izejas punktu kopumā;

| | DEn,Ex ir attālums starp konkrētu ieejas punktu vai ieejas punktu kopumu un konkrētu izejas punktu vai izejas punktu kopumu, kas norādīts 1. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

DEn,Ex ir attālums starp konkrētu ieejas punktu vai ieejas punktu kopumu un konkrētu izejas punktu vai izejas punktu kopumu, kas norādīts 1. punkta c) apakšpunktā;

| ii) | izejas punktam vai izejas punktu kopumam – jaudu katrā ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā reizina ar attālumu no katra ieejas punkta vai ieejas punktu kopuma līdz šim izejas punktam vai izejas punktu kopumam, un iegūto reizinājumu summu dala ar summu, kas iegūta, saskaitot jaudas katrā ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā:





  kur: | ADEx ir svērtais vidējais attālums izejas punktam vai izejas punktu kopumam; |
| --- | --- | --- |

ii)

izejas punktam vai izejas punktu kopumam – jaudu katrā ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā reizina ar attālumu no katra ieejas punkta vai ieejas punktu kopuma līdz šim izejas punktam vai izejas punktu kopumam, un iegūto reizinājumu summu dala ar summu, kas iegūta, saskaitot jaudas katrā ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā:

Formula

kur:

ADEx ir svērtais vidējais attālums izejas punktam vai izejas punktu kopumam;

| | CAPEn ir prognozētā nolīgtā jauda ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā; |
| --- | --- |

CAPEn ir prognozētā nolīgtā jauda ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā;

| | DEn,Ex ir attālums starp konkrētu ieejas punktu vai ieejas punktu kopumu un konkrētu izejas punktu vai izejas punktu kopumu, kā norādīts 1. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

DEn,Ex ir attālums starp konkrētu ieejas punktu vai ieejas punktu kopumu un konkrētu izejas punktu vai izejas punktu kopumu, kā norādīts 1. punkta c) apakšpunktā;

| b) | izmaksu svaru katram ieejas punktam vai katram ieejas punktu kopumam un katram izejas punktam vai izejas punktu kopumam aprēķina pēc šādām formulām: | |
| --- | --- | --- |

b)

izmaksu svaru katram ieejas punktam vai katram ieejas punktu kopumam un katram izejas punktam vai izejas punktu kopumam aprēķina pēc šādām formulām:

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

kur:

| | Wc,En ir izmaksu svars konkrētam ieejas punktam vai ieejas punktu kopumam; |
| --- | --- |

Wc,En ir izmaksu svars konkrētam ieejas punktam vai ieejas punktu kopumam;

| | Wc,Ex ir izmaksu svars konkrētam izejas punktam vai izejas punktu kopumam; |
| --- | --- |

Wc,Ex ir izmaksu svars konkrētam izejas punktam vai izejas punktu kopumam;

| | ADEn ir svērtais vidējais attālums ieejas punktam vai ieejas punktu kopumam; |
| --- | --- |

ADEn ir svērtais vidējais attālums ieejas punktam vai ieejas punktu kopumam;

| | ADEx ir svērtais vidējais attālums izejas punktam vai izejas punktu kopumam; |
| --- | --- |

ADEx ir svērtais vidējais attālums izejas punktam vai izejas punktu kopumam;

| | CAPEn ir prognozētā nolīgtā jauda ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā; |
| --- | --- |

CAPEn ir prognozētā nolīgtā jauda ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā;

| | CAPEx ir prognozētā nolīgtā jauda izejas punktā vai izejas punktu kopumā; |
| --- | --- |

CAPEx ir prognozētā nolīgtā jauda izejas punktā vai izejas punktu kopumā;

| c) | pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļu, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem visos ieejas punktos, un pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļu, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem visos izejas punktos, noskaidro, izmantojot ieejas–izejas ieņēmumu sadalījumu; |
| --- | --- |

c)

pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļu, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem visos ieejas punktos, un pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļu, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem visos izejas punktos, noskaidro, izmantojot ieejas–izejas ieņēmumu sadalījumu;

| d) | pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļu, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem katrā ieejas punktā vai katrā ieejas punktu kopumā, un pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļu, kas atgūstama no jaudbāzētiem tarifiem katrā izejas punktā vai izejas punktu kopumā, aprēķina pēc šādām formulām: | REn = Wc,En × RΣEn |
| --- | --- | --- |

d)

pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļu, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem katrā ieejas punktā vai katrā ieejas punktu kopumā, un pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļu, kas atgūstama no jaudbāzētiem tarifiem katrā izejas punktā vai izejas punktu kopumā, aprēķina pēc šādām formulām:

REn = Wc,En × RΣEn

| | REx = Wc,Ex × RΣEx |
| --- | --- |

REx = Wc,Ex × RΣEx

kur:

| | Wc,En ir izmaksu svars konkrētam ieejas punktam vai ieejas punktu kopumam; |
| --- | --- |

Wc,En ir izmaksu svars konkrētam ieejas punktam vai ieejas punktu kopumam;

| | Wc,Ex ir izmaksu svars konkrētam izejas punktam vai izejas punktu kopumam; |
| --- | --- |

Wc,Ex ir izmaksu svars konkrētam izejas punktam vai izejas punktu kopumam;

| | REn ir pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļa, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā; |
| --- | --- |

REn ir pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļa, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā;

| | REx ir pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļa, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem izejas punktā vai izejas punktu kopumā; |
| --- | --- |

REx ir pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļa, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem izejas punktā vai izejas punktu kopumā;

| | RΣEn ir pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļa, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem visos ieejas punktos; |
| --- | --- |

RΣEn ir pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļa, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem visos ieejas punktos;

| | RΣEx ir pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļa, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem visos izejas punktos; |
| --- | --- |

RΣEx ir pārvades pakalpojumu ieņēmumu daļa, kas atgūstama no jaudbāzētiem pārvades tarifiem visos izejas punktos;

| e) | šā punkta d) apakšpunktā minētās iegūtās vērtības dala ar prognozēto nolīgto jaudu katrā ieejas punktā vai katrā ieejas punktu kopumā un katrā izejas punktā vai izejas punktu kopumā, pēc šādām formulām: | |
| --- | --- | --- |

e)

šā punkta d) apakšpunktā minētās iegūtās vērtības dala ar prognozēto nolīgto jaudu katrā ieejas punktā vai katrā ieejas punktu kopumā un katrā izejas punktā vai izejas punktu kopumā, pēc šādām formulām:

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

kur:

| | TEn ir atsauces cena ieejas punktā vai katrā ieejas punktā, kas ietilpst ieejas punktu kopumā; |
| --- | --- |

TEn ir atsauces cena ieejas punktā vai katrā ieejas punktā, kas ietilpst ieejas punktu kopumā;

| | TEx ir atsauces cena izejas punktā vai katrā izejas punktā, kas ietilpst izejas punktu kopumā; |
| --- | --- |

TEx ir atsauces cena izejas punktā vai katrā izejas punktā, kas ietilpst izejas punktu kopumā;

| | CAPEn ir prognozētā nolīgtā jauda ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā; |
| --- | --- |

CAPEn ir prognozētā nolīgtā jauda ieejas punktā vai ieejas punktu kopumā;

| | CAPEx ir prognozētā nolīgtā jauda izejas punktā vai izejas punktu kopumā. |
| --- | --- |

CAPEx ir prognozētā nolīgtā jauda izejas punktā vai izejas punktu kopumā.

9. pants

Tarifu korekcijas ieejas punktos uz glabātavu, izejas punktos no glabātavas, ieejas punktos no LNG iekārtām un no infrastruktūras objektiem, kas domāti izolētības izbeigšanai

1.   Jaudbāzētiem pārvades tarifiem ieejas punktos uz glabātavu un izejas punktos no glabātavas piemēro vismaz 50 % lielu atlaidi, izņemot ja – un tādā mērā, kā – glabātavu, kas pieslēgta vairākiem pārvades vai sadales tīkliem, izmanto, lai konkurētu ar starpsavienojuma punktu.

2.   Ieejas punktos no LNG iekārtām, kā arī ieejas punktos no infrastruktūras objektiem, kas izbūvēti ar mērķi novērst dalībvalstu gāzes pārvades sistēmu izolētību, un izejas punktos uz šādiem infrastruktūras objektiem, var piemērot atlaidi attiecīgajiem jaudbāzētajiem pārvades tarifiem nolūkā vairot piegāžu drošību.

10. pants

Noteikumi par ieejas–izejas sistēmām dalībvalstī, kurā darbojas vairāki pārvades sistēmas operatori

1.   Saskaņā ar 6. panta 3. punktu visi pārvades sistēmu operatori, kas ietilpst dalībvalsts ieejas–izejas sistēmā, kopīgi piemēro vienu un to pašu atsauces cenas metodiku.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta un ievērojot 3. punktu, valsts regulatīvā iestāde var pieņemt lēmumu:

| a) | par to, ka katrs ieejas–izejas sistēmā esošais pārvades sistēmas operators atsevišķi piemēro vienu un to pašu atsauces cenas metodiku; |
| --- | --- |

a)

par to, ka katrs ieejas–izejas sistēmā esošais pārvades sistēmas operators atsevišķi piemēro vienu un to pašu atsauces cenas metodiku;

| b) | atkāpjoties no 6. panta 3. punkta – par ieejas–izejas sistēmu apvienošanās plānošanas gaitā īstenojamiem pārejas pasākumiem, kas pieļauj, ka katrs attiecīgajās ieejas–izejas sistēmās ietilpstošais pārvades sistēmas operators var atsevišķi piemērot atšķirīgu atsauces cenas metodiku. Šādā lēmumā norāda, cik ilgs ir pārejas pasākumu piemērošanas laiks. Valsts regulatīvā iestāde vai pārvades sistēmu operatori atbilstīgi valsts regulatīvās iestādes lēmumam pirms šādu pārejas pasākumu īstenošanas sagatavo ietekmes novērtējumu un izmaksu un ieguvumu analīzi. |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no 6. panta 3. punkta – par ieejas–izejas sistēmu apvienošanās plānošanas gaitā īstenojamiem pārejas pasākumiem, kas pieļauj, ka katrs attiecīgajās ieejas–izejas sistēmās ietilpstošais pārvades sistēmas operators var atsevišķi piemērot atšķirīgu atsauces cenas metodiku. Šādā lēmumā norāda, cik ilgs ir pārejas pasākumu piemērošanas laiks. Valsts regulatīvā iestāde vai pārvades sistēmu operatori atbilstīgi valsts regulatīvās iestādes lēmumam pirms šādu pārejas pasākumu īstenošanas sagatavo ietekmes novērtējumu un izmaksu un ieguvumu analīzi.

Ja atsevišķi tiek piemērotas atšķirīgas atsauces cenas metodikas, tad attiecīgi ir jākoriģē iesaistīto pārvades sistēmu operatoru pārvades pakalpojumu ieņēmumi.

3.   Lai būtu iespējams pienācīgā kārtā kopīgi piemērot vienu un to pašu atsauces cenas metodiku, izveido efektīvu pārvades sistēmu operatoru savstarpējās kompensācijas mehānismu.

2. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā minēto lēmumu var pieņemt, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | ir izveidots efektīvs pārvades sistēmu operatoru savstarpējās kompensācijas mehānisms nolūkā:






  i) | nepieļaut nelabvēlīgu ietekmi uz iesaistīto pārvades sistēmu operatoru pārvades pakalpojumu ieņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

a)

ir izveidots efektīvs pārvades sistēmu operatoru savstarpējās kompensācijas mehānisms nolūkā:

i)

nepieļaut nelabvēlīgu ietekmi uz iesaistīto pārvades sistēmu operatoru pārvades pakalpojumu ieņēmumiem;

| ii) | nepieļaut šķērssubsidēšanu starp tīkla iekšsistēmisko un starpsistēmisko izmantojumu; |
| --- | --- |

ii)

nepieļaut šķērssubsidēšanu starp tīkla iekšsistēmisko un starpsistēmisko izmantojumu;

| b) | šāda atsevišķa piemērošana nodrošina, ka izmaksas atbilst efektīva pārvades sistēmas operatora izmaksām. |
| --- | --- |

b)

šāda atsevišķa piemērošana nodrošina, ka izmaksas atbilst efektīva pārvades sistēmas operatora izmaksām.

4.   2. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajā lēmumā noteiktais maksimālais laika periods nepārsniedz piecus gadus kopš 38. panta 2. punktā minētās dienas. Pietiekami laicīgi pirms minētajā lēmumā noteiktās dienas valsts regulatīvā iestāde var pieņemt lēmumu šo datumu pārcelt.

5.   Vienlaikus ar 26. pantā paredzēto galīgo apspriešanu valsts regulatīvā iestāde rīko apspriešanu par 3. punktā minētā efektīva pārvades sistēmu operatoru savstarpējās kompensācijas mehānisma principiem un tā ietekmi uz tarifu līmeni. Pārvades sistēmu operatoru savstarpējās kompensācijas mehānismu izmanto saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu un publicē kopā ar apspriešanā saņemtajām atbildēm.

6.   22. panta 1. punktā minēto rezerves cenu aprēķina, kā aprakstīts attiecīgajā punktā. Ja piemēro 2. punktu, izdara šādus divus aprēķinus:

| a) | katrs iesaistītais pārvades sistēmas operators veic 22. panta 1. punktā paredzēto aprēķinu; |
| --- | --- |

a)

katrs iesaistītais pārvades sistēmas operators veic 22. panta 1. punktā paredzēto aprēķinu;

| b) | no saskaņā ar a) apakšpunktu iegūtajām vērtībām mutatis mutandis aprēķina svērto vidējo saskaņā ar 22. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto formulu. |
| --- | --- |

b)

no saskaņā ar a) apakšpunktu iegūtajām vērtībām mutatis mutandis aprēķina svērto vidējo saskaņā ar 22. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto formulu.

7.   26. pantā minēto galīgo apspriešanu rīko vai nu visi pārvades sistēmu operatori kopīgi, vai valsts regulatīvā iestāde. Ja piemēro 2. punktu, tad šādu apspriešanu rīko vai nu katrs pārvades sistēmas operators atsevišķi, vai valsts regulatīvā iestāde atbilstīgi valsts regulatīvās iestādes lēmumam.

8.   29. un 30. pantā minēto informāciju kopsavilkuma veidā publicē par visiem iesaistītajiem pārvades sistēmu operatoriem. Ja piemēro 2. punktu, veic šādas divas darbības:

| a) | šādu informāciju publicē atsevišķi par katru iesaistīto pārvades sistēmas operatoru; |
| --- | --- |

a)

šādu informāciju publicē atsevišķi par katru iesaistīto pārvades sistēmas operatoru;

| b) | valsts regulatīvā iestāde publicē informāciju par ieejas–izejas sistēmas ieejas–izejas ieņēmumu sadalījumu, kas minēts 30. panta 1. punkta b) apakšpunkta v) punkta 2) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

valsts regulatīvā iestāde publicē informāciju par ieejas–izejas sistēmas ieejas–izejas ieņēmumu sadalījumu, kas minēts 30. panta 1. punkta b) apakšpunkta v) punkta 2) apakšpunktā.

11. pants

Noteikumi par ieejas–izejas sistēmām, kas aptver vairākas dalībvalstis, kurās darbojas vairāki pārvades sistēmas operatori

Ja vairāki pārvades sistēmu operatori darbojas ieejas–izejas sistēmā, kas aptver vairākas dalībvalstis, tad vienu un to pašu atsauces cenas metodiku var piemērot kopīgi vai atsevišķi, vai arī atšķirīgas atsauces cenas noteikšanas metodikas var piemērot atsevišķi.

III NODAĻA

REZERVES CENAS

12. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu uz gadu, kā rezerves cenas izmanto atsauces cenas. Standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu ne uz gadu, rezerves cenas aprēķina saskaņā ar šo nodaļu. Standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu gan uz gadu, gan ne uz gadu, rezerves cenas aprēķina saskaņā ar šo nodaļu. Saskaņā ar 13. pantu noteiktais reizinātāju un sezonālo faktoru līmenis un saskaņā ar 16. pantu noteiktais atlaides līmenis, kuru piemēro standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu, starpsavienojuma punktos var būt dažāds.

2.   Ja tarifu periods un gāzes gads nesakrīt, tad var piemērot atsevišķas rezerves cenas attiecīgi:

| a) | no 1. oktobra līdz brīdim, kad beidzas tekošais tarifu periods; un |
| --- | --- |

a)

no 1. oktobra līdz brīdim, kad beidzas tekošais tarifu periods; un

| b) | no brīža, kad pēc tekošā tarifu perioda beigām ir sācies jauns tarifu periods, līdz 30. septembrim. |
| --- | --- |

b)

no brīža, kad pēc tekošā tarifu perioda beigām ir sācies jauns tarifu periods, līdz 30. septembrim.

