# Europeiska unionens L 83/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 83 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången29 mars 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 83

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången29 mars 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2017/501 av den 12 juni 2015 om de tariffer som tillämpas av Hidroelectrica of Romania i avtal med S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie SRL, S.C. Alpiq RomIndustries SRL, S.C. Energy Financing Team Romania SRL (EFT), S.C. Electrica SA, S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding SRL, S.C. EURO-PEC SA, S.C. Luxten-Lighting Group SA, S.C. Electrocarbon SA Slatina, och S.C. ELSID Titu SA – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) och SA.33581 (2012/C)
  [delgivet med nr C(2015) 3919]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2017/502 av den 21 oktober 2015 om det statliga stöd SA.38374 (2014/C f.d. 2014/NN) som Nederländerna har genomfört till förmån för Starbucks
  [delgivet med nr C(2015) 7143]

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2017/503 av den 8 november 2016 om stödordningen SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)
  [delgivet med nr C(2016) 7086]

   (
  1
  ) | 116 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2017/501 av den 12 juni 2015 om de tariffer som tillämpas av Hidroelectrica of Romania i avtal med S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie SRL, S.C. Alpiq RomIndustries SRL, S.C. Energy Financing Team Romania SRL (EFT), S.C. Electrica SA, S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding SRL, S.C. EURO-PEC SA, S.C. Luxten-Lighting Group SA, S.C. Electrocarbon SA Slatina, och S.C. ELSID Titu SA – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) och SA.33581 (2012/C)
  [delgivet med nr C(2015) 3919]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 3919]

1

1

*

Kommissionens beslut (EU) 2017/502 av den 21 oktober 2015 om det statliga stöd SA.38374 (2014/C f.d. 2014/NN) som Nederländerna har genomfört till förmån för Starbucks
  [delgivet med nr C(2015) 7143]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 7143]

1

38

*

Kommissionens beslut (EU) 2017/503 av den 8 november 2016 om stödordningen SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)
  [delgivet med nr C(2016) 7086]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 7086]

1

116

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 29.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 83/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/501

av den 12 juni 2015

om de tariffer som tillämpas av Hidroelectrica of Romania i avtal med S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie SRL, S.C. Alpiq RomIndustries SRL, S.C. Energy Financing Team Romania SRL (EFT), S.C. Electrica SA, S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding SRL, S.C. EURO-PEC SA, S.C. Luxten-Lighting Group SA, S.C. Electrocarbon SA Slatina, och S.C. ELSID Titu SA – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) och SA.33581 (2012/C)

[delgivet med nr C(2015) 3919]

(Endast den rumänska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

med beaktande av kommissionens beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med avseende på det statliga stödet SA.33623 (2012/C, f.d. 11/NN) (1), SA.33624 (2012/C, f.d. 2011/CP) (2), SA.33451 (2012/C, f.d. 2012/NN) (3), och SA.33581 (2012/C) (4).

efter att ha uppmanat berörda parter att inkomma med synpunkter i enlighet med de bestämmelser som anges ovan, och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 28 januari 2011 och den 2 augusti 2011 mottog kommissionen tre klagomål från investeringsfonden S.C. FP Proprietatea SA (nedan kallad FP eller klaganden) avseende försäljning av elektricitet av S.C. Hidroelectrica SA (nedan kallat Hidroelectrica) till flera kunder till priser som påstods ligga under marknadsnivån. |
| --- | --- |

(1)

Den 28 januari 2011 och den 2 augusti 2011 mottog kommissionen tre klagomål från investeringsfonden S.C. FP Proprietatea SA (nedan kallad FP eller klaganden) avseende försäljning av elektricitet av S.C. Hidroelectrica SA (nedan kallat Hidroelectrica) till flera kunder till priser som påstods ligga under marknadsnivån.

FP

klaganden

Hidroelectrica

| (2) | Den 25 april 2012 meddelade kommissionen Rumänien att den hade beslutat att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (5) (nedan kallat EUF-fördraget) med avseende på de påstådda stödåtgärderna, nedan gemensamt kallade besluten att inleda förfarandet:






  — | SA.33623 rörande S.C. ArcelorMittal Galați SA (nedan kallat ArcelorMittal). |
| --- | --- | --- |

(2)

Den 25 april 2012 meddelade kommissionen Rumänien att den hade beslutat att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (5) (nedan kallat EUF-fördraget) med avseende på de påstådda stödåtgärderna, nedan gemensamt kallade besluten att inleda förfarandet:

5

EUF-fördraget

besluten att inleda förfarandet

—

SA.33623 rörande S.C. ArcelorMittal Galați SA (nedan kallat ArcelorMittal).

ArcelorMittal)

| — | SA.33624 rörande S.C. Alro SA (nedan kallat Alro). |
| --- | --- |

—

SA.33624 rörande S.C. Alro SA (nedan kallat Alro).

Alro

| — | SA.33451 rörande S.C. Alpiq RomEnergie SRL (nedan kallat S.C. Alpiq RomEnergie), S.C. Alpiq RomIndustries SRL (nedan kallat Alpiq RomIndustries), S.C. Energy Financing Team Romania SRL (nedan kallat EFT), S.C. Electromagnetica SA (nedan kallat Electromagnetica), S.C. Energy Holding SRL (nedan kallat Energy Holding), S.C. Euro-Pec SA (nedan kallat Euro-Pec), S.C. Electrica SA (nedan kallat Electrica) samt S.C. Luxten-Lighting Group SA (nedan kallat Luxten-Lighting), nedan gemensamt kallade elåterförsäljarna. |
| --- | --- |

—

SA.33451 rörande S.C. Alpiq RomEnergie SRL (nedan kallat S.C. Alpiq RomEnergie), S.C. Alpiq RomIndustries SRL (nedan kallat Alpiq RomIndustries), S.C. Energy Financing Team Romania SRL (nedan kallat EFT), S.C. Electromagnetica SA (nedan kallat Electromagnetica), S.C. Energy Holding SRL (nedan kallat Energy Holding), S.C. Euro-Pec SA (nedan kallat Euro-Pec), S.C. Electrica SA (nedan kallat Electrica) samt S.C. Luxten-Lighting Group SA (nedan kallat Luxten-Lighting), nedan gemensamt kallade elåterförsäljarna.

S.C. Alpiq RomEnergie

Alpiq RomIndustries

EFT

Electromagnetica

Energy Holding

Euro-Pec

Electrica

Luxten-Lighting

elåterförsäljarna

| — | samt SA.33581 rörande S.C. Electrocarbon SA Slatina (nedan kallat Electrocarbon) samt S.C. ELSID Titu SA (nedan kallat Elsid), nedan kallade elektrodproducenterna. |
| --- | --- |

—

samt SA.33581 rörande S.C. Electrocarbon SA Slatina (nedan kallat Electrocarbon) samt S.C. ELSID Titu SA (nedan kallat Elsid), nedan kallade elektrodproducenterna.

Electrocarbon

Elsid

elektrodproducenterna

| (3) | Besluten att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska Unionens officiella tidning (6). Kommissionen uppmanade de rumänska myndigheterna och berörda parter att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Besluten att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska Unionens officiella tidning (6). Kommissionen uppmanade de rumänska myndigheterna och berörda parter att inkomma med synpunkter.

Europeiska Unionens officiella tidning

6

| (4) | Den 23 juli 2012 lämnade de rumänska myndigheterna sina synpunkter på besluten att inleda förfarandet till kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 juli 2012 lämnade de rumänska myndigheterna sina synpunkter på besluten att inleda förfarandet till kommissionen.

| (5) | Kommissionen mottog kommentarer från elva (7) berörda parter, dvs.:






  — | I fallet SA.33623 från ArcelorMittal den 30 juli 2012 och den 2 augusti 2012. Den 5 december 2012 vidarebefordrade kommissionen de berörda parternas synpunkter till de rumänska myndigheterna. |
| --- | --- | --- |

(5)

Kommissionen mottog kommentarer från elva (7) berörda parter, dvs.:

7

—

I fallet SA.33623 från ArcelorMittal den 30 juli 2012 och den 2 augusti 2012. Den 5 december 2012 vidarebefordrade kommissionen de berörda parternas synpunkter till de rumänska myndigheterna.

| — | I fallet SA.33624 från Alro den 3 oktober 2012, den 28 november 2012, den 12 april 2013 och den 30 maj 2013, samt den 5 oktober 2012 från en konkurrent. Den 13 november 2012 vidarebefordrade kommissionen de berörda parternas synpunkter till de rumänska myndigheterna. |
| --- | --- |

—

I fallet SA.33624 från Alro den 3 oktober 2012, den 28 november 2012, den 12 april 2013 och den 30 maj 2013, samt den 5 oktober 2012 från en konkurrent. Den 13 november 2012 vidarebefordrade kommissionen de berörda parternas synpunkter till de rumänska myndigheterna.

| — | I fallet SA.33451 från Alpiq RomEnergie och Alpiq RomIndustries den 1 augusti 2012 och den 20 januari 2013, från EFT den 4 februari 2013, från Energy Holding den 18 och den 21 januari 2013, samt från Electromagnetica den 22 januari 2013. Den 13 februari 2013 vidarebefordrade kommissionen de berörda parternas synpunkter till de rumänska myndigheterna. |
| --- | --- |

—

I fallet SA.33451 från Alpiq RomEnergie och Alpiq RomIndustries den 1 augusti 2012 och den 20 januari 2013, från EFT den 4 februari 2013, från Energy Holding den 18 och den 21 januari 2013, samt från Electromagnetica den 22 januari 2013. Den 13 februari 2013 vidarebefordrade kommissionen de berörda parternas synpunkter till de rumänska myndigheterna.

| — | I fallet SA.33581 från Electrocarbon och Elsid den 18 maj 2012 och den 18 januari 2013. Den 13 februari 2013 vidarebefordrade kommissionen de berörda parternas synpunkter till de rumänska myndigheterna. |
| --- | --- |

—

I fallet SA.33581 från Electrocarbon och Elsid den 18 maj 2012 och den 18 januari 2013. Den 13 februari 2013 vidarebefordrade kommissionen de berörda parternas synpunkter till de rumänska myndigheterna.

| (6) | De rumänska myndigheterna svarade på de berörda parternas synpunkter den 15 januari 2013 i fallet SA.33624 och den 24 mars 2013 i fallen SA.33451 och SA.33581. |
| --- | --- |

(6)

De rumänska myndigheterna svarade på de berörda parternas synpunkter den 15 januari 2013 i fallet SA.33624 och den 24 mars 2013 i fallen SA.33451 och SA.33581.

| (7) | Kommissionen begärde ytterligare upplysningar från de rumänska myndigheterna






  — | i fallet SA.33623 (ArcelorMittal) genom skrivelser av den 30 oktober 2012, den 15 april 2013 och den 29 juli 2013, |
| --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen begärde ytterligare upplysningar från de rumänska myndigheterna

—

i fallet SA.33623 (ArcelorMittal) genom skrivelser av den 30 oktober 2012, den 15 april 2013 och den 29 juli 2013,

| — | i fallet SA.33624 (Alro) genom skrivelser av den 22 maj 2012, den 30 oktober 2012 och den 15 april 2013, |
| --- | --- |

—

i fallet SA.33624 (Alro) genom skrivelser av den 22 maj 2012, den 30 oktober 2012 och den 15 april 2013,

| — | i fallen SA.33451 och SA.33581 (elåterförsäljarna och elektrodproducenterna) genom skrivelser av den 6 augusti 2014 och den 25 september 2014, samt |
| --- | --- |

—

i fallen SA.33451 och SA.33581 (elåterförsäljarna och elektrodproducenterna) genom skrivelser av den 6 augusti 2014 och den 25 september 2014, samt

| — | i alla fyra fall den 29 juli 2013 och den 21 februari 2014. |
| --- | --- |

—

i alla fyra fall den 29 juli 2013 och den 21 februari 2014.

| (8) | De rumänska myndigheterna lämnade ytterligare upplysningar






  — | i fallet SA.33623 (ArcelorMittal) den 30 november 2012, den 3 och den 10 juni 2013, den 16 juli 2013, den 11 september 2013, den 18 december 2013, den 20 mars 2014, den 24 mars 2014 och den 14 maj 2014, |
| --- | --- | --- |

(8)

De rumänska myndigheterna lämnade ytterligare upplysningar

—

i fallet SA.33623 (ArcelorMittal) den 30 november 2012, den 3 och den 10 juni 2013, den 16 juli 2013, den 11 september 2013, den 18 december 2013, den 20 mars 2014, den 24 mars 2014 och den 14 maj 2014,

| — | i fallet SA.33624 (Alro) den 19 juni 2012, den 23 juli 2012, den 30 november 2012, den 15 januari 2013, den 3 juni 2013, den 11 september 2013, den 18 december 2013, den 24 mars 2014 och den 14 maj 2014, samt |
| --- | --- |

—

i fallet SA.33624 (Alro) den 19 juni 2012, den 23 juli 2012, den 30 november 2012, den 15 januari 2013, den 3 juni 2013, den 11 september 2013, den 18 december 2013, den 24 mars 2014 och den 14 maj 2014, samt

| — | i fallen SA.33451 och SA.33581 (elåterförsäljarna och elektrodproducenterna) den 11 september 2013, den 24 mars 2014, den 14 maj 2014, den 3 september 2014 samt den 10 oktober 2014. |
| --- | --- |

—

i fallen SA.33451 och SA.33581 (elåterförsäljarna och elektrodproducenterna) den 11 september 2013, den 24 mars 2014, den 14 maj 2014, den 3 september 2014 samt den 10 oktober 2014.

| (9) | Den 11 mars 2014 skickade kommissionen en begäran om ytterligare förtydliganden till Energy Holding rörande dennes synpunkter som lämnats i fallet SA.33451 (elåterförsäljarna). Energy Holding svarade den 8 maj 2014. |
| --- | --- |

(9)

Den 11 mars 2014 skickade kommissionen en begäran om ytterligare förtydliganden till Energy Holding rörande dennes synpunkter som lämnats i fallet SA.33451 (elåterförsäljarna). Energy Holding svarade den 8 maj 2014.

| (10) | Kommissionen mottog ytterligare redogörelser från berörda parter






  — | i fallet SA.33623 (ArcelorMittal) genom e-post av den 30 juli och den 2 augusti 2012, |
| --- | --- | --- |

(10)

Kommissionen mottog ytterligare redogörelser från berörda parter

—

i fallet SA.33623 (ArcelorMittal) genom e-post av den 30 juli och den 2 augusti 2012,

| — | i fallet SA.33624 (Alro) genom skrivelser av den 30 maj, den 28 juni och den 2 juli 2013 samt av den 21 mars 2014, |
| --- | --- |

—

i fallet SA.33624 (Alro) genom skrivelser av den 30 maj, den 28 juni och den 2 juli 2013 samt av den 21 mars 2014,

| — | i fallet SA.33451 (elåterförsäljarna) genom skrivelser av den 18 och den 19 november 2013, den 16 och den 18 juni 2014 samt av den 25 juli och den 25 november 2014, samt |
| --- | --- |

—

i fallet SA.33451 (elåterförsäljarna) genom skrivelser av den 18 och den 19 november 2013, den 16 och den 18 juni 2014 samt av den 25 juli och den 25 november 2014, samt

| — | i fallet SA.33581 (elektrodproducenterna) genom fax och genom e-post av den 18 januari 2013. |
| --- | --- |

—

i fallet SA.33581 (elektrodproducenterna) genom fax och genom e-post av den 18 januari 2013.

2.   BESKRIVNING AV DE PÅSTÅDDA STÖDÅTGÄRDERNA

BESKRIVNING AV DE PÅSTÅDDA STÖDÅTGÄRDERNA

| (11) | I detta avsnitt beskrivs de kontraherande parterna (dvs. Hidroelectrica och de påstådda stödmottagarna) såväl som försäljningsavtal för el på den rumänska elmarknaden. |
| --- | --- |

(11)

I detta avsnitt beskrivs de kontraherande parterna (dvs. Hidroelectrica och de påstådda stödmottagarna) såväl som försäljningsavtal för el på den rumänska elmarknaden.

2.1   De kontraherande parterna

De kontraherande parterna

2.1.1   Hidroelectrica

Hidroelectrica

| (12) | Hidroelectrica etablerades 2000, när den rumänska regeringen skapade fyra oberoende statligt helägda företag. Hidroelectrica omfattas av den allmänna bolagsrätten. Bolagets aktiekapital ägs av rumänska staten genom ministeriet för ekonomi och handel (80,056 %) och klaganden (19,943 %). Rumänska staten är representerad vid Hidroelectricas bolagsstämmor och utser Hidroelectricas styrelseledamöter. I praktiken kan Hidroelectricas styrelseledamöter arbeta parallellt i den statliga förvaltningen (8). |
| --- | --- |

(12)

Hidroelectrica etablerades 2000, när den rumänska regeringen skapade fyra oberoende statligt helägda företag. Hidroelectrica omfattas av den allmänna bolagsrätten. Bolagets aktiekapital ägs av rumänska staten genom ministeriet för ekonomi och handel (80,056 %) och klaganden (19,943 %). Rumänska staten är representerad vid Hidroelectricas bolagsstämmor och utser Hidroelectricas styrelseledamöter. I praktiken kan Hidroelectricas styrelseledamöter arbeta parallellt i den statliga förvaltningen (8).

8

| (13) | Hidroelectrica är Rumäniens främsta elproducent med en årlig produktionskapacitet på cirka 17,5 TWh under ett år med normala hydrologiska förutsättningar. Hidroelectrica producerar elektricitet i kraftverk i dammar och floder. Produktionen varierar emellertid kraftigt beroende på de hydrologiska förhållandena: under 2004 levererade Hidroelectrica 17,6 TWh medan produktionen under 2009 var 16,4 TWh och under 2010 var den 21,3 TWh. Under 2013 var Hidroelectricas marknadsandel 28,24 %, större än marknadsandelen för Complexul Energetic Oltenia, ett kolbaserat kraftvärmeverk med en marknadsandel på 20,83 % och för Nuclearelectrica, med en marknadsandel på 20,65 %. Både Complexul Energetic Oltenia och Nuclearelectrica är statsägda företag. |
| --- | --- |

(13)

Hidroelectrica är Rumäniens främsta elproducent med en årlig produktionskapacitet på cirka 17,5 TWh under ett år med normala hydrologiska förutsättningar. Hidroelectrica producerar elektricitet i kraftverk i dammar och floder. Produktionen varierar emellertid kraftigt beroende på de hydrologiska förhållandena: under 2004 levererade Hidroelectrica 17,6 TWh medan produktionen under 2009 var 16,4 TWh och under 2010 var den 21,3 TWh. Under 2013 var Hidroelectricas marknadsandel 28,24 %, större än marknadsandelen för Complexul Energetic Oltenia, ett kolbaserat kraftvärmeverk med en marknadsandel på 20,83 % och för Nuclearelectrica, med en marknadsandel på 20,65 %. Både Complexul Energetic Oltenia och Nuclearelectrica är statsägda företag.

| (14) | Hidroelectricas kostnadsstruktur kännetecknas av höga fasta kostnader (som härrör från amorteringen av kraftverksdammar och anläggningsarbeten samt löpande underhåll) och låga rörliga produktionskostnader. Vattenkraft har ofta lägre marginalkostnader än andra energikällor, i synnerhet fossila bränslen. Anledningen till denna kostnadsstruktur är att produktionen av el från vattenkraft vanligtvis inte har stora bränslekostnader eller marginalkostnader (9). Som en följd av detta är det i stor utsträckning den enskilde elproducenten som fattar beslut om försäljningsstrategier och om den fulla återvinningen av kostnader som överstiger marginalkostnaderna, för all såld elproduktion från vattenkraftsproducenter. Bortsett från tumregeln att alla kostnader på lång sikt ska återvinnas vid energiproduktion med vattenkraft (eller med någon annan kraftkälla) finns det inga andra föreskrifter eller normativa ekonomiska regler för en optimal prissättning enbart på grundval av kostnaderna för vissa kundsegment under kort eller medellång tid. Således är det inte nödvändigt att alla sålda kWh bidrar med lika mycket till den fulla återvinningen av de fasta kostnaderna, oavsett hur stor del av leveransen som säljs till varje kund. På grund av beroendet av de hydrologiska förhållandena, och oförmågan att justera sina fasta kostnader, är emellertid Hidroelectrica i det hela taget på lång sikt sårbart på grund av en icke kontrollerbar instabilitet i produktionen och därmed även en instabilitet vad gäller intäkterna. Hidroelectrica behöver därför på lång sikt en stabil produktion för att kunna säkerställa och förutse sina intäkter. |
| --- | --- |

(14)

Hidroelectricas kostnadsstruktur kännetecknas av höga fasta kostnader (som härrör från amorteringen av kraftverksdammar och anläggningsarbeten samt löpande underhåll) och låga rörliga produktionskostnader. Vattenkraft har ofta lägre marginalkostnader än andra energikällor, i synnerhet fossila bränslen. Anledningen till denna kostnadsstruktur är att produktionen av el från vattenkraft vanligtvis inte har stora bränslekostnader eller marginalkostnader (9). Som en följd av detta är det i stor utsträckning den enskilde elproducenten som fattar beslut om försäljningsstrategier och om den fulla återvinningen av kostnader som överstiger marginalkostnaderna, för all såld elproduktion från vattenkraftsproducenter. Bortsett från tumregeln att alla kostnader på lång sikt ska återvinnas vid energiproduktion med vattenkraft (eller med någon annan kraftkälla) finns det inga andra föreskrifter eller normativa ekonomiska regler för en optimal prissättning enbart på grundval av kostnaderna för vissa kundsegment under kort eller medellång tid. Således är det inte nödvändigt att alla sålda kWh bidrar med lika mycket till den fulla återvinningen av de fasta kostnaderna, oavsett hur stor del av leveransen som säljs till varje kund. På grund av beroendet av de hydrologiska förhållandena, och oförmågan att justera sina fasta kostnader, är emellertid Hidroelectrica i det hela taget på lång sikt sårbart på grund av en icke kontrollerbar instabilitet i produktionen och därmed även en instabilitet vad gäller intäkterna. Hidroelectrica behöver därför på lång sikt en stabil produktion för att kunna säkerställa och förutse sina intäkter.

9

| (15) | År 2005, då merparten av de undersökta avtalen undertecknades, ämnade Hidroelectrica upprusta, och bygga nya, vattenkraftsanläggningar med en kapacitet på 1,6 GW. Den totala investeringen uppskattades uppgå till 5,9 miljarder euro under perioden 2005–2025. För upprustningsprogrammet erfordrades en extern finansiering på 800 miljoner euro.
  Hidroelectrica inledde insolvensförfaranden den 26 juni 2012
   (10) som avslutades den 26 juni 2013
   (11). Den 25 februari 2014 inledde Hidroelectrica nya insolvensförfaranden. Enligt den insolvensrapport som konkursförvaltaren avfattat orsakades Hidroelectricas insolvens av flera faktorer, såsom skyldigheten att sälja en stor andel av sin produktion på en reglerad marknad till priser som understeg produktionskostnaderna, skyldigheten att köpa stora kvantiteter el från dyrare, statsägda rumänska elproducenter (kvantiteter som därefter såldes vidare till lägre priser), portföljen av försäljningsavtal, överinvesteringar, dålig företagsledning och uppblåsta lönekostnader. Sammantaget ledde detta till att Hidroelectrica inte kunde betala sina skulder till fordringsägarna (12). |
| --- | --- |

(15)

År 2005, då merparten av de undersökta avtalen undertecknades, ämnade Hidroelectrica upprusta, och bygga nya, vattenkraftsanläggningar med en kapacitet på 1,6 GW. Den totala investeringen uppskattades uppgå till 5,9 miljarder euro under perioden 2005–2025. För upprustningsprogrammet erfordrades en extern finansiering på 800 miljoner euro.

Hidroelectrica inledde insolvensförfaranden den 26 juni 2012
   (10) som avslutades den 26 juni 2013
   (11). Den 25 februari 2014 inledde Hidroelectrica nya insolvensförfaranden. Enligt den insolvensrapport som konkursförvaltaren avfattat orsakades Hidroelectricas insolvens av flera faktorer, såsom skyldigheten att sälja en stor andel av sin produktion på en reglerad marknad till priser som understeg produktionskostnaderna, skyldigheten att köpa stora kvantiteter el från dyrare, statsägda rumänska elproducenter (kvantiteter som därefter såldes vidare till lägre priser), portföljen av försäljningsavtal, överinvesteringar, dålig företagsledning och uppblåsta lönekostnader. Sammantaget ledde detta till att Hidroelectrica inte kunde betala sina skulder till fordringsägarna (12).

10

11

12

2.1.2   De påstådda stödmottagarna

De påstådda stödmottagarna

| (16) | Hidroelectrica tecknade de undersökta avtalen med följande kunder:






  — | Åtta elåterförsäljare: Alpiq RomEnergie, tidigare SC EHOL Distribution, rättslig efterträdare till Energy Holding. EHOL Distribution såldes till Alpiq och bytte namn till Alpiq RomEnergie. Alpiq RomIndustries, tidigare SC Buzmann Industries SRL, båda ägda av den schweiziska operatören Alpiq som skapades vid fusionen av Aare-Tessin Ltd for Electricity och EnergieOuest Suisse under 2008 – denna operatör bedriver huvudsakligen verksamhet i sydöstra Europa. EFT, ett dotterbolag till EFT-koncernen med sitt säte på Cypern; detta bolag bedriver huvudsakligen verksamhet på Balkan. Electrica, leverantör av eltjänster till både behöriga kunder i detaljistledet och till sina egna dotterbolag; denna leverantör är verksam i Rumänien. Electromagnetica, leverantör av belysningsprodukter och belysningstjänster och elåterförsäljare med sitt säte i Rumänien. Energy Holding, privatägd energileverantör som bedriver verksamhet i Rumänien samt i sydöstra Europa. EURO-PEC, återförsäljare inom järn- och stålprodukter för anläggningar inom det civila, industrin och varvsindustrin och även verksam elåterförsäljare i sydöstra Europa. Luxten-Lighting, producent av belysningsprodukter och elåterförsäljare. |
| --- | --- | --- |

(16)

Hidroelectrica tecknade de undersökta avtalen med följande kunder:

—

Åtta elåterförsäljare: Alpiq RomEnergie, tidigare SC EHOL Distribution, rättslig efterträdare till Energy Holding. EHOL Distribution såldes till Alpiq och bytte namn till Alpiq RomEnergie. Alpiq RomIndustries, tidigare SC Buzmann Industries SRL, båda ägda av den schweiziska operatören Alpiq som skapades vid fusionen av Aare-Tessin Ltd for Electricity och EnergieOuest Suisse under 2008 – denna operatör bedriver huvudsakligen verksamhet i sydöstra Europa. EFT, ett dotterbolag till EFT-koncernen med sitt säte på Cypern; detta bolag bedriver huvudsakligen verksamhet på Balkan. Electrica, leverantör av eltjänster till både behöriga kunder i detaljistledet och till sina egna dotterbolag; denna leverantör är verksam i Rumänien. Electromagnetica, leverantör av belysningsprodukter och belysningstjänster och elåterförsäljare med sitt säte i Rumänien. Energy Holding, privatägd energileverantör som bedriver verksamhet i Rumänien samt i sydöstra Europa. EURO-PEC, återförsäljare inom järn- och stålprodukter för anläggningar inom det civila, industrin och varvsindustrin och även verksam elåterförsäljare i sydöstra Europa. Luxten-Lighting, producent av belysningsprodukter och elåterförsäljare.

Alpiq RomEnergie

Alpiq RomIndustries

EFT

Electrica

Electromagnetica

Energy Holding

EURO-PEC

Luxten-Lighting

| — | Två elektrodproducenter: Electrocarbon, ett börsnoterat företag som tillverkar grafitelektroder, kalcinerad petroleumkoks, Söderbergsmassa och kolblock för masugnar och Elsid, som inrättades 1984 i syfte att producera grafitelektroder för metallurgiindustrin. |
| --- | --- |

—

Två elektrodproducenter: Electrocarbon, ett börsnoterat företag som tillverkar grafitelektroder, kalcinerad petroleumkoks, Söderbergsmassa och kolblock för masugnar och Elsid, som inrättades 1984 i syfte att producera grafitelektroder för metallurgiindustrin.

Electrocarbon

Elsid

| — | ArcelorMittal, ett dotterbolag till den multinationella koncernen som är verksam under samma namn och som är den ledande stålproducenten världen över. ArcelorMittal producerar varmvalsade och kallvalsade ringar och rullar, galvaniserade ringar och rullar, betade och oljade ringar eller rullar samt plåt. ArcelorMittal är Rumäniens största stålproducent och den näst största industriella elkunden i Rumänien, med en årlig elkonsumtion som överstiger 1,7 TWh. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal, ett dotterbolag till den multinationella koncernen som är verksam under samma namn och som är den ledande stålproducenten världen över. ArcelorMittal producerar varmvalsade och kallvalsade ringar och rullar, galvaniserade ringar och rullar, betade och oljade ringar eller rullar samt plåt. ArcelorMittal är Rumäniens största stålproducent och den näst största industriella elkunden i Rumänien, med en årlig elkonsumtion som överstiger 1,7 TWh.

ArcelorMittal

| — | Alro, ett dotterbolag till Vimetco NL som är ett ryskägt holdingföretag vars huvudkontor är beläget i Nederländerna. Med en årlig elkonsumtion som överstiger 3 TWh/år, som ska levereras fortlöpande och utan avbrott (24 timmar om dygnet), är Alro den största industriella elkunden i Rumänien. |
| --- | --- |

—

Alro, ett dotterbolag till Vimetco NL som är ett ryskägt holdingföretag vars huvudkontor är beläget i Nederländerna. Med en årlig elkonsumtion som överstiger 3 TWh/år, som ska levereras fortlöpande och utan avbrott (24 timmar om dygnet), är Alro den största industriella elkunden i Rumänien.

Alro

2.2   Avtalen

Avtalen

| (17) | Hidroelectrica ingick 14 avtal för leverans av el till de påstådda stödmottagarna, dvs. ett avtal med var och en av de åtta elåterförsäljarna förutom Electrica (13), med Electrocarbon, Elsid och Alro, och två ettåriga avtal med ArcelorMittal. De viktigaste egenskaperna i dessa avtal beskrivs närmare i skäl 19 till 23. För utförligare beskrivningar och ytterligare upplysningar hänvisas till besluten att inleda förfarandet för varje enskilt fall och till bilaga I till detta beslut. |
| --- | --- |

(17)

Hidroelectrica ingick 14 avtal för leverans av el till de påstådda stödmottagarna, dvs. ett avtal med var och en av de åtta elåterförsäljarna förutom Electrica (13), med Electrocarbon, Elsid och Alro, och två ettåriga avtal med ArcelorMittal. De viktigaste egenskaperna i dessa avtal beskrivs närmare i skäl 19 till 23. För utförligare beskrivningar och ytterligare upplysningar hänvisas till besluten att inleda förfarandet för varje enskilt fall och till bilaga I till detta beslut.

13

| (18) | Datum för undertecknande av avtalen: Nio avtal var redan i kraft 2007, dvs. vid tidpunkten för Rumäniens anslutning till EU, och fem avtal undertecknades efter Rumäniens anslutning till EU (14). |
| --- | --- |

(18)

Datum för undertecknande av avtalen: Nio avtal var redan i kraft 2007, dvs. vid tidpunkten för Rumäniens anslutning till EU, och fem avtal undertecknades efter Rumäniens anslutning till EU (14).

Datum för undertecknande av avtalen

14

| (19) | Avtalens löptid: De flesta avtalen undertecknades för långa perioder, på mellan fem och tio år, dvs. fem avtal slöts för en inledande period på tio år (15), två avtal slöts för en inledande period på sju år (16), och tre avtal slöts för en inledande period på fem år (17) varav två förlängdes år 2004 (18) för en ytterligare period på fem år. De fyra återstående avtalen slöts för en period på ett år (19) eller kortare (20). |
| --- | --- |

(19)

Avtalens löptid: De flesta avtalen undertecknades för långa perioder, på mellan fem och tio år, dvs. fem avtal slöts för en inledande period på tio år (15), två avtal slöts för en inledande period på sju år (16), och tre avtal slöts för en inledande period på fem år (17) varav två förlängdes år 2004 (18) för en ytterligare period på fem år. De fyra återstående avtalen slöts för en period på ett år (19) eller kortare (20).

Avtalens löptid

15

16

17

18

19

20

| (20) | Avtalens nuvarande status: Endast avtalet med Alro är fortfarande i kraft. Alla andra avtal har antingen i) sagts upp av Hidroelectricas konkursförvaltare under insolvensförfarandet år 2012, ii) sagts upp enskilt av en av parterna (21) eller iii) löpt ut (22). |
| --- | --- |

(20)

Avtalens nuvarande status: Endast avtalet med Alro är fortfarande i kraft. Alla andra avtal har antingen i) sagts upp av Hidroelectricas konkursförvaltare under insolvensförfarandet år 2012, ii) sagts upp enskilt av en av parterna (21) eller iii) löpt ut (22).

Avtalens nuvarande status

21

22

| (21) | Gällande avtalspriser: De priser som fastställdes i de undersökta avtalen var ad hoc-priser som förhandlades med var och en av köparna och bestämdes inte i förhållande till Hidroelectricas på förhand fastslagna tariffer, t.ex. som rabatt eller pålägg på gällande tariffer eller som stegvisa tariffer.






  — | I avtalet med Luxten-Lighting (elåterförsäljare) fastställdes priset ursprungligen i form av en fast summa för en obestämd tidsperiod. Senare tillägg undertecknades årligen i vilka det ursprungliga avtalspriset höjdes. |
| --- | --- | --- |

(21)

Gällande avtalspriser: De priser som fastställdes i de undersökta avtalen var ad hoc-priser som förhandlades med var och en av köparna och bestämdes inte i förhållande till Hidroelectricas på förhand fastslagna tariffer, t.ex. som rabatt eller pålägg på gällande tariffer eller som stegvisa tariffer.

Gällande avtalspriser

—

I avtalet med Luxten-Lighting (elåterförsäljare) fastställdes priset ursprungligen i form av en fast summa för en obestämd tidsperiod. Senare tillägg undertecknades årligen i vilka det ursprungliga avtalspriset höjdes.

| — | I avtalen med Electrocarbon och Elsid fastställdes priserna ursprungligen i form av en fast summa enbart för avtalets första år. Den 1 september 2003
   (23) justerades priserna till en fast summa som var densamma för varje år fram till den inledande avtalsperiodens slut. Innan 2007, märk väl, omjusterade parterna det på förhand fastställda priset för efterföljande år fram till avtalsperiodens slut till en fast summa som var densamma för varje år (24). I praktiken omförhandlade parterna varje år, och enades om priser som översteg avtalsnivåerna trots det faktum att avtalspriset i förväg hade fastställts till ett visst belopp. När Electrocarbon och Elsid år 2010 emellertid vägrade att gå med på hela den prisökning som Hidroelectrica begärde, och Hidroelectrica ensidigt ville avbryta elleveransen, väcktes talan vid en behörig domstol som inte accepterade Hidroelectricas begäran om att öka priserna utöver den nivå som fastställts i avtalen (25). |
| --- | --- |

—

I avtalen med Electrocarbon och Elsid fastställdes priserna ursprungligen i form av en fast summa enbart för avtalets första år. Den 1 september 2003
   (23) justerades priserna till en fast summa som var densamma för varje år fram till den inledande avtalsperiodens slut. Innan 2007, märk väl, omjusterade parterna det på förhand fastställda priset för efterföljande år fram till avtalsperiodens slut till en fast summa som var densamma för varje år (24). I praktiken omförhandlade parterna varje år, och enades om priser som översteg avtalsnivåerna trots det faktum att avtalspriset i förväg hade fastställts till ett visst belopp. När Electrocarbon och Elsid år 2010 emellertid vägrade att gå med på hela den prisökning som Hidroelectrica begärde, och Hidroelectrica ensidigt ville avbryta elleveransen, väcktes talan vid en behörig domstol som inte accepterade Hidroelectricas begäran om att öka priserna utöver den nivå som fastställts i avtalen (25).

23

24

25

| (22) | Parternas rätt att ensidigt säga upp avtalet:






  — | I avtalen med Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid gavs kunden möjligheten att enskilt säga upp avtalet med skriftligt varsel 30 dagar innan uppsägningen skulle träda i kraft. Om denna klausul inte efterlevdes skulle kunden vara skyldig att betala de avtalsenliga beloppen fram till dess att Hidroelectrica undertecknade ett nytt avtal om elleverans, med samma villkor, med en ny kund (26). |
| --- | --- | --- |

(22)

Parternas rätt att ensidigt säga upp avtalet:

Parternas rätt att ensidigt säga upp avtalet

—

I avtalen med Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid gavs kunden möjligheten att enskilt säga upp avtalet med skriftligt varsel 30 dagar innan uppsägningen skulle träda i kraft. Om denna klausul inte efterlevdes skulle kunden vara skyldig att betala de avtalsenliga beloppen fram till dess att Hidroelectrica undertecknade ett nytt avtal om elleverans, med samma villkor, med en ny kund (26).

26

| — | I avtalen med Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid kunde även Hidroelectrica säga upp avtalet under följande omständigheter: i) Upprepade uteblivna betalningar av avtalspriset för den inköpta elen och/eller upprepade uteblivna betalningar av alla eventuella straffbelopp inom ramen för avtalet, ii) kundens förlust av sin ställning som behörig kund i enlighet med rumänsk lagstiftning (som är en viktig del av avtalet); i så fall kunde avtalet sägas upp inom fem arbetsdagar från och med den dag då ställningen förlorades, iii) kundens vägran att ingå ett nytt avtal eller att ändra det befintliga avtalet om en förändring skett i de ekonomiska eller tekniska omständigheter som gällde det datum då avtalet slöts; i så fall kunde avtalet sägas upp med 30 kalenderdagars varsel, samt iv) alla andra fall som föreskrivs i gällande lagar och förordningar (27). |
| --- | --- |

—

I avtalen med Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid kunde även Hidroelectrica säga upp avtalet under följande omständigheter: i) Upprepade uteblivna betalningar av avtalspriset för den inköpta elen och/eller upprepade uteblivna betalningar av alla eventuella straffbelopp inom ramen för avtalet, ii) kundens förlust av sin ställning som behörig kund i enlighet med rumänsk lagstiftning (som är en viktig del av avtalet); i så fall kunde avtalet sägas upp inom fem arbetsdagar från och med den dag då ställningen förlorades, iii) kundens vägran att ingå ett nytt avtal eller att ändra det befintliga avtalet om en förändring skett i de ekonomiska eller tekniska omständigheter som gällde det datum då avtalet slöts; i så fall kunde avtalet sägas upp med 30 kalenderdagars varsel, samt iv) alla andra fall som föreskrivs i gällande lagar och förordningar (27).

27

2.3   Den rumänska elmarknaden

Den rumänska elmarknaden

| (23) | Elhandeln i Rumänien kunde under den undersökta perioden ske på följande två marknader: i) Den reglerade elmarknaden där elen handlas på grundval av reglerade tariffer och villkor, och ii) den konkurrensutsatta elmarknaden där el köps och säljs fritt, bland annat genom två typer av avtal: bilaterala avtal för handel på den centraliserade marknaden och fritt förhandlade bilaterala avtal, det som kallas marknaden för direktförhandlade avtal. |
| --- | --- |

(23)

Elhandeln i Rumänien kunde under den undersökta perioden ske på följande två marknader: i) Den reglerade elmarknaden där elen handlas på grundval av reglerade tariffer och villkor, och ii) den konkurrensutsatta elmarknaden där el köps och säljs fritt, bland annat genom två typer av avtal: bilaterala avtal för handel på den centraliserade marknaden och fritt förhandlade bilaterala avtal, det som kallas marknaden för direktförhandlade avtal.

Den reglerade elmarknaden

| (24) | Transaktionerna på den reglerade elmarknaden sker genom ramavtal om försäljning och inköp mellan elproducenter som är aktiva på den reglerade marknaden, inklusive Hidroelectrica, och återförsäljare som garanterar distributionen av el till slutanvändarna. De återförsäljare som garanterar distributionen av el är skyldiga att leverera el till behöriga kunder som antingen i) är slutkonsumenter som inte utövade sin rätt att välja leverantör och att köpa el på den konkurrensutsatta marknaden, eller ii) hushåll eller andra konsumenter än hushåll med färre än 50 anställda och en årsomsättning som understiger 10 miljoner euro (28). Behöriga kunder köper el till reglerade priser. |
| --- | --- |

(24)

Transaktionerna på den reglerade elmarknaden sker genom ramavtal om försäljning och inköp mellan elproducenter som är aktiva på den reglerade marknaden, inklusive Hidroelectrica, och återförsäljare som garanterar distributionen av el till slutanvändarna. De återförsäljare som garanterar distributionen av el är skyldiga att leverera el till behöriga kunder som antingen i) är slutkonsumenter som inte utövade sin rätt att välja leverantör och att köpa el på den konkurrensutsatta marknaden, eller ii) hushåll eller andra konsumenter än hushåll med färre än 50 anställda och en årsomsättning som understiger 10 miljoner euro (28). Behöriga kunder köper el till reglerade priser.

28

| (25) | På den reglerade marknaden fastställer den rumänska energitillsynsmyndigheten (nedan kallad ANRE) i förväg priser och volymer som ska levereras av elproducenterna varje år. I enlighet med vad ANRE föreskriver måste Hidroelectrica leverera el i grossistledet till distributörer som levererar el i detaljistledet på den reglerade marknaden. De grossistpriser som betalas till Hidroelectrica fastställs av ANRE utifrån en motiverad nivå av berättigade kostnader och därtill en viss avkastning. Mellan 2004 och 2010 var de grossistpriser som betalades till Hidroelectrica följande (i RON/MWh) (29):











  2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 40 | 67 | 54,59 | 62,46 | 60,53 | 67,65 | 72 |

(25)

På den reglerade marknaden fastställer den rumänska energitillsynsmyndigheten (nedan kallad ANRE) i förväg priser och volymer som ska levereras av elproducenterna varje år. I enlighet med vad ANRE föreskriver måste Hidroelectrica leverera el i grossistledet till distributörer som levererar el i detaljistledet på den reglerade marknaden. De grossistpriser som betalas till Hidroelectrica fastställs av ANRE utifrån en motiverad nivå av berättigade kostnader och därtill en viss avkastning. Mellan 2004 och 2010 var de grossistpriser som betalades till Hidroelectrica följande (i RON/MWh) (29):

ANRE

29

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

40

67

54,59

62,46

60,53

67,65

72

Den konkurrensutsatta elmarknaden

| (26) | Sedan 2005 är den konkurrensutsatta elmarknaden i Rumänien indelad i fem olika marknader, dvs.






  — | de centraliserade marknader som förvaltas av Opcom, |
| --- | --- | --- |

(26)

Sedan 2005 är den konkurrensutsatta elmarknaden i Rumänien indelad i fem olika marknader, dvs.

—

de centraliserade marknader som förvaltas av Opcom,

| — | marknaden för direktförhandlade avtal, |
| --- | --- |

—

marknaden för direktförhandlade avtal,

| — | marknaden för stödtjänster, |
| --- | --- |

—

marknaden för stödtjänster,

| — | balansmarknaden och |
| --- | --- |

—

balansmarknaden och

| — | exportmarknaden. |
| --- | --- |

—

exportmarknaden.

| (27) | De centraliserade marknaderna förvaltas av Opcom. Opcom inrättades 2001 i enlighet med regeringsbeslut nr 627/2000 som ett aktiebolag och helägt dotterbolag till Transelectrica, som är ansvarigt för överföringssystemet. Genom den licens som beviljades av ANRE utsågs Opcom till plattform för grossisthandeln med el i Rumänien. Opcom, som är den enda elbörsen i Rumänien, erbjuder ett ramverk och en gemensam kontaktpunkt för handeln med el. |
| --- | --- |

(27)

De centraliserade marknaderna förvaltas av Opcom. Opcom inrättades 2001 i enlighet med regeringsbeslut nr 627/2000 som ett aktiebolag och helägt dotterbolag till Transelectrica, som är ansvarigt för överföringssystemet. Genom den licens som beviljades av ANRE utsågs Opcom till plattform för grossisthandeln med el i Rumänien. Opcom, som är den enda elbörsen i Rumänien, erbjuder ett ramverk och en gemensam kontaktpunkt för handeln med el.

| (28) | Det finns fem olika typer av marknadssegment inom Opcom: i) Dagen före-marknaden, ii) intradagsmarknaden, som förvaltas av enbart Opcom sedan juli 2011, iii) centraliserade bilaterala marknader, dvs. en centraliserad marknad för bilaterala avtal genom offentliga auktioner (nedan kallad Opcom-PCCB-marknaden) och en centraliserad marknad för bilaterala avtal genom löpande förhandling (nedan kallad PCCB-NC-marknaden), iv) den centraliserade marknaden för miljöcertifikat och v) handelsplattformen för utsläppscertifikat. Miljöcertifikat och utsläppscertifikat inbegriper inte direkt handeln med el och beskrivs därför inte nedan. Handeln på Opcom startade först 2005 och enbart på segmenten för dagen före-marknaden och Opcom-PCCB-marknaden. |
| --- | --- |

(28)

Det finns fem olika typer av marknadssegment inom Opcom: i) Dagen före-marknaden, ii) intradagsmarknaden, som förvaltas av enbart Opcom sedan juli 2011, iii) centraliserade bilaterala marknader, dvs. en centraliserad marknad för bilaterala avtal genom offentliga auktioner (nedan kallad Opcom-PCCB-marknaden) och en centraliserad marknad för bilaterala avtal genom löpande förhandling (nedan kallad PCCB-NC-marknaden), iv) den centraliserade marknaden för miljöcertifikat och v) handelsplattformen för utsläppscertifikat. Miljöcertifikat och utsläppscertifikat inbegriper inte direkt handeln med el och beskrivs därför inte nedan. Handeln på Opcom startade först 2005 och enbart på segmenten för dagen före-marknaden och Opcom-PCCB-marknaden.

Opcom

PCCB-marknaden

PCCB-NC-marknaden

| (29) | Vid tidpunkten för Rumäniens anslutning till EU år 2007 skedde handeln med el i huvudsak på en reglerad elmarknad (ungefär 29 TWh eller runt 55 % av den slutliga efterfrågan). På den konkurrensutsatta marknaden skedde handeln med el i) på Opcom-PCCB-marknaden och ii) på dagen före-marknaden, som båda förvaltades av Opcom, samt även iii) inom ramen för direktförhandlade avtal, som ofta tecknades med en lång löptid, i både grossist- och detaljistledet, iv) på balansmarknaden, där överföringssystemet är enda kund och slutligen v) på exportmarknaden (3,3 TWh år 2007). Mellan 2007 och 2010 fördelades försäljningen av el på dessa icke reglerade marknader i Rumänien enligt följande (30):










  (TWh) |
| --- | --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | I genomsnitt 2007–2010 |
| Elproduktion – totalt | 61,39 | 64,01 | 56,69 | 59,14 | 60,31 |
| På balansmarknaden – totalt | 3,49 | 3,55 | 3,21 | 2,97 | 3,30 |
| På dagen före-marknaden – totalt | 5,04 | 5,21 | 6,35 | 8,70 | 6,32 |
| På Opcom-PCCB-marknaden – totalt | 5,88 | 8,77 | 6,33 | 4,39 | 6,34 |

(29)

Vid tidpunkten för Rumäniens anslutning till EU år 2007 skedde handeln med el i huvudsak på en reglerad elmarknad (ungefär 29 TWh eller runt 55 % av den slutliga efterfrågan). På den konkurrensutsatta marknaden skedde handeln med el i) på Opcom-PCCB-marknaden och ii) på dagen före-marknaden, som båda förvaltades av Opcom, samt även iii) inom ramen för direktförhandlade avtal, som ofta tecknades med en lång löptid, i både grossist- och detaljistledet, iv) på balansmarknaden, där överföringssystemet är enda kund och slutligen v) på exportmarknaden (3,3 TWh år 2007). Mellan 2007 och 2010 fördelades försäljningen av el på dessa icke reglerade marknader i Rumänien enligt följande (30):

30

(TWh)

2007

2008

2009

2010

I genomsnitt 2007–2010

Elproduktion – totalt

61,39

64,01

56,69

59,14

60,31

På balansmarknaden – totalt

3,49

3,55

3,21

2,97

3,30

På dagen före-marknaden – totalt

5,04

5,21

6,35

8,70

6,32

På Opcom-PCCB-marknaden – totalt

5,88

8,77

6,33

4,39

6,34

Hidroelectricas försäljning på alla marknadssegment

| (30) | Med årliga försäljningssiffror på 18,2 TWh och en genomsnittlig marknadsandel på 30,2 % under perioden 2007–2010 var Hidroelectrica (och är fortfarande) Rumäniens största elproducent. Sedan 2003 sker Hidroelectricas försäljning, i linje med den stegvisa marknadsöppningen som gav elkunder rätten att fritt välja elleverantör, huvudsakligen genom direktförhandlade bilaterala avtal. År 2007 svarade denna typ av försäljning för närmare två tredjedelar av Hidroelectricas totala försäljningssiffror. Enligt vad som framgår i tabellen nedan förblev Hidroelectricas andel av den totala försäljningen relativt stabil under perioden som följde efter Rumäniens anslutning till EU, mellan 2007 och 2010, dvs. runt 19 % på det reglerade marknadssegmentet och runt 1 % av försäljningen till andra elproducenter. Samtidigt sjönk andelen något på balansmarknaden, marknaden för bilaterala avtal och på exportmarknaden, medan andelen av försäljningen på de marknadssegment som förvaltades av Opcom ökade från att vara i princip obefintlig år 2007 och 2008 till [...] (31) % år 2010.










  Hidroelectricas försäljning per marknadssegment | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | I genomsnitt 2007–2010 (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| På den reglerade marknaden | [...] | [...] | [...] | [...] | 19 |
| På balansmarknaden | [...] | [...] | [...] | [...] | 6 |
| På exportmarknaden | [...] | [...] | [...] | [...] | 7 |
| Övriga elproducenter | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 |
| På marknaden för bilaterala avtal | [...] | [...] | [...] | [...] | 63 |
| varav de granskade avtalen | [...] | [...] | [...] | [...] | 58 |
| På Opcom-marknaderna (dagen före & PCCB) | [...] | [...] | [...] | [...] | 4 |

(30)

Med årliga försäljningssiffror på 18,2 TWh och en genomsnittlig marknadsandel på 30,2 % under perioden 2007–2010 var Hidroelectrica (och är fortfarande) Rumäniens största elproducent. Sedan 2003 sker Hidroelectricas försäljning, i linje med den stegvisa marknadsöppningen som gav elkunder rätten att fritt välja elleverantör, huvudsakligen genom direktförhandlade bilaterala avtal. År 2007 svarade denna typ av försäljning för närmare två tredjedelar av Hidroelectricas totala försäljningssiffror. Enligt vad som framgår i tabellen nedan förblev Hidroelectricas andel av den totala försäljningen relativt stabil under perioden som följde efter Rumäniens anslutning till EU, mellan 2007 och 2010, dvs. runt 19 % på det reglerade marknadssegmentet och runt 1 % av försäljningen till andra elproducenter. Samtidigt sjönk andelen något på balansmarknaden, marknaden för bilaterala avtal och på exportmarknaden, medan andelen av försäljningen på de marknadssegment som förvaltades av Opcom ökade från att vara i princip obefintlig år 2007 och 2008 till [...] (31) % år 2010.

31

Hidroelectricas försäljning per marknadssegment

2007

2008

2009

2010

I genomsnitt 2007–2010 (%)

På den reglerade marknaden

[...]

[...]

[...]

[...]

19

På balansmarknaden

[...]

[...]

[...]

[...]

6

På exportmarknaden

[...]

[...]

[...]

[...]

7

Övriga elproducenter

[...]

[...]

[...]

[...]

1

På marknaden för bilaterala avtal

[...]

[...]

[...]

[...]

63

varav de granskade avtalen

[...]

[...]

[...]

[...]

58

På Opcom-marknaderna (dagen före & PCCB)

[...]

[...]

[...]

[...]

4

| (31) | Hidroelectricas avtal med elåterförsäljarna Electrocarbon, Elsid och Alro ingicks på marknaden för direktförhandlade avtal. De två avtalen med ArcelorMittal gällande elleverans från 2010 och 2011 ingicks på Opcom-PCCB-marknaden, i enlighet med principen om det högsta anbudspriset. Även om den ekonomiska och rättsliga granskningen av de undersökta avtalen kan tänkas hänvisa till en större rumänsk elmarknad är det främst följande två segment på denna marknad som är av betydelse, och berör, de avtal med Hidroelectrica som är föremål för detta beslut:






  — | Opcom-PCCB-marknaden, enligt vad som fastställs och hänvisas till i besluten att inleda förfarandet, som även är av särskild betydelse för avtalen med ArcelorMittal. |
| --- | --- | --- |

(31)

Hidroelectricas avtal med elåterförsäljarna Electrocarbon, Elsid och Alro ingicks på marknaden för direktförhandlade avtal. De två avtalen med ArcelorMittal gällande elleverans från 2010 och 2011 ingicks på Opcom-PCCB-marknaden, i enlighet med principen om det högsta anbudspriset. Även om den ekonomiska och rättsliga granskningen av de undersökta avtalen kan tänkas hänvisa till en större rumänsk elmarknad är det främst följande två segment på denna marknad som är av betydelse, och berör, de avtal med Hidroelectrica som är föremål för detta beslut:

—

Opcom-PCCB-marknaden, enligt vad som fastställs och hänvisas till i besluten att inleda förfarandet, som även är av särskild betydelse för avtalen med ArcelorMittal.

| — | Marknaden för direktförhandlade avtal, på vilken alla andra avtal som är föremål för det föreliggande förfarandet ingicks. |
| --- | --- |

—

Marknaden för direktförhandlade avtal, på vilken alla andra avtal som är föremål för det föreliggande förfarandet ingicks.

