# Eiropas Savienības L 148/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 148 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 10. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 148

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 10. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/979 (2017. gada 2. marts), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem groza attiecībā uz atbrīvoto vienību sarakstu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/980 (2017. gada 7. jūnijs), ar ko attiecībā uz standarta veidlapām, veidnēm un procedūrām nosaka īstenošanas tehniskos standartus sadarbībai tādās jomās kā uzraudzības darbības, pārbaudes uz vietas vai izmeklēšanas un informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/981 (2017. gada 7. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz standartveida veidlapām, veidnēm un procedūrām apspriešanās veikšanai ar citām kompetentajām iestādēm pirms atļaujas piešķiršanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/982 (2017. gada 7. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 24 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/983 (2017. gada 9. jūnijs), ar ko attiecībā uz triciklazola maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos un uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 III un V pielikumu (
  1
  ) | 27 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/984 (2016. gada 8. augusts), ar ko Spānijai pieprasa veikt pasākumus budžeta deficīta samazināšanai, kuru uzskata par nepieciešamu, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju | 38 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/985 (2016. gada 8. augusts), ar ko Portugālei pieprasa veikt pasākumus budžeta deficīta samazināšanai, kuru uzskata par nepieciešamu, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju | 42 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/986 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru pagarina Eiropola izpilddirektora vietnieka pilnvaru termiņu | 46 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/979 (2017. gada 2. marts), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem groza attiecībā uz atbrīvoto vienību sarakstu (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/980 (2017. gada 7. jūnijs), ar ko attiecībā uz standarta veidlapām, veidnēm un procedūrām nosaka īstenošanas tehniskos standartus sadarbībai tādās jomās kā uzraudzības darbības, pārbaudes uz vietas vai izmeklēšanas un informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/981 (2017. gada 7. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz standartveida veidlapām, veidnēm un procedūrām apspriešanās veikšanai ar citām kompetentajām iestādēm pirms atļaujas piešķiršanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  )

1

16

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/982 (2017. gada 7. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

24

*

Komisijas Regula (ES) 2017/983 (2017. gada 9. jūnijs), ar ko attiecībā uz triciklazola maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos un uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 III un V pielikumu (
  1
  )

1

27

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/984 (2016. gada 8. augusts), ar ko Spānijai pieprasa veikt pasākumus budžeta deficīta samazināšanai, kuru uzskata par nepieciešamu, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju

38

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/985 (2016. gada 8. augusts), ar ko Portugālei pieprasa veikt pasākumus budžeta deficīta samazināšanai, kuru uzskata par nepieciešamu, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju

42

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/986 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru pagarina Eiropola izpilddirektora vietnieka pilnvaru termiņu

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 10.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/979

(2017. gada 2. marts),

ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem groza attiecībā uz atbrīvoto vienību sarakstu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 1. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Monetāro pienākumu izpildei un valsts parāda pārvaldībai ir kopīga ietekme uz procentu likmju tirgu darbību, un, lai nodrošinātu, ka abas šīs funkcijas tiek pildītas efektīvi, tās būtu jākoordinē. Tā kā no Regulas (ES) Nr. 648/2012 darbības jomas ir izslēgtas Savienības centrālās bankas un citas Savienības publiskās vienības, kas pārvalda parādu, lai netraucētu to spēju pildīt vispārējas nozīmes uzdevumus, atšķirīgu noteikumu piemērošana šādām funkcijām, kad tās pilda trešo valstu vienības, mazinātu to efektivitāti. Lai nodrošinātu, ka trešo valstu centrālās bankas un citas publiskās vienības, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, arī turpmāk var pienācīgi pildīt savus uzdevumus, trešo valstu publiskās vienības, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, arī būtu jāatbrīvo no Regulas (ES) Nr. 648/2012 ievērošanas, |
| --- | --- |

(1)

Monetāro pienākumu izpildei un valsts parāda pārvaldībai ir kopīga ietekme uz procentu likmju tirgu darbību, un, lai nodrošinātu, ka abas šīs funkcijas tiek pildītas efektīvi, tās būtu jākoordinē. Tā kā no Regulas (ES) Nr. 648/2012 darbības jomas ir izslēgtas Savienības centrālās bankas un citas Savienības publiskās vienības, kas pārvalda parādu, lai netraucētu to spēju pildīt vispārējas nozīmes uzdevumus, atšķirīgu noteikumu piemērošana šādām funkcijām, kad tās pilda trešo valstu vienības, mazinātu to efektivitāti. Lai nodrošinātu, ka trešo valstu centrālās bankas un citas publiskās vienības, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, arī turpmāk var pienācīgi pildīt savus uzdevumus, trešo valstu publiskās vienības, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, arī būtu jāatbrīvo no Regulas (ES) Nr. 648/2012 ievērošanas,

| (2) | Komisija izvērtēja attieksmi konkrētu trešo valstu tiesību aktos pret publiskām vienībām, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, un centrālajām bankām un iesniedza savus secinājumus Eiropas Parlamentam un Padomei. Konkrēti Komisija veica salīdzinošu analīzi par minēto attieksmi, kā arī par riska pārvaldības standartiem, ko piemēro atvasināto instrumentu darījumiem, kurus noslēgušas minētās vienības un centrālās bankas attiecīgajās jurisdikcijās. |
| --- | --- |

(2)

Komisija izvērtēja attieksmi konkrētu trešo valstu tiesību aktos pret publiskām vienībām, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, un centrālajām bankām un iesniedza savus secinājumus Eiropas Parlamentam un Padomei. Konkrēti Komisija veica salīdzinošu analīzi par minēto attieksmi, kā arī par riska pārvaldības standartiem, ko piemēro atvasināto instrumentu darījumiem, kurus noslēgušas minētās vienības un centrālās bankas attiecīgajās jurisdikcijās.

| (3) | Komisijas analīzē tika secināts, ka centrālās bankas un publiskās vienības, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, Austrālijā, Kanādā, Honkongā, Meksikā, Singapūrā un Šveicē būtu jāatbrīvo no tīrvērtes un ziņošanas prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas analīzē tika secināts, ka centrālās bankas un publiskās vienības, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, Austrālijā, Kanādā, Honkongā, Meksikā, Singapūrā un Šveicē būtu jāatbrīvo no tīrvērtes un ziņošanas prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012.

| (4) | Tāpēc centrālās bankas un publiskās vienības, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, Austrālijā, Kanādā, Honkongā, Meksikā, Singapūrā un Šveicē būtu jāpievieno atbrīvoto vienību sarakstam, kas noteikts Regulā (ES) Nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc centrālās bankas un publiskās vienības, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, Austrālijā, Kanādā, Honkongā, Meksikā, Singapūrā un Šveicē būtu jāpievieno atbrīvoto vienību sarakstam, kas noteikts Regulā (ES) Nr. 648/2012.

| (5) | Komisija turpina regulāri uzraudzīt attieksmi pret tām centrālajām bankām un publiskajām vienībām, kuras ir atbrīvotas no tīrvērtes un ziņošanas prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012. Šo sarakstu var atjaunināt, pieņemot zināšanai reglamentējošo noteikumu izmaiņas minētajās trešās valstīs un ņemot vērā visus attiecīgos jaunos informācijas avotus. Šādas pārskatīšanas rezultātā dažas trešās valstis varētu izslēgt no atbrīvoto vienību saraksta, |
| --- | --- |

(5)

Komisija turpina regulāri uzraudzīt attieksmi pret tām centrālajām bankām un publiskajām vienībām, kuras ir atbrīvotas no tīrvērtes un ziņošanas prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012. Šo sarakstu var atjaunināt, pieņemot zināšanai reglamentējošo noteikumu izmaiņas minētajās trešās valstīs un ņemot vērā visus attiecīgos jaunos informācijas avotus. Šādas pārskatīšanas rezultātā dažas trešās valstis varētu izslēgt no atbrīvoto vienību saraksta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 648/2012 1. panta 4. punkta c) apakšpunktam pievieno šādus punktus:

| “iii) | Austrālijā; |
| --- | --- |

“iii)

Austrālijā;

| iv) | Kanādā; |
| --- | --- |

iv)

Kanādā;

| v) | Honkongā; |
| --- | --- |

v)

Honkongā;

| vi) | Meksikā; |
| --- | --- |

vi)

Meksikā;

| vii) | Singapūrā; |
| --- | --- |

vii)

Singapūrā;

| viii) | Šveicē.” |
| --- | --- |

viii)

Šveicē.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 2. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

---

| 10.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/980

(2017. gada 7. jūnijs),

ar ko attiecībā uz standarta veidlapām, veidnēm un procedūrām nosaka īstenošanas tehniskos standartus sadarbībai tādās jomās kā uzraudzības darbības, pārbaudes uz vietas vai izmeklēšanas un informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1) un jo īpaši tās 80. panta 4. punktu un 81. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2014/65/ES ir noteikti pienākumi sadarbībai un informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm. Minētās procedūras ietvaros kompetentā iestāde var pieprasīt sadarboties ar citas dalībvalsts kompetento iestādi saistībā ar pārbaudēm uz vietas vai izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2014/65/ES ir noteikti pienākumi sadarbībai un informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm. Minētās procedūras ietvaros kompetentā iestāde var pieprasīt sadarboties ar citas dalībvalsts kompetento iestādi saistībā ar pārbaudēm uz vietas vai izmeklēšanu.

| (2) | Lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes spēj efektīvi un laikus sadarboties un veikt informācijas apmaiņu Direktīvas 2014/65/ES nolūkā, un sniegt viena otrai pilnīgu savstarpējo palīdzību, ir lietderīgi noteikt procedūras, kā arī veidnes un veidlapas, kas šādas sadarbības un informācijas apmaiņas nolūkos jāizmanto kompetentajām iestādēm, tostarp attiecībā uz sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumu iesniegšanu, apstiprinājumiem par pieprasījumu saņemšanu un atbildēm uz šādiem pieprasījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes spēj efektīvi un laikus sadarboties un veikt informācijas apmaiņu Direktīvas 2014/65/ES nolūkā, un sniegt viena otrai pilnīgu savstarpējo palīdzību, ir lietderīgi noteikt procedūras, kā arī veidnes un veidlapas, kas šādas sadarbības un informācijas apmaiņas nolūkos jāizmanto kompetentajām iestādēm, tostarp attiecībā uz sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumu iesniegšanu, apstiprinājumiem par pieprasījumu saņemšanu un atbildēm uz šādiem pieprasījumiem.

| (3) | Lai nodrošinātu to, ka pieprasījuma saņēmējas iestādes izskata sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumus, katrā pieprasījumā būtu skaidri jāizklāsta sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījuma iemesls. Papildus veidņu un veidlapu izmantošanai attiecībā uz sadarbības vai informācijas pieprasījumiem un atbildēm uz šādiem pieprasījumiem sadarbības un informācijas apmaiņas procedūrām būtu jāļauj un jāsekmē saziņa, apspriešanās un mijiedarbība starp pieprasījuma iesniedzēju iestādi un pieprasījuma saņēmēju iestādi visā šajā procesā. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu to, ka pieprasījuma saņēmējas iestādes izskata sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumus, katrā pieprasījumā būtu skaidri jāizklāsta sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījuma iemesls. Papildus veidņu un veidlapu izmantošanai attiecībā uz sadarbības vai informācijas pieprasījumiem un atbildēm uz šādiem pieprasījumiem sadarbības un informācijas apmaiņas procedūrām būtu jāļauj un jāsekmē saziņa, apspriešanās un mijiedarbība starp pieprasījuma iesniedzēju iestādi un pieprasījuma saņēmēju iestādi visā šajā procesā.

| (4) | Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (5) | Konsekvences labad un lai nodrošinātu finanšu tirgu pienācīgu darbību, ir nepieciešams, lai šajā regulā un Direktīvā 2014/65/ES paredzētos noteikumus piemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(5)

Konsekvences labad un lai nodrošinātu finanšu tirgu pienācīgu darbību, ir nepieciešams, lai šajā regulā un Direktīvā 2014/65/ES paredzētos noteikumus piemēro no tās pašas dienas.

| (6) | Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI). |
| --- | --- |

(6)

Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI).

| (7) | EVTI nav veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par šīs regulas pamatā esošo īstenošanas tehnisko standartu projektu un nav analizējusi attiecīgo kompetento iestāžu potenciālās izmaksas un ieguvumus saistībā ar standarta veidlapu, veidņu un procedūru, kas jāizmanto attiecīgajām kompetentajām iestādēm, ieviešanu, jo tas būtu bijis nesamērīgi attiecībā uz minēto standartu darbības jomu un ietekmi, ņemot vērā to, ka to adresāti būtu vienīgi dalībvalstu kompetentās iestādes, nevis tirgus dalībnieki. |
| --- | --- |

(7)

EVTI nav veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par šīs regulas pamatā esošo īstenošanas tehnisko standartu projektu un nav analizējusi attiecīgo kompetento iestāžu potenciālās izmaksas un ieguvumus saistībā ar standarta veidlapu, veidņu un procedūru, kas jāizmanto attiecīgajām kompetentajām iestādēm, ieviešanu, jo tas būtu bijis nesamērīgi attiecībā uz minēto standartu darbības jomu un ietekmi, ņemot vērā to, ka to adresāti būtu vienīgi dalībvalstu kompetentās iestādes, nevis tirgus dalībnieki.

| (8) | EVTI ir lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgus nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (2) 37. pantu, |
| --- | --- |

(8)

EVTI ir lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgus nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (2) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kontaktpunkti

1.   Kompetentās iestādes norīko kontaktpunktus, lai paziņotu par sadarbības un informācijas apmaiņas pieprasījumiem saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES attiecīgi 80. un 81. pantu. Tās kontaktpunktu kontaktinformāciju publicē savās tīmekļa vietnēs.

2.   Kompetentās iestāde paziņo savu kontaktpunktu kontaktinformāciju EVTI. EVTI uztur un atjaunina saskaņā ar 1. punktu norīkoto kontaktpunktu sarakstu kompetento iestāžu lietošanai.

2. pants

Sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījums

1.   Pieprasījuma iesniedzēja iestāde iesniedz sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumu papīra formātā vai elektroniski, izmantojot I pielikumā norādīto veidlapu. Tā pieprasījumu adresē pieprasījuma saņēmējas iestādes kontaktpunktam.

2.   Steidzamos gadījumos pieprasījuma iesniedzēja iestāde sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumu var darīt zināmu mutiski, ja apstiprinājumu par šādu pieprasījumu veic rakstiski pieņemamā termiņā, izņemot, ja pieprasījuma saņēmēja iestāde ir vienojusies citādi.

3.   Pieprasījuma iesniedzēja iestāde var pieprasījumam pievienot jebkuru dokumentu vai papildu materiālu, kas nepieciešams, lai pamatotu šo pieprasījumu.

3. pants

Saņemšanas apstiprinājums

Pēc tam, kad pieprasījuma saņēmēja iestādes kontaktpunktā ir saņemts sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījums, minētā iestāde 10 dienu laikā nosūta apstiprinājumu par saņemšanu pieprasījuma iesniedzējai iestādei, izmantojot II pielikumā norādīto veidlapu.

4. pants

Atbilde uz sadarbības un informācijas apmaiņas pieprasījumu

1.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde atbild uz sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumu papīra formātā vai elektroniski, izmantojot III pielikumā norādīto veidlapu. Ja vien pieprasījuma iesniedzēja iestāde nav norādījusi citādi, atbildi adresē pieprasījuma iesniedzējas iestādes kontaktpunktam.

2.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde izskata sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumus tādā veidā, kas nodrošina, ka visas nepieciešamās regulatīvās darbības tiek veiktas bez nepamatotas kavēšanās, ņemot vērā pieprasījuma sarežģītību un nepieciešamību iesaistīt trešās puses vai citu iestādi.

5. pants

Procedūras sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījuma nosūtīšanai un izskatīšanai

1.   Pieprasījuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde saistībā ar sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumu sazinās papīra formātā vai elektroniski, atkarībā no tā, kurš no minētajiem variantiem ir visātrākais, un pienācīgi ņemot vērā konfidencialitātes apsvērumus, sarakstes laikus, paziņojamā materiāla apjomu un vieglu pieprasījuma iesniedzējas iestādes piekļuvi informācijai. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzēja iestāde nekavējoties atbild uz visiem pieprasījuma saņēmējas iestādes lūgumiem sniegt skaidrojumus.

2.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei, ja tā plāno sniegt atbildi ar vairāk nekā piecu darbdienu kavēšanos, pārsniedzot apstiprinājumā par saņemšanu precizēto plānoto atbildes datumu.

3.   Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde uzskata, ka pieprasījums ir steidzams, pieprasījuma saņēmēja iestāde un pieprasījuma iesniedzēja iestāde vienojas par laika intervālu, kurā pieprasījuma saņēmēja iestāde sniegs pieprasījuma iesniedzējai iestādei atjauninātu informāciju par pieprasījuma izskatīšanas gaitu un par datumu, kurā tā plānot sniegt atbildi.

4.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde un pieprasījuma iesniedzēja iestāde sadarbojas, lai novērstu visas grūtības, kas var rasties pieprasījuma izskatīšanas gaitā.