3.   Attiecīgās saskaņā ar 29. pantu publicētās rezerves cenas ir saistošas nākamajā gāzes gadā vai – ja maksājamā cena ir fiksēta – pēc nākamā gāzes gada, sākot no brīža, kad ir notikusi ikgadējā gada jaudas izsole, izņemot šādus gadījumus:

| a) | atlaides, kuras piemēro standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu uz mēnesi vai dienu, tarifu perioda laikā pārrēķina, ja 16. pantā minētās atslēgšanas iespējamība mainās par vairāk nekā 20 %; |
| --- | --- |

a)

atlaides, kuras piemēro standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu uz mēnesi vai dienu, tarifu perioda laikā pārrēķina, ja 16. pantā minētās atslēgšanas iespējamība mainās par vairāk nekā 20 %;

| b) | atsauces cenu tarifu perioda laikā pārrēķina tādu ārkārtas apstākļu dēļ, kad tarifu līmeņa nekoriģēšana apdraudētu pārvades sistēmas operatora darbību. |
| --- | --- |

b)

atsauces cenu tarifu perioda laikā pārrēķina tādu ārkārtas apstākļu dēļ, kad tarifu līmeņa nekoriģēšana apdraudētu pārvades sistēmas operatora darbību.

13. pants

Reizinātāju un sezonālo faktoru līmenis

1.   Reizinātāju līmeņi ir šādā diapazonā:

| a) | standarta jaudas produkti, ko piedāvā uz ceturksni un uz mēnesi: attiecīgā reizinātāja līmenis ir ne zemāks par 1 un nepārsniedz 1,5; |
| --- | --- |

a)

standarta jaudas produkti, ko piedāvā uz ceturksni un uz mēnesi: attiecīgā reizinātāja līmenis ir ne zemāks par 1 un nepārsniedz 1,5;

| b) | standarta jaudas produkti, ko piedāvā uz dienu vai tekošās dienas ietvaros: attiecīgā reizinātāja līmenis ir ne zemāks par 1 un nepārsniedz 3. Pienācīgi pamatotos gadījumos attiecīgo reizinātāju līmenis var būt mazāks par 1 un augstāks par 0, vai augstāks par 3. |
| --- | --- |

b)

standarta jaudas produkti, ko piedāvā uz dienu vai tekošās dienas ietvaros: attiecīgā reizinātāja līmenis ir ne zemāks par 1 un nepārsniedz 3. Pienācīgi pamatotos gadījumos attiecīgo reizinātāju līmenis var būt mazāks par 1 un augstāks par 0, vai augstāks par 3.

2.   Ja piemēro sezonālos faktorus, tad, reizinot attiecīgajam standarta jaudas produktam piemērojamo reizinātāju ar attiecīgajiem sezonālajiem faktoriem, iznākuma vidējais aritmētiskais gāzes gada griezumā ir tādā pašā diapazonā kā attiecīgo reizinātāju līmeņi, kas norādīti 1. punktā.

3.   Līdz ar 2023. gada 1. aprīli to reizinātāju maksimālais līmenis, kurus piemēro standarta jaudas produktiem, ko piedāvā uz dienu vai tekošās dienas ietvaros, nepārsniedz 1,5, ja līdz 2021. gada 1. aprīlim Aģentūra ir izdevusi ieteikumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 713/2009, ka reizinātāju maksimālo līmeni vajadzētu samazināt līdz šim līmenim. Šajā ieteikumā ņem vērā šādus aspektus, kas saistīti ar reizinātāju un sezonālo faktoru izmantošanu periodā pirms 2019. gada 31. maija un periodā pēc šī datuma:

| a) | izmaiņas rezervēšanas tendencēs; |
| --- | --- |

a)

izmaiņas rezervēšanas tendencēs;

| b) | ietekme uz pārvades pakalpojumu ieņēmumiem un to atgūšanu; |
| --- | --- |

b)

ietekme uz pārvades pakalpojumu ieņēmumiem un to atgūšanu;

| c) | divos secīgos tarifu periodos piemērojamo pārvades tarifu līmeņa atšķirības; |
| --- | --- |

c)

divos secīgos tarifu periodos piemērojamo pārvades tarifu līmeņa atšķirības;

| d) | šķērssubsidēšana starp tīkla izmantotājiem, kuri nolīguši standarta jaudas produktus, ko piedāvā uz gadu vai ne uz gadu; |
| --- | --- |

d)

šķērssubsidēšana starp tīkla izmantotājiem, kuri nolīguši standarta jaudas produktus, ko piedāvā uz gadu vai ne uz gadu;

| e) | ietekme uz pārrobežu plūsmām. |
| --- | --- |

e)

ietekme uz pārrobežu plūsmām.

14. pants

Rezerves cenu aprēķināšana standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu ne uz gadu, ja nepastāv sezonālie faktori

Rezerves cenas standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu ne uz gadu, aprēķina šādi:

| a) | standarta jaudas produktiem, ko piedāvā uz ceturksni, mēnesi un dienu – pēc šādas formulas:
  Pst = (M × T / 365) × D
  kur: | Pst ir attiecīgā standarta jaudas produkta rezerves cena, |
| --- | --- | --- |

a)

standarta jaudas produktiem, ko piedāvā uz ceturksni, mēnesi un dienu – pēc šādas formulas:

Pst = (M × T / 365) × D

st

kur:

Pst ir attiecīgā standarta jaudas produkta rezerves cena,

st

| | M ir attiecīgajam standarta jaudas produktam atbilstošais reizinātāja līmenis, |
| --- | --- |

M ir attiecīgajam standarta jaudas produktam atbilstošais reizinātāja līmenis,

| | T ir atsauces cena, |
| --- | --- |

T ir atsauces cena,

| | D ir attiecīgā standarta jaudas produkta ilgums, izteikts gāzes dienās. |
| --- | --- |

D ir attiecīgā standarta jaudas produkta ilgums, izteikts gāzes dienās.

Garajos gados formulu koriģē, proti, skaitli 365 aizstāj ar 366;

| b) | standarta jaudas produktiem, ko piedāvā tekošās dienas ietvaros – pēc šādas formulas:
  Pst = (M × T / 8760) × H
  kur: | Pst ir tekošās dienas ietvaros piedāvātā standarta jaudas produkta rezerves cena, |
| --- | --- | --- |

b)

standarta jaudas produktiem, ko piedāvā tekošās dienas ietvaros – pēc šādas formulas:

Pst = (M × T / 8760) × H

st

kur:

Pst ir tekošās dienas ietvaros piedāvātā standarta jaudas produkta rezerves cena,

st

| | M ir attiecīgā reizinātāja līmenis, |
| --- | --- |

M ir attiecīgā reizinātāja līmenis,

| | T ir atsauces cena, |
| --- | --- |

T ir atsauces cena,

| | H ir tekošās dienas ietvaros piedāvātā standarta jaudas produkta ilgums, izteikts stundās. |
| --- | --- |

H ir tekošās dienas ietvaros piedāvātā standarta jaudas produkta ilgums, izteikts stundās.

Garajos gados formulu koriģē, proti, skaitli 8 760 aizstāj ar 8 784.

15. pants

Rezerves cenu aprēķināšana standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu ne uz gadu, ja pastāv sezonālie faktori

1.   Ja piemēro sezonālos faktorus, tad standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu ne uz gadu, rezerves cenas aprēķina saskaņā ar 14. pantā norādītajām formulām un iznākumu reizina ar attiecīgo sezonālo faktoru, kas aprēķināts saskaņā ar 2. līdz 6. punktu.

2.   3. punktā izklāstītās metodikas pamatā ir prognozētās plūsmas, izņemot gadījumus, kad gāzes plūsmas daudzums vismaz vienā mēnesī ir vienāds ar 0. Tādā gadījumā metodikas pamatā ir prognozētā nolīgtā jauda.

3.   Standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu uz mēnesi, sezonālos faktorus aprēķina ar šādām secīgām darbībām:

| a) | katram konkrētā gāzes gada mēnesim aprēķina pārvades sistēmas izmantojumu, pamatojoties uz prognozētajām plūsmām vai prognozēto nolīgto jaudu un izmantojot:






  i) | datus par atsevišķo starpsavienojuma punktu, ja sezonālos faktorus aprēķina katram starpsavienojuma punktam; |
| --- | --- | --- |

a)

katram konkrētā gāzes gada mēnesim aprēķina pārvades sistēmas izmantojumu, pamatojoties uz prognozētajām plūsmām vai prognozēto nolīgto jaudu un izmantojot:

i)

datus par atsevišķo starpsavienojuma punktu, ja sezonālos faktorus aprēķina katram starpsavienojuma punktam;

| ii) | vidējos datus par prognozētajām plūsmām vai prognozēto nolīgto jaudu, ja sezonālos faktorus aprēķina dažiem vai visiem starpsavienojuma punktiem; |
| --- | --- |

ii)

vidējos datus par prognozētajām plūsmām vai prognozēto nolīgto jaudu, ja sezonālos faktorus aprēķina dažiem vai visiem starpsavienojuma punktiem;

| b) | saskaņā ar a) apakšpunktu iegūtās vērtības saskaita; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar a) apakšpunktu iegūtās vērtības saskaita;

| c) | izmantojumu aprēķina, katru saskaņā ar a) apakšpunktu iegūto vērtību izdalot ar saskaņā ar b) apakšpunktu iegūto vērtību; |
| --- | --- |

c)

izmantojumu aprēķina, katru saskaņā ar a) apakšpunktu iegūto vērtību izdalot ar saskaņā ar b) apakšpunktu iegūto vērtību;

| d) | katru saskaņā ar c) apakšpunktu iegūto vērtību reizina ar 12. Ja iegūtās vērtības ir vienādas ar 0, šīs vērtības koriģē līdz zemākajai no šādām vērtībām: 0,1 vai zemākā iegūtā vērtība, kas nav 0; |
| --- | --- |

d)

katru saskaņā ar c) apakšpunktu iegūto vērtību reizina ar 12. Ja iegūtās vērtības ir vienādas ar 0, šīs vērtības koriģē līdz zemākajai no šādām vērtībām: 0,1 vai zemākā iegūtā vērtība, kas nav 0;

| e) | attiecīgo sezonālo faktoru sākotnējo līmeni aprēķina šādi: katru saskaņā ar d) apakšpunktu iegūto vērtību kāpina tādā pašā pakāpē, kas nav mazāka par 0 un lielāka par 2; |
| --- | --- |

e)

attiecīgo sezonālo faktoru sākotnējo līmeni aprēķina šādi: katru saskaņā ar d) apakšpunktu iegūto vērtību kāpina tādā pašā pakāpē, kas nav mazāka par 0 un lielāka par 2;

| f) | saskaņā ar e) apakšpunktu iegūtās vērtības reizina ar uz mēnesi piedāvāto standarta jaudas produktu reizinātāju, un aprēķina iznākumu vidējo aritmētisko; |
| --- | --- |

f)

saskaņā ar e) apakšpunktu iegūtās vērtības reizina ar uz mēnesi piedāvāto standarta jaudas produktu reizinātāju, un aprēķina iznākumu vidējo aritmētisko;

| g) | saskaņā ar f) apakšpunktu iegūto vērtību salīdzina ar 13. panta 1. punktā minēto diapazonu, proti:






  i) | ja šī vērtība ir diapazona robežās, tad sezonālo faktoru līmenis ir vienāds ar attiecīgajām saskaņā ar e) apakšpunktu iegūtajām vērtībām; |
| --- | --- | --- |

g)

saskaņā ar f) apakšpunktu iegūto vērtību salīdzina ar 13. panta 1. punktā minēto diapazonu, proti:

i)

ja šī vērtība ir diapazona robežās, tad sezonālo faktoru līmenis ir vienāds ar attiecīgajām saskaņā ar e) apakšpunktu iegūtajām vērtībām;

| ii) | ja šī vērtība nav diapazona robežās, piemēro h) apakšpunktu; |
| --- | --- |

ii)

ja šī vērtība nav diapazona robežās, piemēro h) apakšpunktu;

| h) | sezonālo faktoru līmeni aprēķina šādi: saskaņā ar e) apakšpunktu iegūtās vērtības reizina ar korekcijas koeficientu, kas aprēķināts šādi:






  i) | ja saskaņā ar f) apakšpunktu iegūtā vērtība ir lielāka par 1,5, tad korekcijas koeficientu aprēķina šādi: 1,5 dala ar minēto vērtību; |
| --- | --- | --- |

h)

sezonālo faktoru līmeni aprēķina šādi: saskaņā ar e) apakšpunktu iegūtās vērtības reizina ar korekcijas koeficientu, kas aprēķināts šādi:

i)

ja saskaņā ar f) apakšpunktu iegūtā vērtība ir lielāka par 1,5, tad korekcijas koeficientu aprēķina šādi: 1,5 dala ar minēto vērtību;

| ii) | ja saskaņā ar f) apakšpunktu iegūtā vērtība ir mazāka par 1, tad korekcijas koeficientu aprēķina šādi: 1 dala ar minēto vērtību. |
| --- | --- |

ii)

ja saskaņā ar f) apakšpunktu iegūtā vērtība ir mazāka par 1, tad korekcijas koeficientu aprēķina šādi: 1 dala ar minēto vērtību.

4.   Standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu uz dienu un tekošās dienas ietvaros, sezonālos faktorus aprēķina mutatis mutandis, kā norādīts 3. punkta f) līdz h) apakšpunktā.

5.   Standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu uz ceturksni, sezonālos faktorus aprēķina ar šādām secīgām darbībām:

| a) | attiecīgo sezonālo faktoru sākotnējo līmeni aprēķina ar vienu no šiem diviem paņēmieniem:






  i) | tas ir vienāds ar vidējo aritmētisko no attiecīgajiem trim mēnešiem piemērojamiem sezonālajiem faktoriem; |
| --- | --- | --- |

a)

attiecīgo sezonālo faktoru sākotnējo līmeni aprēķina ar vienu no šiem diviem paņēmieniem:

i)

tas ir vienāds ar vidējo aritmētisko no attiecīgajiem trim mēnešiem piemērojamiem sezonālajiem faktoriem;

| ii) | tas nav mazāks par zemāko un lielāks par augstāko attiecīgajiem trim mēnešiem piemērojamo sezonālo faktoru līmeni; |
| --- | --- |

ii)

tas nav mazāks par zemāko un lielāks par augstāko attiecīgajiem trim mēnešiem piemērojamo sezonālo faktoru līmeni;

| b) | mutatis mutandis veic 3. punkta f) līdz h) apakšpunktā norādītās darbības, izmantojot saskaņā ar a) apakšpunktu iegūtās vērtības. |
| --- | --- |

b)

mutatis mutandis veic 3. punkta f) līdz h) apakšpunktā norādītās darbības, izmantojot saskaņā ar a) apakšpunktu iegūtās vērtības.

6.   Visiem standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu ne uz gadu, 3. līdz 5. punktā minēto aprēķinu rezultātā iegūtās vērtības var noapaļot uz augšu vai leju.

16. pants

Rezerves cenu aprēķināšana standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu

1.   Standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu, rezerves cenas aprēķina šādi: saskaņā ar attiecīgi 14. vai 15. pantu aprēķinātās rezerves cenas attiecīgajiem standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu, reizina ar starpību starp 100 % un ex ante atlaides līmeni, kas aprēķināts saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu.

2.   
  Ex-ante atlaidi aprēķina pēc šādas formulas:

| | Diex-ante = Pro × A × 100 % |
| --- | --- |

Diex-ante = Pro × A × 100 %

kur:

| | Diex-ante ir ex-ante atlaides līmenis; |
| --- | --- |

Diex-ante ir ex-ante atlaides līmenis;

| | Pro faktors ir atslēguma varbūtība, kas – kā to paredz 28. pants – ir noteikta vai apstiprināta saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu, un kas attiecas uz tāda standarta jaudas produkta tipu, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu; |
| --- | --- |

Pro faktors ir atslēguma varbūtība, kas – kā to paredz 28. pants – ir noteikta vai apstiprināta saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu, un kas attiecas uz tāda standarta jaudas produkta tipu, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu;

| | A ir korekcijas koeficients, kas – kā to paredz 28. pants – noteikts vai apstiprināts saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu; to piemēro, lai atspoguļotu aplēsto ekonomisko vērtību, kas piemīt tādam standarta jaudas produkta tipam, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu; to aprēķina katram, dažiem vai visiem starpsavienojuma punktiem, un tas nav mazāks par 1. |
| --- | --- |

A ir korekcijas koeficients, kas – kā to paredz 28. pants – noteikts vai apstiprināts saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu; to piemēro, lai atspoguļotu aplēsto ekonomisko vērtību, kas piemīt tādam standarta jaudas produkta tipam, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu; to aprēķina katram, dažiem vai visiem starpsavienojuma punktiem, un tas nav mazāks par 1.