Opcom-PCCB-marknaden

| (32) | Inom marknadssegmentet Opcom-PCCB organiserar Opcom offentliga auktioner för försäljning och inköp av el. Sälj- eller inköpsanbuden från de olika producenterna eller konsumenterna lämnas till marknadsoperatören. Varje anbud måste innehålla följande upplysningar: i) Antingen det lägsta pris till vilket parten är villig att sälja el eller det högsta pris till vilket parten är villig att köpa el och ii) det ramavtal enligt vilket parten som inger anbudet planerar att leverera/inköpa el. I sälj- och inköpsanbuden anges leveransvillkor inklusive mängden el, löptid (minst en månad och upp till ett år) samt tänkt ramavtal. Priset följer principen om bästa inlämnade anbudspris. |
| --- | --- |

(32)

Inom marknadssegmentet Opcom-PCCB organiserar Opcom offentliga auktioner för försäljning och inköp av el. Sälj- eller inköpsanbuden från de olika producenterna eller konsumenterna lämnas till marknadsoperatören. Varje anbud måste innehålla följande upplysningar: i) Antingen det lägsta pris till vilket parten är villig att sälja el eller det högsta pris till vilket parten är villig att köpa el och ii) det ramavtal enligt vilket parten som inger anbudet planerar att leverera/inköpa el. I sälj- och inköpsanbuden anges leveransvillkor inklusive mängden el, löptid (minst en månad och upp till ett år) samt tänkt ramavtal. Priset följer principen om bästa inlämnade anbudspris.

| (33) | Efter offentliggörandet av besluten att inleda förfarandet antog kommissionen ett beslut med tillämpning av artikel 102 i EUF-fördraget med innebörden att den elbörs som förvaltades av Opcom utgjorde en relevant marknad för tjänster, på vilken Opcom är en dominerande aktör, som är skild från marknaden för direktförhandlade avtal (32). |
| --- | --- |

(33)

Efter offentliggörandet av besluten att inleda förfarandet antog kommissionen ett beslut med tillämpning av artikel 102 i EUF-fördraget med innebörden att den elbörs som förvaltades av Opcom utgjorde en relevant marknad för tjänster, på vilken Opcom är en dominerande aktör, som är skild från marknaden för direktförhandlade avtal (32).

32

Marknaden för direktförhandlade avtal

| (34) | Marknaden för direktförhandlade avtal är en fri marknad som inte regleras av ANRE. De kontraherande parterna förhandlar om kvantiteter, priser och andra avtalsvillkor bilateralt. Detta ger parterna ett stort mått av flexibilitet när de ska bestämma avtalsvillkoren i försäljningsavtalen. Avtalsvillkoren är konfidentiella. |
| --- | --- |

(34)

Marknaden för direktförhandlade avtal är en fri marknad som inte regleras av ANRE. De kontraherande parterna förhandlar om kvantiteter, priser och andra avtalsvillkor bilateralt. Detta ger parterna ett stort mått av flexibilitet när de ska bestämma avtalsvillkoren i försäljningsavtalen. Avtalsvillkoren är konfidentiella.

| (35) | I en skrivelse av den 21 februari 2014 uppmanade kommissionen de rumänska myndigheterna att inkomma med upplysningar om avtal som hade ingåtts på den rumänska marknaden, förutom avtalen som är föremål för detta beslut, med jämförbara löptider och kvantiteter av levererad el. Kommissionens uppmaning omfattade samtliga rumänska elleverantörer, såväl statliga som privatägda. Den 14 maj 2014 lämnade de rumänska myndigheterna de begärda uppgifterna om alla långfristiga avtal som undertecknats av kunder med en årlig elförbrukning på mer än 150 GWh och som var i kraft någon gång mellan 2007 och 2013 (33). |
| --- | --- |

(35)

I en skrivelse av den 21 februari 2014 uppmanade kommissionen de rumänska myndigheterna att inkomma med upplysningar om avtal som hade ingåtts på den rumänska marknaden, förutom avtalen som är föremål för detta beslut, med jämförbara löptider och kvantiteter av levererad el. Kommissionens uppmaning omfattade samtliga rumänska elleverantörer, såväl statliga som privatägda. Den 14 maj 2014 lämnade de rumänska myndigheterna de begärda uppgifterna om alla långfristiga avtal som undertecknats av kunder med en årlig elförbrukning på mer än 150 GWh och som var i kraft någon gång mellan 2007 och 2013 (33).

33

| (36) | Relevanta uppgifter från 96 avtal som var i kraft mellan 2007 och 2013 skickades in av de rumänska myndigheterna. De rumänska myndigheterna framhöll att samtliga avtal som ingicks på detaljmarknaden med andra konsumenter än hushåll och på konkurrenskraftiga villkor under den relevanta tidsperioden omfattades av den särskilda insamling av uppgifter som begärts av kommissionen. På utbudssidan hade avtalen ingåtts med så gott som alla leverantörer av betydelse på den rumänska marknaden, vare sig det rörde sig om producenter inom kärnkraftssektorn eller inom fossila bränslen eller om återförsäljare som hade köpt el i grossistledet för vidareförsäljning i detaljistledet. På efterfrågesidan gällde de inlämnade uppgifterna avtal inom stora, relativt energiintensiva industrier såsom stål, kemi-, cement- och biltillverkningsindustrier samt olje-/gas-/kol-/brunkolsutvinningsindustrier (34). |
| --- | --- |

(36)

Relevanta uppgifter från 96 avtal som var i kraft mellan 2007 och 2013 skickades in av de rumänska myndigheterna. De rumänska myndigheterna framhöll att samtliga avtal som ingicks på detaljmarknaden med andra konsumenter än hushåll och på konkurrenskraftiga villkor under den relevanta tidsperioden omfattades av den särskilda insamling av uppgifter som begärts av kommissionen. På utbudssidan hade avtalen ingåtts med så gott som alla leverantörer av betydelse på den rumänska marknaden, vare sig det rörde sig om producenter inom kärnkraftssektorn eller inom fossila bränslen eller om återförsäljare som hade köpt el i grossistledet för vidareförsäljning i detaljistledet. På efterfrågesidan gällde de inlämnade uppgifterna avtal inom stora, relativt energiintensiva industrier såsom stål, kemi-, cement- och biltillverkningsindustrier samt olje-/gas-/kol-/brunkolsutvinningsindustrier (34).

34

| (37) | De berörda kunderna ingick skräddarsydda långfristiga avtal på grundval av bilaterala förhandlingar med andra leverantörer rörande löptider och kvantiteter som i stort var likvärdiga Hidroelectricas granskade avtal. För Hidroelectricas avtal visar de inlämnade uppgifterna priser som årligen varierar. Under perioden 2007–2010 stod dessa långfristiga avtal, som inte omfattas av förfarandena, för i genomsnitt 11,1 TWh el, medan Hidroelectricas granskade försäljningsavtal stod för 10,5 TWh. Uttryckt i relativa termer stod Hidroelectricas sistnämnda avtal för 35 % av den volym el som såldes inom ramen för direktförhandlade avtal år 2007 medan övriga avtal täckte ungefär 41 % av den volym el som såldes inom ramen för direktförhandlade avtal. Resten (runt 24 %) gällde avtal för mindre kvantiteter. De relevanta uppgifterna för alla avtal som uppfyller kommissionens kriterier om jämförbara löptider och kvantiteter visar således i stora drag att kvantiteten är likvärdig den totala kvantitet som Hidroelectrica levererat inom ramen för avtalen som är föremål för dessa förfaranden. |
| --- | --- |

(37)

De berörda kunderna ingick skräddarsydda långfristiga avtal på grundval av bilaterala förhandlingar med andra leverantörer rörande löptider och kvantiteter som i stort var likvärdiga Hidroelectricas granskade avtal. För Hidroelectricas avtal visar de inlämnade uppgifterna priser som årligen varierar. Under perioden 2007–2010 stod dessa långfristiga avtal, som inte omfattas av förfarandena, för i genomsnitt 11,1 TWh el, medan Hidroelectricas granskade försäljningsavtal stod för 10,5 TWh. Uttryckt i relativa termer stod Hidroelectricas sistnämnda avtal för 35 % av den volym el som såldes inom ramen för direktförhandlade avtal år 2007 medan övriga avtal täckte ungefär 41 % av den volym el som såldes inom ramen för direktförhandlade avtal. Resten (runt 24 %) gällde avtal för mindre kvantiteter. De relevanta uppgifterna för alla avtal som uppfyller kommissionens kriterier om jämförbara löptider och kvantiteter visar således i stora drag att kvantiteten är likvärdig den totala kvantitet som Hidroelectrica levererat inom ramen för avtalen som är föremål för dessa förfaranden.

| (38) | Kommissionen besitter inte någon information som tyder på att ingåendet av de avtal som omfattas av de uppgifter som Rumänien har lämnat in härrör från affärsbeteende som inte står i överensstämmelse med marknadens regler eller att det skulle ha påverkats av lagstadgade krav. Likaså betonade Rumänien, med avseende på jämförelsen med Hidroelectricas granskade avtal, att avtalen om leverans i detaljistledet som baserades på Hidroelectricas leverans i grossistledet till de parter som är föremål för undersökningen (elåterförsäljarna) hade utelämnats vid analysen. Således kan avtalen i datasetet anses vara representativa för de marknadsvillkor som frivilliga kunder och frivilliga försäljare enats om. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen besitter inte någon information som tyder på att ingåendet av de avtal som omfattas av de uppgifter som Rumänien har lämnat in härrör från affärsbeteende som inte står i överensstämmelse med marknadens regler eller att det skulle ha påverkats av lagstadgade krav. Likaså betonade Rumänien, med avseende på jämförelsen med Hidroelectricas granskade avtal, att avtalen om leverans i detaljistledet som baserades på Hidroelectricas leverans i grossistledet till de parter som är föremål för undersökningen (elåterförsäljarna) hade utelämnats vid analysen. Således kan avtalen i datasetet anses vara representativa för de marknadsvillkor som frivilliga kunder och frivilliga försäljare enats om.

3.   SKÄLEN FÖR ATT INLEDA DET FORMELLA UNDERSÖKNINGSFÖRFARANDET

SKÄLEN FÖR ATT INLEDA DET FORMELLA UNDERSÖKNINGSFÖRFARANDET

| (39) | I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida priserna för elleverans i avtalen var de gällande på marknaden eller om de utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(39)

I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida priserna för elleverans i avtalen var de gällande på marknaden eller om de utgjorde statligt stöd.

| (40) | Kommissionen jämförde priserna som angavs i avtalen med elåterförsäljarna, Electrocarbon och Elsid med de priser som el såldes för på Opcom-PCCB-marknaden och konstaterade att de priser som Hidroelectrica sålde el för till de påstådda stödmottagarna var mellan 10 och 70 % lägre än de genomsnittliga priserna på Opcom-PCCB-marknaden för hela perioden 2007–2010. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen jämförde priserna som angavs i avtalen med elåterförsäljarna, Electrocarbon och Elsid med de priser som el såldes för på Opcom-PCCB-marknaden och konstaterade att de priser som Hidroelectrica sålde el för till de påstådda stödmottagarna var mellan 10 och 70 % lägre än de genomsnittliga priserna på Opcom-PCCB-marknaden för hela perioden 2007–2010.

| (41) | Kommissionen intog den preliminära ståndpunkten avseende avtalet med Alro att den sistnämnde åtnjöt en otillbörlig fördel i form av reducerade och fördelaktiga elpriser under perioden från den 1 januari 2007 till den 31 december 2009, samt från den 1 januari 2010 till den 31 december 2011, på grundval av den gällande formeln för prisindexering för var och en av dessa perioder. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen intog den preliminära ståndpunkten avseende avtalet med Alro att den sistnämnde åtnjöt en otillbörlig fördel i form av reducerade och fördelaktiga elpriser under perioden från den 1 januari 2007 till den 31 december 2009, samt från den 1 januari 2010 till den 31 december 2011, på grundval av den gällande formeln för prisindexering för var och en av dessa perioder.

| (42) | Kommissionen intog den preliminära ståndpunkten avseende de två avtalen med ArcelorMittal att Hidroelectrica, genom att ingå avtalen för 2009 och 2010 om elleverans under 2010 respektive 2011, hade sålt el till priser som var lägre än vad de kunde ha erhållit genom att i) antingen godta något av de parallella köpeanbud som då var tillgängliga på Opcom-marknaden för högre priser, eller ii) lägga ett eget säljanbud på Opcom-marknaden till ett pris som troligen skulle varit högre än det som ArcelorMittal betalade. Enligt kommissionens preliminära ståndpunkt kunde de överenskomna priserna ha utgjort en otillbörlig fördel för ArcelorMittal. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen intog den preliminära ståndpunkten avseende de två avtalen med ArcelorMittal att Hidroelectrica, genom att ingå avtalen för 2009 och 2010 om elleverans under 2010 respektive 2011, hade sålt el till priser som var lägre än vad de kunde ha erhållit genom att i) antingen godta något av de parallella köpeanbud som då var tillgängliga på Opcom-marknaden för högre priser, eller ii) lägga ett eget säljanbud på Opcom-marknaden till ett pris som troligen skulle varit högre än det som ArcelorMittal betalade. Enligt kommissionens preliminära ståndpunkt kunde de överenskomna priserna ha utgjort en otillbörlig fördel för ArcelorMittal.

| (43) | Kommissionen drog den preliminära slutsatsen att de granskade eltarifferna var selektiva eftersom de endast gällde vissa företag. Eftersom dessa företag var aktiva på el- eller industrimarknader som var konkurrensutsatta och där handel mellan medlemsstater skedde ansåg kommissionen att en eventuell ekonomisk fördel för stödmottagarna kunde snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen drog den preliminära slutsatsen att de granskade eltarifferna var selektiva eftersom de endast gällde vissa företag. Eftersom dessa företag var aktiva på el- eller industrimarknader som var konkurrensutsatta och där handel mellan medlemsstater skedde ansåg kommissionen att en eventuell ekonomisk fördel för stödmottagarna kunde snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (44) | Kommissionen drog också den preliminära slutsatsen att de fördelaktiga eltarifferna möjligen innebar en överföring av statliga medel som skulle kunna tillskrivas staten, eftersom Hidroelectrica kontrollerades av den rumänska staten (80,06 % av dess aktiekapital innehades av Rumänien). Kommissionen hänvisade även till ministerdekret nr 445/2009, genom vilket företrädarna för ministeriet för ekonomi, handel och näring samt styrelseledamöterna vid de statsägda elföretagen var skyldiga att säkerställa att handeln med den andel el som var avsedd för grossistmarknaden endast skedde på Opcom-marknaden från och med den 31 mars 2010. Som en följd därav kunde företrädarna för ministeriet för ekonomi, handel och företagsklimat anses ha kontroll, eller åtminstone inflytande, över de statsägda företagens avtalspraxis, inbegripet Hidroelectricas. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen drog också den preliminära slutsatsen att de fördelaktiga eltarifferna möjligen innebar en överföring av statliga medel som skulle kunna tillskrivas staten, eftersom Hidroelectrica kontrollerades av den rumänska staten (80,06 % av dess aktiekapital innehades av Rumänien). Kommissionen hänvisade även till ministerdekret nr 445/2009, genom vilket företrädarna för ministeriet för ekonomi, handel och näring samt styrelseledamöterna vid de statsägda elföretagen var skyldiga att säkerställa att handeln med den andel el som var avsedd för grossistmarknaden endast skedde på Opcom-marknaden från och med den 31 mars 2010. Som en följd därav kunde företrädarna för ministeriet för ekonomi, handel och företagsklimat anses ha kontroll, eller åtminstone inflytande, över de statsägda företagens avtalspraxis, inbegripet Hidroelectricas.

| (45) | Om dessa avtal omfattade statligt stöd skulle det ha ansetts att detta utgjorde stöd som beviljats i strid med kraven på anmälan och väntetid som anges i artikel 108.3 i EUF-fördraget. Kommissionen uttryckte också tvivel om huruvida sådant stöd skulle vara förenligt med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(45)

Om dessa avtal omfattade statligt stöd skulle det ha ansetts att detta utgjorde stöd som beviljats i strid med kraven på anmälan och väntetid som anges i artikel 108.3 i EUF-fördraget. Kommissionen uttryckte också tvivel om huruvida sådant stöd skulle vara förenligt med EUF-fördraget.

| (46) | Mot bakgrund av det ovan sagda drog kommissionen den preliminära slutsatsen att de fördelaktiga eltarifferna möjligen inbegrep statligt stöd och uppmanade Rumänien att inkomma med upplysningar som skulle skingra alla tvivel. |
| --- | --- |

(46)

Mot bakgrund av det ovan sagda drog kommissionen den preliminära slutsatsen att de fördelaktiga eltarifferna möjligen inbegrep statligt stöd och uppmanade Rumänien att inkomma med upplysningar som skulle skingra alla tvivel.

4.   RUMÄNIENS SYNPUNKTER

RUMÄNIENS SYNPUNKTER

| (47) | De rumänska myndigheterna inkom endast med synpunkter beträffande beslutet att inleda förfarande rörande avtalen med elåterförsäljarna, ArcelorMittal och Alro och avstod från att lämna synpunkter beträffande avtalen med Electrocarbon och Elsid. |
| --- | --- |

(47)

De rumänska myndigheterna inkom endast med synpunkter beträffande beslutet att inleda förfarande rörande avtalen med elåterförsäljarna, ArcelorMittal och Alro och avstod från att lämna synpunkter beträffande avtalen med Electrocarbon och Elsid.

| (48) | De rumänska myndigheterna är av åsikten att avtalen med ArcelorMittal och Alro inte inbegrep något stöd. De poängterade att mottagaren inte sade upp avtalet med Alro under insolvensförfarandet, vilket bevisar att det var lönsamt. |
| --- | --- |

(48)

De rumänska myndigheterna är av åsikten att avtalen med ArcelorMittal och Alro inte inbegrep något stöd. De poängterade att mottagaren inte sade upp avtalet med Alro under insolvensförfarandet, vilket bevisar att det var lönsamt.

| (49) | De rumänska myndigheterna inkom inte med några argument av vikt beträffande avtalen med elåterförsäljarna. De gjorde gällande att några av avtalen kan ha inbegripit statligt stöd (avtalen med Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Energy Holding och Euro-Pec), avstod från att yttra några åsikter avseende vissa avtal (avtalen med Electrica och Luxten-Lighting) och hävdade att ett av avtalen (det med Electromagnetica) inte inbegrep något stöd. De rumänska myndigheterna inkom inte med några förklaringar som stödjer deras synpunkter. |
| --- | --- |

(49)

De rumänska myndigheterna inkom inte med några argument av vikt beträffande avtalen med elåterförsäljarna. De gjorde gällande att några av avtalen kan ha inbegripit statligt stöd (avtalen med Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Energy Holding och Euro-Pec), avstod från att yttra några åsikter avseende vissa avtal (avtalen med Electrica och Luxten-Lighting) och hävdade att ett av avtalen (det med Electromagnetica) inte inbegrep något stöd. De rumänska myndigheterna inkom inte med några förklaringar som stödjer deras synpunkter.

| (50) | Vad gäller möjligheten att enskilt säga upp avtalen (i synnerhet de med elåterförsäljarna) förklarade de rumänska myndigheterna att i rumänsk affärspraxis kan alla avtalsparter säga upp ett avtal, men de löper därmed en risk att behöva betala skadestånd i enlighet med vad en behörig domstol bestämmer. De rumänska myndigheterna var tydliga med att ett sådant skadestånd skulle ha blivit ovanligt högt med tanke på de berörda avtalens villkor. Dessutom kunde den part som begärde att säga upp avtalet ha löpt ytterligare en risk, nämligen att av den behöriga domstolen, genom det så kallade presidentdekretet, åläggas att uppfylla avtalsvillkoren fram tills tvisten var avgjord (vilket skedde i fallen med Electrocarbon och Elsid). |
| --- | --- |

(50)

Vad gäller möjligheten att enskilt säga upp avtalen (i synnerhet de med elåterförsäljarna) förklarade de rumänska myndigheterna att i rumänsk affärspraxis kan alla avtalsparter säga upp ett avtal, men de löper därmed en risk att behöva betala skadestånd i enlighet med vad en behörig domstol bestämmer. De rumänska myndigheterna var tydliga med att ett sådant skadestånd skulle ha blivit ovanligt högt med tanke på de berörda avtalens villkor. Dessutom kunde den part som begärde att säga upp avtalet ha löpt ytterligare en risk, nämligen att av den behöriga domstolen, genom det så kallade presidentdekretet, åläggas att uppfylla avtalsvillkoren fram tills tvisten var avgjord (vilket skedde i fallen med Electrocarbon och Elsid).

| (51) | De rumänska myndigheterna var vidare tydliga med att den viktigaste skillnaden mellan de avtal som å ena sidan ingicks mellan Hidroelectrica och industrikunder och å andra sidan mellan Hidroelectrica och elåterförsäljarna bestod av de merkostnader som enligt avtalen med industrikunderna skulle täckas (dvs. betalningen av T-komponenten som består av transportavgifter, avgifter för systemtjänster, distributionsavgifter och avgifter för obalans). |
| --- | --- |

(51)

De rumänska myndigheterna var vidare tydliga med att den viktigaste skillnaden mellan de avtal som å ena sidan ingicks mellan Hidroelectrica och industrikunder och å andra sidan mellan Hidroelectrica och elåterförsäljarna bestod av de merkostnader som enligt avtalen med industrikunderna skulle täckas (dvs. betalningen av T-komponenten som består av transportavgifter, avgifter för systemtjänster, distributionsavgifter och avgifter för obalans).

5.   SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PARTER

SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PARTER

| (52) | Alla påstådda stödmottagare, förutom Electrica, inkom med synpunkter rörande besluten att inleda förfarandet. Dessa sammanfattas i avsnitt 5.1. |
| --- | --- |

(52)

Alla påstådda stödmottagare, förutom Electrica, inkom med synpunkter rörande besluten att inleda förfarandet. Dessa sammanfattas i avsnitt 5.1.

| (53) | Dessutom inkom en av Alros konkurrenter, en aluminiumproducent, med synpunkter beträffande beslutet att inleda förfarandet den 5 oktober 2012. |
| --- | --- |

(53)

Dessutom inkom en av Alros konkurrenter, en aluminiumproducent, med synpunkter beträffande beslutet att inleda förfarandet den 5 oktober 2012.

| (54) | Den 6 september 2012 inkom en anonym medborgare med synpunkter rörande besluten om att inleda förfarandet med avseende på Alro och elåterförsäljarna. |
| --- | --- |

(54)

Den 6 september 2012 inkom en anonym medborgare med synpunkter rörande besluten om att inleda förfarandet med avseende på Alro och elåterförsäljarna.

5.1   Synpunkter från de påstådda stödmottagarna

Synpunkter från de påstådda stödmottagarna

| (55) | Stödmottagarnas huvudsakliga synpunkter liknar varandra och innebörden i dessa är i) att kommissionen inte har behörighet att granska vare sig de avtal som hade ingåtts innan Rumäniens anslutning till EU (35) eller senare tillägg till avtalen (36), ii) att det inte finns några lämpliga marknadspriser som kan användas som referensvärde för jämförelse av avtalspriserna, iii) att Hidroelectrica har agerat som en privat försäljare på marknaden utan att ge någon ekonomisk fördel till de påstådda stödmottagarna, iv) att staten inte är ansvarig och att ingen överföring av statliga medel har skett, v) att ingen snedvridning av konkurrensen har förekommit, vi) att ingen selektivitet har förekommit, vii) att det inte är möjligt att avskilja ändringarna från de ursprungliga avtalen, samt viii) att Hidroelectrica har begärt sig själv i konkurs för att undkomma sina avtalsmässiga skyldigheter. |
| --- | --- |

(55)

Stödmottagarnas huvudsakliga synpunkter liknar varandra och innebörden i dessa är i) att kommissionen inte har behörighet att granska vare sig de avtal som hade ingåtts innan Rumäniens anslutning till EU (35) eller senare tillägg till avtalen (36), ii) att det inte finns några lämpliga marknadspriser som kan användas som referensvärde för jämförelse av avtalspriserna, iii) att Hidroelectrica har agerat som en privat försäljare på marknaden utan att ge någon ekonomisk fördel till de påstådda stödmottagarna, iv) att staten inte är ansvarig och att ingen överföring av statliga medel har skett, v) att ingen snedvridning av konkurrensen har förekommit, vi) att ingen selektivitet har förekommit, vii) att det inte är möjligt att avskilja ändringarna från de ursprungliga avtalen, samt viii) att Hidroelectrica har begärt sig själv i konkurs för att undkomma sina avtalsmässiga skyldigheter.

35

36

5.1.1   Kommissionens avsaknad av behörighet att granska avtalen och senare tillägg

Kommissionens avsaknad av behörighet att granska avtalen och senare tillägg

| (56) | De berörda parterna gör gällande att kommissionen inte har behörighet att granska de påstådda stödåtgärderna som genomfördes innan Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallad EU) år 2007. Detta gäller även, enligt deras åsikt, de tillägg i avtalen som undertecknades efter 2007, eftersom det inte är möjligt att avskilja dessa från de ursprungliga avtalen. Genom tilläggen genomfördes helt enkelt avtalsenliga regler för framtida leveranser, som redan hade fastställts i avtalen. |
| --- | --- |

(56)

De berörda parterna gör gällande att kommissionen inte har behörighet att granska de påstådda stödåtgärderna som genomfördes innan Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallad EU) år 2007. Detta gäller även, enligt deras åsikt, de tillägg i avtalen som undertecknades efter 2007, eftersom det inte är möjligt att avskilja dessa från de ursprungliga avtalen. Genom tilläggen genomfördes helt enkelt avtalsenliga regler för framtida leveranser, som redan hade fastställts i avtalen.

EU

| (57) | Enligt de berörda parterna går det inte att efter Rumäniens anslutning till EU bedöma påstådda stödåtgärder som skulle härröra från avtalen, eftersom dessa hade ingåtts före 2007. Det första tillägget i vilket de exakta kriterierna för prisindexeringen (37) fastställdes undertecknades dessutom även det före 2007. |
| --- | --- |

(57)

Enligt de berörda parterna går det inte att efter Rumäniens anslutning till EU bedöma påstådda stödåtgärder som skulle härröra från avtalen, eftersom dessa hade ingåtts före 2007. Det första tillägget i vilket de exakta kriterierna för prisindexeringen (37) fastställdes undertecknades dessutom även det före 2007.

37

| (58) | Vidare anser de berörda parterna att även om det skulle gå att bevisa att avtalen utgör statligt stöd skulle detta då betraktas som ett befintligt, alltså inte ett nytt, stöd, med hänsyn till att alla villkor för att bevilja befintligt statligt stöd hade uppfyllts i enlighet med rådets förordning (EG) nr 659/1999 (38). I synnerhet gäller att den påstådda stödåtgärden inte uppfyllde villkoren för att klassificeras som statligt stöd när den trädde i kraft, att den blev ett statligt stöd först senare och då på grund av förändringar i marknadsvillkoren, och slutligen att det inte gjordes några stora förändringar av den påstådda stödåtgärden efter att den hade trätt i kraft. Således hävdar de berörda parterna att kommissionen inte kan undersöka den påstådda stödåtgärden enligt systemet för nytt statligt stöd och att den inte kan begära att en medlemsstat retroaktivt återkräver stödet. |
| --- | --- |

(58)

Vidare anser de berörda parterna att även om det skulle gå att bevisa att avtalen utgör statligt stöd skulle detta då betraktas som ett befintligt, alltså inte ett nytt, stöd, med hänsyn till att alla villkor för att bevilja befintligt statligt stöd hade uppfyllts i enlighet med rådets förordning (EG) nr 659/1999 (38). I synnerhet gäller att den påstådda stödåtgärden inte uppfyllde villkoren för att klassificeras som statligt stöd när den trädde i kraft, att den blev ett statligt stöd först senare och då på grund av förändringar i marknadsvillkoren, och slutligen att det inte gjordes några stora förändringar av den påstådda stödåtgärden efter att den hade trätt i kraft. Således hävdar de berörda parterna att kommissionen inte kan undersöka den påstådda stödåtgärden enligt systemet för nytt statligt stöd och att den inte kan begära att en medlemsstat retroaktivt återkräver stödet.

38

| (59) | De berörda parterna gör också gällande att i enlighet med rättspraxis ska den relevanta tidpunkten för bedömning av sådana transaktioner som rör kontrollen av försäljare/aktör på marknaden utgöras av tidpunkten då transaktionen slutfördes. För transaktioner som genomfördes före 2007 skulle därför frågan i så fall ha varit huruvida de utgjorde ett statligt stöd om reglerna för statligt stöd hade varit tillämpliga vid tidpunkten då de slutfördes. Samma princip skulle också vara tillämplig avseende tidpunkten då den ekonomiska fördelen skulle bedömas, dvs. då avtalen ingicks. De berörda parterna gör i synnerhet gällande att i Rumänien (39) har inga rättsliga eller ekonomiska förändringar skett på elmarknaden som motiverar valet av 2007 som referenspunkt för bedömning av den ekonomiska fördelen, eftersom de rumänska energimarknaderna hade uppstått redan innan 2004 och den rumänska grossistmarknaden öppnades i september 2000. |
| --- | --- |

(59)

De berörda parterna gör också gällande att i enlighet med rättspraxis ska den relevanta tidpunkten för bedömning av sådana transaktioner som rör kontrollen av försäljare/aktör på marknaden utgöras av tidpunkten då transaktionen slutfördes. För transaktioner som genomfördes före 2007 skulle därför frågan i så fall ha varit huruvida de utgjorde ett statligt stöd om reglerna för statligt stöd hade varit tillämpliga vid tidpunkten då de slutfördes. Samma princip skulle också vara tillämplig avseende tidpunkten då den ekonomiska fördelen skulle bedömas, dvs. då avtalen ingicks. De berörda parterna gör i synnerhet gällande att i Rumänien (39) har inga rättsliga eller ekonomiska förändringar skett på elmarknaden som motiverar valet av 2007 som referenspunkt för bedömning av den ekonomiska fördelen, eftersom de rumänska energimarknaderna hade uppstått redan innan 2004 och den rumänska grossistmarknaden öppnades i september 2000.

39

5.1.2   Avsaknad av lämpliga referenspriser

Avsaknad av lämpliga referenspriser

5.1.2.1   Priserna på Opcom-PCCB-marknaden var inte lämpliga eller giltiga referenspriser

Priserna på Opcom-PCCB-marknaden var inte lämpliga eller giltiga referenspriser

| (60) | Alla påstådda stödmottagare som inkom med synpunkter rörande beslutet att inleda förfarandet hävdade att det inte fanns några lämpliga eller giltiga referenspriser som jämförelse för de priser som föreskrivs i avtalen. De berörda parterna (de påstådda stödmottagarna) gjorde gällande att priserna på Opcom-PCCB-marknaden inte var relevanta referenspriser av följande skäl:






  — | Priserna på Opcom-PCCB-marknaden gav inte en rättvisande bild av situationen under den relevanta perioden. |
| --- | --- | --- |

(60)

Alla påstådda stödmottagare som inkom med synpunkter rörande beslutet att inleda förfarandet hävdade att det inte fanns några lämpliga eller giltiga referenspriser som jämförelse för de priser som föreskrivs i avtalen. De berörda parterna (de påstådda stödmottagarna) gjorde gällande att priserna på Opcom-PCCB-marknaden inte var relevanta referenspriser av följande skäl:

—

Priserna på Opcom-PCCB-marknaden gav inte en rättvisande bild av situationen under den relevanta perioden.

| — | Avtalen som slöts på Opcom-PCCB-marknaden skiljer sig från de undersökta avtalen på flera punkter (dvs. en långvarig skyldighet att köpa kvantiteter till fasta priser i samband med en instabil marknad är väsensskild från skyldigheten att köpa el på dagen före-marknaden eller på en fullt fungerande elbörs, särskilt i samband med en avreglerad marknad. Opcom-PCCB-marknaden berövade privata leverantörer den flexibilitet som följer med möjligheten att ändra avtal efter att en överenskommelse har uppnåtts. Opcom-PCCB-marknaden hade ännu inte utvecklats till att bli en lämplig plattform för stora industrikunders elbehov och dessas krav på alternativ). |
| --- | --- |

—

Avtalen som slöts på Opcom-PCCB-marknaden skiljer sig från de undersökta avtalen på flera punkter (dvs. en långvarig skyldighet att köpa kvantiteter till fasta priser i samband med en instabil marknad är väsensskild från skyldigheten att köpa el på dagen före-marknaden eller på en fullt fungerande elbörs, särskilt i samband med en avreglerad marknad. Opcom-PCCB-marknaden berövade privata leverantörer den flexibilitet som följer med möjligheten att ändra avtal efter att en överenskommelse har uppnåtts. Opcom-PCCB-marknaden hade ännu inte utvecklats till att bli en lämplig plattform för stora industrikunders elbehov och dessas krav på alternativ).

| — | De avsåg inte samma leveransperiod. |
| --- | --- |

—

De avsåg inte samma leveransperiod.

| — | Opcom-PCCB-marknaden och avtalen utgjorde två separata marknader (exempelvis: löptiden för leveransavtalen som ingicks på Opcom-PCCB-marknaden var ett år eller kortare i jämförelse med en mycket längre löptid för de berörda avtalen, priserna på Opcom-PCCB-plattformen var högre än de som förhandlades fram individuellt i avtalen (40) och mycket rörliga och avhängiga variationerna i utbud och efterfrågan, |
| --- | --- |

—

Opcom-PCCB-marknaden och avtalen utgjorde två separata marknader (exempelvis: löptiden för leveransavtalen som ingicks på Opcom-PCCB-marknaden var ett år eller kortare i jämförelse med en mycket längre löptid för de berörda avtalen, priserna på Opcom-PCCB-plattformen var högre än de som förhandlades fram individuellt i avtalen (40) och mycket rörliga och avhängiga variationerna i utbud och efterfrågan,

40

| — | Opcom-PCCB-marknaden fanns inte ens när merparten av avtalen ingicks eftersom den idriftsattes först 2005. |
| --- | --- |

—

Opcom-PCCB-marknaden fanns inte ens när merparten av avtalen ingicks eftersom den idriftsattes först 2005.

| — | Endast en liten andel av handeln med all el som fanns tillgänglig på den rumänska marknaden skedde på Opcom-PCCB-plattformen. |
| --- | --- |

—

Endast en liten andel av handeln med all el som fanns tillgänglig på den rumänska marknaden skedde på Opcom-PCCB-plattformen.

| (61) | En av de berörda parterna (41) gjorde gällande att priserna på Opcom-PPCB-marknaden varken var representativa referenspriser eller lämpliga referenspriser för priserna i avtalet eftersom endast en liten andel av den el som fanns tillgänglig på den rumänska elmarknaden faktiskt såldes på Opcom-PCCB-marknaden under den period som kommissionens granskning avser (dvs. från 2 % av den totala inhemska förbrukningen år 2006 till 14,62 % år 2012). |
| --- | --- |

(61)

En av de berörda parterna (41) gjorde gällande att priserna på Opcom-PPCB-marknaden varken var representativa referenspriser eller lämpliga referenspriser för priserna i avtalet eftersom endast en liten andel av den el som fanns tillgänglig på den rumänska elmarknaden faktiskt såldes på Opcom-PCCB-marknaden under den period som kommissionens granskning avser (dvs. från 2 % av den totala inhemska förbrukningen år 2006 till 14,62 % år 2012).

41

| (62) | Vidare gör andra berörda parter (42) gällande att ett korrekt referensvärde för marknadspriserna endast kunde ha grundats på och tagits fram med hjälp av en modell utifrån grundläggande principer, på grundval av i) likvärdiga omständigheter och villkor, ii) samtidiga förväntningar samt iii) samma tidsperiod som detta beslut avser. |
| --- | --- |

(62)

Vidare gör andra berörda parter (42) gällande att ett korrekt referensvärde för marknadspriserna endast kunde ha grundats på och tagits fram med hjälp av en modell utifrån grundläggande principer, på grundval av i) likvärdiga omständigheter och villkor, ii) samtidiga förväntningar samt iii) samma tidsperiod som detta beslut avser.

42

| (63) | Slutligen gör en av de berörda parterna (43) gällande att det inte fanns några giltiga referenspriser att tillgå på Rumäniens komplexa och specifika elmarknad som skulle ha varit relevanta för priserna i avtalen. |
| --- | --- |

(63)

Slutligen gör en av de berörda parterna (43) gällande att det inte fanns några giltiga referenspriser att tillgå på Rumäniens komplexa och specifika elmarknad som skulle ha varit relevanta för priserna i avtalen.

43

5.1.2.2   Andra elåterförsäljares anbud i fallet med avtalen med ArcelorMittal

Andra elåterförsäljares anbud i fallet med avtalen med ArcelorMittal

| (64) | ArcelorMittal hävdar att antagandet att Hidroelectrica kunde ha accepterat något av de parallella anbud som återförsäljare på Opcom-PCCB-marknaden erbjöd, med priser som var högre än de som företaget erhöll enligt de två avtalen med ArcelorMittal, inte är realistiskt eftersom den rumänska elmarknaden kännetecknades av en överkapacitet. |
| --- | --- |

(64)

ArcelorMittal hävdar att antagandet att Hidroelectrica kunde ha accepterat något av de parallella anbud som återförsäljare på Opcom-PCCB-marknaden erbjöd, med priser som var högre än de som företaget erhöll enligt de två avtalen med ArcelorMittal, inte är realistiskt eftersom den rumänska elmarknaden kännetecknades av en överkapacitet.

| (65) | ArcelorMittal hävdar också att Hidroelectrica tvingades ta i beaktande att om företaget skulle ha sålt el till elåterförsäljare på en marknad som kännetecknas av överkapacitet hade elen kanske inte kunnat släppas ut på marknaden senare eller så hade den kanske varit tvungen att säljas vidare med förlust. ArcelorMittal hävdar också att återförsäljarna lade dessa inköpsanbud på Opcom-marknaden med den uppenbara avsikten att sälja vidare elen till ArcelorMittal till ett högre pris. |
| --- | --- |

(65)

ArcelorMittal hävdar också att Hidroelectrica tvingades ta i beaktande att om företaget skulle ha sålt el till elåterförsäljare på en marknad som kännetecknas av överkapacitet hade elen kanske inte kunnat släppas ut på marknaden senare eller så hade den kanske varit tvungen att säljas vidare med förlust. ArcelorMittal hävdar också att återförsäljarna lade dessa inköpsanbud på Opcom-marknaden med den uppenbara avsikten att sälja vidare elen till ArcelorMittal till ett högre pris.

| (66) | Vidare gör ArcelorMittal gällande att en jämförelse mellan priset som anges i de två avtalen som hade ingåtts med Hidroelectrica och priserna i återförsäljarnas anbud endast hade varit godtagbar om






  — | ArcelorMittal hade varit tvungen att köpa el från återförsäljarna, medan ArcelorMittal hävdar att så inte var fallet eftersom företaget hade möjlighet att köpa el från andra rumänska producenter eller från Ungern eller Bulgarien, |
| --- | --- | --- |

(66)

Vidare gör ArcelorMittal gällande att en jämförelse mellan priset som anges i de två avtalen som hade ingåtts med Hidroelectrica och priserna i återförsäljarnas anbud endast hade varit godtagbar om

—

ArcelorMittal hade varit tvungen att köpa el från återförsäljarna, medan ArcelorMittal hävdar att så inte var fallet eftersom företaget hade möjlighet att köpa el från andra rumänska producenter eller från Ungern eller Bulgarien,

| — | återförsäljarna hade kunna sälja vidare de kvantiteter som ArcelorMittal inte köpte från dem, medan det faktum att anbuden drogs tillbaka visar att återförsäljarna inte hade räknat med att sälja dessa kvantiteter till andra kunder än ArcelorMittal, eller |
| --- | --- |

—

återförsäljarna hade kunna sälja vidare de kvantiteter som ArcelorMittal inte köpte från dem, medan det faktum att anbuden drogs tillbaka visar att återförsäljarna inte hade räknat med att sälja dessa kvantiteter till andra kunder än ArcelorMittal, eller

| — | återförsäljarna inte hade haft kapacitet att hantera förlusterna om de inte hade kunnat sälja vidare elen som de köpte från Hidroelectrica. I detta sammanhang tillhandahåller ArcelorMittal bevis på att Arelco och Petprod inte var finansiellt starka företag. |
| --- | --- |

—

återförsäljarna inte hade haft kapacitet att hantera förlusterna om de inte hade kunnat sälja vidare elen som de köpte från Hidroelectrica. I detta sammanhang tillhandahåller ArcelorMittal bevis på att Arelco och Petprod inte var finansiellt starka företag.

| (67) | ArcelorMittal gör också gällande att avtalen från 2009 och 2010 inte kan jämföras mot priserna på Opcom-marknaden eftersom Opcom ännu inte till fullo var i drift vid den tiden. Företaget anser att det genomsnittliga priset som ANRE offentliggjort för stora bilaterala transaktioner är mer representativt. |
| --- | --- |

(67)

ArcelorMittal gör också gällande att avtalen från 2009 och 2010 inte kan jämföras mot priserna på Opcom-marknaden eftersom Opcom ännu inte till fullo var i drift vid den tiden. Företaget anser att det genomsnittliga priset som ANRE offentliggjort för stora bilaterala transaktioner är mer representativt.

5.1.3   Hidroelectrica agerade som en privat försäljare på marknaden/utan att ge någon ekonomisk fördel till de påstådda stödmottagarna

Hidroelectrica agerade som en privat försäljare på marknaden/utan att ge någon ekonomisk fördel till de påstådda stödmottagarna

| (68) | De flesta berörda parterna hävdar att Hidroelectrica agerade som en privat försäljare på marknaden när avtalen ingicks och att de därför inte erhöll någon finansiell fördel, eftersom i) avtalen förhandlades och ingicks på marknadsvillkor, ii) Hidroelectrica åtnjöt en säker inkomst i och med dessa avtal, iii) avtalen säkerställde att en stor kvantitet av Hidroelectricas elproduktion såldes, iv) avtalen gav Hidroelectrica skydd mot prissänkningar med anknytning till alternativ försäljning på andra marknader, v) det överenskomna priset i avtalen tar hänsyn till de risker och skyldigheter som åläggs kunden och avtalsvillkoren förhandlades huvudsakligen fram i Hidroelectricas intresse, vi) avtalspriserna för inköp av el från Hidroelectrica var stadigt mellan 80 och 100 % högre än priserna för den el som Hidroelectrica sålde på den reglerade marknaden, samt vii) avtalen var Hidroelectricas bästa alternativ det datum då de undertecknades. |
| --- | --- |

(68)

De flesta berörda parterna hävdar att Hidroelectrica agerade som en privat försäljare på marknaden när avtalen ingicks och att de därför inte erhöll någon finansiell fördel, eftersom i) avtalen förhandlades och ingicks på marknadsvillkor, ii) Hidroelectrica åtnjöt en säker inkomst i och med dessa avtal, iii) avtalen säkerställde att en stor kvantitet av Hidroelectricas elproduktion såldes, iv) avtalen gav Hidroelectrica skydd mot prissänkningar med anknytning till alternativ försäljning på andra marknader, v) det överenskomna priset i avtalen tar hänsyn till de risker och skyldigheter som åläggs kunden och avtalsvillkoren förhandlades huvudsakligen fram i Hidroelectricas intresse, vi) avtalspriserna för inköp av el från Hidroelectrica var stadigt mellan 80 och 100 % högre än priserna för den el som Hidroelectrica sålde på den reglerade marknaden, samt vii) avtalen var Hidroelectricas bästa alternativ det datum då de undertecknades.

| (69) | De berörda parterna hävdar dessutom att kommissionen borde ha granskat Hidroelectricas finansiella ställning det datum då avtalen undertecknades med tanke på att kommissionens granskning, i enlighet med rättspraxis (44), kanske inte över huvud taget tog hänsyn till upplysningar som inte var tillgängliga vid tidpunkten för avtalens undertecknande, eller till utvecklingar som då inte gick att förutse. |
| --- | --- |

(69)

De berörda parterna hävdar dessutom att kommissionen borde ha granskat Hidroelectricas finansiella ställning det datum då avtalen undertecknades med tanke på att kommissionens granskning, i enlighet med rättspraxis (44), kanske inte över huvud taget tog hänsyn till upplysningar som inte var tillgängliga vid tidpunkten för avtalens undertecknande, eller till utvecklingar som då inte gick att förutse.

44

| (70) | Alro gjorde också gällande att alla efterföljande ändringar i avtalen med Hidroelectrica alltid gynnade Hidroelectrica, av följande skäl: i) En klausul om prisindexering infördes, i vilken Hidroelectricas egna kostnader togs i beaktande, ii) valutan ändrades från USD till RON i juni 2007, vid en tidpunkt då leun höll på att stärkas gentemot US-dollarn, vilket medförde att Hidroelectricas försäljningspris ökade med 40 % och att dess valutarisker försvann, och iii) LME-formeln infördes år 2010, vilket ledde till en kraftig prisökning. |
| --- | --- |

(70)

Alro gjorde också gällande att alla efterföljande ändringar i avtalen med Hidroelectrica alltid gynnade Hidroelectrica, av följande skäl: i) En klausul om prisindexering infördes, i vilken Hidroelectricas egna kostnader togs i beaktande, ii) valutan ändrades från USD till RON i juni 2007, vid en tidpunkt då leun höll på att stärkas gentemot US-dollarn, vilket medförde att Hidroelectricas försäljningspris ökade med 40 % och att dess valutarisker försvann, och iii) LME-formeln infördes år 2010, vilket ledde till en kraftig prisökning.

| (71) | Dessutom inkom Alro med utförliga och omfattande ekonomiska undersökningar, som Brattle Group och Nera utfört, i syfte att underbygga sin ståndpunkt att avtalet med Hidroelectrica inte inbegrep något statligt stöd. Enligt Brattle Groups undersökning från 2005 var det uppskattade nettonuvärdet (nedan kallat NPV) i avtalet med Alro (393,09 miljoner euro) högre än det i ett kontrafaktiskt försäljningsscenario (355 miljoner euro), baserat på antagandet om en marknad där full konkurrens råder. Brattle Group gjorde liknande uppskattningar för 2007, med resultat som var likvärdiga de för 2005: NPV på 348 miljoner euro i avtalet med Alro var också högre än NPV på 300 miljoner euro i det kontrafaktiska scenariot. |
| --- | --- |

(71)

Dessutom inkom Alro med utförliga och omfattande ekonomiska undersökningar, som Brattle Group och Nera utfört, i syfte att underbygga sin ståndpunkt att avtalet med Hidroelectrica inte inbegrep något statligt stöd. Enligt Brattle Groups undersökning från 2005 var det uppskattade nettonuvärdet (nedan kallat NPV) i avtalet med Alro (393,09 miljoner euro) högre än det i ett kontrafaktiskt försäljningsscenario (355 miljoner euro), baserat på antagandet om en marknad där full konkurrens råder. Brattle Group gjorde liknande uppskattningar för 2007, med resultat som var likvärdiga de för 2005: NPV på 348 miljoner euro i avtalet med Alro var också högre än NPV på 300 miljoner euro i det kontrafaktiska scenariot.

NPV

| (72) | Alro inkom också med Brattle Groups och Neras undersökningar och rapporter i syfte att underbygga sitt påstående att inget olagligt stöd hade beviljats i och med avtalet med Hidroelectrica. |
| --- | --- |

(72)

Alro inkom också med Brattle Groups och Neras undersökningar och rapporter i syfte att underbygga sitt påstående att inget olagligt stöd hade beviljats i och med avtalet med Hidroelectrica.

| (73) | Energy Holding, en elåterförsäljare, inkom med en ekonomisk analys, simuleringar av prismodeller och prisrapporter som hade framställts av KPMG, ett oberoende konsultföretag, i syfte att underbygga sitt påstående att inget olagligt stöd hade förekommit. KPMG bekräftade att avtalet med Energy Holding var i) Hidroelectricas bästa alternativ vid den tidpunkten och att ii) det medförde en högre avkastning för Hidroelectrica eller en lägre risk i jämförelse med det näst bästa alternativet. KPMG:s analys utgick från en absolut och relativ värderingsanalys och inte från någon annan metod avseende avtalsvärdering (t.ex. analys av den marginella lönsamheten eller trunkerad analys av internräntan). Den utgick från två värderingsperioder (dvs. 2004–2013 och 2010–2018) och återspeglade villkoren i avtalet som ingicks med Hidroelectrica år 2004 och villkoren som omförhandlades år 2009 då avtalet förlängdes. KPMG utvidgade senare samma analys till den 1 januari 2007. Den ovan nämnda slutsatsen kvarstod för både den absoluta och den relativa värderingen. |
| --- | --- |

(73)

Energy Holding, en elåterförsäljare, inkom med en ekonomisk analys, simuleringar av prismodeller och prisrapporter som hade framställts av KPMG, ett oberoende konsultföretag, i syfte att underbygga sitt påstående att inget olagligt stöd hade förekommit. KPMG bekräftade att avtalet med Energy Holding var i) Hidroelectricas bästa alternativ vid den tidpunkten och att ii) det medförde en högre avkastning för Hidroelectrica eller en lägre risk i jämförelse med det näst bästa alternativet. KPMG:s analys utgick från en absolut och relativ värderingsanalys och inte från någon annan metod avseende avtalsvärdering (t.ex. analys av den marginella lönsamheten eller trunkerad analys av internräntan). Den utgick från två värderingsperioder (dvs. 2004–2013 och 2010–2018) och återspeglade villkoren i avtalet som ingicks med Hidroelectrica år 2004 och villkoren som omförhandlades år 2009 då avtalet förlängdes. KPMG utvidgade senare samma analys till den 1 januari 2007. Den ovan nämnda slutsatsen kvarstod för både den absoluta och den relativa värderingen.

5.1.4   Statens ansvarsfrihet och ingen överföring av statliga medel

Statens ansvarsfrihet och ingen överföring av statliga medel

| (74) | Nästan alla berörda parter (45) hävdade att deras avtal med Hidroelectrica inte kan tillskrivas staten eftersom styrelsen delegerade sina genomförandebefogenheter till den verkställande direktören, i enlighet med Hidroelectricas stadgar. Således skulle inte styrelseledamöterna ha varit delaktiga i den dagliga affärsverksamheten vid Hidroelectrica, som inbegriper avtalsförhandlingar. |
| --- | --- |

(74)

Nästan alla berörda parter (45) hävdade att deras avtal med Hidroelectrica inte kan tillskrivas staten eftersom styrelsen delegerade sina genomförandebefogenheter till den verkställande direktören, i enlighet med Hidroelectricas stadgar. Således skulle inte styrelseledamöterna ha varit delaktiga i den dagliga affärsverksamheten vid Hidroelectrica, som inbegriper avtalsförhandlingar.

45

| (75) | Enligt en berörd part (46) ligger bevisbördan om ansvar på kommissionen. Den berörda parten hävdade att det inte går att dra slutsatsen att en åtgärd kan tillskrivas staten enbart på grund av att staten var majoritetsägare i Hidroelectrica. Vidare gjorde den gällande att kommissionen hade dragit denna slutsats enbart på grundval av ”indikationer” och antaganden och inte på konkreta fakta, vilket står i strid med rättspraxis. Den berörda parten gjorde gällande att konkreta bevis såsom handlingar, faktiska omständigheter och konkreta åtgärder med avseende på statens agerande krävdes för att underbygga en sådan slutsats. |
| --- | --- |

(75)

Enligt en berörd part (46) ligger bevisbördan om ansvar på kommissionen. Den berörda parten hävdade att det inte går att dra slutsatsen att en åtgärd kan tillskrivas staten enbart på grund av att staten var majoritetsägare i Hidroelectrica. Vidare gjorde den gällande att kommissionen hade dragit denna slutsats enbart på grundval av ”indikationer” och antaganden och inte på konkreta fakta, vilket står i strid med rättspraxis. Den berörda parten gjorde gällande att konkreta bevis såsom handlingar, faktiska omständigheter och konkreta åtgärder med avseende på statens agerande krävdes för att underbygga en sådan slutsats.

46

| (76) | Andra berörda parter (47) gjorde gällande att ingen överföring av statliga medel hade skett. I synnerhet gjorde de gällande att de påstådda lägre priserna som ett företag under statlig kontroll skulle ha erbjudit inte var en tillräcklig faktor för att åberopa förekomsten av statliga medel. De gjorde också gällande att den rumänska statens intervention gällande användningen av dessa medel skulle behöva fastslås in concreto. Vidare framhöll de berörda parterna att det enligt Hidroelectricas stadgar låg inom ramen för den verkställande direktörens, inte styrelsens, exklusiva befogenheter att ingå avtal, och att staten således inte deltog i Hidroelectricas beslutsprocess avseende avtal. |
| --- | --- |

(76)

Andra berörda parter (47) gjorde gällande att ingen överföring av statliga medel hade skett. I synnerhet gjorde de gällande att de påstådda lägre priserna som ett företag under statlig kontroll skulle ha erbjudit inte var en tillräcklig faktor för att åberopa förekomsten av statliga medel. De gjorde också gällande att den rumänska statens intervention gällande användningen av dessa medel skulle behöva fastslås in concreto. Vidare framhöll de berörda parterna att det enligt Hidroelectricas stadgar låg inom ramen för den verkställande direktörens, inte styrelsens, exklusiva befogenheter att ingå avtal, och att staten således inte deltog i Hidroelectricas beslutsprocess avseende avtal.

47

in concreto.

5.1.5   Ingen snedvridning av konkurrensen

Ingen snedvridning av konkurrensen

| (77) | Några av de berörda parterna (48) gjorde gällande att deras avtal med Hidroelectrica inte medförde någon möjlig eller faktisk snedvridning av konkurrens av följande skäl: i) Ingen relevant marknad hade fastställts på vilken det beviljade statliga stödet skulle ha stärkt ett företags ställning i förhållande till andra företag vid handeln inom EU och ii) den rumänska elmarknaden är inte koncentrerad, vilket framgår av Herfindahl-Hirschmans (HHI) koncentrationsindex. |
| --- | --- |

(77)

Några av de berörda parterna (48) gjorde gällande att deras avtal med Hidroelectrica inte medförde någon möjlig eller faktisk snedvridning av konkurrens av följande skäl: i) Ingen relevant marknad hade fastställts på vilken det beviljade statliga stödet skulle ha stärkt ett företags ställning i förhållande till andra företag vid handeln inom EU och ii) den rumänska elmarknaden är inte koncentrerad, vilket framgår av Herfindahl-Hirschmans (HHI) koncentrationsindex.