6. pants

Procedūra pieprasījumiem par liecības iegūšanu no personas

1.   Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde savā pieprasījumā ietver liecības iegūšanu no jebkuras personas, pieprasījuma saņēmēja iestāde un pieprasījuma iesniedzēja iestāde, ievērojot esošos juridiskos ierobežojumus vai apgrūtinājumus un visas procedurālo prasību atšķirības, novērtē un ņem vērā:

| a) | tās personas vai to personu tiesības, no kurām ir jāiegūst liecības; |
| --- | --- |

a)

tās personas vai to personu tiesības, no kurām ir jāiegūst liecības;

| b) | pieprasījuma saņēmējas iestādes un pieprasījuma iesniedzējas iestādes personāla lomu liecības iegūšanā; |
| --- | --- |

b)

pieprasījuma saņēmējas iestādes un pieprasījuma iesniedzējas iestādes personāla lomu liecības iegūšanā;

| c) | to, vai personai, no kuras jāiegūst liecība, ir tiesības lūgt palīdzību juridiskajam pārstāvim un, ja tā, pārstāvja palīdzības apmēru liecības iegūšanas laikā, tostarp attiecībā uz visiem liecības ierakstiem vai ziņojumu; |
| --- | --- |

c)

to, vai personai, no kuras jāiegūst liecība, ir tiesības lūgt palīdzību juridiskajam pārstāvim un, ja tā, pārstāvja palīdzības apmēru liecības iegūšanas laikā, tostarp attiecībā uz visiem liecības ierakstiem vai ziņojumu;

| d) | to, vai liecība ir jāiegūst brīvprātīgi vai piespiedu kārtā, ja pastāv šāds nošķīrums; |
| --- | --- |

d)

to, vai liecība ir jāiegūst brīvprātīgi vai piespiedu kārtā, ja pastāv šāds nošķīrums;

| e) | to, vai, pamatojoties uz pieprasījuma laikā pieejamo informāciju, persona, no kuras jāiegūst liecība, ir izmeklēšanas lieciniece vai subjekts; |
| --- | --- |

e)

to, vai, pamatojoties uz pieprasījuma laikā pieejamo informāciju, persona, no kuras jāiegūst liecība, ir izmeklēšanas lieciniece vai subjekts;

| f) | to, vai, pamatojoties uz pieprasījuma laikā pieejamo informāciju, liecību varētu izmantot vai to paredzēts izmantot kriminālprocesā; |
| --- | --- |

f)

to, vai, pamatojoties uz pieprasījuma laikā pieejamo informāciju, liecību varētu izmantot vai to paredzēts izmantot kriminālprocesā;

| g) | liecības pieņemamību pieprasījuma iesniedzējas iestādes jurisdikcijā; |
| --- | --- |

g)

liecības pieņemamību pieprasījuma iesniedzējas iestādes jurisdikcijā;

| h) | liecības reģistrēšanu un piemērojamās procedūras, tostarp to, vai tā būs vienlaicīgs vai apkopots rakstisks protokols vai audio vai audiovizuāls ieraksts; |
| --- | --- |

h)

liecības reģistrēšanu un piemērojamās procedūras, tostarp to, vai tā būs vienlaicīgs vai apkopots rakstisks protokols vai audio vai audiovizuāls ieraksts;

| i) | procedūras par liecības sertificēšanu vai apstiprināšanu, ko veic personas, kas sniedz liecību, tostarp to, vai tas notiek pēc tam, kad liecība ir iegūta. |
| --- | --- |

i)

procedūras par liecības sertificēšanu vai apstiprināšanu, ko veic personas, kas sniedz liecību, tostarp to, vai tas notiek pēc tam, kad liecība ir iegūta.

2.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde un pieprasījuma iesniedzēja iestāde nodrošina, ka ir paredzēti noteikumi personālam rīkoties efektīvi, tostarp noteikumi, ar ko personālam ļauj vienoties par jebkādu papildu informāciju, kas var būt nepieciešama, tostarp turpmākminēto:

| a) | datumu plānošana; |
| --- | --- |

a)

datumu plānošana;

| b) | jautājumu saraksts, kas jāuzdod personai, no kuras ir jāiegūst liecība, un tās pārskats; |
| --- | --- |

b)

jautājumu saraksts, kas jāuzdod personai, no kuras ir jāiegūst liecība, un tās pārskats;

| c) | ceļošanas kārtība, tostarp nodrošinot, ka pieprasījuma saņēmēja iestāde un pieprasījuma iesniedzēja iestāde spēj satikties, lai izskatītu konkrēto jautājumu pirms liecības iegūšanas; |
| --- | --- |

c)

ceļošanas kārtība, tostarp nodrošinot, ka pieprasījuma saņēmēja iestāde un pieprasījuma iesniedzēja iestāde spēj satikties, lai izskatītu konkrēto jautājumu pirms liecības iegūšanas;

| d) | tulkošanas kārtība. |
| --- | --- |

d)

tulkošanas kārtība.

7. pants

Procedūra pieprasījumiem, lai veiktu pārbaudes uz vietas vai izmeklēšanu

1.   Ja ir saņemts pieprasījums veikt pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu, pieprasījuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde savstarpēji apspriežas par vislabāko veidu, kādā efektīvi īstenot sadarbības pieprasījumu, ņemot vērā Direktīvas 2014/65/ES 80. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu, tostarp to, cik lietderīgi ir veikt kopīgu pārbaudi uz vietas vai kopīgu izmeklēšanu.

Izlemjot par vislabāko veidu, kā lietderīgi īstenot sadarbības pieprasījumu, pieprasījuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde ņem vērā vismaz turpmāk minēto:

| a) | no pieprasījuma iesniedzējas iestādes saņemto visu sadarbības pieprasījumu saturu, tostarp jebkuru ierosinājumu par piemērotību kopīgi veikt izmeklēšanu vai pārbaudi uz vietas; |
| --- | --- |

a)

no pieprasījuma iesniedzējas iestādes saņemto visu sadarbības pieprasījumu saturu, tostarp jebkuru ierosinājumu par piemērotību kopīgi veikt izmeklēšanu vai pārbaudi uz vietas;

| b) | to, vai tās atsevišķi apkopo informāciju par konkrētu jautājumu, kam ir pārrobežu ietekme, un vai minēto jautājumu būtu piemērotāk atrisināt, kopīgi sadarbojoties; |
| --- | --- |

b)

to, vai tās atsevišķi apkopo informāciju par konkrētu jautājumu, kam ir pārrobežu ietekme, un vai minēto jautājumu būtu piemērotāk atrisināt, kopīgi sadarbojoties;

| c) | tiesisko un normatīvo regulējumu katrā no to jurisdikcijām, nodrošinot, ka abām iestādēm ir laba izpratne par iespējamajiem ierobežojumiem un juridiskajiem ierobežojumiem attiecībā uz to rīcību un iespējamo tiesvedību, kas var sekot, tostarp par visiem jautājumiem saistībā ar ne bis in idem principu; |
| --- | --- |

c)

tiesisko un normatīvo regulējumu katrā no to jurisdikcijām, nodrošinot, ka abām iestādēm ir laba izpratne par iespējamajiem ierobežojumiem un juridiskajiem ierobežojumiem attiecībā uz to rīcību un iespējamo tiesvedību, kas var sekot, tostarp par visiem jautājumiem saistībā ar ne bis in idem principu;

| d) | izmeklēšanai vai pārbaudei uz vietas nepieciešamo pārvaldību un virzību; |
| --- | --- |

d)

izmeklēšanai vai pārbaudei uz vietas nepieciešamo pārvaldību un virzību;

| e) | resursu piešķiršanu un tāda personāla iecelšanu, kas ir atbildīgs par izmeklēšanu vai pārbaužu uz vietas veikšanu; |
| --- | --- |

e)

resursu piešķiršanu un tāda personāla iecelšanu, kas ir atbildīgs par izmeklēšanu vai pārbaužu uz vietas veikšanu;

| f) | iespēju izveidot kopīgu rīcības plānu un katras iestādes darba grafiku; |
| --- | --- |

f)

iespēju izveidot kopīgu rīcības plānu un katras iestādes darba grafiku;

| g) | katras iestādes kopīgi vai atsevišķi veicamo darbību noteikšanu; |
| --- | --- |

g)

katras iestādes kopīgi vai atsevišķi veicamo darbību noteikšanu;

| h) | abpusēju apkopotās informācijas apmaiņu un ziņošanu par atsevišķu veikto darbību iznākumiem; |
| --- | --- |

h)

abpusēju apkopotās informācijas apmaiņu un ziņošanu par atsevišķu veikto darbību iznākumiem;

| i) | citus ar konkrēto lietu saistītus jautājumus. |
| --- | --- |

i)

citus ar konkrēto lietu saistītus jautājumus.

2.   Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde pati veic pārbaudi vai izmeklēšanu, tā informē pieprasījuma iesniedzēju iestādi par minēto darbību progresu un laikus paziņo par saviem konstatējumiem.

3.   Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde izlemj veikt kopīgu izmeklēšanu vai pārbaudi uz vietas, tās:

| a) | iesaistās notiekošajā dialogā, lai koordinētu informācijas apkopošanas procesu un faktu konstatēšanu; |
| --- | --- |

a)

iesaistās notiekošajā dialogā, lai koordinētu informācijas apkopošanas procesu un faktu konstatēšanu;

| b) | cieši strādā un sadarbojas viena ar otru, veicot kopīgu izmeklēšanu vai kopīgu pārbaudi uz vietas; |
| --- | --- |

b)

cieši strādā un sadarbojas viena ar otru, veicot kopīgu izmeklēšanu vai kopīgu pārbaudi uz vietas;

| c) | nosaka īpašus tiesību aktus, kas veido izmeklēšanas vai pārbaudes uz vietas priekšmetu; |
| --- | --- |

c)

nosaka īpašus tiesību aktus, kas veido izmeklēšanas vai pārbaudes uz vietas priekšmetu;

| d) | attiecīgā gadījumā vienojas vismaz par šādiem elementiem:






  i) | tāda kopīga rīcības plāna izstrāde, kurā precizē veicamo darbību būtību, raksturu un termiņu, tostarp pienākumu sadali rezultātu sniegšanā un katras iestādes attiecīgo prioritāšu ņemšanu vērā; |
| --- | --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā vienojas vismaz par šādiem elementiem:

i)

tāda kopīga rīcības plāna izstrāde, kurā precizē veicamo darbību būtību, raksturu un termiņu, tostarp pienākumu sadali rezultātu sniegšanā un katras iestādes attiecīgo prioritāšu ņemšanu vērā;

| ii) | jebkuru juridisku ierobežojumu vai apgrūtinājumu apzināšana un novērtēšana un visas atšķirības procedūrās attiecībā uz izmeklēšanas vai izpildes pasākumu vai jebkurām citām norisēm, tostarp jebkuras personas tiesības, attiecībā uz kuru veic izmeklēšanu; |
| --- | --- |

ii)

jebkuru juridisku ierobežojumu vai apgrūtinājumu apzināšana un novērtēšana un visas atšķirības procedūrās attiecībā uz izmeklēšanas vai izpildes pasākumu vai jebkurām citām norisēm, tostarp jebkuras personas tiesības, attiecībā uz kuru veic izmeklēšanu;

| iii) | īpašu juridisko profesionālo priekšrocību apzināšana un novērtēšana, kas var ietekmēt izmeklēšanas procedūru, tostarp tiesības neliecināt pret sevi; |
| --- | --- |

iii)

īpašu juridisko profesionālo priekšrocību apzināšana un novērtēšana, kas var ietekmēt izmeklēšanas procedūru, tostarp tiesības neliecināt pret sevi;

| iv) | sabiedrības informēšanas un preses stratēģija; |
| --- | --- |

iv)

sabiedrības informēšanas un preses stratēģija;

| v) | informācijas, ar ko veikta apmaiņa, paredzētā izmantošana. |
| --- | --- |

v)

informācijas, ar ko veikta apmaiņa, paredzētā izmantošana.

8. pants

Informācijas apmaiņa bez pieprasījuma

1.   Ja kompetentajai iestādei ir informācija, kas pēc tās ieskatiem palīdzētu citai kompetentajai iestādei savu pienākumu veikšanā saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 (3), tā minēto informāciju papīra formātā vai elektroniski nodod attiecīgās kompetentās iestādes kontaktpunktam.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja kompetentā iestāde, kas nosūta informāciju, uzskata, ka šī informācija būtu jānosūta steidzami, tā var sākotnēji mutiski paziņot informāciju, ja turpmāka informācijas nodošana tiek veikta rakstiski pieņemamā termiņā, izņemot, ja iestāde, kas saņem informāciju, nav vienojusies citādi.

3.   Iestāde, kas nosūta informāciju bez pieprasījuma, dara to, izmantojot III pielikumā norādīto veidlapu, norādot jo īpaši uz jautājumiem, kas attiecas uz informācijas konfidencialitāti.

9. pants

Pieprasījums informēt kompetentās iestādes

1.   Ja saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 80. panta 1. punktu regulēta tirgus kompetentā iestāde tieši informē ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas ir minētā regulētā tirgus attāli locekļi vai dalībnieki, tā, izmantojot šīs regulas IV pielikumā norādīto veidlapu, papīra formātā vai elektroniski nekavējoties informē attālā locekļa vai dalībnieka izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi, tiklīdz tā ir sazinājusies ar attālo locekli vai dalībnieku, izņemot, ja attālā locekļa vai dalībnieka izcelsmes valsts iestāde ir iepriekš rakstiski piekritusi, ka to informēs, izmantojot citus saziņas līdzekļus.

2.   Ja ir steidzami jāsazinās ar regulētā tirgus attālo locekli vai dalībnieku, regulētā tirgus kompetentā iestāde pamatotu iemeslu dēļ var sniegt paziņojumu mutiski, ja šāda pieprasījuma turpmāka informācija tiek sniegta rakstiski pieņemamā termiņā, izņemot, ja pieprasījuma saņēmēja iestāde ir vienojusies citādi.

10. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2018. gada 3. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 7. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

Sadarbības un informācijas apmaiņas pieprasījuma veidlapa

Sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījums

Atsauces numurs:

Datums:

Vispārēja informācija

SŪTĪTĀJS:

Dalībvalsts:

Pieprasījuma iesniedzēja iestāde:

Adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

SAŅĒMĒJS:

Dalībvalsts:

Pieprasījuma saņēmēja iestāde:

Adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

Godātais/Cienītā [ierakstīt attiecīgo vārdu]!

Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES [80./81. (1)] pantu(-iem) vēlamies uzzināt jūsu viedokli par turpmāk sīki izklāstītajiem jautājumiem.

Lūdzam sniegt atbildi uz iepriekš minēto pieprasījumu līdz [ievietojiet orientējošo atbildes sniegšanas datumu un – steidzama pieprasījuma gadījumā – ievietojiet iesniedzamās informācijas termiņu] vai, ja tas nav iespējams, norādi par to, kad jūs plānojat spēt nodrošināt pieprasīto palīdzību.

(1) Lūdzu, ievietojiet attiecīgo Direktīvas 2014/65/ES pantu.

Pieprasījuma veids

Atzīmēt vajadzīgo(-ās) rūtiņu(-as).

Uzraudzības darbības (informācijas sniegšana, liecības iegūšana, citas)

Izmeklēšana

Pārbaude uz vietas

Pieprasījuma iemesli

[ievietojiet nozaru tiesību aktu noteikumu(-s), saskaņā ar kuru(-iem) pieprasījuma iesniedzēja iestāde ir kompetenta izskatīt attiecīgo jautājumu]

Pieprasījums attiecas uz sadarbību vai informācijas apmaiņu par

[ievietojiet pieprasījuma priekšmeta aprakstu, mērķi, kādēļ tiek pieprasīta sadarbība vai informācijas apmaiņa, izmeklēšanas pamatā esošos faktus, uz ko balstās pieprasījums, un paskaidrojumu par to, kā izmeklēšana var palīdzēt]

Papildinformācija

[ja piemērojams, ievietojiet informāciju par iepriekšējo pieprasījumu, lai to varētu identificēt]

Uzraudzības darbības (informācijas sniegšana, liecības iegūšana)

a) Lūdzu, sniedziet detalizētu konkrētās iegūstamās informācijas aprakstu, pamatojot, kāpēc minētā informācija ir nepieciešama, un, ja zināms, to personu sarakstu, attiecībā uz kurām uzskata, ka to rīcībā ir iegūstamā informācija, vai vietas, kurās šādu informāciju var iegūt.

b) Ja pieprasījums attiecas uz informāciju saistībā ar darījumu vai rīkojumu ar konkrētu finanšu instrumentu, lūdzam sniegt šādu informāciju.

Produkta ID:

[ievietojiet konkrētā finanšu instrumenta precīzu aprakstu, tostarp ISIN kodu]

Personas ID:

[norādiet jebkuras tās personas identitāti, kas ir saistīta ar konkrēto darījumu vai rīkojumu, tostarp personu, kura veic darījumu ar finanšu instrumentu vai kuras vārdā ir veikts darījums]

Datumi:

[ievietojiet datumus, kuros tika veikti darījumi vai rīkojumi ar minētajiem finanšu instrumentiem, tostarp būtiska laikposma gadījumā iemeslus, kāpēc viss laikposms kopumā ir labvēlīgs]

c) Ja pieprasījums attiecas uz informāciju, kas saistīta ar personas darījumdarbību vai darbībām, lūdzu, sniedziet pēc iespējas precīzāku informāciju, lai minēto personu varētu identificēt.

d) Ja ir īpaši apsvērumi par nepieciešamās informācijas jutīgumu, lūdzu, norādiet, kāds ir pieprasījumā ietvertās informācijas jutīguma līmenis, un visus īpašos piesardzības pasākumus, kas ir jāveic, apkopojot informāciju izmeklēšanas apsvērumu dēļ.

e) Lūdzu, sniedziet visu papildinformāciju.

[Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde ir sazinājusies vai sazināsies ar jebkuru citu iestādi vai tiesībaizsardzības iestādi mūsu dalībvalstī attiecībā uz pieprasījuma priekšmetu, vai ar kādu citu iestādi, par ko pieprasījuma iesniedzējai iestādei ir zināms, ka tai ir aktīva interese par pieprasījuma priekšmetu]

f) Steidzama pieprasījuma gadījumā un nosakot termiņus, lūdzu, sniedziet pilnu paskaidrojumu par pieprasījuma steidzamību un paskaidrojumu par visiem termiņiem, kuros pieprasījuma iesniedzēja iestāde ir lūgusi sniegt informāciju.

Liecības iegūšana

Lūdzu, norādiet:

a) Liecība ar zvērestu /solījumu

b) Liecības iegūšanas nepieciešamība un mērķis:

c) Personas(-u) vārds(-i), no kā jāiegūst liecība:

[ievietojiet informāciju par personām, no kurām liecība tiks iegūta, lai pieprasījuma saņēmēja iestāde attiecīgā gadījumā varētu sākt izsaukšanas procesu]

d) Detalizēts nepieciešamās informācijas apraksts, tostarp provizorisks jautājumu saraksts (ja tas ir pieejams pieprasījuma laikā).

e) Visa papildinformācija, kas var būt noderīga:

[Tas, vai pieprasījuma iesniedzējas iestādes personāls lūdz piedalīties liecības iegūšanā, informācija par pieprasījuma iesniedzējas iestādes amatpersonām, kas piedalās, ja nepieciešams, visu juridisko un procedurālo prasību apraksts, kas jāizpilda, lai nodrošinātu intervijā sniegto liecību pieejamību pieprasījuma iesniedzējas iestādes jurisdikcijā]

Pārbaudes uz vietas vai izmeklēšana

Ja pieprasījums attiecas uz pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu pieprasījuma iesniedzējas iestādes vārdā, lūdzu, sniedziet informāciju, kas ļautu pieprasījuma saņēmējai iestādei novērtēt, vai tai ir interese sākt kopīgu izmeklēšanu, iekļaujot pieprasījuma iesniedzējas iestādes priekšlikumu veikt pārbaudi vai izmeklēšanu, tās pamatojumu un ieguvumus pieprasījuma saņēmējai iestādei.

[tostarp visu attiecīgo informāciju, ko pieprasījusi pieprasījuma saņēmēja iestāde, lai tā attiecīgā gadījumā varētu sniegt nepieciešamo palīdzību]

[Ievietojiet visus nepieciešamos brīdinājumus attiecībā uz konfidencialitāti vai visus nepieciešamos ierobežojumus par informācijas pieļaujamo izmantojumu (saskaņā ar Savienības tiesību aktiem)].

Ar cieņu

[paraksts]

---

II PIELIKUMS

Saņemšanas apstiprinājuma veidlapa

Saņemšanas apstiprinājums

Atsauces numurs:

Datums:

SŪTĪTĀJS:

Dalībvalsts:

Pieprasījuma saņēmēja iestāde:

Adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

SAŅĒMĒJS:

Dalībvalsts:

Pieprasījuma iesniedzēja iestāde:

Juridiskā adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

Godātais/Cienītā [ierakstīt attiecīgo vārdu]!

Pēc jūsu pieprasījuma [ievietojiet atsauci uz pieprasījumu] saņemšanas mēs apstiprinām, ka esam saņēmuši jūsu pieprasījumu par sadarbību vai informācijas apmaiņu [ievietojiet datumu].

Plānotais atbildes datums:

Ar cieņu

[paraksts]

---

III PIELIKUMS

Veidlapa atbildei uz sadarbības un informācijas apmaiņas pieprasījumu

Atbilde uz sadarbības un informācijas apmaiņas pieprasījumu

Atsauces numurs:

Datums:

Vispārēja informācija

SŪTĪTĀJS:

Dalībvalsts:

Pieprasījuma saņēmēja iestāde:

Juridiskā adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

SAŅĒMĒJS:

Dalībvalsts:

Pieprasījuma iesniedzēja iestāde:

Juridiskā adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

Godātais/Cienītā [ierakstīt attiecīgo vārdu]!

Mēs apstiprinām, ka esam izskatījuši jūsu pieprasījumu, kas saņemts [dd.mm.gggg] ar atsauci [ievietojiet pieprasījuma atsauces numuru].

Apkopotā informācija

[Ja informācija ir apkopota, lūdzu, norādiet informāciju šeit vai sniedziet paskaidrojumu par to, kā tā tiks sniegta]

Sniegtā informācija ir konfidenciāla un tiek atklāta [ievietojiet pieprasījuma iesniedzējas iestādes nosaukumu] saskaņā ar [ievietojiet FITD II noteikumu] un pamatojoties uz to, ka informācija tiks saglabāta konfidenciāla saskaņā ar [ievietojiet FITD II noteikumu].

[Ievietojiet pieprasījuma iesniedzējas iestādes nosaukumu] ievēro [ievietojiet FITD II noteikumu] attiecībā uz konfidencialitātes ierobežojumiem un šādas informācijas pieļaujamo izmantojumu.

[Ievietojiet visus pārējos nepieciešamos brīdinājumus attiecībā uz konfidencialitāti vai visus nepieciešamos ierobežojumus par informācijas pieļaujamo izmantojumu (saskaņā ar Savienības tiesību aktiem)].

Attiecīgā gadījumā, lūdzu, sniedziet paskaidrojumu par jebkādiem precizējumiem, kas var būt nepieciešami attiecībā uz precīzu pieprasīto informāciju:

Lūgums pēc savas iniciatīvas sniegt visu svarīgo informāciju, kas varētu turpmāk palīdzēt sadarbībai vai informācijas apmaiņai pieprasījuma nolūkos:

Ar cieņu

[paraksts]

---

IV PIELIKUMS

Paziņojuma veidlapa, lai tieši sazinātos ar regulēta tirgus attālu locekli vai dalībnieku

Paziņojums, lai tieši sazinātos ar regulēta tirgus attālu locekli vai dalībnieku

Atsauces numurs:

Datums:

SŪTĪTĀJS:

Dalībvalsts:

Regulētā tirgus iestāde

Juridiskā adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

SAŅĒMĒJS:

Dalībvalsts:

Regulētā tirgus attāla locekļa vai dalībnieka iestāde:

Juridiskā adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

Godātais/Cienītā [ierakstīt attiecīgo vārdu]!

Paziņoju, ka ir notikusi tieša saziņa ar regulēta tirgus attālu locekli vai dalībnieku, attiecībā uz kuru mēs esam izcelsmes kompetentā iestāde. Turpmāk ir norādīta informācija par regulēto tirgu un attālo locekli vai dalībnieku un iemesli, kāpēc ar tiem sazinās.

Regulētā tirgus iestādes nosaukums:

Attālā locekļa vai dalībnieka nosaukums:

Attālā locekļa vai dalībnieka ietvaros esošās personas kontaktinformācija, ar ko sazinās:

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

Iemesli, kāpēc sazinās ar attālo locekli vai dalībnieku

---

| 10.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/981

(2017. gada 7. jūnijs),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz standartveida veidlapām, veidnēm un procedūrām apspriešanās veikšanai ar citām kompetentajām iestādēm pirms atļaujas piešķiršanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1), un jo īpaši tās 84. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2014/65/ES 84. pantā paredzēta apspriešanās ar kompetentajām iestādēm pirms atļaujas piešķiršanas saskaņā ar minētās direktīvas 7. pantu. Direktīvā 2014/65/ES paredzēts arī izveidot standartveida veidlapas, veidnes un procedūras attiecībā uz šādu apspriešanos. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2014/65/ES 84. pantā paredzēta apspriešanās ar kompetentajām iestādēm pirms atļaujas piešķiršanas saskaņā ar minētās direktīvas 7. pantu. Direktīvā 2014/65/ES paredzēts arī izveidot standartveida veidlapas, veidnes un procedūras attiecībā uz šādu apspriešanos.

| (2) | Lai atvieglotu saziņu starp kompetentajām iestādēm, tām būtu jāizraugās kontaktpunkts tieši saziņai pirms atļaujas piešķiršanas. |
| --- | --- |

(2)

Lai atvieglotu saziņu starp kompetentajām iestādēm, tām būtu jāizraugās kontaktpunkts tieši saziņai pirms atļaujas piešķiršanas.

| (3) | Lai nodrošinātu, ka pirms atļaujas piešķiršanas kompetentajām iestādēm ir iespējams efektīvi un laikus savstarpēji apspriesties, ir jānosaka procedūras par apspriešanās pieprasījumiem, apliecinājumiem par saņemšanu un atbildēm uz apspriešanās pieprasījumiem. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu, ka pirms atļaujas piešķiršanas kompetentajām iestādēm ir iespējams efektīvi un laikus savstarpēji apspriesties, ir jānosaka procedūras par apspriešanās pieprasījumiem, apliecinājumiem par saņemšanu un atbildēm uz apspriešanās pieprasījumiem.

| (4) | Standartveida veidlapām, veidnēm un procedūrām vajadzētu būt tādām, lai būtu iespējams nodrošināt informācijas, ar kuru apmainās vai kuru pārsūta, konfidencialitāti saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES un ievērot noteikumus, kas ietverti Savienības tiesību aktos par personas datu apstrādi un šādu datu nosūtīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Standartveida veidlapām, veidnēm un procedūrām vajadzētu būt tādām, lai būtu iespējams nodrošināt informācijas, ar kuru apmainās vai kuru pārsūta, konfidencialitāti saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES un ievērot noteikumus, kas ietverti Savienības tiesību aktos par personas datu apstrādi un šādu datu nosūtīšanu.

| (5) | Konsekvences labad un lai nodrošinātu finanšu tirgu netraucētu darbību, ir nepieciešams noteikt, ka šajā regulā paredzētie noteikumi un saistītie valsts noteikumi, ar kuriem transponē Direktīvu 2014/65/ES, tiek piemēroti no viena un tā paša datuma. |
| --- | --- |

(5)

Konsekvences labad un lai nodrošinātu finanšu tirgu netraucētu darbību, ir nepieciešams noteikt, ka šajā regulā paredzētie noteikumi un saistītie valsts noteikumi, ar kuriem transponē Direktīvu 2014/65/ES, tiek piemēroti no viena un tā paša datuma.

| (6) | Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, kuru Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI). |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, kuru Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI).

| (7) | EVTI nav veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par šīs regulas pamatā esošo īstenošanas tehnisko standartu projektu un nav analizējusi attiecīgo kompetento iestāžu potenciālās izmaksas un ieguvumus saistībā ar standartveida veidlapu un procedūru ieviešanu, jo tas būtu bijis nesamērīgi attiecībā uz to darbības jomu un ietekmi, ņemot vērā to, ka īstenošanas tehnisko standartu adresāti būtu vienīgi dalībvalstu kompetentās iestādes, nevis tirgus dalībnieki. |
| --- | --- |

(7)

EVTI nav veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par šīs regulas pamatā esošo īstenošanas tehnisko standartu projektu un nav analizējusi attiecīgo kompetento iestāžu potenciālās izmaksas un ieguvumus saistībā ar standartveida veidlapu un procedūru ieviešanu, jo tas būtu bijis nesamērīgi attiecībā uz to darbības jomu un ietekmi, ņemot vērā to, ka īstenošanas tehnisko standartu adresāti būtu vienīgi dalībvalstu kompetentās iestādes, nevis tirgus dalībnieki.

| (8) | EVTI ir lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (2) 37. pantu, |
| --- | --- |

(8)

EVTI ir lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (2) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kontaktpunkti

1.   Kompetentās iestādes izraugās kontaktpunktus saziņai saskaņā ar šo regulu un informāciju par saviem kontaktpunktiem publicē savās tīmekļa vietnēs.

2.   Kompetentās iestādes informāciju par saviem kontaktpunktiem nosūta Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI). EVTI atjaunina kontaktpunktu sarakstu, lai kompetentās iestādes to varētu izmantot, un publicē to savā tīmekļa vietnē.

2. pants

Apspriešanās pieprasījums

1.   Pieprasījumu iesniedzošā kompetentā iestāde iesniedz apspriešanās pieprasījumu papīra formātā vai elektroniski tās kompetentās iestādes kontaktpunktam, ar kuru tai jāapspriežas.

2.   Pieprasījumu iesniedzošā kompetentā iestāde iesniedz savu apspriešanās pieprasījumu, aizpildot I pielikumā ietverto veidlapu. Pieprasījumu iesniedzošā kompetentā iestāde savam apspriešanās pieprasījumam var pievienot dokumentu vai papildu materiālus, ko tā uzskata par vajadzīgu pieprasījuma pamatošanai.

3. pants

Apliecinājums par saņemšanu

Pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde piecu darbdienu laikā pēc apspriešanās pieprasījuma saņemšanas, aizpildījusi II pielikumā ietverto veidlapu, nosūta pieprasījumu iesniedzošās kompetentās iestādes kontaktpunktam apliecinājumu par saņemšanu.

4. pants

Atbilde uz apspriešanās pieprasījumu

1.   Pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde atbild uz apspriešanās pieprasījumu papīra formātā vai elektroniski. Atbildi tā adresē pieprasījumu iesniedzošās kompetentās iestādes kontaktpunktam, ja vien šī iestāde nav norādījusi citādi.

2.   Pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde informē pieprasījumu iesniedzošo kompetento iestādi par jebkādām neskaidrībām saistībā ar pieprasīto informāciju.

3.   Pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde iespējami drīz, bet vēlākais 60 darbdienu laikā pēc apspriešanās pieprasījuma saņemšanas, aizpildījusi III pielikumā ietverto veidlapu, sniedz pieprasījumu iesniedzošajai kompetentajai iestādei šādu informāciju:

| a) | apspriešanās pieprasījumā pieprasītā informācija un viedoklis vai atrunas attiecībā uz atļaujas piešķiršanu; |
| --- | --- |

a)

apspriešanās pieprasījumā pieprasītā informācija un viedoklis vai atrunas attiecībā uz atļaujas piešķiršanu;

| b) | cita būtiska informācija, kas varētu ietekmēt atļaujas piešķiršanu. |
| --- | --- |

b)

cita būtiska informācija, kas varētu ietekmēt atļaujas piešķiršanu.

4.   Ja pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde uzskata, ka tai, visticamāk, nebūs iespējams ievērot 3. punktā noteikto termiņu, tā nekavējoties par to informē pieprasījumu iesniedzošo kompetento iestādi, norādot kavējuma iemeslus un paredzamo atbildes sniegšanas dienu. Tā regulāri sniedz arī informāciju par savas atbildes sagatavošanas virzību.

5.   Ja pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde nespēj ievērot šā panta 3. punktā noteikto termiņu, tā informāciju sniedz tādā veidā, kas nodrošina, ka iespējams ātri veikt visas nepieciešamās darbības, vienlaikus ievērojot Direktīvas 2014/65/ES 7. panta 3. punktā noteikto termiņu.

5. pants

Apspriešanās procedūras

1.   Kompetentās iestādes saistībā ar apspriešanās pieprasījumu un atbildi sazinās, izmantojot visātrāko no 2. panta 1. punktā un 4. panta 1. punktā paredzētajiem līdzekļiem, pienācīgi ņemot vērā konfidencialitātes apsvērumus, sarakstes laikus, nosūtāmo materiālu apjomu un pieprasījumu iesniedzošās kompetentās iestādes vieglu piekļuvi informācijai. Konkrētāk, pieprasījumu iesniedzošā kompetentā iestāde nekavējoties atbild uz visiem pieprasījuma saņēmējas kompetentās iestādes lūgumiem sniegt skaidrojumus.

2.   Ja pieprasītā informācija ir vai var būt kādas dalībvalsts kompetentās iestādes rīcībā, kura nav tās pašas dalībvalsts kompetentā iestāde, kas saņem pieprasījumu, pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde nekavējoties iegūst informāciju no šīs citas kompetentās iestādes un nosūta to pieprasījumu iesniedzošajai kompetentajai iestādei saskaņā ar 4. pantu.

3.   Kompetentās iestādes sadarbojas, lai atrisinātu grūtības, ka varētu rasties, izpildot kādu pieprasījumu.

4.   Ja atļaujas piešķiršanas vai atteikšanas procedūras laikā kļūst pieejama jauna informācija vai rodas nepieciešamība pēc papildu informācijas, kompetentās iestādes sadarbojas, lai nodrošinātu, ka notiek apmaiņa ar visu nozīmīgo informāciju. Šim nolūkam izmanto I un II pielikumā ietvertās veidlapas.

5.   Atkāpjoties no 2. panta 1. punkta un 4. panta 1. punkta, ja pieprasījumu iesniedzošā kompetentā iestāde apspriešanās pieprasījumu iesniedz pēdējo 30 darbdienu laikā pirms atļaujas pieteikuma novērtēšanas beigu termiņa, tā šo pieprasījumu var izteikt mutiski, ar nosacījumu, ka tam sekojošais apspriešanās pieprasījuma apstiprinājums tiek noformēts rakstiski, ja vien pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde nepiekrīt citādai rīcībai.

6. pants

Informācijas izmantošana

1.   Ja pieprasījuma saņēmējas kompetentās iestādes sniegtā informācija tiek iekļauta arī pieprasījumu iesniedzošās kompetentās iestādes atbildē uz atļaujas pieteikumu, pieprasījumu iesniedzošā kompetentā iestāde par to informē pieprasījuma saņēmēju kompetento iestādi pirms atbildes sniegšanas pieteikuma iesniedzējam.