3.   2. punktā minēto Pro faktoru aprēķina katram, dažiem vai visiem starpsavienojuma punktiem par katru tāda standarta jaudas produkta tipu, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu; aprēķinu veic pēc šādas formulas, pamatojoties uz prognožu informāciju par formulas mainīgajiem:

| | |
| --- | --- |

Formula

kur:

| | N ir sagaidāmais atslēgumu skaits D periodā; |
| --- | --- |

N ir sagaidāmais atslēgumu skaits D periodā;

| | Dint ir sagaidāmo atslēgumu vidējais ilgums, izteikts stundās; |
| --- | --- |

Dint ir sagaidāmo atslēgumu vidējais ilgums, izteikts stundās;

| | D ir stundās izteikts kopējais ilgums attiecīgajam tāda standarta jaudas produkta tipam, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu; |
| --- | --- |

D ir stundās izteikts kopējais ilgums attiecīgajam tāda standarta jaudas produkta tipam, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu;

| | CAPav. int ir sagaidāmais atslēdzamās jaudas vidējais apjoms katrā atslēguma reizē, ja šis apjoms ir saistīts ar attiecīgo tāda standarta jaudas produkta tipu, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu; |
| --- | --- |

CAPav. int ir sagaidāmais atslēdzamās jaudas vidējais apjoms katrā atslēguma reizē, ja šis apjoms ir saistīts ar attiecīgo tāda standarta jaudas produkta tipu, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu;

| | CAP ir atslēdzamās jaudas kopējais apjoms attiecīgajam tāda standarta jaudas produkta tipam, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu. |
| --- | --- |

CAP ir atslēdzamās jaudas kopējais apjoms attiecīgajam tāda standarta jaudas produkta tipam, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu.

4.   Tā vietā, lai piemērotu ex-ante atlaides saskaņā ar 1. punktu, valsts regulatīvā iestāde var nolemt piemērot ex-post atlaidi, proti, tīkla izmantotāji saņem kompensāciju pēc tam, kad atslēgumi ir faktiski notikuši. Šādas ex-post atlaides var izmantot tikai starpsavienojuma punktos, kur iepriekšējā gāzes gadā nav bijuši jaudas atslēgumi fiziskas pārslodzes dēļ.

Ex-post kompensācija, ko maksā par katru dienu, kurā noticis atslēgums, ir trīs reizes lielāka nekā rezerves cena standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu uz dienu.

IV NODAĻA

IEŅĒMUMU SASKAŅOŠANA

17. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Ja un tādā mērā, kādā pārvades sistēmas operators darbojas saskaņā ar režīmu bez cenas griestiem, piemēro šādus principus:

| a) | pārvades pakalpojumu ieņēmumu nepietiekamu un pārmērīgu atgūšanu samazina līdz minimumam, pienācīgi ņemot vērā nepieciešamību pēc investīcijām; |
| --- | --- |

a)

pārvades pakalpojumu ieņēmumu nepietiekamu un pārmērīgu atgūšanu samazina līdz minimumam, pienācīgi ņemot vērā nepieciešamību pēc investīcijām;

| b) | pārvades tarifu līmenis ir tāds, kas nodrošina, ka pārvades sistēmu operatori pārvades pakalpojumu ieņēmumus atgūst savlaicīgi; |
| --- | --- |

b)

pārvades tarifu līmenis ir tāds, kas nodrošina, ka pārvades sistēmu operatori pārvades pakalpojumu ieņēmumus atgūst savlaicīgi;

| c) | pēc iespējas netiek pieļauta situācija, kad divos secīgos tarifu periodos starp pārvades tarifu līmeņiem pastāv ievērojamas atšķirības. |
| --- | --- |

c)

pēc iespējas netiek pieļauta situācija, kad divos secīgos tarifu periodos starp pārvades tarifu līmeņiem pastāv ievērojamas atšķirības.

2.   Ja un tādā mērā, kādā pārvades sistēmas operators darbojas saskaņā ar režīmu ar cenas griestiem vai izmanto 24. panta b) punktā izklāstīto fiksētas maksājamās cenas pieeju, tad ieņēmumu saskaņošana nenotiek un visus ar nepietiekamu vai pārmērīgu atgūšanu saistītos riskus sedz tikai ar riska prēmiju. Šādos gadījumos nepiemēro 18. pantu, 19. panta 1. līdz 4. punktu un 20. pantu.

3.   Ievērojot 26. panta prasības par periodiskām apspriešanām un saņemot apstiprinājumu saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu, nepārvades pakalpojumu ieņēmumus var mutatis mutandis saskaņot tā, kā izklāstīts šajā nodaļā.

18. pants

Nepietiekama un pārmērīga atgūšana

1.   Pārvades pakalpojumu ieņēmumu nepietiekama un pārmērīga atgūšana ir vienāda ar:

| | RA – R |
| --- | --- |

RA – R

kur:

| | RA ir faktiski gūtie ieņēmumi saistībā ar pārvades pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

RA ir faktiski gūtie ieņēmumi saistībā ar pārvades pakalpojumu sniegšanu;

| | R ir pārvades pakalpojumu ieņēmumi. |
| --- | --- |

R ir pārvades pakalpojumu ieņēmumi.

RA un R vērtības attiecina uz to pašu tarifu periodu; ja ir izveidots 10. panta 3. punktā minētais efektīvs pārvades sistēmu operatoru savstarpējās kompensācijas mehānisms, tas tiek ņemts vērā.

2.   Ja saskaņā ar 1. punktu aprēķinātā starpība ir pozitīva, tas norāda uz pārvades pakalpojumu ieņēmumu pārmērīgu atgūšanu. Ja šāda starpība ir negatīva, tas norāda uz pārvades pakalpojumu ieņēmumu nepietiekamu atgūšanu.

19. pants

Regulatīvais rēķins

1.   Regulatīvajā rēķinā norāda 18. panta 1. punktā minēto informāciju par konkrēto tarifu periodu; tajā var iekļaut arī citu informāciju, piemēram, starpību starp domātajiem un faktiskajiem izmaksu elementiem.

2.   Pārvades sistēmas operatora nepietiekami vai pārmērīgi atgūtos pārvades pakalpojumu ieņēmumus ieskaita regulatīvajā rēķinā, ja vien saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu nav pieņemti citi noteikumi.

3.   Ja tiek izmantoti jaudas pārdošanas stimulēšanas mehānismi, tad saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktam, regulatīvajā rēķinā ieskaita tikai daļu no pārvades sistēmas operatora nepietiekami vai pārmērīgi atgūtajiem ieņēmumiem. Tādā gadījumā atlikušo daļu attiecīgi patur vai samaksā pārvades sistēmas operators.

4.   Katrs pārvades sistēmas operators izmanto vienu regulatīvo rēķinu.

5.   Saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktam, ja ir nopelnīta izsoles prēmija, to var ieskaitīt speciālā rēķinā, kas ir nošķirts no 4. punktā minētā regulatīvā rēķina. Valsts regulatīvā iestāde var nolemt šo izsoles prēmiju izmantot, lai samazinātu fizisko pārslodzi vai – ja pārvades sistēmas operators darbojas tikai režīmā bez cenas griestiem – samazinātu pārvades tarifus nākamajā tarifu periodā(-os), kā noteikts 20. pantā

20. pants

Regulatīvā rēķina saskaņošana

1.   Regulatīvā rēķina pilnīgu vai daļēju saskaņošanu veic saskaņā ar piemēroto atsauces cenas metodiku, kā arī izmanto 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto maksu, ja tā tiek piemērota.

2.   Regulatīvā rēķina saskaņošanu veic saskaņā ar noteikumiem, kuri pieņemti atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktam, konkrētā saskaņošanas periodā, proti, laika periodā, kurā jāveic 19. pantā minētā regulatīvā rēķina saskaņošana.

3.   Regulatīvā rēķina saskaņošanu veic nolūkā atlīdzināt pārvades sistēmas operatoram nepietiekami atgūtos ieņēmumus un tīkla izmantotājiem atgriezt pārmērīgi atgūtos ieņēmumus.

V NODAĻA

CENU NOTEIKŠANA GRUPĒTAJAI JAUDAI UN JAUDAI VIRTUĀLOS STARPSAVIENOJUMA PUNKTOS

21. pants

Cenu noteikšana grupētajai jaudai

1.   Grupētās jaudas produkta rezerves cena ir vienāda ar to jaudu rezerves cenu summu, kuras kopā veido attiecīgo produktu. Rezerves cenas attiecīgajām ieejas un izejas jaudām dara pieejamas brīdī, kad grupētās jaudas produktu piedāvā un piešķir, izmantojot Regulas (ES) 2017/459 37. pantā minēto kopīgo rezervācijas platformu.

2.   Ieņēmumus par grupētās jaudas produktu pārdošanu, kas atbilst šāda produkta rezerves cenai, attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem ieskaita:

| a) | pēc katra darījuma ar grupētās jaudas produktu; |
| --- | --- |

a)

pēc katra darījuma ar grupētās jaudas produktu;

| b) | samērā ar to jaudu rezerves cenām, kuras veido šo produktu. |
| --- | --- |

b)

samērā ar to jaudu rezerves cenām, kuras veido šo produktu.

3.   Izsoles prēmiju no grupētās jaudas produktu pārdošanas sadala saskaņā ar vienošanos starp attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem; vienošanās ir jāapstiprina valsts regulatīvajai iestādei vai iestādēm ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms ikgadējo gada jaudas izsoļu sākuma. Ja iesaistītās valstu regulatīvās iestādes šādu apstiprinājumu nav devušas, izsoles prēmiju vienlīdzīgi sadala starp iesaistītajiem pārvades sistēmu operatoriem.

4.   Ja attiecīgais starpsavienojuma punkts savieno divu dalībvalstu blakus esošas ieejas–izejas sistēmas, attiecīgās valstu regulatīvās iestādes 3. punktā minēto līgumu informācijas nolūkā iesniedz Aģentūrai.

22. pants

Cenu noteikšana jaudai virtuālā starpsavienojuma punktā

1.   Rezerves cenu negrupētam standarta jaudas produktam, ko piedāvā virtuālā starpsavienojuma punktā, aprēķina ar kādu no šiem paņēmieniem:

| a) | aprēķina, pamatojoties uz atsauces cenu, ja izmantotā atsauces cenas metodika pieļauj, ka tiek ņemts vērā izveidotais virtuālais starpsavienojuma punkts; |
| --- | --- |

a)

aprēķina, pamatojoties uz atsauces cenu, ja izmantotā atsauces cenas metodika pieļauj, ka tiek ņemts vērā izveidotais virtuālais starpsavienojuma punkts;

| b) | aprēķina kā svērto vidējo no rezerves cenām; šo svērto vidējo aprēķina, pamatojoties uz atsauces cenām katrā no starpsavienojuma punktiem, kas veido šādu virtuālo starpsavienojuma punktu, ja izmantotā atsauces cenas metodika nepieļauj, ka tiek ņemts vērā izveidotais virtuālais starpsavienojuma punkts, pēc šādas formulas:





  kur: | Pst, VIP ir negrupēta standarta jaudas produkta rezerves cena virtuālajā starpsavienojuma punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

aprēķina kā svērto vidējo no rezerves cenām; šo svērto vidējo aprēķina, pamatojoties uz atsauces cenām katrā no starpsavienojuma punktiem, kas veido šādu virtuālo starpsavienojuma punktu, ja izmantotā atsauces cenas metodika nepieļauj, ka tiek ņemts vērā izveidotais virtuālais starpsavienojuma punkts, pēc šādas formulas:

Formula

kur:

Pst, VIP ir negrupēta standarta jaudas produkta rezerves cena virtuālajā starpsavienojuma punktā;

| | i ir starpsavienojuma punkts, kas veido virtuālo starpsavienojuma punktu; |
| --- | --- |

i ir starpsavienojuma punkts, kas veido virtuālo starpsavienojuma punktu;

| | n ir to starpsavienojuma punktu skaits, kas veido virtuālo starpsavienojuma punktu; |
| --- | --- |

n ir to starpsavienojuma punktu skaits, kas veido virtuālo starpsavienojuma punktu;

| | Pst, i ir negrupēta standarta jaudas produkta rezerves cena starpsavienojuma punktā i; |
| --- | --- |

Pst, i ir negrupēta standarta jaudas produkta rezerves cena starpsavienojuma punktā i;

| | CAPi ir attiecīgi tehniskā jauda vai prognozētā nolīgtā jauda starpsavienojuma punktā i. |
| --- | --- |

CAPi ir attiecīgi tehniskā jauda vai prognozētā nolīgtā jauda starpsavienojuma punktā i.

2.   Rezerves cenu grupētam standarta jaudas produktam, ko piedāvā virtuālā starpsavienojuma punktā, aprēķina saskaņā ar 21. panta 1. punktu.

VI NODAĻA

KLĪRINGA CENA UN MAKSĀJAMĀ CENA

23. pants

Klīringa cenas aprēķināšana starpsavienojuma punktos

Klīringa cenu standarta jaudas produktam starpsavienojuma punktā aprēķina pēc šādas formulas:

| | Pcl = PR,au + AP |
| --- | --- |

Pcl = PR,au + AP

cl

R,au

kur:

| | Pcl ir klīringa cena; |
| --- | --- |

Pcl ir klīringa cena;

cl

| | PR,au ir standarta jaudas produktam piemērojamā rezerves cena, ko publicē produkta izsoles brīdī; |
| --- | --- |

PR,au ir standarta jaudas produktam piemērojamā rezerves cena, ko publicē produkta izsoles brīdī;

R,au

| | AP ir izsoles prēmija, ja tāda ir. |
| --- | --- |

AP ir izsoles prēmija, ja tāda ir.

24. pants

Maksājamās cenas aprēķināšana starpsavienojuma punktos

Maksājamo cenu standarta jaudas produktam starpsavienojuma punktā aprēķina pēc šādām formulām:

| a) | ja izmanto mainīgas maksājamās cenas pieeju:
  Pflo = PR,flo + AP
  kur: | Pflo ir mainīga maksājamā cena; |
| --- | --- | --- |

a)

ja izmanto mainīgas maksājamās cenas pieeju:

Pflo = PR,flo + AP

flo

R,flo

kur:

Pflo ir mainīga maksājamā cena;

flo

| | PR,flo ir standarta jaudas produkta rezerves cena, ko piemēro brīdī, kad šo produktu var izmantot; |
| --- | --- |

PR,flo ir standarta jaudas produkta rezerves cena, ko piemēro brīdī, kad šo produktu var izmantot;

R,flo

| | AP ir izsoles prēmija, ja tāda ir; |
| --- | --- |

AP ir izsoles prēmija, ja tāda ir;

| b) | ja izmanto fiksētas maksājamās cenas pieeju:
  Pfix = (PR,y × IND) + RP + AP
  kur: | Pfix ir fiksēta maksājamā cena; |
| --- | --- | --- |

b)

ja izmanto fiksētas maksājamās cenas pieeju:

Pfix = (PR,y × IND) + RP + AP

fix

R,y

kur:

Pfix ir fiksēta maksājamā cena;

fix

| | PR,y ir uz gadu piedāvāta standarta jaudas produkta rezerves cena, ko publicē produkta izsoles brīdī; |
| --- | --- |

PR,y ir uz gadu piedāvāta standarta jaudas produkta rezerves cena, ko publicē produkta izsoles brīdī;

R,y

| | IND ir attiecība starp izvēlēto indeksu lietošanas brīdī un to pašu indeksu produkta izsoles brīdī; |
| --- | --- |

IND ir attiecība starp izvēlēto indeksu lietošanas brīdī un to pašu indeksu produkta izsoles brīdī;

| | RP ir riska prēmija, kas atspoguļo ieguvumus, kurus sniedz skaidrība par pārvades tarifu līmeni, un tā nedrīkst zemāka par 0; |
| --- | --- |

RP ir riska prēmija, kas atspoguļo ieguvumus, kurus sniedz skaidrība par pārvades tarifu līmeni, un tā nedrīkst zemāka par 0;

| | AP ir izsoles prēmija, ja tāda ir. |
| --- | --- |

AP ir izsoles prēmija, ja tāda ir.