48

5.1.6   Ingen selektivitet

Ingen selektivitet

| (78) | Några av de berörda parterna (49) gjorde gällande att deras avtal med Hidroelectrica inte medförde någon selektivitet eftersom avtal av samma eller liknande slag ingicks med andra återförsäljare (för elåterförsäljarna) eller var tillgängliga för andra parter på marknaden (för dem som inte var återförsäljare). |
| --- | --- |

(78)

Några av de berörda parterna (49) gjorde gällande att deras avtal med Hidroelectrica inte medförde någon selektivitet eftersom avtal av samma eller liknande slag ingicks med andra återförsäljare (för elåterförsäljarna) eller var tillgängliga för andra parter på marknaden (för dem som inte var återförsäljare).

49

5.1.7   Ingen möjlighet att avskilja ändringarna från de ursprungliga avtalen

Ingen möjlighet att avskilja ändringarna från de ursprungliga avtalen

| (79) | Electrocarbon och Elsid gjorde gällande att ändringarna i avtalen inte var skilda från avtalen. De påstod också att även om sådana ändringar skulle ha kunnat betraktas som separata åtaganden uppfyllde prisförändringarna ändå principen om hur en försäljare i en marknadsekonomi bör agera och inbegrep således inget statligt stöd. |
| --- | --- |

(79)

Electrocarbon och Elsid gjorde gällande att ändringarna i avtalen inte var skilda från avtalen. De påstod också att även om sådana ändringar skulle ha kunnat betraktas som separata åtaganden uppfyllde prisförändringarna ändå principen om hur en försäljare i en marknadsekonomi bör agera och inbegrep således inget statligt stöd.

5.1.8   Enda skälet till att Hidroelectrica begärde sig själv i konkurs var för att undkomma sina avtalsmässiga skyldigheter

Enda skälet till att Hidroelectrica begärde sig själv i konkurs var för att undkomma sina avtalsmässiga skyldigheter

| (80) | Några av elåterförsäljarna (50) gjorde gällande att det enda skälet till att Hidroelectrica begärde sig själv i konkurs var för att undkomma sina avtalsmässiga skyldigheter. De gjorde gällande att även om Hidroelectrica tidigare åtnjöt alla fördelar med avtalen ville det sedan inte leva upp till de åtagna skyldigheterna och en insolvensförklaring tycktes vara ett sätt att slippa ifrån avtalen. |
| --- | --- |

(80)

Några av elåterförsäljarna (50) gjorde gällande att det enda skälet till att Hidroelectrica begärde sig själv i konkurs var för att undkomma sina avtalsmässiga skyldigheter. De gjorde gällande att även om Hidroelectrica tidigare åtnjöt alla fördelar med avtalen ville det sedan inte leva upp till de åtagna skyldigheterna och en insolvensförklaring tycktes vara ett sätt att slippa ifrån avtalen.

50

5.2   Synpunkter från andra berörda parter

Synpunkter från andra berörda parter

| (81) | Kommissionen mottog synpunkter med anknytning till beslutet att inleda förfarandet rörande Alro från andra parter än de berörda stödmottagarna: i) Synpunkter från en av Alros konkurrenter, samt ii) synpunkter från en anonym part (medborgare). |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen mottog synpunkter med anknytning till beslutet att inleda förfarandet rörande Alro från andra parter än de berörda stödmottagarna: i) Synpunkter från en av Alros konkurrenter, samt ii) synpunkter från en anonym part (medborgare).

5.2.1   Synpunkter som inkom från en av Alros konkurrenter

Synpunkter som inkom från en av Alros konkurrenter

| (82) | En av Alros konkurrenter gjorde gällande att varken elbörsens marknadspriser eller spotmarknadspriser gick att använda som referenspriser för avtal om elleverans för aluminiumsmältverk. Enligt Alros konkurrent måste aluminiumsmältverk huvudsakligen kunna förlita sig på långfristiga och relativt förutsägbara avtal om elleverans för att inte behöva avbryta verksamheten på grund av ohållbart höga elkostnader och för att inte löpa någon risk att behöva avsluta verksamheten på grund av elpriserna och elproducentens vinstuttag. |
| --- | --- |

(82)

En av Alros konkurrenter gjorde gällande att varken elbörsens marknadspriser eller spotmarknadspriser gick att använda som referenspriser för avtal om elleverans för aluminiumsmältverk. Enligt Alros konkurrent måste aluminiumsmältverk huvudsakligen kunna förlita sig på långfristiga och relativt förutsägbara avtal om elleverans för att inte behöva avbryta verksamheten på grund av ohållbart höga elkostnader och för att inte löpa någon risk att behöva avsluta verksamheten på grund av elpriserna och elproducentens vinstuttag.

| (83) | Alros konkurrent gjorde gällande att genom att jämföra tarifferna i långfristiga avtal om elleverans med elpriser på elbörsen och/eller på spotmarknader och/eller med andra industriers tariffer skulle den reella marknaden kunna ha blivit snedvriden och ett dåligt prejudikat ha satts, vilket skulle ha medfört väsentliga risker inte bara för Alro och/eller dennes konkurrenter utan för hela den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

(83)

Alros konkurrent gjorde gällande att genom att jämföra tarifferna i långfristiga avtal om elleverans med elpriser på elbörsen och/eller på spotmarknader och/eller med andra industriers tariffer skulle den reella marknaden kunna ha blivit snedvriden och ett dåligt prejudikat ha satts, vilket skulle ha medfört väsentliga risker inte bara för Alro och/eller dennes konkurrenter utan för hela den europeiska marknaden.

| (84) | Alros konkurrent gjorde även gällande att effekterna på konkurrensen borde ha granskats med utgångspunkt i de priser som aluminiumsmältverk betalade för sin el på en global, eller åtminstone europeisk, nivå. Eftersom elkostnaderna stod för mer än en tredjedel av de totala kostnaderna av aluminiumproduktionen, och med tanke på att aluminiumproducenter köpte el på den nationella marknaden och sedan deltog i en världsomfattande konkurrens, skulle en relevant granskning ha erfordrat en granskning på grundval av de elpriser som aluminiumproducenter världen över betalar. Alros konkurrent gjorde därför gällande att för att kunna genomföra en rättvisande granskning av en möjlig snedvridning av konkurrensen borde kommissionen ha kontrollerat huruvida det påstådda statliga stödet i praktiken hade minskat Alros produktionskostnader till en nivå som understeg dess konkurrenters, och därmed ha gett Alro en fördel med hänsyn till dess europeiska och/eller globala konkurrenters tariffer. |
| --- | --- |

(84)

Alros konkurrent gjorde även gällande att effekterna på konkurrensen borde ha granskats med utgångspunkt i de priser som aluminiumsmältverk betalade för sin el på en global, eller åtminstone europeisk, nivå. Eftersom elkostnaderna stod för mer än en tredjedel av de totala kostnaderna av aluminiumproduktionen, och med tanke på att aluminiumproducenter köpte el på den nationella marknaden och sedan deltog i en världsomfattande konkurrens, skulle en relevant granskning ha erfordrat en granskning på grundval av de elpriser som aluminiumproducenter världen över betalar. Alros konkurrent gjorde därför gällande att för att kunna genomföra en rättvisande granskning av en möjlig snedvridning av konkurrensen borde kommissionen ha kontrollerat huruvida det påstådda statliga stödet i praktiken hade minskat Alros produktionskostnader till en nivå som understeg dess konkurrenters, och därmed ha gett Alro en fördel med hänsyn till dess europeiska och/eller globala konkurrenters tariffer.

| (85) | Dessutom gjorde Alros konkurrent gällande att eftersom ingen relevant information för att fastställa ett jämförbart marknadspris fanns att tillgå ”skulle en jämförelse utifrån referenspriser på grundval av kostnader och en skälig vinstmarginal kunna ha godtagits som en berättigad metod för prissättning”. Samma resonemang skulle kunna ha tillämpats ”på ett beslut att erbjuda priser som indexerats utifrån LME-priser”. Konkurrenten gjorde gällande att aluminiumsmältverkens särskilda egenskaper och kundprofil objektivt sett skulle kunna ha motiverat ett elpris som var lägre än elbörsens priser, en kostnadsbaserad prissättning och en LME-indexerad prissättning. |
| --- | --- |

(85)

Dessutom gjorde Alros konkurrent gällande att eftersom ingen relevant information för att fastställa ett jämförbart marknadspris fanns att tillgå ”skulle en jämförelse utifrån referenspriser på grundval av kostnader och en skälig vinstmarginal kunna ha godtagits som en berättigad metod för prissättning”. Samma resonemang skulle kunna ha tillämpats ”på ett beslut att erbjuda priser som indexerats utifrån LME-priser”. Konkurrenten gjorde gällande att aluminiumsmältverkens särskilda egenskaper och kundprofil objektivt sett skulle kunna ha motiverat ett elpris som var lägre än elbörsens priser, en kostnadsbaserad prissättning och en LME-indexerad prissättning.

5.2.2   Synpunkter som inkom från en medborgare

Synpunkter som inkom från en medborgare

| (86) | Medborgaren gjorde gällande att Alro köpte el från Hidroelectrica till ett fördelaktigt pris, dvs. till ett pris under marknadspriset (exempelvis priserna på Opcom-marknaden och ANRE:s priser). Medborgaren åberopade dessutom argumentet att justeringen av avtalspriserna för Alro genom en indexeringsmekanism på grundval av LME-formeln var en diskriminerande prissättningsmekanism i förhållande till andra elkunder på marknaden. |
| --- | --- |

(86)

Medborgaren gjorde gällande att Alro köpte el från Hidroelectrica till ett fördelaktigt pris, dvs. till ett pris under marknadspriset (exempelvis priserna på Opcom-marknaden och ANRE:s priser). Medborgaren åberopade dessutom argumentet att justeringen av avtalspriserna för Alro genom en indexeringsmekanism på grundval av LME-formeln var en diskriminerande prissättningsmekanism i förhållande till andra elkunder på marknaden.

| (87) | Kommissionen mottog synpunkter från samma medborgare rörande avtalen med elåterförsäljarna, om att avtalen medförde statligt stöd. Inga bevis tillhandahölls för att motivera detta argument. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen mottog synpunkter från samma medborgare rörande avtalen med elåterförsäljarna, om att avtalen medförde statligt stöd. Inga bevis tillhandahölls för att motivera detta argument.

6.   DE RUMÄNSKA MYNDIGHETERNAS SYNPUNKTER PÅ DE TREDJE PARTERNAS SYNPUNKTER

DE RUMÄNSKA MYNDIGHETERNAS SYNPUNKTER PÅ DE TREDJE PARTERNAS SYNPUNKTER

| (88) | De rumänska myndigheterna svarade på de synpunkter som tredje parter hade inkommit med. De rumänska myndigheterna vidhöll särskilt åsikten, som de uttryckte i juli 2012, avseende de avtal som Hidroelectrica ingick med elåterförsäljarna och förklarade att dessa avtal inte var vanliga stabila långfristiga avtal av åtminstone två skäl: i) kunden hade möjligheten att ensidigt säga upp vilket som helst av avtalen med 30 dagars varsel utan att behöva betala skälig kompensation, medan Hidroelectrica inte hade denna möjlighet, och ii) leveransen per timme till kunden kunde variera, vilket också skedde, utifrån kundens gottfinnande. |
| --- | --- |

(88)

De rumänska myndigheterna svarade på de synpunkter som tredje parter hade inkommit med. De rumänska myndigheterna vidhöll särskilt åsikten, som de uttryckte i juli 2012, avseende de avtal som Hidroelectrica ingick med elåterförsäljarna och förklarade att dessa avtal inte var vanliga stabila långfristiga avtal av åtminstone två skäl: i) kunden hade möjligheten att ensidigt säga upp vilket som helst av avtalen med 30 dagars varsel utan att behöva betala skälig kompensation, medan Hidroelectrica inte hade denna möjlighet, och ii) leveransen per timme till kunden kunde variera, vilket också skedde, utifrån kundens gottfinnande.

| (89) | De rumänska myndigheterna gjorde också gällande att efter att avtalen, eller deras ändringar, hade ingåtts hade kunderna rätten (som de även utövade) att öka eller minska kvantiteterna på elen som de behövde genom ett meddelande som utfärdades med endast en dags varsel före leveransen, vilket kännetecknar avistatransaktioner. |
| --- | --- |

(89)

De rumänska myndigheterna gjorde också gällande att efter att avtalen, eller deras ändringar, hade ingåtts hade kunderna rätten (som de även utövade) att öka eller minska kvantiteterna på elen som de behövde genom ett meddelande som utfärdades med endast en dags varsel före leveransen, vilket kännetecknar avistatransaktioner.

| (90) | De rumänska myndigheterna avstod från att uttrycka någon åsikt rörande avtalen med Electrocarbon och Elsid. Som skäl lade de rumänska myndigheterna till att de inte visste huruvida Electrocarbon och Elsid också hade varit delaktiga i grossisthandeln med el. |
| --- | --- |

(90)

De rumänska myndigheterna avstod från att uttrycka någon åsikt rörande avtalen med Electrocarbon och Elsid. Som skäl lade de rumänska myndigheterna till att de inte visste huruvida Electrocarbon och Elsid också hade varit delaktiga i grossisthandeln med el.

| (91) | De rumänska myndigheterna tillhandahöll innehållsrika och detaljerade synpunkter avseende de synpunkter som Alro och ArcelorMittal hade lämnat till stöd för de sistnämndas slutsats att deras avtal inte medförde något statligt stöd. De rumänska myndigheterna förklarade särskilt att staten inte hade givit några instruktioner till sina företrädare i Hidroelectricas styrelse och att den rumänska bolagsrätten föreskriver att styrelseledamöter är skyldiga att agera i företagets intresse och inte i aktieägarnas (som har tillsatt dem). |
| --- | --- |

(91)

De rumänska myndigheterna tillhandahöll innehållsrika och detaljerade synpunkter avseende de synpunkter som Alro och ArcelorMittal hade lämnat till stöd för de sistnämndas slutsats att deras avtal inte medförde något statligt stöd. De rumänska myndigheterna förklarade särskilt att staten inte hade givit några instruktioner till sina företrädare i Hidroelectricas styrelse och att den rumänska bolagsrätten föreskriver att styrelseledamöter är skyldiga att agera i företagets intresse och inte i aktieägarnas (som har tillsatt dem).

| (92) | De rumänska myndigheterna gjorde gällande att Alro betjänades endast av Hidroelectricas egen produktion och att lönsamheten således endast kan beräknas gentemot Hidroelectricas egna produktionskostnader. De rumänska myndigheterna klargjorde också att ArcelorMittal är den näst största elkunden i Rumänien, efter Alro, och de förklarade att samma villkor gäller för el som för alla andra produkter: ju större inköpta volymer, desto lägre avtalspris. |
| --- | --- |

(92)

De rumänska myndigheterna gjorde gällande att Alro betjänades endast av Hidroelectricas egen produktion och att lönsamheten således endast kan beräknas gentemot Hidroelectricas egna produktionskostnader. De rumänska myndigheterna klargjorde också att ArcelorMittal är den näst största elkunden i Rumänien, efter Alro, och de förklarade att samma villkor gäller för el som för alla andra produkter: ju större inköpta volymer, desto lägre avtalspris.

| (93) | De rumänska myndigheterna bekräftade dessutom de synpunkter som ArcelorMittal hade inkommit med, om att det genomsnittliga pris som industrikunderna med en efterfrågan på ungefär 150 000 MWh/år betalade endast var 11 RON/MWh högre än det pris som ArcelorMittal betalade under 2010, i enlighet med vad ANRE rapporterat. Myndigheterna framförde följande argument för att förklara denna skillnad: i) Leverans i denna linjära profil förser elleverantören med möjligheten att optimera sina produktionskostnader, ii) underhållskostnaderna reduceras avsevärt, iii) både antalet oavsiktliga avbrott och längden på dessa reduceras, samt iv) obalanser på elmarknaden reduceras avsevärt, en faktor som också återspeglas i en minskning av kostnaderna för elanskaffning. |
| --- | --- |

(93)

De rumänska myndigheterna bekräftade dessutom de synpunkter som ArcelorMittal hade inkommit med, om att det genomsnittliga pris som industrikunderna med en efterfrågan på ungefär 150 000 MWh/år betalade endast var 11 RON/MWh högre än det pris som ArcelorMittal betalade under 2010, i enlighet med vad ANRE rapporterat. Myndigheterna framförde följande argument för att förklara denna skillnad: i) Leverans i denna linjära profil förser elleverantören med möjligheten att optimera sina produktionskostnader, ii) underhållskostnaderna reduceras avsevärt, iii) både antalet oavsiktliga avbrott och längden på dessa reduceras, samt iv) obalanser på elmarknaden reduceras avsevärt, en faktor som också återspeglas i en minskning av kostnaderna för elanskaffning.

| (94) | Vad gäller de synpunkter som en av Alros konkurrenter inkommit med instämmer de rumänska myndigheterna till fullo med dennes ståndpunkt och stödjer dennes åsikt att en europeisk aluminiumproducent konkurrerar med alla andra globala aluminiumproducenter. Dessutom gjorde de rumänska myndigheterna gällande att avtalet med Alro inte medförde någon snedvridning av konkurrensen på den globala aluminiummarknaden. |
| --- | --- |

(94)

Vad gäller de synpunkter som en av Alros konkurrenter inkommit med instämmer de rumänska myndigheterna till fullo med dennes ståndpunkt och stödjer dennes åsikt att en europeisk aluminiumproducent konkurrerar med alla andra globala aluminiumproducenter. Dessutom gjorde de rumänska myndigheterna gällande att avtalet med Alro inte medförde någon snedvridning av konkurrensen på den globala aluminiummarknaden.

| (95) | Vidare gjorde de rumänska myndigheterna gällande att sett ur ett finansiellt perspektiv skulle alla rationella elproducenter ha erbjudit aluminiumproducenten en bättre tariff än de på Opcom-PCCB-marknaden eller spotmarknaden med tanke på aluminiumproducentens särskilda egenskaper. De förklarade också att priset på spotmarknaden inte skulle ha utgjort ett rättvisande referensvärde för ett långfristigt avtal som hade ingåtts med en industrikund. Priserna i bilaterala avtal med fördelaktiga betalningsvillkor, och som gäller stora, förutsägbara och kontinuerliga elvolymer, var tvungna att ligga mycket lägre än elpriserna på spotmarknaden. |
| --- | --- |

(95)

Vidare gjorde de rumänska myndigheterna gällande att sett ur ett finansiellt perspektiv skulle alla rationella elproducenter ha erbjudit aluminiumproducenten en bättre tariff än de på Opcom-PCCB-marknaden eller spotmarknaden med tanke på aluminiumproducentens särskilda egenskaper. De förklarade också att priset på spotmarknaden inte skulle ha utgjort ett rättvisande referensvärde för ett långfristigt avtal som hade ingåtts med en industrikund. Priserna i bilaterala avtal med fördelaktiga betalningsvillkor, och som gäller stora, förutsägbara och kontinuerliga elvolymer, var tvungna att ligga mycket lägre än elpriserna på spotmarknaden.

| (96) | Vad gäller medborgarens synpunkter gjorde de rumänska myndigheterna gällande att dessa var ogrundade. Vad gäller medborgarens påstående om att de priser som Alro garanterades låg under priserna för motsvarande transaktioner inom Rumänien förklarade de rumänska myndigheterna att medborgaren helt och hållet hade bortsett från prisfluktuationerna som härrör från varje transaktions särskilda omständigheter (dvs. stora elvolymer med kontinuerlig konsumtion, hög förutsägbarhet samt fördelaktiga finansiella villkor för säljaren). |
| --- | --- |

(96)

Vad gäller medborgarens synpunkter gjorde de rumänska myndigheterna gällande att dessa var ogrundade. Vad gäller medborgarens påstående om att de priser som Alro garanterades låg under priserna för motsvarande transaktioner inom Rumänien förklarade de rumänska myndigheterna att medborgaren helt och hållet hade bortsett från prisfluktuationerna som härrör från varje transaktions särskilda omständigheter (dvs. stora elvolymer med kontinuerlig konsumtion, hög förutsägbarhet samt fördelaktiga finansiella villkor för säljaren).

| (97) | Vad gäller det andra argumentet som medborgaren åberopade, om att möjligheten som Alro gavs att justera priserna på grundval av LME-formeln var diskriminerande gentemot andra aktörer på elmarknaden, gjorde de rumänska myndigheterna gällande att i) denna metod var tillåten i enlighet med den rumänska lagstiftningen så länge Hidroelectrica gick med vinst på avtalet i fråga, och ii) arrangemanget utgjorde en form av partnerskap mellan säljaren och kunden, där vinsten från aluminiumförsäljningen delades dem emellan. |
| --- | --- |

(97)

Vad gäller det andra argumentet som medborgaren åberopade, om att möjligheten som Alro gavs att justera priserna på grundval av LME-formeln var diskriminerande gentemot andra aktörer på elmarknaden, gjorde de rumänska myndigheterna gällande att i) denna metod var tillåten i enlighet med den rumänska lagstiftningen så länge Hidroelectrica gick med vinst på avtalet i fråga, och ii) arrangemanget utgjorde en form av partnerskap mellan säljaren och kunden, där vinsten från aluminiumförsäljningen delades dem emellan.

7.   GRANSKNINGEN

GRANSKNINGEN

7.1   Förekomsten av statligt stöd

Förekomsten av statligt stöd

| (98) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. För att betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste den berörda åtgärden uppfylla alla dessa villkor. |
| --- | --- |

(98)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. För att betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste den berörda åtgärden uppfylla alla dessa villkor.

| (99) | Det är därför nödvändigt att undersöka om de undersökta avtalen tillhandahöll statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget till de kunder som köpte el av Hidroelectrica, dvs. Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Electrica, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Luxten-Lighting, Alro, ArcelorMittal, Electrocarbon och Elsid efter Rumäniens anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(99)

Det är därför nödvändigt att undersöka om de undersökta avtalen tillhandahöll statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget till de kunder som köpte el av Hidroelectrica, dvs. Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Electrica, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Luxten-Lighting, Alro, ArcelorMittal, Electrocarbon och Elsid efter Rumäniens anslutning till Europeiska unionen.

| (100) | Så vore endast fallet om, bland andra villkor vid tillämpningen av artikel 107.1 i EUF-fördraget, avtalen i fråga gynnade vissa kunder genom att förse dem med en ekonomisk fördel jämfört med normala marknadsvillkor och, i så fall, enbart om fördelen som härrör från avtalen och senare ändringar i dessa kan tillskrivas inte bara den rumänska statens medel utan även dess åtgärder, instruktioner eller beslutsinflytande, i motsats till Hidroelectricas oberoende, kommersiella beslut. |
| --- | --- |

(100)

Så vore endast fallet om, bland andra villkor vid tillämpningen av artikel 107.1 i EUF-fördraget, avtalen i fråga gynnade vissa kunder genom att förse dem med en ekonomisk fördel jämfört med normala marknadsvillkor och, i så fall, enbart om fördelen som härrör från avtalen och senare ändringar i dessa kan tillskrivas inte bara den rumänska statens medel utan även dess åtgärder, instruktioner eller beslutsinflytande, i motsats till Hidroelectricas oberoende, kommersiella beslut.

| (101) | I enlighet med beslutet i fallet Budapesti Erömü (51) ska statliga stödåtgärder som trätt i kraft före anslutningen, och som fortfarande gäller efter anslutningen, betraktas antingen som befintligt stöd eller som ett nytt stöd efter anslutningen. För att betraktas som befintligt stöd ska dessa åtgärder uttryckligen stå med på förteckningen i akten om medlemsstaternas anslutning till Europeiska unionen, i föreliggande fall i bilaga V till fördraget om Rumäniens och Bulgariens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallad anslutningsakten) (52). Avtalen stod inte uttryckligen med på förteckningen i bilaga V till anslutningsakten. Med tanke på att avtalen fortfarande gällde efter anslutningsdatumet kunde de enbart betraktas som nya stöd och, mot bakgrund av den citerade rättspraxisen, måste därför granskas från och med anslutningsdatumet (den 1 januari 2007) gentemot de fyra villkor som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
  Kommissionen måste därför utvärdera avtalen som möjliga nya stödåtgärder från och med tidpunkten för Rumäniens anslutning den 1 januari 2007. En sådan utvärdering kan inte baseras på de marknadsförhållanden som gällde när avtalen ingicks (se skäl 19); i synnerhet gäller detta då beslut ska fattas om huruvida avtalen i fråga stämde överens med marknadspriserna när de ingicks. Dessa förhållanden kommer hädanefter därför inte att granskas närmare. |
| --- | --- |

(101)

I enlighet med beslutet i fallet Budapesti Erömü (51) ska statliga stödåtgärder som trätt i kraft före anslutningen, och som fortfarande gäller efter anslutningen, betraktas antingen som befintligt stöd eller som ett nytt stöd efter anslutningen. För att betraktas som befintligt stöd ska dessa åtgärder uttryckligen stå med på förteckningen i akten om medlemsstaternas anslutning till Europeiska unionen, i föreliggande fall i bilaga V till fördraget om Rumäniens och Bulgariens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallad anslutningsakten) (52). Avtalen stod inte uttryckligen med på förteckningen i bilaga V till anslutningsakten. Med tanke på att avtalen fortfarande gällde efter anslutningsdatumet kunde de enbart betraktas som nya stöd och, mot bakgrund av den citerade rättspraxisen, måste därför granskas från och med anslutningsdatumet (den 1 januari 2007) gentemot de fyra villkor som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

51

anslutningsakten

52

Kommissionen måste därför utvärdera avtalen som möjliga nya stödåtgärder från och med tidpunkten för Rumäniens anslutning den 1 januari 2007. En sådan utvärdering kan inte baseras på de marknadsförhållanden som gällde när avtalen ingicks (se skäl 19); i synnerhet gäller detta då beslut ska fattas om huruvida avtalen i fråga stämde överens med marknadspriserna när de ingicks. Dessa förhållanden kommer hädanefter därför inte att granskas närmare.

7.2   Granskning av eventuella ekonomiska fördelar jämfört med marknadsvillkoren

Granskning av eventuella ekonomiska fördelar jämfört med marknadsvillkoren

| (102) | I syfte att fastställa huruvida de priser och villkor som Hidroelectrica tillämpade vid leveransen av el till de påstådda stödmottagarna i övrigt inte gick att tillgå på den rumänska marknaden från och med 2007 måste kommissionen först fastställa lämpliga referenspriser som återspeglar ett marknadspris i) som faktiskt fanns att tillgå under den period då avtalen var i kraft efter Rumäniens anslutning till EU och ii) för den tidsperiod som avsågs då kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet rörande avtalen. |
| --- | --- |

(102)

I syfte att fastställa huruvida de priser och villkor som Hidroelectrica tillämpade vid leveransen av el till de påstådda stödmottagarna i övrigt inte gick att tillgå på den rumänska marknaden från och med 2007 måste kommissionen först fastställa lämpliga referenspriser som återspeglar ett marknadspris i) som faktiskt fanns att tillgå under den period då avtalen var i kraft efter Rumäniens anslutning till EU och ii) för den tidsperiod som avsågs då kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet rörande avtalen.

7.2.1   Ekonomiska fördelar jämfört med marknadsvillkoren

Ekonomiska fördelar jämfört med marknadsvillkoren

| (103) | Vid en granskning av huruvida ekonomiska fördelar förekom eller inte utgår kommissionen från en referenspunkt i form av en marknadsaktör med samma eller likvärdiga skyldigheter som Hidroelectrica, med samma möjligheter och som lydde under samma rättsliga och ekonomiska villkor som de som gällde i Rumänien under den undersökta perioden, med tanke på aktörens begränsningar och affärsmässiga mål (53). Om det ska gå att utesluta att inget statligt stöd förekommer måste ett offentligägt företag, då det säljer sina produkter, bete sig som en privat aktör i en marknadsekonomi och försöka maximera vinsterna eller minimera förlusterna. Med andra ord omfattar granskningen av förekomsten av eventuella otillbörliga ekonomiska fördelar i ett avtal om affärsmässig leverans från en statsägd leverantör en granskning av i vilken mån en icke statsägd leverantör, i en liknande situation, skulle ha betett sig likadant. |
| --- | --- |

(103)

Vid en granskning av huruvida ekonomiska fördelar förekom eller inte utgår kommissionen från en referenspunkt i form av en marknadsaktör med samma eller likvärdiga skyldigheter som Hidroelectrica, med samma möjligheter och som lydde under samma rättsliga och ekonomiska villkor som de som gällde i Rumänien under den undersökta perioden, med tanke på aktörens begränsningar och affärsmässiga mål (53). Om det ska gå att utesluta att inget statligt stöd förekommer måste ett offentligägt företag, då det säljer sina produkter, bete sig som en privat aktör i en marknadsekonomi och försöka maximera vinsterna eller minimera förlusterna. Med andra ord omfattar granskningen av förekomsten av eventuella otillbörliga ekonomiska fördelar i ett avtal om affärsmässig leverans från en statsägd leverantör en granskning av i vilken mån en icke statsägd leverantör, i en liknande situation, skulle ha betett sig likadant.

53

| (104) | Likaså kan det fortfarande, även om prisskillnaderna mellan de eltariffer som staten fastställt och de högre priserna på den fria marknaden vid en preliminär undersökning tyder på att statligt stöd förekommit, av objektiva skäl vara möjligt att bedöma att de lägre prisnivåerna i de undersökta avtalen inte ger elkunderna en ekonomisk fördel jämfört med marknadsvillkoren (54). Slutligen får kommissionen vid undersökningen av en eventuell förekomst av statligt stöd, vilket definieras som bättre elpriser jämfört med marknadsvillkoren på elmarknader inom ramen för komplexa marknadsstrukturer, lagligen förlita sig på specifika metoder eller ekonomiska modeller i syfte att fastställa i vilken mån avtalspriser skiljer sig från marknadspriser (55). |
| --- | --- |

(104)

Likaså kan det fortfarande, även om prisskillnaderna mellan de eltariffer som staten fastställt och de högre priserna på den fria marknaden vid en preliminär undersökning tyder på att statligt stöd förekommit, av objektiva skäl vara möjligt att bedöma att de lägre prisnivåerna i de undersökta avtalen inte ger elkunderna en ekonomisk fördel jämfört med marknadsvillkoren (54). Slutligen får kommissionen vid undersökningen av en eventuell förekomst av statligt stöd, vilket definieras som bättre elpriser jämfört med marknadsvillkoren på elmarknader inom ramen för komplexa marknadsstrukturer, lagligen förlita sig på specifika metoder eller ekonomiska modeller i syfte att fastställa i vilken mån avtalspriser skiljer sig från marknadspriser (55).

54

55

| (105) | I praktiken justerades antingen priserna i avtalen årligen till priser som översteg det som angavs i avtalet eller fastställdes årligen i flera av avtalen, förutom i fallet Alro där det faktiska årliga priset bestämdes utifrån tillämpningen av indexeringsformeln i avtalet. Den eventuella förekomsten av ekonomiska fördelar granskas därför för vart och ett av de år som undersökningen gäller, från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(105)

I praktiken justerades antingen priserna i avtalen årligen till priser som översteg det som angavs i avtalet eller fastställdes årligen i flera av avtalen, förutom i fallet Alro där det faktiska årliga priset bestämdes utifrån tillämpningen av indexeringsformeln i avtalet. Den eventuella förekomsten av ekonomiska fördelar granskas därför för vart och ett av de år som undersökningen gäller, från och med den 1 januari 2007.

—   Avtal med elåterförsäljarna, elektrodproducenterna och Alro

| (106) | Enligt vad som beskrivs i skälen 24–35 undersökte kommissionen flera segment av elmarknaden i Rumänien mellan 2007 och 2010. För att kunna jämföra likvärdiga faktorer är det lämpligt att granska de närmaste och mest relevanta jämförelseramarna för de priser som anges i avtalen under den undersökta perioden. |
| --- | --- |

(106)

Enligt vad som beskrivs i skälen 24–35 undersökte kommissionen flera segment av elmarknaden i Rumänien mellan 2007 och 2010. För att kunna jämföra likvärdiga faktorer är det lämpligt att granska de närmaste och mest relevanta jämförelseramarna för de priser som anges i avtalen under den undersökta perioden.

| (107) | På väl fungerande elmarknader med tillräcklig likviditet och instrument som medger förutsägbara priser för framtida leveranser, utgör spotpriserna en god måttstock eller en uppskattning av marknadspriserna som sedan kan användas som referensvärden för att bedöma prisnivåerna i enskilda avtal. Med tanke på den fortfarande relativt höga andel av efterfrågan som tillfredsställdes till reglerade priser i Rumänien 2007, den begränsade likviditeten på handelsplattformen Opcom under perioden 2007–2010 och det faktum att elbörsen som leds av Opcom var tänkt som en relevant antitrustmarknad som riskerade att missbruka sin dominerande ställning (skälen 30–31 och 34), samt med hänsyn till synpunkterna som inkom från tredje parter (skälen 60–63), går det emellertid inte vid ett första påseende att fastslå att spotpriserna eller priserna på Opcom-PCCB-plattformen kan anses vara lämpliga referensvärden för att bedöma den eventuella förekomsten av ekonomiska fördelar i jämförelse med marknadspriserna i det här fallet. |
| --- | --- |

(107)

På väl fungerande elmarknader med tillräcklig likviditet och instrument som medger förutsägbara priser för framtida leveranser, utgör spotpriserna en god måttstock eller en uppskattning av marknadspriserna som sedan kan användas som referensvärden för att bedöma prisnivåerna i enskilda avtal. Med tanke på den fortfarande relativt höga andel av efterfrågan som tillfredsställdes till reglerade priser i Rumänien 2007, den begränsade likviditeten på handelsplattformen Opcom under perioden 2007–2010 och det faktum att elbörsen som leds av Opcom var tänkt som en relevant antitrustmarknad som riskerade att missbruka sin dominerande ställning (skälen 30–31 och 34), samt med hänsyn till synpunkterna som inkom från tredje parter (skälen 60–63), går det emellertid inte vid ett första påseende att fastslå att spotpriserna eller priserna på Opcom-PCCB-plattformen kan anses vara lämpliga referensvärden för att bedöma den eventuella förekomsten av ekonomiska fördelar i jämförelse med marknadspriserna i det här fallet.

| (108) | Kommissionen har därför beslutat att inte förlita sig på de genomsnittliga priserna på Opcom-marknaden, som låg till grund för dess tvivel i de relevanta besluten att inleda förfaranden om huruvida ekonomiska fördelar förekom i de tio avtalen med elåterförsäljarna och de två avtalen med elektrodproducenterna, som referensvärden för jämförelser av priserna i Hidroelectricas avtal. Undersökningen har visat att handel på plattformar som Opcom, som avser korta löptider och som sker på standardvillkor, och antingen på grundval av en dagen före-marknad eller en som avser ett år eller kortare, eller också i syfte att tillhandahålla stödtjänster eller balanstjänster till elnätsoperatörer, inte kan anses vara ett rimligt alternativ till Hidroelectricas skräddarsydda granskade avtal under de specifika omständigheter som gällde på den rumänska marknaden under den undersökta perioden. De berörda avtalen förhandlades direkt i syfte att tillgodose kundens och säljarens specifika leveransbehov, med en flexibilitet som inte fanns att tillgå i andra marknadssegment. För att kunna säkerställa en eventuell förekomst av ekonomiska fördelar jämfört med marknadsvillkoren är det därför nödvändigt att även granska de villkor som rådde på andra marknadssegment i Rumänien under 2007 och framåt, även om dessa inte angavs i besluten att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen har därför beslutat att inte förlita sig på de genomsnittliga priserna på Opcom-marknaden, som låg till grund för dess tvivel i de relevanta besluten att inleda förfaranden om huruvida ekonomiska fördelar förekom i de tio avtalen med elåterförsäljarna och de två avtalen med elektrodproducenterna, som referensvärden för jämförelser av priserna i Hidroelectricas avtal. Undersökningen har visat att handel på plattformar som Opcom, som avser korta löptider och som sker på standardvillkor, och antingen på grundval av en dagen före-marknad eller en som avser ett år eller kortare, eller också i syfte att tillhandahålla stödtjänster eller balanstjänster till elnätsoperatörer, inte kan anses vara ett rimligt alternativ till Hidroelectricas skräddarsydda granskade avtal under de specifika omständigheter som gällde på den rumänska marknaden under den undersökta perioden. De berörda avtalen förhandlades direkt i syfte att tillgodose kundens och säljarens specifika leveransbehov, med en flexibilitet som inte fanns att tillgå i andra marknadssegment. För att kunna säkerställa en eventuell förekomst av ekonomiska fördelar jämfört med marknadsvillkoren är det därför nödvändigt att även granska de villkor som rådde på andra marknadssegment i Rumänien under 2007 och framåt, även om dessa inte angavs i besluten att inleda förfarandet.

| (109) | Vad gäller den reglerade marknaden, på vilken Hidroelectrica i praktiken levererade ungefär en femtedel av sin produktion vid tiden för omständigheterna (skäl 31), visar en jämförelse med de reglerade priser som Hidroelectrica årligen tillämpade utifrån de berättigade kostnader och den avkastningsgrad som angavs av energitillsynsmyndigheten ANRE att alla granskade avtalspriser var genomgående och väsentligen högre än de reglerade priserna mellan 2007 och 2010 (skäl 26 och bilaga I). Det var således ekonomiskt rationellt för Hidroelectrica att från 2007 och framåt fortsätta leverera till alla påstådda stödmottagare som är föremål för det föreliggande förfarandet eftersom de berörda avtalen var lönsammare än de som erbjöds på den reglerade marknaden. Oavsett vilket, och som jämförelse med det teoretiska alternativet att öka kvantiteterna som lades ut på den reglerade marknaden, kunde Hidroelectrica inte efter eget gottfinnande flytta elleveransen från de granskade avtalen till den reglerade marknaden eftersom de kvantiteter som lades ut på den reglerade marknaden bestämdes i förväg av ANRE. |
| --- | --- |

(109)

Vad gäller den reglerade marknaden, på vilken Hidroelectrica i praktiken levererade ungefär en femtedel av sin produktion vid tiden för omständigheterna (skäl 31), visar en jämförelse med de reglerade priser som Hidroelectrica årligen tillämpade utifrån de berättigade kostnader och den avkastningsgrad som angavs av energitillsynsmyndigheten ANRE att alla granskade avtalspriser var genomgående och väsentligen högre än de reglerade priserna mellan 2007 och 2010 (skäl 26 och bilaga I). Det var således ekonomiskt rationellt för Hidroelectrica att från 2007 och framåt fortsätta leverera till alla påstådda stödmottagare som är föremål för det föreliggande förfarandet eftersom de berörda avtalen var lönsammare än de som erbjöds på den reglerade marknaden. Oavsett vilket, och som jämförelse med det teoretiska alternativet att öka kvantiteterna som lades ut på den reglerade marknaden, kunde Hidroelectrica inte efter eget gottfinnande flytta elleveransen från de granskade avtalen till den reglerade marknaden eftersom de kvantiteter som lades ut på den reglerade marknaden bestämdes i förväg av ANRE.

| (110) | Detta gäller även på motsvarande sätt för handelsvillkoren på balansmarknaden och dagen före-marknaden. Med tanke på vad som kännetecknade Hidroelectricas produktion, att den delvis baserades på leveransbar el och låga marginalkostnader, är det tveksamt om Hidroelectrica skulle kunna ha säkrat tillfälliga högre vinster genom att flytta sin elleverans från de berörda avtalen till dagen-före-marknaden och balansmarknaden och därmed särskilt rikta in sig på att leverera el vid belastningstoppar, då priserna stiger avsevärt. Marknadsvillkoren och gängse priser på dessa marknadssegment kan dock av flera skäl inte betraktas som representativa för de marknadsvillkor som de undersökta avtalen bör jämföras med i syfte att säkerställa huruvida de medförde ekonomiska fördelar för kunderna. |
| --- | --- |

(110)

Detta gäller även på motsvarande sätt för handelsvillkoren på balansmarknaden och dagen före-marknaden. Med tanke på vad som kännetecknade Hidroelectricas produktion, att den delvis baserades på leveransbar el och låga marginalkostnader, är det tveksamt om Hidroelectrica skulle kunna ha säkrat tillfälliga högre vinster genom att flytta sin elleverans från de berörda avtalen till dagen-före-marknaden och balansmarknaden och därmed särskilt rikta in sig på att leverera el vid belastningstoppar, då priserna stiger avsevärt. Marknadsvillkoren och gängse priser på dessa marknadssegment kan dock av flera skäl inte betraktas som representativa för de marknadsvillkor som de undersökta avtalen bör jämföras med i syfte att säkerställa huruvida de medförde ekonomiska fördelar för kunderna.

| (111) | För det första är det uppenbart att Hidroelectrica levererade el även på dessa marknadssegment mellan 2007 och 2010, må vara i begränsad utsträckning – det rörde sig om mindre än 10 % av dess totala försäljning (se skäl 31). Den relevanta frågan är huruvida sådana marknader kunde ha utgjort ett godtagbart alternativ för en rationell operatör som i Hidroelectricas ställe ska besluta vad som ska ske med 63 % av försäljningen – den försäljning som härrörde från Hidroelectricas bilaterala avtal mellan 2007 och 2010. |
| --- | --- |

(111)

För det första är det uppenbart att Hidroelectrica levererade el även på dessa marknadssegment mellan 2007 och 2010, må vara i begränsad utsträckning – det rörde sig om mindre än 10 % av dess totala försäljning (se skäl 31). Den relevanta frågan är huruvida sådana marknader kunde ha utgjort ett godtagbart alternativ för en rationell operatör som i Hidroelectricas ställe ska besluta vad som ska ske med 63 % av försäljningen – den försäljning som härrörde från Hidroelectricas bilaterala avtal mellan 2007 och 2010.

| (112) | Handeln på dessa marknadssegment har andra egenskaper som gör det omöjligt att fastställa vilka marknadsvillkor som gällde för hela den rumänska marknaden eller för Hidroelectricas långfristiga avtal. I praktiken tillhandahåller elproducenter överföringssystemets operatörer balanstjänster eller stödtjänster på grundval av en enskild kunds oförutsägbara efterfrågan och efterfrågemönster. Dagen före-leverans medför också att priserna och kvantiteterna inte går att förutsäga från en dag till en annan. Med andra ord kan de långfristiga undersökta avtalen, även om man bortser från avtalsvillkoren och antar att de skulle kunna ha delats in i en följd av årligen reviderbara avtal, inte jämföras med en följd av 365 endagsavtal under samma period. Inget av dessa alternativa marknadssegment skulle kunna ha erbjudit den förutsägbarhet och intäktsstabilitet som Hidroelectrica erfordrade och var inte heller lämpliga för egenskaperna hos Hidroelectricas produktion och dess investeringsplan (se skälen 13–15). |
| --- | --- |

(112)

Handeln på dessa marknadssegment har andra egenskaper som gör det omöjligt att fastställa vilka marknadsvillkor som gällde för hela den rumänska marknaden eller för Hidroelectricas långfristiga avtal. I praktiken tillhandahåller elproducenter överföringssystemets operatörer balanstjänster eller stödtjänster på grundval av en enskild kunds oförutsägbara efterfrågan och efterfrågemönster. Dagen före-leverans medför också att priserna och kvantiteterna inte går att förutsäga från en dag till en annan. Med andra ord kan de långfristiga undersökta avtalen, även om man bortser från avtalsvillkoren och antar att de skulle kunna ha delats in i en följd av årligen reviderbara avtal, inte jämföras med en följd av 365 endagsavtal under samma period. Inget av dessa alternativa marknadssegment skulle kunna ha erbjudit den förutsägbarhet och intäktsstabilitet som Hidroelectrica erfordrade och var inte heller lämpliga för egenskaperna hos Hidroelectricas produktion och dess investeringsplan (se skälen 13–15).

| (113) | Slutligen är det ett faktum att de totala volymerna som handeln skedde med varje år, mellan alla rumänska leverantörer och relevanta kunder på dagen före-marknaden och balansmarknaden från 2007 till 2010, sammanlagt och genomgående uppgick till mindre än den årliga volym som levererades inom ramen för de undersökta avtalen (se skälen 30, 31 och 38). Under den perioden hade inget av marknadssegmenten den kapacitet och likviditet som erfordrades för att hantera de försäljningsvolymer som omfattades av de undersökta avtalen. Med andra ord skulle Hidroelectrica, även om man gör det orealistiska antagandet att Hidroelectrica skulle kunna ha ersatt alla rumänska producenter och säljare eller ett eller båda av dessa två marknadssegment, fortfarande ha behövt ytterligare kunder för volymerna i fråga. Således kan villkoren och priserna som gällde på dessa ganska specialiserade marknadssegment, oavsett deras omfattning, inte användas som en referens för att göra en väsentlig och objektiv jämförelse med Hidroelectricas priser i de långfristiga avtalen. |
| --- | --- |

(113)

Slutligen är det ett faktum att de totala volymerna som handeln skedde med varje år, mellan alla rumänska leverantörer och relevanta kunder på dagen före-marknaden och balansmarknaden från 2007 till 2010, sammanlagt och genomgående uppgick till mindre än den årliga volym som levererades inom ramen för de undersökta avtalen (se skälen 30, 31 och 38). Under den perioden hade inget av marknadssegmenten den kapacitet och likviditet som erfordrades för att hantera de försäljningsvolymer som omfattades av de undersökta avtalen. Med andra ord skulle Hidroelectrica, även om man gör det orealistiska antagandet att Hidroelectrica skulle kunna ha ersatt alla rumänska producenter och säljare eller ett eller båda av dessa två marknadssegment, fortfarande ha behövt ytterligare kunder för volymerna i fråga. Således kan villkoren och priserna som gällde på dessa ganska specialiserade marknadssegment, oavsett deras omfattning, inte användas som en referens för att göra en väsentlig och objektiv jämförelse med Hidroelectricas priser i de långfristiga avtalen.

| (114) | Med tanke på de viktigaste egenskaperna i avtalen vad gäller leveransflexibiliteten, de långa löptiderna och de avtalade kvantiteterna, och på de särskilda omständigheterna på den rumänska marknaden under den undersökta perioden, är den närmaste jämförelseramen som finns att tillgå (för att kunna fastställa eventuella ekonomiska fördelar jämfört med rådande marknadsvillkor i Rumänien) de priser som stora kunder hade godtagit vid ingåendet av skräddarsydda avtal som hade förhandlats direkt på icke-rigida och förutbestämda villkor. Det är därför lämpligt att analysera huruvida de granskade avtalen stämde överens med andra säljares priser på den rumänska marknaden för direktförhandlade avtal. Det dataset som beskrivs i skälen 35–38, och som omfattar gällande direktförhandlade bilaterala avtal som var samtida med de undersökta avtalen, utgör den lämpligaste grunden som kommissionen har att tillgå i detta fall för att göra jämförelser av de avtalspriser som tillämpades för elåterförsäljarna, Alro, Electrocarbon och Elsid. Kommissionen jämförde därför dessa priser med de priser som erhålls ur datasetet med avseende på perioden från den 1 januari 2007 till slutet av 2010. |
| --- | --- |

(114)

Med tanke på de viktigaste egenskaperna i avtalen vad gäller leveransflexibiliteten, de långa löptiderna och de avtalade kvantiteterna, och på de särskilda omständigheterna på den rumänska marknaden under den undersökta perioden, är den närmaste jämförelseramen som finns att tillgå (för att kunna fastställa eventuella ekonomiska fördelar jämfört med rådande marknadsvillkor i Rumänien) de priser som stora kunder hade godtagit vid ingåendet av skräddarsydda avtal som hade förhandlats direkt på icke-rigida och förutbestämda villkor. Det är därför lämpligt att analysera huruvida de granskade avtalen stämde överens med andra säljares priser på den rumänska marknaden för direktförhandlade avtal. Det dataset som beskrivs i skälen 35–38, och som omfattar gällande direktförhandlade bilaterala avtal som var samtida med de undersökta avtalen, utgör den lämpligaste grunden som kommissionen har att tillgå i detta fall för att göra jämförelser av de avtalspriser som tillämpades för elåterförsäljarna, Alro, Electrocarbon och Elsid. Kommissionen jämförde därför dessa priser med de priser som erhålls ur datasetet med avseende på perioden från den 1 januari 2007 till slutet av 2010.

—   Avtalen med ArcelorMittal

| (115) | Kommissionen anser inte, med avseende på de två avtal som Hidroelectrica ingick år 2009 och 2010 med ArcelorMittal på Opcom-PCCB-marknaden, att priserna i de två återförsäljarnas parallella anbud som fanns tillgängliga på Opcom-PCCB-marknaden (vilka anges i det relevanta beslutet att inleda förfarandet) utgör lämpliga referenspriser av följande skäl:






  — | Inget av de två parallella anbuden som gjordes på Opcom-marknaden var i praktiken giltigt avseende avtalet år 2009. Energy Holding drog tillbaka sitt parallella anbud som omfattade samma period, kvantitet och leveransvillkor innan ArcelorMittals erbjudande hade utauktionerats (56). Det andra erbjudandet, gjort av Petprod, kan inte användas som referens eftersom det endast omfattade hälften av de kvantiteter som ArcelorMittal önskade köpa. |
| --- | --- | --- |

(115)

Kommissionen anser inte, med avseende på de två avtal som Hidroelectrica ingick år 2009 och 2010 med ArcelorMittal på Opcom-PCCB-marknaden, att priserna i de två återförsäljarnas parallella anbud som fanns tillgängliga på Opcom-PCCB-marknaden (vilka anges i det relevanta beslutet att inleda förfarandet) utgör lämpliga referenspriser av följande skäl:

—

Inget av de två parallella anbuden som gjordes på Opcom-marknaden var i praktiken giltigt avseende avtalet år 2009. Energy Holding drog tillbaka sitt parallella anbud som omfattade samma period, kvantitet och leveransvillkor innan ArcelorMittals erbjudande hade utauktionerats (56). Det andra erbjudandet, gjort av Petprod, kan inte användas som referens eftersom det endast omfattade hälften av de kvantiteter som ArcelorMittal önskade köpa.

56

| — | Vad gäller avtalet år 2010 visade de finansiella uppgifterna för de två återförsäljarna som lade parallella anbud att dessa inte hade kunnat hantera förlusterna om de inte hade kunnat sälja vidare de stora kvantiteter el som de avsåg köpa av Hidroelectrica: dessa två återförsäljares faktiska avsikt var år 2010 att sälja vidare elen till ArcelorMittal till ett högre pris. I praktiken drogs båda anbuden omedelbart tillbaka efter att Hidroelectrica hade accepterat ArcelorMittals köpeanbud den 29 december 2010, vilket visar att de berörda återförsäljarna inte hade tänkt sälja dessa kvantiteter till andra kunder än ArcelorMittal (57). |
| --- | --- |

—

Vad gäller avtalet år 2010 visade de finansiella uppgifterna för de två återförsäljarna som lade parallella anbud att dessa inte hade kunnat hantera förlusterna om de inte hade kunnat sälja vidare de stora kvantiteter el som de avsåg köpa av Hidroelectrica: dessa två återförsäljares faktiska avsikt var år 2010 att sälja vidare elen till ArcelorMittal till ett högre pris. I praktiken drogs båda anbuden omedelbart tillbaka efter att Hidroelectrica hade accepterat ArcelorMittals köpeanbud den 29 december 2010, vilket visar att de berörda återförsäljarna inte hade tänkt sälja dessa kvantiteter till andra kunder än ArcelorMittal (57).

57

| (116) | Eftersom det inte finns några fullt jämförbara avtal som har tillämpats i praktiken utgör inte de genomsnittliga priserna på Opcom-PCCB-marknaden ett giltigt referensvärde för de två avtalen med ArcelorMittal, med tanke på att handeln med elvolymer var begränsad på Opcom-marknaden och att de transaktioner som i praktiken utfördes inte var av jämförbara slag. |
| --- | --- |

(116)

Eftersom det inte finns några fullt jämförbara avtal som har tillämpats i praktiken utgör inte de genomsnittliga priserna på Opcom-PCCB-marknaden ett giltigt referensvärde för de två avtalen med ArcelorMittal, med tanke på att handeln med elvolymer var begränsad på Opcom-marknaden och att de transaktioner som i praktiken utfördes inte var av jämförbara slag.

| (117) | Trots de preliminära åsikter som framfördes i besluten att inleda förfarandet, och med hänsyn till de stora kvantiteter el som ArcelorMittal köpte, att ArcelorMittal var en pålitlig och finansiellt stabil kund hos Hidroelectrica och att varken återförsäljarnas två parallella anbud eller de genomsnittliga priserna på Opcom-PCCB-marknaden utgör en giltig jämförelseram för de två avtalen med ArcelorMittal, anser kommissionen att den bästa indikatorn för referenspriser för att kunna göra jämförelser är densamma som användes för övriga avtal, som togs fram i datasetet. Således, mot bakgrund av de synpunkter som mottogs som svar på beslutet att inleda förfarandet, har kommissionen ändrat sin analys och granskade därför priserna i de två avtalen med ArcelorMittal gentemot samma dataset som användes för jämförelser av de långfristiga avtalen. |
| --- | --- |

(117)

Trots de preliminära åsikter som framfördes i besluten att inleda förfarandet, och med hänsyn till de stora kvantiteter el som ArcelorMittal köpte, att ArcelorMittal var en pålitlig och finansiellt stabil kund hos Hidroelectrica och att varken återförsäljarnas två parallella anbud eller de genomsnittliga priserna på Opcom-PCCB-marknaden utgör en giltig jämförelseram för de två avtalen med ArcelorMittal, anser kommissionen att den bästa indikatorn för referenspriser för att kunna göra jämförelser är densamma som användes för övriga avtal, som togs fram i datasetet. Således, mot bakgrund av de synpunkter som mottogs som svar på beslutet att inleda förfarandet, har kommissionen ändrat sin analys och granskade därför priserna i de två avtalen med ArcelorMittal gentemot samma dataset som användes för jämförelser av de långfristiga avtalen.