2.   Ja tiek pieprasīts atklāt informāciju, kuru kompetentā iestāde ir saņēmusi no citas kompetentās iestādes, kompetentā iestāde, kas saņem šādu informācijas pieprasījumu, pirms informācijas atklāšanas paziņo par to otrai kompetentajai iestādei un izmanto attiecīgos pieejamos likumiskos atbrīvojumus vai privilēģijas attiecībā uz šo informāciju.

7. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2018. gada 3. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 7. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Apspriešanās pieprasījuma veidlapa

Pieprasījums par apspriešanos saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 84. pantu

Atsauces numurs:

Datums:

Vispārīga informācija

SŪTĪTĀJS:

Dalībvalsts:

Pieprasījumu iesniedzošā kompetentā iestāde:

Adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

SAŅĒMĒJS:

Dalībvalsts:

Pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde:

Adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

Godātais/Cienītā [ierakstīt attiecīgo vārdu]!

Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 84. pantu nosūtām apspriešanās pieprasījumu attiecībā uz jautājumiem, kas sīkāk izklāstīti turpmāk.

Lūdzam ņemt vērā, ka saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 7. panta 3. punktu termiņš atbildes sniegšanai uz atļaujas pieteikumu ir [ierakstīt datumu]. Lūdzam sniegt pieprasīto informāciju un citu būtisku informāciju 60 darbdienu laikā no šā pieprasījuma saņemšanas dienas vai, ja tas nav iespējams, norādīt, kad varēsiet sniegt pieprasīto informāciju, ņemot vērā termiņu atbildes sniegšanai uz atļaujas pieteikumu.

Informācija par atļaujas piešķiršanas procedūru

Priekšmets

[lūdzam šeit sniegt informāciju vai atsauci uz pielikumiem, kuri ietver šo informāciju]

Informācija par atļaujas piešķiršanas procedūru

[lūdzam šeit sniegt informāciju vai atsauci uz pielikumiem, kuri ietver šo informāciju]

Informācija par citām iesaistītajām kompetentajām iestādēm

[lūdzam šeit sniegt informāciju vai atsauci uz pielikumiem, kuri ietver šo informāciju]

Atbildot uz

[attiecīgā gadījumā lūdzam sniegt informāciju par iepriekšējo pieprasījumu, kas ļauj to identificēt]

Pieprasītā informācija [attiecīgā gadījumā]:

[lūdzam iekļaut konkrētās pieprasītās informācijas detalizētu aprakstu, tai skaitā visus attiecīgos pieprasītos dokumentus, norādot iemeslus, kāpēc šī informācija ir nepieciešama atļaujas pieteikuma pārskatīšanai]

Pieprasījumu iesniedzošās kompetentās iestādes sniegtā papildu informācija.

[lūdzam sniegt informāciju par to, vai pieprasījumu iesniedzošā kompetentā iestāde ir sazinājusies vai plāno sazināties ar citu iestādi vai tiesībaizsardzības iestādi pieprasījuma saņēmējas kompetentās iestādes dalībvalstī saistībā ar pieprasījuma priekšmetu vai ar jebkuru citu kompetento iestādi, kura, pēc pieprasījumu iesniedzošās kompetentās iestādes ieskata, ir aktīvi ieinteresēta pieprasījuma priekšmetā]

Konfidencialitāte

[lūdzam iekļaut nepieciešamos brīdinājumus attiecībā uz konfidencialitāti vai nepieciešamos ierobežojumus attiecībā uz informācijas pieļaujamo izmantojumu (atbilstīgi Savienības tiesību aktiem)].

Ar cieņu

[paraksts]

---

II PIELIKUMS

Apspriešanās pieprasījuma saņemšanas apliecinājuma veidlapa

Apliecinājums par Direktīvas 2014/65/ES 84. pantā paredzētās apspriešanās pieprasījuma saņemšanu

Atsauces numurs:

Datums:

SŪTĪTĀJS:

Dalībvalsts:

Pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde:

Adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

SAŅĒMĒJS:

Dalībvalsts:

Pieprasījumu iesniedzošā kompetentā iestāde:

Adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

Godātais/Cienītā [ierakstīt attiecīgo vārdu]!

Apliecinām, ka [ierakstīt datumu] esam saņēmuši Jūsu apspriešanās pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 84. pantu.

Paredzamais atbildes sniegšanas datums:

Ar cieņu

[paraksts]

---

III PIELIKUMS

Veidlapa atbildei uz apspriešanās pieprasījumu

Atbilde uz apspriešanās pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 84. pantu

Atsauces numurs:

Datums:

SŪTĪTĀJS:

Dalībvalsts:

Pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde:

Juridiskā adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

SAŅĒMĒJS:

Dalībvalsts:

Pieprasījumu iesniedzošā kompetentā iestāde:

Adrese:

(Kontaktpunkta kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

Godātais/Cienītā [ierakstīt attiecīgo vārdu]!

Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 84. pantu esam izskatījuši Jūsu apspriešanās pieprasījumu ar atsauces numuru [ierakstīt atsauces numuru], kurš datēts ar [dd.mm.gggg.].

Attiecīgā gadījumā lūdzam sniegt paskaidrojumu par jebkādiem precizējumiem, kas Jums var būt nepieciešami saistībā ar pieprasīto informāciju vai ar jebkuru citu attiecīgās atļaujas piešķiršanas procedūras aspektu:

Ja pieprasītā informācija ir apkopota, lūdzam to sniegt šeit vai paskaidrot, kādā veidā tā tiks sniegta, vai sniegt atsauci uz attiecīgajiem pielikumiem, kuri ietver pieprasīto informāciju:

Ja ir pieejama arī cita nozīmīga vai būtiska informācija, lūdzam to sniegt šeit vai paskaidrot, kādā veidā tā tiks sniegta, vai sniegt atsauci uz attiecīgajiem pielikumiem, kuri ietver šo informāciju:

[lūdzam sniegt arī citu būtisku informāciju, kas varētu ietekmēt atļaujas piešķiršanu]

Konfidencialitāte

[lūdzam iekļaut nepieciešamos brīdinājumus attiecībā uz konfidencialitāti vai nepieciešamos ierobežojumus attiecībā uz informācijas pieļaujamo izmantojumu (atbilstīgi Savienības tiesību aktiem)].

Ar cieņu

[paraksts]

---

| 10.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/24

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/982

(2017. gada 7. jūnijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, nepieciešams pieņemt noteikumus par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, nepieciešams pieņemt noteikumus par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 7. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Stephen QUEST

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izstrādājums (tā saucamais vannas kāpslis) ar izmēriem aptuveni 41 × 31 × 14 cm, kas sastāv no plastmasas virsmas, kura nostiprināta uz četrām alumīnija kājām. Katra statņa apakšējo daļu aptver amortizācija, proti, neslīdoša gumijas uzmava.
  Izstrādājums (kāpslis) ir paredzēts, lai cilvēks varētu iekāpt vannā un izkāpt no tās.
  Sk. attēlu (*1). | 9403 20 80 | Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 94. nodaļas 2. piezīmi un KN kodu 9403 , 9403 20 un 9403 20 80 formulējumu.
  Izstrādājumu izmanto telpu aprīkošanai, piemēram, mājokļos (sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus 94. nodaļai, vispārīgo piezīmju otrās rindkopas A) punktu). Tādēļ tā ir mēbele pozīcijas 9403 nozīmē, kas paredzēta novietošanai uz grīdas vai zemes.
  Klasificēšana pozīcijā 7616 pie citādiem alumīnija izstrādājumiem nav iespējama, vadoties pēc XV sadaļas 1. piezīmes k) punkta. Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 9403 20 80 pie citādām metāla mēbelēm, izņemot gultas. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Izstrādājums (tā saucamais vannas kāpslis) ar izmēriem aptuveni 41 × 31 × 14 cm, kas sastāv no plastmasas virsmas, kura nostiprināta uz četrām alumīnija kājām. Katra statņa apakšējo daļu aptver amortizācija, proti, neslīdoša gumijas uzmava.

Izstrādājums (kāpslis) ir paredzēts, lai cilvēks varētu iekāpt vannā un izkāpt no tās.

Sk. attēlu (*1).

9403 20 80

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 94. nodaļas 2. piezīmi un KN kodu 9403 , 9403 20 un 9403 20 80 formulējumu.

Izstrādājumu izmanto telpu aprīkošanai, piemēram, mājokļos (sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus 94. nodaļai, vispārīgo piezīmju otrās rindkopas A) punktu). Tādēļ tā ir mēbele pozīcijas 9403 nozīmē, kas paredzēta novietošanai uz grīdas vai zemes.

Klasificēšana pozīcijā 7616 pie citādiem alumīnija izstrādājumiem nav iespējama, vadoties pēc XV sadaļas 1. piezīmes k) punkta. Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 9403 20 80 pie citādām metāla mēbelēm, izņemot gultas.

Image 14

---

(*1)  Attēls pievienots tikai informācijai.

---

| 10.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/27

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/983

(2017. gada 9. jūnijs),

ar ko attiecībā uz triciklazola maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos un uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 III un V pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 17. pantu, 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 49. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Triciklazola maksimālie atlieku līmeņi (MAL) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 III pielikuma A daļā. Visi MAL, izņemot attiecībā uz rīsiem, ir noteikti noteikšanas robežā (NR). |
| --- | --- |

(1)

Triciklazola maksimālie atlieku līmeņi (MAL) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 III pielikuma A daļā. Visi MAL, izņemot attiecībā uz rīsiem, ir noteikti noteikšanas robežā (NR).

| (2) | Komisijas Lēmumā 2008/770/EK (2) ir noteikts, ka triciklazolu neiekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Pēc jauna pieteikuma saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (3) 7. panta 1. punktu šī darbīgā viela netika apstiprināta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1826 (4). Visas spēkā esošās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuri satur darbīgo vielu triciklazolu, ir atceltas. Tāpēc ir lietderīgi svītrot MAL rīsiem, kas attiecībā uz šo vielu noteikts III pielikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Lēmumā 2008/770/EK (2) ir noteikts, ka triciklazolu neiekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Pēc jauna pieteikuma saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (3) 7. panta 1. punktu šī darbīgā viela netika apstiprināta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1826 (4). Visas spēkā esošās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuri satur darbīgo vielu triciklazolu, ir atceltas. Tāpēc ir lietderīgi svītrot MAL rīsiem, kas attiecībā uz šo vielu noteikts III pielikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

| (3) | Ņemot vērā darbīgās vielas triciklazola neapstiprināšanu, MAL šai vielai būtu jānosaka noteikšanas robežā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. pantu. Sākotnējās vērtības minētajām darbīgajām vielām, kurām visi MAL būtu jāsamazina līdz attiecīgajai NR, būtu jāuzskaita V pielikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā darbīgās vielas triciklazola neapstiprināšanu, MAL šai vielai būtu jānosaka noteikšanas robežā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. pantu. Sākotnējās vērtības minētajām darbīgajām vielām, kurām visi MAL būtu jāsamazina līdz attiecīgajai NR, būtu jāuzskaita V pielikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

| (4) | Komisija apspriedās ar Eiropas Savienības references laboratorijām par vajadzību koriģēt konkrētas NR. Minētās laboratorijas secināja, ka tehniskās attīstības rezultātā konkrētām precēm iespējams noteikt zemākas NR. |
| --- | --- |

(4)

Komisija apspriedās ar Eiropas Savienības references laboratorijām par vajadzību koriģēt konkrētas NR. Minētās laboratorijas secināja, ka tehniskās attīstības rezultātā konkrētām precēm iespējams noteikt zemākas NR.

| (5) | Ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas starpniecību notika apspriedes ar Savienības tirdzniecības partneriem par jaunajiem MAL, un to sniegtās piezīmes ir ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(5)

Ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas starpniecību notika apspriedes ar Savienības tirdzniecības partneriem par jaunajiem MAL, un to sniegtās piezīmes ir ņemtas vērā.

| (6) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Ņemot vērā rīsu ilgo uzglabāšanas laiku, lai nodrošinātu rīsu normālu tirdzniecību, pārstrādi un patēriņu, šajā regulā būtu jāparedz pārejas pasākumi attiecībā uz rīsiem, kas audzēti 2016. gadā vai pirms tam. Tomēr, ņemot vērā neskaidrību attiecībā uz konkrētām triciklazola īpašībām, 2017. gadā vai pēc tam nav iespējams veikt apstrādi ar triciklazolu šajā regulā paredzētajos termiņos. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā rīsu ilgo uzglabāšanas laiku, lai nodrošinātu rīsu normālu tirdzniecību, pārstrādi un patēriņu, šajā regulā būtu jāparedz pārejas pasākumi attiecībā uz rīsiem, kas audzēti 2016. gadā vai pirms tam. Tomēr, ņemot vērā neskaidrību attiecībā uz konkrētām triciklazola īpašībām, 2017. gadā vai pēc tam nav iespējams veikt apstrādi ar triciklazolu šajā regulā paredzētajos termiņos.

| (8) | Nolūkā piemērot to pašu pieeju basmati rīsiem, paturot prātā, ka basmati rīsu nogatavināšanā veic īpašu procedūru, pirms tos var laist tirgū, attiecībā uz šādiem rīsiem, kas audzēti 2016. gadā vai pirms tam, lai nodrošinātu basmati rīsu normālu tirdzniecību, pārstrādi un patēriņu, būtu jāļauj paiet vēl sešiem mēnešiem, pirms basmati rīsiem var piemērot grozītos MAL. |
| --- | --- |

(8)

Nolūkā piemērot to pašu pieeju basmati rīsiem, paturot prātā, ka basmati rīsu nogatavināšanā veic īpašu procedūru, pirms tos var laist tirgū, attiecībā uz šādiem rīsiem, kas audzēti 2016. gadā vai pirms tam, lai nodrošinātu basmati rīsu normālu tirdzniecību, pārstrādi un patēriņu, būtu jāļauj paiet vēl sešiem mēnešiem, pirms basmati rīsiem var piemērot grozītos MAL.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 III un V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Uz visiem rīsiem, izņemot basmati rīsus, kas importēti vai laisti tirgū pirms 2017. gada 30. jūnija, joprojām attiecas Regula (EK) Nr. 396/2005 redakcijā pirms grozījumiem, kas izdarīti ar šo regulu.

Uz basmati rīsiem, kas importēti pirms 2017. gada 30. decembra, joprojām attiecas Regula (EK) Nr. 396/2005 redakcijā pirms grozījumiem, kas izdarīti ar šo regulu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro visiem produktiem, izņemot basmati rīsus, no 2017. gada 30. jūnija.

To piemēro basmati rīsiem no 2017. gada 30. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 9. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 30. septembra Lēmums 2008/770/EK par triciklazola neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētā viela (OV L 263, 2.10.2008., 16. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2016. gada 14. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2016/1826 par darbīgās vielas triciklazola neapstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 279, 15.10.2016., 88. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 III un V pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas III pielikuma A daļā svītro sleju par triciklazolu; |
| --- | --- |

1)

regulas III pielikuma A daļā svītro sleju par triciklazolu;

| 2) | V pielikumam pievieno sleju par triciklazolu:

  “Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)








  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu paraugi, uz ko attiecas MAL (1) | Triciklazols |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | 0,01
   (*1) |
| 0110000 | Citrusaugļi | |
| 0110010 | Greipfrūti | |
| 0110020 | Apelsīni | |
| 0110030 | Citroni | |
| 0110040 | Laimi | |
| 0110050 | Mandarīni | |
| 0110990 | Citi (2) | |
| 0120000 | Koku rieksti | |
| 0120010 | Mandeles | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | |
| 0120030 | Indijas rieksti | |
| 0120040 | Kastaņi | |
| 0120050 | Kokosrieksti | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | |
| 0120080 | Pekanrieksti | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | |
| 0120100 | Pistācijas | |
| 0120110 | Valrieksti | |
| 0120990 | Citi (2) | |
| 0130000 | Sēkleņi | |
| 0130010 | Āboli | |
| 0130020 | Bumbieri | |
| 0130030 | Cidonijas | |
| 0130040 | Mespili | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | |
| 0130990 | Citi (2) | |
| 0140000 | Kauleņi | |
| 0140010 | Aprikozes | |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | |
| 0140030 | Persiki | |
| 0140040 | Plūmes | |
| 0140990 | Citi (2) | |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

2)

V pielikumam pievieno sleju par triciklazolu:

“Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu paraugi, uz ko attiecas MAL (1)

Triciklazols

(1)

(2)

(3)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0,01
   (*1)

0110000

Citrusaugļi

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0130010

Āboli

0130020

Bumbieri

0130030

Cidonijas

0130040

Mespili

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0130990

Citi (2)

0140000

Kauleņi

0140010

Aprikozes

0140020

Ķirši (saldie)

0140030

Persiki

0140040

Plūmes

0140990

Citi (2)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0151000

a)

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

0154010

Zilenes

0154020

Dzērvenes

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050

Mežrožu paaugļi

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070

Vilkābeles ogas

0154080

Plūškoka ogas

0154990

Citi (2)

0160000

Dažādi augļi

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

0161010

Dateles

0161020

Vīģes

0161030

Galda olīvas

0161040

Kumkvati

0161050

Karambolas

0161060

Hurmas

0161070

Javas salas plūmes

0161990

Citi (2)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokado

0163020

Banāni

0163030

Mango

0163040

Papaijas

0163050

Granātāboli

0163060

Čerimojas

0163070

Gvajaves

0163080

Ananasi

0163090

Maizeskoka augļi

0163100

Duriāni

0163110

Guanabanas

0163990

Citi (2)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,01
   (*1)

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

0213010

Galda bietes

0213020

Burkāni

0213030

Sakņu selerijas

0213040

Mārrutki

0213050

Topinambūri

0213060

Pastinaki

0213070

Sakņu pētersīļi

0213080

Redīsi

0213090

Puravlapu plostbārži

0213100

Kāļi

0213110

Rāceņi

0213990

Citi (2)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,01
   (*1)