25. pants

Nosacījumi, ar kādiem piedāvā maksājamās cenas pieeju

1.   Ja un tādā mērā, kādā pārvades sistēmas operators darbojas saskaņā ar režīmu bez cenas griestiem, nosacījumi, ar kādiem piedāvā maksājamās cenas pieeju, ir šādi:

| a) | ja tiek piedāvāta tikai esošā jauda:






  i) | piedāvā mainīgas maksājamās cenas pieeju, |
| --- | --- | --- |

a)

ja tiek piedāvāta tikai esošā jauda:

i)

piedāvā mainīgas maksājamās cenas pieeju,

| ii) | nav atļauts izmantot fiksētas maksājamās cenas pieeju; |
| --- | --- |

ii)

nav atļauts izmantot fiksētas maksājamās cenas pieeju;

| b) | ja inkrementālo jaudu un esošo jaudu piedāvā tajā pašā izsolē vai alternatīvā piešķiršanas mehānismā:






  i) | var piedāvāt mainīgas maksājamās cenas pieeju, |
| --- | --- | --- |

b)

ja inkrementālo jaudu un esošo jaudu piedāvā tajā pašā izsolē vai alternatīvā piešķiršanas mehānismā:

i)

var piedāvāt mainīgas maksājamās cenas pieeju,

| ii) | var piedāvāt fiksētas maksājamās cenas pieeju, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:






  1) | tiek izmantots alternatīvais piešķiršanas mehānisms, kā paredzēts Regulas (ES) 2017/459 30. pantā; |
| --- | --- | --- |

ii)

var piedāvāt fiksētas maksājamās cenas pieeju, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

1)

tiek izmantots alternatīvais piešķiršanas mehānisms, kā paredzēts Regulas (ES) 2017/459 30. pantā;

| 2) | projekts ir iekļauts Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 347/2013 (7) 3. pantā. |
| --- | --- |

2)

projekts ir iekļauts Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 347/2013 (7) 3. pantā.

2.   Ja un tādā mērā, kādā pārvades sistēmas operators darbojas saskaņā ar režīmu ar cenas griestiem, var piedāvāt mainīgas maksājamās cenas un/vai fiksētas maksājamās cenas pieeju.

VII NODAĻA

PRASĪBAS PAR APSPRIEŠANU

26. pants

Periodiska apspriešana

1.   Saskaņā ar valsts regulatīvās iestādes lēmumu vai nu valsts regulatīvā iestāde, vai pārvades sistēmas operators(-i) rīko vienu vai vairākas apspriešanas. Lai apspriešanas procesu padarītu efektīvāku, apspriešanās dokumentu iespēju robežās publicē angļu valodā. Galīgā apspriešana pirms 27. panta 4. punktā minētā lēmuma pieņemšanas atbilst prasībām, kas izklāstītas šajā pantā un 27. pantā, un ietver šādu informāciju:

| a) | ierosinātās atsauces cenas metodikas aprakstu, kā arī






  i) | 30. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā provizoriskā informācija, tostarp:






  1) | izmantoto, ar sistēmas tehniskajiem raksturlielumiem saistīto parametru pamatojumu; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

ierosinātās atsauces cenas metodikas aprakstu, kā arī

i)

30. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā provizoriskā informācija, tostarp:

1)

izmantoto, ar sistēmas tehniskajiem raksturlielumiem saistīto parametru pamatojumu;

| 2) | attiecīgo informāciju par attiecīgajām šādu parametru vērtībām un izmantotajiem pieņēmumiem; |
| --- | --- |

2)

attiecīgo informāciju par attiecīgajām šādu parametru vērtībām un izmantotajiem pieņēmumiem;

| ii) | jaudbāzēto pārvades tarifu ierosināto korekciju vērtība saskaņā ar 9. pantu. |
| --- | --- |

ii)

jaudbāzēto pārvades tarifu ierosināto korekciju vērtība saskaņā ar 9. pantu.

| iii) | provizoriskās atsauces cenas, kas jāapspriež; |
| --- | --- |

iii)

provizoriskās atsauces cenas, kas jāapspriež;

| iv) | 5. pantā paredzēto izmaksu sadalījuma novērtējumu rezultātus, elementus un detalizētu informāciju par šiem elementiem; |
| --- | --- |

iv)

5. pantā paredzēto izmaksu sadalījuma novērtējumu rezultātus, elementus un detalizētu informāciju par šiem elementiem;

| v) | ierosinātās atsauces cena metodikas novērtējumu saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

v)

ierosinātās atsauces cena metodikas novērtējumu saskaņā ar 7. pantu;

| vi) | ja ierosinātā atsauces cenas metodika atšķiras no 8. pantā noteiktās pēc jaudas svērtā attāluma atsauces cenas metodikas, tad ierosinātās metodikas salīdzinājumu ar šo metodiku, kas papildināts ar iii) punktā norādīto informāciju; |
| --- | --- |

vi)

ja ierosinātā atsauces cenas metodika atšķiras no 8. pantā noteiktās pēc jaudas svērtā attāluma atsauces cenas metodikas, tad ierosinātās metodikas salīdzinājumu ar šo metodiku, kas papildināts ar iii) punktā norādīto informāciju;

| b) | 30. panta 1. punkta b) apakšpunkta i), iv) un v) punktā minētā provizorisko informāciju; |
| --- | --- |

b)

30. panta 1. punkta b) apakšpunkta i), iv) un v) punktā minētā provizorisko informāciju;

| c) | šāda informācija par pārvades un nepārvades tarifiem:






  i) | ja ierosināts izmantot 4. panta 3. punkta minētos resursbāzētos pārvades tarifus:






  1) | tarifu noteikšanas veidu, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

šāda informācija par pārvades un nepārvades tarifiem:

i)

ja ierosināts izmantot 4. panta 3. punkta minētos resursbāzētos pārvades tarifus:

1)

tarifu noteikšanas veidu,

| 2) | prognozētā atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu daļu, kas atgūstama no šādiem tarifiem, |
| --- | --- |

2)

prognozētā atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu daļu, kas atgūstama no šādiem tarifiem,

| 3) | provizoriski resursbāzētus pārvades tarifus; |
| --- | --- |

3)

provizoriski resursbāzētus pārvades tarifus;

| ii) | ja ierosināts tīkla izmantotājiem sniegt nepārvades pakalpojumus:






  1) | attiecīgā nepārvades pakalpojumu tarifu metodiku; |
| --- | --- | --- |

ii)

ja ierosināts tīkla izmantotājiem sniegt nepārvades pakalpojumus:

1)

attiecīgā nepārvades pakalpojumu tarifu metodiku;

| 2) | prognozēto atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu daļu, kas atgūstama no šādiem tarifiem; |
| --- | --- |

2)

prognozēto atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu daļu, kas atgūstama no šādiem tarifiem;

| 3) | veidu, kā notiek saistīto nepārvades pakalpojumu ieņēmumu saskaņošana, kā minēts 17. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

3)

veidu, kā notiek saistīto nepārvades pakalpojumu ieņēmumu saskaņošana, kā minēts 17. panta 3. punktā;

| 4) | provizoriskos nepārvades tarifus par tīkla izmantotājiem sniegtiem nepārvades pakalpojumiem; |
| --- | --- |

4)

provizoriskos nepārvades tarifus par tīkla izmantotājiem sniegtiem nepārvades pakalpojumiem;

| d) | 30. panta 2. punktā minēto provizorisko informāciju; |
| --- | --- |

d)

30. panta 2. punktā minēto provizorisko informāciju;

| e) | ja iecerēts 24. panta b) punktā minēto fiksētas maksājamās cenas pieeju piedāvāt režīmā ar cenas griestiem attiecībā uz esošo jaudu:






  i) | ierosināto indeksu; |
| --- | --- | --- |

e)

ja iecerēts 24. panta b) punktā minēto fiksētas maksājamās cenas pieeju piedāvāt režīmā ar cenas griestiem attiecībā uz esošo jaudu:

i)

ierosināto indeksu;

| ii) | ierosināto riska prēmijas aprēķinu un to, kā tiks izmantoti ieņēmumi no riska prēmijas; |
| --- | --- |

ii)

ierosināto riska prēmijas aprēķinu un to, kā tiks izmantoti ieņēmumi no riska prēmijas;

| iii) | to, kurā(-os) starpsavienojuma punktā(-os) un attiecībā uz kādu(-iem) tarifu periodu(-iem) šāda pieeja tiek ierosināta; |
| --- | --- |

iii)

to, kurā(-os) starpsavienojuma punktā(-os) un attiecībā uz kādu(-iem) tarifu periodu(-iem) šāda pieeja tiek ierosināta;

| iv) | procesu, kādā jaudu piedāvā starpsavienojuma punktā, kur ierosināts izmantot gan fiksētas maksājamās cenas, gan mainīgas maksājamās cenas pieeju, kas minētas 24. pantā. |
| --- | --- |

iv)

procesu, kādā jaudu piedāvā starpsavienojuma punktā, kur ierosināts izmantot gan fiksētas maksājamās cenas, gan mainīgas maksājamās cenas pieeju, kas minētas 24. pantā.

2.   Galīgā apspriešana pirms 27. panta 4. punktā minētā lēmuma norit vismaz divus mēnešus. Apspriešanas dokumentos, kas iesniegti jebkādai 1. punktā minētajai apspriešanai, var norādīt, ka apspriešanā iesniegtajām atbildēm ir vajadzīga arī publicēšanai piemērota nekonfidenciāla versija.

3.   Viena mēneša laikā kopš apspriešanas beigām pārvades sistēmas operators(-i) vai valsts regulatīvā iestāde – atkarībā no tā, kura struktūra publicējusi 1. punktā minēto apspriešanas dokumentu – publicē apspriešanā saņemtās atbildes un to kopsavilkumu. Lai apspriešana procesu padarītu efektīvāku, kopsavilkumu iespēju robežās vajadzētu sagatavot angļu valodā.

4.   Turpmākās periodiskās apspriešanas rīko saskaņā ar 27. panta 5. punktu.

5.   Apspriedusies ar gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (“ENTSOG”), Aģentūra izstrādā 1. punktā minētā apspriešanas dokumenta modeli un nodrošina modeļa pieejamību valstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem pirms 2017. gada 5. jūlija.

27. pants

Valsts regulatīvās iestādes periodiska lēmumu pieņemšana

1.   Pēc galīgās apspriešanas uzsākšanas saskaņā ar 26. pantu pirms 27. panta 4. punktā minētā lēmuma atkarībā no valsts regulatīvās iestādes lēmuma vai nu valsts regulatīvā iestāde, vai pārvades sistēmas operators(-i) apspriešanas dokumentus pārsūta Aģentūrai.

2.   Aģentūra analizē šādus apspriešanas dokumenta aspektus:

| a) | vai ir publicēta visa 26. panta 1. punktā minētā informācija; |
| --- | --- |

a)

vai ir publicēta visa 26. panta 1. punktā minētā informācija;

| b) | vai elementi, kas apspriesti saskaņā ar 26. pantu, atbilst šādām prasībām, proti:






  1) | vai ierosinātā atsauces cenas metodika atbilst 7. pantā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- | --- |

b)

vai elementi, kas apspriesti saskaņā ar 26. pantu, atbilst šādām prasībām, proti:

1)

vai ierosinātā atsauces cenas metodika atbilst 7. pantā noteiktajām prasībām;

| 2) | vai ir izpildīti kritēriji, kas 4. panta 3. punktā ir paredzēti attiecībā uz resursbāzētiem pārvades tarifiem; |
| --- | --- |

2)

vai ir izpildīti kritēriji, kas 4. panta 3. punktā ir paredzēti attiecībā uz resursbāzētiem pārvades tarifiem;

| 3) | vai ir izpildīti kritēriji, kas 4. panta 4. punktā ir paredzēti attiecībā uz nepārvades tarifiem. |
| --- | --- |

3)

vai ir izpildīti kritēriji, kas 4. panta 4. punktā ir paredzēti attiecībā uz nepārvades tarifiem.

3.   Divu mēnešu laikā pēc 1. punktā minētās apspriešanas Aģentūra publicē un nosūta valsts regulatīvajai iestādei vai pārvades sistēmas operatoram – atkarībā no tā, kura struktūra publicējusi apspriešanas dokumentu, – un Komisijai angļu valodā savas analīzes secinājumus saskaņā ar 2. punktu.

Aģentūra ievēro konfidencialitāti attiecībā uz jebkādu komerciāli sensitīvu informāciju.

4.   Piecu mēnešu laikā kopš galīgās apspriešanas beigām valsts regulatīvā iestāde, rīkodamās saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu, pieņem un publicē pamatotu lēmumu par visiem 26. panta 1. punktā izklāstītajiem aspektiem. Pēc publicēšanas valsts regulatīvā iestāde nosūta Aģentūrai un Komisijai savu lēmumu.

5.   Procedūru, ko veido atsauces cenas metodikas galīgā apspriešana saskaņā ar 26. pantu, valsts regulatīvās iestādes lēmums saskaņā ar 4. punktu, tarifu aprēķināšana, pamatojoties uz minēto lēmumu, un tarifu publicēšana saskaņā ar VIII nodaļu, var uzsākt no šīs regulas spēkā stāšanās brīža un to pabeidz vēlākais līdz 2019. gada 31. maijam. Procedūras gaitā ņem vērā II, III un IV nodaļā izklāstītās prasības. Tekošā perioda tarifi, kas ir spēkā 2019. gada 31. maijā, būs piemērojami līdz tekošā perioda beigām. Šo procedūru atkārto vismaz reizi piecos gados, sākot no 2019. gada 31. maija.

28. pants

Atlaižu, reizinātāju un sezonālo faktoru apspriešana

1.   Vienlaikus ar 26. panta 1. punktā paredzēto galīgo apspriešanu valsts regulatīvā iestāde apspriežas ar visu tieši savienoto dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un skartajām ieinteresētajām personām par šādiem jautājumiem:

| a) | reizinātāju līmenis; |
| --- | --- |

a)

reizinātāju līmenis;

| b) | attiecīgā gadījumā – sezonālo faktoru līmenis un 15. pantā paredzētie aprēķini; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – sezonālo faktoru līmenis un 15. pantā paredzētie aprēķini;

| c) | 9. panta 2. punktā un 16. pantā paredzētie atlaižu līmeņi. |
| --- | --- |

c)

9. panta 2. punktā un 16. pantā paredzētie atlaižu līmeņi.

Kad apspriešana ir noslēgusies, pieņem pamatotu lēmumu saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu par šā punkta a) līdz c) apakšpunktā minētajiem aspektiem. Katra valsts regulatīvā iestāde ņem vērā tieši savienoto dalībvalstu regulatīvo iestāžu nostāju.

2.   Pēc tam apspriešanu rīko katrā tarifu periodā, sākot no dienas, kad pieņemts 1. punktā minētais lēmums. Pēc katras apspriešanas un saskaņā ar 32. panta a) punkta noteikumiem valsts regulatīvā iestāde pieņem un publicē pamatotu lēmumu par 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem aspektiem.

3.   Pieņemot 1. un 2. punktā minētos lēmumus, valsts regulatīvā iestāde ņem vērā apspriešanā saņemtās atbildes un šādus aspektus:

| a) | reizinātāji:






  i) | līdzsvars starp īstermiņa gāzes tirdzniecības atvieglošanu un ilgtermiņa stimuliem par labu efektīvām investīcijām pārvades sistēmā; |
| --- | --- | --- |

a)

reizinātāji:

i)

līdzsvars starp īstermiņa gāzes tirdzniecības atvieglošanu un ilgtermiņa stimuliem par labu efektīvām investīcijām pārvades sistēmā;

| ii) | ietekme uz pārvades pakalpojumu ieņēmumiem un to atgūšanu; |
| --- | --- |

ii)

ietekme uz pārvades pakalpojumu ieņēmumiem un to atgūšanu;

| iii) | nepieciešamība nepieļaut šķērssubsidēšanu starp tīkla izmantotājiem un panākt, ka rezerves cenas atspoguļo izmaksas; |
| --- | --- |

iii)

nepieciešamība nepieļaut šķērssubsidēšanu starp tīkla izmantotājiem un panākt, ka rezerves cenas atspoguļo izmaksas;

| iv) | līgumpārslodžu un fizisko pārslodžu situācijas; |
| --- | --- |

iv)

līgumpārslodžu un fizisko pārslodžu situācijas;

| v) | ietekme uz pārrobežu plūsmām; |
| --- | --- |

v)

ietekme uz pārrobežu plūsmām;

| b) | sezonālie faktori:






  i) | ietekme uz infrastruktūras ekonomiskāku un efektīvāku izmantošanu; |
| --- | --- | --- |

b)

sezonālie faktori:

i)

ietekme uz infrastruktūras ekonomiskāku un efektīvāku izmantošanu;

| ii) | nepieciešamība panākt, ka rezerves cenas atspoguļo izmaksas. |
| --- | --- |

ii)

nepieciešamība panākt, ka rezerves cenas atspoguļo izmaksas.