—   Kommissionens ekonometriska analys av långfristiga avtalspriser

| (118) | På väl fungerande elmarknader med tillräcklig likviditet och instrument som medger förutsägbara priser för framtida leveranser, utgör spotpriserna en god måttstock eller en uppskattning av marknadspriserna som sedan kan användas som referensvärden för att bedöma prisnivåerna i enskilda avtal. Med tanke på den fortfarande relativt höga andel av efterfrågan som tillfredsställdes till reglerade priser i Rumänien 2009, den begränsade likviditeten på handelsplattformen Opcom under perioden 2007–2010 och det faktum att elbörsen som leds av Opcom var tänkt som en relevant antitrustmarknad som riskerade att missbruka sin dominerande ställning, är det i det här fallet lämpligt att utnyttja andra referensvärden än priserna på Opcom-PCCB för att bedöma den eventuella förekomsten av ekonomiska fördelar jämfört med marknadspriserna. |
| --- | --- |

(118)

På väl fungerande elmarknader med tillräcklig likviditet och instrument som medger förutsägbara priser för framtida leveranser, utgör spotpriserna en god måttstock eller en uppskattning av marknadspriserna som sedan kan användas som referensvärden för att bedöma prisnivåerna i enskilda avtal. Med tanke på den fortfarande relativt höga andel av efterfrågan som tillfredsställdes till reglerade priser i Rumänien 2009, den begränsade likviditeten på handelsplattformen Opcom under perioden 2007–2010 och det faktum att elbörsen som leds av Opcom var tänkt som en relevant antitrustmarknad som riskerade att missbruka sin dominerande ställning, är det i det här fallet lämpligt att utnyttja andra referensvärden än priserna på Opcom-PCCB för att bedöma den eventuella förekomsten av ekonomiska fördelar jämfört med marknadspriserna.

| (119) | Kommissionen använde det dataset som lämnades av de rumänska myndigheterna eftersom det ansågs ge den bästa bilden av marknadsvillkoren i Rumänien. Datasetet innehåller sådan information som gör det möjligt för kommissionen att analysera villkoren på den rumänska elmarknaden under den undersökta perioden, enligt vad som framgår i skälen 36 och 37. Kommissionen utförde en ekonometrisk analys på grundval av detta dataset för att beräkna ett referenspris som grundas på de avtal om elleverans som ingicks samtidigt som Hidroelectricas undersökta avtal för hela den undersökta perioden. Användningen av ekonomiska modeller för att kvantifiera möjliga fördelar jämfört med marknadsvillkoren är i överensstämmelse med prejudikat för komplexa marknadsstrukturer (skäl 104), såsom detta fall i Rumänien från 2007 (skälen 24–38 och 107). En komplett och detaljerad teknisk beskrivning av den ekonometriska analysen och dess resultat tillhandahålls i bilaga II. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen använde det dataset som lämnades av de rumänska myndigheterna eftersom det ansågs ge den bästa bilden av marknadsvillkoren i Rumänien. Datasetet innehåller sådan information som gör det möjligt för kommissionen att analysera villkoren på den rumänska elmarknaden under den undersökta perioden, enligt vad som framgår i skälen 36 och 37. Kommissionen utförde en ekonometrisk analys på grundval av detta dataset för att beräkna ett referenspris som grundas på de avtal om elleverans som ingicks samtidigt som Hidroelectricas undersökta avtal för hela den undersökta perioden. Användningen av ekonomiska modeller för att kvantifiera möjliga fördelar jämfört med marknadsvillkoren är i överensstämmelse med prejudikat för komplexa marknadsstrukturer (skäl 104), såsom detta fall i Rumänien från 2007 (skälen 24–38 och 107). En komplett och detaljerad teknisk beskrivning av den ekonometriska analysen och dess resultat tillhandahålls i bilaga II.

| (120) | I brist på en definitiv hållpunkt för att fastställa ”marknadsvillkoren” och för att kontrollera om de undersökta avtalen hade priser som låg över marknadsnivån, gjordes en skattning enligt försiktiga antaganden, dvs. genom att ta hänsyn till kraftiga avvikelser nedåt från det beräknade marknadspriset, för att få fram en referens för marknadspriserna. På grundval av denna försiktiga strategi gjorde kommissionen en jämförelse mellan priserna i Hidroelectricas avtal och det marknadspris som användes som referensvärde för varje år mellan 2007 och 2010. Jämförelsen gjordes årsvis eftersom försäljningspriserna i praktiken justerades varje år (58), trots bestämmelserna i avtalen. |
| --- | --- |

(120)

I brist på en definitiv hållpunkt för att fastställa ”marknadsvillkoren” och för att kontrollera om de undersökta avtalen hade priser som låg över marknadsnivån, gjordes en skattning enligt försiktiga antaganden, dvs. genom att ta hänsyn till kraftiga avvikelser nedåt från det beräknade marknadspriset, för att få fram en referens för marknadspriserna. På grundval av denna försiktiga strategi gjorde kommissionen en jämförelse mellan priserna i Hidroelectricas avtal och det marknadspris som användes som referensvärde för varje år mellan 2007 och 2010. Jämförelsen gjordes årsvis eftersom försäljningspriserna i praktiken justerades varje år (58), trots bestämmelserna i avtalen.

58

| (121) | Analysen visar att endast tre påstådda stödmottagare åtnjöt priser som låg lägre än det intervall som kunde anses stämma överens med det marknadspris som användes som referensvärde.






  — | För vart och ett av åren mellan 2007 och 2010 uppvisar Electrocarbon och Elsid avtalspriser som ligger under det marknadspris som användes som referensvärde för motsvarande år. |
| --- | --- | --- |

(121)

Analysen visar att endast tre påstådda stödmottagare åtnjöt priser som låg lägre än det intervall som kunde anses stämma överens med det marknadspris som användes som referensvärde.

—

För vart och ett av åren mellan 2007 och 2010 uppvisar Electrocarbon och Elsid avtalspriser som ligger under det marknadspris som användes som referensvärde för motsvarande år.

| — | För Luxten-Lighting är skillnaden större än referenspriset endast under åren 2008 och 2009. |
| --- | --- |

—

För Luxten-Lighting är skillnaden större än referenspriset endast under åren 2008 och 2009.

| (122) | Analysen visar att priserna som Hidroelectrica tillämpade i nio av avtalen mellan 2007 och 2010, dvs. i avtalen med Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie, EFT, Electromagnetica, Energy Holding, Euro-Pec, Electrica, ArcelorMittal och Alro, till fullo stämde överens med marknadspriset som användes som referensvärde. Vad gäller avtalet med Luxten-Lighting skiljer sig inte priserna som tillämpades för år 2007 och 2010 signifikant från priserna för andra direktförhandlade avtal som slöts på den rumänska marknaden. |
| --- | --- |

(122)

Analysen visar att priserna som Hidroelectrica tillämpade i nio av avtalen mellan 2007 och 2010, dvs. i avtalen med Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie, EFT, Electromagnetica, Energy Holding, Euro-Pec, Electrica, ArcelorMittal och Alro, till fullo stämde överens med marknadspriset som användes som referensvärde. Vad gäller avtalet med Luxten-Lighting skiljer sig inte priserna som tillämpades för år 2007 och 2010 signifikant från priserna för andra direktförhandlade avtal som slöts på den rumänska marknaden.

| (123) | Mot bakgrund av det ovan sagda drar kommissionen slutsatsen att avtalen med Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie, EFT, Electromagnetica, Energy Holding, Euro-Pec, Electrica, ArcelorMittal och Alro inte medförde några otillbörliga ekonomiska fördelar jämfört med marknadsvillkoren under hela den undersökta perioden, och inte heller för Luxten-Lighting under åren 2007 och 2010. |
| --- | --- |

(123)

Mot bakgrund av det ovan sagda drar kommissionen slutsatsen att avtalen med Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie, EFT, Electromagnetica, Energy Holding, Euro-Pec, Electrica, ArcelorMittal och Alro inte medförde några otillbörliga ekonomiska fördelar jämfört med marknadsvillkoren under hela den undersökta perioden, och inte heller för Luxten-Lighting under åren 2007 och 2010.

| (124) | Samtidigt fastställs det i den empiriska analysen att i tre avtal stämde priserna inte överens med referenspriset, dvs. i avtalet mellan Hidroelectrica och Luxten-Lighting under 2008 och 2009 samt i avtalen med Electrocarbon och Elsid under åren 2007–2010. |
| --- | --- |

(124)

Samtidigt fastställs det i den empiriska analysen att i tre avtal stämde priserna inte överens med referenspriset, dvs. i avtalet mellan Hidroelectrica och Luxten-Lighting under 2008 och 2009 samt i avtalen med Electrocarbon och Elsid under åren 2007–2010.

| (125) | Mot bakgrund av det ovan sagda kan inte Hidroelectricas beslut att upprätthålla de tre avtalen med Elsid, Electrocarbon och Luxten-Lighting anses vara ett beslut som en rationell operatör på marknaden hade fattat, eftersom priserna i avtalen med Luxten-Lighting tycks ligga lägre jämfört med marknadsvillkoren under åren 2008 och 2009, liksom i avtalen med Electrocarbon och Elsid under åren 2007–2010, med försiktiga antaganden (bilaga II). Således medförde Hidroelectricas avtal otillbörliga ekonomiska fördelar för Luxten-Lighting under 2008–2009 och för Electrocarbon och Elsid under 2007–2010. |
| --- | --- |

(125)

Mot bakgrund av det ovan sagda kan inte Hidroelectricas beslut att upprätthålla de tre avtalen med Elsid, Electrocarbon och Luxten-Lighting anses vara ett beslut som en rationell operatör på marknaden hade fattat, eftersom priserna i avtalen med Luxten-Lighting tycks ligga lägre jämfört med marknadsvillkoren under åren 2008 och 2009, liksom i avtalen med Electrocarbon och Elsid under åren 2007–2010, med försiktiga antaganden (bilaga II). Således medförde Hidroelectricas avtal otillbörliga ekonomiska fördelar för Luxten-Lighting under 2008–2009 och för Electrocarbon och Elsid under 2007–2010.

| (126) | Hidroelectricas avtal med Luxten-Lighting år 2008 och 2009, samt med Electrocarbon och Elsid åren 2007–2010, tycks alltså ha gynnat kunderna genom att ge dem otillbörliga ekonomiska fördelar jämfört med normala marknadsvillkor och därför kan det inte uteslutas att avtalen möjligen inbegrep statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(126)

Hidroelectricas avtal med Luxten-Lighting år 2008 och 2009, samt med Electrocarbon och Elsid åren 2007–2010, tycks alltså ha gynnat kunderna genom att ge dem otillbörliga ekonomiska fördelar jämfört med normala marknadsvillkor och därför kan det inte uteslutas att avtalen möjligen inbegrep statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (127) | Med beaktande av vad kommissionens ekonometriska analys, som beskrivs i skäl 120, visade är det således nödvändigt att göra vidare analyser om huruvida något av de kumulativa villkoren avseende förekomsten av statligt stöd uppfylls med avseende på Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid. |
| --- | --- |

(127)

Med beaktande av vad kommissionens ekonometriska analys, som beskrivs i skäl 120, visade är det således nödvändigt att göra vidare analyser om huruvida något av de kumulativa villkoren avseende förekomsten av statligt stöd uppfylls med avseende på Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid.

7.3   Statliga medel och statens ansvar

Statliga medel och statens ansvar

| (128) | Med hänsyn till att Hidroelectrica till 80 % ägs av staten och att ett eventuellt vinstbortfall minskar de medel som Rumänien har att tillgå på grund av dess roll som aktieägare kan kommissionen dra slutsatsen att vinsterna eller bortfallet av dessa som härrör från elförsäljningen inom ramen för de tre avtalen med Luxten-Lighting under 2008–2009 och Electrocarbon och Elsid under 2007–2010 inbegriper statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(128)

Med hänsyn till att Hidroelectrica till 80 % ägs av staten och att ett eventuellt vinstbortfall minskar de medel som Rumänien har att tillgå på grund av dess roll som aktieägare kan kommissionen dra slutsatsen att vinsterna eller bortfallet av dessa som härrör från elförsäljningen inom ramen för de tre avtalen med Luxten-Lighting under 2008–2009 och Electrocarbon och Elsid under 2007–2010 inbegriper statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (129) | Emellertid kan samma slutsats inte nödvändigtvis dras vad gäller den rumänska statens ansvar för Hidroelectricas kommersiella beslut med anknytning till priserna och de kumulerade försäljningsintäkterna med avseende på de tre avtalen med Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid efter den 1 januari 2007. Enkom det faktum att de gällande priserna i de granskade avtalen togs ut av Hidroelectrica, ett offentligägt företag där den rumänska staten var majoritetsägare, är inte en tillräcklig anledning för att dra slutsatsen att dessa beslut kan tillskrivas den rumänska staten. |
| --- | --- |

(129)

Emellertid kan samma slutsats inte nödvändigtvis dras vad gäller den rumänska statens ansvar för Hidroelectricas kommersiella beslut med anknytning till priserna och de kumulerade försäljningsintäkterna med avseende på de tre avtalen med Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid efter den 1 januari 2007. Enkom det faktum att de gällande priserna i de granskade avtalen togs ut av Hidroelectrica, ett offentligägt företag där den rumänska staten var majoritetsägare, är inte en tillräcklig anledning för att dra slutsatsen att dessa beslut kan tillskrivas den rumänska staten.

| (130) | I själva verket var alla tre avtal i kraft den 1 januari 2007 (skäl 19, bilaga I). Kommissionen har inte behörighet att fastställa huruvida ingåendet av de tre avtalen i fråga under 2002 och 2004 eller av några av ändringarna som gjordes under perioden före Rumäniens anslutning till EU kan tillskrivas den rumänska staten, eller att granska marknadsomständigheterna under vilka avtalen ingicks eller ändrades före det relevanta datumet (skäl 101). Kommissionen har alltså behörighet att granska följande av Hidroelectricas beslut:






  — | Alla uttryckliga eller underförstådda beslut om att även efter den 1 januari 2007 upprätthålla de försäljningsavtal som hade ingåtts före Rumäniens anslutning till EU. |
| --- | --- | --- |

(130)

I själva verket var alla tre avtal i kraft den 1 januari 2007 (skäl 19, bilaga I). Kommissionen har inte behörighet att fastställa huruvida ingåendet av de tre avtalen i fråga under 2002 och 2004 eller av några av ändringarna som gjordes under perioden före Rumäniens anslutning till EU kan tillskrivas den rumänska staten, eller att granska marknadsomständigheterna under vilka avtalen ingicks eller ändrades före det relevanta datumet (skäl 101). Kommissionen har alltså behörighet att granska följande av Hidroelectricas beslut:

—

Alla uttryckliga eller underförstådda beslut om att även efter den 1 januari 2007 upprätthålla de försäljningsavtal som hade ingåtts före Rumäniens anslutning till EU.

| — | Alla beslut om att göra väsentliga ändringar i avtalsvillkoren efter Rumäniens anslutning till EU, i synnerhet beslut om att ändra avtalspriser. |
| --- | --- |

—

Alla beslut om att göra väsentliga ändringar i avtalsvillkoren efter Rumäniens anslutning till EU, i synnerhet beslut om att ändra avtalspriser.

| (131) | I detta hänseende kan det inte automatiskt antas, även om den rumänska staten befann sig i en ställning där den kunde kontrollera Hidroelectricas politik och utöva ett dominerande inflytande över dess beslut i fråga om att upprätthålla avtalen med Luxten-Lighting under åren 2008–2009 och de med Electrocarbon och Elsid under åren 2007–2010 samt att ändra avtalspriserna, att den faktiskt utövade denna kontroll. |
| --- | --- |

(131)

I detta hänseende kan det inte automatiskt antas, även om den rumänska staten befann sig i en ställning där den kunde kontrollera Hidroelectricas politik och utöva ett dominerande inflytande över dess beslut i fråga om att upprätthålla avtalen med Luxten-Lighting under åren 2008–2009 och de med Electrocarbon och Elsid under åren 2007–2010 samt att ändra avtalspriserna, att den faktiskt utövade denna kontroll.

| (132) | I enlighet med relevant rättspraxis (59) är det nödvändigt att undersöka dels om de rumänska myndigheterna på något sätt kan anses ha varit delaktiga i besluten om att upprätthålla avtalen och om att ändra avtalspriserna, dels hur osannolikt det skulle vara att de inte var delaktiga i dessa beslut. För detta ändamål kan det härledas ur omständigheterna och ur sammanhanget om den rumänska staten kan tillskrivas besluten som rör de undersökta avtalen, inom ramen för vilka Hidroelectrica levererade el till Luxten-Lighting under åren 2008–2009 och till Electrocarbon och Elsid efter 2007. |
| --- | --- |

(132)

I enlighet med relevant rättspraxis (59) är det nödvändigt att undersöka dels om de rumänska myndigheterna på något sätt kan anses ha varit delaktiga i besluten om att upprätthålla avtalen och om att ändra avtalspriserna, dels hur osannolikt det skulle vara att de inte var delaktiga i dessa beslut. För detta ändamål kan det härledas ur omständigheterna och ur sammanhanget om den rumänska staten kan tillskrivas besluten som rör de undersökta avtalen, inom ramen för vilka Hidroelectrica levererade el till Luxten-Lighting under åren 2008–2009 och till Electrocarbon och Elsid efter 2007.

59

| (133) | I synnerhet, och på grundval av relevant rättspraxis, kan besluten om att upprätthålla de tre befintliga avtalen och att införa ändringar i avtalspriserna efter 2007 tillskrivas Rumänien i) om Hidroelectrica inte kunde ha fattat beslut i dessa frågor utan att ta hänsyn till myndigheternas krav, eller ii) om Hidroelectrica var tvunget att ta hänsyn till direktiv som utfärdats av något regeringsorgan eller något interministeriellt organ. Likaså måste hänsyn tas till iii) huruvida Hidroelectrica införlivats med den offentliga förvaltningen, iv) vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag, v) frågan om Hidroelectricas organisationsform är offentligrättslig eller om det omfattas av den allmänna bolagsrätten, vi) hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning, och vii) alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar mot att de offentliga myndigheterna var delaktiga i upprätthållandet av avtalen och i justeringarna av avtalspriserna eller att det är osannolikt att de inte var delaktiga i detta, och dessutom ska viii) omfattningen av de beslut som Hidroelectrica fattat, deras innehåll och villkoren för deras genomförande beaktas (60). |
| --- | --- |

(133)

I synnerhet, och på grundval av relevant rättspraxis, kan besluten om att upprätthålla de tre befintliga avtalen och att införa ändringar i avtalspriserna efter 2007 tillskrivas Rumänien i) om Hidroelectrica inte kunde ha fattat beslut i dessa frågor utan att ta hänsyn till myndigheternas krav, eller ii) om Hidroelectrica var tvunget att ta hänsyn till direktiv som utfärdats av något regeringsorgan eller något interministeriellt organ. Likaså måste hänsyn tas till iii) huruvida Hidroelectrica införlivats med den offentliga förvaltningen, iv) vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag, v) frågan om Hidroelectricas organisationsform är offentligrättslig eller om det omfattas av den allmänna bolagsrätten, vi) hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning, och vii) alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar mot att de offentliga myndigheterna var delaktiga i upprätthållandet av avtalen och i justeringarna av avtalspriserna eller att det är osannolikt att de inte var delaktiga i detta, och dessutom ska viii) omfattningen av de beslut som Hidroelectrica fattat, deras innehåll och villkoren för deras genomförande beaktas (60).

60

| (134) | Hidroelectrica är ett företag som omfattas av den allmänna bolagsrätten och har inte införlivats med den offentliga förvaltningen. I praktiken kan Hidroelectricas styrelseledamöter arbeta parallellt i den statliga förvaltningen (skäl 12), vilket skulle kunna vara ett tecken på att styrelseledamöterna väljs utifrån sin nära anknytning till regeringen snarare än utifrån sina affärserfarenheter och sin kompetens. Även om det finns omständigheter som tyder på att Hidroelectrica var tvunget att ta hänsyn till direktiv som utfärdats av något regeringsorgan eller något interministeriellt organ finns det inga omständigheter som tyder på att något sådant direktiv utfärdades i syfte att upprätthålla de tre avtalen i fråga eller att höja avtalspriserna. I synnerhet finns det inga omständigheter som tyder på att Hidroelectricas bolagsstämmor eller styrelse hade något inflytande vid beslut om kommersiella avtal om elleverans (eller om att upprätthålla dem) och/eller om att ändra gällande priser i dessa avtal (skäl 12). Enligt vad flera berörda parter har kommenterat är det den verkställande direktören som styr företaget, representerar det i den dagliga affärsverksamheten och självständigt fattar beslut i frågor som inte måste tas upp på bolagsstämman eller vid styrelsemöten, i enlighet med Hidroelectricas bolagsordning och den rumänska bolagsrätten. De rumänska myndigheterna betonar att styrelseledamöterna är skyldiga att fatta beslut i företagets intresse. |
| --- | --- |

(134)

Hidroelectrica är ett företag som omfattas av den allmänna bolagsrätten och har inte införlivats med den offentliga förvaltningen. I praktiken kan Hidroelectricas styrelseledamöter arbeta parallellt i den statliga förvaltningen (skäl 12), vilket skulle kunna vara ett tecken på att styrelseledamöterna väljs utifrån sin nära anknytning till regeringen snarare än utifrån sina affärserfarenheter och sin kompetens. Även om det finns omständigheter som tyder på att Hidroelectrica var tvunget att ta hänsyn till direktiv som utfärdats av något regeringsorgan eller något interministeriellt organ finns det inga omständigheter som tyder på att något sådant direktiv utfärdades i syfte att upprätthålla de tre avtalen i fråga eller att höja avtalspriserna. I synnerhet finns det inga omständigheter som tyder på att Hidroelectricas bolagsstämmor eller styrelse hade något inflytande vid beslut om kommersiella avtal om elleverans (eller om att upprätthålla dem) och/eller om att ändra gällande priser i dessa avtal (skäl 12). Enligt vad flera berörda parter har kommenterat är det den verkställande direktören som styr företaget, representerar det i den dagliga affärsverksamheten och självständigt fattar beslut i frågor som inte måste tas upp på bolagsstämman eller vid styrelsemöten, i enlighet med Hidroelectricas bolagsordning och den rumänska bolagsrätten. De rumänska myndigheterna betonar att styrelseledamöterna är skyldiga att fatta beslut i företagets intresse.

| (135) | Ministerdekret 445/2009, som kommissionen hänvisade till i besluten om att inleda förfarandet (skäl 44), påverkade inte villkoren i de tre avtalen i fråga. I enlighet med artikel 1.2 i detta dekret undantogs vanligtvis gällande bilaterala avtal från regeln som föreskrev att företrädarna för ministeriet för ekonomi, handel och företagsklimat samt styrelseledamöterna vid de statsägda elföretagen var skyldiga att säkerställa att handeln med den andel el som var avsedd för grossistmarknaden endast skedde på Opcom-marknaden från och med den 31 mars 2010. Enligt vad som angavs i skäl 101 kan avtalen i fråga endast granskas efter Rumäniens anslutning till EU, med hänsyn till EU:s bestämmelser om statligt stöd, dvs. tre år före den tidsgräns som anges i ministerdekret nr 445/2009 och mer än två år efter att dekretet antogs. Således fanns det inte någon sådan bestämmelse då avtalen i fråga blev föremål för en eventuell granskning enligt EU:s bestämmelser. Vidare omfattas inte detaljhandelsavtalen mellan Hidroelectrica och Elsid respektive Electrocarbon, som var i kraft före den 31 mars 2010, även om åtgärden hade kunnat tillämpas också på redan befintliga avtal då dekretet trädde i kraft, eftersom den endast gällde (framtida) försäljning i grossistledet. |
| --- | --- |

(135)

Ministerdekret 445/2009, som kommissionen hänvisade till i besluten om att inleda förfarandet (skäl 44), påverkade inte villkoren i de tre avtalen i fråga. I enlighet med artikel 1.2 i detta dekret undantogs vanligtvis gällande bilaterala avtal från regeln som föreskrev att företrädarna för ministeriet för ekonomi, handel och företagsklimat samt styrelseledamöterna vid de statsägda elföretagen var skyldiga att säkerställa att handeln med den andel el som var avsedd för grossistmarknaden endast skedde på Opcom-marknaden från och med den 31 mars 2010. Enligt vad som angavs i skäl 101 kan avtalen i fråga endast granskas efter Rumäniens anslutning till EU, med hänsyn till EU:s bestämmelser om statligt stöd, dvs. tre år före den tidsgräns som anges i ministerdekret nr 445/2009 och mer än två år efter att dekretet antogs. Således fanns det inte någon sådan bestämmelse då avtalen i fråga blev föremål för en eventuell granskning enligt EU:s bestämmelser. Vidare omfattas inte detaljhandelsavtalen mellan Hidroelectrica och Elsid respektive Electrocarbon, som var i kraft före den 31 mars 2010, även om åtgärden hade kunnat tillämpas också på redan befintliga avtal då dekretet trädde i kraft, eftersom den endast gällde (framtida) försäljning i grossistledet.

| (136) | Även om förekomsten av ministerdekret 445/2009 tyder på att staten hade ett visst inflytande på de statsägda elproducenternas affärsstrategier är dess syfte främst tillsyn, dvs. att öka insynen vid energitransaktioner på grossistmarknaden och att säkerställa större volymer och likviditet på de handelsplattformar som förvaltas av Opcom. Detta ministerdekret gäller alla statsägda producenter, inte bara Hidroelectrica. Det går därför inte att utifrån villkoren och syftena med ministerdekret 445/2009 härleda att den rumänska staten utövade kontroll över alla transaktioner, avtal eller avtalsändringar med anknytning till leveransen av el från statsägda elproducenter, som utgör en stor majoritet av producenterna på den rumänska marknaden, eller från Hidroelectrica i synnerhet. Med andra ord är det inte troligt att förekomsten av dekretet innebär att den rumänska staten var delaktig i den vanliga dagliga kommersiella verksamheten, försäljningsavtal eller deras ändringar, prisförhandlingar etc. vad gäller de tre undersökta avtalen. |
| --- | --- |

(136)

Även om förekomsten av ministerdekret 445/2009 tyder på att staten hade ett visst inflytande på de statsägda elproducenternas affärsstrategier är dess syfte främst tillsyn, dvs. att öka insynen vid energitransaktioner på grossistmarknaden och att säkerställa större volymer och likviditet på de handelsplattformar som förvaltas av Opcom. Detta ministerdekret gäller alla statsägda producenter, inte bara Hidroelectrica. Det går därför inte att utifrån villkoren och syftena med ministerdekret 445/2009 härleda att den rumänska staten utövade kontroll över alla transaktioner, avtal eller avtalsändringar med anknytning till leveransen av el från statsägda elproducenter, som utgör en stor majoritet av producenterna på den rumänska marknaden, eller från Hidroelectrica i synnerhet. Med andra ord är det inte troligt att förekomsten av dekretet innebär att den rumänska staten var delaktig i den vanliga dagliga kommersiella verksamheten, försäljningsavtal eller deras ändringar, prisförhandlingar etc. vad gäller de tre undersökta avtalen.

| (137) | Förutom elleveransen på den reglerade marknaden (skälen 25–26) bedriver Hidroelectrica verksamhet inom elleverans på öppna marknader med fria kunder, där det konkurrerar med andra privata eller offentligägda leverantörer. I synnerhet skedde handel med en stor elvolym, som kraftigt översteg Hidroelectricas totala leverans inom ramen för alla de undersökta avtalen, genom bilaterala och skräddarsydda långfristiga avtal på den rumänska marknaden, där många andra leverantörer deltar (skälen 30 och 38). Hidroelectricas granskade avtal, och då i synnerhet de tre skräddarsydda långfristiga avtalen med Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid, som upprätthölls efter den 1 januari 2007, är därför varken ovanliga eller särskilda; om så vore fallet skulle detta tyda på att staten hade ett särskilt intresse i att upprätthålla dem. |
| --- | --- |

(137)

Förutom elleveransen på den reglerade marknaden (skälen 25–26) bedriver Hidroelectrica verksamhet inom elleverans på öppna marknader med fria kunder, där det konkurrerar med andra privata eller offentligägda leverantörer. I synnerhet skedde handel med en stor elvolym, som kraftigt översteg Hidroelectricas totala leverans inom ramen för alla de undersökta avtalen, genom bilaterala och skräddarsydda långfristiga avtal på den rumänska marknaden, där många andra leverantörer deltar (skälen 30 och 38). Hidroelectricas granskade avtal, och då i synnerhet de tre skräddarsydda långfristiga avtalen med Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid, som upprätthölls efter den 1 januari 2007, är därför varken ovanliga eller särskilda; om så vore fallet skulle detta tyda på att staten hade ett särskilt intresse i att upprätthålla dem.

| (138) | Avtalen med Electrocarbon och Elsid upprätthölls dessutom och omförhandlades av Hidroelectricas konkursförvaltare efter att insolvensförfarandet hade inletts år 2012, vilket tyder på att dessa avtal fortfarande var av intresse för Hidroelectricas nya tillfälliga ledning, långt efter Rumäniens anslutning till Europeiska unionen år 2007 och långt efter det att avtalen hade ingåtts och ändrats, i synnerhet vad gäller priserna. Likaså begärde Hidroelectrica ökade priser som översteg avtalsnivåerna och varslade Electrocarbon och Elsid om att leveransen skulle avbrytas i syfte att få dem att omgående godta ytterligare prishöjningar under 2010 (skäl 22), och betedde sig därmed som en säljare som vill maximera vinsten och inte som en stödgivare. |
| --- | --- |

(138)

Avtalen med Electrocarbon och Elsid upprätthölls dessutom och omförhandlades av Hidroelectricas konkursförvaltare efter att insolvensförfarandet hade inletts år 2012, vilket tyder på att dessa avtal fortfarande var av intresse för Hidroelectricas nya tillfälliga ledning, långt efter Rumäniens anslutning till Europeiska unionen år 2007 och långt efter det att avtalen hade ingåtts och ändrats, i synnerhet vad gäller priserna. Likaså begärde Hidroelectrica ökade priser som översteg avtalsnivåerna och varslade Electrocarbon och Elsid om att leveransen skulle avbrytas i syfte att få dem att omgående godta ytterligare prishöjningar under 2010 (skäl 22), och betedde sig därmed som en säljare som vill maximera vinsten och inte som en stödgivare.

| (139) | Detta betyder inte att den rumänska staten inte befinner sig i en ställning där den är delaktig i de statsägda elleverantörernas kommersiella avtal med avseende på vissa särskilda och stora industrikunders intresse. Exempelvis föreslogs det före Rumäniens anslutning till EU i en intern skrivelse av den 2 februari 2006, som var undertecknad av statssekreteraren vid ministeriet för ekonomi och handel och godkänd av premiärministern, att särskilt fördelaktiga villkor skulle genomföras till förmån för de tio största och energiintensivaste användarna i Rumänien (inbegripet aluminium- eller stålproducenter som försörjdes av Hidroelectrica eller Nuclearelectrica). Vad gäller avtalet med ArcelorMittal i synnerhet gavs Hidroelectricas verkställande direktör, genom Hidroelectricas styrelsebeslut nr 13/2009 av den 16 december 2009, makten att ”förhandla fram bästa villkor för Hidroelectrica i det pågående avtalet om elförsäljning”. Styrelsen gjorde så genom att godta de huvudsakliga villkoren i avtalen med ArcelorMittal från 2009 och 2010. Tillägg nr 17 under 2009 till avtalet med Alro (genom vilket LME-formeln för beräkning av avtalspriset infogades) godkändes också av Hidroelectricas styrelse. |
| --- | --- |

(139)

Detta betyder inte att den rumänska staten inte befinner sig i en ställning där den är delaktig i de statsägda elleverantörernas kommersiella avtal med avseende på vissa särskilda och stora industrikunders intresse. Exempelvis föreslogs det före Rumäniens anslutning till EU i en intern skrivelse av den 2 februari 2006, som var undertecknad av statssekreteraren vid ministeriet för ekonomi och handel och godkänd av premiärministern, att särskilt fördelaktiga villkor skulle genomföras till förmån för de tio största och energiintensivaste användarna i Rumänien (inbegripet aluminium- eller stålproducenter som försörjdes av Hidroelectrica eller Nuclearelectrica). Vad gäller avtalet med ArcelorMittal i synnerhet gavs Hidroelectricas verkställande direktör, genom Hidroelectricas styrelsebeslut nr 13/2009 av den 16 december 2009, makten att ”förhandla fram bästa villkor för Hidroelectrica i det pågående avtalet om elförsäljning”. Styrelsen gjorde så genom att godta de huvudsakliga villkoren i avtalen med ArcelorMittal från 2009 och 2010. Tillägg nr 17 under 2009 till avtalet med Alro (genom vilket LME-formeln för beräkning av avtalspriset infogades) godkändes också av Hidroelectricas styrelse.

| (140) | Likaså begärdes den 3 februari 2011 ett godkännande av ministern för ekonomi och handel i ett memorandum från de två verkställande direktörerna för Nuclearelectrica och CE Hunedoara, som liksom Hidroelectrica är statsägda, för ingåendet av ett avtal om grossistförsäljning av el med Nuclearelectrica som säljare och CE Hunedoara som köpare. För denna transaktion krävdes det ett undantag från bestämmelserna i ministerdekret 445/2009 som föreskriver att alla eltransaktioner i grossistledet som inbegriper ett statsägt företag enbart får ske på Opcom-marknaden. Detta undantag efterfrågades mot bakgrund av att den inköpta elen skulle uppfylla ”elbehovet hos flera industrikunder som är av nationell betydelse år 2011”. Detta memorandum godkändes fullständigt av ministern för ekonomi och handel. |
| --- | --- |

(140)

Likaså begärdes den 3 februari 2011 ett godkännande av ministern för ekonomi och handel i ett memorandum från de två verkställande direktörerna för Nuclearelectrica och CE Hunedoara, som liksom Hidroelectrica är statsägda, för ingåendet av ett avtal om grossistförsäljning av el med Nuclearelectrica som säljare och CE Hunedoara som köpare. För denna transaktion krävdes det ett undantag från bestämmelserna i ministerdekret 445/2009 som föreskriver att alla eltransaktioner i grossistledet som inbegriper ett statsägt företag enbart får ske på Opcom-marknaden. Detta undantag efterfrågades mot bakgrund av att den inköpta elen skulle uppfylla ”elbehovet hos flera industrikunder som är av nationell betydelse år 2011”. Detta memorandum godkändes fullständigt av ministern för ekonomi och handel.

| (141) | Således finns indirekta bevis som medför att det inte är möjligt att till fullo utesluta att den rumänska staten kan ha varit delaktig vid ingåendet, eller vid genomförandet av viktiga ändringar, av Hidroelectricas avtal med stora och energiintensiva industrikunder. |
| --- | --- |

(141)

Således finns indirekta bevis som medför att det inte är möjligt att till fullo utesluta att den rumänska staten kan ha varit delaktig vid ingåendet, eller vid genomförandet av viktiga ändringar, av Hidroelectricas avtal med stora och energiintensiva industrikunder.

| (142) | Kommissionen har dessutom dragit slutsatsen att andra försäljningsavtal som Hidroelectrica år 2008 och 2009 ingick med två andra statsägda företag, Electrocentrale Deva och Termoelectrica, kunde tillskrivas den rumänska staten. Denna slutsats drogs i huvudsak på grundval av direkta bevis på att de två andra statsägda företagen hade begärt ett godkännande för avtalen från ministern som även ansvarade för det statsägda Hidroelectrica för att finansiera (korsfinansiera) sin nuvarande verksamhet liksom den vid de statsägda gruvorna som försåg dem med kol, av sociala skäl och andra skäl som inte är kommersiella (61). |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen har dessutom dragit slutsatsen att andra försäljningsavtal som Hidroelectrica år 2008 och 2009 ingick med två andra statsägda företag, Electrocentrale Deva och Termoelectrica, kunde tillskrivas den rumänska staten. Denna slutsats drogs i huvudsak på grundval av direkta bevis på att de två andra statsägda företagen hade begärt ett godkännande för avtalen från ministern som även ansvarade för det statsägda Hidroelectrica för att finansiera (korsfinansiera) sin nuvarande verksamhet liksom den vid de statsägda gruvorna som försåg dem med kol, av sociala skäl och andra skäl som inte är kommersiella (61).

61

| (143) | Orsakerna till att tro (eller till att inte utesluta möjligheten) att den rumänska staten var delaktig i flera av Hidroelectricas avtal med stora industrikunder av nationell betydelse för Rumäniens ekonomi liksom med andra statsägda säljare kan emellertid inte överföras till slutsatsen att alla Hidroelectricas kommersiella avtal, och i synnerhet de med Elsid, Electrocarbon och elåterförsäljarna, kan tillskrivas den rumänska staten. Till skillnad från Electrocentrale Deva och Termoelectrica var Elsid, Electrocarbon och elåterförsäljarna privatägda och ingen av dem kan anses vara en stor industrikund av nationell betydelse för Rumäniens ekonomi. I synnerhet framgår det inte av de bevis som finns tillgängliga för undersökningen att den rumänska staten skulle ha haft något särskilt intresse, eller varit delaktig, i att uppmana Hidroelectrica att ingå avtalen med Elsid, Electrocarbon och elåterförsäljarna eller, efter Rumäniens anslutning, att upprätthålla dem. |
| --- | --- |

(143)

Orsakerna till att tro (eller till att inte utesluta möjligheten) att den rumänska staten var delaktig i flera av Hidroelectricas avtal med stora industrikunder av nationell betydelse för Rumäniens ekonomi liksom med andra statsägda säljare kan emellertid inte överföras till slutsatsen att alla Hidroelectricas kommersiella avtal, och i synnerhet de med Elsid, Electrocarbon och elåterförsäljarna, kan tillskrivas den rumänska staten. Till skillnad från Electrocentrale Deva och Termoelectrica var Elsid, Electrocarbon och elåterförsäljarna privatägda och ingen av dem kan anses vara en stor industrikund av nationell betydelse för Rumäniens ekonomi. I synnerhet framgår det inte av de bevis som finns tillgängliga för undersökningen att den rumänska staten skulle ha haft något särskilt intresse, eller varit delaktig, i att uppmana Hidroelectrica att ingå avtalen med Elsid, Electrocarbon och elåterförsäljarna eller, efter Rumäniens anslutning, att upprätthålla dem.

| (144) | Vad gäller Elsid, Electrocarbon och Luxten-Lighting, som i avsnitt 7.1 särskilt lyftes fram, finns det även flera orsaker till att det skulle vara osannolikt att beslutet att upprätthålla avtalen och att ändra priserna i avtalen med Luxten-Lighting för åren 2008–2009 och med Electrocarbon och Elsid för åren 2007–2010 kan tillskrivas de rumänska myndigheterna. |
| --- | --- |

(144)

Vad gäller Elsid, Electrocarbon och Luxten-Lighting, som i avsnitt 7.1 särskilt lyftes fram, finns det även flera orsaker till att det skulle vara osannolikt att beslutet att upprätthålla avtalen och att ändra priserna i avtalen med Luxten-Lighting för åren 2008–2009 och med Electrocarbon och Elsid för åren 2007–2010 kan tillskrivas de rumänska myndigheterna.

| (145) | Först och främst höjdes de faktiska priserna i de tre avtalen varje år. Mellan 2007 och 2010 ökade priserna som tillämpades för Elsid, Electrocarbon och Luxten-Lighting med 44,5 %, 44,5 % respektive 41,4 %. Prisökningar reducerar det absoluta värdet på det beviljade stödet. Dessa avtalsändringar som reducerar det möjliga värdet på det påstådda statliga stödet skedde alltid på Hidroelectricas initiativ och gynnade alltid denne. En strategi som går ut på att reducera värdet på det beviljade stödet till stödmottagarna tycks gå emot syftet med att bevilja stöd, eller är åtminstone för sofistikerad för att vara sannolik. Dessutom kan Elsid, Electrocarbon och Luxten-Lighting inte anses vara industrikunder av nationell betydelse, till skillnad från Alro och ArcelorMittal; exempelvis uppgick deras årliga inköp för sin konsumtion av Hidroelectrica till mindre än en tiondel av Alros (bilaga I). Det är därför osannolikt att besluten att reducera stödbeloppet genom att avsevärt höja avtalspriserna kan tillskrivas ett beslut av den rumänska staten i syfte att tillhandahålla stöd till de påstådda stödmottagarna i stället för att tillskrivas ett kommersiellt beslut fattat av Hidroelectrica. |
| --- | --- |

(145)

Först och främst höjdes de faktiska priserna i de tre avtalen varje år. Mellan 2007 och 2010 ökade priserna som tillämpades för Elsid, Electrocarbon och Luxten-Lighting med 44,5 %, 44,5 % respektive 41,4 %. Prisökningar reducerar det absoluta värdet på det beviljade stödet. Dessa avtalsändringar som reducerar det möjliga värdet på det påstådda statliga stödet skedde alltid på Hidroelectricas initiativ och gynnade alltid denne. En strategi som går ut på att reducera värdet på det beviljade stödet till stödmottagarna tycks gå emot syftet med att bevilja stöd, eller är åtminstone för sofistikerad för att vara sannolik. Dessutom kan Elsid, Electrocarbon och Luxten-Lighting inte anses vara industrikunder av nationell betydelse, till skillnad från Alro och ArcelorMittal; exempelvis uppgick deras årliga inköp för sin konsumtion av Hidroelectrica till mindre än en tiondel av Alros (bilaga I). Det är därför osannolikt att besluten att reducera stödbeloppet genom att avsevärt höja avtalspriserna kan tillskrivas ett beslut av den rumänska staten i syfte att tillhandahålla stöd till de påstådda stödmottagarna i stället för att tillskrivas ett kommersiellt beslut fattat av Hidroelectrica.

| (146) | Det faktum att det är osannolikt att staten skulle ha varit delaktig i att på ett subtilt sätt reducera stödbeloppet framgår också tydligt vad gäller avtalen med Electrocarbon och Elsid. I synnerhet är det osannolikt att Hidroelectrica agerade i enlighet med statliga instruktioner då det begärde prisökningar som översteg avtalspriserna år 2010, hotade att avbryta elleveransen och lät ärendet avgöras inför domstol (skäl 22), eftersom de begärda prisökningarna medförde att ett eventuellt stödbelopp reducerades och ett avbrott i leveransen kunde ha hotat kundernas produktiva verksamhet. Ett beteende (dvs. att inte hålla sig till de avtalspriser som påstods utgöra stöd) som hotar att avbryta leveransen och att inför en domstol motivera prisökningar är inte ett typiskt beteende för en stödgivare utan snarare för ett intäktsmaximerande företag som försvarar sina kommersiella intressen och som inte tar hänsyn till andra mål än de rent kommersiella, eventuellt i enlighet med statliga instruktioner. |
| --- | --- |

(146)

Det faktum att det är osannolikt att staten skulle ha varit delaktig i att på ett subtilt sätt reducera stödbeloppet framgår också tydligt vad gäller avtalen med Electrocarbon och Elsid. I synnerhet är det osannolikt att Hidroelectrica agerade i enlighet med statliga instruktioner då det begärde prisökningar som översteg avtalspriserna år 2010, hotade att avbryta elleveransen och lät ärendet avgöras inför domstol (skäl 22), eftersom de begärda prisökningarna medförde att ett eventuellt stödbelopp reducerades och ett avbrott i leveransen kunde ha hotat kundernas produktiva verksamhet. Ett beteende (dvs. att inte hålla sig till de avtalspriser som påstods utgöra stöd) som hotar att avbryta leveransen och att inför en domstol motivera prisökningar är inte ett typiskt beteende för en stödgivare utan snarare för ett intäktsmaximerande företag som försvarar sina kommersiella intressen och som inte tar hänsyn till andra mål än de rent kommersiella, eventuellt i enlighet med statliga instruktioner.

| (147) | Vad gäller Luxten-Lighting finns det ingen särskild anledning, såsom låga priser för slutanvändarna, till att den offentliga politiken skulle uppmuntra till försäljning till en återförsäljare som bara kan sälja i detaljistledet till högre priser än om Hidroelectrica självt skulle ha sålt samma el i detaljistledet. Innan Hidroelectrica levererade el i detaljistledet till Alro från och med 2005 köpte Alro el från en återförsäljare, Energy Holding, som köpte el i grossistledet från Hidroelectrica. Alro betedde sig således rationellt då de erhöll leveransen direkt från Hidroelectrica, och därmed besparades pålägg, i stället för att dess leverantör lade på kostnader på Hidroelectricas leverans i grossistledet. Likaledes är det ganska osannolikt att den rumänska staten skulle ha förmått Hidroelectrica att upprätthålla avtalet med Luxten-Lighting under 2008 och 2009 eftersom om Luxten-Lighting inte skulle ha lagt på kostnader då det sålde el i detaljistledet till industriella användare eller andra kunder skulle de senare ha erhållit lägre priser om de hade slutit avtal direkt med Hidroelectrica. Dessutom sade Luxten-Lighting ensidigt upp avtalet med Hidroelectrica i november 2011, innan kommissionen inledde förfarandet; så skulle inte en mottagare av statligt stöd bete sig. |
| --- | --- |

(147)

Vad gäller Luxten-Lighting finns det ingen särskild anledning, såsom låga priser för slutanvändarna, till att den offentliga politiken skulle uppmuntra till försäljning till en återförsäljare som bara kan sälja i detaljistledet till högre priser än om Hidroelectrica självt skulle ha sålt samma el i detaljistledet. Innan Hidroelectrica levererade el i detaljistledet till Alro från och med 2005 köpte Alro el från en återförsäljare, Energy Holding, som köpte el i grossistledet från Hidroelectrica. Alro betedde sig således rationellt då de erhöll leveransen direkt från Hidroelectrica, och därmed besparades pålägg, i stället för att dess leverantör lade på kostnader på Hidroelectricas leverans i grossistledet. Likaledes är det ganska osannolikt att den rumänska staten skulle ha förmått Hidroelectrica att upprätthålla avtalet med Luxten-Lighting under 2008 och 2009 eftersom om Luxten-Lighting inte skulle ha lagt på kostnader då det sålde el i detaljistledet till industriella användare eller andra kunder skulle de senare ha erhållit lägre priser om de hade slutit avtal direkt med Hidroelectrica. Dessutom sade Luxten-Lighting ensidigt upp avtalet med Hidroelectrica i november 2011, innan kommissionen inledde förfarandet; så skulle inte en mottagare av statligt stöd bete sig.

| (148) | På grundval av alla ovan nämnda skäl går det inte att fastställa att avtalen med Luxten-Lighting under 2008–2009 och de med Electrocarbon och Elsid under 2007–2010 kan tillskrivas Rumänien. |
| --- | --- |

(148)

På grundval av alla ovan nämnda skäl går det inte att fastställa att avtalen med Luxten-Lighting under 2008–2009 och de med Electrocarbon och Elsid under 2007–2010 kan tillskrivas Rumänien.

| (149) | Eftersom den viktigaste omständigheten för att kunna tillskriva Rumänien förekomsten av statligt stöd inte står att finna i de tre avtalen med Luxten-Lighting under 2008–2009 eller i de med Electrocarbon och Elsid under 2007–2010 är det inte nödvändigt att göra en analys om huruvida övriga kumulativa villkor för tillämpningen av denna bestämmelse, såsom den möjliga effekten på konkurrens och handel mellan medlemsstaterna, uppfylls. |
| --- | --- |

(149)

Eftersom den viktigaste omständigheten för att kunna tillskriva Rumänien förekomsten av statligt stöd inte står att finna i de tre avtalen med Luxten-Lighting under 2008–2009 eller i de med Electrocarbon och Elsid under 2007–2010 är det inte nödvändigt att göra en analys om huruvida övriga kumulativa villkor för tillämpningen av denna bestämmelse, såsom den möjliga effekten på konkurrens och handel mellan medlemsstaterna, uppfylls.

| (150) | Mot bakgrund av det ovan sagda utgör inte de tre granskade avtalen, med Luxten-Lighting under 2008–2009 och med Electrocarbon och Elsid under 2007–2010, statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(150)

Mot bakgrund av det ovan sagda utgör inte de tre granskade avtalen, med Luxten-Lighting under 2008–2009 och med Electrocarbon och Elsid under 2007–2010, statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

8.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (151) | Avtalen som omfattas av detta beslut utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(151)

Avtalen som omfattas av detta beslut utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

De avtal som ingicks mellan Hidroelectrica och ArcelorMittal, Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Electrica, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid, samt avtalet med Alro, utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Rumänien.

Utfärdat i Bryssel den 12 juni 2015.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Kommissionens beslut C(2012) 2516 final av den 25 april 2012 rörande fallet SA.33623 (EUT C 189, 29.6.2012, s. 3).

1

(2)  Kommissionens beslut C(2012) 2517 final av den 25 april 2012 rörande fallet SA.33624 (EUT C 268, 5.9.2012, s. 21).

2

(3)  Kommissionens beslut C(2012) 2542 final av den 25 april 2012 rörande fallet SA.33451 (EUT C 395, 20.12.2012, s. 5).

3

(4)  Kommissionens beslut C(2012) 2556 final av den 25 april 2012 rörande fallet SA.33581 (EUT C 395, 20.12.2012, s. 34).

4

(5)  
  EUT L 115, 9.5.2008, s. 92.

5

(6)  Ärende SA.33623 (EUT C 189, 29.6.2012, s. 3), ärende SA.33624 (EUT C 268, 5.9.2012, s. 21), ärende SA.33451 (EUT C 395, 20.12.2012, s. 5) och ärende SA.33581 (EUT C 395, 20.12.2012, s. 34).

6

(7)  Inbegripet de preliminära synpunkter som Luxten-Lighting och Euro-Pec inkom med innan offentliggörandet av uppmaningen att inkomma med synpunkter på beslutet att inleda förfarandet: Luxten-Lighting den 14 augusti 2012 samt Euro-Pec den 13 augusti 2012.

7

(8)  Alla ledamöter av Hidroelectricas styrelse, med undantag för Hidroelectricas VD och företrädaren för Fondul Proprietatea (2010), innehade samtidigt andra funktioner vid olika ministerier och utsågs genom förordnanden från ministeriet för ekonomi och handel, enligt följande: i) under perioden 2005–2006: den personliga rådgivaren i sekretariatet för ministern för ekonomi och handel, direktören med ansvar för sekretariatet vid ministeriet för små och medelstora företag, den personliga rådgivaren i budgetministerns sekretariat och den personliga rådgivaren i regeringens generalsekretariat var ledamöter av Hidroelectricas styrelse, ii) under perioden 2007–2008 – situationen okänd, iii) under 2009: statssekreteraren i ministeriet för ekonomi och handel var också ordförande för Hidroelectricas styrelse (2009), medan en annan statssekreterare i budgetministeriet och två generaldirektörer i ministeriet för ekonomi och handel även var ledamöter av Hidroelectricas styrelse, iv) under 2010: tre personliga rådgivare vid ministeriet för ekonomi och handel, en statssekreterare vid finansministeriet och en generaldirektör vid ministeriet för ekonomi och handel var ledamöter av Hidroelectricas styrelse.

8

(9)  Se Internationella energiorganet (International Energy Agency): ”
  Projected costs of generating electricity
  ”, 2010, avsnitt 4.2 ”
  Country by country data on electricity generating costs
  ” s. 89.

9

Projected costs of generating electricity

Country by country data on electricity generating costs

(10)  Beslut nr 22456/3/2012 av den 26 juni 2012 från tribunalen i Bukarest.

10

(11)  Beslut nr 6482 av den 26 juni 2013 från tribunalen i Bukarest.

11

(12)  Finns endast på rumänska på http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf

12

(13)  Electrica ingick två kortfristiga avtal med Hidroelectrica.

13

(14)  Avtal med AlpiqRomEnergie, två avtal med Electrica samt två avtal med ArcelorMittal.

14

(15)  Fem avtal med elåterförsäljare (Alpiq RomIndustries, Electromagnetica, Energy Holding, Euro-Pec samt Luxten-Lighting).

15

(16)  Avtal med EFT (elåterförsäljare) och Alro.

16

(17)  Avtal med Electrocarbon, Elsid och Alpiq RomEnergie (elåterförsäljare).

17

(18)  Avtal med Electrocarbon och Elsid.

18

(19)  Två avtal med ArcelorMittal.

19

(20)  Två avtal med Electrica.

20

(21)  Avtalet med Luxten-Lighting (elåterförsäljare) sades upp av Luxten-Lighting genom ett meddelande av den 15 november 2011, med verkan från och med den 1 januari 2012.

21

(22)  Avtalen med Electrocarbon och Elsid löpte ut den 13 mars 2013 och avtalet med Electromagnetica (elåterförsäljare) löpte ut den 30 april 2014.

22

(23)  I tillägg 1 till avtalet med Electrocarbon angavs ett på förhand fastställt pris (till en fast summa – samma pris) fram till den 28 februari 2008, och i tillägg 2 till avtalet med Elsid angavs ett på förhand fastställt pris fram till den 31 december 2007.

23

(24)  Den 1 juli 2004 enades parterna om en tabell utifrån vilken ett årligt fast pris fastställdes i förväg under perioden 2006–2013 (t.ex.: tillägg 4 till avtalet med Electrocarbon och tillägg 5 till avtalet med Elsid). Priserna ändrades sedan den 1 januari 2005 då de i förväg fastställdes till en fast summa fram till den 31 december 2007 för Elsid och fram till den 28 februari 2008 för Electrocarbon. Från och med 2006 justerades avtalspriserna årligen för Electrocarbon och Elsid.

24

(25)  Förstainstansrätt: Tribunalen i Olt – ärende 2800/104/2010 (Electrocarbon) samt tribunalen i Dambovita – ärende 4102/120/2010 (Elsid).

25

(26)  Artikel 10.2 i alla tre avtalen.

26

(27)  Artikel 10.1 i alla tre avtalen.

27

(28)  Artikel 55 punkt 1 i lag nr 123/2012 om el och gas, åter ändrad genom lag nr 127/2014.

28

(29)  Rapporten från KPMG, bilaga 3 till Energy Holdings memorandum av den 27 februari 2012, s. 8. Källa: Hidroelectricas årsrapport, förvaltarens rapport från 2010, KPMG:s analys.