0220010

Ķiploki

0220020

Sīpoli

0220030

Šalotes

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0220990

Citi (2)

0230000

Augļu dārzeņi

0,01
   (*1)

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

0231010

Tomāti

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0231030

Baklažāni

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0231990

Citi (2)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

0232010

Gurķi

0232020

Pipargurķīši

0232030

Tumšzaļie kabači

0232990

Citi (2)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

0233010

Melones

0233020

Lielaugļu ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,01
   (*1)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

0242010

Briseles kāposti

0242020

Galviņkāposti

0242990

Citi (2)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

0,01
   (*1)

0251010

Salātu baldriņi

0251020

Salāti

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0251050

Barbarejas

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0251070

Brūnās sinepes

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0251990

Citi (2)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

0,01
   (*1)

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

0,01
   (*1)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

0,01
   (*1)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

0,01
   (*1)

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

0,02
   (*1)

0256010

Kārvele

0256020

Maurloki

0256030

Lapu selerijas

0256040

Pētersīlis

0256050

Salvija

0256060

Rozmarīns

0256070

Timināns

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0256090

Lauru lapas

0256100

Estragons

0256990

Citi (2)

0260000

Pākšaugi

0,01
   (*1)

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0260050

Lēcas

0260990

Citi (2)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,01
   (*1)

0270010

Sparģeļi

0270020

Lapu artišoki

0270030

Selerijas

0270040

Fenheļi

0270050

Artišoki

0270060

Puravi

0270070

Rabarberi

0270080

Bambusa dzinumi

0270090

Palmu serdes

0270990

Citi (2)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,01
   (*1)

0280010

Kultivētas sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01
   (*1)

0300000

PĀKŠAUGI

0,01
   (*1)

0300010

Pupas

0300020

Lēcas

0300030

Zirņi

0300040

Lupīnas

0300990

Citi (2)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0,01
   (*1)

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0401020

Zemesrieksti

0401030

Magoņu sēklas

0401040

Sezama sēklas

0401050

Saulespuķu sēklas

0401060

Rapšu sēklas

0401070

Sojas pupas

0401080

Sinepju sēklas

0401090

Kokvilnas sēklas

0401100

Ķirbju sēklas

0401110

Saflora sēklas

0401120

Gurķenes sēklas

0401130

Sējas idras sēklas

0401140

Kaņepju sēklas

0401150

Rīcinauga sēklas

0401990

Citi (2)

0402000

Eļļas augu augļi

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi (2)

0500000

GRAUDAUGI

0,01
   (*1)

0500010

Mieži

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0500030

Kukurūza

0500040

Prosa

0500050

Auzas

0500060

Rīsi

0500070

Rudzi

0500080

Sorgo

0500090

Kvieši

0500990

Citi (2)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0,05 (*1)

0610000

Tējas

0620000

Kafijas pupiņas

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

0632010

Zemene

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakao pupiņas

0650000

Ceratonija/Ceratonijas augļi

0700000

APIŅI

0,05 (*1)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,05 (*1)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes sēklas

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,05 (*1)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,05 (*1)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,05 (*1)

0840020

Ingvers

0,05 (*1)

0840030

Kurkuma

0,05 (*1)

0840040

Mārrutki

(+)

0840990

Citi (2)

0,05 (*1)

0850000

Pumpuri

0,05 (*1)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05 (*1)

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,05 (*1)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,01
   (*1)

0900010

Cukurbiešu saknes

0900020

Cukurniedres

0900030

Cigoriņu saknes

0900990

Citi (2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

0,01
   (*1)

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

1011010

Muskuļi

1011020

Taukaudi

1011030

Aknas

1011040

Nieres

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1011990

Citi (2)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

1012010

Muskuļi

1012020

Taukaudi

1012030

Aknas

1012040

Nieres

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1012990

Citi (2)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

1013010

Muskuļi

1013020

Taukaudi

1013030

Aknas

1013040

Nieres

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1013990

Citi (2)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

1014010

Muskuļi

1014020

Taukaudi

1014030

Aknas

1014040

Nieres

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1014990

Citi (2)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

1015010

Muskuļi

1015020

Taukaudi

1015030

Aknas

1015040

Nieres

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1015990

Citi (2)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

1016010

Muskuļi

1016020

Taukaudi

1016030

Aknas

1016040

Nieres

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990

Citi (2)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

1017010

Muskuļi

1017020

Taukaudi

1017030

Aknas

1017040

Nieres

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1017990

Citi (2)

1020000

Piens

0,01
   (*1)

1020010

Liellopi

1020020

Aitas

1020030

Kazas

1020040

Zirgi

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

0,01
   (*1)

1030010

Cāļi

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti

0,05
   (*1)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,01
   (*1)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,01
   (*1)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,01
   (*1)

| (**) | Pesticīdu kodu kombinācijas, uz kurām attiecas MAL, kas noteikti III pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

(**)

Pesticīdu kodu kombinācijas, uz kurām attiecas MAL, kas noteikti III pielikuma B daļā.

Triciklazols

| (+) | Piemērojamais maksimālais atlieku līmenis mārrutkiem (Armoracia rusticana) garšvielu grupā (kods 0840040 ) ir tas pats, kas noteikts mārrutkiem (Armoracia rusticana) dārzeņu kategorijas sakņu un bumbuļu dārzeņu grupā (kods 0213040 ), ņemot vērā atlieku līmeņa izmaiņas, ko rada apstrāde (kaltēšana) atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 396/2005 20. panta 1. punktam.







  0840040 | Mārrutki” |
| --- | --- | --- |

(+)

Piemērojamais maksimālais atlieku līmenis mārrutkiem (Armoracia rusticana) garšvielu grupā (kods 0840040 ) ir tas pats, kas noteikts mārrutkiem (Armoracia rusticana) dārzeņu kategorijas sakņu un bumbuļu dārzeņu grupā (kods 0213040 ), ņemot vērā atlieku līmeņa izmaiņas, ko rada apstrāde (kaltēšana) atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 396/2005 20. panta 1. punktam.

0840040

Mārrutki”

---

(*1)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

(1)  Jāiekļauj atsauce uz I pielikumu, kurā redzams pilnīgs to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu saraksts, kam piemēro MAL.

---

LĒMUMI

| 10.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/38

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/984

(2016. gada 8. augusts),

ar ko Spānijai pieprasa veikt pasākumus budžeta deficīta samazināšanai, kuru uzskata par nepieciešamu, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/97 (1), kas pieņemta, lai veicinātu pārmērīgu vispārējās valdības budžeta deficītu tūlītēju novēršanu. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/97 (1), kas pieņemta, lai veicinātu pārmērīgu vispārējās valdības budžeta deficītu tūlītēju novēršanu.

| (3) | Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Spānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar minētā līguma 104. panta 7. punktu sniedza ieteikumu novērst pārmērīgo budžeta deficītu ne vēlāk kā līdz 2012. gadam. Kopš tā laika Padome, pamatojoties uz LESD 126. panta 7. punktu, ir sniegusi trīs jaunus, Spānijai paredzētus ieteikumus (2009. gada 2. decembrī, 2012. gada 10. jūlijā un 2013. gada 21. jūnijā), ar kuriem pārmērīga budžeta novēršanai noteikto termiņu pagarināja attiecīgi līdz 2013., 2014. un 2016. gadam. Visos trīs ieteikumos Padome secināja, ka Spānija ir veikusi efektīvus pasākumus, taču ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli (2). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Spānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar minētā līguma 104. panta 7. punktu sniedza ieteikumu novērst pārmērīgo budžeta deficītu ne vēlāk kā līdz 2012. gadam. Kopš tā laika Padome, pamatojoties uz LESD 126. panta 7. punktu, ir sniegusi trīs jaunus, Spānijai paredzētus ieteikumus (2009. gada 2. decembrī, 2012. gada 10. jūlijā un 2013. gada 21. jūnijā), ar kuriem pārmērīga budžeta novēršanai noteikto termiņu pagarināja attiecīgi līdz 2013., 2014. un 2016. gadam. Visos trīs ieteikumos Padome secināja, ka Spānija ir veikusi efektīvus pasākumus, taču ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli (2).

| (4) | Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu Padome 2016. gada 12. jūlijā nolēma, ka Spānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu Padome 2016. gada 12. jūlijā nolēma, ka Spānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 2. punktu, ja iesaistītā dalībvalsts nerīkojas vai, pēc Padomes ieskatiem, šī rīcība ir nepietiekama, Padome nekavējoties pieņem lēmumu atbilstīgi LESD 126. panta 9. punktam. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 2. punktu, ja iesaistītā dalībvalsts nerīkojas vai, pēc Padomes ieskatiem, šī rīcība ir nepietiekama, Padome nekavējoties pieņem lēmumu atbilstīgi LESD 126. panta 9. punktam.

| (6) | Komisija ir atjauninājusi savu 2016. gada pavasara prognozi ar informāciju, kas bija pieejama līdz 2016. gada 19. jūlijam. Pamatojoties uz to, reālā IKP pieauguma prognoze 2016. gadam salīdzinājumā ar pavasara prognozi ir palielināta par 0,3 procentu punktiem līdz 2,9 %, bet 2017. gadam samazināta (2,3 % pret 2,5 % pavasarī). Attiecībā uz 2018. gadu tiek prognozēts, ka reālais IKP palielināsies par 2,1 %. Tas ir salīdzināms ar 3,2 % pieaugumu 2015. gadā. Tādējādi sagaidāms, ka ekonomikas izaugsme palēnināsies, taču saglabāsies stabila, joprojām izjūtot reformu, kas pieņemtas, reaģējot uz krīzi, un veiksmīgi pabeigtās finansiālās palīdzības programmas pozitīvo ietekmi. Ekonomikas atveseļošanās joprojām norit kombinācijā ar noturīgu darbvietu radīšanu saistībā ar algu pastāvīgu mērenību un darba tirgus reformu sagādātajām priekšrocībām. Arī naftas zemās cenas sekmē izaugsmi. Vienlaikus tiek prognozēts, ka inflācija varētu būt – 0,3 % 2016. gadā. Tomēr ar izaugsmes prognozi ir saistīti negatīvi riski, jo īpaši no 2017. gada, kas ir saistīti cita starpā ar Apvienotās Karalistes referenduma par tās dalību Savienībā rezultātu, kas ir palielinājis nenoteiktību, potenciāli negatīvi ietekmējot tirdzniecību un iekšzemes pieprasījumu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir atjauninājusi savu 2016. gada pavasara prognozi ar informāciju, kas bija pieejama līdz 2016. gada 19. jūlijam. Pamatojoties uz to, reālā IKP pieauguma prognoze 2016. gadam salīdzinājumā ar pavasara prognozi ir palielināta par 0,3 procentu punktiem līdz 2,9 %, bet 2017. gadam samazināta (2,3 % pret 2,5 % pavasarī). Attiecībā uz 2018. gadu tiek prognozēts, ka reālais IKP palielināsies par 2,1 %. Tas ir salīdzināms ar 3,2 % pieaugumu 2015. gadā. Tādējādi sagaidāms, ka ekonomikas izaugsme palēnināsies, taču saglabāsies stabila, joprojām izjūtot reformu, kas pieņemtas, reaģējot uz krīzi, un veiksmīgi pabeigtās finansiālās palīdzības programmas pozitīvo ietekmi. Ekonomikas atveseļošanās joprojām norit kombinācijā ar noturīgu darbvietu radīšanu saistībā ar algu pastāvīgu mērenību un darba tirgus reformu sagādātajām priekšrocībām. Arī naftas zemās cenas sekmē izaugsmi. Vienlaikus tiek prognozēts, ka inflācija varētu būt – 0,3 % 2016. gadā. Tomēr ar izaugsmes prognozi ir saistīti negatīvi riski, jo īpaši no 2017. gada, kas ir saistīti cita starpā ar Apvienotās Karalistes referenduma par tās dalību Savienībā rezultātu, kas ir palielinājis nenoteiktību, potenciāli negatīvi ietekmējot tirdzniecību un iekšzemes pieprasījumu.

| (7) | Saskaņā ar Komisijas atjaunināto 2016. gada pavasara prognozi paredzams, ka vispārējās valdības deficīts samazināsies līdz 4,6 % no IKP 2016. gadā, līdz 3,3 % no IKP 2017. gadā un 2,7 % no IKP 2018. gadā (salīdzinājumā ar Stabilitātes programmas mērķiem 3,6 %, 2,9 % un 2,2 % no IKP attiecīgi 2016., 2017. un 2018. gadā un pavasara prognozē paredzēto budžeta deficītu 3,9 % no IKP apmērā 2016. gadā un 3,1 % no IKP apmērā 2017. gadā). Augstāka deficīta prognoze ir daļēji izskaidrojama ar to, ka atjauninātajā Komisijas prognozē ir ņemts vērā mazāks pasākumu skaits izdevumu ierobežošanai centrālās un reģionālās valdības līmenī, reaģējot uz Komisijas 2016. gada marta ieteikumu (0,2 % no IKP), nekā Stabilitātes programmā prognozētais (0,4 % no IKP), ņemot vērā to, ka daži no šiem pasākumiem vēl nav pietiekami precizēti, lai tos varētu iekļaut Komisijas prognozē, pamatojoties uz parasto pieņēmumu par politikas nemainīgumu. Tomēr lielākā atšķirība izriet no izmaiņām, kas veiktas uzņēmumu ienākuma nodokļa tiesiskajā regulējumā, kā rezultātā uzņēmumi 2016. gadā veic zemākus avansa maksājumus (“pagos fraccionados”). Avansa maksājumu deficīts Stabilitātes programmā netika skaitliski noteikts un kļuva acīmredzams tikai aprīlī, veicot pirmo iemaksu, pēc pavasara prognozes sagatavošanas termiņa beigām. Komisijas atjauninātajā 2016. gada pavasara prognozē šis deficīts tiek lēsts 0,5 % apmērā no IKP 2016. gadā. Tā kā iepriekšminētās izmaiņas rada nodokļu maksājumu pastāvīgu kavēšanos, bet ne izmaiņas nodokļu likmē vai nodokļa bāzē, tās neietekmētu ieņēmumus no uzņēmumu ienākuma nodokļa jaunā, stabilā stāvoklī (sākoties 2017. gadā). To rezultātā 2016. gadā veidojas nodokļu iekasēšanas īslaicīgs zudums, kas atjauninātajā pavasara prognozē tiek uzskatīts par vienreizēju gadījumu.
  Attiecībā uz 2017. gadu atšķirības starp atjaunināto pavasara prognozi un Stabilitātes programmu izriet no sliktākas nekā gaidīts sākuma pozīcijas un tā, ka taupības pasākumi, kas veikti, reaģējot uz Komisijas 2016. gada marta ieteikumu, vēl nav pietiekami precizēti, lai tos ņemtu vērā, pamatojoties uz parasto pieņēmumu par politikas nemainīgumu. Paredzams, ka strukturālais deficīts palielināsies par 0,4 % un 0,1 % no IKP attiecīgi 2016. un 2017. gadā un saglabāsies nemainīgs 2018. gadā. Tomēr 2016. gadā prognozēto strukturālā deficīta pieaugumu daļēji virza tas, ka pašreizējās prognozes par inflāciju un nominālā IKP pieaugumu ir zemākas nekā tās, kas ir 2016. gada budžeta pamatā, kas negatīvi ietekmēja strukturālos valdības ieņēmumus, vienlaikus neļaujot koriģēt izdevumus. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Komisijas atjaunināto 2016. gada pavasara prognozi paredzams, ka vispārējās valdības deficīts samazināsies līdz 4,6 % no IKP 2016. gadā, līdz 3,3 % no IKP 2017. gadā un 2,7 % no IKP 2018. gadā (salīdzinājumā ar Stabilitātes programmas mērķiem 3,6 %, 2,9 % un 2,2 % no IKP attiecīgi 2016., 2017. un 2018. gadā un pavasara prognozē paredzēto budžeta deficītu 3,9 % no IKP apmērā 2016. gadā un 3,1 % no IKP apmērā 2017. gadā). Augstāka deficīta prognoze ir daļēji izskaidrojama ar to, ka atjauninātajā Komisijas prognozē ir ņemts vērā mazāks pasākumu skaits izdevumu ierobežošanai centrālās un reģionālās valdības līmenī, reaģējot uz Komisijas 2016. gada marta ieteikumu (0,2 % no IKP), nekā Stabilitātes programmā prognozētais (0,4 % no IKP), ņemot vērā to, ka daži no šiem pasākumiem vēl nav pietiekami precizēti, lai tos varētu iekļaut Komisijas prognozē, pamatojoties uz parasto pieņēmumu par politikas nemainīgumu. Tomēr lielākā atšķirība izriet no izmaiņām, kas veiktas uzņēmumu ienākuma nodokļa tiesiskajā regulējumā, kā rezultātā uzņēmumi 2016. gadā veic zemākus avansa maksājumus (“pagos fraccionados”). Avansa maksājumu deficīts Stabilitātes programmā netika skaitliski noteikts un kļuva acīmredzams tikai aprīlī, veicot pirmo iemaksu, pēc pavasara prognozes sagatavošanas termiņa beigām. Komisijas atjauninātajā 2016. gada pavasara prognozē šis deficīts tiek lēsts 0,5 % apmērā no IKP 2016. gadā. Tā kā iepriekšminētās izmaiņas rada nodokļu maksājumu pastāvīgu kavēšanos, bet ne izmaiņas nodokļu likmē vai nodokļa bāzē, tās neietekmētu ieņēmumus no uzņēmumu ienākuma nodokļa jaunā, stabilā stāvoklī (sākoties 2017. gadā). To rezultātā 2016. gadā veidojas nodokļu iekasēšanas īslaicīgs zudums, kas atjauninātajā pavasara prognozē tiek uzskatīts par vienreizēju gadījumu.