VIII NODAĻA

PRASĪBAS PAR PUBLICĒŠANU

29. pants

Informācija, kas publicējama pirms ikgadējās gada jaudas izsoles

Attiecībā uz starpsavienojuma punktiem un, ja valsts regulatīvā iestāde pieņēmusi lēmumu piemērot Regulu (ES) 2017/459, attiecībā uz punktiem, kas nav starpsavienojuma punkti, saskaņā ar valsts regulatīvās iestādes lēmumu vai nu valsts regulatīvā iestāde, vai pārvades sistēmas operators(-i) pirms ikgadējās gada jaudas izsoles publicē šādu informāciju saskaņā ar 31. un 32. panta prasībām:

| a) | standarta jaudas produkti, ar ko piedāvā konstantu jaudu:






  i) | rezerves cenas, kas piemērojamas vismaz līdz tā gāzes gada beigām, kurš sācies pēc ikgadējās gada jaudas izsoles; |
| --- | --- | --- |

a)

standarta jaudas produkti, ar ko piedāvā konstantu jaudu:

i)

rezerves cenas, kas piemērojamas vismaz līdz tā gāzes gada beigām, kurš sācies pēc ikgadējās gada jaudas izsoles;

| ii) | reizinātāji un sezonālie faktori, ko piemēro rezerves cenām par standarta jaudas produktiem, ko piedāvā ne uz gadu; |
| --- | --- |

ii)

reizinātāji un sezonālie faktori, ko piemēro rezerves cenām par standarta jaudas produktiem, ko piedāvā ne uz gadu;

| iii) | reizinātāju līmeņa pamatojums, ko sniedz valsts regulatīvā iestāde; |
| --- | --- |

iii)

reizinātāju līmeņa pamatojums, ko sniedz valsts regulatīvā iestāde;

| iv) | ja piemēro sezonālos faktorus – to piemērošanas pamatojums; |
| --- | --- |

iv)

ja piemēro sezonālos faktorus – to piemērošanas pamatojums;

| b) | standarta jaudas produkti, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu:






  i) | rezerves cenas, kas piemērojamas vismaz līdz tā gāzes gada beigām, kurš sācies pēc ikgadējās gada jaudas izsoles; |
| --- | --- | --- |

b)

standarta jaudas produkti, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu:

i)

rezerves cenas, kas piemērojamas vismaz līdz tā gāzes gada beigām, kurš sācies pēc ikgadējās gada jaudas izsoles;

| ii) | atslēgumu varbūtības novērtējums, tostarp:






  1) | saraksts, kurā uzskaitīti visi piedāvātie tādu standarta jaudas produktu tipi, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu, tostarp attiecīgā atslēgumu varbūtība un piemērotās atlaides līmenis; |
| --- | --- | --- |

ii)

atslēgumu varbūtības novērtējums, tostarp:

1)

saraksts, kurā uzskaitīti visi piedāvātie tādu standarta jaudas produktu tipi, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu, tostarp attiecīgā atslēgumu varbūtība un piemērotās atlaides līmenis;

| 2) | skaidrojums par to, kā aprēķina katra 1) punktā minētā produktu tipa atslēgumu varbūtību; |
| --- | --- |

2)

skaidrojums par to, kā aprēķina katra 1) punktā minētā produktu tipa atslēgumu varbūtību;

| 3) | vēsturiskie un/vai prognožu dati, ko izmanto 2) punktā minētajās atslēgumu varbūtības aplēsēs. |
| --- | --- |

3)

vēsturiskie un/vai prognožu dati, ko izmanto 2) punktā minētajās atslēgumu varbūtības aplēsēs.

30. pants

Informācija, kas publicējama pirms tarifu perioda sākuma

1.   Pirms tarifu perioda sākuma saskaņā ar valsts regulatīvās iestādes lēmumu vai nu valsts regulatīvā iestāde, vai pārvades sistēmas operators(-i) publicē šādu informāciju saskaņā ar 31. un 32. panta prasībām: publicē šādu informāciju saskaņā ar 31. un 32. panta prasībām:

| a) | informācija par piemērotajā atsauces cenas metodikā izmantotajiem, ar pārvades sistēmas tehniskajiem raksturlielumiem saistītajiem parametriem:






  i) | tehniskā jauda ieejas un izejas punktos un saistītie pieņēmumi; |
| --- | --- | --- |

a)

informācija par piemērotajā atsauces cenas metodikā izmantotajiem, ar pārvades sistēmas tehniskajiem raksturlielumiem saistītajiem parametriem:

i)

tehniskā jauda ieejas un izejas punktos un saistītie pieņēmumi;

| ii) | prognozētā nolīgtā jauda ieejas un izejas punktos un saistītie pieņēmumi; |
| --- | --- |

ii)

prognozētā nolīgtā jauda ieejas un izejas punktos un saistītie pieņēmumi;

| iii) | gāzes plūsmas daudzums un virziens attiecībā uz ieejas un izejas punktiem un saistītie pieņēmumi, piemēram, pieprasījuma un piegādes scenāriji attiecībā uz gāzes plūsmu maksimumslodzes apstākļos; |
| --- | --- |

iii)

gāzes plūsmas daudzums un virziens attiecībā uz ieejas un izejas punktiem un saistītie pieņēmumi, piemēram, pieprasījuma un piegādes scenāriji attiecībā uz gāzes plūsmu maksimumslodzes apstākļos;

| iv) | pienācīgi detalizēta pārvades tīkla struktūras shēma; |
| --- | --- |

iv)

pienācīgi detalizēta pārvades tīkla struktūras shēma;

| v) | papildu tehniskā informācija par pārvades tīklu, piemēram, cauruļvadu garums un diametrs un kompresoru staciju jauda; |
| --- | --- |

v)

papildu tehniskā informācija par pārvades tīklu, piemēram, cauruļvadu garums un diametrs un kompresoru staciju jauda;

| b) | šāda informācija:






  i) | pārvades sistēmas operatora atļautie ieņēmumi un/vai mērķieņēmumi; |
| --- | --- | --- |

b)

šāda informācija:

i)

pārvades sistēmas operatora atļautie ieņēmumi un/vai mērķieņēmumi;

| ii) | informācija par i) punktā minēto ieņēmumu izmaiņām salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; |
| --- | --- |

ii)

informācija par i) punktā minēto ieņēmumu izmaiņām salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu;

| iii) | šādi parametri:






  1) | regulējamo aktīvu bāzē ietverto aktīvu veidi un to kopvērtība; |
| --- | --- | --- |

iii)

šādi parametri:

1)

regulējamo aktīvu bāzē ietverto aktīvu veidi un to kopvērtība;

| 2) | kapitāla izmaksas un tās aprēķināšanas metodika; |
| --- | --- |

2)

kapitāla izmaksas un tās aprēķināšanas metodika;

| 3) | kapitālizdevumi, tostarp:






  a) | aktīvu sākotnējās vērtības noteikšanas metodika; |
| --- | --- | --- |

3)

kapitālizdevumi, tostarp:

a)

aktīvu sākotnējās vērtības noteikšanas metodika;

| b) | aktīvu pārvērtēšanas metodika; |
| --- | --- |

b)

aktīvu pārvērtēšanas metodika;

| c) | skaidrojums par aktīvu vērtības dinamiku; |
| --- | --- |

c)

skaidrojums par aktīvu vērtības dinamiku;

| d) | amortizācijas periods un summas par katru aktīvu veidu; |
| --- | --- |

d)

amortizācijas periods un summas par katru aktīvu veidu;

| 4) | pamatdarbības izdevumi: |
| --- | --- |

4)

pamatdarbības izdevumi:

| 5) | stimulu mehānismi un efektivitātes mērķrādītāji; |
| --- | --- |

5)

stimulu mehānismi un efektivitātes mērķrādītāji;

| 6) | inflācijas indeksi; |
| --- | --- |

6)

inflācijas indeksi;

| iv) | pārvades pakalpojumu ieņēmumi; |
| --- | --- |

iv)

pārvades pakalpojumu ieņēmumi;

| v) | šā apakšpunkta iv) punktā minēto ieņēmumu savstarpējā attiecība, proti:






  1) | jaudbāzētu un resursbāzētu ieņēmumu sadalījums, t. i., sadalījums starp jaudbāzētu pārvades tarifu ieņēmumiem un resursbāzētu pārvades tarifu ieņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

v)

šā apakšpunkta iv) punktā minēto ieņēmumu savstarpējā attiecība, proti:

1)

jaudbāzētu un resursbāzētu ieņēmumu sadalījums, t. i., sadalījums starp jaudbāzētu pārvades tarifu ieņēmumiem un resursbāzētu pārvades tarifu ieņēmumiem;

| 2) | ieejas un izejas ieņēmumu sadalījums, t. i., sadalījums starp jaudbāzētu pārvades tarifu ieņēmumiem visos ieejas punktos un jaudbāzētu pārvades tarifu ieņēmumiem visos izejas punktos; |
| --- | --- |

2)

ieejas un izejas ieņēmumu sadalījums, t. i., sadalījums starp jaudbāzētu pārvades tarifu ieņēmumiem visos ieejas punktos un jaudbāzētu pārvades tarifu ieņēmumiem visos izejas punktos;

| 3) | iekšsistēmas/starpsistēmas ieņēmumu sadalījums, t. i., sadalījums starp ieņēmumiem no tīkla iekšsistēmiska izmantojuma gan ieejas, gan izejas punktos, un ieņēmumiem no tīkla starpsistēmiska izmantojuma gan ieejas, gan izejas punktos, kas aprēķināti saskaņā ar 5. pantu; |
| --- | --- |

3)

iekšsistēmas/starpsistēmas ieņēmumu sadalījums, t. i., sadalījums starp ieņēmumiem no tīkla iekšsistēmiska izmantojuma gan ieejas, gan izejas punktos, un ieņēmumiem no tīkla starpsistēmiska izmantojuma gan ieejas, gan izejas punktos, kas aprēķināti saskaņā ar 5. pantu;

| vi) | ja un tādā mērā, kādā pārvades sistēmas operators darbojas saskaņā ar režīmu bez cenas griestiem, šāda informācija par regulatīvā rēķina saskaņošanu attiecībā uz iepriekšējo tarifu periodu:






  1) | faktiski gūtie ieņēmumi, atļauto ieņēmumu nepietiekama vai pārmērīga atgūšana un šo ieņēmumu daļa, kas ieskaitīta regulatīvajā rēķinā un – attiecīgā gadījumā – šāda regulatīvā rēķina apakšrēķinos; |
| --- | --- | --- |

vi)

ja un tādā mērā, kādā pārvades sistēmas operators darbojas saskaņā ar režīmu bez cenas griestiem, šāda informācija par regulatīvā rēķina saskaņošanu attiecībā uz iepriekšējo tarifu periodu:

1)

faktiski gūtie ieņēmumi, atļauto ieņēmumu nepietiekama vai pārmērīga atgūšana un šo ieņēmumu daļa, kas ieskaitīta regulatīvajā rēķinā un – attiecīgā gadījumā – šāda regulatīvā rēķina apakšrēķinos;

| 2) | saskaņošanas periods un izmantotie stimulu mehānismi; |
| --- | --- |

2)

saskaņošanas periods un izmantotie stimulu mehānismi;

| vii) | izsoles prēmijas iecerētais izlietojums; |
| --- | --- |

vii)

izsoles prēmijas iecerētais izlietojums;

| c) | šāda informācija par pārvades un nepārvades tarifiem, kas papildināta ar attiecīgu informāciju par to aprēķināšanu:






  i) | 4. panta 3. punktā minētie resursbāzētie pārvades tarifi, ja tos piemēro; |
| --- | --- | --- |

c)

šāda informācija par pārvades un nepārvades tarifiem, kas papildināta ar attiecīgu informāciju par to aprēķināšanu:

i)

4. panta 3. punktā minētie resursbāzētie pārvades tarifi, ja tos piemēro;

| ii) | 4. panta 4. punktā minētie nepārvades tarifi par nepārvades pakalpojumiem, ja tos piemēro; |
| --- | --- |

ii)

4. panta 4. punktā minētie nepārvades tarifi par nepārvades pakalpojumiem, ja tos piemēro;

| iii) | atsauces cenas un citas cenas, kas piemērojamas punktos, kuri nav 29. pantā minētie punkti. |
| --- | --- |

iii)

atsauces cenas un citas cenas, kas piemērojamas punktos, kuri nav 29. pantā minētie punkti.

2.   Bez tam publicē šādu informāciju par pārvades tarifiem:

| a) | skaidrojums par šādiem aspektiem:






  i) | viena tipa pārvades pakalpojumiem piemēroto pārvades tarifu līmeņu starpība tekošajā tarifu periodā un tarifu periodā, par kuru publicē informāciju; |
| --- | --- | --- |

a)

skaidrojums par šādiem aspektiem:

i)

viena tipa pārvades pakalpojumiem piemēroto pārvades tarifu līmeņu starpība tekošajā tarifu periodā un tarifu periodā, par kuru publicē informāciju;

| ii) | viena tipa pārvades pakalpojumiem piemēroto pārvades tarifu līmeņu aplēstā starpība tarifu periodā, par kuru publicē informāciju, un atlikušā regulatīvā perioda katrā nākamajā tarifu periodā; |
| --- | --- |

ii)

viena tipa pārvades pakalpojumiem piemēroto pārvades tarifu līmeņu aplēstā starpība tarifu periodā, par kuru publicē informāciju, un atlikušā regulatīvā perioda katrā nākamajā tarifu periodā;

| b) | vismaz vienkāršots tarifu modelis, ko regulāri atjaunina un kam pievieno skaidrojumu, kā tas izmantojams, lai tīkla izmantotāji varētu aprēķināt tekošajā tarifu periodā piemērojamos pārvades tarifus un aplēst to iespējamo dinamiku pēc šī tarifu perioda beigām. |
| --- | --- |

b)

vismaz vienkāršots tarifu modelis, ko regulāri atjaunina un kam pievieno skaidrojumu, kā tas izmantojams, lai tīkla izmantotāji varētu aprēķināt tekošajā tarifu periodā piemērojamos pārvades tarifus un aplēst to iespējamo dinamiku pēc šī tarifu perioda beigām.

3.   Punktos, kas neietilpst Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.2.1. punkta a) apakšpunktā minētajā “būtisko punktu” definīcijā, informāciju par prognozēto nolīgtās jaudas apjomu un prognozēto gāzes plūsmas daudzumu publicē, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.2.2. punktā.

31. pants

Publicēšanas veids

1.   29. un 30. pantā minēto informāciju publicē saskaņā ar 32. pantu, proti, Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.1.1. punkta 1. apakšpunkta h) punktā minētajā platformā norāda saiti uz attiecīgās struktūras tīmekļa vietni.

Šāda informācija ir pieejama sabiedrībai, ir bez maksas un bez jebkādiem izmantošanas ierobežojumiem. To publicē:

| a) | lietotājam saprotamā veidā; |
| --- | --- |

a)

lietotājam saprotamā veidā;

| b) | skaidrā, viegli pieejamā veidā un bez diskriminācijas; |
| --- | --- |

b)

skaidrā, viegli pieejamā veidā un bez diskriminācijas;

| c) | lejupielādējamā formātā; |
| --- | --- |

c)

lejupielādējamā formātā;

| d) | vienā vai vairākās dalībvalsts oficiālajās valodās un iespēju robežās angļu valodā, ja vien kāda no dalībvalsts oficiālajām valodām nav angļu valoda. |
| --- | --- |

d)

vienā vai vairākās dalībvalsts oficiālajās valodās un iespēju robežās angļu valodā, ja vien kāda no dalībvalsts oficiālajām valodām nav angļu valoda.

2.   Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.1.1. punkta 1. apakšpunkta h) punktā minētajā platformā publicē šādu informāciju par starpsavienojuma punktiem:

| a) | vienlaikus ar 29. pantā paredzētās informācijas publicēšanu publicē rezerves cenas standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu, un standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu; |
| --- | --- |

a)

vienlaikus ar 29. pantā paredzētās informācijas publicēšanu publicē rezerves cenas standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā konstantu jaudu, un standarta jaudas produktiem, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu;

| b) | vienlaikus ar 30. pantā minētās informācijas publicēšanu publicē 4. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto plūsmbāzēto maksu, ja tādu piemēro. |
| --- | --- |

b)

vienlaikus ar 30. pantā minētās informācijas publicēšanu publicē 4. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto plūsmbāzēto maksu, ja tādu piemēro.