29

Källa:

(30)  Rapporten från KPMG, bilaga 3 till Energy Holdings memorandum av den 27 februari 2012, s. 21. Källa: ANRE.

30

Källa

(31)  Affärshemlighet.

31

(32)  Kommissionens beslut av den 5 mars 2014, om ett förfarande enligt artikel 102 i EUF-fördraget för att utkräva böter enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1/2003 i fallet AT.39984 – OPCOM/rumänska elbörsen.

32

(33)  Det dataset som användes för att göra referenser innehöll 114 uppgifter, som tillsammans täckte perioden 2007–2010. Datasetet innehöll följande upplysningar: säljarens och köparens identitet, typen av avtal, ikraftträdandedatum, utgångsdatum samt kvantitet, leveransprofil och viktat genomsnittligt pris för samtliga år från 2007 till 2013.

33

(34)  Förteckningen över kunder står att finna i bilaga II, tabell 1.

34

(35)  Vissa elåterförsäljare (dvs. Alpiq RomIndustries, EFT, Alro Electrocarbon och Elsid).

35

(36)  En elåterförsäljare (EFT) och Alro.

36

(37)  Gäller enbart i fallet Alro.

37

(38)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

38

(39)  Till skillnad från i fallen om ungerska fördelaktiga eltariffer – dom av den 13 februari 2012 i målen T-80/06 och T-182/09, Budapesti Erőmű/kommissionen (ECLI:EU:T:2012:65).

39

(40)  För ytterligare information, se ANRE:s årliga övervakningsrapport för 2007 och efterföljande år.

40

(41)  Energy Holding.

41

(42)  Alpiq RomIndustries och Alpiq RomEnergie.

42

(43)  Energy Holding.

43

(44)  Dom av den 16 maj 2002, Republiken Frankrike/kommissionen (Stardust Marine), mål C-482/99, ECLI: EU:C:2002:294.

44

(45)  Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustrie, Electromagnetica, Energy Holding, Electrocarbon och Elsid, ArcelorMittal samt Alro.

45

(46)  Energy Holding, en elåterförsäljare.

46

(47)  EFT, Electromagnetica, Luxten-Lighting och Energy Holding.

47

(48)  EFT, Electromagnetica, Luxten-Lighting och Alro.

48

(49)  EFT, Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid.

49

(50)  Alpiq RomEnergy och Alpiq RomIndustries.

50

(51)  Tribunalens dom av den 13 februari 2012, Budapesti Erömü/kommissionen, förenade målen T-80/06 och T-182/09, ECLI:EU:T:2012:65, punkterna 50 till 62.

51

(52)  
  EUT L 157, 21.6.2005, s. 96.

52

(53)  Se rättspraxisen i fotnot 39, punkterna 69–89.

53

(54)  Kommissionens beslut 2014/456/EU av den 4 februari 2014 om statligt stöd nr SA.21817 (C 3/07) (f.d. NN 66/06) som Spanien har genomfört Eltariffer i Spanien: konsumenter (EUT L 205, 12.7.2014, s. 25), skäl 113–120.

54

(55)  Tribunalens dom av den 13 februari 2012, Budapesti Erömü/kommissionen, förenade målen T-80/06 och T-182/09, ECLI:EU:T:2012:65, punkterna 104–114.

55

(56)  Hidroelectrica auktionerade ut ArcelorMittals anbud den 23 december 2009, medan Energy Holding drog tillbaka sitt anbud den 22 december 2009.

56

(57)  Arelcos och Petropeds parallella anbud drogs tillbaka den 20 respektive den 30 december 2010.

57

(58)  Se bilaga I till detta beslut.

58

(59)  Dom av den 16 maj 2002, Frankrike/kommissionen (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, punkterna 51–58.

59

(60)  Se fotnot 59.

60

(61)  Kommissionens beslut (EU) 2015/1877 av den 20 april 2015 om de tariffer som tillämpas av S.C. Hidroelectrica SA of Romania i avtal med S.C. Termoelectrica SA och S.C. Electrocentrale Deva SA – SA.33475 (12/C) (EUT L 275, 20.10.2015, s. 46), skälen 96–100.

61

---

BILAGA I

ÖVERBLICK AV AVTALEN

| SA.33451
  ELÅTERFÖRSÄLJARNA | Datum för undertecknande och avtalsperiod (inledande period/efter förlängning av period) | Datum för uppsägningen | Kvantitet | Pris (RON/MWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alpiq RomEnergie | 3 april 2008
  Inledande period: 5 år
  Förlängning (2009): med ytterligare 5 år (fram till 2018) | 20 juli 2012 | — | 2008: [...] GWh |

SA.33451

ELÅTERFÖRSÄLJARNA

Datum för undertecknande och avtalsperiod (inledande period/efter förlängning av period)

Datum för uppsägningen

Kvantitet

Pris (RON/MWh)

Alpiq RomEnergie

3 april 2008

Inledande period: 5 år

Förlängning (2009): med ytterligare 5 år (fram till 2018)

20 juli 2012

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Alpiq RomIndustries

29 november 2004

Inledande period: 10 år

Förlängning (2009): med ytterligare 5 år (fram till slutet av 2019)

20 juli 2012

Inledande kvantitet: 1 GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Energy Financing Team Romania (EFT)

25 mars 2004

Inledande period: 7 år

Förlängning (2010): med ytterligare 5 år (fram till slutet av 2015)

18 juli 2012

Inledande kvantitet (2006): [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Electrica

Avtal 111: 17 augusti 2010

Avtal 112: 14 september 2010

Avtal 111

31 juli 2011

Avtal 112

31 december 2010

Avtal 111

[...] GWh fr.o.m. september 2010 t.o.m. den 31 juli 2011

Avtal 112

[...] GWh fr.o.m. oktober t.o.m. december 2010

Avtal 111

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Avtal 112

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Electromagnetica

21 april 2004

Inledande period: 10 år

30 april 2014

Inledande kvantitet: [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Energy Holding

14 januari 2004

Inledande period: 10 år

24 juli 2012

Inledande kvantitet: 3 692  GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 1:a halvåret 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

1:a halvåret 2008: [...] GWh

| — | 2:a halvåret 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2:a halvåret 2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

EURO-PEC

3 mars 2004

Inledande period: 10 år

26 juni 2012

Inledande kvantitet: [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Luxten-Lighting

2 mars 2004

Inledande period: 10 år

December 2011

Inledande kvantitet: [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

SA.33581

ELEKTRODPRODUCENTERNA

Datum för undertecknande och avtalsperiod (inledande period/efter förlängning av period)

Datum för uppsägningen

Kvantitet

Pris (RON/MWh)

Electrocarbon

28 mars 2003

Inledande period: 5 år

Förlängning (2004): med ytterligare 5 år (fram till den 31 mars 2013)

31 mars 2013

Inledande kvantitet: 800 GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

ELSID

18 december 2002

Inledande period: 5 år

Förlängning (2004): med ytterligare 5 år (fram till den 31 mars 2013)

31 mars 2013

Inledande kvantitet: 280 GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

SA.33624

Alro

Datum för undertecknande och avtalsperiod (inledande period/efter förlängning av period [om tillämpligt])

Datum för uppsägningen

Kvantitet

Pris (RON/MWh)

Alro

8 september 2005

Inledande period: 7 år

Förlängning (2010): med ytterligare 5 år (fram till den 31 januari 2018)

Fortlöper fram till slutet av 2018

Inledande kvantitet: [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

SA.33623

ARCELORMITTAL GALAŢI

Datum för undertecknande och avtalsperiod (inledande period/efter förlängning av period [om tillämpligt])

Datum för uppsägningen

Kvantitet

Pris (RON/MWh)

ArcelorMittal

23 december 2009

Period: 1 år

22 december 2010

Period: 1 år

31 december 2010

6 januari 2012

[...] GWh

[...] GWh

2010: [...]

2011: [...]

---

BILAGA II

BEDÖMNING AV PÅSTÅDDA EKONOMISKA FÖRDELAR – EKONOMETRISK ANALYS

Logisk grund för och beskrivning av den ekonometriska analysen

Den ekonometriska analys som kommissionen har genomfört syftar till att konstruera referenspriser för avtal. Detta sker genom att man gör en regressionsanalys med hjälp av inslag i avtalen i datasetet. Som ett första steg gör regressionsanalysen det möjligt att konstruera ett referenspris som en funktion av egenskaperna hos de avtal som ingår i datasetet (förutsägelse inom urvalet). Som ett andra steg används resultaten av regressionsanalysen till att förutsäga ett referenspris för de undersökta avtalen med hänsyn till avtalens egenskaper (förutsägelse utanför urvalet). I regressionsanalysen förklaras att prisvariationerna i avtalen i datasetet utförs med hänsyn till följande egenskaper: köpt kvantitet, leverantör och dummy-variabler på årsnivå. Variabler gällande avtalens löptid och köparens användarprofil som definieras i datasetet beaktas inte eftersom de inte är statistiskt viktiga.

Den ekonometriska analysen bygger på principen att priserna bestäms av flera faktorer, bland annat kvantiteter. Det vore vilseledande att jämföra priserna i olika avtal utan att beakta dessa faktorer. Även om vissa egenskaper hos avtalen i datasetet är desamma som hos de undersökta avtalen (bilaterala förhandlingar, skräddarsydda villkor, kvantiteter som överstiger 150 GWh per år etc.) avser avtalen i datasetet inte exakt samma kvantiteter, och de slöts inte heller för lika lång löptid eller med samma datum för ikraftträdande, som de undersökta avtalen – en faktor som skulle kunna motivera prisskillnader. Exempelvis gäller två undersökta avtal leveransen av [...] GWh/år (Alro 2007–2010) och [...] GWh/år (Energy Holding 2007–2008), men det avtal i datasetet som avser den högsta kvantiteten av alla de 114 konstaterade uppgifterna avseende pris/avtal mellan 2007 och 2010 överstiger inte 1 400 GWh/år. Det är tveksamt om en jämförelse enbart av priserna i dessa avtal gör det möjligt att dra några giltiga slutsatser om huruvida de undersökta avtalen stämde överens med marknadspriserna. En alternativ slutsats skulle kunna vara att dessa två avtal helt enkelt inte går att jämföra med andra avtal på marknaden. Den logiska grunden för denna kvantitativa analys är därför att priserna i olika avtal blir mer jämförbara när vissa externa faktorer beaktas. I avsaknad av normalisering kan endast helt identiska avtal jämföras på ett meningsfullt sätt.

Det bör dock noteras att syftet med denna empiriska analys inte är att bedöma orsakssambandet mellan priser och vissa externa faktorer. Till exempel kräver en bedömning av orsakssambandet mellan vissa faktorer och priserna att man tar risken för endogenitet i beaktande, det vill säga risken för att en kausal variabel (t.ex. kvantiteterna) i sig själv påverkas av den förklarade variabeln (t.ex. priset) på grund av utelämnade variabler eller samtidighet. Syftet med den kvantitativa granskningen är att ”normalisera” priserna i olika avtal för att göra dem mer jämförbara med varandra. Denna normalisering är nödvändig eftersom egenskaperna hos leveranserna och avtalen inte är exakt identiska.

Regressionsanalysen beskriver huvuddragen i de berörda bilaterala avtalen:

| — | Den beaktar kvantitetsvariabeln, som avspeglar det faktum att priserna i regel är lägre när de köpta kvantiteterna är större (1). |
| --- | --- |

—

Den beaktar kvantitetsvariabeln, som avspeglar det faktum att priserna i regel är lägre när de köpta kvantiteterna är större (1).

| — | Den beaktar leverantörsvariabeln, som avspeglar det faktum att vissa leverantörers egenskaper gör det möjligt för dem att sätta priser som skiljer sig från andra leverantörers, med hänsyn till att datasetet omfattar avtal om leverans från i princip alla elleverantörer som bedriver verksamhet i Rumänien. |
| --- | --- |

—

Den beaktar leverantörsvariabeln, som avspeglar det faktum att vissa leverantörers egenskaper gör det möjligt för dem att sätta priser som skiljer sig från andra leverantörers, med hänsyn till att datasetet omfattar avtal om leverans från i princip alla elleverantörer som bedriver verksamhet i Rumänien.

| — | Den beaktar dummy-variabler på årsnivå, vilket avspeglar tidsdimensionen och den eventuella förändringen av marknadsvillkoren från ett år till ett annat. |
| --- | --- |

—

Den beaktar dummy-variabler på årsnivå, vilket avspeglar tidsdimensionen och den eventuella förändringen av marknadsvillkoren från ett år till ett annat.

När det gäller det första steget i den empiriska analysen redovisas i tabell 1 nedan resultaten av regressionsanalysen av de avtal som ingår i datasetet.

När det gäller det andra steget i den empiriska analysen har kommissionen fastställt ett referensvärde för varje år och därefter testat avtalens position i förhållande till detta referensvärde för att avgöra om de priser som Hidroelectrica tillämpade var lägre eller högre än det modellerade referenspriset. I följande steg beskrivs den metod som används för att fastställa referensvärdet:

För det första beräknas för varje avtal i datasetet i vilken utsträckning det faktiska priset varje år avviker från motsvarande referenspris, med hjälp av regressionsanalys och avtalets egenskaper.

För det andra identifieras det avtal där priserna avviker mest nedåt (most-downward-diverging, nedan kallat MDD). Detta avser det avtal i datasetet där det konstaterade priset avviker mest från sitt eget motsvarande referenspris (i absoluta tal). Det fanns goda anledningar, hur försiktiga de än må vara, till att välja ett MDD-avtal där variationsintervallet för priserna understiger medeltalet för referenspriset. För det första förklarar den ekonometriska modellen inte till fullo det konstaterade priset i datasetet, och i den enda uppskattningen av referenspriset beaktas ett konfidensintervall och en felmarginal som ligger över eller under uppskattningen. För det andra förekommer det prisavvikelser från ett enda möjligt pris på den verkliga marknaden. Det MDD-avtal som härrör från marknadsbaserade avtal (se skälen 36–38) ger kvantifierad information om den möjliga omfattningen av sådana avvikelser och ger ett marknadsbaserat intervall kring det beräknade referenspriset.

För det tredje används prisskillnaden i förhållande till MDD-avtalet för att separera avtal som ligger under referenspriset från avtal som överstiger referenspriset:

| — | Om ett avtal har ett konstaterat pris som understiger det motsvarande referenspriset och om prisskillnaden i detta avtal är större än prisskillnaden för MDD-avtalet, anses detta avtal vid första anblicken inte vara förenligt med marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Om ett avtal har ett konstaterat pris som understiger det motsvarande referenspriset och om prisskillnaden i detta avtal är större än prisskillnaden för MDD-avtalet, anses detta avtal vid första anblicken inte vara förenligt med marknadsvillkoren.

| — | I övriga fall bör avtalet anses vara förenligt med marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

—

I övriga fall bör avtalet anses vara förenligt med marknadsvillkoren.

I tabellen nedan redovisas de detaljerade resultaten av regressionsanalysen som utförts på de utvalda avtalen i datasetet. Regressionen förklarar 74 % av variationerna i uppgifterna, vilket anses ge en relativt rättvisande bild. De uppskattningar av koefficienterna som presenteras i tabellen nedan används i en andra etapp för att förutsäga referenspriset för urvalet av undersökta avtal (förutsägelser utanför urvalet).

Resultaten av den ekonometriska analysen

Tabell 1

Regressionsanalys
   (2)

| Beroende variabel: Genomsnittligt pris | Koefficient | Standardfel |
| --- | --- | --- |
| Årlig kvantitet (GWh) | – 0,01951** | 0,007878 |
| | | |
| År 2008 | 22,58369*** | 4,781887 |
| År 2009 | 30,73545*** | 5,471158 |
| År 2010 | 21,32171*** | 5,695673 |
| | | |
| ALPIQ ROMENERGIE | – 2,34966 | 9,310078 |
| ALPIQ ROMINDUSTRIES | – 5,47044 | 9,975876 |
| ARCELORMITTAL GALATI | – 1,78779 | 14,62595 |
| AXPO ENERGY RO | 0,896041 | 10,40766 |
| CE HUNEDOARA | 38,02612*** | 11,41575 |
| CE OLTENIA | 27,86802*** | 9,458818 |
| CEZ VANZARE | 9,515878 | 11,40325 |
| EFT RO | 2,966594 | 18,83573 |
| ELECTRICA | 9,787691 | 11,04511 |
| ELECTROMAGNETICA | – 9,19285 | 9,553932 |
| ENEL ENERGIE MUNTENIA | 16,97181 | 12,529 |
| ENERGY HOLDING | – 34,5329*** | 9,620757 |
| ENERGY NETWORK | 36,58137*** | 12,47443 |
| EON ENERGIE | 3,589147 | 12,43953 |
| EURO-PEC | 0,511251 | 9,50637 |
| HIDROELECTRICA | – 30,3327** | 12,62379 |
| NUCLEARELECTRICA | – 9,804 | 18,78678 |
| OMV PETROM | 6,482914 | 18,79837 |
| RAAN | 33,0402** | 14,6577 |
| RENOVATIO TRADING | 29,5599 | 18,95553 |
| TINMAR IND | 0 | (utelämnat) |
| | | |
| Konstant | 160,5678*** | 8,50624 |
| | | |
| Antal observationer: 109
  R-kvadrat = 0,7426
  Justerad R-kvadrat = 0,6691 | | |
| Observera: Priserna anges i RON/MWh.

  Källa: Kommissionens regressionsanalys har utförts på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med. |

Beroende variabel: Genomsnittligt pris

Koefficient

Standardfel

Årlig kvantitet (GWh)

– 0,01951**

0,007878

År 2008

22,58369***

4,781887

År 2009

30,73545***

5,471158

År 2010

21,32171***

5,695673

ALPIQ ROMENERGIE

– 2,34966

9,310078

ALPIQ ROMINDUSTRIES

– 5,47044

9,975876

ARCELORMITTAL GALATI

– 1,78779

14,62595

AXPO ENERGY RO

0,896041

10,40766

CE HUNEDOARA

38,02612***

11,41575

CE OLTENIA

27,86802***

9,458818

CEZ VANZARE

9,515878

11,40325

EFT RO

2,966594

18,83573

ELECTRICA

9,787691

11,04511

ELECTROMAGNETICA

– 9,19285

9,553932

ENEL ENERGIE MUNTENIA

16,97181

12,529

ENERGY HOLDING

– 34,5329***

9,620757

ENERGY NETWORK

36,58137***

12,47443

EON ENERGIE

3,589147

12,43953

EURO-PEC

0,511251

9,50637

HIDROELECTRICA

– 30,3327**

12,62379

NUCLEARELECTRICA

– 9,804

18,78678

OMV PETROM

6,482914

18,79837

RAAN

33,0402**

14,6577

RENOVATIO TRADING

29,5599

18,95553

TINMAR IND

0

(utelämnat)

Konstant

160,5678***

8,50624

Antal observationer: 109

R-kvadrat = 0,7426

Justerad R-kvadrat = 0,6691

Observera: Priserna anges i RON/MWh.

Källa: Kommissionens regressionsanalys har utförts på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med.

I följande tabeller visas resultaten av den empiriska analys som använder den regressionsanalys som anges i detalj i tabell 1. Det avtal där priserna avviker mest nedåt, MDD-avtalet, väljs ut varje år på grundval av skillnaden i prisnivåer (RON/MWh) mellan det uppskattade priset och det motsvarande konstaterade priset för varje avtal. I tabellerna 2–4 nedan visas skillnaderna mellan Hidroelectricas avtalspriser per år (d.v.s. 2007–2010) jämfört med det simulerade referenspriset för alla de undersökta avtalen.

År 2007 är prisskillnaden för MDD-avtalet, det vill säga det avtal där skillnaden mellan det konstaterade priset och det motsvarande uppskattade priset är störst i datasetet med avtal som inte är föremål för undersökningen, uppskattningsvis [...] RON/MWh. I två av Hidroelectricas avtal understiger det konstaterade priset det uppskattade priset med en prisskillnad som är större än [...] RON/MWh, d.v.s. i avtalen med Electrocarbon och Elsid, där den konstaterade prisskillnaden uppgår till ungefär [...] RON/MWh (se tabell 2).

Tabell 2

Analys av avtal från 2007

| Kundens namn | Leverantörens namn | Konstaterat pris | Referenspris | Prisskillnad (i absoluta tal) | Förenligt med referensindex |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-avtal i datasetet |
| AZOMURES SA | HIDROELECTRICA | [...] | 124 | [...] | |
| Undersökta avtal |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 72 | [...] | Ja |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 50 | [...] | Ja |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 127 | [...] | Ja |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Ja |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Ja |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 125 | [...] | Ja |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Nej |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Nej |
| Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

  Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med. |

Kundens namn

Leverantörens namn

Konstaterat pris

Referenspris

Prisskillnad (i absoluta tal)

Förenligt med referensindex

MDD-avtal i datasetet

AZOMURES SA

HIDROELECTRICA

[...]

124

[...]

Undersökta avtal

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

72

[...]

Ja

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

50

[...]

Ja

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

127

[...]

Ja

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Ja

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Ja

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

125

[...]

Ja

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Nej

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Nej

Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med.

År 2008 uppskattas prisskillnaden i förhållande till MDD-avtalet vara [...] RON/MWh. I tre avtal med Hidroelectrica överstigs denna prisskillnad, d.v.s. i de med Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid, där den konstaterade prisskillnaden uppgår till ungefär [...] RON/MWh för Luxten-Lighting och [...] RON/MWh för Electrocarbon och Elsid (se tabell 3).

Tabell 3

Analys av avtal från 2008

| Kundens namn | Leverantörens namn | Konstaterat pris | Referenspris | Prisskillnad (i absoluta tal) | Förenligt med referensindex |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-avtal i datasetet |
| PETROM SA | Energy Holding | [...] | 147 | [...] | |
| Undersökta avtal |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 94 | [...] | Ja |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Ja |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Ja |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 73 | [...] | Ja |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Ja |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Nej |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Nej |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Nej |
| Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

  Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med. |

Kundens namn

Leverantörens namn

Konstaterat pris

Referenspris

Prisskillnad (i absoluta tal)

Förenligt med referensindex

MDD-avtal i datasetet

PETROM SA

Energy Holding

[...]

147

[...]

Undersökta avtal

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

94

[...]

Ja

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Ja

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Ja

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

73

[...]

Ja

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Ja

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Nej

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Nej

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Nej

Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med.

År 2009 uppskattas prisskillnaden för MDD-avtalet vara [...] RON/MWh och i tre avtal med Hidroelectrica överstigs ännu en gång denna prisskillnad, d.v.s. i de med Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid, där den konstaterade prisskillnaden uppgår till ungefär [...] RON/MWh för Luxten-Lighting och [...] RON/MWh för Electrocarbon och Elsid (se tabell 4).

Tabell 4

Analys av avtal från 2009

| Kundens namn | Leverantörens namn | Konstaterat pris | Referenspris | Prisskillnad (i absoluta tal) | Förenligt med referensindex |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-avtal i datasetet |
| Ductil Steel SA | Alpiq RomEnergie | [...] | 187 | [...] | |
| Undersökta avtal |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 102 | [...] | Ja |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Ja |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Ja |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Ja |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Ja |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Ja |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 156 | [...] | Nej |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Nej |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Nej |
| Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

  Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med. |

Kundens namn

Leverantörens namn

Konstaterat pris

Referenspris

Prisskillnad (i absoluta tal)

Förenligt med referensindex

MDD-avtal i datasetet

Ductil Steel SA

Alpiq RomEnergie

[...]

187

[...]

Undersökta avtal

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

102

[...]

Ja

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Ja

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Ja

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Ja

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Ja

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Ja

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

156

[...]

Nej

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Nej

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Nej

Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med.

År 2010 uppskattas prisskillnaden i förhållande till MDD-avtalet vara [...] RON/MWh. I två avtal med Hidroelectrica överstigs denna prisskillnad, d.v.s. i de med Electrocarbon och Elsid, där den konstaterade prisskillnaden uppgår till ungefär [...] RON/MWh (se tabell 5).

Tabell 5

Analys av avtal från 2010

| Kundens namn | Leverantörens namn | Konstaterat pris | Referenspris | Prisskillnad (i absoluta tal) | Förenligt med referensindex |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-avtal i datasetet |
| SILCOTUB SA ZALAU | Energy Network | [...] | 214 | [...] | |
| Undersökta avtal |
| ArcelorMittal Galati | HIDROELECTRICA | [...] | 118 | [...] | Ja |
| Electrica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Ja |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 107 | [...] | Ja |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Ja |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Ja |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 144 | [...] | Ja |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 93 | [...] | Ja |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 146 | [...] | Ja |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Ja |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Nej |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Nej |
| Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

  Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med. |

Kundens namn

Leverantörens namn

Konstaterat pris

Referenspris

Prisskillnad (i absoluta tal)

Förenligt med referensindex

MDD-avtal i datasetet

SILCOTUB SA ZALAU

Energy Network

[...]

214

[...]

Undersökta avtal

ArcelorMittal Galati

HIDROELECTRICA

[...]

118

[...]

Ja

Electrica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Ja

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

107

[...]

Ja

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Ja

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Ja

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

144

[...]

Ja

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

93

[...]

Ja

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

146

[...]

Ja

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Ja

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Nej

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Nej

Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med.

Känslighetsanalys

I den tidigare empiriska analysen definierades MDD-avtalet som det avtal i datasetet som för ett visst år uppvisade den högsta prisskillnaden i absoluta tal (RON/MWh) mellan det konstaterade priset och det motsvarande uppskattade priset.

För att kontrollera att resultaten är tillförlitliga utfördes en känslighetsanalys. Samma analys genomfördes ytterligare en gång, men den här gången definierades MDD-avtalet som avtalet med den största skillnaden mellan det uppskattade priset och det motsvarande konstaterade priset och uttryckt i procent av det uppskattade priset. I känslighetsanalysen definierades MDD-avtalet som avtalet med den största skillnaden mellan det uppskattade priset och det motsvarande konstaterade priset och uttryckt i procent av det uppskattade priset. Även om denna analys inte borde påverka nämnvärt vilket MDD-avtal som väljs ut kan den påverka de utvalda avtalen. Resultaten visas i tabellerna 6–9. De bekräftar giltigheten hos resultaten av den huvudsakliga analysen.

Tabell 6

Känslighetsanalys av avtal från 2007

| Kundens namn | Leverantörens namn | Konstaterat pris | Referenspris | Prisskillnad (uttryckt i procent) | Förenligt med referensindex |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-avtal i datasetet |
| AZOMURES SA | HIDROELECTRICA | [...] | 124 | [...] % | |
| Undersökta avtal |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 72 | [...] | Ja |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 50 | [...] | Ja |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 127 | [...] | Ja |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Ja |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Ja |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 125 | [...] | Ja |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Nej |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Nej |
| Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

  Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med. |

Kundens namn

Leverantörens namn

Konstaterat pris

Referenspris

Prisskillnad (uttryckt i procent)

Förenligt med referensindex

MDD-avtal i datasetet

AZOMURES SA

HIDROELECTRICA

[...]

124

[...] %

Undersökta avtal

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

72

[...]

Ja

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

50

[...]

Ja

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

127

[...]

Ja

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Ja

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Ja

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

125

[...]

Ja

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Nej

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Nej

Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med.

Tabell 7

Känslighetsanalys av avtal från 2008

| Kundens namn | Leverantörens namn | Konstaterat pris | Referenspris | Prisskillnad (uttryckt i procent) | Förenligt med referensindex |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-avtal i datasetet |
| PETROM SA | Energy Holding | [...] | 147 | [...] % | |
| Undersökta avtal |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 94 | [...] | Nej |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Ja |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Ja |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 73 | [...] | Ja |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Ja |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Nej |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Nej |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Nej |
| Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

  Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med. |

Kundens namn

Leverantörens namn

Konstaterat pris

Referenspris

Prisskillnad (uttryckt i procent)

Förenligt med referensindex

MDD-avtal i datasetet

PETROM SA

Energy Holding

[...]

147

[...] %

Undersökta avtal

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

94

[...]

Nej

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Ja

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Ja

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

73

[...]

Ja

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Ja

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Nej

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Nej

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Nej

Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med.

Tabell 8

Känslighetsanalys av avtal från 2009

| Kundens namn | Leverantörens namn | Konstaterat pris | Referenspris | Prisskillnad (uttryckt i procent) | Förenligt med referensindex |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-avtal i datasetet |
| Ductil Steel SA | Alpiq RomEnergie | [...] | 187 | [...] % | |
| Undersökta avtal |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 102 | [...] | Ja |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Ja |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Ja |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Ja |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Nej |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Ja |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 156 | [...] | Nej |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Nej |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Nej |
| Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

  Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med. |

Kundens namn

Leverantörens namn

Konstaterat pris

Referenspris

Prisskillnad (uttryckt i procent)

Förenligt med referensindex

MDD-avtal i datasetet

Ductil Steel SA

Alpiq RomEnergie

[...]

187

[...] %

Undersökta avtal

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

102

[...]

Ja

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Ja

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Ja

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Ja

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Nej

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Ja

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

156

[...]

Nej

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Nej

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Nej

Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med.

Tabell 9

Känslighetsanalys av avtal från 2010

| Kundens namn | Leverantörens namn | Konstaterat pris | Referenspris | Prisskillnad (uttryckt i procent) | Förenligt med referensindex |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-avtal i datasetet |
| ARCELORMITTAL GALAŢI | Electrica | [...] | 182 | [...] % | |
| Undersökta avtal |
| ArcelorMittal Galați | HIDROELECTRICA | [...] | 118 | [...] | Ja |
| Electrica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Ja |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 107 | [...] | Ja |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Ja |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Ja |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 144 | [...] | Ja |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 93 | [...] | Ja |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 146 | [...] | Ja |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Ja |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Nej |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Nej |
| Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

  Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med. |

Kundens namn

Leverantörens namn

Konstaterat pris

Referenspris

Prisskillnad (uttryckt i procent)

Förenligt med referensindex

MDD-avtal i datasetet

ARCELORMITTAL GALAŢI

Electrica

[...]

182

[...] %

Undersökta avtal

ArcelorMittal Galați

HIDROELECTRICA

[...]

118

[...]

Ja

Electrica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Ja

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

107

[...]

Ja

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Ja

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Ja

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

144

[...]

Ja

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

93

[...]

Ja

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

146

[...]

Ja

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Ja

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Nej

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Nej

Observera: Priserna har avrundats uppåt till närmaste RON/MWh.

Källa: Beräkningarna har utförts på grundval av regressionsanalysen och på de uppgifter som de rumänska myndigheterna inkom med.

Elpriserna i avtalen mellan Hidroelectrica och Luxten-Lighting, Electrocarbon och Elsid stämmer fortfarande inte överens med referenspriset. De procentuella prisskillnaderna är anmärkningsvärt högre för avtalen med Luxten-Lighting under åren 2008 och 2009 och i de med Electrocarbon och Elsid för perioden 2007–2010. Dessutom framträder två andra avtal, d.v.s. de med Alro år 2008 och Energy Holding år 2009. Den procentuella prisskillnaden är i båda fallen mycket nära den procentuella prisskillnaden för MDD-avtalet. Det konstaterade priset i avtalen från 2008 med Alro är [...] % lägre än dess uppskattade pris, medan prisskillnaden i förhållande till MDD-avtalet var [...] % år 2008. Det konstaterade priset i avtalen från 2009 med Energy Holding är [...] % lägre än dess uppskattade pris, medan prisskillnaden i förhållande till MDD-avtalet var [...] % år 2009. I det hela taget kan dessa två avtal anses stämma överens med referenspriset.

Förutom den huvudsakliga känslighetsanalys som utfördes, där MDD-avtalet fastställdes utifrån en procentuell skillnad i förhållande till referenspriset och där resultatens giltighet bekräftades, utfördes ytterligare känslighetstest på de resultat som erhölls då man tillämpade den definition av MDD-avtal som är att föredra, i absoluta tal, med följande resultat:

| — | En godtycklig bruttovinst på 10 % drogs av från det absoluta värdet på MDD-avtalet: Ändringen av MDD-avtalet påverkar inte slutsatsen avseende de undersökta avtalen från 2008, 2009 och 2010. För 2007 tycks en skillnad framträda för EFT på 2,5 RON/MWh under det gällande priset på [...] RON/MWh (d.v.s. priset som skulle ha stämt överens med referensvärdet skulle ha varit [...] RON/MWh). Denna skillnad, som inte konstaterades i EFT:s priser för åren 2008, 2009 och 2010, anses vara försumbar. |
| --- | --- |

—

En godtycklig bruttovinst på 10 % drogs av från det absoluta värdet på MDD-avtalet: Ändringen av MDD-avtalet påverkar inte slutsatsen avseende de undersökta avtalen från 2008, 2009 och 2010. För 2007 tycks en skillnad framträda för EFT på 2,5 RON/MWh under det gällande priset på [...] RON/MWh (d.v.s. priset som skulle ha stämt överens med referensvärdet skulle ha varit [...] RON/MWh). Denna skillnad, som inte konstaterades i EFT:s priser för åren 2008, 2009 och 2010, anses vara försumbar.

| — | Likaså fångar tillämpningen av en referensnivå som avser andra avvikelsen nedåt (nedan kallad 2:a DD) endast upp ytterligare två avtal (Luxten-Lighting och EFT) år 2007, men det går inte att se att något av de andra undersökta avtalen ligger under referenspriserna under den analyserade perioden eller att avtalen med EFT ligger under referenspriset för åren 2008, 2009 och 2010. |
| --- | --- |

—

Likaså fångar tillämpningen av en referensnivå som avser andra avvikelsen nedåt (nedan kallad 2:a DD) endast upp ytterligare två avtal (Luxten-Lighting och EFT) år 2007, men det går inte att se att något av de andra undersökta avtalen ligger under referenspriserna under den analyserade perioden eller att avtalen med EFT ligger under referenspriset för åren 2008, 2009 och 2010.

| — | Regressionsuppgifter från 2011, som inte analyserades i det inledande skedet, fördes in: även om de värden som visas i tabellerna 2–5 ändrades något förblev de kvalitativa resultaten oförändrade. |
| --- | --- |

—

Regressionsuppgifter från 2011, som inte analyserades i det inledande skedet, fördes in: även om de värden som visas i tabellerna 2–5 ändrades något förblev de kvalitativa resultaten oförändrade.

| — | De undersökta avtalspriserna som bedömdes stämma överens med referenspriset fördes in igen i regressionen som dataset (inom urvalet): inte heller i detta fall ändrades slutsatsen avseende de undersökta avtalen. |
| --- | --- |

—

De undersökta avtalspriserna som bedömdes stämma överens med referenspriset fördes in igen i regressionen som dataset (inom urvalet): inte heller i detta fall ändrades slutsatsen avseende de undersökta avtalen.

Således bekräftar dessa ytterligare känslighetsanalyser avseende den huvudsakliga undersökningen att resultaten av den ekonometriska analysen är tillförlitliga.

---

(1)  I en preliminär behandling av uppgifterna beaktades inte fyra avtal (som inte är föremål för undersökningen) som motsvarar ALRO:s koncerninterna försäljning från 2007 till 2010, eftersom de troligen avspeglar andra marknadsvillkor än de som gäller i samband med bilaterala avtalsförhandlingar mellan en leverantör och en oberoende köpare, vilket är den viktigaste faktorn i detta ärende.

(2)  Standardfelen anges inom parentes: *** betyder att koefficienten är statistiskt signifikant med en signifikansnivå på 1 %, ** betyder att den är statistiskt signifikant med en signifikansnivå på 5 % och * betyder att den är statistiskt signifikant med en signifikansnivå på 10 %.

---

| 29.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 83/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 83/38

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/502

av den 21 oktober 2015

om det statliga stöd SA.38374 (2014/C f.d. 2014/NN) som Nederländerna har genomfört till förmån för Starbucks

[delgivet med nr C(2015) 7143]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med de bestämmelser som anges ovan (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 30 juli 2013 uppmanade kommissionen de nederländska myndigheterna att lämna uppgifter om praxis när det gäller förhandsbesked i skattefrågor i Nederländerna samt alla förhandsbesked när det gäller Starbucks Coffee EMEA BV (nedan kallat Starbucks Coffee BV) och Starbucks Manufacturing EMEA BV (nedan kallat SMBV), två företag som indirekt kontrolleras av Starbucks Corporation. Starbucks Corporation och alla de företag som kontrolleras av detta bolag samlas nedan under benämningen Starbucks eller Starbuckskoncernen. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 30 juli 2013 uppmanade kommissionen de nederländska myndigheterna att lämna uppgifter om praxis när det gäller förhandsbesked i skattefrågor i Nederländerna samt alla förhandsbesked när det gäller Starbucks Coffee EMEA BV (nedan kallat Starbucks Coffee BV) och Starbucks Manufacturing EMEA BV (nedan kallat SMBV), två företag som indirekt kontrolleras av Starbucks Corporation. Starbucks Corporation och alla de företag som kontrolleras av detta bolag samlas nedan under benämningen Starbucks eller Starbuckskoncernen.

Starbucks Coffee BV

SMBV

Starbucks

Starbuckskoncernen

| (2) | Genom en skrivelse av den 2 oktober 2013 lämnade de nederländska myndigheterna de begärda upplysningarna till kommissionen, inbegripet det förhandsbesked om prissättning (2) som den nederländska skattemyndigheten utfärdade till Starbucks Coffee BV 2008 (nedan kallat Starbucks Coffee BV:s förhandsbesked om prissättning), det förhandsbesked om prissättning som den nederländska skattemyndigheten utfärdade till SMBV 2008 (nedan kallat SMBV:s förhandsbesked om prissättning) samt styrkande handlingar. Dessa handlingar avser i synnerhet en rapport om internprissättning som stödde begäran om de två ovannämnda förhandsbeskeden om prissättning (nedan kallat rapporten om internprissättning) och annan skriftväxling mellan den nederländska skattemyndigheten och Starbucks Corporations skatterådgivare, [skatterådgivaren] (*1), (nedan kallad skatterådgivaren) på Starbucks Coffee BV:s och SMBV:s vägnar (3). |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 2 oktober 2013 lämnade de nederländska myndigheterna de begärda upplysningarna till kommissionen, inbegripet det förhandsbesked om prissättning (2) som den nederländska skattemyndigheten utfärdade till Starbucks Coffee BV 2008 (nedan kallat Starbucks Coffee BV:s förhandsbesked om prissättning), det förhandsbesked om prissättning som den nederländska skattemyndigheten utfärdade till SMBV 2008 (nedan kallat SMBV:s förhandsbesked om prissättning) samt styrkande handlingar. Dessa handlingar avser i synnerhet en rapport om internprissättning som stödde begäran om de två ovannämnda förhandsbeskeden om prissättning (nedan kallat rapporten om internprissättning) och annan skriftväxling mellan den nederländska skattemyndigheten och Starbucks Corporations skatterådgivare, [skatterådgivaren] (*1), (nedan kallad skatterådgivaren) på Starbucks Coffee BV:s och SMBV:s vägnar (3).

2

Starbucks Coffee BV:s förhandsbesked om prissättning

SMBV:s förhandsbesked om prissättning

rapporten om internprissättning

*1

skatterådgivaren

3

| (3) | Inför ett möte som skulle hållas den 15 januari 2014 skickade kommissionen den 9 januari 2014 ett e-postmeddelande till de nederländska myndigheterna som innehöll ett antal frågor som bland annat berörde det internprissättningsarrangemang som avtalats i Starbucks Coffee BV:s förhandsbesked om prissättning och SMBV:s förhandsbesked om prissättning, som utfärdats av den nederländska skattemyndigheten. |
| --- | --- |

(3)

Inför ett möte som skulle hållas den 15 januari 2014 skickade kommissionen den 9 januari 2014 ett e-postmeddelande till de nederländska myndigheterna som innehöll ett antal frågor som bland annat berörde det internprissättningsarrangemang som avtalats i Starbucks Coffee BV:s förhandsbesked om prissättning och SMBV:s förhandsbesked om prissättning, som utfärdats av den nederländska skattemyndigheten.

| (4) | Den 15 januari 2014 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och företrädare för den nederländska skattemyndigheten, där kommissionens avdelningar bland annat krävde ytterligare förtydliganden om justeringarna av kostnadsbasen i rapporten om internprissättning vad gäller SMBV:s förhandsbesked om prissättning och de fluktuerande royaltybetalningar som gjorts av SMBV. |
| --- | --- |

(4)

Den 15 januari 2014 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och företrädare för den nederländska skattemyndigheten, där kommissionens avdelningar bland annat krävde ytterligare förtydliganden om justeringarna av kostnadsbasen i rapporten om internprissättning vad gäller SMBV:s förhandsbesked om prissättning och de fluktuerande royaltybetalningar som gjorts av SMBV.

| (5) | Som svar på de frågor som ställts under mötet den 15 januari 2014 lämnade de nederländska myndigheterna genom en skrivelse av den 28 januari 2014 information om jämförbarhetsjusteringarna, valet av jämförbara företag och den fluktuerande royaltyn. Ytterligare information om de handlingar som överlämnats anges i skälen 59–62 i beslutet om att inleda förfarandet, såsom nämns i skäl 9. |
| --- | --- |

(5)

Som svar på de frågor som ställts under mötet den 15 januari 2014 lämnade de nederländska myndigheterna genom en skrivelse av den 28 januari 2014 information om jämförbarhetsjusteringarna, valet av jämförbara företag och den fluktuerande royaltyn. Ytterligare information om de handlingar som överlämnats anges i skälen 59–62 i beslutet om att inleda förfarandet, såsom nämns i skäl 9.

| (6) | Genom en skrivelse av den 7 mars 2014 (4) meddelade kommissionen de nederländska myndigheterna att den höll på att bedöma om förhandsbeskeden om prissättning till förmån för Starbucks Coffee BV och SMBV kunde utgöra nytt statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och uppmanade de nederländska myndigheterna att lämna synpunkter om förenligheten hos sådant stöd. Kommissionen uppmanade de nederländska myndigheterna att lämna eventuella ytterligare upplysningar om Starbucks Coffee BV:s och SMBV:s förhandsbesked om prissättning samt självdeklarationerna från Starbucks Coffee BV och SMBV och närstående företag till dessa i Nederländerna. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 7 mars 2014 (4) meddelade kommissionen de nederländska myndigheterna att den höll på att bedöma om förhandsbeskeden om prissättning till förmån för Starbucks Coffee BV och SMBV kunde utgöra nytt statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och uppmanade de nederländska myndigheterna att lämna synpunkter om förenligheten hos sådant stöd. Kommissionen uppmanade de nederländska myndigheterna att lämna eventuella ytterligare upplysningar om Starbucks Coffee BV:s och SMBV:s förhandsbesked om prissättning samt självdeklarationerna från Starbucks Coffee BV och SMBV och närstående företag till dessa i Nederländerna.

4

| (7) | Genom en skrivelse av den 21 mars 2014 besvarade de nederländska myndigheterna skrivelsen av den 7 mars 2014 och tillhandahöll de efterfrågade självdeklarationerna. De nederländska myndigheterna bekräftade även att alla relevanta handlingar beträffande de förhandsbesked om prissättning som tidigare lämnats in till kommissionen redan tillhandahållits kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 21 mars 2014 besvarade de nederländska myndigheterna skrivelsen av den 7 mars 2014 och tillhandahöll de efterfrågade självdeklarationerna. De nederländska myndigheterna bekräftade även att alla relevanta handlingar beträffande de förhandsbesked om prissättning som tidigare lämnats in till kommissionen redan tillhandahållits kommissionen.

| (8) | Den 6 maj 2014 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och företrädare för den nederländska skattemyndigheten. |
| --- | --- |

(8)

Den 6 maj 2014 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och företrädare för den nederländska skattemyndigheten.

| (9) | Den 11 juni 2014 beslutade sig kommissionen för att inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget vad gäller SMBV:s förhandsbesked om prissättning på den grunden att detta förhandsbesked om prissättning kunde utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) (5). |
| --- | --- |

(9)

Den 11 juni 2014 beslutade sig kommissionen för att inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget vad gäller SMBV:s förhandsbesked om prissättning på den grunden att detta förhandsbesked om prissättning kunde utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) (5).

beslutet om att inleda förfarandet

5

| (10) | Genom en skrivelse av den 16 juli 2014 lämnade de nederländska myndigheterna sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. Inlagorna inbegrep bland annat rostningsavtalet mellan Alki Limited Partnership (nedan kallat Alki LP) och SMBV, och inköpsavtalet om råkaffe mellan SMBV och Starbucks Coffee Trading Company SARL (nedan kallat SCTC). |
| --- | --- |

(10)

Genom en skrivelse av den 16 juli 2014 lämnade de nederländska myndigheterna sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. Inlagorna inbegrep bland annat rostningsavtalet mellan Alki Limited Partnership (nedan kallat Alki LP) och SMBV, och inköpsavtalet om råkaffe mellan SMBV och Starbucks Coffee Trading Company SARL (nedan kallat SCTC).

Alki LP

SCTC

| (11) | Genom en skrivelse av den 25 november 2014 uppmanade kommissionen de nederländska myndigheterna att lämna de uppgifter som efterfrågats i beslutet om att inleda förfarandet och som endast delvis lämnats in av de nederländska myndigheterna den 16 juli 2014, samt att lämna ytterligare information som behövdes för att analysera SMBV:s förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(11)

Genom en skrivelse av den 25 november 2014 uppmanade kommissionen de nederländska myndigheterna att lämna de uppgifter som efterfrågats i beslutet om att inleda förfarandet och som endast delvis lämnats in av de nederländska myndigheterna den 16 juli 2014, samt att lämna ytterligare information som behövdes för att analysera SMBV:s förhandsbesked om prissättning.

| (12) | Genom en skrivelse av den 19 december 2014 besvarade de nederländska myndigheterna skrivelsen av den 25 november 2014 och uppgav att de nederländska myndigheterna inte har tillgång till delar av den information som begärts. |
| --- | --- |

(12)

Genom en skrivelse av den 19 december 2014 besvarade de nederländska myndigheterna skrivelsen av den 25 november 2014 och uppgav att de nederländska myndigheterna inte har tillgång till delar av den information som begärts.

| (13) | Den 19 december 2014 offentliggjordes beslutet om att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna sina synpunkter på åtgärden. |
| --- | --- |

(13)

Den 19 december 2014 offentliggjordes beslutet om att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna sina synpunkter på åtgärden.

Europeiska unionens officiella tidning

| (14) | Genom en skrivelse av den 16 januari 2015 lämnade Starbucks sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. Synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet lämnades även in av det nederländska skatterådgivarförbundet (De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs, nedan kallat NOB), Nederländernas industri- och arbetsgivarförbund (Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond, nedan kallat VNO-NCW), ATOZ Tax Advisers Luxembourg, Oxfam International och Österrikes handelskammare (Bundesarbeitskammer Österreich, nedan kallad BAK). |
| --- | --- |

(14)

Genom en skrivelse av den 16 januari 2015 lämnade Starbucks sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. Synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet lämnades även in av det nederländska skatterådgivarförbundet (De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs, nedan kallat NOB), Nederländernas industri- och arbetsgivarförbund (Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond, nedan kallat VNO-NCW), ATOZ Tax Advisers Luxembourg, Oxfam International och Österrikes handelskammare (Bundesarbeitskammer Österreich, nedan kallad BAK).

NOB

VNO-NCW

BAK

| (15) | Som svar på kommissionens skrivelse av den 25 november 2014 lämnade de nederländska myndigheterna genom en skrivelse av den 8 januari 2015 in stiftelseurkunden för kommanditbolaget Alki LP. |
| --- | --- |

(15)

Som svar på kommissionens skrivelse av den 25 november 2014 lämnade de nederländska myndigheterna genom en skrivelse av den 8 januari 2015 in stiftelseurkunden för kommanditbolaget Alki LP.

| (16) | Den 12 februari 2015 upplyste kommissionen Nederländerna om att den i enlighet med artikel 6a i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (6) hade fastställt att det formella granskningsförfarandet beträffande SMBV:s förhandsbesked om prissättning hittills hade varit verkningslöst (7). Genom en skrivelse av den 6 februari 2015 och i enlighet med artikel 6a.2 b i förordning (EG) nr 659/1999 bad kommissionen om de nederländska myndigheternas godkännande att kontakta Starbucks direkt för att erhålla den information som saknades. |
| --- | --- |

(16)

Den 12 februari 2015 upplyste kommissionen Nederländerna om att den i enlighet med artikel 6a i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (6) hade fastställt att det formella granskningsförfarandet beträffande SMBV:s förhandsbesked om prissättning hittills hade varit verkningslöst (7). Genom en skrivelse av den 6 februari 2015 och i enlighet med artikel 6a.2 b i förordning (EG) nr 659/1999 bad kommissionen om de nederländska myndigheternas godkännande att kontakta Starbucks direkt för att erhålla den information som saknades.

6

7

| (17) | Genom en skrivelse av den 18 februari 2015 upplyste kommissionen de nederländska myndigheterna om att den hade erhållit synpunkter från en konkurrent om mervärdet av rostningsprocessen för gröna kaffebönor och uppmanade de nederländska myndigheterna att kommentera denna synpunkt. De nederländska myndigheterna kommenterade dessa synpunkter genom en skrivelse av den 11 mars 2015. |
| --- | --- |

(17)

Genom en skrivelse av den 18 februari 2015 upplyste kommissionen de nederländska myndigheterna om att den hade erhållit synpunkter från en konkurrent om mervärdet av rostningsprocessen för gröna kaffebönor och uppmanade de nederländska myndigheterna att kommentera denna synpunkt. De nederländska myndigheterna kommenterade dessa synpunkter genom en skrivelse av den 11 mars 2015.

| (18) | Genom en skrivelse av den 12 mars 2015 gav Nederländerna sitt godkännande till att kontakta Starbucks direkt som svar på kommissionens skrivelse av den 6 februari 2015. Genom en skrivelse av den 16 mars 2015 bad kommissionen till följd av detta godkännande Starbucks att, på grundval av artikel 6a.6 i förordning (EG) nr 659/1999, lämna information om den juridiska formen, företagsmodellen för Starbucksbutikerna samt den råvara som används av SMBV, dvs. de gröna kaffebönorna (nedan kallad begäran om Starbucks marknadsinformation). |
| --- | --- |

(18)

Genom en skrivelse av den 12 mars 2015 gav Nederländerna sitt godkännande till att kontakta Starbucks direkt som svar på kommissionens skrivelse av den 6 februari 2015. Genom en skrivelse av den 16 mars 2015 bad kommissionen till följd av detta godkännande Starbucks att, på grundval av artikel 6a.6 i förordning (EG) nr 659/1999, lämna information om den juridiska formen, företagsmodellen för Starbucksbutikerna samt den råvara som används av SMBV, dvs. de gröna kaffebönorna (nedan kallad begäran om Starbucks marknadsinformation).

begäran om Starbucks marknadsinformation

| (19) | Genom skrivelser av den 20 och den 26 mars 2015 lämnade de nederländska myndigheterna in sina synpunkter på kommentarerna från tredje parter om beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(19)

Genom skrivelser av den 20 och den 26 mars 2015 lämnade de nederländska myndigheterna in sina synpunkter på kommentarerna från tredje parter om beslutet om att inleda förfarandet.

| (20) | Efter antagandet av beslutet av den 12 februari 2015 och i enlighet med Artikel 6a.6 i förordning (EG) nr 659/1999 kontaktade kommissionen den 7 april 2015 fyra konkurrenter till Starbucks och begärde marknadsinformation om deras företagsmodell och deras värdeskapande verksamhet, för att kommissionen skulle kunna slutföra sin bedömning av fallet (nedan kallad begäran om konkurrenters marknadsinformation). Dessa fyra konkurrenter inbegrep företag Y, Alois Dallmayr Kaffee oHG (nedan kallat Dallmayr), Nestlé SA (nedan kallat Nestlé) och Melitta Europa GmbH & Co. KG (nedan kallat Melitta). Kommissionen upplyste samtidigt de nederländska myndigheterna om att den hade begärt upplysningar från Starbucks konkurrenter. |
| --- | --- |

(20)

Efter antagandet av beslutet av den 12 februari 2015 och i enlighet med Artikel 6a.6 i förordning (EG) nr 659/1999 kontaktade kommissionen den 7 april 2015 fyra konkurrenter till Starbucks och begärde marknadsinformation om deras företagsmodell och deras värdeskapande verksamhet, för att kommissionen skulle kunna slutföra sin bedömning av fallet (nedan kallad begäran om konkurrenters marknadsinformation). Dessa fyra konkurrenter inbegrep företag Y, Alois Dallmayr Kaffee oHG (nedan kallat Dallmayr), Nestlé SA (nedan kallat Nestlé) och Melitta Europa GmbH & Co. KG (nedan kallat Melitta). Kommissionen upplyste samtidigt de nederländska myndigheterna om att den hade begärt upplysningar från Starbucks konkurrenter.

begäran om konkurrenters marknadsinformation

Dallmayr

Nestlé

Melitta

| (21) | Den 13 april 2015 lämnade Starbucks de upplysningar som begärts i kommissionens skrivelse av den 16 mars 2015. |
| --- | --- |

(21)

Den 13 april 2015 lämnade Starbucks de upplysningar som begärts i kommissionens skrivelse av den 16 mars 2015.

| (22) | Genom skrivelser av den 27 april 2015 besvarade Dallmayr och företag Y kommissionens begäran om marknadsinformation av den 7 april 2015. |
| --- | --- |

(22)

Genom skrivelser av den 27 april 2015 besvarade Dallmayr och företag Y kommissionens begäran om marknadsinformation av den 7 april 2015.

| (23) | Den 29 april 2015 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och Starbucks där kommissionens avdelningar förtydligande hur vissa frågor i begäran om Starbucks marknadsinformation skulle förstås inom ramen för granskningen. |
| --- | --- |

(23)

Den 29 april 2015 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och Starbucks där kommissionens avdelningar förtydligande hur vissa frågor i begäran om Starbucks marknadsinformation skulle förstås inom ramen för granskningen.

| (24) | Till följd av Starbucks svar av den 13 april 2015 uppmanade kommissionen, genom en skrivelse av den 6 maj 2015, Starbucks att lämna ytterligare upplysningar. |
| --- | --- |

(24)

Till följd av Starbucks svar av den 13 april 2015 uppmanade kommissionen, genom en skrivelse av den 6 maj 2015, Starbucks att lämna ytterligare upplysningar.

| (25) | Genom en skrivelse av den 11 maj 2015 uppmanade kommissionen företag Y att lämna ytterligare förtydliganden om den inlämnade marknadsinformationen. Dessa förtydliganden lämnades av företag Y genom en skrivelse av den 21 maj 2015. |
| --- | --- |

(25)

Genom en skrivelse av den 11 maj 2015 uppmanade kommissionen företag Y att lämna ytterligare förtydliganden om den inlämnade marknadsinformationen. Dessa förtydliganden lämnades av företag Y genom en skrivelse av den 21 maj 2015.

| (26) | Genom skrivelser av den 20 maj 2015 och den 26 maj 2015 besvarade Nestlé och Melitta kommissionens begäran om konkurrenters marknadsinformation av den 7 april 2015. |
| --- | --- |

(26)

Genom skrivelser av den 20 maj 2015 och den 26 maj 2015 besvarade Nestlé och Melitta kommissionens begäran om konkurrenters marknadsinformation av den 7 april 2015.

| (27) | Genom en skrivelse av den 27 maj 2015 lämnade de nederländska myndigheterna sina synpunkter på den information som lämnats av företag Y och Dallmayr. |
| --- | --- |

(27)

Genom en skrivelse av den 27 maj 2015 lämnade de nederländska myndigheterna sina synpunkter på den information som lämnats av företag Y och Dallmayr.

| (28) | Genom en skrivelse av den 29 maj 2015 lämnade Starbucks sina svar på kommissionens begäran av den 6 maj 2015. |
| --- | --- |

(28)

Genom en skrivelse av den 29 maj 2015 lämnade Starbucks sina svar på kommissionens begäran av den 6 maj 2015.

| (29) | Genom en skrivelse av den 19 juni 2015 lämnade de nederländska myndigheterna sina synpunkter på den information som lämnats av Starbucks den 13 april 2015 och den 29 maj 2015. |
| --- | --- |

(29)

Genom en skrivelse av den 19 juni 2015 lämnade de nederländska myndigheterna sina synpunkter på den information som lämnats av Starbucks den 13 april 2015 och den 29 maj 2015.

| (30) | Genom en skrivelse av den 26 juni 2015 lämnade de nederländska myndigheterna sina synpunkter på den marknadsinformation som lämnats av Nestlé och Melitta samt de förtydliganden som lämnats av företag Y. |
| --- | --- |

(30)

Genom en skrivelse av den 26 juni 2015 lämnade de nederländska myndigheterna sina synpunkter på den marknadsinformation som lämnats av Nestlé och Melitta samt de förtydliganden som lämnats av företag Y.

| (31) | Utöver deras inlagor av den 13 april 2015 och den 29 maj 2015 tillhandahöll Starbucks den 29 juni 2015 ytterligare bevis för att de internpriser som tillämpats av SCTC för leveransen av gröna kaffebönor var baserade på armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(31)

Utöver deras inlagor av den 13 april 2015 och den 29 maj 2015 tillhandahöll Starbucks den 29 juni 2015 ytterligare bevis för att de internpriser som tillämpats av SCTC för leveransen av gröna kaffebönor var baserade på armlängdsprincipen.

| (32) | Genom en skrivelse av den 24 juli 2015 skickade Starbucks spontant in ytterligare information om de funktioner som utförs av SCTC, SMBV och Starbucks US (8), och lämnade nya uppgifter om Alki LP. |
| --- | --- |

(32)

Genom en skrivelse av den 24 juli 2015 skickade Starbucks spontant in ytterligare information om de funktioner som utförs av SCTC, SMBV och Starbucks US (8), och lämnade nya uppgifter om Alki LP.