Attiecībā uz 2017. gadu atšķirības starp atjaunināto pavasara prognozi un Stabilitātes programmu izriet no sliktākas nekā gaidīts sākuma pozīcijas un tā, ka taupības pasākumi, kas veikti, reaģējot uz Komisijas 2016. gada marta ieteikumu, vēl nav pietiekami precizēti, lai tos ņemtu vērā, pamatojoties uz parasto pieņēmumu par politikas nemainīgumu. Paredzams, ka strukturālais deficīts palielināsies par 0,4 % un 0,1 % no IKP attiecīgi 2016. un 2017. gadā un saglabāsies nemainīgs 2018. gadā. Tomēr 2016. gadā prognozēto strukturālā deficīta pieaugumu daļēji virza tas, ka pašreizējās prognozes par inflāciju un nominālā IKP pieaugumu ir zemākas nekā tās, kas ir 2016. gada budžeta pamatā, kas negatīvi ietekmēja strukturālos valdības ieņēmumus, vienlaikus neļaujot koriģēt izdevumus.

| (8) | Vispārējās valdības bruto parāda attiecība pret IKP pieauga no 36 % 2007. gadā līdz aptuveni 99 % 2014. gadā. Parāda attiecība 2015. gadā bija vairāk vai mazāk stabila, jo finanšu aktīvu neto pārdošana kompensēja negatīvo ietekmi, kas radusies tādēļ, ka deficīts pieaug straujāk par nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar atjaunināto Komisijas 2016. gada pavasara prognozi paredzams, ka parāda attiecība sasniegs 100,6 % no IKP 2017. gadā, bet pavasara prognozē paredzēts, ka parāds sasniegs 100,3 % no IKP 2016. gadā. Lai gan Spānijā nav novērojami tūlītēji fiskālā stresa riski, kas izriet no šīs augstās parāda attiecības, ja budžeta situācija neuzlabosies, vidējā termiņā būtiski pieaugs parāda atmaksājamības riski. Ilgākā termiņā paredzams, ka fiskālās stabilitātes riski mazināsies, pateicoties pozitīvajai ietekmei, kas rodas, samazinot ar novecošanu saistītus izdevumus. |
| --- | --- |

(8)

Vispārējās valdības bruto parāda attiecība pret IKP pieauga no 36 % 2007. gadā līdz aptuveni 99 % 2014. gadā. Parāda attiecība 2015. gadā bija vairāk vai mazāk stabila, jo finanšu aktīvu neto pārdošana kompensēja negatīvo ietekmi, kas radusies tādēļ, ka deficīts pieaug straujāk par nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar atjaunināto Komisijas 2016. gada pavasara prognozi paredzams, ka parāda attiecība sasniegs 100,6 % no IKP 2017. gadā, bet pavasara prognozē paredzēts, ka parāds sasniegs 100,3 % no IKP 2016. gadā. Lai gan Spānijā nav novērojami tūlītēji fiskālā stresa riski, kas izriet no šīs augstās parāda attiecības, ja budžeta situācija neuzlabosies, vidējā termiņā būtiski pieaugs parāda atmaksājamības riski. Ilgākā termiņā paredzams, ka fiskālās stabilitātes riski mazināsies, pateicoties pozitīvajai ietekmei, kas rodas, samazinot ar novecošanu saistītus izdevumus.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. pantu savā lēmumā pieprasīt veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padomei ir jāpieprasa, lai dalībvalsts sasniedz gada budžeta mērķus, kuri, pamatojoties uz pieprasījuma pamatā esošo prognozi, atbilst minimālam gada uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Tomēr tas, ka minētais lēmums tiek pieņemts gada otrajā pusē, pastiprina fiskālos pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu strukturālās bilances noteiktu ikgadēju uzlabojumu. Tāpat ir svarīgi paturēt prātā, ka pamatscenārijs jaunajai korekcijai sākas ar strukturālā deficīta pasliktināšanos 0,4 % apmērā no IKP, kas ir vismaz daļēji rezultāts tam, ka inflācija izrādījās zemāka, nekā prognozēts scenārijā, kas ir pamatā 2016. gada budžetam, – notikums, kas ir lielākoties ārpus valdības kontroles. Ņemot to vērā, šķiet lietderīgi nepieprasīt turpmākus strukturālus pasākumus 2016. gadā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. pantu savā lēmumā pieprasīt veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padomei ir jāpieprasa, lai dalībvalsts sasniedz gada budžeta mērķus, kuri, pamatojoties uz pieprasījuma pamatā esošo prognozi, atbilst minimālam gada uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Tomēr tas, ka minētais lēmums tiek pieņemts gada otrajā pusē, pastiprina fiskālos pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu strukturālās bilances noteiktu ikgadēju uzlabojumu. Tāpat ir svarīgi paturēt prātā, ka pamatscenārijs jaunajai korekcijai sākas ar strukturālā deficīta pasliktināšanos 0,4 % apmērā no IKP, kas ir vismaz daļēji rezultāts tam, ka inflācija izrādījās zemāka, nekā prognozēts scenārijā, kas ir pamatā 2016. gada budžetam, – notikums, kas ir lielākoties ārpus valdības kontroles. Ņemot to vērā, šķiet lietderīgi nepieprasīt turpmākus strukturālus pasākumus 2016. gadā.

| (10) | Ņemot vērā to, ka 2016. gadā nebūtu jāpieprasa papildu strukturāli pasākumi, lai piešķirtu Spānijai vēl vienu gadu tās pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai, kas ir noteikums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1467/97, būtu vajadzīgs strukturālās bilances gada uzlabojums 2017. gadā, kam būtu pārāk negatīva ietekme uz izaugsmi. Tādēļ šķiet lietderīgi termiņu, kādā Spānijai jānovērš pārmērīga budžeta deficīta situācija, pagarināt par diviem gadiem. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā to, ka 2016. gadā nebūtu jāpieprasa papildu strukturāli pasākumi, lai piešķirtu Spānijai vēl vienu gadu tās pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai, kas ir noteikums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1467/97, būtu vajadzīgs strukturālās bilances gada uzlabojums 2017. gadā, kam būtu pārāk negatīva ietekme uz izaugsmi. Tādēļ šķiet lietderīgi termiņu, kādā Spānijai jānovērš pārmērīga budžeta deficīta situācija, pagarināt par diviem gadiem.

| (11) | Tāpēc, lai veiktu ticamas un ilgtspējīgas korekcijas, Spānijai būtu jāpanāk vispārējās valdības budžeta deficīts 4,6 %, 3,1 % un 2,2 % apmērā no IKP attiecīgi 2016., 2017. un 2018. gadā, kas atbilst strukturālās bilances pasliktinājumam par 0,4 % no IKP 2016. gadā un uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP gan 2017. gadā, gan 2018. gadā. Šajos budžeta mērķos arī ņem vērā vajadzību kompensēt fiskālās konsolidācijas otrās kārtas ietekmi uz publiskajām finansēm, ietekmējot ekonomiku kopumā. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc, lai veiktu ticamas un ilgtspējīgas korekcijas, Spānijai būtu jāpanāk vispārējās valdības budžeta deficīts 4,6 %, 3,1 % un 2,2 % apmērā no IKP attiecīgi 2016., 2017. un 2018. gadā, kas atbilst strukturālās bilances pasliktinājumam par 0,4 % no IKP 2016. gadā un uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP gan 2017. gadā, gan 2018. gadā. Šajos budžeta mērķos arī ņem vērā vajadzību kompensēt fiskālās konsolidācijas otrās kārtas ietekmi uz publiskajām finansēm, ietekmējot ekonomiku kopumā.

| (12) | Lai minētos mērķus sasniegtu, par vajadzīgiem tiek uzskatīti turpmāki strukturālie pasākumi ar aplēsto ietekmi 0,5 % apmērā no IKP gan 2017. gadā, gan 2018. gadā. Taupības pasākumi 2017. un 2018. gadā cita starpā varētu ietvert nodokļu izdevumu skaita un apjoma samazinājumu, jo īpaši attiecībā uz samazinātām PVN likmēm, lai sasniegtu vajadzīgo strukturālo uzlabojumu. |
| --- | --- |

(12)

Lai minētos mērķus sasniegtu, par vajadzīgiem tiek uzskatīti turpmāki strukturālie pasākumi ar aplēsto ietekmi 0,5 % apmērā no IKP gan 2017. gadā, gan 2018. gadā. Taupības pasākumi 2017. un 2018. gadā cita starpā varētu ietvert nodokļu izdevumu skaita un apjoma samazinājumu, jo īpaši attiecībā uz samazinātām PVN likmēm, lai sasniegtu vajadzīgo strukturālo uzlabojumu.

| (13) | Turklāt preventīvo un korektīvo mehānismu, kas paredzēti Spānijas Likumā par stabilitāti, stingra piemērošana visos valdības līmeņos varētu veicināt pārmērīga budžeta deficīta savlaicīgu un noturīgu novēršanu. To varētu panākt, minēto mehānismu īstenošanā izmantojot lielāku automātiskumu. Turklāt Likumā par stabilitāti iekļautā izdevumu noteikuma ietekmi uz publisko finanšu stabilitāti varētu stiprināt, vēl vairāk precizējot to izdevumu kategoriju piemērošanas tvērumu un definīciju, kas nepieciešamas tā aprēķināšanai, un saistības nepildošās publiskās pārvaldes iestādes nepārprotami aicinot kompensēt izdevumu novirzes nākamajā gadā. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt preventīvo un korektīvo mehānismu, kas paredzēti Spānijas Likumā par stabilitāti, stingra piemērošana visos valdības līmeņos varētu veicināt pārmērīga budžeta deficīta savlaicīgu un noturīgu novēršanu. To varētu panākt, minēto mehānismu īstenošanā izmantojot lielāku automātiskumu. Turklāt Likumā par stabilitāti iekļautā izdevumu noteikuma ietekmi uz publisko finanšu stabilitāti varētu stiprināt, vēl vairāk precizējot to izdevumu kategoriju piemērošanas tvērumu un definīciju, kas nepieciešamas tā aprēķināšanai, un saistības nepildošās publiskās pārvaldes iestādes nepārprotami aicinot kompensēt izdevumu novirzes nākamajā gadā.

| (14) | Spānijai būtu arī jāveltī pienācīga uzmanība publisko finanšu kvalitātes aspektiem, tostarp tās publiskā iepirkuma politikai. To pārkāpumu skaits, kuri ietekmē ES publiskā iepirkuma tiesību aktu piemērošanu un uz kuriem vērsta Komisijas uzmanība, pēdējos gados ir bijis ievērojams. Dati liecina, ka pastāv neatbilstības publiskā iepirkuma īstenošanā starp līgumslēdzējām iestādēm un struktūrām un ka nepietiekami ex-ante un ex-post kontroles mehānismi kavē publiskā iepirkuma tiesību aktu pareizu un vienotu piemērošanu. Salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm Spānija izceļas ar paziņojumu par līgumu zemu publicēšanas līmeni un salīdzinoši augstu sarunu procedūras izmantošanas līmeni bez iepriekšējas publicēšanas. Tas nozīmē, ka tiek ierobežota konkurence uzņēmumiem no citām dalībvalstīm un bieži notiek tieša līgumu piešķiršana, kas rada ietekmi lielāku vispārējās valdības izdevumu izteiksmē. Centralizēto vai kopīgo iepirkuma instrumentu ierobežotā izmantošana liedz panākt efektivitātes uzlabojumus, kas sekmētu fiskālos ietaupījumus. Tādas neatkarīgas struktūras trūkums, kura atbild par efektivitātes un atbilstības tiesību aktiem nodrošināšanu publiskā iepirkuma jomā visā valstī, kavē iepirkuma noteikumu pareizu īstenošanu un var radīt iespējas pārkāpumu veikšanai, kam ir negatīva ietekme uz Spānijas publisko finanšu situāciju. |
| --- | --- |

(14)

Spānijai būtu arī jāveltī pienācīga uzmanība publisko finanšu kvalitātes aspektiem, tostarp tās publiskā iepirkuma politikai. To pārkāpumu skaits, kuri ietekmē ES publiskā iepirkuma tiesību aktu piemērošanu un uz kuriem vērsta Komisijas uzmanība, pēdējos gados ir bijis ievērojams. Dati liecina, ka pastāv neatbilstības publiskā iepirkuma īstenošanā starp līgumslēdzējām iestādēm un struktūrām un ka nepietiekami ex-ante un ex-post kontroles mehānismi kavē publiskā iepirkuma tiesību aktu pareizu un vienotu piemērošanu. Salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm Spānija izceļas ar paziņojumu par līgumu zemu publicēšanas līmeni un salīdzinoši augstu sarunu procedūras izmantošanas līmeni bez iepriekšējas publicēšanas. Tas nozīmē, ka tiek ierobežota konkurence uzņēmumiem no citām dalībvalstīm un bieži notiek tieša līgumu piešķiršana, kas rada ietekmi lielāku vispārējās valdības izdevumu izteiksmē. Centralizēto vai kopīgo iepirkuma instrumentu ierobežotā izmantošana liedz panākt efektivitātes uzlabojumus, kas sekmētu fiskālos ietaupījumus. Tādas neatkarīgas struktūras trūkums, kura atbild par efektivitātes un atbilstības tiesību aktiem nodrošināšanu publiskā iepirkuma jomā visā valstī, kavē iepirkuma noteikumu pareizu īstenošanu un var radīt iespējas pārkāpumu veikšanai, kam ir negatīva ietekme uz Spānijas publisko finanšu situāciju.

| (15) | Lai nodrošinātu fiskālās konsolidācijas stratēģijas veiksmīgu īstenošanu, būs svarīgi arī atbalstīt fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām strukturālām reformām atbilstīgi Spānijai adresētajiem Padomes ieteikumiem saistībā ar 2016. gada Eiropas pusgadu un jo īpaši tiem, kuri saistīti ar makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanu. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu fiskālās konsolidācijas stratēģijas veiksmīgu īstenošanu, būs svarīgi arī atbalstīt fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām strukturālām reformām atbilstīgi Spānijai adresētajiem Padomes ieteikumiem saistībā ar 2016. gada Eiropas pusgadu un jo īpaši tiem, kuri saistīti ar makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanu.

| (16) | Saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padome kā daļu no tās lēmuma izdot pieprasījumu saskaņā ar minēto noteikumu var lūgt attiecīgo dalībvalsti iesniegt ziņojumus par korekciju pasākumiem saskaņā ar konkrētu grafiku. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 1.a punktu dalībvalstij ziņojumā ir jānorāda valdības izdevumu un ieņēmumu mērķi un jāprecizē fiskālās politikas pasākumi gan izdevumu, gan ieņēmumu jomā, kā arī informācija par politikas pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz konkrētiem Padomes ieteikumiem. Lai atvieglotu šajā lēmumā ietverto ieteikumu īstenošanas termiņa kontroli, kā arī pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas termiņa kontroli, Spānijai šāds ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2016. gada 15. oktobrim vienlaikus ar tās 2017. gada budžeta plāna projektu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padome kā daļu no tās lēmuma izdot pieprasījumu saskaņā ar minēto noteikumu var lūgt attiecīgo dalībvalsti iesniegt ziņojumus par korekciju pasākumiem saskaņā ar konkrētu grafiku. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 1.a punktu dalībvalstij ziņojumā ir jānorāda valdības izdevumu un ieņēmumu mērķi un jāprecizē fiskālās politikas pasākumi gan izdevumu, gan ieņēmumu jomā, kā arī informācija par politikas pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz konkrētiem Padomes ieteikumiem. Lai atvieglotu šajā lēmumā ietverto ieteikumu īstenošanas termiņa kontroli, kā arī pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas termiņa kontroli, Spānijai šāds ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2016. gada 15. oktobrim vienlaikus ar tās 2017. gada budžeta plāna projektu.

| (17) | Saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 (3) 10. pantu Spānijai būtu arī jāsniedz ziņojums Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai atbilstoši specifikācijām, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 877/2013 (4). Pirmo reizi ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2017. gada 15. janvārim un pēc tam – ik pēc trīs mēnešiem, |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 (3) 10. pantu Spānijai būtu arī jāsniedz ziņojums Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai atbilstoši specifikācijām, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 877/2013 (4). Pirmo reizi ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2017. gada 15. janvārim un pēc tam – ik pēc trīs mēnešiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Spānija līdz 2018. gadam novērš pašreizējo pārmērīga budžeta deficīta situāciju.

2.   Spānija 2016. gadā samazina vispārējās valdības budžeta deficītu līdz 4,6 % no IKP, 2017. gadā – līdz 3,1 % no IKP, bet 2018. gadā – līdz 2,2 % no IKP. Šis vispārējās valdības budžeta deficīta uzlabojums atbilst strukturālās bilances samazinājumam par 0,4 % no IKP 2016. gadā un uzlabojumam 0,5 % no IKP apmērā gan 2017., gan 2018. gadā, pamatojoties uz Komisijas atjaunināto 2016. gada pavasara prognozi. Spānija izmanto arī visus neparedzētos ieņēmumus, lai paātrinātu deficīta un parāda samazināšanu.

3.   Papildus ietaupījumiem, kas jau ir iekļauti atjauninātajā Komisijas 2016. gada pavasara prognozē, Spānija pieņem un pilnībā īsteno konsolidācijas pasākumus 0,5 % apmērā no IKP gan 2017. gadā, gan 2018. gadā.