3.   2. punktā minēto informāciju publicē šādi:

| a) | kā izklāstīts 1. punkta a) līdz c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

kā izklāstīts 1. punkta a) līdz c) apakšpunktā;

| b) | angļu valodā; |
| --- | --- |

b)

angļu valodā;

| c) | standartizētas tabulas formātā, norādot vismaz šādu informāciju:







  i) | starpsavienojuma punkts; |
| --- | --- | --- |

c)

standartizētas tabulas formātā, norādot vismaz šādu informāciju:

i)

starpsavienojuma punkts;

| ii) | gāzes plūsmas virziens; |
| --- | --- |

ii)

gāzes plūsmas virziens;

| iii) | attiecīgo pārvades sistēmu operatoru nosaukumi; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgo pārvades sistēmu operatoru nosaukumi;

| iv) | laika, uz kādu piedāvā produktu, sākums un beigas; |
| --- | --- |

iv)

laika, uz kādu piedāvā produktu, sākums un beigas;

| v) | vai jauda ir konstanta vai atslēdzama; |
| --- | --- |

v)

vai jauda ir konstanta vai atslēdzama;

| vi) | norāde uz standarta jaudas produktu; |
| --- | --- |

vi)

norāde uz standarta jaudas produktu;

| vii) | piemērojamais tarifs par kWh/h vai kWh/d vietējā valūtā un euro, ņemot vērā šādus apsvērumus:






  1) | ja izmantotā jaudas vienība ir kWh/h – informācija par piemērojamiem tarifiem par kWh/d nav saistoša, un otrādi; |
| --- | --- | --- |

vii)

piemērojamais tarifs par kWh/h vai kWh/d vietējā valūtā un euro, ņemot vērā šādus apsvērumus:

1)

ja izmantotā jaudas vienība ir kWh/h – informācija par piemērojamiem tarifiem par kWh/d nav saistoša, un otrādi;

| 2) | ja vietējā valūta nav euro – informācija par piemērojamo tarifu euro nav saistoša. |
| --- | --- |

2)

ja vietējā valūta nav euro – informācija par piemērojamo tarifu euro nav saistoša.

Bez tam vienlaikus ar 30. pantā minētās informācijas publicēšanu standartizētajā tabulā norāda šādu simulāciju: visas izmaksas (vietējā valūtā un euro saskaņā ar vii) apakšpunkta 2. punktu) par 1GWh/dienā/gadā transportēšanu katrā starpsavienojuma punktā.

4.   Ja 2. punktā minētā informācija atšķiras no attiecīgās 1. punktā minētās informācijas, noteicošā ir attiecīgā 1. punktā minētā informācija.

32. pants

Publicēšanas termiņš

29. un 30. pantā paredzētās informācijas publicēšanas termiņi ir šādi:

| a) | 29. pantā minētā informācija – ne vēlāk kā trīsdesmit dienas pirms ikgadējās gada jaudas izsoles; |
| --- | --- |

a)

29. pantā minētā informācija – ne vēlāk kā trīsdesmit dienas pirms ikgadējās gada jaudas izsoles;

| b) | 30. pantā minētā informācija – ne vēlāk kā trīsdesmit dienas pirms attiecīgā tarifu perioda; |
| --- | --- |

b)

30. pantā minētā informācija – ne vēlāk kā trīsdesmit dienas pirms attiecīgā tarifu perioda;

| c) | attiecīgie pārvades tarifi, kas atjaunināti tarifu perioda ietvaros, kā noteikts 12. panta 3. punktā – uzreiz pēc apstiprināšanas saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgie pārvades tarifi, kas atjaunināti tarifu perioda ietvaros, kā noteikts 12. panta 3. punktā – uzreiz pēc apstiprināšanas saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

Ik reizi, kad pārvades tarifi tiek atjaunināti, pievieno informāciju, norādot tarifu līmeņa mainīšanas iemeslus. Ja piemēro 12. panta 3. punkta b) apakšpunktu, pievieno 29. panta b) punktā minēto atjaunināto pārskatu par attiecīgajiem tādu standarta jaudas produktu tipiem, ar ko piedāvā atslēdzamu jaudu.

IX NODAĻA

INKREMENTĀLĀ JAUDA

33. pants

Inkrementālā jauda: tarifu principi

1.   Minimālā cena, par kādu pārvades sistēmu operatori akceptē pieprasījumu pēc inkrementālās jaudas, ir atsauces cena. Ekonomiskā testa aprēķina vajadzībām atsauces cenas iegūst šādi: atsauces cenas metodikā iekļauj attiecīgos pieņēmumus, kas saistīti ar inkrementālās jaudas piedāvāšanu.

2.   Ja iecerēts 24. panta b) punktā minēto fiksētas maksājamās cenas pieeju izmantot attiecībā uz inkrementālo jaudu, tad 24. panta b) punktā minēto rezerves cenu balsta uz prognozētajām investīciju un darbības izmaksām. Kad inkrementālā jauda tiek realizēta, šādu rezerves cenu koriģē proporcionāli starpībai – neatkarīgi no tā, vai šī starpība ir pozitīva vai negatīva – starp prognozētajām investīciju izmaksām un faktiskajām investīciju izmaksām.

3.   Ja visas inkrementālās jaudas piešķiršana par atsauces cenu nedotu pietiekamus ieņēmumus, lai ekonomiskā testa rezultāts būtu pozitīvs, var piemērot obligātu minimālo prēmiju pirmajā izsolē vai alternatīvajā piešķiršanas mehānismā, kur inkrementālā jauda tiek piedāvāta. Obligāto minimālo prēmiju var piemērot arī vēlākās izsolēs, ja tiek piedāvāta tā jauda, kas sākotnēji netika pārdota, vai jauda, kas sākotnēji tika atlikta malā saskaņā ar Regulas (ES) 2017/459 8. panta 8. un 9. punktu. Lēmumu par to, vai un kurās izsolēs piemērot obligāto minimālo prēmiju, pieņem saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

4.   Obligātās minimālās prēmijas līmenis ir tāds, lai ekonomiskā testa rezultāts būtu pozitīvs, proti, ieņēmumi tiek gūti par piedāvāto jaudu pirmajā izsolē vai alternatīvā piešķiršanas mehānismā, kur tiek piedāvāta inkrementālā jauda. Obligātās minimālās prēmijas diapazonu atkarībā no gaidāmās piešķirtās jaudas iesniedz attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm apstiprināšanai saskaņā ar Regulas (ES) 2017/459 25. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

5.   Obligāto minimālo prēmiju, kuru ir apstiprinājusi valsts regulatīvā iestāde, attiecīgajā starpsavienojuma punktā pieskaita grupētas jaudas produktu atsauces cenai, un to ieskaita tikai tiem pārvades sistēmu operatoriem, kuri saņēmuši attiecīgās valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu par obligāto minimālo prēmiju. Šis obligātās minimālās prēmijas piešķiršanas pamatprincips neierobežo iespēju, ka iespējamo papildu izsoles prēmiju var sadalīt saskaņā ar 21. panta 3. punktu, vai citu vienošanos, ko panākušas iesaistītās valstu regulatīvās iestādes.

X NODAĻA

NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI

34. pants

Metodikas un parametri, ko izmanto pārvades sistēmu operatoru atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu noteikšanā

1.   Pirms 2019. gada 6. aprīļa Aģentūra publicē pārskatu par metodikām un parametriem, ko izmanto pārvades sistēmu operatoru atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu noteikšanā. Pārskata pamatā ir vismaz 30. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā minētie parametri.

2.   Valstu regulatīvās iestādes, ievērojot Aģentūras noteiktu procedūru, Aģentūrai iesniedz visu vajadzīgo informāciju par metodikām un parametriem, ko izmanto pārvades sistēmu operatoru atļauto ieņēmumu vai mērķieņēmumu noteikšanā.

35. pants

Esošie līgumi

1.   Šī regula neskar pārvades tarifu līmeņus, kas izriet no līgumiem vai jaudas rezervācijām, kas noslēgtas pirms 2017. gada 6. aprīļa, ja šādos līgumos vai jaudas rezervācijās nav paredzēts mainīt jaudbāzēto vai resursbāzēto pārvades tarifu līmeņus, izņemot indeksācijas dēļ, ja tāda ir.

2.   1. punktā minēto pārvades tarifu un jaudas rezervāciju nosacījumus nevar atjaunot, pagarināt vai turpināt pēc to beigu termiņa.

3.   Pirms 2017. gada 6. maija pārvades sistēmas operators valsts regulatīvajai iestādei informācijas nolūkā nosūta 1. punktā minētos līgumus vai ziņas par jaudas rezervācijām, ja tādi(-as) ir.

36. pants

Īstenošanas pārraudzība

1.   Lai palīdzētu Aģentūrai veikt tās pārraudzības pienākumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 9. panta 1. punktu, ENTSOG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. panta 8. un 9. punktu uzrauga un analizē to, kā pārvades sistēmu operatori ir īstenojuši šo regulu. Konkrēti, ENTSOG nodrošina, ka visa attiecīgā informācija, kas pārvades sistēmu operatoriem ir jāsniedz, ir pilnīga un pareiza. Šo informāciju ENTSOG iesniedz Aģentūrai šādos termiņos:

| a) | prasības saskaņā ar VIII nodaļu – 2018. gada 31. marts; |
| --- | --- |

a)

prasības saskaņā ar VIII nodaļu – 2018. gada 31. marts;

| b) | visas pārējās šīs regulas prasības – 2020. gada 31. marts. |
| --- | --- |

b)

visas pārējās šīs regulas prasības – 2020. gada 31. marts.

2.   Pārvades sistēmu operatori iesniedz ENTSOG visu informāciju, ko tas prasa, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar 1. punktu, šādos termiņos:

| a) | prasības saskaņā ar VIII nodaļu – 2017. gada 31. decembris; |
| --- | --- |

a)

prasības saskaņā ar VIII nodaļu – 2017. gada 31. decembris;

| b) | visas pārējās šīs regulas prasības – 2019. gada 31. decembris. |
| --- | --- |

b)

visas pārējās šīs regulas prasības – 2019. gada 31. decembris.

3.   1. un 2. punktā izklāstīto īstenošanas pārraudzības ciklu turpmākajos gados atkārto pēc attiecīga Komisijas pieprasījuma.

4.   ENTSOG un Aģentūra saglabā komerciāli sensitīvās informācijas konfidencialitāti.

5.   Trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Aģentūra publicē pārskatu par atsauces cenu metodiku piemērošanu dalībvalstīs.

37. pants

Pilnvaras piešķirt atkāpes

1.   Ja struktūra, kas ekspluatē starpsavienojumu, kuram piešķirts atbrīvojums no Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 6., 8. un 10. punkta prasībām saskaņā ar minētās direktīvas 36. pantu vai līdzīgs atbrīvojums, to lūdz, tad valstu regulatīvās iestādes var kopīgi piešķirt šādai struktūrai atkāpi no viena vai vairāku šīs regulas pantu piemērošanas saskaņā ar šā panta 2. līdz 6. punktu ar nosacījumu, ka šādu pantu piemērošana šādām struktūrām radītu vienu vai vairākas no tālāk minētajām negatīvajām sekām. Proti:

| a) | tas neveicina efektīvu gāzes tirdzniecību un konkurenci; |
| --- | --- |

a)

tas neveicina efektīvu gāzes tirdzniecību un konkurenci;

| b) | tas nesniedz stimulu ieguldījumiem jaunās jaudās vai pašreizējo jaudu saglabāšanā; |
| --- | --- |

b)

tas nesniedz stimulu ieguldījumiem jaunās jaudās vai pašreizējo jaudu saglabāšanā;

| c) | tas nesamērīgi izkropļo pārrobežu tirdzniecību; |
| --- | --- |

c)

tas nesamērīgi izkropļo pārrobežu tirdzniecību;

| d) | tas izkropļo konkurenci ar citiem infrastruktūras operatoriem, kas piedāvā starpsavienotājam pēc būtības līdzīgus pakalpojumus; |
| --- | --- |

d)

tas izkropļo konkurenci ar citiem infrastruktūras operatoriem, kas piedāvā starpsavienotājam pēc būtības līdzīgus pakalpojumus;

| e) | tas nav realizējams, ja ņem vērā starpsavienotāju īpašo nozīmi. |
| --- | --- |

e)

tas nav realizējams, ja ņem vērā starpsavienotāju īpašo nozīmi.

2.   Struktūra, kas prasa atkāpi saskaņā ar 1. punktu, savā lūgumā iekļauj detalizētu pamatojumu ar visiem apliecinošajiem dokumentiem, tostarp, ja vajadzīgs, izmaksu un ieguvumu analīzi, kas liecina, ka ir izpildīti viens vai vairāki no 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

3.   Attiecīgās valstu regulatīvās iestādes kopīgi izvērtē lūgumu piešķirt atkāpi un to izskata ciešā sadarbībā. Ja attiecīgās valstu regulatīvās iestādes piešķir atkāpi, tās savos lēmumos norāda atkāpes darbības termiņu.

4.   Valstu regulatīvās iestādes par lēmumiem piešķirt atkāpi paziņo Aģentūrai un Komisijai.

5.   Valstu regulatīvās iestādes var atcelt atkāpi, ja tās piešķiršanas apstākļi un/vai iemesli vairs nepastāv vai ja Aģentūra vai Komisija sniegusi argumentētu ieteikumu atkāpi atcelt, jo tai nav pietiekama pamatojuma.

38. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   To piemēro no tās spēkā stāšanās dienas.

3.   Tomēr VI un VIII nodaļu piemēro no 2017. gada 1. oktobra. II, III un IV nodaļu piemēro no 2019. gada 31. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 16. marta Regula (ES) 2017/459, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas piešķiršanas mehānismu tīkla kodeksu un atceļ Regulu (ES) Nr. 984/2013 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 713/2009, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 26. marta Regula (ES) Nr. 312/2014, ar ko izveido tīkla kodeksu gāzes balansēšanai pārvades tīklos (OV L 91, 27.3.2014., 15. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2015. gada 30. aprīļa Regula (ES) 2015/703, ar ko izveido tīkla kodeksu par sadarbspējas un datu apmaiņas noteikumiem (OV L 113, 1.5.2015., 13. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regula (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.).