8

| (33) | Genom en skrivelse av den 5 augusti 2015 uppmanade kommissionen Starbucks att lämna förtydliganden och andra handlingar beträffande dess inlagor av den 24 juli 2015 för att kunna analysera den nya informationen fullt ut. |
| --- | --- |

(33)

Genom en skrivelse av den 5 augusti 2015 uppmanade kommissionen Starbucks att lämna förtydliganden och andra handlingar beträffande dess inlagor av den 24 juli 2015 för att kunna analysera den nya informationen fullt ut.

| (34) | Genom en skrivelse av den 24 augusti 2015 och ett e-postmeddelande som skickades den 26 augusti 2015 lämnade Starbucks delvis den information som kommissionen begärt i dess skrivelse av den 5 augusti 2015. Kommissionen vidarebefordrade denna information till de nederländska myndigheterna den 28 augusti 2015. |
| --- | --- |

(34)

Genom en skrivelse av den 24 augusti 2015 och ett e-postmeddelande som skickades den 26 augusti 2015 lämnade Starbucks delvis den information som kommissionen begärt i dess skrivelse av den 5 augusti 2015. Kommissionen vidarebefordrade denna information till de nederländska myndigheterna den 28 augusti 2015.

| (35) | Genom en skrivelse av den 10 september 2015 och ett e-postmeddelande som skickades den 11 september 2015 lämnade Starbucks den återstående informationen till kommissionen. Genom en skrivelse av den 23 september 2015 kompletterade Starbucks den information som lämnats till kommissionen den 10 och den 11 september 2015. |
| --- | --- |

(35)

Genom en skrivelse av den 10 september 2015 och ett e-postmeddelande som skickades den 11 september 2015 lämnade Starbucks den återstående informationen till kommissionen. Genom en skrivelse av den 23 september 2015 kompletterade Starbucks den information som lämnats till kommissionen den 10 och den 11 september 2015.

| (36) | Genom skrivelser av den 25 september 2015 och den 7 oktober 2015 lämnade de nederländska myndigheterna sina synpunkter på den information som lämnats av Starbucks den 10, den 11 och den 23 september 2015. |
| --- | --- |

(36)

Genom skrivelser av den 25 september 2015 och den 7 oktober 2015 lämnade de nederländska myndigheterna sina synpunkter på den information som lämnats av Starbucks den 10, den 11 och den 23 september 2015.

2.   BESKRIVNING AV DEN OMTVISTADE ÅTGÄRDEN

BESKRIVNING AV DEN OMTVISTADE ÅTGÄRDEN

2.1   Beskrivning av stödmottagaren

Beskrivning av stödmottagaren

| (37) | Stödåtgärdens mottagare är SMBV. SMBV är ett dotterbolag till Starbuckskoncernen som är registrerad i Nederländerna. Starbuckskoncernen består av Starbucks Corporation och alla de företag som kontrolleras av detta bolag. Starbucks Corporation har sitt huvudkontor i Seattle, Förenta staterna. Starbuckskoncernens företagsstruktur förklaras mer ingående i skäl 27 och Figur 1 i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(37)

Stödåtgärdens mottagare är SMBV. SMBV är ett dotterbolag till Starbuckskoncernen som är registrerad i Nederländerna. Starbuckskoncernen består av Starbucks Corporation och alla de företag som kontrolleras av detta bolag. Starbucks Corporation har sitt huvudkontor i Seattle, Förenta staterna. Starbuckskoncernens företagsstruktur förklaras mer ingående i skäl 27 och Figur 1 i beslutet om att inleda förfarandet.

| (38) | Starbucks rostar, marknadsför och säljer specialkaffe och bedriver verksamhet i 65 länder. Företaget köper in och rostar kaffe som säljs tillsammans med hantverksmässigt framställt kaffe, te och andra drycker samt färska livsmedel genom butiker som drivs av företaget. Företaget säljer även en rad olika kaffe- och teprodukter och licensierar sitt varumärke genom andra kanaler, såsom butiker med licens och nationella livsmedelstjänster (9). 2014 uppgick Starbuckskoncernens globala intäkter till 16 448 miljoner US-dollar och en inkomst efter skatt på 2 067 miljoner US-dollar (10). |
| --- | --- |

(38)

Starbucks rostar, marknadsför och säljer specialkaffe och bedriver verksamhet i 65 länder. Företaget köper in och rostar kaffe som säljs tillsammans med hantverksmässigt framställt kaffe, te och andra drycker samt färska livsmedel genom butiker som drivs av företaget. Företaget säljer även en rad olika kaffe- och teprodukter och licensierar sitt varumärke genom andra kanaler, såsom butiker med licens och nationella livsmedelstjänster (9). 2014 uppgick Starbuckskoncernens globala intäkter till 16 448 miljoner US-dollar och en inkomst efter skatt på 2 067 miljoner US-dollar (10).

9

10

| (39) | SMBV är den enda helt kontrollerade enhet i Starbuckskoncernen utanför Förenta staterna som rostar kaffe. |
| --- | --- |

(39)

SMBV är den enda helt kontrollerade enhet i Starbuckskoncernen utanför Förenta staterna som rostar kaffe.

2.2   Den omtvistade åtgärden

Den omtvistade åtgärden

| (40) | Detta beslut avser SMBV:s förhandsbesked om prissättning, ett förhandsbesked om prissättning som utfärdades av den nederländska skattemyndigheten på begäran av SMBV den 28 april 2008. SMBV:s förhandsbesked om prissättning är bindande i tio år, från och med den 1 oktober 2007 till den 31 december 2017 (11). |
| --- | --- |

(40)

Detta beslut avser SMBV:s förhandsbesked om prissättning, ett förhandsbesked om prissättning som utfärdades av den nederländska skattemyndigheten på begäran av SMBV den 28 april 2008. SMBV:s förhandsbesked om prissättning är bindande i tio år, från och med den 1 oktober 2007 till den 31 december 2017 (11).

11

| (41) | Ett förhandsbesked om prissättning är ett avtal mellan en skattemyndighet och en skattebetalare om tillämpningen av skattelagstiftning avseende (framtida) transaktioner, dvs. ett besked som fastställer det belopp av den vinst som skattebetalaren genererar från sin verksamhet som ska beaktas i den skattejurisdiktionen. Genom ett förhandsbesked om prissättning fastställs, innan koncerninterna transaktioner genomförs, en lämplig uppsättning kriterier (t.ex. metod, jämförelsetransaktioner och lämpliga justeringar, kritiska antaganden om framtida händelser) för att bestämma en prissättning som grundas på armlängdsprincipen för dessa transaktioner under en bestämd tidsperiod. Ett förhandsbesked om prissättning initieras formellt av en skattebetalare. |
| --- | --- |

(41)

Ett förhandsbesked om prissättning är ett avtal mellan en skattemyndighet och en skattebetalare om tillämpningen av skattelagstiftning avseende (framtida) transaktioner, dvs. ett besked som fastställer det belopp av den vinst som skattebetalaren genererar från sin verksamhet som ska beaktas i den skattejurisdiktionen. Genom ett förhandsbesked om prissättning fastställs, innan koncerninterna transaktioner genomförs, en lämplig uppsättning kriterier (t.ex. metod, jämförelsetransaktioner och lämpliga justeringar, kritiska antaganden om framtida händelser) för att bestämma en prissättning som grundas på armlängdsprincipen för dessa transaktioner under en bestämd tidsperiod. Ett förhandsbesked om prissättning initieras formellt av en skattebetalare.

2.2.1   SMBV:s förhandsbesked om prissättning

SMBV:s förhandsbesked om prissättning

| (42) | Genom att utfärda SMBV:s förhandsbesked om prissättning godtog den nederländska skattemyndigheten att den ersättning som fastställts av Starbucks skatterådgivare i rapporten om internprissättning för de funktioner som utförs av SMBV i Nederländerna (inbegripet risker som bärs och tillgångar som används) grundar sig på armlängdsprincipen (12). |
| --- | --- |

(42)

Genom att utfärda SMBV:s förhandsbesked om prissättning godtog den nederländska skattemyndigheten att den ersättning som fastställts av Starbucks skatterådgivare i rapporten om internprissättning för de funktioner som utförs av SMBV i Nederländerna (inbegripet risker som bärs och tillgångar som används) grundar sig på armlängdsprincipen (12).

12

| (43) | Denna ersättning består av ett vinstpålägg på [9–12] % av den relevanta kostnadsbasen. Den relevanta kostnadsbas som används för att beräkna denna ersättning inbegriper alla kostnader för personal som är verksam i både tillverknings- och leveranskedjan, kostnaden för produktionsutrustning (dvs. avskrivningar) och indirekta anläggningskostnader. Den inbegriper inte kostnaderna för Starbucksmuggar, pappersservetter m.m., kostnaderna för gröna kaffebönor (råvarukostnader), logistik- och distributionskostnader för tjänster som tillhandahålls av tredje parter, ersättning för verksamhet som bedrivs av tredje parter enligt så kallade exporttillverkningsavtal eller royaltybetalningarna till Alki LP. |
| --- | --- |

(43)

Denna ersättning består av ett vinstpålägg på [9–12] % av den relevanta kostnadsbasen. Den relevanta kostnadsbas som används för att beräkna denna ersättning inbegriper alla kostnader för personal som är verksam i både tillverknings- och leveranskedjan, kostnaden för produktionsutrustning (dvs. avskrivningar) och indirekta anläggningskostnader. Den inbegriper inte kostnaderna för Starbucksmuggar, pappersservetter m.m., kostnaderna för gröna kaffebönor (råvarukostnader), logistik- och distributionskostnader för tjänster som tillhandahålls av tredje parter, ersättning för verksamhet som bedrivs av tredje parter enligt så kallade exporttillverkningsavtal eller royaltybetalningarna till Alki LP.

| (44) | I SMBV:s förhandsbesked om prissättning gick den nederländska skattemyndigheten även med på att nivån för royaltybetalningen från SMBV till Alki LP skulle fastställas i slutet av varje år som skillnaden mellan det realiserade rörelseresultatet före royaltykostnader och det ovannämnda vinstpålägget på [9–12] % på rörelsekostnaderna. I SMBV:s förhandsbesked om prissättning anges vidare att denna royaltybetalning är bolagsskattemässigt avdragsgill och inte omfattas av nederländsk källskatt (13). |
| --- | --- |

(44)

I SMBV:s förhandsbesked om prissättning gick den nederländska skattemyndigheten även med på att nivån för royaltybetalningen från SMBV till Alki LP skulle fastställas i slutet av varje år som skillnaden mellan det realiserade rörelseresultatet före royaltykostnader och det ovannämnda vinstpålägget på [9–12] % på rörelsekostnaderna. I SMBV:s förhandsbesked om prissättning anges vidare att denna royaltybetalning är bolagsskattemässigt avdragsgill och inte omfattas av nederländsk källskatt (13).

13

| (45) | I SMBV:s förhandsbesked om prissättning godkänns således en vinstfördelning till SMBV inom Starbuckskoncernen som gör det möjligt för företaget att fastställa den bolagsskatt som det ska betala till Nederländerna varje år under tio år. Eftersom förhandsbeskedet om prissättning trädde i kraft den 1 oktober 2007 analyseras SMBV:s förhandsbesked om prissättning i detta beslut enligt reglerna om statligt stöd från och med detta datum. |
| --- | --- |

(45)

I SMBV:s förhandsbesked om prissättning godkänns således en vinstfördelning till SMBV inom Starbuckskoncernen som gör det möjligt för företaget att fastställa den bolagsskatt som det ska betala till Nederländerna varje år under tio år. Eftersom förhandsbeskedet om prissättning trädde i kraft den 1 oktober 2007 analyseras SMBV:s förhandsbesked om prissättning i detta beslut enligt reglerna om statligt stöd från och med detta datum.

2.2.2   Rapporten om internprissättning

Rapporten om internprissättning

| (46) | Den ersättning som godtagits av den nederländska skattemyndigheten i SMBV:s förhandsbesked om prissättning baseras på den internprissättningsanalys som utarbetats av Starbucks skatterådgivare i rapporten om internprissättning, vilken är en integrerad del av detta förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(46)

Den ersättning som godtagits av den nederländska skattemyndigheten i SMBV:s förhandsbesked om prissättning baseras på den internprissättningsanalys som utarbetats av Starbucks skatterådgivare i rapporten om internprissättning, vilken är en integrerad del av detta förhandsbesked om prissättning.

| (47) | Syftet med rapporten om internprissättning är att stödja att den föreslagna vinstfördelningen till SMBV inom Starbuckskoncernen baseras på en prissättning för koncerninterna transaktioner som grundar sig på armlängdsprincipen. Rapporten om internprissättning innehåller en företagsöversikt, en funktionell analys och en beskrivning av ett antal metoder för internprissättning. Rapporten innehåller följande relevanta information om Starbucks Coffee BV och SMBV (14): |
| --- | --- |

(47)

Syftet med rapporten om internprissättning är att stödja att den föreslagna vinstfördelningen till SMBV inom Starbuckskoncernen baseras på en prissättning för koncerninterna transaktioner som grundar sig på armlängdsprincipen. Rapporten om internprissättning innehåller en företagsöversikt, en funktionell analys och en beskrivning av ett antal metoder för internprissättning. Rapporten innehåller följande relevanta information om Starbucks Coffee BV och SMBV (14):

14

2.2.2.1   Starbucks Coffee BV

Starbucks Coffee BV

| (48) | Starbucks Coffee BV fungerar som Starbuckskoncernens huvudkontor för regionen Europa, Mellanöstern och Afrika (nedan kallad EMEA-regionen) genom att stödja koncernens affärsverksamhet i EMEA-regionen. Starbucks Coffee BV medverkar vid valet av vilka exploatörer som ska utveckla och driva Starbucks detaljhandelsbutiker i EMEA-territorierna. I egenskap av huvudkontor licensierar Starbucks Coffee BV vissa Starbucksvarumärken och viss teknik och sakkunskap (15) från sin aktieägare, Alki LP, i utbyte mot en royaltybetalning. Starbucks Coffee BV ingår ett områdesutvecklings- och driftsavtal (ADOA, Area Development and Operation Agreement) (nedan kallat ADOA-avtal) med närstående och icke-närstående exploatörer av Starbucksbutiker i EMEA-regionen. Dessa exploatörer kallas även nedan för butiker. Starbucks Coffee BV underlicensierar immateriella rättigheter till exploatörerna för att de ska kunna utveckla och driva sina butiker som Starbucksbutiker. För att kunna använda dessa immateriella rättigheter betalar exploatörerna en royalty och andra avgifter till Starbucks Coffee BV som grundar sig på en procentandel av omsättningen. Enligt inlagorna från Nederländerna av den 2 oktober 2013 betalar både närstående och icke-närstående exploatörer samma procentandel av omsättningen som en royalty till Starbucks Coffee BV. Därför anser Starbucks skatterådgivare att en marknadsprismetod (CUP, comparable uncontrolled price method) (16) ska tillämpas för att fastställa ett pris grundat på armlängdsprincipen för koncerninterna royaltybetalningar till Starbucks Coffee BV:s EMEA-huvudkontor (17). |
| --- | --- |

(48)

Starbucks Coffee BV fungerar som Starbuckskoncernens huvudkontor för regionen Europa, Mellanöstern och Afrika (nedan kallad EMEA-regionen) genom att stödja koncernens affärsverksamhet i EMEA-regionen. Starbucks Coffee BV medverkar vid valet av vilka exploatörer som ska utveckla och driva Starbucks detaljhandelsbutiker i EMEA-territorierna. I egenskap av huvudkontor licensierar Starbucks Coffee BV vissa Starbucksvarumärken och viss teknik och sakkunskap (15) från sin aktieägare, Alki LP, i utbyte mot en royaltybetalning. Starbucks Coffee BV ingår ett områdesutvecklings- och driftsavtal (ADOA, Area Development and Operation Agreement) (nedan kallat ADOA-avtal) med närstående och icke-närstående exploatörer av Starbucksbutiker i EMEA-regionen. Dessa exploatörer kallas även nedan för butiker. Starbucks Coffee BV underlicensierar immateriella rättigheter till exploatörerna för att de ska kunna utveckla och driva sina butiker som Starbucksbutiker. För att kunna använda dessa immateriella rättigheter betalar exploatörerna en royalty och andra avgifter till Starbucks Coffee BV som grundar sig på en procentandel av omsättningen. Enligt inlagorna från Nederländerna av den 2 oktober 2013 betalar både närstående och icke-närstående exploatörer samma procentandel av omsättningen som en royalty till Starbucks Coffee BV. Därför anser Starbucks skatterådgivare att en marknadsprismetod (CUP, comparable uncontrolled price method) (16) ska tillämpas för att fastställa ett pris grundat på armlängdsprincipen för koncerninterna royaltybetalningar till Starbucks Coffee BV:s EMEA-huvudkontor (17).

EMEA-regionen

15

ADOA-avtal

butiker

16

17

2.2.2.2   SMBV

SMBV

| (49) | När Starbucks skatterådgivare presenterar de viktigaste transaktionerna och flödena mellan företag för SMBV i rapporten om internprissättning (18) begränsar denne sig till att beskriva att SMBV i första hand förädlar råkaffe och säljer rostat kaffe till närstående och icke-närstående parter. Skatterådgivaren förklarar även att de gröna kaffebönorna köps in av SMBV från ett anknutet dotterbolag till Starbucks i Schweiz (SCTC). Vidare förklarar skatterådgivaren att SMBV fungerar som en mellanliggande distributionsenhet för flera olika typer av produkter som inte är kaffe (icke-kaffeprodukter). Förutom funktionen i försörjningskedjan för den egna tillverkningen förklarar skatterådgivaren vidare att vissa marknader även får visst stöd i försörjningskedjan från SMBV. Skatterådgivaren beskriver inte det avtal för licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning, enligt vilket SMBV betalar royalties till Alki LP för licensierade immateriella rättigheter, bland de viktigaste transaktionerna och flödena mellan företagen, utan visar det endast i ett diagram och beskriver det i ett separat avsnitt i rapporten om internprissättning där EMEA-marknaden och verksamheten i Nederländerna beskrivs (19). |
| --- | --- |

(49)

När Starbucks skatterådgivare presenterar de viktigaste transaktionerna och flödena mellan företag för SMBV i rapporten om internprissättning (18) begränsar denne sig till att beskriva att SMBV i första hand förädlar råkaffe och säljer rostat kaffe till närstående och icke-närstående parter. Skatterådgivaren förklarar även att de gröna kaffebönorna köps in av SMBV från ett anknutet dotterbolag till Starbucks i Schweiz (SCTC). Vidare förklarar skatterådgivaren att SMBV fungerar som en mellanliggande distributionsenhet för flera olika typer av produkter som inte är kaffe (icke-kaffeprodukter). Förutom funktionen i försörjningskedjan för den egna tillverkningen förklarar skatterådgivaren vidare att vissa marknader även får visst stöd i försörjningskedjan från SMBV. Skatterådgivaren beskriver inte det avtal för licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning, enligt vilket SMBV betalar royalties till Alki LP för licensierade immateriella rättigheter, bland de viktigaste transaktionerna och flödena mellan företagen, utan visar det endast i ett diagram och beskriver det i ett separat avsnitt i rapporten om internprissättning där EMEA-marknaden och verksamheten i Nederländerna beskrivs (19).

18

19

| (50) | Enligt den funktionella analysen i rapporten om internprissättning (20) utgår SMBV:s verksamhet från dess Amsterdambaserade rosterianläggning. Den huvudsakliga råvarukomponenten i rostningsprocessen är gröna kaffebönor. Den faktiska rostningsprocessen för en viss kaffeblandning beror på den särskilda typ av gröna kaffebönor som används i receptet och den önskade smakprofilen. SMBV ansvarar för att verkställa de rostningsprognoser som tillhandahålls av Starbucks US och säkerställa att den färdiga produkten uppfyller Starbucks US kvalitetsnormer. SMBV köper in de gröna kaffebönorna från SCTC, en utvald leverantör (21). Bönorna för EMEA-marknaden rostas och förpackas i Nederländerna av SMBV. |
| --- | --- |

(50)

Enligt den funktionella analysen i rapporten om internprissättning (20) utgår SMBV:s verksamhet från dess Amsterdambaserade rosterianläggning. Den huvudsakliga råvarukomponenten i rostningsprocessen är gröna kaffebönor. Den faktiska rostningsprocessen för en viss kaffeblandning beror på den särskilda typ av gröna kaffebönor som används i receptet och den önskade smakprofilen. SMBV ansvarar för att verkställa de rostningsprognoser som tillhandahålls av Starbucks US och säkerställa att den färdiga produkten uppfyller Starbucks US kvalitetsnormer. SMBV köper in de gröna kaffebönorna från SCTC, en utvald leverantör (21). Bönorna för EMEA-marknaden rostas och förpackas i Nederländerna av SMBV.

20

21

| (51) | SMBV licensierar en undergrupp av immateriella rättigheter från Alki LP som inte nämns i den funktionella analysen men som beskrivs i ett separat avsnitt om EMEA-marknaden och verksamheten i Nederländerna som nödvändig för att kunna utnyttja tillverkningsprocessen för kafferostning och rätten att leverera kaffe till exploatörer. I gengäld betalar [SMBV] en royalty till Alki LP för de licensierade immateriella rättigheterna (22). Dessa immateriella rättigheter avseende rostning består i synnerhet av rostningskurvor som enligt rapporten om internprissättning innehåller information om den temperatur och tid som krävs för att fullborda rostningsprocessen. |
| --- | --- |

(51)

SMBV licensierar en undergrupp av immateriella rättigheter från Alki LP som inte nämns i den funktionella analysen men som beskrivs i ett separat avsnitt om EMEA-marknaden och verksamheten i Nederländerna som nödvändig för att kunna utnyttja tillverkningsprocessen för kafferostning och rätten att leverera kaffe till exploatörer. I gengäld betalar [SMBV] en royalty till Alki LP för de licensierade immateriella rättigheterna (22). Dessa immateriella rättigheter avseende rostning består i synnerhet av rostningskurvor som enligt rapporten om internprissättning innehåller information om den temperatur och tid som krävs för att fullborda rostningsprocessen.

22

| (52) | Enligt rapporten om internprissättning hade SMBV [40–60] anställda, varav [20–30] ansvarar för verksamhet inom försörjningskedjan, vilket inbegriper anskaffande, planering, logistik och distributionsplanering (23). SMBV har en distributionscentral i Förenade kungariket som enligt avtal drivs av en tredje part (24). SMBV har ett leverans- och logistikavtal med en tredje part i Nederländerna, varigenom den tredje parten köper in inventarier för återförsäljning till exploatörer till fastställda priser (25). SMBV anlitade även en annan tredje part för att öppna en distributionscentral i Tyskland under 2006. |
| --- | --- |

(52)

Enligt rapporten om internprissättning hade SMBV [40–60] anställda, varav [20–30] ansvarar för verksamhet inom försörjningskedjan, vilket inbegriper anskaffande, planering, logistik och distributionsplanering (23). SMBV har en distributionscentral i Förenade kungariket som enligt avtal drivs av en tredje part (24). SMBV har ett leverans- och logistikavtal med en tredje part i Nederländerna, varigenom den tredje parten köper in inventarier för återförsäljning till exploatörer till fastställda priser (25). SMBV anlitade även en annan tredje part för att öppna en distributionscentral i Tyskland under 2006.

23

24

25

| (53) | SMBV har även förbindelser med en exporterande tillverkare [icke-närstående tillverkningsföretag1]. [Icke-närstående tillverkningsföretag 1] producerar huvudsakligen [en varumärkesregistrerad kaffeprodukt] pulver för [varumärkesregistrerat kaffe] Starbucks-produkten. SMBV ansvarar för (26) att sköta dessa förbindelser för tillverkning mot avgift (27) och säljer majoriteten av den produkt som produceras av [icke-närstående tillverkningsföretag 1] till Starbucksföretag i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(53)

SMBV har även förbindelser med en exporterande tillverkare [icke-närstående tillverkningsföretag1]. [Icke-närstående tillverkningsföretag 1] producerar huvudsakligen [en varumärkesregistrerad kaffeprodukt] pulver för [varumärkesregistrerat kaffe] Starbucks-produkten. SMBV ansvarar för (26) att sköta dessa förbindelser för tillverkning mot avgift (27) och säljer majoriteten av den produkt som produceras av [icke-närstående tillverkningsföretag 1] till Starbucksföretag i Förenta staterna.

26

27

| (54) | Figur 1 grundar sig på beskrivningen i rapporten om internprissättning för att illustrera den del av Starbucks struktur som är relevant för detta beslut (28).

  Figur 1


  Starbucks struktur på grundval av beskrivningen i rapporten om internprissättning




  Gröna kaffebönor
  Rostade kaffebönor
  Starbucks Manufacturing EMEA BV (Nederländerna)
  Starbucks Coffee EMEA BV (Nederländerna)
  övriga färdiga produkter: livsmedel, te, muggar, Frappuccino etc.
  övriga produkter: livsmedel, te, muggar etc.
  Starbucks kaffebutiker (EMEA)
  Starbucks Coffee Trading SARL (Schweiz)
  Tredjeparts- säljare
  Kunder
  Alki (UK)
  royalty för varumärke
  royalty för rostning
  royalty för varumärke |
| --- | --- |

(54)

Figur 1 grundar sig på beskrivningen i rapporten om internprissättning för att illustrera den del av Starbucks struktur som är relevant för detta beslut (28).

28

Figur 1

Figur 1

Starbucks struktur på grundval av beskrivningen i rapporten om internprissättning

Starbucks struktur på grundval av beskrivningen i rapporten om internprissättning

Gröna kaffebönor

Rostade kaffebönor

Starbucks Manufacturing EMEA BV (Nederländerna)

Starbucks Coffee EMEA BV (Nederländerna)

övriga färdiga produkter: livsmedel, te, muggar, Frappuccino etc.

övriga produkter: livsmedel, te, muggar etc.

Starbucks kaffebutiker (EMEA)

Starbucks Coffee Trading SARL (Schweiz)

Tredjeparts- säljare

Kunder

Alki (UK)

royalty för varumärke

royalty för rostning

royalty för varumärke

| (55) | Enligt rapporten om internprissättning valdes nettomarginalmetoden (transactional net margin method (29)) av skatterådgivaren för att uppskatta en ersättning som grundas på armlängdsprincipen som ska betalas till SMBV framför andra metoder för internprissättning, eftersom nettomarginalen, i Starbucks särskilda fall, påverkas mindre av transaktionella skillnader och funktionella skillnader än vad som är fallet med de åtgärder som vidtas i traditionella standardmetoder (30). För en mer utförlig beskrivning av metodvalet och analysen av den interna gruppen av företag i rapporten om internprissättning, se skälen 40–58 i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(55)

Enligt rapporten om internprissättning valdes nettomarginalmetoden (transactional net margin method (29)) av skatterådgivaren för att uppskatta en ersättning som grundas på armlängdsprincipen som ska betalas till SMBV framför andra metoder för internprissättning, eftersom nettomarginalen, i Starbucks särskilda fall, påverkas mindre av transaktionella skillnader och funktionella skillnader än vad som är fallet med de åtgärder som vidtas i traditionella standardmetoder (30). För en mer utförlig beskrivning av metodvalet och analysen av den interna gruppen av företag i rapporten om internprissättning, se skälen 40–58 i beslutet om att inleda förfarandet.

29

30

| (56) | Vid tillämpningen av nettomarginalmetoden på SMBV:s rostningsverksamhet ansåg skatterådgivaren att den relevanta basen (31) för indikatorn på nettovinst var kostnaden för de tjänster som tillhandahålls av SMBV, i enlighet med kostnadsplusmetoden, som anses vara en lämplig metod för tjänster med koppling till försörjningskedjan och tillverkning. Vinstpålägget tillämpas dock enbart på de kostnader där SMBV, enligt skatterådgivaren, tillför värde. I rapporten om internprissättning anges dessa kostnader som huvudsakliga rörelsekostnader, såsom kostnad för personal och avskrivningar, exklusive kostnaden för sålda varor. |
| --- | --- |

(56)

Vid tillämpningen av nettomarginalmetoden på SMBV:s rostningsverksamhet ansåg skatterådgivaren att den relevanta basen (31) för indikatorn på nettovinst var kostnaden för de tjänster som tillhandahålls av SMBV, i enlighet med kostnadsplusmetoden, som anses vara en lämplig metod för tjänster med koppling till försörjningskedjan och tillverkning. Vinstpålägget tillämpas dock enbart på de kostnader där SMBV, enligt skatterådgivaren, tillför värde. I rapporten om internprissättning anges dessa kostnader som huvudsakliga rörelsekostnader, såsom kostnad för personal och avskrivningar, exklusive kostnaden för sålda varor.

31

| (57) | För att fastställa ett lämpligt lönsamhetsintervall som grundas på armlängdsprincipen för den verksamhet som bedrivs av SMBV gjorde skatterådgivaren en sökning för att identifiera verksamma företag i Europa med liknande funktioner och risker. En sökning efter jämförbara företag i databasen Amadeus (32) med hjälp av den primära koden 1586 i Nace Rev 1.1 – Framställning av te och kaffe för att identifiera företag som är verksamma inom handel med kaffe (köp och försäljning av kaffe som inte bearbetas av företaget själv ansågs inte vara jämförbart) följt av en eliminering med hjälp av ytterligare finansiella urvalskriterier och en manuell utgallring utförd av skatterådgivaren (33) ledde slutligen fram till 20 potentiellt jämförbara företag (34). |
| --- | --- |

(57)

För att fastställa ett lämpligt lönsamhetsintervall som grundas på armlängdsprincipen för den verksamhet som bedrivs av SMBV gjorde skatterådgivaren en sökning för att identifiera verksamma företag i Europa med liknande funktioner och risker. En sökning efter jämförbara företag i databasen Amadeus (32) med hjälp av den primära koden 1586 i Nace Rev 1.1 – Framställning av te och kaffe för att identifiera företag som är verksamma inom handel med kaffe (köp och försäljning av kaffe som inte bearbetas av företaget själv ansågs inte vara jämförbart) följt av en eliminering med hjälp av ytterligare finansiella urvalskriterier och en manuell utgallring utförd av skatterådgivaren (33) ledde slutligen fram till 20 potentiellt jämförbara företag (34).

32

33

34

| (58) | Den indikator på nettovinst som beräknats för varje företag var ett vinstpålägg på totalkostnaderna, vilket definieras som rörelseresultat delat med totala rörelsekostnader. Medianvärdet för det ojusterade vinstpålägget på totalkostnaderna för dessa företag från 2001 till 2005 uppskattades till 7,8 %. |
| --- | --- |

(58)

Den indikator på nettovinst som beräknats för varje företag var ett vinstpålägg på totalkostnaderna, vilket definieras som rörelseresultat delat med totala rörelsekostnader. Medianvärdet för det ojusterade vinstpålägget på totalkostnaderna för dessa företag från 2001 till 2005 uppskattades till 7,8 %.

| (59) | Enligt skatterådgivaren inbegriper dock denna grupp av jämförbara företag fullfjädrade tillverkare som typiskt sett utför fler funktioner och utsätts för risker som hänför sig till deras råvaror. För att korrigera denna skillnad och efter vad som påstås öka jämförelsens tillförlitlighet gjorde skatterådgivaren en första justering för att ta hänsyn till att den föreslagna tillämpningen av vinstpålägget på SMBV:s kostnadsbas inte inbegriper någon kostnadskomponent för gröna kaffebönor. |
| --- | --- |

(59)

Enligt skatterådgivaren inbegriper dock denna grupp av jämförbara företag fullfjädrade tillverkare som typiskt sett utför fler funktioner och utsätts för risker som hänför sig till deras råvaror. För att korrigera denna skillnad och efter vad som påstås öka jämförelsens tillförlitlighet gjorde skatterådgivaren en första justering för att ta hänsyn till att den föreslagna tillämpningen av vinstpålägget på SMBV:s kostnadsbas inte inbegriper någon kostnadskomponent för gröna kaffebönor.

| (60) | Enligt skatterådgivaren skulle de jämförbara företagens avkastning dessutom återspegla en avkastning på en kostnadsbas som inbegriper sådana råvaror. En justering av råvarukostnaderna tillämpades därför av skatterådgivaren för att ändra det totala vinstpålägg på kostnaderna (35) som erhållits från gruppen av jämförbara företag. Skatterådgivaren uppgav att denna justering är kopplad till vad skatterådgivaren hänvisar till som ”att bli ägare till råvarorna”. Mer konkret drog skatterådgivaren från vinsten för varje företag i gruppen av deras uppskattade råvarupris multiplicerat med tolv månaders Euribor plus 50 räntepunkter. |
| --- | --- |

(60)

Enligt skatterådgivaren skulle de jämförbara företagens avkastning dessutom återspegla en avkastning på en kostnadsbas som inbegriper sådana råvaror. En justering av råvarukostnaderna tillämpades därför av skatterådgivaren för att ändra det totala vinstpålägg på kostnaderna (35) som erhållits från gruppen av jämförbara företag. Skatterådgivaren uppgav att denna justering är kopplad till vad skatterådgivaren hänvisar till som ”att bli ägare till råvarorna”. Mer konkret drog skatterådgivaren från vinsten för varje företag i gruppen av deras uppskattade råvarupris multiplicerat med tolv månaders Euribor plus 50 räntepunkter.

35

| (61) | Kombinationen av dessa två justeringar sänkte den uppskattade ersättningen från ett medianvärde på 7,8 % på totalkostnaderna till ett uppskattat medianvärde på 9,9 % på rörelsekostnaderna (36). Ett (avrundat) vinstpålägg på [9–12] % av rörelsekostnaderna ansågs på denna grund återspegla ett vinstpålägg baserat på armlängdsprincipen för tillhandahållandet av rostningstjänster och därmed relaterad verksamhet i försörjningskedjan av SMBV för dess koncerninterna transaktioner. |
| --- | --- |

(61)

Kombinationen av dessa två justeringar sänkte den uppskattade ersättningen från ett medianvärde på 7,8 % på totalkostnaderna till ett uppskattat medianvärde på 9,9 % på rörelsekostnaderna (36). Ett (avrundat) vinstpålägg på [9–12] % av rörelsekostnaderna ansågs på denna grund återspegla ett vinstpålägg baserat på armlängdsprincipen för tillhandahållandet av rostningstjänster och därmed relaterad verksamhet i försörjningskedjan av SMBV för dess koncerninterna transaktioner.

36

2.3   Beskrivning av OECD:s anvisningar för internprissättning

Beskrivning av OECD:s anvisningar för internprissättning

| (62) | Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (nedan kallad OECD) tillhandahåller anvisningar för beskattning till sina medlemsländer. OECD:s anvisningar för internprissättning återfinns i OECD:s riktlinjer för internprissättning, som är ett icke-bindande rättsligt instrument och som ger vägledning om internpriser. |
| --- | --- |

(62)

Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (nedan kallad OECD) tillhandahåller anvisningar för beskattning till sina medlemsländer. OECD:s anvisningar för internprissättning återfinns i OECD:s riktlinjer för internprissättning, som är ett icke-bindande rättsligt instrument och som ger vägledning om internpriser.

OECD

| (63) | Med internpriser avses de priser som tas ut för affärstransaktioner mellan olika delar av samma koncern. Multinationella företag har ett ekonomiskt incitament att fördela så lite vinst som möjligt till jurisdiktioner där denna vinst beskattas högre. Detta kan leda till överdrivna internpriser som inte bör godtas som en grund för beräkningen av skattepliktig inkomst. För att undvika detta problem bör skattemyndigheter endast godta sådana internpriser mellan företag i samma koncern som ersätts som om de hade överenskommits av oberoende företag som förhandlar under jämförbara omständigheter på armlängds avstånd (37). Detta är den så kallade armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(63)

Med internpriser avses de priser som tas ut för affärstransaktioner mellan olika delar av samma koncern. Multinationella företag har ett ekonomiskt incitament att fördela så lite vinst som möjligt till jurisdiktioner där denna vinst beskattas högre. Detta kan leda till överdrivna internpriser som inte bör godtas som en grund för beräkningen av skattepliktig inkomst. För att undvika detta problem bör skattemyndigheter endast godta sådana internpriser mellan företag i samma koncern som ersätts som om de hade överenskommits av oberoende företag som förhandlar under jämförbara omständigheter på armlängds avstånd (37). Detta är den så kallade armlängdsprincipen.

37

armlängdsprincipen

| (64) | Den officiella förklaringen av armlängdsprincipen återfinns i artikel 9.1 i OECD:s modellavtal för skatter som ligger till grund för bilaterala skatteavtal som berör OECD:s medlemsländer och ett ökande antal icke-medlemsländer. I artikel 9 fastställs följande: ”Om mellan företagen [i intressegemenskap] i fråga om handelsförbindelser eller finansiella förbindelser avtalas eller föreskrivs villkor, som avviker från dem som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende företag, får all inkomst, som utan sådana villkor skulle ha tillkommit det ena företaget men som på grund av villkoren i fråga inte tillkommit detta företag, inräknas i detta företags inkomst och beskattas i överensstämmelse därmed”. |
| --- | --- |

(64)

Den officiella förklaringen av armlängdsprincipen återfinns i artikel 9.1 i OECD:s modellavtal för skatter som ligger till grund för bilaterala skatteavtal som berör OECD:s medlemsländer och ett ökande antal icke-medlemsländer. I artikel 9 fastställs följande: ”Om mellan företagen [i intressegemenskap] i fråga om handelsförbindelser eller finansiella förbindelser avtalas eller föreskrivs villkor, som avviker från dem som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende företag, får all inkomst, som utan sådana villkor skulle ha tillkommit det ena företaget men som på grund av villkoren i fråga inte tillkommit detta företag, inräknas i detta företags inkomst och beskattas i överensstämmelse därmed”.

| (65) | Den 27 juni 1995 antog OECD:s utskott för skattefrågor riktlinjer för internprissättning (nedan kallade OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 (38)) baserat på en rekommendation från OECD:s råd (39). Den senaste versionen av OECD:s riktlinjer för internprissättning antogs i juli 2010 (nedan kallade OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010) (40). |
| --- | --- |

(65)

Den 27 juni 1995 antog OECD:s utskott för skattefrågor riktlinjer för internprissättning (nedan kallade OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 (38)) baserat på en rekommendation från OECD:s råd (39). Den senaste versionen av OECD:s riktlinjer för internprissättning antogs i juli 2010 (nedan kallade OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010) (40).

OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995

38

39

OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010

40

| (66) | Eftersom riktlinjerna inte är bindande uppmuntras skattemyndigheterna i OECD:s medlemsländer endast att följa dem. Dock fungerar OECD:s riktlinjer för internprissättning i allmänhet som en referenspunkt och har ett starkt inflytande på skattepraxis i OECD:s medlemsländer (och även i länder som inte är medlemmar). I ett flertal av OECD:s medlemsländer har dessa riktlinjer dessutom vunnit laga kraft eller fungerar som riktmärke vid tolkningen av nationell skattelagstiftning. Kommissionen nämner OECD:s riktlinjer för internprissättning i detta beslut eftersom dessa riktlinjer är en befintlig handbok när det gäller internprissättning som utgör resultatet av expertdiskussioner inom ramen för OECD och tillhandahåller närmare upplysningar om tekniker för att ta itu med gemensamma utmaningar i samband med tillämpningen av armlängdsprincipen på konkreta situationer. Genom OECD:s riktlinjer för internprissättning får skattemyndigheter och multinationella företag på så sätt användbar vägledning om hur armlängdsprincipen ska tillämpas. Riktlinjerna speglar även det internationella samförståndet om internprissättning. |
| --- | --- |

(66)

Eftersom riktlinjerna inte är bindande uppmuntras skattemyndigheterna i OECD:s medlemsländer endast att följa dem. Dock fungerar OECD:s riktlinjer för internprissättning i allmänhet som en referenspunkt och har ett starkt inflytande på skattepraxis i OECD:s medlemsländer (och även i länder som inte är medlemmar). I ett flertal av OECD:s medlemsländer har dessa riktlinjer dessutom vunnit laga kraft eller fungerar som riktmärke vid tolkningen av nationell skattelagstiftning. Kommissionen nämner OECD:s riktlinjer för internprissättning i detta beslut eftersom dessa riktlinjer är en befintlig handbok när det gäller internprissättning som utgör resultatet av expertdiskussioner inom ramen för OECD och tillhandahåller närmare upplysningar om tekniker för att ta itu med gemensamma utmaningar i samband med tillämpningen av armlängdsprincipen på konkreta situationer. Genom OECD:s riktlinjer för internprissättning får skattemyndigheter och multinationella företag på så sätt användbar vägledning om hur armlängdsprincipen ska tillämpas. Riktlinjerna speglar även det internationella samförståndet om internprissättning.

2.3.1   Metoder för internprissättning

Metoder för internprissättning

| (67) | Både i 1995 och 2010 års riktlinjer beskrivs följande fem metoder för att beräkna en prissättning som grundas på armlängdsprincipen av transaktioner och vinstfördelning mellan företag i samma koncern: i) Marknadsprismetoden (CUP, comparable uncontrolled price method), ii) kostnadsplusmetoden (cost plus method), iii) återförsäljningsprismetoden (resale minus method), iv) nettomarginalmetoden och v) vinstfördelningsmetoden (transactional profit split method). I båda riktlinjer görs även åtskillnad mellan traditionella transaktionsbaserade metoder (de tre första metoderna) och transaktionsbaserade vinstmetoder (de två sista metoderna). I båda riktlinjerna anges vidare att det står de multinationella företagen fritt att tillämpa metoder för internprissättning som inte beskrivs i dessa riktlinjer under förutsättning att dessa priser uppfyller armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(67)

Både i 1995 och 2010 års riktlinjer beskrivs följande fem metoder för att beräkna en prissättning som grundas på armlängdsprincipen av transaktioner och vinstfördelning mellan företag i samma koncern: i) Marknadsprismetoden (CUP, comparable uncontrolled price method), ii) kostnadsplusmetoden (cost plus method), iii) återförsäljningsprismetoden (resale minus method), iv) nettomarginalmetoden och v) vinstfördelningsmetoden (transactional profit split method). I båda riktlinjer görs även åtskillnad mellan traditionella transaktionsbaserade metoder (de tre första metoderna) och transaktionsbaserade vinstmetoder (de två sista metoderna). I båda riktlinjerna anges vidare att det står de multinationella företagen fritt att tillämpa metoder för internprissättning som inte beskrivs i dessa riktlinjer under förutsättning att dessa priser uppfyller armlängdsprincipen.

| (68) | I OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 föredras uttryckligen de traditionella transaktionsbaserade metoderna, såsom marknadsprismetoden, framför transaktionsbaserade metoder, såsom nettomarginalmetoden, för att fastställa om internprissättningen uppfyller armlängdsprincipen. I punkt 3.49 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 anges att de traditionella transaktionsbaserade metoderna är att föredra framför de transaktionsbaserade vinstmetoderna för att fastställa om ett internpris är grundat på armlängdsprincipen, det vill säga om det finns en särskild faktor som påverkar vinstnivån mellan företag i intressegemenskap. Hittills har praktiska erfarenheter visat att det i de flesta fall är möjligt att tillämpa traditionella transaktionsbaserade metoder. |
| --- | --- |

(68)

I OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 föredras uttryckligen de traditionella transaktionsbaserade metoderna, såsom marknadsprismetoden, framför transaktionsbaserade metoder, såsom nettomarginalmetoden, för att fastställa om internprissättningen uppfyller armlängdsprincipen. I punkt 3.49 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 anges att de traditionella transaktionsbaserade metoderna är att föredra framför de transaktionsbaserade vinstmetoderna för att fastställa om ett internpris är grundat på armlängdsprincipen, det vill säga om det finns en särskild faktor som påverkar vinstnivån mellan företag i intressegemenskap. Hittills har praktiska erfarenheter visat att det i de flesta fall är möjligt att tillämpa traditionella transaktionsbaserade metoder.

| (69) | I punkt 2.3 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 fastställs i detta avseende följande: Om, med beaktande av kriterierna i punkt 2.2, en traditionell transaktionsbaserad metod och en transaktionsbaserad vinstmetod kan tillämpas på ett lika tillförlitligt sätt är den traditionella transaktionsbaserade metoden följaktligen att föredra framför den transaktionsbaserade vinstmetoden. |
| --- | --- |

(69)

I punkt 2.3 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 fastställs i detta avseende följande: Om, med beaktande av kriterierna i punkt 2.2, en traditionell transaktionsbaserad metod och en transaktionsbaserad vinstmetod kan tillämpas på ett lika tillförlitligt sätt är den traditionella transaktionsbaserade metoden följaktligen att föredra framför den transaktionsbaserade vinstmetoden.

| (70) | Marknadsprismetoden och nettomarginalmetoden är relevanta för detta beslut och beskrivs därför närmare i skälen 71–75. |
| --- | --- |

(70)

Marknadsprismetoden och nettomarginalmetoden är relevanta för detta beslut och beskrivs därför närmare i skälen 71–75.

| (71) | I marknadsprismetoden jämförs priset för överlåtelse av egendom eller tjänster i en kontrollerad transaktion (dvs. en transaktion mellan två företag som är i intressegemenskap) med priset för överlåtelse av egendom eller tjänster i en jämförbar okontrollerad transaktion (dvs. en transaktion mellan företag som är oberoende av varandra), som utförts under jämförbara omständigheter. |
| --- | --- |

(71)

I marknadsprismetoden jämförs priset för överlåtelse av egendom eller tjänster i en kontrollerad transaktion (dvs. en transaktion mellan två företag som är i intressegemenskap) med priset för överlåtelse av egendom eller tjänster i en jämförbar okontrollerad transaktion (dvs. en transaktion mellan företag som är oberoende av varandra), som utförts under jämförbara omständigheter.

| (72) | Nettomarginalmetoden är en av de indirekta metoderna för att beräkna en prissättning som grundas på armlängdsprincipen av transaktioner och vinstfördelning mellan företag i samma koncern. Genom denna metod fastställs en vinst grundad på armlängdsprincipen för en hel verksamhet, snarare än för identifierade transaktioner. Denna metod har inte som syfte att fastställa priserna på de varor som sålts utan att uppskatta den vinst som oberoende företag kan förväntas göra på en verksamhet, exempelvis försäljningen av varor. Den gör detta genom att använda en lämplig bas (nedan kallad indikator på vinstnivå), såsom kostnader, omsättning eller fasta investeringar, och tillämpa en vinstprocent som återspeglar det som observerades i jämförbara okontrollerade transaktioner på denna bas. |
| --- | --- |

(72)

Nettomarginalmetoden är en av de indirekta metoderna för att beräkna en prissättning som grundas på armlängdsprincipen av transaktioner och vinstfördelning mellan företag i samma koncern. Genom denna metod fastställs en vinst grundad på armlängdsprincipen för en hel verksamhet, snarare än för identifierade transaktioner. Denna metod har inte som syfte att fastställa priserna på de varor som sålts utan att uppskatta den vinst som oberoende företag kan förväntas göra på en verksamhet, exempelvis försäljningen av varor. Den gör detta genom att använda en lämplig bas (nedan kallad indikator på vinstnivå), såsom kostnader, omsättning eller fasta investeringar, och tillämpa en vinstprocent som återspeglar det som observerades i jämförbara okontrollerade transaktioner på denna bas.

indikator på vinstnivå

| (73) | Eftersom nettomarginalmetoden inte fastställer ett pris för individuella transaktioner kan det vara så att en enhets skattepliktiga vinst som uppskattats med hjälp av nettomarginalmetoden inte direkt påverkar den skattepliktiga vinsten för en annan enhet i samma koncern. Denna metod skiljer sig därför från exempelvis marknadsprismetoden, där internprissättningen fastställer priset på en särskild vara eller tjänst vilket sedan registreras i den skattepliktiga vinsten för samma belopp av det koncernbolag som säljer och det koncernbolag som köper den särskilda varan eller tjänsten. |
| --- | --- |

(73)

Eftersom nettomarginalmetoden inte fastställer ett pris för individuella transaktioner kan det vara så att en enhets skattepliktiga vinst som uppskattats med hjälp av nettomarginalmetoden inte direkt påverkar den skattepliktiga vinsten för en annan enhet i samma koncern. Denna metod skiljer sig därför från exempelvis marknadsprismetoden, där internprissättningen fastställer priset på en särskild vara eller tjänst vilket sedan registreras i den skattepliktiga vinsten för samma belopp av det koncernbolag som säljer och det koncernbolag som köper den särskilda varan eller tjänsten.

| (74) | Användningen av nettomarginalmetoden är ofta knuten till punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, enligt vilken den testade parten, det vill säga den part i transaktionen för vilken en finansiell indikator (vinstpålägg på kostnader, bruttomarginal eller indikator på nettovinsten) testas, i princip bör vara det företag som har den minst komplexa funktionen. I punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 ges följande rekommendation: Vid tillämpning av en kostnadsplusmetod, återförsäljningsprismetod eller nettomarginalmetod enligt beskrivningen i kapitel II är det nödvändigt att välja den part i transaktionen för vilken en finansiell indikator (vinstpålägg på kostnader, bruttomarginal eller indikator på nettovinst) testas. Valet av den testade parten bör bara förenligt med den funktionella analysen av transaktionen. Den part som testas är i regel den part på vilken en metod för internprissättning kan tillämpas på det mest tillförlitliga sättet och för vilken de mest tillförlitliga jämförelsetalen kan hittas, det vill säga oftast den part som har den minst komplexa funktionen enligt funktionsanalysen (41). |
| --- | --- |

(74)

Användningen av nettomarginalmetoden är ofta knuten till punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, enligt vilken den testade parten, det vill säga den part i transaktionen för vilken en finansiell indikator (vinstpålägg på kostnader, bruttomarginal eller indikator på nettovinsten) testas, i princip bör vara det företag som har den minst komplexa funktionen. I punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 ges följande rekommendation: Vid tillämpning av en kostnadsplusmetod, återförsäljningsprismetod eller nettomarginalmetod enligt beskrivningen i kapitel II är det nödvändigt att välja den part i transaktionen för vilken en finansiell indikator (vinstpålägg på kostnader, bruttomarginal eller indikator på nettovinst) testas. Valet av den testade parten bör bara förenligt med den funktionella analysen av transaktionen. Den part som testas är i regel den part på vilken en metod för internprissättning kan tillämpas på det mest tillförlitliga sättet och för vilken de mest tillförlitliga jämförelsetalen kan hittas, det vill säga oftast den part som har den minst komplexa funktionen enligt funktionsanalysen (41).

.