4.   Ja īstenotos riski attiecībā uz budžeta plānošanu, Spānija ir gatava pieņemt turpmākus pasākumus. Fiskālās konsolidācijas pasākumi nodrošina vispārējās valdības strukturālās bilances stabilu uzlabojumu izaugsmi veicinošā veidā.

5.   Spānija pieņem pasākumus, lai stiprinātu savu fiskālo sistēmu, jo īpaši nolūkā palielināt mehānismu automātiskumu, lai novērstu un koriģētu novirzes no budžeta deficīta, parāda un izdevumu mērķiem, un stiprināt Likumā par stabilitāti iekļautā izdevumu noteikuma ietekmi uz publisko finanšu stabilitāti.

6.   Spānija izveido konsekventu sistēmu, lai nodrošinātu publiskā iepirkuma politikas pārredzamību un koordināciju visās līgumslēdzējās iestādēs un struktūrās nolūkā garantēt ekonomikas efektivitāti un augstu konkurences līmeni. Šāda sistēma ietver atbilstīgus ex-ante un ex-post kontroles mehānismus publiskajam iepirkumam, lai nodrošinātu efektivitāti un atbilstību tiesību aktiem.

2. pants

Padome nosaka termiņu līdz 2016. gada 15. oktobrim, līdz kuram Spānija efektīvi rīkojas un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 1.a punktu iesniedz Padomei un Komisijai ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz šo lēmumu. Ziņojumā ietver valdības izdevumu un ieņēmumu mērķus un precizē diskrecionāros pasākumus gan izdevumu, gan ieņēmumu jomā, kā arī informāciju par darbībām, kas veiktas, reaģējot uz konkrētajiem Padomes ieteikumiem, lai stiprinātu tās fiskālo sistēmu un tās publiskā iepirkuma politikas satvaru saskaņā ar 1. panta 5. un 6. punktu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2016. gada 8. augustā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. LAJČÁK

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

1

(2)  Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Spānijā ir atrodami šeit: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 877/2013 (2013. gada 27. jūnijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 244, 13.9.2013., 23. lpp.).

4

---

| 10.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/42

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/985

(2016. gada 8. augusts),

ar ko Portugālei pieprasa veikt pasākumus budžeta deficīta samazināšanai, kuru uzskata par nepieciešamu, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/97 (1), kas pieņemta, lai veicinātu pārmērīgu vispārējās valdības budžeta deficītu tūlītēju novēršanu. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/97 (1), kas pieņemta, lai veicinātu pārmērīgu vispārējās valdības budžeta deficītu tūlītēju novēršanu.

| (3) | Saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī nolēma, ka Portugālē ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu sniedza ieteikumu novērst pārmērīgo budžeta deficītu ne vēlāk kā līdz 2013. gadam. Pamatojoties uz Portugāles iestāžu finansiālā atbalsta sniegšanas lūgumu, kas bija adresēts Savienībai, dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF), Padome Portugālei piešķīra finansiālo atbalstu (2). Starp Komisiju un Portugāles iestādēm 2011. gada 17. maijā tika parakstīts saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“saprašanās memorands”). Kopš tā laika Padome, pamatojoties uz LESD 126. panta 7. punktu, ir sniegusi divus jaunus, Portugālei paredzētus ieteikumus (2012. gada 9. oktobrī un 2013. gada 21. jūnijā), ar kuriem pārmērīga budžeta novēršanai noteikto termiņu pagarināja attiecīgi līdz 2014. un 2015. gadam. Abos ieteikumos Padome secināja, ka Portugāle ir veikusi efektīvus pasākumus, taču ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli (3). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī nolēma, ka Portugālē ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu sniedza ieteikumu novērst pārmērīgo budžeta deficītu ne vēlāk kā līdz 2013. gadam. Pamatojoties uz Portugāles iestāžu finansiālā atbalsta sniegšanas lūgumu, kas bija adresēts Savienībai, dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF), Padome Portugālei piešķīra finansiālo atbalstu (2). Starp Komisiju un Portugāles iestādēm 2011. gada 17. maijā tika parakstīts saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“saprašanās memorands”). Kopš tā laika Padome, pamatojoties uz LESD 126. panta 7. punktu, ir sniegusi divus jaunus, Portugālei paredzētus ieteikumus (2012. gada 9. oktobrī un 2013. gada 21. jūnijā), ar kuriem pārmērīga budžeta novēršanai noteikto termiņu pagarināja attiecīgi līdz 2014. un 2015. gadam. Abos ieteikumos Padome secināja, ka Portugāle ir veikusi efektīvus pasākumus, taču ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli (3).

| (4) | Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu Padome 2016. gada 12. jūlijā nolēma, ka Portugāle nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu Padome 2016. gada 12. jūlijā nolēma, ka Portugāle nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu.

| (5) | Ja faktiskā informācija atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 479/2009 liecina par to, ka iesaistītā dalībvalsts nav novērsusi pārmērīgu budžeta deficītu termiņā, kas noteikts saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu sniegtajā ieteikumā, Padomei būtu nekavējoties jāpieņem lēmums saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Ja faktiskā informācija atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 479/2009 liecina par to, ka iesaistītā dalībvalsts nav novērsusi pārmērīgu budžeta deficītu termiņā, kas noteikts saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu sniegtajā ieteikumā, Padomei būtu nekavējoties jāpieņem lēmums saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu.

| (6) | Komisija 2016. gada pavasara prognozē paredz mērenu Portugāles ekonomikas atveseļošanos. Paredzēts, ka 2016. gadā reālais IKP pieaugs par 1,5 % (tāpat kā 2015. gadā), ko galvenokārt veicina iekšzemes pieprasījums, ņemot vērā, ka joprojām pastāv liela makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Paredzams, ka privātais patēriņš zaudēs dinamiku 2016. gadā, ņemot vērā lielākus netiešos nodokļus un enerģijas cenu inflācijas nelielu palielināšanos. Nav prognozēts, ka vidējā termiņā turpināsies ilglietojuma preču patēriņa liels pieaugums, kas reģistrēts 2015. gada pirmajā pusē, jo tiek prognozēts, ka joprojām augstais bezdarba līmenis un parāda līmenis turpinās palielināt spiedienu uz mājsaimniecību ietaupījumiem. Uzņēmējdarbības investīcijas jau ievērojami palēninājās 2015. gada otrajā pusē, un nav paredzams, ka drīzumā tās sasniegs iepriekšējos izaugsmes rādītājus, neraugoties uz salīdzinoši augsto jaudas izmantojuma rādītāju. Paredzams, ka kopējās investīcijas mazliet palielināsies 2017. gadā, izmantojot ES struktūrfondu atbalstu un uzlabojot finansēšanas nosacījumus. Tiek prognozēts, ka eksporta apjoms palielināsies atbilstoši ārējam pieprasījumam, bet imports joprojām būs lielāks nekā eksports. Tā rezultātā tiek prognozēts, ka neto tirdzniecības ieguldījums IKP pieaugumā saglabāsies nedaudz negatīvs, kaut arī ievērojami mazākā mērā nekā 2015. gadā. Paredzams, ka galvenokārt lielāku netiešo nodokļu dēļ saskaņotā patēriņa cenu indeksa (SPCI) inflācija 2016. gadā pieaugs līdz 0,7 %. Kaut arī kopš pavasara prognozes publicēšanas lejupslīdes riski ir palielinājušies, dati par 2016. gada pirmo ceturksni un provizoriskā informācija par otro ceturksni kopumā apstiprina prognozi atlikušajam gadam. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2016. gada pavasara prognozē paredz mērenu Portugāles ekonomikas atveseļošanos. Paredzēts, ka 2016. gadā reālais IKP pieaugs par 1,5 % (tāpat kā 2015. gadā), ko galvenokārt veicina iekšzemes pieprasījums, ņemot vērā, ka joprojām pastāv liela makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Paredzams, ka privātais patēriņš zaudēs dinamiku 2016. gadā, ņemot vērā lielākus netiešos nodokļus un enerģijas cenu inflācijas nelielu palielināšanos. Nav prognozēts, ka vidējā termiņā turpināsies ilglietojuma preču patēriņa liels pieaugums, kas reģistrēts 2015. gada pirmajā pusē, jo tiek prognozēts, ka joprojām augstais bezdarba līmenis un parāda līmenis turpinās palielināt spiedienu uz mājsaimniecību ietaupījumiem. Uzņēmējdarbības investīcijas jau ievērojami palēninājās 2015. gada otrajā pusē, un nav paredzams, ka drīzumā tās sasniegs iepriekšējos izaugsmes rādītājus, neraugoties uz salīdzinoši augsto jaudas izmantojuma rādītāju. Paredzams, ka kopējās investīcijas mazliet palielināsies 2017. gadā, izmantojot ES struktūrfondu atbalstu un uzlabojot finansēšanas nosacījumus. Tiek prognozēts, ka eksporta apjoms palielināsies atbilstoši ārējam pieprasījumam, bet imports joprojām būs lielāks nekā eksports. Tā rezultātā tiek prognozēts, ka neto tirdzniecības ieguldījums IKP pieaugumā saglabāsies nedaudz negatīvs, kaut arī ievērojami mazākā mērā nekā 2015. gadā. Paredzams, ka galvenokārt lielāku netiešo nodokļu dēļ saskaņotā patēriņa cenu indeksa (SPCI) inflācija 2016. gadā pieaugs līdz 0,7 %. Kaut arī kopš pavasara prognozes publicēšanas lejupslīdes riski ir palielinājušies, dati par 2016. gada pirmo ceturksni un provizoriskā informācija par otro ceturksni kopumā apstiprina prognozi atlikušajam gadam.

| (7) | Komisijas 2016. gada pavasara prognozē ir paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā samazināsies līdz 2,7 % no IKP. 2016. gada budžeta, kas stājās spēkā 2016. gada 31. martā, mērķis ir deficīts 2,2 % apmērā no IKP, un to apstiprināja 2016. gada stabilitātes programmā. Atšķirība starp valdības mērķi un Komisijas prognozēm ir saistītas ar to, ka Komisijas makroekonomikas scenārijs ir mazāk optimistisks, kas paredz mazākus nodokļu ieņēmumus un lielākus sociālos izdevumus, kā arī ar to, ka Komisijas novērtējums ir piesardzīgāks attiecībā uz dažu konsolidācijas pasākumu ietekmi, jo īpaši attiecībā uz plānotajiem starppatēriņa ietaupījumiem un citiem kārtējiem izdevumiem. Saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi vispārējās valdības budžeta deficīts 2017. gadā turpinās samazināties līdz 2,3 % no IKP. Prognozētais uzlabojums lielākoties ir saistīts ar deficītu uzlabojošu vienreizēju darījumu, kurš saistīts ar sagaidāmo Banco Privado Português (BPP) bankas garantijas atgūšanu, kas sasniedz aptuveni 0,25 % no IKP. Ja ņem vērā šā vienreizējā darījuma ietekmi uz budžetu, budžeta deficītam 2017. gadā būtu jāsasniedz 2,6 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu par ieguvumiem no pasākumiem, kas norādīti 2016. gada budžetā un 2016. gada stabilitātes programmā, paredzams, ka saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi strukturālais deficīts palielināsies par 0,25 % no IKP gan 2016., gan 2017. gadā. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2016. gada pavasara prognozē ir paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā samazināsies līdz 2,7 % no IKP. 2016. gada budžeta, kas stājās spēkā 2016. gada 31. martā, mērķis ir deficīts 2,2 % apmērā no IKP, un to apstiprināja 2016. gada stabilitātes programmā. Atšķirība starp valdības mērķi un Komisijas prognozēm ir saistītas ar to, ka Komisijas makroekonomikas scenārijs ir mazāk optimistisks, kas paredz mazākus nodokļu ieņēmumus un lielākus sociālos izdevumus, kā arī ar to, ka Komisijas novērtējums ir piesardzīgāks attiecībā uz dažu konsolidācijas pasākumu ietekmi, jo īpaši attiecībā uz plānotajiem starppatēriņa ietaupījumiem un citiem kārtējiem izdevumiem. Saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi vispārējās valdības budžeta deficīts 2017. gadā turpinās samazināties līdz 2,3 % no IKP. Prognozētais uzlabojums lielākoties ir saistīts ar deficītu uzlabojošu vienreizēju darījumu, kurš saistīts ar sagaidāmo Banco Privado Português (BPP) bankas garantijas atgūšanu, kas sasniedz aptuveni 0,25 % no IKP. Ja ņem vērā šā vienreizējā darījuma ietekmi uz budžetu, budžeta deficītam 2017. gadā būtu jāsasniedz 2,6 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu par ieguvumiem no pasākumiem, kas norādīti 2016. gada budžetā un 2016. gada stabilitātes programmā, paredzams, ka saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi strukturālais deficīts palielināsies par 0,25 % no IKP gan 2016., gan 2017. gadā.

| (8) | Valdības vidējā bruto parāda attiecība pret IKP visumā stabilizējās laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam, sasniedzot 129,2 % 2013. gadā, 130,2 % 2014. gadā un 129,0 % 2015. gadā. Ņemot vērā ievērojamu parādu samazinošu krājumu plūsmas korekciju 2016. gadā un primāro pārpalikumu, kas tika saglabāts, Komisija 2016. gada pavasara prognozē paredzēja, ka parāda attiecība samazināsies līdz 126 % no IKP 2016. gadā un pēc tam – līdz 124,5 % no IKP 2017. gadā. Nešķiet, ka Portugāle saskarsies ar fiskālā stresa riskiem īstermiņā, lai gan īstermiņa problēmas nav izslēdzamas (problēmas, kas izriet no valsts bruto un neto parāda, bruto finansējuma vajadzībām, starptautisko investīciju bilances saldo, kā arī no ienākumus nenesošu aizdevumu daļas līmeņa un izmaiņām vai banku sistēmas vispārējām kapitāla vajadzībām). Savukārt vidējā termiņā riski šķiet nozīmīgi, ņemot vērā augsto parādu līmeni un parāda attiecības lielo jutīgumu pret iespējamu procentu likmju paaugstināšanu un pret negatīvas nominālās palielināšanās triecieniem. Ilgtermiņā ar nosacījumu, ka tiek pastāvīgi saglabāta atbilstoša strukturālā primārā bilance, risks attiecībā uz ilgtspējību ir zems, ņemot vērā iepriekš īstenotās pensiju reformas. |
| --- | --- |

(8)

Valdības vidējā bruto parāda attiecība pret IKP visumā stabilizējās laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam, sasniedzot 129,2 % 2013. gadā, 130,2 % 2014. gadā un 129,0 % 2015. gadā. Ņemot vērā ievērojamu parādu samazinošu krājumu plūsmas korekciju 2016. gadā un primāro pārpalikumu, kas tika saglabāts, Komisija 2016. gada pavasara prognozē paredzēja, ka parāda attiecība samazināsies līdz 126 % no IKP 2016. gadā un pēc tam – līdz 124,5 % no IKP 2017. gadā. Nešķiet, ka Portugāle saskarsies ar fiskālā stresa riskiem īstermiņā, lai gan īstermiņa problēmas nav izslēdzamas (problēmas, kas izriet no valsts bruto un neto parāda, bruto finansējuma vajadzībām, starptautisko investīciju bilances saldo, kā arī no ienākumus nenesošu aizdevumu daļas līmeņa un izmaiņām vai banku sistēmas vispārējām kapitāla vajadzībām). Savukārt vidējā termiņā riski šķiet nozīmīgi, ņemot vērā augsto parādu līmeni un parāda attiecības lielo jutīgumu pret iespējamu procentu likmju paaugstināšanu un pret negatīvas nominālās palielināšanās triecieniem. Ilgtermiņā ar nosacījumu, ka tiek pastāvīgi saglabāta atbilstoša strukturālā primārā bilance, risks attiecībā uz ilgtspējību ir zems, ņemot vērā iepriekš īstenotās pensiju reformas.

| (9) | Saskaņā ar fiskālās politikas pasākumiem, kas veikti 2016. gada budžetā, vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā būtu zemāks par 3 % no IKP. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi drošības rezerve pret Līgumā noteiktās atsauces vērtības pārsniegšanu ir neliela. Ņemot vērā lielo nenoteiktību par ekonomikas un budžeta situācijas attīstību, budžeta mērķis, kas ieteicams korekcijas gadā, būtu jānosaka tādā līmenī, kas skaidri ir zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, t. i., 3 % no IKP, lai garantētu pārmērīga budžeta deficīta situācijas noturīgu korekciju noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar fiskālās politikas pasākumiem, kas veikti 2016. gada budžetā, vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā būtu zemāks par 3 % no IKP. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi drošības rezerve pret Līgumā noteiktās atsauces vērtības pārsniegšanu ir neliela. Ņemot vērā lielo nenoteiktību par ekonomikas un budžeta situācijas attīstību, budžeta mērķis, kas ieteicams korekcijas gadā, būtu jānosaka tādā līmenī, kas skaidri ir zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, t. i., 3 % no IKP, lai garantētu pārmērīga budžeta deficīta situācijas noturīgu korekciju noteiktajā termiņā.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. pantu savā lēmumā pieprasīt veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padomei ir jāpieprasa, lai dalībvalsts sasniedz gada budžeta mērķus, kuri, pamatojoties uz pieprasījuma pamatā esošo prognozi, atbilst minimālam gada uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Tā kā minētais lēmums tiek pieņemts gada otrajā pusē un ņemot vērā pašreizējo Komisijas pavasara prognozi, nemainīga strukturālā bilance 2016. gadā sniegtu pietiekamu drošības rezervi, lai noturīgi novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. pantu savā lēmumā pieprasīt veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padomei ir jāpieprasa, lai dalībvalsts sasniedz gada budžeta mērķus, kuri, pamatojoties uz pieprasījuma pamatā esošo prognozi, atbilst minimālam gada uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Tā kā minētais lēmums tiek pieņemts gada otrajā pusē un ņemot vērā pašreizējo Komisijas pavasara prognozi, nemainīga strukturālā bilance 2016. gadā sniegtu pietiekamu drošības rezervi, lai noturīgi novērstu pārmērīgo budžeta deficītu.