7

---

| 17.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/57

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/461

(2017. gada 16. marts),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz kopīgajām procedūrām, veidlapām un veidnēm apspriešanas procesam starp attiecīgajām kompetentajām iestādēm par plānotās būtiskas līdzdalības iegādi kredītiestādēs, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 24. pantā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1), un jo īpaši tās 22. panta 9. punktu,

tā kā:

| (1) | Ir lietderīgi noteikt kopīgas procedūras, veidlapas un veidnes, lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes precīzi novērtē paziņojumus par plānoto līdzdalības tiešu vai netiešu iegādi vai palielinājumu kredītiestādēs, ja potenciālais ieguvējs ir uzraudzīta struktūra citā dalībvalstī vai nozarē, šādas uzraudzītas struktūras mātesuzņēmums vai fiziska vai juridiska persona, kas šādu uzraudzīto struktūru kontrolē. Šādos gadījumos attiecīgajām kompetentajām iestādēm būtu savstarpēji jāapspriežas un jāapmainās ar visu nepieciešamo informāciju un citu būtisku informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Ir lietderīgi noteikt kopīgas procedūras, veidlapas un veidnes, lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes precīzi novērtē paziņojumus par plānoto līdzdalības tiešu vai netiešu iegādi vai palielinājumu kredītiestādēs, ja potenciālais ieguvējs ir uzraudzīta struktūra citā dalībvalstī vai nozarē, šādas uzraudzītas struktūras mātesuzņēmums vai fiziska vai juridiska persona, kas šādu uzraudzīto struktūru kontrolē. Šādos gadījumos attiecīgajām kompetentajām iestādēm būtu savstarpēji jāapspriežas un jāapmainās ar visu nepieciešamo informāciju un citu būtisku informāciju.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 14. panta 2. punktu minētās direktīvas 24. pantā noteiktais apspriešanas process arī attiecas uz kredītiestādes akcionāru un dalībnieku novērtēšanu, lai piešķirtu atļauju sākt kredītiestādes darbību. Tādēļ kopīgām procedūrām, veidlapām un veidnēm būtu arī jāsniedz iespēja attiecīgajām kompetentajām iestādēm apspriesties, ja akcionāru vai dalībnieku, kuriem ir būtiska līdzdalība, novērtēšanu veic kā daļu no pieteikumu par atļaujas piešķiršanu kredītiestādēm novērtēšanas. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 14. panta 2. punktu minētās direktīvas 24. pantā noteiktais apspriešanas process arī attiecas uz kredītiestādes akcionāru un dalībnieku novērtēšanu, lai piešķirtu atļauju sākt kredītiestādes darbību. Tādēļ kopīgām procedūrām, veidlapām un veidnēm būtu arī jāsniedz iespēja attiecīgajām kompetentajām iestādēm apspriesties, ja akcionāru vai dalībnieku, kuriem ir būtiska līdzdalība, novērtēšanu veic kā daļu no pieteikumu par atļaujas piešķiršanu kredītiestādēm novērtēšanas.

| (3) | Lai sekmētu sadarbību starp kompetentajām iestādēm un nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu starp tām, kompetentajām iestādēm būtu jānorīko īpaši kontaktpunkti konkrēti Direktīvas 2013/36/ES 24. pantā minētā apspriešanas procesa nolūkā un jādara šāda informācija publiski pieejama savās tīmekļa vietnēs. |
| --- | --- |

(3)

Lai sekmētu sadarbību starp kompetentajām iestādēm un nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu starp tām, kompetentajām iestādēm būtu jānorīko īpaši kontaktpunkti konkrēti Direktīvas 2013/36/ES 24. pantā minētā apspriešanas procesa nolūkā un jādara šāda informācija publiski pieejama savās tīmekļa vietnēs.

| (4) | Lai nodrošinātu savlaicīgu un efektīvu sadarbību starp kompetentajām iestādēm, būtu jāievieš apspriešanas procedūras, kas ietver skaidrus termiņus. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu savlaicīgu un efektīvu sadarbību starp kompetentajām iestādēm, būtu jāievieš apspriešanas procedūras, kas ietver skaidrus termiņus.

| (5) | Minētajām apspriešanas procedūrām būtu arī jānodrošina, ka kompetentās iestādes sadarbojas un strādā, lai uzlabotu apspriešanās procesu, vajadzības gadījumā sekmējot to, ka notiek apmaiņa ar atsauksmēm par saņemtās informācijas kvalitāti un atbilstību. |
| --- | --- |

(5)

Minētajām apspriešanas procedūrām būtu arī jānodrošina, ka kompetentās iestādes sadarbojas un strādā, lai uzlabotu apspriešanās procesu, vajadzības gadījumā sekmējot to, ka notiek apmaiņa ar atsauksmēm par saņemtās informācijas kvalitāti un atbilstību.

| (6) | Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde (EBI). |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde (EBI).

| (7) | EBI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanās par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37. pantu, |
| --- | --- |

(7)

EBI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanās par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir noteiktas kopīgas procedūras, veidlapas un veidnes Direktīvas 2013/36/ES 24. pantā minētajam apspriešanas procesam starp:

| a) | tādas esošas kredītiestādes kompetento iestādi, kurā tiek plānots iegādāties vai palielināt būtisku līdzdalību vai kura ir atbildīga par atļaujas piešķiršanu kredītiestādes darbības sākšanai (“lūguma iesniedzēja iestāde”); |
| --- | --- |

a)

tādas esošas kredītiestādes kompetento iestādi, kurā tiek plānots iegādāties vai palielināt būtisku līdzdalību vai kura ir atbildīga par atļaujas piešķiršanu kredītiestādes darbības sākšanai (“lūguma iesniedzēja iestāde”);

| b) | potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka attiecīgo kompetento iestādi, ja šāds potenciālais ieguvējs, akcionārs vai dalībnieks atbilst vienai no Direktīvas 2013/36/ES 24. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām kategorijām (“lūguma saņēmēja iestāde”). |
| --- | --- |

b)

potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka attiecīgo kompetento iestādi, ja šāds potenciālais ieguvējs, akcionārs vai dalībnieks atbilst vienai no Direktīvas 2013/36/ES 24. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām kategorijām (“lūguma saņēmēja iestāde”).

2. pants

Izraudzītie kontaktpunkti

Direktīvas 2013/36/ES 24. pantā minētā apspriešanas procesa nolūkā attiecīgās kompetentās iestādes, norādot īpašas nodaļas vai pastkastes vienu adresi, norīko kontaktpunktus apspriešanas paziņojumu un citas saziņas nodošanai saskaņā ar šo regulu un dara šos kontaktpunktus publiski pieejamus savās tīmekļa vietnēs.

3. pants

Apspriešanas paziņojums

1.   Lūguma iesniedzēja iestāde pēc tam, kad tā saņēmusi Direktīvas 2013/36/ES 22. panta 1. punktā minēto paziņojumu, pēc iespējas drīzāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 darbdienas pēc minētās direktīvas 22. panta 2. punkta otrajā daļā minētā apspriešanas perioda sākuma apspriešanās paziņojumu nosūta lūguma saņēmējai iestādei.

2.   Ja Direktīvas 2013/36/ES 23. panta 1. punktā minēto novērtējumu veic kā daļu no novērtējuma par pieteikumu kredītiestādes darbības sākšanai, lūguma iesniedzēja iestāde pēc iespējas drīzāk pēc šāda pieteikuma saņemšanas un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 darbdienas pēc tam, kad tā saņēmusi Direktīvas 2013/36/ES 15. pantā minēto pilnīgo informāciju, apspriešanās paziņojumu nosūta lūguma saņēmējai iestādei.

3.   Lūguma iesniedzēja iestāde 1. un 2. punktā minētos apspriešanas paziņojumus nosūta rakstiski pa pastu, faksu vai izmantojot drošus elektroniskos līdzekļus un tos adresē lūguma saņēmējas iestādes izraudzītajam kontaktpunktam.

4.   Lūguma iesniedzēja iestāde 1. un 2. punktā minētos apspriešanas paziņojumus nosūta, aizpildot I pielikumā sniegto veidlapu, precizējot galveno informāciju par plānoto līdzdalību un informāciju, ko lūguma iesniedzēja iestāde šajā saistībā pieprasa no lūguma saņēmējas iestādes.

4. pants

Apstiprinājums par apspriešanas paziņojuma saņemšanu

Lūguma saņēmēja iestāde nosūta lūguma iesniedzējai iestādei 3. pantā minētā apspriešanas paziņojuma saņemšanas apstiprinājumu divu darbdienu laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas.

5. pants

Lūguma saņēmējas iestādes atbilde

1.   Atbildi uz apspriešanas paziņojumu iesniedz rakstveidā, izmantojot II pielikumā izklāstīto veidni, pa pastu, faksu vai izmantojot drošus elektroniskos saziņas līdzekļus. Atbilde ir adresējama 2. pantā minētajam lūguma iesniedzējas iestādes izraudzītajam kontaktpunktam, ja vien lūguma iesniedzēja iestāde nav norādījusi citādi.

2.   Lūguma saņēmēja iestāde lūguma iesniedzējai iestādei pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā 20 darba dienu laikā pēc apspriešanas paziņojuma saņemšanas sniedz:

| a) | visu attiecīgo informāciju, kas prasīta apspriešanas paziņojumā, tostarp visus viedokļus vai atrunas attiecībā uz iegādi, ko veic potenciālais līdzdalības ieguvējs; |
| --- | --- |

a)

visu attiecīgo informāciju, kas prasīta apspriešanas paziņojumā, tostarp visus viedokļus vai atrunas attiecībā uz iegādi, ko veic potenciālais līdzdalības ieguvējs;

| b) | visu būtisko informāciju pēc savas iniciatīvas. |
| --- | --- |

b)

visu būtisko informāciju pēc savas iniciatīvas.

3.   Ja lūguma saņēmēja iestāde nespēj ievērot 2. punktā noteikto termiņu, tā nekavējoties paziņo lūguma iesniedzējai iestādei par pamatotiem iemesliem, kas ir izraisījuši šādu kavēšanos, un sniedz atbildes plānoto datumu. Lūguma saņēmēja iestāde sniedz regulāras atsauksmes par panākto progresu vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc lūguma iesniedzējas iestādes pieprasījuma.

4.   Ja pamatotos nepieciešamības gadījumos lūguma saņēmēja iestāde nespēj sniegt visu nepieciešamo informāciju laikus 2. punktā noteiktajā termiņā, tā:

| a) | nodrošina informāciju, kas jau ir pieejama 2. punktā minētajā termiņā, izmantojot II pielikumā izklāstīto formātu; |
| --- | --- |

a)

nodrošina informāciju, kas jau ir pieejama 2. punktā minētajā termiņā, izmantojot II pielikumā izklāstīto formātu;

| b) | sniedz visu trūkstošo informāciju, tiklīdz tā kļūst pieejama, un tādā veidā, tostarp mutiski, kas nodrošina, ka var veikt visus vajadzīgos pasākumus. |
| --- | --- |

b)

sniedz visu trūkstošo informāciju, tiklīdz tā kļūst pieejama, un tādā veidā, tostarp mutiski, kas nodrošina, ka var veikt visus vajadzīgos pasākumus.

5.   Ja pieprasītā informācija tiek sniegta mutiski saskaņā ar 4. punkta b) apakšpunktu, to pēc tam apstiprina rakstiski saskaņā ar 1. punktu, izņemot, ja kompetentās iestādes nav vienojušās citādi.

6. pants

Apspriešanas procedūras

1.   Lūguma iesniedzēja iestāde un lūguma saņēmēja iestāde saistībā ar apspriešanas paziņojumu un atbildi sazinās, izmantojot visizdevīgāko no 3. panta 3. punktā un 5. panta 1. punktā paredzētajiem līdzekļiem, pienācīgi ņemot vērā konfidencialitātes apsvērumus, sarakstes laikus, nosūtāmā materiāla apjomu un vieglu lūguma iesniedzējas iestādes piekļuvi informācijai.

2.   Lūguma saņēmējas iestādes sniegtā informācija, ciktāl tai ir zināms, ir pilnīga, precīza un atjaunināta.

3.   Pēc apspriešanas paziņojuma saņemšanas lūguma saņēmēja iestāde laikus sazinās ar lūguma iesniedzēja iestādi, ja tai ir nepieciešams skaidrojums par pieprasīto informāciju.

Savukārt lūguma iesniedzēja iestāde nekavējoties atbild uz visiem lūguma saņēmējas iestādes pieprasītajiem skaidrojumiem.

4.   Ja pieprasītā informācija ir citas iestādes, kas nav kompetentā iestāde Direktīvas 2013/36/ES 24. panta nolūkos, rīcībā tajā pašā dalībvalstī kā lūguma saņēmējas iestādes dalībvalsts,, lūguma saņēmēja iestāde dara visu iespējamo, lai nekavējoties apkopotu informāciju un to nodotu lūguma iesniedzējai iestādei saskaņā ar 5. pantu.

Ja pieprasītā informācija ir citas dalībvalsts citas iestādes rīcībā vai tās pašas dalībvalsts tādas citas iestādes rīcībā, kas ir kompetentā iestāde Direktīvas 2013/36/ES 24. panta nolūkos, lūguma saņēmēja iestāde par to nekavējoties paziņo lūguma iesniedzējai iestādei.

5.   Lūguma saņēmēja iestāde un lūguma iesniedzēja iestāde sadarbojas, lai novērstu visas grūtības, kas var rasties, atbildot uz pieprasījumu.

6.   Lūguma saņēmēja iestāde un lūguma iesniedzēja iestāde viena otrai sniedz atsauksmes par novērtējuma rezultātu, attiecībā uz kuru ir noticis apspriešanas process, un, attiecīgā gadījumā, par saņemtās informācijas vai citas palīdzības lietderību un par problēmām saistībā ar šādas palīdzības vai informācijas sniegšanu.

7.   Ja novērtēšanas periodā rodas jauna informācija vai papildu informācijas nepieciešamība, lūguma iesniedzēja iestāde un lūguma saņēmēja iestāde nodrošina, ka notiek apmaiņa ar visu būtisko un atbilstīgo informāciju. Šim nolūkam vajadzības gadījumā var izmantot I un II pielikuma veidnes.

8.   Apspriešanās procesā kompetentās iestādes izmanto Savienības dalībvalsts oficiālo valodu, kas ir valoda, ko parasti izmanto uzraudzības iestāžu starptautiskajai sadarbībai, un publicē lēmumu par šādas valodas vai valodu izvēli savās tīmekļa vietnēs. To dalībvalstu kompetentās iestādes, kurām ir kopīga oficiālā valoda vai kuras savstarpēji vienojas izmantot citu Savienības dalībvalsts oficiālo valdu, var izmantot minēto valdu.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Apspriešanas paziņojuma veidne

(Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/461 3. pants)

Datums: ...

SŪTĪTĀJS:

Dalībvalsts:

Lūguma iesniedzēja iestāde:

Adrese:

(Izraudzītā kontaktpunkta informācija)

Tālrunis:

E-pasts:

Atsauces numurs:

SAŅĒMĒJS:

Dalībvalsts:

Lūguma saņēmēja iestāde:

Adrese:

(Izraudzītā kontaktpunkta informācija)

Tālrunis:

E-pasts:

Cienījamā kundze! / Godātais kungs!

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/461 (1) 3. pantu sniedz apspriešanas paziņojumu attiecībā uz turpmāk sīkāk norādītajiem jautājumiem.

Lūdzu, ņemiet vērā, ka novērtējuma procedūras termiņš ir [ievietojiet datumu] (2). Tādēļ mēs būtu pateicīgi, ja jūs varētu sniegt pieprasīto informāciju un visu citu būtisku informāciju, kā arī visus viedokļus vai atrunas par plānoto līdzdalību 20 darbdienu laikā no šīs vēstules saņemšanas vai, ja tas nav iespējams, norādi par to, kad plānojat būt spējīgi sniegt vajadzīgo palīdzību.

Uz šo apspriešanas paziņojumu, Jūsu atbildi un to apstrādi attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (3).

Informācija par plānoto līdzdalību

Potenciālā līdzdalības ieguvēja(-u), akcionāra(-u) vai dalībnieka(-u) identitāte:

...

...

...

[Attiecībā uz fiziskām personām, lūdzu, ievietojiet personas datus, tostarp personas vārdu un uzvārdu, dzimšanas datumu un vietu, personas identifikācijas numuru (ja pieejams) un adresi. Attiecībā uz juridiskām personām, lūdzu, ievietojiet tās reģistrēto nosaukumu, galvenā biroja juridisko adresi, pasta adresi (ja tā atšķiras) un valsts noteiktu identifikācijas numuru (ja pieejams)]

Attiecīgās regulētās struktūras vai struktūru nosaukums lūguma saņēmējas iestādes dalībvalstī un saikne ar potenciālo līdzdalības ieguvēju, akcionāru vai dalībnieku:

...

...

...

[Ja potenciālais līdzdalības ieguvējs, akcionārs vai dalībnieks ir regulēta struktūra, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā, pietiek norādīt potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka vārdu un uzvārdu. Ja potenciālais līdzdalības ieguvējs, akcionārs vai dalībnieks atbilst vienai no Direktīvas 2013/36/ES 24. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā minētajām kategorijām, ir arī nepieciešams izskaidrot potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka attiecības ar attiecīgo regulēto struktūru, kas veic uzņēmējdarbību lūguma saņēmējas iestādes dalībvalstī.]

Tā mērķa uzņēmuma vai iestādes identitāte, par kuru tiek lūgta atļauja:

...

...

...

[Lūdzu, ievietojiet tās reģistrēto nosaukumu, galvenā biroja juridisko adresi, pasta adresi (ja tā atšķiras) un valsts noteiktu identifikācijas numuru (ja pieejams)]

Potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka pašreizējās un plānotās tiešās vai netiešās līdzdalības apjoms mērķa uzņēmumā vai iestādē, par kuru tiek lūgta atļauja:

...

...

...

[Lūdzu, sniedziet informāciju par tāda mērķa uzņēmuma vai iestādes, par kuru tiek lūgta atļauja, akcijām, kuras atrodas potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka īpašumā vai kuras plānots iegūt (attiecīgā gadījumā pirms plānotās līdzdalības iegādes un pēc tās), tostarp i) potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka īpašumā esošā vai iegūstamā uzņēmuma akciju numuru un veidu – parastās akcijas vai citas – (attiecīgā gadījumā pirms plānotās līdzdalības iegādes un pēc tās), kā arī šādu akciju nominālvērtību, ii) tāda uzņēmuma, kas pārstāv potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka īpašumā esošās vai iegūstamās akcijas, kopējā kapitāla daļu (attiecīgā gadījumā pirms plānotās līdzdalības iegādes un pēc tās) un iii) tāda uzņēmuma, kas pārstāv potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka īpašumā esošās vai iegūstamās akcijas, kopējo balsstiesību daļu (attiecīgā gadījumā pirms plānotās līdzdalības iegādes un pēc tās), ja tās atšķiras no uzņēmuma kapitāla daļas. Attiecībā uz netiešām iegādēm šādu informāciju sniedz mutatis mutandis.]