41

| (75) | Denna punkt i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 tolkas ofta av skatterådgivare i situationer med transaktioner mellan två närstående företag som att endast den marknadsmässiga lönsamheten hos en av dem uppskattas, det vill säga den mindre komplexa parten, och all annan vinst som noterats i räkenskaperna tillskrivs det andra företaget, som anses vara mer komplext. Detta görs oavsett om det företag som anses vara mer komplext förvärvar en marknadsmässig ersättning till följd av transaktionerna mellan det och det mindre komplexa företaget eller inte, och trots att OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 själva inte tycks upphäva kravet på att de efterföljande transaktionerna ska vara marknadsmässigt prissatta när punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 åberopas. |
| --- | --- |

(75)

Denna punkt i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 tolkas ofta av skatterådgivare i situationer med transaktioner mellan två närstående företag som att endast den marknadsmässiga lönsamheten hos en av dem uppskattas, det vill säga den mindre komplexa parten, och all annan vinst som noterats i räkenskaperna tillskrivs det andra företaget, som anses vara mer komplext. Detta görs oavsett om det företag som anses vara mer komplext förvärvar en marknadsmässig ersättning till följd av transaktionerna mellan det och det mindre komplexa företaget eller inte, och trots att OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 själva inte tycks upphäva kravet på att de efterföljande transaktionerna ska vara marknadsmässigt prissatta när punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 åberopas.

2.3.2   Intervall grundat på armlängdsprincipen

Intervall grundat på armlängdsprincipen

| (76) | Ett godtagbart utfall grundat på armlängdsprincipen av en jämförelseanalys beskrivs i OECD:s riktlinjer för internprissättning som ett intervall av utfall snarare än ett specifikt utfall (42). Vad skatterådgivare hänvisar till som ett intervall är i praktiken kvartilavståndet. Kvartiler i en dataserie är tre punkter som separerar siffrorna i gruppen ordnade från den minsta till den största i tre lika grupper, det vill säga 25 % av dessa data är i den 25:e percentilen (även kallad undre kvartil), 50 % av dessa data är under eller lika med den andra kvartilen, som är medianen för gruppen, och 75 % av dessa data är under eller lika med den 75:e percentilen (även kallad övre kvartil). Ett sådant kvartilavstånd nämns i punkt 3.57 i 2010 OECD:s riktlinjer för internprissättning för situationer där brister i jämförbarheten inte kan åtgärdas på ett tillfredsställande sätt. Om intervallet inbegriper ett stort antal observationer kan i sådana fall statistiska redskap som tar hänsyn till centraltendens för att begränsa intervallet (t.ex. kvartilavståndet eller andra percentiler), enligt OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, bidra till att öka tillförlitligheten hos analysen. I praktiken anser skatterådgivare ofta att varje utfall inom ett kvartilavstånd är acceptabelt och lika korrekt. |
| --- | --- |

(76)

Ett godtagbart utfall grundat på armlängdsprincipen av en jämförelseanalys beskrivs i OECD:s riktlinjer för internprissättning som ett intervall av utfall snarare än ett specifikt utfall (42). Vad skatterådgivare hänvisar till som ett intervall är i praktiken kvartilavståndet. Kvartiler i en dataserie är tre punkter som separerar siffrorna i gruppen ordnade från den minsta till den största i tre lika grupper, det vill säga 25 % av dessa data är i den 25:e percentilen (även kallad undre kvartil), 50 % av dessa data är under eller lika med den andra kvartilen, som är medianen för gruppen, och 75 % av dessa data är under eller lika med den 75:e percentilen (även kallad övre kvartil). Ett sådant kvartilavstånd nämns i punkt 3.57 i 2010 OECD:s riktlinjer för internprissättning för situationer där brister i jämförbarheten inte kan åtgärdas på ett tillfredsställande sätt. Om intervallet inbegriper ett stort antal observationer kan i sådana fall statistiska redskap som tar hänsyn till centraltendens för att begränsa intervallet (t.ex. kvartilavståndet eller andra percentiler), enligt OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, bidra till att öka tillförlitligheten hos analysen. I praktiken anser skatterådgivare ofta att varje utfall inom ett kvartilavstånd är acceptabelt och lika korrekt.

42

| (77) | Vid justeringar av skattebetalarens prissättning som ligger utanför ett korrekt intervall ska skattemyndigheten vid förekomst av brister i jämförbarheten enligt punkt 3.62 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 (43) förlita sig på mått av centraltendens (till exempel medianvärdet, medelvärdet eller det vägda medelvärdet etc.) för att fastställa en lämplig punkt i intervallet. |
| --- | --- |

(77)

Vid justeringar av skattebetalarens prissättning som ligger utanför ett korrekt intervall ska skattemyndigheten vid förekomst av brister i jämförbarheten enligt punkt 3.62 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 (43) förlita sig på mått av centraltendens (till exempel medianvärdet, medelvärdet eller det vägda medelvärdet etc.) för att fastställa en lämplig punkt i intervallet.

43

2.4   Beskrivning av de huvudsakliga bokföringstermer och finansiella termer som används i internprissättningsanalysen

Beskrivning av de huvudsakliga bokföringstermer och finansiella termer som används i internprissättningsanalysen

| (78) | Internprissättningsanalysen i den rapport om internprissättning som ingår i SMBV:s begäran om förhandsbesked om prissättning innehåller ett antal bokföringsbegrepp och finansiella indikatorer på vinst. En kortfattad översikt över de finansiella indikatorer och bokföringsbegrepp som ofta används vid bedömning av internprissättning och som är relevanta i det aktuella fallet förklaras nedan. |
| --- | --- |

(78)

Internprissättningsanalysen i den rapport om internprissättning som ingår i SMBV:s begäran om förhandsbesked om prissättning innehåller ett antal bokföringsbegrepp och finansiella indikatorer på vinst. En kortfattad översikt över de finansiella indikatorer och bokföringsbegrepp som ofta används vid bedömning av internprissättning och som är relevanta i det aktuella fallet förklaras nedan.

2.4.1   De viktigaste räkenskapsposterna i resultaträkningen (icke-finansiellt företag)

De viktigaste räkenskapsposterna i resultaträkningen (icke-finansiellt företag)

| (79) | I en typisk resultaträkning redovisas först den inkomst som ett företag får från sin normala affärsverksamhet, vanligtvis från försäljning av varor och tjänster till kunder. Denna räkenskapspost kallas för försäljning, omsättning eller intäkter. |
| --- | --- |

(79)

I en typisk resultaträkning redovisas först den inkomst som ett företag får från sin normala affärsverksamhet, vanligtvis från försäljning av varor och tjänster till kunder. Denna räkenskapspost kallas för försäljning, omsättning eller intäkter.

försäljning

omsättning

intäkter

| (80) | Kostnaden för sålda varor motsvarar huvudsakligen värdet på material som används för produktionen av varor (råvaror) eller inköpspriset för varor som har sålts vidare om företaget inte bearbetar de sålda varorna. Kostnaden för sålda varor dras av från försäljningen för att beräkna bruttovinst. |
| --- | --- |

(80)

Kostnaden för sålda varor motsvarar huvudsakligen värdet på material som används för produktionen av varor (råvaror) eller inköpspriset för varor som har sålts vidare om företaget inte bearbetar de sålda varorna. Kostnaden för sålda varor dras av från försäljningen för att beräkna bruttovinst.

| (81) | Rörelsekostnaderna omfattar huvudsakligen lönekostnader (44), energikostnader och andra administrativa kostnader och försäljningskostnader. När det gäller SMBV klassificeras den royalty som betalats till Alki LP som en rörelsekostnad, men utesluts från de rörelsekostnader som används för att beräkna den skattepliktiga inkomsten enligt SMBV:s förhandsbesked om prissättning (45). |
| --- | --- |

(81)

Rörelsekostnaderna omfattar huvudsakligen lönekostnader (44), energikostnader och andra administrativa kostnader och försäljningskostnader. När det gäller SMBV klassificeras den royalty som betalats till Alki LP som en rörelsekostnad, men utesluts från de rörelsekostnader som används för att beräkna den skattepliktiga inkomsten enligt SMBV:s förhandsbesked om prissättning (45).

44

45

| (82) | Tabell 1 innehåller en förenklad översikt över en resultaträkning (46).

  Tabell 1


  Förenklad resultaträkning

  Försäljning (eller omsättning) eller intäkter)








  — | Kostnad för sålda varor |
| --- | --- | --- |

(82)

Tabell 1 innehåller en förenklad översikt över en resultaträkning (46).

46

Tabell 1

Tabell 1

Förenklad resultaträkning

Förenklad resultaträkning

Försäljning (eller omsättning) eller intäkter)

—

Bruttovinst

Bruttovinst

| — | Rörelsekostnad |
| --- | --- |

—

Rörelseresultat (EBITDA)

Rörelseresultat (EBITDA)

| — | Räntor och avskrivningar |
| --- | --- |

—

Skattepliktig inkomst (EBT)

Skattepliktig inkomst (EBT)

| — | Skatt |
| --- | --- |

—

Nettovinst

Nettovinst

2.4.2   Vinstmarginaler

Vinstmarginaler

| (83) | Resultat och lönsamhet mäts ofta med hjälp av förhållanden som presenteras som marginaler eller vinstpålägg. Marginaler används också i interna jämförelser vid internprissättning. |
| --- | --- |

(83)

Resultat och lönsamhet mäts ofta med hjälp av förhållanden som presenteras som marginaler eller vinstpålägg. Marginaler används också i interna jämförelser vid internprissättning.

marginaler

vinstpålägg

| (84) | Vissa marginaler är konventionellt definierade. Detta är fallet för bruttomarginaler som i princip definieras som bruttovinst delat med försäljning samt för nettomarginaler som i princip definieras som nettovinst delat med försäljning. I nettovinstmarginaler som används i internprissättningsanalyser används ofta den skattepliktiga inkomsten som en utgångspunkt (täljare), snarare än nettovinsten, i synnerhet vid användning av nettomarginalmetoden, som används för att beräkna en testad parts skattepliktiga inkomst. |
| --- | --- |

(84)

Vissa marginaler är konventionellt definierade. Detta är fallet för bruttomarginaler som i princip definieras som bruttovinst delat med försäljning samt för nettomarginaler som i princip definieras som nettovinst delat med försäljning. I nettovinstmarginaler som används i internprissättningsanalyser används ofta den skattepliktiga inkomsten som en utgångspunkt (täljare), snarare än nettovinsten, i synnerhet vid användning av nettomarginalmetoden, som används för att beräkna en testad parts skattepliktiga inkomst.

2.5   Beskrivning av de nederländska reglerna om prissättning som grundar sig på armlängdsprincipen

Beskrivning av de nederländska reglerna om prissättning som grundar sig på armlängdsprincipen

2.5.1   Artikel 8b i 1969 års bolagsskattelag

Artikel 8b i 1969 års bolagsskattelag

| (85) | SMBV:s förhandsbesked om prissättning avgjordes på grundval av artikel 8b.1 i 1969 års nederländska bolagsskattelag (nedan kallad CIT). |
| --- | --- |

(85)

SMBV:s förhandsbesked om prissättning avgjordes på grundval av artikel 8b.1 i 1969 års nederländska bolagsskattelag (nedan kallad CIT).

CIT

| (86) | I artikel 8b.1 i CIT, som infördes i CIT under 2002, införlivas armlängdsprincipen i Nederländernas nationella skattelagstiftning och i den anges följande: Om en enhet, direkt eller indirekt, deltar i en annan enhets ledning, kontroll eller kapital och om mellan enheterna i fråga om handelsförbindelser eller finansiella förbindelser (internpriser) avtalas eller föreskrivs villkor som avviker från villkor som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende parter ska dessa enheters vinst fastställas som om de sistnämnda villkoren hade avtalats. |
| --- | --- |

(86)

I artikel 8b.1 i CIT, som infördes i CIT under 2002, införlivas armlängdsprincipen i Nederländernas nationella skattelagstiftning och i den anges följande: Om en enhet, direkt eller indirekt, deltar i en annan enhets ledning, kontroll eller kapital och om mellan enheterna i fråga om handelsförbindelser eller finansiella förbindelser (internpriser) avtalas eller föreskrivs villkor som avviker från villkor som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende parter ska dessa enheters vinst fastställas som om de sistnämnda villkoren hade avtalats.

2.5.2   Den nederländska förordningen om internprissättning från 2001

Den nederländska förordningen om internprissättning från 2001

| (87) | Vägledning om hur den nederländska skattemyndigheten tolkar den armlängdsprincip som fastställs i artikel 8b.1 i CIT anges i den nederländska förordningen om internprissättning av den 30 mars 2001 (nedan kallad förordningen) (47). I förordningens ingress fastställs att Nederländernas hållning när det gäller armlängdsprincipen på området internationell skatterätt är att denna princip utgör en integrerad del av Nederländernas skattelagssystem till följd av dess införlivande i den vida definition av inkomst som framgår av avsnitt 3.8 i 2001 års lag om inkomstskatt (48). Detta innebär i princip att OECD:s riktlinjer är direkt tillämpliga på Nederländerna enligt avsnitt 3.8 i 2001 års lag om inkomstskatt. Det finns flera områden i vilka OECD:s riktlinjer ger utrymme för individuell tolkning från medlemsländernas sida. Inom flera områden har praktiska erfarenheter visat att OECD:s riktlinjer behöver förtydligas. I denna förordning förklaras Nederländernas ståndpunkt i förhållande till dessa särskilda punkter och, när så är möjligt, syftar förordningen till att undanröja eventuella missförstånd. |
| --- | --- |

(87)

Vägledning om hur den nederländska skattemyndigheten tolkar den armlängdsprincip som fastställs i artikel 8b.1 i CIT anges i den nederländska förordningen om internprissättning av den 30 mars 2001 (nedan kallad förordningen) (47). I förordningens ingress fastställs att Nederländernas hållning när det gäller armlängdsprincipen på området internationell skatterätt är att denna princip utgör en integrerad del av Nederländernas skattelagssystem till följd av dess införlivande i den vida definition av inkomst som framgår av avsnitt 3.8 i 2001 års lag om inkomstskatt (48). Detta innebär i princip att OECD:s riktlinjer är direkt tillämpliga på Nederländerna enligt avsnitt 3.8 i 2001 års lag om inkomstskatt. Det finns flera områden i vilka OECD:s riktlinjer ger utrymme för individuell tolkning från medlemsländernas sida. Inom flera områden har praktiska erfarenheter visat att OECD:s riktlinjer behöver förtydligas. I denna förordning förklaras Nederländernas ståndpunkt i förhållande till dessa särskilda punkter och, när så är möjligt, syftar förordningen till att undanröja eventuella missförstånd.

förordningen

47

48

| (88) | Vad gäller användningen av ett intervall fastställs i kapitel 1.2 i förordningen att det i vissa fall kommer att vara möjligt att tillämpa armlängdsprincipen och komma fram till en enda siffra som är den mest tillförlitliga siffran för att fastställa huruvida internpriserna är grundade på armlängdsprincipen. Eftersom internprissättning inte är någon exakt vetenskap kommer en viss metod för internprissättning ofta generera ett intervall av siffror, som alla är lika tillförlitliga. |
| --- | --- |

(88)

Vad gäller användningen av ett intervall fastställs i kapitel 1.2 i förordningen att det i vissa fall kommer att vara möjligt att tillämpa armlängdsprincipen och komma fram till en enda siffra som är den mest tillförlitliga siffran för att fastställa huruvida internpriserna är grundade på armlängdsprincipen. Eftersom internprissättning inte är någon exakt vetenskap kommer en viss metod för internprissättning ofta generera ett intervall av siffror, som alla är lika tillförlitliga.

| (89) | Beträffande metoderna för internprissättning anges följande i kapitel 2 förordningen: I kapitel II i OECD:s riktlinjer för internprissättning diskuteras de tre traditionella transaktionsbaserade metoder som införs i punkt 1.68–1.70 (dvs. marknadsprismetoden, återförsäljningsprismetoden och kostnadsplusmetoden), medan de så kallade transaktionsbaserade vinstmetoderna (dvs. vinstfördelningsmetoden och nettomarginalmetoden) undersöks i kapitel III. Beroende på omständigheterna måste en av dessa fem accepterade metoder väljas. Metoderna kan komplettera varandra. OECD:s riktlinjer är baserade på en viss hierarki bland metoderna där företräde ges de traditionella transaktionsbaserade metoderna. Å ena sidan betraktas transaktionsbaserade vinstmetoder mer eller mindre som metoder som används som en sista utväg. Å andra sidan anges i OECD:s riktlinjer att skattemyndigheterna måste påbörja en granskning av internprissättning utifrån den metod som valts av skattebetalaren (se punkt 4.9 i OECD:s riktlinjer).
  I enlighet med punkt 4.9 i OECD:s riktlinjer ska Nederländernas skattemyndighet, när den genomför en granskning av internprissättning, använda den metod som valts av skattebetalaren vid tidpunkten för transaktionen som utgångspunkt. Detta överensstämmer med punkt 1.68 i OECD:s riktlinjer. Detta innebär att skattebetalare i princip fritt kan välja en metod för internprissättning under förutsättning att den valda metoden leder till ett resultat som är grundat på armlängdsprincipen för transaktionen i fråga. I vissa situationer genererar en del metoder dock bättre resultat än andra. Även om skattebetalare kan förväntas basera sitt val av en metod för internprissättning på metodens tillförlitlighet när det gäller den särskilda situationen förväntas skattebetalare definitivt inte väga fördelarna och nackdelarna med alla olika metoder mot varandra och därefter förklara varför den metod som slutligen valdes genererar de bästa resultaten under rådande villkor (dvs. regeln om bästa metod). I vissa situationer lämpar sig också en kombination av metoder. Samtidigt har skattebetalarna ingen skyldighet att använda mer än en metod. Den enda skyldighet som åligger skattebetalaren är att förklara varför beslutet fattades att tillämpa den särskilda metod som tillämpades. |
| --- | --- |

(89)

Beträffande metoderna för internprissättning anges följande i kapitel 2 förordningen: I kapitel II i OECD:s riktlinjer för internprissättning diskuteras de tre traditionella transaktionsbaserade metoder som införs i punkt 1.68–1.70 (dvs. marknadsprismetoden, återförsäljningsprismetoden och kostnadsplusmetoden), medan de så kallade transaktionsbaserade vinstmetoderna (dvs. vinstfördelningsmetoden och nettomarginalmetoden) undersöks i kapitel III. Beroende på omständigheterna måste en av dessa fem accepterade metoder väljas. Metoderna kan komplettera varandra. OECD:s riktlinjer är baserade på en viss hierarki bland metoderna där företräde ges de traditionella transaktionsbaserade metoderna. Å ena sidan betraktas transaktionsbaserade vinstmetoder mer eller mindre som metoder som används som en sista utväg. Å andra sidan anges i OECD:s riktlinjer att skattemyndigheterna måste påbörja en granskning av internprissättning utifrån den metod som valts av skattebetalaren (se punkt 4.9 i OECD:s riktlinjer).

I enlighet med punkt 4.9 i OECD:s riktlinjer ska Nederländernas skattemyndighet, när den genomför en granskning av internprissättning, använda den metod som valts av skattebetalaren vid tidpunkten för transaktionen som utgångspunkt. Detta överensstämmer med punkt 1.68 i OECD:s riktlinjer. Detta innebär att skattebetalare i princip fritt kan välja en metod för internprissättning under förutsättning att den valda metoden leder till ett resultat som är grundat på armlängdsprincipen för transaktionen i fråga. I vissa situationer genererar en del metoder dock bättre resultat än andra. Även om skattebetalare kan förväntas basera sitt val av en metod för internprissättning på metodens tillförlitlighet när det gäller den särskilda situationen förväntas skattebetalare definitivt inte väga fördelarna och nackdelarna med alla olika metoder mot varandra och därefter förklara varför den metod som slutligen valdes genererar de bästa resultaten under rådande villkor (dvs. regeln om bästa metod). I vissa situationer lämpar sig också en kombination av metoder. Samtidigt har skattebetalarna ingen skyldighet att använda mer än en metod. Den enda skyldighet som åligger skattebetalaren är att förklara varför beslutet fattades att tillämpa den särskilda metod som tillämpades.

| (90) | I kapitel 2.1 i förordningen beskrivs marknadsprismetoden. I förordningen fastställs följande beträffande förespråkandet av denna metod: Om ett jämförbart pris är tillgängligt kommer marknadsprismetoden i allmänhet att vara den mest direkta och tillförlitliga metoden för att fastställa internpriset, vilket innebär att denna metod är att föredra framför andra metoder. |
| --- | --- |

(90)

I kapitel 2.1 i förordningen beskrivs marknadsprismetoden. I förordningen fastställs följande beträffande förespråkandet av denna metod: Om ett jämförbart pris är tillgängligt kommer marknadsprismetoden i allmänhet att vara den mest direkta och tillförlitliga metoden för att fastställa internpriset, vilket innebär att denna metod är att föredra framför andra metoder.

2.6   Ytterligare information som inkommit från Starbucks och Nederländerna efter det att det formella granskningsförfarandet inleddes

Ytterligare information som inkommit från Starbucks och Nederländerna efter det att det formella granskningsförfarandet inleddes

| (91) | Nederländerna och Starbucks lämnade kompletterande uppgifter för SMBV, Alki LP, Starbucksbutikerna och SCTC. |
| --- | --- |

(91)

Nederländerna och Starbucks lämnade kompletterande uppgifter för SMBV, Alki LP, Starbucksbutikerna och SCTC.

2.6.1   Uppgifter om SMBV:s verksamhet och risker

Uppgifter om SMBV:s verksamhet och risker

| (92) | I rapporten om internprissättning presenteras SMBV som en tillverkare med låg risk. Kommissionen bad om information för att kontrollera huruvida SMBV:s huvudsakliga verksamhet verkligen var tillverkning med låg risk, som i detta fall skulle vara rostning av kaffe. Kommissionen begärde även information om strukturen hos SMBV:s kostnader för att kontrollera huruvida den underliggande verksamhet som genererade dessa kostnader kunde styrka att de uppgifter som utförs av SMBV verkligen är rutinmässiga genomförandeuppgifter och inte har några drag av komplexitet, i linje med antagandena i rapporten om internprissättning. Uppgifter om den grad av affärsrisk som bärs av SMBV anges i olika avsnitt där avtal beskrivs. |
| --- | --- |

(92)

I rapporten om internprissättning presenteras SMBV som en tillverkare med låg risk. Kommissionen bad om information för att kontrollera huruvida SMBV:s huvudsakliga verksamhet verkligen var tillverkning med låg risk, som i detta fall skulle vara rostning av kaffe. Kommissionen begärde även information om strukturen hos SMBV:s kostnader för att kontrollera huruvida den underliggande verksamhet som genererade dessa kostnader kunde styrka att de uppgifter som utförs av SMBV verkligen är rutinmässiga genomförandeuppgifter och inte har några drag av komplexitet, i linje med antagandena i rapporten om internprissättning. Uppgifter om den grad av affärsrisk som bärs av SMBV anges i olika avsnitt där avtal beskrivs.

| (93) | I syfte att analysera vilka produkter som är de viktigaste drivkrafterna för SMBV:s försäljning och kontrollera huruvida kafferostningen verkligen är SMBV:s huvudsakliga ekonomiska verksamhet efterfrågade kommissionen en indelning av SMBV:s försäljning per produkt. Starbucks tillhandahöll de belopp som erhållits från butikerna för kaffebönorna (vilka markeras i tabell 2) och uppgav separat beloppen för andra eventuella betalningar från butikerna för annan verksamhet som försäljning av muggar, vilka presenteras i tabell 2.

  Tabell 2


  SMBV:s intäkter per produktkategori som sålts














  Beskrivning | Räkenskapsår 07 | Räkenskapsår 08 | Räkenskapsår 09 | Räkenskapsår 10 | Räkenskapsår 11 | Räkenskapsår 12 | Räkenskapsår 13 | Räkenskapsår 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| REV PASTRY/BAKERY | — | — | [700 000 –800 000 ] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] |
| REV PREPARED FOOD | — | — | — | — | [1–10 miljoner] | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] | [20–30 miljoner] |
| REV READY TO DRINK | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] |
| REV PKGD FOOD | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] |
| REV PACKAGED COFFEE | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] | [40–50 miljoner] | [50–60 miljoner] | [50–60 miljoner] | [60–70 miljoner] |
| REV SINGLE SERVE PODS-COFFEE | — | — | — | — | — | [1–10 miljoner] | — | ([1 000 –10 000 ]) |
| REV SINGLE SERVE PODS-VERISMO | — | — | — | — | — | [1–10 miljoner] | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] |
| REV SOLUBLE COFFEE | — | — | [200 000 –300 000 ] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] |
| REV PACKAGED TEA | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] |
| REV SERVEWARE | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] |
| REV BREWING EQUIPMENT | [900 000 –1 miljon] | [1–10 miljoner] | [700 000 –800 000 ] | [500 000 –600 000 ] | [600 000 –700 000 ] | [700 000 –800 000 ] | [800 000 –900 000 ] | [600 000 –700 000 ] |
| REV BREWING EQUIPMENT-VERISMO | — | — | — | — | — | [20 000 –30 000 ] | [1–10 miljoner] | [800 000 –900 000 ] |
| REV TANGIBLE MEDIA | ([1 000 –10 000 ]) | [300 000 –400 000 ] | [200 000 –300 000 ] | [80 000 –90 000 ] | [100 000 –200 000 ] | [100 000 –200 000 ] | [1 000 –10 000 ] | — |
| REV GIFTPACKS | [100 000 –200 000 ] | [100 000 –200 000 ] | [50 000 –60 000 ] | [1 000 –10 000 ] | — | — | — | — |
| REV GAMES & TOYS | — | — | [200 000 –300 000 ] | [300 000 –400 000 ] | [100 000 –200 000 ] | [100 000 –200 000 ] | [100 000 –200 000 ] | [30 000 –40 000 ] |
| REV MISC MERCHANDISE | — | — | ([100–200]) | [400–500] | [1 000 –10 000 ] | [30 000 –40 000 ] | [500 000 –600 000 ] | [500 000 –600 000 ] |
| REV RAW MATERIALS | — | — | [100 000 –200 000 ] | [1–10 miljoner] | [100 000 –200 000 ] | [200 000 –300 000 ] | [1 000 –10 000 ] | [30 000 –40 000 ] |
| REV PAPER PACKAGING | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] |
| REV BLENDED BEVG MIX | [40–50 miljoner] | [40–50 miljoner] | [50–60 miljoner] | [50–60 miljoner] | [40–50 miljoner] | [50–60 miljoner] | [50–60 miljoner] | [60–70 miljoner] |
| REV FRAP COFFEE BASE | — | — | — | — | [20–30 miljoner] | [30–40 miljoner] | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] |
| REV EXTRACT | — | — | — | — | [1–10 miljoner] | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] |
| REV EQUIPMENT | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [10–20 miljoner] | [20–30 miljoner] |
| REV SHIPPING | [40 000 –50 000 ] | [30 000 –40 000 ] | [70 000 –80 000 ] | [300 000 –400 000 ] | [300 000 –400 000 ] | [200 000 –300 000 ] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] |
| REV ROYALTIES | — | — | — | — | — | — | — | — |
| REV MANAGEMENT SERVICE FEE | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [800 000 –900 000 ] | [900 000 –1 miljon] | [600 000 –700 000 ] | — | — |
| REV OTHER REV | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] |
| SALES DISC | ([100 000 –200 000 ]) | [80 000 –90 000 ] | ([1 000 –10 000 ]) | ([200 000 –300 000 ]) | ([500 000 –600 000 ]) | ([600 000 –700 000 ]) | ([1–10 miljoner]) | ([100 000 –200 000 ]) |
| TRADE DISCOUNTS-DIRECT TO MARKET | — | — | — | — | — | ([30 000 –40 000 ]) | ([10 000 –20 000 ]) | ([1–10 miljoner]) |
| DIRECT TO MARKET COUPON DISCOUNTS | — | — | — | — | — | — | — | ([20 000 –30 000 ]) |
| DIRECT TO MARKET SLOTTING COSTS | — | — | — | — | — | — | ([20 000 –30 000 ]) | ([200 000 –300 000 ]) |
| UNSALABLE RETURNS AND ALLOWANCE | — | — | — | — | — | — | — | ([20 000 –30 000 ]) |
| SALES RETURNS/ALLOWANCES | — | — | — | — | — | ([1 000 –10 000 ]) | ([10 000 –20 000 ]) | ([90 000 –100 000 ]) |
| Avrundning | 0 | (0) | (0) | 0 | (0) | 0 | (0) | (0) |
| Intäkter enligt lagstadgad redovisning | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] | [200–300 miljoner] | [300–400 miljoner] | [300–400 miljoner] |

(93)

I syfte att analysera vilka produkter som är de viktigaste drivkrafterna för SMBV:s försäljning och kontrollera huruvida kafferostningen verkligen är SMBV:s huvudsakliga ekonomiska verksamhet efterfrågade kommissionen en indelning av SMBV:s försäljning per produkt. Starbucks tillhandahöll de belopp som erhållits från butikerna för kaffebönorna (vilka markeras i tabell 2) och uppgav separat beloppen för andra eventuella betalningar från butikerna för annan verksamhet som försäljning av muggar, vilka presenteras i tabell 2.

Tabell 2

Tabell 2

SMBV:s intäkter per produktkategori som sålts

SMBV:s intäkter per produktkategori som sålts

Beskrivning

Räkenskapsår 07

Räkenskapsår 08

Räkenskapsår 09

Räkenskapsår 10

Räkenskapsår 11

Räkenskapsår 12

Räkenskapsår 13

Räkenskapsår 14

REV PASTRY/BAKERY

—

—

[700 000 –800 000 ]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

REV PREPARED FOOD

—

—

—

—

[1–10 miljoner]

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

[20–30 miljoner]

REV READY TO DRINK

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

REV PKGD FOOD

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

REV PACKAGED COFFEE

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

[40–50 miljoner]

[50–60 miljoner]

[50–60 miljoner]

[60–70 miljoner]

REV SINGLE SERVE PODS-COFFEE

—

—

—

—

—

[1–10 miljoner]

—

([1 000 –10 000 ])

REV SINGLE SERVE PODS-VERISMO

—

—

—

—

—

[1–10 miljoner]

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

REV SOLUBLE COFFEE

—

—

[200 000 –300 000 ]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

REV PACKAGED TEA

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

REV SERVEWARE

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

REV BREWING EQUIPMENT

[900 000 –1 miljon]

[1–10 miljoner]

[700 000 –800 000 ]

[500 000 –600 000 ]

[600 000 –700 000 ]

[700 000 –800 000 ]

[800 000 –900 000 ]

[600 000 –700 000 ]

REV BREWING EQUIPMENT-VERISMO

—

—

—

—

—

[20 000 –30 000 ]

[1–10 miljoner]

[800 000 –900 000 ]

REV TANGIBLE MEDIA

([1 000 –10 000 ])

[300 000 –400 000 ]

[200 000 –300 000 ]

[80 000 –90 000 ]

[100 000 –200 000 ]

[100 000 –200 000 ]

[1 000 –10 000 ]

—

REV GIFTPACKS

[100 000 –200 000 ]

[100 000 –200 000 ]

[50 000 –60 000 ]

[1 000 –10 000 ]

—

—

—

—

REV GAMES & TOYS

—

—

[200 000 –300 000 ]

[300 000 –400 000 ]

[100 000 –200 000 ]

[100 000 –200 000 ]

[100 000 –200 000 ]

[30 000 –40 000 ]

REV MISC MERCHANDISE

—

—

([100–200])

[400–500]

[1 000 –10 000 ]

[30 000 –40 000 ]

[500 000 –600 000 ]

[500 000 –600 000 ]

REV RAW MATERIALS

—

—

[100 000 –200 000 ]

[1–10 miljoner]

[100 000 –200 000 ]

[200 000 –300 000 ]

[1 000 –10 000 ]

[30 000 –40 000 ]

REV PAPER PACKAGING

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

REV BLENDED BEVG MIX

[40–50 miljoner]

[40–50 miljoner]

[50–60 miljoner]

[50–60 miljoner]

[40–50 miljoner]

[50–60 miljoner]

[50–60 miljoner]

[60–70 miljoner]

REV FRAP COFFEE BASE

—

—

—

—

[20–30 miljoner]

[30–40 miljoner]

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

REV EXTRACT

—

—

—

—

[1–10 miljoner]

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

REV EQUIPMENT

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[10–20 miljoner]

[20–30 miljoner]

REV SHIPPING

[40 000 –50 000 ]

[30 000 –40 000 ]

[70 000 –80 000 ]

[300 000 –400 000 ]

[300 000 –400 000 ]

[200 000 –300 000 ]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

REV ROYALTIES

—

—

—

—

—

—

—

—

REV MANAGEMENT SERVICE FEE

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[800 000 –900 000 ]

[900 000 –1 miljon]

[600 000 –700 000 ]

—

—

REV OTHER REV

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

SALES DISC

([100 000 –200 000 ])

[80 000 –90 000 ]

([1 000 –10 000 ])

([200 000 –300 000 ])

([500 000 –600 000 ])

([600 000 –700 000 ])

([1–10 miljoner])

([100 000 –200 000 ])

TRADE DISCOUNTS-DIRECT TO MARKET

—

—

—

—

—

([30 000 –40 000 ])

([10 000 –20 000 ])

([1–10 miljoner])

DIRECT TO MARKET COUPON DISCOUNTS

—

—

—

—

—

—

—

([20 000 –30 000 ])

DIRECT TO MARKET SLOTTING COSTS

—

—

—

—

—

—

([20 000 –30 000 ])

([200 000 –300 000 ])

UNSALABLE RETURNS AND ALLOWANCE

—

—

—

—

—

—

—

([20 000 –30 000 ])

SALES RETURNS/ALLOWANCES

—

—

—

—

—

([1 000 –10 000 ])

([10 000 –20 000 ])

([90 000 –100 000 ])

Avrundning

0

(0)

(0)

0

(0)

0

(0)

(0)

Intäkter enligt lagstadgad redovisning

Intäkter enligt lagstadgad redovisning

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[200–300 miljoner]

[200–300 miljoner]

[300–400 miljoner]

[300–400 miljoner]

[300–400 miljoner]

[300–400 miljoner]

| (94) | Starbucks uppgav att intäkterna med beteckningen REV PACKAGED COFFEE i tabell 2 avser SMBV:s rostnings- och förpackningsfunktion. Resten av intäkterna hänför sig enligt Starbucks till SMBV:s administrativa och logistiska stödfunktion. En liten andel av det kaffe som rostas i Nederländerna vidareförädlas av utomstående tillverkare. Det gäller följande typer av kaffe: REV SINGLE SERVE PODS-COFFEE, REV SINGLE SERVE PODS-VERISMO, REV SOLUBLE COFFEE, REV FRAP COFFEE BASE och REV EXTRACT. Dessa intäkter bör också klassificeras som intäkter från administrativt och logistiskt stöd eftersom de underliggande intäkter som fakturerats till exploatörer motsvarar det värde som skapats av tredje parter snarare än SMBV. Enligt Starbucks motsvarar dessa intäkter i alla händelser endast en liten andel av SMBV:s totala rostningsproduktion. |
| --- | --- |

(94)

Starbucks uppgav att intäkterna med beteckningen REV PACKAGED COFFEE i tabell 2 avser SMBV:s rostnings- och förpackningsfunktion. Resten av intäkterna hänför sig enligt Starbucks till SMBV:s administrativa och logistiska stödfunktion. En liten andel av det kaffe som rostas i Nederländerna vidareförädlas av utomstående tillverkare. Det gäller följande typer av kaffe: REV SINGLE SERVE PODS-COFFEE, REV SINGLE SERVE PODS-VERISMO, REV SOLUBLE COFFEE, REV FRAP COFFEE BASE och REV EXTRACT. Dessa intäkter bör också klassificeras som intäkter från administrativt och logistiskt stöd eftersom de underliggande intäkter som fakturerats till exploatörer motsvarar det värde som skapats av tredje parter snarare än SMBV. Enligt Starbucks motsvarar dessa intäkter i alla händelser endast en liten andel av SMBV:s totala rostningsproduktion.

| (95) | När det gäller prissättningen av produkterna lämnade Starbucks in exempel på prislistor för [...] för olika kvartal under 2013 och 2014 med priser för kaffeprodukter och andra produkter som sålts av Starbucks. Enligt Starbucks [...]. |
| --- | --- |

(95)

När det gäller prissättningen av produkterna lämnade Starbucks in exempel på prislistor för [...] för olika kvartal under 2013 och 2014 med priser för kaffeprodukter och andra produkter som sålts av Starbucks. Enligt Starbucks [...].

| (96) | Vad gäller prissättningen av kaffeprodukter beräknas priserna på grundval av formler som hänför sig till kostnader och dessa varierar per produkt. Starbucks tillhandahöll som exempel kostnadsstrukturformeln för produkten [kaffeprodukt e i certifieringsprogrammet], som är SMBV:s mest sålda produkt. De kaffepriser som SMBV tar ut av butikerna beräknas på grundval av de kostnader som SCTC betalar för gröna kaffebönor, till vilka kostnaden [...] för kaffeinköp och kaffe [...] läggs till. Till detta belopp lägger man till [...] kostnader för [...], samt ett [...] som uppgår till priset för rostat kaffe. En licensieringsavgift till en tredje part betalas slutligen gällande beteckningen [certifieringsprogram] (49). |
| --- | --- |

(96)

Vad gäller prissättningen av kaffeprodukter beräknas priserna på grundval av formler som hänför sig till kostnader och dessa varierar per produkt. Starbucks tillhandahöll som exempel kostnadsstrukturformeln för produkten [kaffeprodukt e i certifieringsprogrammet], som är SMBV:s mest sålda produkt. De kaffepriser som SMBV tar ut av butikerna beräknas på grundval av de kostnader som SCTC betalar för gröna kaffebönor, till vilka kostnaden [...] för kaffeinköp och kaffe [...] läggs till. Till detta belopp lägger man till [...] kostnader för [...], samt ett [...] som uppgår till priset för rostat kaffe. En licensieringsavgift till en tredje part betalas slutligen gällande beteckningen [certifieringsprogram] (49).

49

| (97) | När det gäller priserna för icke-kaffeprodukter som sålts till butiker av SMBV uppgav Starbucks att priserna för de icke-kaffeprodukter som levererats av SMBV till butiker fastställs genom att man lägger till en så kallad [kostnadstäckningsmarginal] till icke-kaffeprodukternas inköpspris. Denna [kostnadstäckningsmarginal] tas ut av SMBV för att täcka [...] kostnaderna. Den täcker dock inte enbart [...] SMBV:s kostnader, utan även alla relevanta [...] kostnader för [...]. Eftersom de slutliga priser för icke-kaffeprodukter som SMBV tagit ut av butiker beräknats genom att tillämpa [kostnadstäckningsmarginalen] på produktkostnaderna, motsvarar den vinst för icke-kaffeprodukter som SMBV registrerar denna [kostnadstäckningsmarginal]. |
| --- | --- |

(97)

När det gäller priserna för icke-kaffeprodukter som sålts till butiker av SMBV uppgav Starbucks att priserna för de icke-kaffeprodukter som levererats av SMBV till butiker fastställs genom att man lägger till en så kallad [kostnadstäckningsmarginal] till icke-kaffeprodukternas inköpspris. Denna [kostnadstäckningsmarginal] tas ut av SMBV för att täcka [...] kostnaderna. Den täcker dock inte enbart [...] SMBV:s kostnader, utan även alla relevanta [...] kostnader för [...]. Eftersom de slutliga priser för icke-kaffeprodukter som SMBV tagit ut av butiker beräknats genom att tillämpa [kostnadstäckningsmarginalen] på produktkostnaderna, motsvarar den vinst för icke-kaffeprodukter som SMBV registrerar denna [kostnadstäckningsmarginal].

| (98) | SMBV:s största utgiftspost är lönekostnader, som uppgick till [1–10 miljoner] euro 2014 av en total rörelsekostnad på 16 124 000 euro det året. Andra stora rörelsekostnadsposter för SMBV under 2014 var lönerelaterade kostnader, löneskatt, markarrenden och leasingbetalningar samt avskrivningar för utrustning och immateriella tillgångar. Trots att SBMV inte hade några kostnader för avskrivning av immateriella tillgångar före 2013 var det en av de största rörelsekostnadsposterna under 2014, som uppgick till 628 000 euro, vilket var en större kostnad det året än reparation och underhåll av utrustning, elektricitet, osäkra fordringar, kontors- och datormateriel och övrigt (exempelvis kostnader för programvarulicens, som tas upp som en särskild post). Kostnaden för avskrivning av immateriella tillgångar tycks avse immateriella rättigheter som redovisades i affärsbokföringen först 2012 och som ska ha förvärvats för mer än 4 miljoner euro. 2014 stod marknadsundersökningar dessutom för en betydande rörelsekostnad som uppgick till [100 000–200 000] euro det året. |
| --- | --- |

(98)

SMBV:s största utgiftspost är lönekostnader, som uppgick till [1–10 miljoner] euro 2014 av en total rörelsekostnad på 16 124 000 euro det året. Andra stora rörelsekostnadsposter för SMBV under 2014 var lönerelaterade kostnader, löneskatt, markarrenden och leasingbetalningar samt avskrivningar för utrustning och immateriella tillgångar. Trots att SBMV inte hade några kostnader för avskrivning av immateriella tillgångar före 2013 var det en av de största rörelsekostnadsposterna under 2014, som uppgick till 628 000 euro, vilket var en större kostnad det året än reparation och underhåll av utrustning, elektricitet, osäkra fordringar, kontors- och datormateriel och övrigt (exempelvis kostnader för programvarulicens, som tas upp som en särskild post). Kostnaden för avskrivning av immateriella tillgångar tycks avse immateriella rättigheter som redovisades i affärsbokföringen först 2012 och som ska ha förvärvats för mer än 4 miljoner euro. 2014 stod marknadsundersökningar dessutom för en betydande rörelsekostnad som uppgick till [100 000–200 000] euro det året.

2.6.2   Royaltybetalningar

Royaltybetalningar

| (99) | SMBV:s skattepliktiga vinst i Nederländerna, som fastställs på grundval av SMBV:s förhandsbesked om prissättning i förhållande till företagets rörelsekostnad, minskas av en royalty som betalas till Alki LP. Kommissionen bad om ytterligare information från Nederländerna och Starbucks om royaltybeloppet och den exakta beräkningen av skattebasen. |
| --- | --- |

(99)

SMBV:s skattepliktiga vinst i Nederländerna, som fastställs på grundval av SMBV:s förhandsbesked om prissättning i förhållande till företagets rörelsekostnad, minskas av en royalty som betalas till Alki LP. Kommissionen bad om ytterligare information från Nederländerna och Starbucks om royaltybeloppet och den exakta beräkningen av skattebasen.

| (100) | SMBV:s resultaträkning såsom den presenteras i företagets årsredovisning återges i tabell 3.

  Tabell 3


  SMBV:s resultaträkningar 2001–2014



















  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| Försäljning | 14 067 934 | 51 700 060 | 63 950 312 | 83 240 391 | 108 855 325 | 118 663 171 | 128 784 681 | 135 677 607 | 142 627 243 | 184 159 097 | 286 217 379 | 327 632 453 | 350 538 852 |
| Direkta försäljningskostnader | (15 398 686 ) | (41 799 345 ) | (50 148 768 ) | (68 349 376 ) | (85 467 406 ) | (98 615 765 ) | (108 107 101 ) | (115 352 332 ) | (120 020 824 ) | (153 275 834 ) | (252 500 829 ) | (286 969 488 ) | (305 831 016 ) |
| varav kostnad för gröna kaffebönor (*2) | [0-10 miljoner] | [10-20 miljoner] | [10-20 miljoner] | [10-20 miljoner] | [10-20 miljoner] | [20-30 miljoner] | [20-30 miljoner] | [20-30 miljoner] | [30-40 miljoner] | [40-50 miljoner] | [60-70 miljoner] | [60-70 miljoner] | [60-70 miljoner] |
| Bruttomarginal | (1 330 752 ) | 9 900 715 | 13 801 544 | 14 891 015 | 23 387 919 | 20 047 406 | 20 677 580 | 20 325 275 | 22 606 419 | 30 883 263 | 33 716 550 | 40 662 965 | 44 707 836 |
| Allmänna och administrativa kostnader | (3 150 256 ) | (8 474 279 ) | (8 997 548 ) | (5 086 145 ) | (7 303 608 ) | (10 158 687 ) | (15 221 123 ) | (16 742 108 ) | (16 835 153 ) | (14 303 059 ) | (17 469 758 ) | (16 626 967 ) | (16 124 052 ) |
| Utländsk valutaväxling | 219 905 | 33 743 | 5 102 | 24 784 | (388 855 ) | (166 915 ) | (467 072 ) | 1 849 067 | (2 266 492 ) | (2 089 448 ) | (8 162 650 ) | 709 539 | (2 272 582 ) |
| Övriga kostnader (se anmärkning) | 4 744 084 | 526 555 | (2 165 152 ) | (6 336 360 ) | (11 594 191 ) | (4 699 336 ) | (1 698 150 ) | (2 470 449 ) | (1 079 817 ) | (12 352 838 ) | (5 786 211 ) | (22 812 962 ) | (24 285 088 ) |
| Rörelseresultat | 482 981 | 1 986 734 | 2 643 946 | 3 493 294 | 4 101 265 | 5 022 468 | 3 291 235 | 2 961 785 | 2 424 957 | 2 137 918 | 2 297 931 | 1 932 575 | 2 026 114 |
| Ränteintäkt | 17 328 | 34 576 | 27 668 | 51 766 | 167 195 | 248 997 | 304 939 | 86 995 | 45 402 | 30 073 | 18 763 | 14 200 | 76 209 |
| Räntekostnad | 0 | (803 856 ) | (1 263 915 ) | (1 272 114 ) | (817 041 ) | (2 356 989 ) | (2 097 056 ) | (1 345 779 ) | (817 041 ) | (737 371 ) | (735 233 ) | (411 315 ) | (434 454 ) |
| Resultat före skatt | 500 309 | 1 217 454 | 1 407 699 | 2 272 946 | 2 763 349 | 2 914 476 | 1 499 118 | 1 703 001 | 1 653 318 | 1 430 620 | 1 581 461 | 1 535 460 | 1 667 869 |
| Bolagsskatt | (171 805 ) | (418 774 ) | (484 408 ) | (733 370 ) | (783 194 ) | (844 309 ) | (383 909 ) | (427 159 ) | (428 611 ) | (337 599 ) | (395 365 ) | (391 220 ) | (575 812 ) |
| Nettoresultat för året | 328 504 | 798 680 | 923 291 | 1 539 576 | 1 980 155 | 2 070 167 | 1 115 209 | 1 275 842 | 1 224 707 | 1 093 021 | 1 186 096 | 1 144 240 | 1 092 057 |

(100)

SMBV:s resultaträkning såsom den presenteras i företagets årsredovisning återges i tabell 3.

Tabell 3

Tabell 3

SMBV:s resultaträkningar 2001–2014

SMBV:s resultaträkningar 2001–2014

(EUR)

2001/2002

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

Försäljning

14 067 934

51 700 060

63 950 312

83 240 391

108 855 325

118 663 171

128 784 681

135 677 607

142 627 243

184 159 097

286 217 379

327 632 453

350 538 852

Direkta försäljningskostnader

(15 398 686 )

(41 799 345 )

(50 148 768 )

(68 349 376 )

(85 467 406 )

(98 615 765 )

(108 107 101 )

(115 352 332 )

(120 020 824 )

(153 275 834 )

(252 500 829 )

(286 969 488 )

(305 831 016 )

varav kostnad för gröna kaffebönor (*2)

*2

[0-10 miljoner]

[10-20 miljoner]

[10-20 miljoner]

[10-20 miljoner]

[10-20 miljoner]

[20-30 miljoner]

[20-30 miljoner]

[20-30 miljoner]

[30-40 miljoner]

[40-50 miljoner]

[60-70 miljoner]

[60-70 miljoner]

[60-70 miljoner]

Bruttomarginal

Bruttomarginal

(1 330 752 )

9 900 715

13 801 544

14 891 015

23 387 919

20 047 406

20 677 580

20 325 275

22 606 419

30 883 263

33 716 550

40 662 965

44 707 836

Allmänna och administrativa kostnader

(3 150 256 )

(8 474 279 )

(8 997 548 )

(5 086 145 )

(7 303 608 )

(10 158 687 )

(15 221 123 )

(16 742 108 )

(16 835 153 )

(14 303 059 )

(17 469 758 )

(16 626 967 )

(16 124 052 )

Utländsk valutaväxling

219 905

33 743

5 102

24 784

(388 855 )

(166 915 )

(467 072 )

1 849 067

(2 266 492 )

(2 089 448 )

(8 162 650 )

709 539

(2 272 582 )

Övriga kostnader (se anmärkning)

4 744 084

526 555

(2 165 152 )

(6 336 360 )

(11 594 191 )

(4 699 336 )

(1 698 150 )

(2 470 449 )

(1 079 817 )

(12 352 838 )

(5 786 211 )

(22 812 962 )

(24 285 088 )

Rörelseresultat

Rörelseresultat

482 981

1 986 734

2 643 946

3 493 294

4 101 265

5 022 468

3 291 235

2 961 785

2 424 957

2 137 918

2 297 931

1 932 575

2 026 114

Ränteintäkt

17 328

34 576

27 668

51 766

167 195

248 997

304 939

86 995

45 402

30 073

18 763

14 200

76 209

Räntekostnad

0

(803 856 )

(1 263 915 )

(1 272 114 )

(817 041 )

(2 356 989 )

(2 097 056 )

(1 345 779 )

(817 041 )

(737 371 )

(735 233 )

(411 315 )

(434 454 )

Resultat före skatt

500 309

1 217 454

1 407 699

2 272 946

2 763 349

2 914 476

1 499 118

1 703 001

1 653 318

1 430 620

1 581 461

1 535 460

1 667 869

Bolagsskatt

(171 805 )

(418 774 )

(484 408 )

(733 370 )

(783 194 )

(844 309 )

(383 909 )

(427 159 )

(428 611 )

(337 599 )

(395 365 )

(391 220 )

(575 812 )

Nettoresultat för året

Nettoresultat för året

328 504

798 680

923 291

1 539 576

1 980 155

2 070 167

1 115 209

1 275 842

1 224 707

1 093 021

1 186 096

1 144 240

1 092 057

| (101) | I anmärkningarna till årsredovisningen definieras posten övriga kostnader i tabell 3 på följande sätt: Övriga kostnader avser en royaltyöverenskommelse med det närstående bolaget [CV 1], vilken tilldelades Alki LP den 13 december 2006, som baseras på ett förhandsbesked i skattefrågor från den nederländska skattemyndigheten. Det förhandsbesked om prissättning som avses i denna fotnot är SMBV:s förhandsbesked om prissättning och det visar således att SMBV:s revisor tolkade SMBV:s förhandsbesked om prissättning för att fastställa royaltybetalningarna av SMBV till Alki LP. |
| --- | --- |

(101)

I anmärkningarna till årsredovisningen definieras posten övriga kostnader i tabell 3 på följande sätt: Övriga kostnader avser en royaltyöverenskommelse med det närstående bolaget [CV 1], vilken tilldelades Alki LP den 13 december 2006, som baseras på ett förhandsbesked i skattefrågor från den nederländska skattemyndigheten. Det förhandsbesked om prissättning som avses i denna fotnot är SMBV:s förhandsbesked om prissättning och det visar således att SMBV:s revisor tolkade SMBV:s förhandsbesked om prissättning för att fastställa royaltybetalningarna av SMBV till Alki LP.

| (102) | Denna royalty beräknas som ett restbelopp i resultaträkningen. När SMBV:s resultaträkning sammanställts har alla indata förutom royaltyn antingen konstaterats eller antagits vara prissatta i enlighet med armlängdsprincipen. På grundval av den prissättning som avtalas i SMBV:s förhandsbesked om prissättning beräknas en skattepliktig vinst (posten ”Result before taxation” [resultat före skatt] i Figur 2) till ungefär [9–12] % av SMBV:s rörelsekostnader (posten ”General and administrative expenses” [allmänna och administrativa kostnader] i Figur 2). Eftersom posten ”Sales” [försäljning] i Figur 2 minus alla bokföringskostnader före royaltybetalningen (50) inte uppgår till denna skattepliktiga vinst som beräknats på grundval av SMBV:s förhandsbesked om prissättning betalas den överskjutande vinsten utöver detta vinstpålägg på [9–12] % av SMBV i form av en avdragsgill royalty till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende kafferostning (posten ”Other expenses” [övriga kostnader] i Figur 2). På grundval av SMBV:s räkenskaper görs royaltybetalningen därmed i enlighet med SMBV:s förhandsbesked om prissättning, som utfärdats av den nederländska skattemyndigheten.

  Figur 2




  2010/2011
  2019/2010
  EUR
  EUR
  Sales
  184 159 097
  142 627 243
  Direct Cost of sales
  (153 275 834)
  (120 020 824)
  Gross margin
  30 883 263
  22 606 419
  General and administrative expenses
  Operating Expense
  (14 303 059)
  (16 835 153)
  Foreign current exchange
  (2 089 448)
  (2 266 492)
  [9 – 12 %] bruttovinst
  Operating result
  14 490 756
  3 504 774
  Other expenses = Royalty
  (12 352 838)
  (1 079 817)
  Interest income
  Interest expense
  (707 298)
  (771 639)
  Result before taxation
  1 430 620
  Taxable profit
  1 653 318
  Corporate income tax
  (337 599)
  (428 611)
  Net result for the year
  1 093 021
  1 224 707 |
| --- | --- |

(102)

Denna royalty beräknas som ett restbelopp i resultaträkningen. När SMBV:s resultaträkning sammanställts har alla indata förutom royaltyn antingen konstaterats eller antagits vara prissatta i enlighet med armlängdsprincipen. På grundval av den prissättning som avtalas i SMBV:s förhandsbesked om prissättning beräknas en skattepliktig vinst (posten ”Result before taxation” [resultat före skatt] i Figur 2) till ungefär [9–12] % av SMBV:s rörelsekostnader (posten ”General and administrative expenses” [allmänna och administrativa kostnader] i Figur 2). Eftersom posten ”Sales” [försäljning] i Figur 2 minus alla bokföringskostnader före royaltybetalningen (50) inte uppgår till denna skattepliktiga vinst som beräknats på grundval av SMBV:s förhandsbesked om prissättning betalas den överskjutande vinsten utöver detta vinstpålägg på [9–12] % av SMBV i form av en avdragsgill royalty till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende kafferostning (posten ”Other expenses” [övriga kostnader] i Figur 2). På grundval av SMBV:s räkenskaper görs royaltybetalningen därmed i enlighet med SMBV:s förhandsbesked om prissättning, som utfärdats av den nederländska skattemyndigheten.