| (11) | Tāpēc, lai veiktu ticamu un ilgtspējīgu korekciju, Portugālei 2016. gadā būtu jāpanāk vispārējās valdības budžeta deficīts 2,5 % apmērā no IKP, kas atbilst nemainīgai strukturālajai bilancei attiecībā uz 2015. gadu. Minētajos budžeta mērķos ņem vērā vajadzību kompensēt fiskālās konsolidācijas otrās kārtas ietekmi uz valsts finansēm, ietekmējot ekonomiku kopumā. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc, lai veiktu ticamu un ilgtspējīgu korekciju, Portugālei 2016. gadā būtu jāpanāk vispārējās valdības budžeta deficīts 2,5 % apmērā no IKP, kas atbilst nemainīgai strukturālajai bilancei attiecībā uz 2015. gadu. Minētajos budžeta mērķos ņem vērā vajadzību kompensēt fiskālās konsolidācijas otrās kārtas ietekmi uz valsts finansēm, ietekmējot ekonomiku kopumā.

| (12) | Deficīta mērķī, kas noteikts ierosinātajā korekcijas gaitā, nav iekļauta banku potenciālo atbalsta pasākumu iespējamā tiešā fiskālā ietekme 2016. gada otrajā pusē. Tā iemesls ir tāds, ka pastāv liela nenoteiktība attiecībā uz šo pasākumu efektīvu īstenošanu un statistisko uzskaiti, un attiecīgi arī uz to iespējamo ietekmi uz budžeta deficītu un parādu. Īstenojot jebkādus potenciālus banku nozares atbalsta pasākumus, būtu jācenšas cik vien iespējams samazināt fiskālo ietekmi, lai nodrošinātu parāda atmaksājamību. |
| --- | --- |

(12)

Deficīta mērķī, kas noteikts ierosinātajā korekcijas gaitā, nav iekļauta banku potenciālo atbalsta pasākumu iespējamā tiešā fiskālā ietekme 2016. gada otrajā pusē. Tā iemesls ir tāds, ka pastāv liela nenoteiktība attiecībā uz šo pasākumu efektīvu īstenošanu un statistisko uzskaiti, un attiecīgi arī uz to iespējamo ietekmi uz budžeta deficītu un parādu. Īstenojot jebkādus potenciālus banku nozares atbalsta pasākumus, būtu jācenšas cik vien iespējams samazināt fiskālo ietekmi, lai nodrošinātu parāda atmaksājamību.

| (13) | Lai sasniegtu ierosinātajā korekcijas gaitā paredzētos budžeta mērķus, papildu konsolidācijas pasākumi, kuru lēstā ietekme ir 0,25 % no IKP 2016. gadā, tika uzskatīti par nepieciešamiem, ņemot vērā strukturālo pasliktināšanos, kas konstatēta Komisijas 2016. gada pavasara prognozē. Konkrēti, Portugālei ir jāīsteno pasākumi, kas iekļauti 2016. gada budžetā, kā arī izdevumu kontroles mehānisms attiecībā uz preču un pakalpojumu publiskajiem iepirkumiem, kas pašlaik ir akcentēts 2016. gada stabilitātes programmā. Šie ietaupījumi būtu jāpapildina ar citiem strukturāla rakstura pasākumiem, kuri būtu vērsti uz ieņēmumiem un kuru mērķis ir palielināt ieņēmumus no netiešajiem nodokļiem, paplašinot nodokļu bāzi un samazinot nodokļu izdevumus. Viens veids tā sasniegšanai būtu joprojām plaši izmantoto samazināto PVN likmju korekcija. |
| --- | --- |

(13)

Lai sasniegtu ierosinātajā korekcijas gaitā paredzētos budžeta mērķus, papildu konsolidācijas pasākumi, kuru lēstā ietekme ir 0,25 % no IKP 2016. gadā, tika uzskatīti par nepieciešamiem, ņemot vērā strukturālo pasliktināšanos, kas konstatēta Komisijas 2016. gada pavasara prognozē. Konkrēti, Portugālei ir jāīsteno pasākumi, kas iekļauti 2016. gada budžetā, kā arī izdevumu kontroles mehānisms attiecībā uz preču un pakalpojumu publiskajiem iepirkumiem, kas pašlaik ir akcentēts 2016. gada stabilitātes programmā. Šie ietaupījumi būtu jāpapildina ar citiem strukturāla rakstura pasākumiem, kuri būtu vērsti uz ieņēmumiem un kuru mērķis ir palielināt ieņēmumus no netiešajiem nodokļiem, paplašinot nodokļu bāzi un samazinot nodokļu izdevumus. Viens veids tā sasniegšanai būtu joprojām plaši izmantoto samazināto PVN likmju korekcija.

| (14) | Turklāt Portugālei būtu jāpastiprina strukturālās reformas, lai uzlabotu konkurētspēju un ilgtspējīgu ilgtermiņa izaugsmi saskaņā ar Padomes ieteikumiem, kuri Portugālei tika adresēti saistībā ar Eiropas pusgadu, un jo īpaši tiem, kuri saistīti ar tās pārmērīgās makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanu. Jo īpaši ir vajadzīgi papildu fiskāli strukturāli pasākumi, lai stiprinātu Portugāles publisko finanšu izturētspēju. Pārskatītā Budžeta pamatlikuma un Saistību kontroles likuma savlaicīga un stingra īstenošana, kā arī turpmāki uzlabojumi ieņēmumu iekasēšanā un izdevumu kontrolē var ievērojami palīdzēt sasniegt un saglabāt stabilu fiskālo stāvokli. Portugālei būtu jāiesniedz skaidrs grafiks un jāīsteno pasākumi, lai pilnībā segtu kavētos maksājumus un uzlabotu veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, samazinātu pensiju sistēmas atkarību no budžeta pārvietojumiem un nodrošinātu fiskālos ietaupījumus saistībā ar valstij piederošu uzņēmumu pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt Portugālei būtu jāpastiprina strukturālās reformas, lai uzlabotu konkurētspēju un ilgtspējīgu ilgtermiņa izaugsmi saskaņā ar Padomes ieteikumiem, kuri Portugālei tika adresēti saistībā ar Eiropas pusgadu, un jo īpaši tiem, kuri saistīti ar tās pārmērīgās makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanu. Jo īpaši ir vajadzīgi papildu fiskāli strukturāli pasākumi, lai stiprinātu Portugāles publisko finanšu izturētspēju. Pārskatītā Budžeta pamatlikuma un Saistību kontroles likuma savlaicīga un stingra īstenošana, kā arī turpmāki uzlabojumi ieņēmumu iekasēšanā un izdevumu kontrolē var ievērojami palīdzēt sasniegt un saglabāt stabilu fiskālo stāvokli. Portugālei būtu jāiesniedz skaidrs grafiks un jāīsteno pasākumi, lai pilnībā segtu kavētos maksājumus un uzlabotu veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, samazinātu pensiju sistēmas atkarību no budžeta pārvietojumiem un nodrošinātu fiskālos ietaupījumus saistībā ar valstij piederošu uzņēmumu pārstrukturēšanu.

| (15) | Saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padome kā daļu no tās lēmuma izdot pieprasījumu saskaņā ar minēto noteikumu var lūgt attiecīgo dalībvalsti iesniegt ziņojumus par korekciju pasākumiem saskaņā ar konkrētu grafiku. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 1.a punktu dalībvalstij ziņojumā būtu jānorāda valdības izdevumu un ieņēmumu mērķi un jāprecizē fiskālās politikas pasākumi gan izdevumu, gan ieņēmumu jomā, kā arī informācija par politikas pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz konkrētiem Padomes ieteikumiem. Lai atvieglotu šajā lēmumā ietverto ieteikumu īstenošanas termiņa kontroli, kā arī pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas termiņa kontroli, Portugālei šāds ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2016. gada 15. oktobrim vienlaikus ar tās 2017. gada budžeta plāna projektu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padome kā daļu no tās lēmuma izdot pieprasījumu saskaņā ar minēto noteikumu var lūgt attiecīgo dalībvalsti iesniegt ziņojumus par korekciju pasākumiem saskaņā ar konkrētu grafiku. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 1.a punktu dalībvalstij ziņojumā būtu jānorāda valdības izdevumu un ieņēmumu mērķi un jāprecizē fiskālās politikas pasākumi gan izdevumu, gan ieņēmumu jomā, kā arī informācija par politikas pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz konkrētiem Padomes ieteikumiem. Lai atvieglotu šajā lēmumā ietverto ieteikumu īstenošanas termiņa kontroli, kā arī pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas termiņa kontroli, Portugālei šāds ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2016. gada 15. oktobrim vienlaikus ar tās 2017. gada budžeta plāna projektu.

| (16) | Tajā pašā termiņā, proti, līdz 2016. gada 15. oktobrim, Portugālei būtu arī jāiesniedz ekonomiskās partnerības programma saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 (4) 9. panta 1. punktu un 17. panta 2. punktu. Ekonomiskās partnerības programmā būtu jāapraksta politikas pasākumi un strukturālās reformas, kas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu efektīvu un noturīgu pārmērīga budžeta deficīta korekciju, izstrādājot valsts reformu programmu un stabilitātes programmu un pilnībā ņemot vērā Padomes ieteikumus par ekonomikas un nodarbinātības politikas integrēto pamatnostādņu īstenošanu. |
| --- | --- |

(16)

Tajā pašā termiņā, proti, līdz 2016. gada 15. oktobrim, Portugālei būtu arī jāiesniedz ekonomiskās partnerības programma saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 (4) 9. panta 1. punktu un 17. panta 2. punktu. Ekonomiskās partnerības programmā būtu jāapraksta politikas pasākumi un strukturālās reformas, kas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu efektīvu un noturīgu pārmērīga budžeta deficīta korekciju, izstrādājot valsts reformu programmu un stabilitātes programmu un pilnībā ņemot vērā Padomes ieteikumus par ekonomikas un nodarbinātības politikas integrēto pamatnostādņu īstenošanu.

| (17) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. pantu Portugālei būtu arī jāsniedz ziņojums Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai atbilstoši specifikācijām, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 877/2013 (5). Pirmo reizi ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2017. gada 15. janvārim un pēc tam – ik pēc trim mēnešiem, |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. pantu Portugālei būtu arī jāsniedz ziņojums Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai atbilstoši specifikācijām, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 877/2013 (5). Pirmo reizi ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2017. gada 15. janvārim un pēc tam – ik pēc trim mēnešiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Portugāle līdz 2016. gadam novērš pašreizējo pārmērīga budžeta deficīta situāciju.

2.   Portugāle 2016. gadā samazina vispārējās valdības budžeta deficītu līdz 2,5 % no IKP. Šis mērķis neietver banku potenciālo atbalsta pasākumu radīto tiešo ietekmi. Šis uzlabojums vispārējās valdības budžeta deficītā atbilst nemainīgai strukturālajai bilancei attiecībā uz 2015. gadu, pamatojoties uz Komisijas 2016. gada pavasara prognozi. Portugāle izmanto arī visus neparedzētos ieņēmumus, lai paātrinātu deficīta un parāda samazināšanu.

3.   Papildus ietaupījumiem, kas jau ir iekļauti Komisijas 2016. gada pavasara prognozē, Portugāle pieņem un pilnībā īsteno konsolidācijas pasākumus 0,25 % apmērā no IKP 2016. gadā. Konkrēti, Portugāle pilnībā īsteno konsolidācijas pasākumus, kas iekļauti 2016. gada budžetā, tostarp stabilitātes programmā izcelto papildu izdevumu kontroles mehānismu attiecībā uz preču un pakalpojumu publiskajiem iepirkumiem. Lai īstenotu ieteiktos strukturālos centienus, Portugāle papildina šos ietaupījumus, veicot papildu strukturālus pasākumus.

4.   Ja īstenotos riski attiecībā uz budžeta plānošanu, Portugāle ir gatava pieņemt turpmākus pasākumus. Fiskālās konsolidācijas pasākumi nodrošina vispārējās valdības bilances stabilu uzlabojumu izaugsmi veicinošā veidā.

5.   Lai nodrošinātu publiskā sektora finanšu noturīgu uzlabojumu, Portugāle stingri īsteno Budžeta pamatlikumu un Saistību kontroles likumu un vēl vairāk uzlabo ieņēmumu iekasēšanu un izdevumu kontroli. Portugāle iesniedz skaidru grafiku un īsteno pasākumus, lai pilnībā segtu kavētos maksājumus un uzlabotu veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, samazinātu pensiju sistēmas atkarību no budžeta pārvietojumiem un nodrošinātu fiskālos ietaupījumus saistībā ar valstij piederošu uzņēmumu pārstrukturēšanu.

2. pants

Padome nosaka termiņu līdz 2016. gada 15. oktobrim, līdz kuram Portugāle efektīvi rīkojas un iesniedz Padomei un Komisijai ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz šo lēmumu. Ziņojumā ietver valdības izdevumu un ieņēmumu mērķus un precizē diskrecionāros pasākumus gan izdevumu, gan ieņēmumu jomā, kā arī informāciju par darbībām, kas veiktas saskaņā ar 1. panta 5. punktu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē, 2016. gada 8. augustā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. LAJČÁK

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

1

(2)  Padomes Īstenošanas lēmums 2011/344/ES (2011. gada 30. maijs) par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei (OV L 159, 17.6.2011., 88. lpp.).

2

(3)  Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga deficīta novēršanas procedūru Portugālē ir atrodami šeit: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

4

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 877/2013 (2013. gada 27. jūnijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 244, 13.9.2013., 23. lpp.).

5

---

| 10.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/46 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/46

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/986

(2017. gada 8. jūnijs),

ar kuru pagarina Eiropola izpilddirektora vietnieka pilnvaru termiņu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1), un jo īpaši tās 54. panta 3.–5. punktu,

ievērojot tai piešķirtās pilnvaras iecelt Eiropola izpilddirektoru un Eiropola izpilddirektora vietniekus,

ņemot vērā Eiropola valdes 2017. gada 19. maija priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar 2014. gada 11. februāra Padomes aktu (2)
  Wilhelmus Martinus van Gemert kungs tika iecelts par Eiropola izpilddirektora vietnieku. Wilhelmus Martinus van Gemert kunga pilnvaru termiņš beidzas 2018. gada 30. aprīlī. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2014. gada 11. februāra Padomes aktu (2)
  Wilhelmus Martinus van Gemert kungs tika iecelts par Eiropola izpilddirektora vietnieku. Wilhelmus Martinus van Gemert kunga pilnvaru termiņš beidzas 2018. gada 30. aprīlī.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 54. panta 4. punktu Eiropola izpilddirektora vietniekus ieceļ amatā uz četriem gadiem ar iespēju pilnvaru termiņu pagarināt vienu reizi. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 54. panta 4. punktu Eiropola izpilddirektora vietniekus ieceļ amatā uz četriem gadiem ar iespēju pilnvaru termiņu pagarināt vienu reizi.

| (3) | Eiropola valdes 2017. gada 1. maija lēmumā ir paredzēta procedūra amata pilnvaru termiņa pagarināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Eiropola valdes 2017. gada 1. maija lēmumā ir paredzēta procedūra amata pilnvaru termiņa pagarināšanai.

| (4) | Valde 2017. gada 10. maijā informēja Eiropas Parlamentu, ka tā plāno ierosināt Padomei pagarināt Wilhelmus Martinus van Gemert kunga amata pilnvaru termiņu. |
| --- | --- |

(4)

Valde 2017. gada 10. maijā informēja Eiropas Parlamentu, ka tā plāno ierosināt Padomei pagarināt Wilhelmus Martinus van Gemert kunga amata pilnvaru termiņu.

| (5) | Valde ir iesniegusi Padomē atzinumu, kurā ierosināts pagarināt Eiropola izpilddirektora vietnieka Wilhelmus Martinus van Gemert pilnvaru termiņu un viņa amata pakāpi pārklasificēt uz AD 14. |
| --- | --- |

(5)

Valde ir iesniegusi Padomē atzinumu, kurā ierosināts pagarināt Eiropola izpilddirektora vietnieka Wilhelmus Martinus van Gemert pilnvaru termiņu un viņa amata pakāpi pārklasificēt uz AD 14.

| (6) | Pamatojoties uz valdes iesniegto priekšlikumu, Padome vēlas pagarināt Eiropola izpilddirektora vietnieka Wilhelmus Martinus van Gemert pilnvaru termiņu, |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz valdes iesniegto priekšlikumu, Padome vēlas pagarināt Eiropola izpilddirektora vietnieka Wilhelmus Martinus van Gemert pilnvaru termiņu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Wilhelmus Martinus van Gemert kunga Eiropola izpilddirektora vietnieka amata pilnvaru termiņš tiek pagarināts no 2018. gada 1. maija līdz 2022. gada 30. aprīlim AD 14 pakāpes 1. līmenī.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2017. gada 8. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

U. REINSALU

---

(1)  
  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

1

(2)  
  OV C 44, 15.2.2014., 3. lpp.

2

---