Sīkāka informācija par visām pārējām iesaistītajām iestādēm:

...

...

...

[Informācija par to, vai lūguma iesniedzēja iestāde ir sazinājusies vai sazināsies ar kādu citu iestādi lūguma saņēmējas iestādes dalībvalstī attiecībā uz lūguma priekšmetu, vai arī ar kādu citu iestādi, kurai, pēc lūguma iesniedzējas iestādes rīcībā esošās informācijas, ir aktīva interese attiecībā uz konkrētā lūguma priekšmetu]

Lūguma iesniedzējas iestādes sniegtā papildu informācija (ja ir):

...

...

...

...]

Lūgtās palīdzības veids

Konkrēta pieprasītā informācija:

...

...

...

...

[Lūdzu, ievietojiet konkrētās pieprasītās informācijas sīkāku aprakstu, tostarp visus attiecīgos pieprasītos dokumentus. Šajā informācijā ietilpst:

| — | attiecīgā gadījumā potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka, vai attiecīgās regulētās struktūras attiecīgo darbinieku visnesenākā piemērotības novērtējuma rezultāts (atbilstība un piemērotība), |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka, vai attiecīgās regulētās struktūras attiecīgo darbinieku visnesenākā piemērotības novērtējuma rezultāts (atbilstība un piemērotība),

| — | attiecīgā gadījumā potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka, vai attiecīgās regulētās struktūras finanšu stabilitātes visnesenākā novērtējuma rezultāts, kam pievienoti attiecīgie publiskās vai ārējās revīzijas ziņojumi, |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka, vai attiecīgās regulētās struktūras finanšu stabilitātes visnesenākā novērtējuma rezultāts, kam pievienoti attiecīgie publiskās vai ārējās revīzijas ziņojumi,

| — | attiecīgā gadījumā lūguma saņēmējas iestādes veikts potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka, vai attiecīgās regulētās struktūras pārvaldības struktūras kvalitātes visnesenākais novērtējums, kā arī novērtējums par tās administratīvajām un uzskaites procedūrām, iekšējās kontroles sistēmām, korporatīvo pārvaldību, grupas struktūru, u. c., |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā lūguma saņēmējas iestādes veikts potenciālā līdzdalības ieguvēja, akcionāra vai dalībnieka, vai attiecīgās regulētās struktūras pārvaldības struktūras kvalitātes visnesenākais novērtējums, kā arī novērtējums par tās administratīvajām un uzskaites procedūrām, iekšējās kontroles sistēmām, korporatīvo pārvaldību, grupas struktūru, u. c.,

| — | tas, vai ir pamats saistībā ar potenciālo līdzdalības iegādi vai līdzdalību uzskatīt, ka ir veikta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana vai teroristu finansēšana vai mēģinājums to darīt; |
| --- | --- |

—

tas, vai ir pamats saistībā ar potenciālo līdzdalības iegādi vai līdzdalību uzskatīt, ka ir veikta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana vai teroristu finansēšana vai mēģinājums to darīt;

un visa pārējā lūguma iesniedzējas iestādes pieprasītā konkrētā informācija.]

Ar cieņu

[paraksts]

---

(1)  Komisijas 2017. gada 16. marta Īstenošanas regula (ES) 2017/461, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz kopīgajām procedūrām, veidlapām un veidnēm apspriešanas procesam starp attiecīgajām kompetentajām iestādēm par plānotās būtiskas līdzdalības iegādi kredītiestādēs, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 24. pantā (OV L 72, 17.3.2017., 57. lpp.).

1

(2)  Saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 22. panta 2. punkta otro daļu vai attiecīgā gadījumā minētās direktīvas 15. pantu.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un par šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

3

---

II PIELIKUMS

Lūguma saņēmējas iestādes atbildes veidne

(Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/461 5. pants)

Datums: ...

Vispārīga informācija

SŪTĪTĀJS:

Dalībvalsts:

Lūguma saņēmēja iestāde:

Adrese:

(Izraudzītā kontaktpunkta informācija)

Tālrunis:

E-pasts:

Lūguma saņēmēja iestādes atsauces numurs:

SAŅĒMĒJS:

Dalībvalsts:

Lūguma iesniedzēja iestāde:

Adrese:

(Izraudzītā kontaktpunkta informācija)

Tālrunis:

E-pasts:

Lūguma iesniedzējas iestādes atsauces numurs:

Cienījamā kundze! / Godātais kungs!

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/461 (1) 5. pantā mēs esam izskatījuši jūsu apspriešanas paziņojumu, kas datēts ar [dd.mm.gggg] ar iepriekš norādīto atsauces numuru.

Šī atbilde atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK (2).

Ja nepieciešams, lūdzu, pamatojiet savas šaubas attiecībā uz precīzu pieprasīto informāciju vai jebkuru citu šā novērtējuma aspektu:

...

...

...

Lūdzu, izklāstiet pieprasīto informāciju šeit vai sniedziet atsauci uz attiecīgajiem pielikumiem, kas ietver pieprasīto informāciju:

...

...

...

Ja ir vēl kāda cita vai būtiska informācija, ko lūguma saņēmēja iestāde vēlētos sniegt, lūdzu, izklāstiet šādu informāciju šeit vai sniedziet paskaidrojumu par to, kā tā tiks sniegta, vai izdariet atsauci uz attiecīgajiem pielikumiem, kuros ir ietverta minētā informācija:

...

...

...

[Lūdzu, sniedziet visu svarīgo informāciju, piemēram, grupas struktūra vai potenciālā līdzdalības ieguvēja vai attiecīgās regulētās struktūras finanšu stabilitātes visjaunākie novērtējumi.]

Ja ir zināmi viedokļi vai atrunas attiecībā uz plānoto iegādi, lūdzu, sniedziet to šeit:

...

...

...

Ja, sagatavojot šo atbildi, pieprasītā informācija nebija pieejama un šādas informācijas gaidīšanas rezultātā atbilde netiktu iesniegta pieprasītajā termiņā, lūdzu, norādiet šādu informāciju šeit un precizējiet, kad ir plānots to sniegt:

...

...

...

Ar cieņu

[paraksts]

---

(1)  Komisijas 2017. gada 16. marta Īstenošanas regula (ES) 2017/461, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz kopīgajām procedūrām, veidlapām un veidnēm apspriešanas procesam starp attiecīgajām kompetentajām iestādēm par plānotās būtiskas līdzdalības iegādi kredītiestādēs, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 24. pantā (OV L 72, 17.3.2017., 57. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un par šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

2

---

| 17.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/66

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/462

(2017. gada 16. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 16. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | EG | 184,2 |
| MA | 98,3 |
| SN | 196,7 |
| TN | 182,1 |
| TR | 96,3 |
| ZZ | 151,5 |
| 0707 00 05 | EG | 241,9 |
| TR | 178,3 |
| ZZ | 210,1 |
| 0709 93 10 | MA | 46,4 |
| TR | 135,9 |
| ZZ | 91,2 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 43,7 |
| IL | 69,3 |
| MA | 54,3 |
| TN | 55,3 |
| TR | 70,7 |
| ZZ | 58,7 |
| 0805 50 10 | TR | 66,0 |
| ZZ | 66,0 |
| 0808 10 80 | CL | 122,2 |
| CN | 154,7 |
| US | 105,5 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 124,7 |
| 0808 30 90 | AR | 126,5 |
| CL | 134,8 |
| CN | 74,5 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 113,6 |
| ZZ | 119,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

EG

184,2

MA

98,3

SN

196,7

TN

182,1

TR

96,3

ZZ

151,5

0707 00 05

EG

241,9

TR

178,3

ZZ

210,1

0709 93 10

MA

46,4

TR

135,9

ZZ

91,2

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

43,7

IL

69,3

MA

54,3

TN

55,3

TR

70,7

ZZ

58,7

0805 50 10

TR

66,0

ZZ

66,0

0808 10 80

CL

122,2

CN

154,7

US

105,5

ZA

116,3

ZZ

124,7

0808 30 90

AR

126,5

CL

134,8

CN

74,5

TR

148,9

ZA

113,6

ZZ

119,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 17.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/68

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/463

(2017. gada 16. marts),

ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, saskaņā ar tarifu kvotām, kas Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozarē atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1384/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1384/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1384/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2017. gada 1. marta līdz 7. martam iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2017. gada 1. marta līdz 7. martam iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1384/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2017. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 16. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1384/2007, ar ko nosaka kārtību, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2398/96 attiecībā uz noteiktu tarifa kvotu atvēršanu un pārvaldīšanu Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu ievedumiem Kopienā (OV L 309, 27.11.2007., 40. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2017. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4091 | 280 000 |
| 09.4092 | 2 000 000 |

Kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2017. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim

(kg)

09.4091

280 000

09.4092

2 000 000

---

LĒMUMI

| 17.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/70

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2017/464

(2017. gada 7. marts),

ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā un atceļ Lēmumu BiH/21/2014 (BiH/24/2017)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. panta 1. punktu Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par ES operācijas komandiera iecelšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. panta 1. punktu Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par ES operācijas komandiera iecelšanu.

| (2) | PDK 2014. gada 18. martā pieņēma Lēmumu BiH/21/2014 (2), ar ko ieceļ Eiropas NATO spēku komandiera vietnieku (DSACEUR) ģenerāli seru Adrian BRADSHAW par ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2014. gada 18. martā pieņēma Lēmumu BiH/21/2014 (2), ar ko ieceļ Eiropas NATO spēku komandiera vietnieku (DSACEUR) ģenerāli seru Adrian BRADSHAW par ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

| (3) | NATO ir nolēmusi iecelt ģenerālleitnantu seru James EVERARD par DSACEUR, lai aizstātu ģenerāli seru Adrian BRADSHAW. Ģenerālleitnants sers James EVERARD stājas amatā 2017. gada 28. martā. Ģenerālleitnantam seram James EVERARD no minētās dienas būtu arī jāaizstāj ģenerālis sers Adrian BRADSHAW kā ES operācijas komandieris Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(3)

NATO ir nolēmusi iecelt ģenerālleitnantu seru James EVERARD par DSACEUR, lai aizstātu ģenerāli seru Adrian BRADSHAW. Ģenerālleitnants sers James EVERARD stājas amatā 2017. gada 28. martā. Ģenerālleitnantam seram James EVERARD no minētās dienas būtu arī jāaizstāj ģenerālis sers Adrian BRADSHAW kā ES operācijas komandieris Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

| (4) | Tādēļ Lēmums BiH/21/2014 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Lēmums BiH/21/2014 būtu jāatceļ.

| (5) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā.

| (6) | Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, kurā paziņoja, ka mehānisms “Berlīne plus” un tā īstenošana attieksies vienīgi uz tām Savienības dalībvalstīm, kuras ir arī vai nu NATO dalībvalstis, vai “Partnerattiecības mieram” dalībnieces un kuras attiecīgi ir noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO, |
| --- | --- |

(6)

Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, kurā paziņoja, ka mehānisms “Berlīne plus” un tā īstenošana attieksies vienīgi uz tām Savienības dalībvalstīm, kuras ir arī vai nu NATO dalībvalstis, vai “Partnerattiecības mieram” dalībnieces un kuras attiecīgi ir noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo ģenerālleitnants sers James EVERARD no 2017. gada 28. marta tiek iecelts par ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

2. pants

Ar šo tiek atcelts Lēmums BiH/21/2014.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 28. martā.

Briselē, 2017. gada 7. martā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  
  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/21/2014 (2014. gada 18. marts), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā un atceļ Lēmumu BiH/17/2011 (OV L 95, 29.3.2014., 29. lpp.).

2

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 17.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/72

---

LĒMUMS Nr. 45/2016, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM PAR SAVSTARPĒJO ATZĪŠANU,

(2017. gada 1. marts)

par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2017/465]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu un jo īpaši tā 7. un 14. pantu;

tā kā atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanai kāda nozaru pielikuma sarakstā ir nepieciešams attiecīgs Apvienotās komitejas lēmums,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

| 1. | Šā lēmuma A papildinājumā norādīto atbilstības novērtēšanas institūciju pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Puses ir vienojušās par to, kāds ir A papildinājumā norādītās atbilstības novērtēšanas institūcijas iekļaušanas sarakstā konkrētais tvērums produktu un atbilstības novērtēšanas procedūru ziņā, un tās gādās par saraksta atjaunināšanu. |
| --- | --- |

2.

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Amerikas Savienoto Valstu vārdā

James C. SANFORD

Parakstīts Vašingtonā, 2017. gada 13. februārī

Eiropas Savienības vārdā

Ignacio IRUARRIZAGA

Parakstīts Briselē, 2017. gada 1. martā

---

A papildinājums

EK atbilstības novērtēšanas institūcija, ko pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā

| PRIMA RICERCA & SVILUPPO S.r.l. |
| --- |
| via Campagna, 92 |
| I-22020 Faloppio (Como) |
| ITALY |

PRIMA RICERCA & SVILUPPO S.r.l.

via Campagna, 92

I-22020 Faloppio (Como)

ITALY

---

| 17.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/74

---

LĒMUMS Nr. 46/2016, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM PAR SAVSTARPĒJO ATZĪŠANU,

(2017. gada 1. marts)

par atbilstības novērtēšanas institūciju pievienošanu sarakstam, kas iekļauts nozaru pielikumā par telekomunikāciju iekārtām [2017/466]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu un jo īpaši tā 7. un 14. pantu;

tā kā atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanai kāda nozaru pielikuma sarakstā ir nepieciešams attiecīgs Apvienotās komitejas lēmums,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

| 1. | Šā lēmuma A papildinājumā norādīto atbilstības novērtēšanas institūciju pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par telekomunikāciju iekārtām V iedaļā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Puses ir vienojušās par to, kāds ir A papildinājumā norādītās atbilstības novērtēšanas institūcijas iekļaušanas sarakstā konkrētais tvērums produktu un atbilstības novērtēšanas procedūru ziņā, un tās gādās par saraksta atjaunināšanu. |
| --- | --- |

2.

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Amerikas Savienoto Valstu vārdā

James C. SANFORD

Parakstīts Vašingtonā, 2017. gada 13. februārī

Eiropas Savienības vārdā

Ignacio IRUARRIZAGA

Parakstīts Briselē, 2017. gada 1. martā

---

A papildinājums

EK atbilstības novērtēšanas institūcija, ko pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par telekomunikāciju iekārtām V iedaļā

| AT4 wireless S.A.U. |
| --- |
| Parque Tecnológico de Andalucía |
| C/Severo Ochoa 2 y 6 |
| 29590 Málaga |
| SPAIN |

AT4 wireless S.A.U.

Parque Tecnológico de Andalucía

C/Severo Ochoa 2 y 6

29590 Málaga

SPAIN

---

| 17.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/76

---

LĒMUMS Nr. 47/2016, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM PAR SAVSTARPĒJO ATZĪŠANU,

(2017. gada 1. marts)

par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2017/467]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu un jo īpaši tā 7. un 14. pantu;

tā kā atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanai kāda nozaru pielikuma sarakstā ir nepieciešams attiecīgs Apvienotās komitejas lēmums,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

| 1. | Šā lēmuma A papildinājumā norādīto atbilstības novērtēšanas institūciju pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Puses ir vienojušās par to, kāds ir A papildinājumā norādītās atbilstības novērtēšanas institūcijas iekļaušanas sarakstā konkrētais tvērums produktu un atbilstības novērtēšanas procedūru ziņā, un tās gādās par saraksta atjaunināšanu. |
| --- | --- |

2.

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Amerikas Savienoto Valstu vārdā

James C. SANFORD

Parakstīts Vašingtonā, 2017. gada 13. februārī

Eiropas Savienības vārdā

Ignacio IRUARRIZAGA

Parakstīts Briselē, 2017. gada 1. martā

---

A papildinājums

EK atbilstības novērtēšanas institūcija, ko pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā

| Intertek Deutschland GmbH. |
| --- |
| Innovapark 20 |
| 87600 Kaufbeuren |
| GERMANY |

Intertek Deutschland GmbH.

Innovapark 20

87600 Kaufbeuren

GERMANY

---