50

Figur 2

Figur 2

2010/2011

2019/2010

EUR

EUR

Sales

184 159 097

142 627 243

Direct Cost of sales

(153 275 834)

(120 020 824)

Gross margin

30 883 263

22 606 419

General and administrative expenses

Operating Expense

(14 303 059)

(16 835 153)

Foreign current exchange

(2 089 448)

(2 266 492)

[9 – 12 %] bruttovinst

Operating result

14 490 756

3 504 774

Other expenses = Royalty

(12 352 838)

(1 079 817)

Interest income

Interest expense

(707 298)

(771 639)

Result before taxation

1 430 620

Taxable profit

1 653 318

Corporate income tax

(337 599)

(428 611)

Net result for the year

1 093 021

1 224 707

| (103) | Eftersom skattebasen i SMBV:s räkenskaper för tillämpningsperioden för SMBV:s förhandsbesked om prissättning motsvarar ungefär men inte exakt [9–12] % av varje års allmänna och administrativa kostnader uppmanade kommissionen Starbucks att tillhandahålla de faktiska kostnader för varje år som använts för att beräkna skattebasen. Starbucks lämnade information om de rörelsekostnader som använts för att beräkna den skattepliktiga inkomsten varje år på grundval av SMBV:s förhandsbesked om prissättning och även för de föregående räkenskapsperioderna (sedan 2001), när ett tidigare förhandsbesked om prissättning var tillämpligt. För varje tillämpningsperiod för SMBV:s förhandsbesked om prissättning är de kostnader som beaktats för beräkningen av skattebasen lägre men nära de belopp som redovisas som allmänna och administrativa kostnader. För perioden 2012/2013 uppgick dessa kostnader exempelvis till 15 694 137 euro och för perioden 2007/2008 uppgick kostnaderna till 15 055 253 euro. Under de perioder som föregick tillämpningen av SMBV:s förhandsbesked om prissättning var de kostnader som beaktades för beräkningen av skattebasen mycket högre eftersom de, enligt Starbucks, även inbegrep de kostnader som tagits ut av [icke-närstående tillverkningsföretag 1]. För perioden 2006/2007 uppgick de kostnader som användes för att beräkna skattebasen exempelvis till [30–40 miljoner] euro. Detta förklarar varför den bolagsskatt som skulle betalas minskade med mer än hälften när SMBV:s förhandsbesked om prissättning trädde i kraft (51), det vill säga från 844 309 euro under 2006/2007 till 383 909 euro under 2007/2008, såsom visas i tabell 3. |
| --- | --- |

(103)

Eftersom skattebasen i SMBV:s räkenskaper för tillämpningsperioden för SMBV:s förhandsbesked om prissättning motsvarar ungefär men inte exakt [9–12] % av varje års allmänna och administrativa kostnader uppmanade kommissionen Starbucks att tillhandahålla de faktiska kostnader för varje år som använts för att beräkna skattebasen. Starbucks lämnade information om de rörelsekostnader som använts för att beräkna den skattepliktiga inkomsten varje år på grundval av SMBV:s förhandsbesked om prissättning och även för de föregående räkenskapsperioderna (sedan 2001), när ett tidigare förhandsbesked om prissättning var tillämpligt. För varje tillämpningsperiod för SMBV:s förhandsbesked om prissättning är de kostnader som beaktats för beräkningen av skattebasen lägre men nära de belopp som redovisas som allmänna och administrativa kostnader. För perioden 2012/2013 uppgick dessa kostnader exempelvis till 15 694 137 euro och för perioden 2007/2008 uppgick kostnaderna till 15 055 253 euro. Under de perioder som föregick tillämpningen av SMBV:s förhandsbesked om prissättning var de kostnader som beaktades för beräkningen av skattebasen mycket högre eftersom de, enligt Starbucks, även inbegrep de kostnader som tagits ut av [icke-närstående tillverkningsföretag 1]. För perioden 2006/2007 uppgick de kostnader som användes för att beräkna skattebasen exempelvis till [30–40 miljoner] euro. Detta förklarar varför den bolagsskatt som skulle betalas minskade med mer än hälften när SMBV:s förhandsbesked om prissättning trädde i kraft (51), det vill säga från 844 309 euro under 2006/2007 till 383 909 euro under 2007/2008, såsom visas i tabell 3.

51

2.6.3   Uppgifter om Alki LP

Uppgifter om Alki LP

| (104) | Som svar på frågorna i beslutet om att inleda förfarandet lämnade Nederländerna en beskrivning av de licensrättigheter som innehas av Alki LP för att använda och underlicensiera den immateriella rättighet för vilken SMBV betalar en royalty till Alki LP. I detta avseende förklarade Nederländerna att den immateriella rättigheten omfattade följande tre kategorier: i) Varumärkesrättigheter (52), ii) rättigheter avseende Starbucks system (53) och iii) kafferelaterade rättigheter (54). Nederländerna förklarade vidare att kunskapen och informationen om kaffe inbegriper användningen och tillämpningen av konfidentiell information, teknik och särskild kunskap om recepten för att blanda gröna kaffebönor, processen för att rosta gröna kaffebönor samt tillverkningen av andra härledda produkter (55). |
| --- | --- |

(104)

Som svar på frågorna i beslutet om att inleda förfarandet lämnade Nederländerna en beskrivning av de licensrättigheter som innehas av Alki LP för att använda och underlicensiera den immateriella rättighet för vilken SMBV betalar en royalty till Alki LP. I detta avseende förklarade Nederländerna att den immateriella rättigheten omfattade följande tre kategorier: i) Varumärkesrättigheter (52), ii) rättigheter avseende Starbucks system (53) och iii) kafferelaterade rättigheter (54). Nederländerna förklarade vidare att kunskapen och informationen om kaffe inbegriper användningen och tillämpningen av konfidentiell information, teknik och särskild kunskap om recepten för att blanda gröna kaffebönor, processen för att rosta gröna kaffebönor samt tillverkningen av andra härledda produkter (55).

52

53

54

55

| (105) | Nederländerna uppgav vidare att Alki LP, enligt det rostningsavtal som beskrivs närmare i skäl 142, agerar som den huvudman som bär alla bolagsrisker och bedriver den relaterade verksamheten (56). Enligt Nederländerna motsvarar royaltyn därför inte enbart ersättning för den immateriella rättigheten, utan även för Alki LP:s roll som huvudman. |
| --- | --- |

(105)

Nederländerna uppgav vidare att Alki LP, enligt det rostningsavtal som beskrivs närmare i skäl 142, agerar som den huvudman som bär alla bolagsrisker och bedriver den relaterade verksamheten (56). Enligt Nederländerna motsvarar royaltyn därför inte enbart ersättning för den immateriella rättigheten, utan även för Alki LP:s roll som huvudman.

56

| (106) | Starbucks förklarade att Alki LP inte har några anställda på sin lönelista som kan fylla dess funktion som huvudman enligt rostningsavtalet, och dess partner har inte heller några anställda på sin lönelista som har denna roll. Enligt Starbucks fyller Alki LP denna funktion med hjälp av den vägledning och sakkunskap och de nödvändiga funktioner som tillhandahålls av Starbucks enheter i Förenta staterna i enlighet med [avtalet om kostnadsfördelning] (57). Enligt Starbucks, och enligt vad som framgår av stiftelseurkunden för kommanditbolaget Alki LP, är SCI UK I, Inc. (58) och Starbucks Coffee International, Inc. (59) Alki LP:s partner. |
| --- | --- |

(106)

Starbucks förklarade att Alki LP inte har några anställda på sin lönelista som kan fylla dess funktion som huvudman enligt rostningsavtalet, och dess partner har inte heller några anställda på sin lönelista som har denna roll. Enligt Starbucks fyller Alki LP denna funktion med hjälp av den vägledning och sakkunskap och de nödvändiga funktioner som tillhandahålls av Starbucks enheter i Förenta staterna i enlighet med [avtalet om kostnadsfördelning] (57). Enligt Starbucks, och enligt vad som framgår av stiftelseurkunden för kommanditbolaget Alki LP, är SCI UK I, Inc. (58) och Starbucks Coffee International, Inc. (59) Alki LP:s partner.

57

58

59

| (107) | Starbucks klargjorde att Alki LP blev en del i koncernstrukturen i december 2006 i samband med att avtalet om kostnadsfördelning utvidgades för att omfatta hela EMEA-regionen genom att inkludera den brittiska marknaden. Genom att lägga till Alki LP till strukturen undvek Starbucks att den royaltyinkomst som uppbärs av Alki LP direkt skulle införlivas i Alki LP:s partner inkomst enligt amerikansk skatterätt. |
| --- | --- |

(107)

Starbucks klargjorde att Alki LP blev en del i koncernstrukturen i december 2006 i samband med att avtalet om kostnadsfördelning utvidgades för att omfatta hela EMEA-regionen genom att inkludera den brittiska marknaden. Genom att lägga till Alki LP till strukturen undvek Starbucks att den royaltyinkomst som uppbärs av Alki LP direkt skulle införlivas i Alki LP:s partner inkomst enligt amerikansk skatterätt.

2.6.4   Betalningar från Alki LP till Starbucks Corporation enligt avtalet om kostnadsfördelning

Betalningar från Alki LP till Starbucks Corporation enligt avtalet om kostnadsfördelning

| (108) | Eftersom varken Alki LP eller dess partner har några anställda (60) och Starbucks hävdar att Alki LP kan agera som huvudman genom avtalet om kostnadsfördelning begärde kommissionen information om de betalningar som gjorts enligt avtalet om kostnadsfördelning och de tjänster som dessa betalningar avser, samt hur utbetalningarna finansieras av Alki LP. Starbucks lämnade följande översikt över Alki LP:s betalningar till Starbucks US indelade i olika typer av betalningar. |
| --- | --- |

(108)

Eftersom varken Alki LP eller dess partner har några anställda (60) och Starbucks hävdar att Alki LP kan agera som huvudman genom avtalet om kostnadsfördelning begärde kommissionen information om de betalningar som gjorts enligt avtalet om kostnadsfördelning och de tjänster som dessa betalningar avser, samt hur utbetalningarna finansieras av Alki LP. Starbucks lämnade följande översikt över Alki LP:s betalningar till Starbucks US indelade i olika typer av betalningar.

60

| (109) | Enligt avtalet om kostnadsfördelning utför Alki LP royaltybetalningar till Starbucks US för de tre kategorier av immateriella rättigheter som Starbucks US licensierar till Alki LP. Dessa royaltybetalningar består av i) en buy-in-royalty som avser varumärkesrättigheterna, ii) en buy-in-royalty som avser rättigheterna avseende affärsformatet och ii) en permanent royalty som avser kaffekunskapen. |
| --- | --- |

(109)

Enligt avtalet om kostnadsfördelning utför Alki LP royaltybetalningar till Starbucks US för de tre kategorier av immateriella rättigheter som Starbucks US licensierar till Alki LP. Dessa royaltybetalningar består av i) en buy-in-royalty som avser varumärkesrättigheterna, ii) en buy-in-royalty som avser rättigheterna avseende affärsformatet och ii) en permanent royalty som avser kaffekunskapen.

| (110) | Beloppet för royaltybetalningen beräknas på grundval av en formel som utgår från den samlade återstående vinsten. Den samlade återstående vinsten är summan av de royalties som betalats av SMBV och Starbucks Coffee BV till Alki LP (61) och den inkomst som Alki LP erhåller från Starbucks Corporation (62). Från det beloppet dras en marknadsmässig inkomst för de rutinfunktioner som utförs av Alki LP av (63). [...]. I detta avseende görs det åtskillnad mellan de immateriella rättigheterna dels för märket/varumärket och affärsformatet, dels för kaffekunskapen. Denna åtskillnad har sin förklaring i att Alki LP är den verkliga ägaren till de immateriella tillgångar som har samband med affärsformatet samt varumärket/märket för EMEA-regionen, medan den verkliga och lagliga ägaren till kaffekunskapen är Starbucks US. |
| --- | --- |

(110)

Beloppet för royaltybetalningen beräknas på grundval av en formel som utgår från den samlade återstående vinsten. Den samlade återstående vinsten är summan av de royalties som betalats av SMBV och Starbucks Coffee BV till Alki LP (61) och den inkomst som Alki LP erhåller från Starbucks Corporation (62). Från det beloppet dras en marknadsmässig inkomst för de rutinfunktioner som utförs av Alki LP av (63). [...]. I detta avseende görs det åtskillnad mellan de immateriella rättigheterna dels för märket/varumärket och affärsformatet, dels för kaffekunskapen. Denna åtskillnad har sin förklaring i att Alki LP är den verkliga ägaren till de immateriella tillgångar som har samband med affärsformatet samt varumärket/märket för EMEA-regionen, medan den verkliga och lagliga ägaren till kaffekunskapen är Starbucks US.

61

62

63

| (111) | Det verkliga ägandet av de immateriella tillgångarna avseende affärsformatet samt varumärket/märket för EMEA-regionen överfördes 2002 från Starbucks Corporation till [CV 1] och har varit tilldelat Alki LP sedan 2006. För det verkliga ägandet gjorde [CV 1] och Alki LP buy-in-royaltybetalningar där procentandelen för Förenta staternas andel av kostnaden, vilken Alki LP skulle betala till Starbucks US, gradvis minskade från [65–70] % under 2002 till [0,5–1] % under 2010 och framåt för varumärket, och från [70–75] % under 2002 till [0–0,5] % under 2010 och framåt för de immateriella rättigheterna avseende affärsformatet. Med dessa buy-in-betalningar anses rättigheterna till det verkliga ägandet för dessa två kategorier av immateriella rättigheter för EMEA-regionen ha avbetalats av Alki LP. Vad gäller de immateriella rättigheterna avseende kaffekunskapen betalar Alki LP en permanent royalty på [70–75] % av den återstående vinst som tilldelats denna kategori av immateriella rättigheter till Starbucks US. |
| --- | --- |

(111)

Det verkliga ägandet av de immateriella tillgångarna avseende affärsformatet samt varumärket/märket för EMEA-regionen överfördes 2002 från Starbucks Corporation till [CV 1] och har varit tilldelat Alki LP sedan 2006. För det verkliga ägandet gjorde [CV 1] och Alki LP buy-in-royaltybetalningar där procentandelen för Förenta staternas andel av kostnaden, vilken Alki LP skulle betala till Starbucks US, gradvis minskade från [65–70] % under 2002 till [0,5–1] % under 2010 och framåt för varumärket, och från [70–75] % under 2002 till [0–0,5] % under 2010 och framåt för de immateriella rättigheterna avseende affärsformatet. Med dessa buy-in-betalningar anses rättigheterna till det verkliga ägandet för dessa två kategorier av immateriella rättigheter för EMEA-regionen ha avbetalats av Alki LP. Vad gäller de immateriella rättigheterna avseende kaffekunskapen betalar Alki LP en permanent royalty på [70–75] % av den återstående vinst som tilldelats denna kategori av immateriella rättigheter till Starbucks US.

| (112) | Starbucks lämnade in en översikt över den permanenta royaltyn och buy-in-betalningarna från [CV 1] och Alki LP för perioden 2005–2014. När det gäller buy-in-betalningarna betalade [CV 1] totalt [1–10] miljoner euro som buy-in-betalningar för de immateriella rättigheterna avseende varumärket och affärsformatet till Starbucks Corporation (64) (65). I december 2006 tilldelades avtalet om kostnadsfördelning av [CV 1] till Alki LP. Mellan 2007 och 2014 betalade Alki LP [1–10] miljoner euro för varumärket och [20–30] miljoner euro för de immateriella rättigheterna för affärsformatet (66). Detta innebär att totalt [10–20] miljoner euro betalades som buy-in-betalningar för varumärket och [20–30] miljoner euro betalades för de immateriella rättigheterna avseende affärsformatet. 2014 överförde Alki LP det verkliga ägandet av de immateriella rättigheterna till Starbucks EMEA Ltd, för vilket det redovisade en vinst på [1–1,5] miljarder som övriga rörelseintäkter i dess resultaträkning. Med hänsyn till den permanenta royaltyn betalade Alki LP i genomsnitt [1–10] miljoner euro per år ([70–80] miljoner euro totalt) under perioden 2005–2014 till Starbucks Corporation för de immateriella rättigheterna avseende kaffekunskapen (67). |
| --- | --- |

(112)

Starbucks lämnade in en översikt över den permanenta royaltyn och buy-in-betalningarna från [CV 1] och Alki LP för perioden 2005–2014. När det gäller buy-in-betalningarna betalade [CV 1] totalt [1–10] miljoner euro som buy-in-betalningar för de immateriella rättigheterna avseende varumärket och affärsformatet till Starbucks Corporation (64) (65). I december 2006 tilldelades avtalet om kostnadsfördelning av [CV 1] till Alki LP. Mellan 2007 och 2014 betalade Alki LP [1–10] miljoner euro för varumärket och [20–30] miljoner euro för de immateriella rättigheterna för affärsformatet (66). Detta innebär att totalt [10–20] miljoner euro betalades som buy-in-betalningar för varumärket och [20–30] miljoner euro betalades för de immateriella rättigheterna avseende affärsformatet. 2014 överförde Alki LP det verkliga ägandet av de immateriella rättigheterna till Starbucks EMEA Ltd, för vilket det redovisade en vinst på [1–1,5] miljarder som övriga rörelseintäkter i dess resultaträkning. Med hänsyn till den permanenta royaltyn betalade Alki LP i genomsnitt [1–10] miljoner euro per år ([70–80] miljoner euro totalt) under perioden 2005–2014 till Starbucks Corporation för de immateriella rättigheterna avseende kaffekunskapen (67).

64

65

66

67

| (113) | Utöver buy-in-royaltyn och den permanenta royaltyn betalar Alki LP serviceavgifter för tjänster som tillhandahålls av Starbucks Corporation och kostnadsfördelningsersättningar för utvecklingen av vissa immateriella tillgångar (68). Under perioden 2008–2014 betalade Alki LP i genomsnitt [1–10] miljoner euro per år för kostnadsfördelningsersättningar och [1–10] miljoner euro per år för serviceavgifter. |
| --- | --- |

(113)

Utöver buy-in-royaltyn och den permanenta royaltyn betalar Alki LP serviceavgifter för tjänster som tillhandahålls av Starbucks Corporation och kostnadsfördelningsersättningar för utvecklingen av vissa immateriella tillgångar (68). Under perioden 2008–2014 betalade Alki LP i genomsnitt [1–10] miljoner euro per år för kostnadsfördelningsersättningar och [1–10] miljoner euro per år för serviceavgifter.

68

2.6.5   Uppgifter om SCTC och priserna på de gröna kaffebönor som betalats av SMBV

Uppgifter om SCTC och priserna på de gröna kaffebönor som betalats av SMBV

| (114) | Eftersom gröna kaffebönor anskaffas av SMBV genom en koncernintern transaktion, närmare bestämt köps de in från SCTC, begärde kommissionen information om hur priserna för denna koncerninterna transaktion fastställts samt om det pris som fastställts för varje år under tillämpningen av SMBV:s förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(114)

Eftersom gröna kaffebönor anskaffas av SMBV genom en koncernintern transaktion, närmare bestämt köps de in från SCTC, begärde kommissionen information om hur priserna för denna koncerninterna transaktion fastställts samt om det pris som fastställts för varje år under tillämpningen av SMBV:s förhandsbesked om prissättning.

| (115) | Starbucks lämnade in balansräkningar och resultaträkningar för SCTC sedan 2005. I tabell 4 återges den information som ingår i dessa räkenskaper. Beräkningen av det vinstpålägg på kostnaderna för gröna kaffebönor (kostnad för sålda varor) som tillämpats av SCTC lades till av kommissionen med avseende på detta beslut. På grundval av de tillgängliga uppgifterna om räkenskaperna, som börjar 2005, uppgick det genomsnittliga vinstpålägget på kostnaden för gröna kaffebönor till [omkring 3 %] för perioden 2005–2010, jämfört med ett genomsnittligt vinstpålägg på [omkring 18 %] för perioden 2011–2014. |
| --- | --- |

(115)

Starbucks lämnade in balansräkningar och resultaträkningar för SCTC sedan 2005. I tabell 4 återges den information som ingår i dessa räkenskaper. Beräkningen av det vinstpålägg på kostnaderna för gröna kaffebönor (kostnad för sålda varor) som tillämpats av SCTC lades till av kommissionen med avseende på detta beslut. På grundval av de tillgängliga uppgifterna om räkenskaperna, som börjar 2005, uppgick det genomsnittliga vinstpålägget på kostnaden för gröna kaffebönor till [omkring 3 %] för perioden 2005–2010, jämfört med ett genomsnittligt vinstpålägg på [omkring 18 %] för perioden 2011–2014.

| (116) | Starbucks hävdade att man från och med 2011 justerade den policy för internprissättning som gällde för försäljningen av gröna kaffebönor för att öka vinstpålägget på produktkostnader med hänsyn till den ökade betydelsen av SCTC:s verksamhet, i synnerhet dess ökade expertkunskap om anskaffande av kaffe och, framför allt, dess ägande och drift av det framväxande certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices. |
| --- | --- |

(116)

Starbucks hävdade att man från och med 2011 justerade den policy för internprissättning som gällde för försäljningen av gröna kaffebönor för att öka vinstpålägget på produktkostnader med hänsyn till den ökade betydelsen av SCTC:s verksamhet, i synnerhet dess ökade expertkunskap om anskaffande av kaffe och, framför allt, dess ägande och drift av det framväxande certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices.

| (117) | Certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices inleddes 2004 i anslutning till invigningen av SCTC:s centrum för stöd till jordbrukare i Costa Rica i syfte att tillhandahålla ett program där jordbrukare, exportörer och köpare kunde föra ett pågående samtal för att i) förbättra kaffekvaliteten, ii) tillhandahålla ekonomisk redovisningsskyldighet för betalningar på alla nivåer i försörjningskedjan, iii) främja socialt ansvar med anknytning till arbetsvillkor, skydd av arbetstagares rättigheter och rimliga levnadsvillkor samt iv) uppmuntra initiativ på miljöområdet för att odla och förädla gröna kaffebönor. |
| --- | --- |

(117)

Certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices inleddes 2004 i anslutning till invigningen av SCTC:s centrum för stöd till jordbrukare i Costa Rica i syfte att tillhandahålla ett program där jordbrukare, exportörer och köpare kunde föra ett pågående samtal för att i) förbättra kaffekvaliteten, ii) tillhandahålla ekonomisk redovisningsskyldighet för betalningar på alla nivåer i försörjningskedjan, iii) främja socialt ansvar med anknytning till arbetsvillkor, skydd av arbetstagares rättigheter och rimliga levnadsvillkor samt iv) uppmuntra initiativ på miljöområdet för att odla och förädla gröna kaffebönor.

| (118) | För att kontrollera huruvida den växande verksamhet som Starbucks åberopar för att förklara det ökade vinstpålägget bekräftas i bokföringen presenteras även SCTC:s tillgångar i tabell 4. Även om balansomslutningen faktiskt har ökat avsevärt sedan 2010 beror detta främst på ökad kassabehållning. Nettotillgångarna efter avdrag för likvida medel har ökat med mindre än en tredjedel under de fyra åren mellan 2010 och 2014. |
| --- | --- |

(118)

För att kontrollera huruvida den växande verksamhet som Starbucks åberopar för att förklara det ökade vinstpålägget bekräftas i bokföringen presenteras även SCTC:s tillgångar i tabell 4. Även om balansomslutningen faktiskt har ökat avsevärt sedan 2010 beror detta främst på ökad kassabehållning. Nettotillgångarna efter avdrag för likvida medel har ökat med mindre än en tredjedel under de fyra åren mellan 2010 och 2014.

| (119) | I de vägledande kommentarerna till SCTC:s årsredovisningar som lämnats in av Starbucks beskrivs inte heller några skillnader i risker, funktioner eller tillgångar från 2010 till 2011. Verksamheten och riskerna beskrivs identiskt under denna period, dvs. SCTC:s huvudverksamhet är enligt båda årsredovisningarna inköp och försäljning av gröna kaffebönor av hög kvalitet och närliggande verksamhet rörande kvalitetssäkring och drift (logistik, magasinering, blandning, avlägsnande av koffein etc.).

  Tabell 4


  SCTC:s finansiella uppgifter
















  (CHF) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| SCTC:s försäljning | [500–600 miljoner] | [600–700 miljoner] | [600–700 miljoner] | [600–700 miljoner] | [600–700 miljoner] | [500–600 miljoner] | [900–1 000 miljoner] | [1,5–2 miljarder] | [1–1,5 miljarder] | [900–1 000 miljoner] |
| SCTC:s kostnad för sålda varor | [500–600 miljoner] | [500–600 miljoner] | [600–700 miljoner] | [600–700 miljoner] | [600–700 miljoner] | [400–500 miljoner] | [800–900 miljoner] | [1–1,5 miljarder] | [800–900 miljoner] | [700–800 miljoner] |
| bruttomarginal (försäljning – kostnad för sålda varor) | [20–30 miljoner] | [30–40 miljoner] | [40–50 miljoner] | [30–40 miljoner] | [40–50 miljoner] | [30–40 miljoner] | [100–200 miljoner] | [200–300 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] |
| bruttomarginal på kostnad för sålda varor | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [16,5–19,5] % | [16,5–19,5] % | [19,5–22,5] % | [16,5–19,5] % |
| Rörelsekostnad (exklusive avsättningar) | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] |
| vinst före skatt | [10–20 miljoner] | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] | [30–40 miljoner] | [20–30 miljoner] | [100–200 miljoner] | [200–300 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] |
| Skatt | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [1–10 miljoner] | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] | [10–20 miljoner] |
| nettovinst | [10–20 miljoner] | [20–30 miljoner] (*3) | [20–30 miljoner] (*3) | [20–30 miljoner] | [20–30 miljoner] | [10–20 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] |
| Balansomslutning | [200–300 miljoner] | [200–300 miljoner] | [200–300 miljoner] | [200–300 miljoner] | [200–300 miljoner] | [100–200 miljoner] | [300–400 miljoner] | [500–600 miljoner] | [600–700 miljoner] | [700–800 miljoner] |
| Totala tillgångar efter avdrag för likvida medel och likvida tillgångar (inklusive kortfristiga placeringar) | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] | [300–400 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] | [100–200 miljoner] |

(119)

I de vägledande kommentarerna till SCTC:s årsredovisningar som lämnats in av Starbucks beskrivs inte heller några skillnader i risker, funktioner eller tillgångar från 2010 till 2011. Verksamheten och riskerna beskrivs identiskt under denna period, dvs. SCTC:s huvudverksamhet är enligt båda årsredovisningarna inköp och försäljning av gröna kaffebönor av hög kvalitet och närliggande verksamhet rörande kvalitetssäkring och drift (logistik, magasinering, blandning, avlägsnande av koffein etc.).

Tabell 4

Tabell 4

SCTC:s finansiella uppgifter

SCTC:s finansiella uppgifter

(CHF)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

SCTC:s försäljning

[500–600 miljoner]

[600–700 miljoner]

[600–700 miljoner]

[600–700 miljoner]

[600–700 miljoner]

[500–600 miljoner]

[900–1 000 miljoner]

[1,5–2 miljarder]

[1–1,5 miljarder]

[900–1 000 miljoner]

SCTC:s kostnad för sålda varor

[500–600 miljoner]

[500–600 miljoner]

[600–700 miljoner]

[600–700 miljoner]

[600–700 miljoner]

[400–500 miljoner]

[800–900 miljoner]

[1–1,5 miljarder]

[800–900 miljoner]

[700–800 miljoner]

bruttomarginal (försäljning – kostnad för sålda varor)

[20–30 miljoner]

[30–40 miljoner]

[40–50 miljoner]

[30–40 miljoner]

[40–50 miljoner]

[30–40 miljoner]

[100–200 miljoner]

[200–300 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

bruttomarginal på kostnad för sålda varor

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[16,5–19,5] %

[16,5–19,5] %

[19,5–22,5] %

[16,5–19,5] %

Rörelsekostnad (exklusive avsättningar)

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

vinst före skatt

[10–20 miljoner]

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

[30–40 miljoner]

[20–30 miljoner]

[100–200 miljoner]

[200–300 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

Skatt

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[1–10 miljoner]

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

[10–20 miljoner]

nettovinst

[10–20 miljoner]

[20–30 miljoner] (*3)

*3

[20–30 miljoner] (*3)

*3

[20–30 miljoner]

[20–30 miljoner]

[10–20 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

Balansomslutning

[200–300 miljoner]

[200–300 miljoner]

[200–300 miljoner]

[200–300 miljoner]

[200–300 miljoner]

[100–200 miljoner]

[300–400 miljoner]

[500–600 miljoner]

[600–700 miljoner]

[700–800 miljoner]

Totala tillgångar efter avdrag för likvida medel och likvida tillgångar (inklusive kortfristiga placeringar)

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[300–400 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

[100–200 miljoner]

| (%) |
| --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| vinstpålägg på kostnad för sålda varor | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [4,5–7,5] | [1,5–4,5] | [16,5–19,5] | [13,5–16,5] | [19,5–22,5] | [16,5–19,5] |

(%)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

vinstpålägg på kostnad för sålda varor

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[4,5–7,5]

[1,5–4,5]

[16,5–19,5]

[13,5–16,5]

[19,5–22,5]

[16,5–19,5]

| (120) | När Starbucks åberopade certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices för att förklara ökningen av den marginal som tagits ut av SCTC uppmanade kommissionen Starbucks att tillhandahålla kostnaderna för detta program samt kostnaderna för centrumen för stöd till jordbrukare. Starbucks tillhandahöll uppskattningar av de årliga kostnaderna för i) certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och för ii) centrumen för stöd till jordbrukare, såsom anges i tabell 5.

  Tabell 5


  Direkta och indirekta kostnader för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och centrumen för stöd till jordbrukare

















  (USD) |
| --- | --- |
| | Räkenskapsår 04 | Räkenskapsår 05 | Räkenskapsår 06 | Räkenskapsår 07 | Räkenskapsår 08 | Räkenskapsår 09 | Räkenskapsår 10 | Räkenskapsår 11 | Räkenskapsår 12 | Räkenskapsår 13 | Räkenskapsår 14 |
| 1) | Tilldelade kostnader för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices |

(120)

När Starbucks åberopade certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices för att förklara ökningen av den marginal som tagits ut av SCTC uppmanade kommissionen Starbucks att tillhandahålla kostnaderna för detta program samt kostnaderna för centrumen för stöd till jordbrukare. Starbucks tillhandahöll uppskattningar av de årliga kostnaderna för i) certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och för ii) centrumen för stöd till jordbrukare, såsom anges i tabell 5.

Tabell 5

Tabell 5

Direkta och indirekta kostnader för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och centrumen för stöd till jordbrukare

Direkta och indirekta kostnader för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och centrumen för stöd till jordbrukare

(USD)

Räkenskapsår 04

Räkenskapsår 05

Räkenskapsår 06

Räkenskapsår 07

Räkenskapsår 08

Räkenskapsår 09

Räkenskapsår 10

Räkenskapsår 11

Räkenskapsår 12

Räkenskapsår 13

Räkenskapsår 14

1)

Tilldelade kostnader för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices

ingen uppgift

ingen uppgift

ingen uppgift

ingen uppgift

ingen uppgift

ingen uppgift

[500 000 –600 000 ]

[100 000 –200 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

| 2) | Kostnader för centrum för stöd till jordbrukare |
| --- | --- |

2)

Kostnader för centrum för stöd till jordbrukare

[800 000 –900 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

| 3) | Övriga kostnader för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices |
| --- | --- |

3)

Övriga kostnader för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices

ingen uppgift

ingen uppgift

[60 000 –70 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[200 000 –300 000 ]

[700 000 –800 000 ]

[400 000 –500 000 ]

[60 000 –70 000 ]

[200 000 –300 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

Totalt

Totalt

[800 000 –900 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

| (121) | Under perioden 2011–2014 utgjorde de sammanlagda kostnaderna för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och centrumen för stöd till jordbrukare högst [0,5–1] % av värdet för de gröna kaffebönor som köptes av SCTC (69). |
| --- | --- |

(121)

Under perioden 2011–2014 utgjorde de sammanlagda kostnaderna för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och centrumen för stöd till jordbrukare högst [0,5–1] % av värdet för de gröna kaffebönor som köptes av SCTC (69).

69

| (122) | Som svar på detta uppgav Starbucks att certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices bör betraktas som immateriella rättigheter vars värde inte har något samband med underliggande kostnader. |
| --- | --- |

(122)

Som svar på detta uppgav Starbucks att certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices bör betraktas som immateriella rättigheter vars värde inte har något samband med underliggande kostnader.

| (123) | Kommissionen uppmanade Starbucks att tillhandahålla den rapport om internprissättning som omfattar prissättningen för de gröna kaffebönor som SCTC sålt till SMBV. Enligt Starbucks finns ingen tidigare dokumentation av internprissättning som avser förbindelsen mellan SCTC och SMBV. För att tillmötesgå kommissionens begäran lämnade Starbucks in en särskild rapport om SCTC:s internpriser till kommissionen den 13 april 2015. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen uppmanade Starbucks att tillhandahålla den rapport om internprissättning som omfattar prissättningen för de gröna kaffebönor som SCTC sålt till SMBV. Enligt Starbucks finns ingen tidigare dokumentation av internprissättning som avser förbindelsen mellan SCTC och SMBV. För att tillmötesgå kommissionens begäran lämnade Starbucks in en särskild rapport om SCTC:s internpriser till kommissionen den 13 april 2015.

| (124) | Enligt den särskilda rapport om internprissättning som tillhandahållits fastställer SCTC priserna för sina dotterbolag genom att tillämpa ett vinstpålägg på produktkostnaderna för de gröna kaffebönor som SCTC köper in. |
| --- | --- |

(124)

Enligt den särskilda rapport om internprissättning som tillhandahållits fastställer SCTC priserna för sina dotterbolag genom att tillämpa ett vinstpålägg på produktkostnaderna för de gröna kaffebönor som SCTC köper in.

| (125) | För att fastställa ett aktuellt marknadsmässigt vinstpålägg på produktkostnaderna för SCTC:s anskaffande av gröna kaffebönor identifierades dessutom följande tre separata komponenter:






  — | Immateriella rättigheter – certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices: SCTC förvaltar certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och använder värdefull sakkunskap som, när den införlivas i Starbucks affärsverksamhet, säkerställer en jämn försörjning och stöder Starbucks varumärke för hållbarhet. Starbucks analyserade denna transaktion med hjälp av jämförbara licensavtal med koppling till livsmedels- och jordbruksteknik. |
| --- | --- | --- |

(125)

För att fastställa ett aktuellt marknadsmässigt vinstpålägg på produktkostnaderna för SCTC:s anskaffande av gröna kaffebönor identifierades dessutom följande tre separata komponenter:

—

Immateriella rättigheter – certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices: SCTC förvaltar certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och använder värdefull sakkunskap som, när den införlivas i Starbucks affärsverksamhet, säkerställer en jämn försörjning och stöder Starbucks varumärke för hållbarhet. Starbucks analyserade denna transaktion med hjälp av jämförbara licensavtal med koppling till livsmedels- och jordbruksteknik.

| — | Anskaffande: SCTC tillhandahåller funktioner för anskaffande av gröna kaffebönor. Starbucks analyserade denna transaktion med hjälp av jämförbara inköpsavtal mellan tredje parter. |
| --- | --- |

—

Anskaffande: SCTC tillhandahåller funktioner för anskaffande av gröna kaffebönor. Starbucks analyserade denna transaktion med hjälp av jämförbara inköpsavtal mellan tredje parter.

| — | Finansiering: SCTC bör generera en avkastning för finansiering av de kostnader som följer av att ha osålda inventarier och nettofordringar för gröna kaffebönor. Starbucks analyserade en lämplig avkastning för finansiering som bör återföras till SCTC. |
| --- | --- |

—

Finansiering: SCTC bör generera en avkastning för finansiering av de kostnader som följer av att ha osålda inventarier och nettofordringar för gröna kaffebönor. Starbucks analyserade en lämplig avkastning för finansiering som bör återföras till SCTC.

| (126) | Om resultaten för varje enskild komponent som analyserats av SCTC slås ihop skulle detta ge ett sammanlagt resultat för gröna kaffebönor totalt sett från 2005–2014 enligt vad som visas i tabell 6:

  Tabell 6


  Vinstpålägg på produktkostnader









  (%) |
| --- | --- |
| Komponent | Vinstpålägg pa produktkostnader
  Undre kvartil | Vinstpålägg pa produktkostnader
  Median | Vinstpålägg pa produktkostnader
  Övre kvartil |
| Immateriell rättighet – certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices | 1,4 | 4,2 | 9,9 |
| Anskaffande | 4,7 | 6,0 | 8,0 |
| Finansiering | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] |
| Total % Vinstpålägg på produktkostnader | [7,5–10,5] | [10,5–13,5] | [19,5–22,5] |

(126)

Om resultaten för varje enskild komponent som analyserats av SCTC slås ihop skulle detta ge ett sammanlagt resultat för gröna kaffebönor totalt sett från 2005–2014 enligt vad som visas i tabell 6:

Tabell 6

Tabell 6

Vinstpålägg på produktkostnader

Vinstpålägg på produktkostnader

(%)

Komponent

Vinstpålägg pa produktkostnader

Undre kvartil

Vinstpålägg pa produktkostnader

Median

Vinstpålägg pa produktkostnader

Övre kvartil

Immateriell rättighet – certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices

1,4

4,2

9,9

Anskaffande

4,7

6,0

8,0

Finansiering

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

Total % Vinstpålägg på produktkostnader

Total % Vinstpålägg på produktkostnader

[7,5–10,5]

[10,5–13,5]

[19,5–22,5]

| (127) | Det sammanlagda intervallet för armlängds avstånd för det totala vinstpålägget på de produktkostnader som tagits ut av SCTC för det kaffe som sålts till SMBV ligger enligt den särskilda rapporten om internprissättning mellan en undre kvartil på [omkring 9 %] och en övre kvartil på [omkring 21 %], med en median på [omkring 12 %], för hela perioden 2005–2014. |
| --- | --- |

(127)

Det sammanlagda intervallet för armlängds avstånd för det totala vinstpålägget på de produktkostnader som tagits ut av SCTC för det kaffe som sålts till SMBV ligger enligt den särskilda rapporten om internprissättning mellan en undre kvartil på [omkring 9 %] och en övre kvartil på [omkring 21 %], med en median på [omkring 12 %], för hela perioden 2005–2014.

| (128) | Enligt Starbucks faller SCTC:s faktiska realiserade bruttomarginal (70) helt och hållet inom armlängds avstånd. Detta skulle bevisas av det faktum att bruttomarginalen i förhållande till SCTC:s försäljning uppgick till [omkring 12 %] för åren 2005–2014, på grundval av ett genomsnittlig värde. |
| --- | --- |

(128)

Enligt Starbucks faller SCTC:s faktiska realiserade bruttomarginal (70) helt och hållet inom armlängds avstånd. Detta skulle bevisas av det faktum att bruttomarginalen i förhållande till SCTC:s försäljning uppgick till [omkring 12 %] för åren 2005–2014, på grundval av ett genomsnittlig värde.

70

| (129) | Kommissionen uppmanade Starbucks att tillhandahålla de uppgifter och komponenter för vinstpålägget som använts för att fastställa kvartilen och medianen för perioden 2005–2014, som lämnats till kommissionen. Starbucks hävdade att dessa uppgifter inte var tillgängliga. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen uppmanade Starbucks att tillhandahålla de uppgifter och komponenter för vinstpålägget som använts för att fastställa kvartilen och medianen för perioden 2005–2014, som lämnats till kommissionen. Starbucks hävdade att dessa uppgifter inte var tillgängliga.

| (130) | Starbucks lämnade uppgifter den 29 juni 2015 för att bestyrka prissättningen av gröna kaffebönor i den särskilda rapport om internprissättning som tillhandahållits och i synnerhet de siffror som presenteras i tabell 6, för vilka kommissionen begärde de underliggande uppgifterna. |
| --- | --- |

(130)

Starbucks lämnade uppgifter den 29 juni 2015 för att bestyrka prissättningen av gröna kaffebönor i den särskilda rapport om internprissättning som tillhandahållits och i synnerhet de siffror som presenteras i tabell 6, för vilka kommissionen begärde de underliggande uppgifterna.

| (131) | I motsats till vad som anges i den tabell som tillhandahölls av Starbucks den 13 april 2015 är värdena i tabellen avseende certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices, 1,4 % och 9,9 %, inte den undre kvartilen (25:e kvartilen) och den övre kvartilen (75:e kvartilen). De skulle snarare vara de två extremvärdena, dvs. det lägsta värdet och det högsta värdet, i en jämförelse av licensavtal. I sin inlaga av den 29 juni 2015 identifierade Starbucks elva licensavtal avseende licensiering av teknik som Starbucks anser vara jämförbara med certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices. Dessa avtal avser livsmedel och drycker. De procentintervaller som Starbucks kommer fram till anges i tabell 7. Starbucks förklarade att ett så kallat ”Percentage Mark-up on Product Cost” (procentuellt vinstpålägg på produktkostnader) i tabell 7 beräknas med medelvärdet för varje observation delat med ett minus medelvärdet för observationen, även om det inte finns någon förklaring till varför detta steg togs för att beräkna ett vinstpålägg på produktkostnader i total avsaknad av information eller övervägande om kostnaderna för företagen i respektive avtal.

  Tabell 7


  Förklaring från Starbucks om de uppgifter som tidigare lämnats om certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices kvartilavstånd för prissättning på 1,4 % till 9,9 % | Average Observation | Percentage Markup on Product Cost |
| --- | --- | --- | --- |
| Highest Observed Value | 9,0 % | 9,9 % |
| Upper Quartile | 6,0 % | 6,4 % |
| Median | 4,0 % | 4,2 % |
| Lower Quartile | 2,7 % | 2,8 % |
| Lowest Observed Value | 1,4 % | 1,4 % |
| Observations | 11 | 11 |

(131)

I motsats till vad som anges i den tabell som tillhandahölls av Starbucks den 13 april 2015 är värdena i tabellen avseende certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices, 1,4 % och 9,9 %, inte den undre kvartilen (25:e kvartilen) och den övre kvartilen (75:e kvartilen). De skulle snarare vara de två extremvärdena, dvs. det lägsta värdet och det högsta värdet, i en jämförelse av licensavtal. I sin inlaga av den 29 juni 2015 identifierade Starbucks elva licensavtal avseende licensiering av teknik som Starbucks anser vara jämförbara med certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices. Dessa avtal avser livsmedel och drycker. De procentintervaller som Starbucks kommer fram till anges i tabell 7. Starbucks förklarade att ett så kallat ”Percentage Mark-up on Product Cost” (procentuellt vinstpålägg på produktkostnader) i tabell 7 beräknas med medelvärdet för varje observation delat med ett minus medelvärdet för observationen, även om det inte finns någon förklaring till varför detta steg togs för att beräkna ett vinstpålägg på produktkostnader i total avsaknad av information eller övervägande om kostnaderna för företagen i respektive avtal.

Tabell 7

Tabell 7

Förklaring från Starbucks om de uppgifter som tidigare lämnats om certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices kvartilavstånd för prissättning på 1,4 % till 9,9 %

Förklaring från Starbucks om de uppgifter som tidigare lämnats om certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices kvartilavstånd för prissättning på 1,4 % till 9,9 %

Average Observation

Percentage Markup on Product Cost

Highest Observed Value

9,0 %

9,9 %

Upper Quartile

6,0 %

6,4 %

Median

4,0 %

4,2 %

Lower Quartile

2,7 %

2,8 %

Lowest Observed Value

1,4 %

1,4 %

Observations

11

11

| (132) | I sin inlaga av den 29 juni 2015 lämnade Starbucks även en prissättning av SCTC:s anskaffningsfunktion som hade uppskattats med hjälp av jämförbara transaktioner som identifierats av Starbucks genom att använda databaserna PowerK och LIVEDGAR. 13 avtal varigenom inköpsagenturtjänster tillhandahålls av en utomstående inköpsagent anses stämma överens med de anskaffningstjänster som SCTC tillhandahöll SMBV. |
| --- | --- |

(132)

I sin inlaga av den 29 juni 2015 lämnade Starbucks även en prissättning av SCTC:s anskaffningsfunktion som hade uppskattats med hjälp av jämförbara transaktioner som identifierats av Starbucks genom att använda databaserna PowerK och LIVEDGAR. 13 avtal varigenom inköpsagenturtjänster tillhandahålls av en utomstående inköpsagent anses stämma överens med de anskaffningstjänster som SCTC tillhandahöll SMBV.

| (133) | Resultaten av analysen anges som procentandelar av så kallade FOB-produktkostnader (FOB, free on board), som är de kostnader som tas ut av kunden för levererade produkter. Medianvärdet för de angivna iakttagelserna är 6 %. Starbucks redovisar resultatet i termer av ett kvartilavstånd för produktkostnader från 4,7 %–8,0 %. |
| --- | --- |

(133)

Resultaten av analysen anges som procentandelar av så kallade FOB-produktkostnader (FOB, free on board), som är de kostnader som tas ut av kunden för levererade produkter. Medianvärdet för de angivna iakttagelserna är 6 %. Starbucks redovisar resultatet i termer av ett kvartilavstånd för produktkostnader från 4,7 %–8,0 %.

| (134) | De observationer som använts avser framför allt avtal med följande huvudmän och provisioner som anges inom parentes som procentandel av FOB-priser: Aeropostale, Inc (5 %), Ateca Production International, Inc. (7 %), BELL SPORTS CORP. (6 %), COLUMBIA SPORTSWEAR CO (1,5 %), Designs Apparel Inc. (5 %), F.I.S. Inc (10 %), He-Ro Industries Incorporated (10 %), JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC. (10 %), Mannesmann Pipe&Steel Corporation (2 %), Skin Shoes LLC (8 %), Skin Inc. (6 %), TI Sportswear Inc. (4,7 %) och WW Mexicana (1 %). Kvartilavståndet för dessa observationer är 4 %–8,5 %. Vad gäller prissättningen i certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices uppgav Starbucks att procentandelen av försäljningen beräknas som procentandelen av FOB delat med ett plus procentandelen av FOB (71). Det ges ingen förklaring till denna ändring av siffrorna från den jämförande analysen och den tycks inte motsvara någon annan bruklig finansiell justering. |
| --- | --- |

(134)

De observationer som använts avser framför allt avtal med följande huvudmän och provisioner som anges inom parentes som procentandel av FOB-priser: Aeropostale, Inc (5 %), Ateca Production International, Inc. (7 %), BELL SPORTS CORP. (6 %), COLUMBIA SPORTSWEAR CO (1,5 %), Designs Apparel Inc. (5 %), F.I.S. Inc (10 %), He-Ro Industries Incorporated (10 %), JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC. (10 %), Mannesmann Pipe&Steel Corporation (2 %), Skin Shoes LLC (8 %), Skin Inc. (6 %), TI Sportswear Inc. (4,7 %) och WW Mexicana (1 %). Kvartilavståndet för dessa observationer är 4 %–8,5 %. Vad gäller prissättningen i certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices uppgav Starbucks att procentandelen av försäljningen beräknas som procentandelen av FOB delat med ett plus procentandelen av FOB (71). Det ges ingen förklaring till denna ändring av siffrorna från den jämförande analysen och den tycks inte motsvara någon annan bruklig finansiell justering.

71

| (135) | Slutligen beräknar Starbucks prissättningen av det som presenteras som en finansieringsfunktion och det som SCTC bör få som avkastning enligt Starbucks för innehavet av råkaffe och finansieringen av nettofordringar på egen risk och för egen räkning. Denna avkastning beräknas av Starbucks genom att tillämpa en vägd genomsnittlig kapitalkostnad (WACC) på SCTC:s kundfordringar och lager för 2014 och fastställs på denna grundval till [omkring 3 %]. |
| --- | --- |

(135)

Slutligen beräknar Starbucks prissättningen av det som presenteras som en finansieringsfunktion och det som SCTC bör få som avkastning enligt Starbucks för innehavet av råkaffe och finansieringen av nettofordringar på egen risk och för egen räkning. Denna avkastning beräknas av Starbucks genom att tillämpa en vägd genomsnittlig kapitalkostnad (WACC) på SCTC:s kundfordringar och lager för 2014 och fastställs på denna grundval till [omkring 3 %].

| (136) | För att beräkna den vinst som SMBV gjorde på rostningen av de gröna kaffebönor som köpts från SCTC uppmanade kommissionen slutligen Starbucks att tillhandahålla det pris som betalats av SMBV till SCTC. Starbucks lämnade en översikt över de genomsnittliga priser (per pund) som SCTC tagit ut av SMBV och de belopp som betalats av SMBV till SCTC, och dessa presenteras i tabell 8. Inga andra betalningar har gjorts av SMBV till SCTC.

  Tabell 8


  Belopp som betalats av SMBV till SCTC för inköpet av gröna kaffebönor

  Inköp från SCTC











  Räkenskapsår | Inköpsvärde i EUR | Inköpsvolym i pund | Enhetspris i EUR/pund |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | — | — | |
| 2003 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2004 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2005 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1 000 000 –10 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2006 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2007 | [20 000 000 –30 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2008 | [20 000 000 –30 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2009 | [20 000 000 –30 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2010 | [30 000 000 –40 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2011 | [40 000 000 –50 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [2,0000–2,5000] |
| 2012 | [60 000 000 –70 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [2,0000–2,5000] |
| 2013 | [60 000 000 –70 000 000 ] | [30 000 000 –40 000 000 ] | [1,5000–2,0000] |
| 2014 | [60 000 000 –70 000 000 ] | [40 000 000 –50 000 000 ] | [1,5000–2,0000] |

(136)

För att beräkna den vinst som SMBV gjorde på rostningen av de gröna kaffebönor som köpts från SCTC uppmanade kommissionen slutligen Starbucks att tillhandahålla det pris som betalats av SMBV till SCTC. Starbucks lämnade en översikt över de genomsnittliga priser (per pund) som SCTC tagit ut av SMBV och de belopp som betalats av SMBV till SCTC, och dessa presenteras i tabell 8. Inga andra betalningar har gjorts av SMBV till SCTC.

Tabell 8

Tabell 8

Belopp som betalats av SMBV till SCTC för inköpet av gröna kaffebönor

Belopp som betalats av SMBV till SCTC för inköpet av gröna kaffebönor

Inköp från SCTC

Räkenskapsår

Inköpsvärde i EUR

Inköpsvolym i pund

Enhetspris i EUR/pund

2002

—

—

2003

[10 000 000 –20 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2004

[10 000 000 –20 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2005

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2006

[10 000 000 –20 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2007

[20 000 000 –30 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2008

[20 000 000 –30 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2009

[20 000 000 –30 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2010

[30 000 000 –40 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2011

[40 000 000 –50 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[2,0000–2,5000]

2012

[60 000 000 –70 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[2,0000–2,5000]

2013

[60 000 000 –70 000 000 ]

[30 000 000 –40 000 000 ]

[1,5000–2,0000]

2014

[60 000 000 –70 000 000 ]

[40 000 000 –50 000 000 ]

[1,5000–2,0000]

2.6.6   Uppgifter om Starbucksbutikerna

Uppgifter om Starbucksbutikerna

| (137) | De produkter som distribueras av SMBV, oavsett om de produceras av SMBV eller köps av SMBV från andra leverantörer, säljs till butiker. En del av butikerna är oberoende och en del ägs av Starbucks. Kommissionen efterfrågade information för att kontrollera huruvida det finns en skillnad i de affärsmässiga villkor som tillämpas för butiker som ägs av koncernen och de som tillämpas för oberoende butiker. |
| --- | --- |

(137)

De produkter som distribueras av SMBV, oavsett om de produceras av SMBV eller köps av SMBV från andra leverantörer, säljs till butiker. En del av butikerna är oberoende och en del ägs av Starbucks. Kommissionen efterfrågade information för att kontrollera huruvida det finns en skillnad i de affärsmässiga villkor som tillämpas för butiker som ägs av koncernen och de som tillämpas för oberoende butiker.

| (138) | När det gäller Starbucksbutikerna lämnade Starbucks information om de olika licensinnehavarprogrammen och urvalskriterierna för att utveckla Starbucksbutiker i EMEA-regionen, en översikt över butikerna i EMEA-regionen samt siffror avseende butikernas omsättning och de licensavgifter som betalats under 2012 av dessa butiker till Starbucks Coffee BV. Enligt dessa uppgifter varierade den procentandel licensavgifter av omsättningen som betalades av de tre olika typerna av licensprogram (oberoende geografiska licensinnehavare, geografiska licensinnehavare som ägs av företaget samt kanallicensinnehavare) mellan länderna med procentintervallet [5–10] %. |
| --- | --- |

(138)

När det gäller Starbucksbutikerna lämnade Starbucks information om de olika licensinnehavarprogrammen och urvalskriterierna för att utveckla Starbucksbutiker i EMEA-regionen, en översikt över butikerna i EMEA-regionen samt siffror avseende butikernas omsättning och de licensavgifter som betalats under 2012 av dessa butiker till Starbucks Coffee BV. Enligt dessa uppgifter varierade den procentandel licensavgifter av omsättningen som betalades av de tre olika typerna av licensprogram (oberoende geografiska licensinnehavare, geografiska licensinnehavare som ägs av företaget samt kanallicensinnehavare) mellan länderna med procentintervallet [5–10] %.

2.6.7   Information om lönsamheten hos andra rostningsanläggningar som drivs av Starbucks

Information om lönsamheten hos andra rostningsanläggningar som drivs av Starbucks

| (139) | Kommissionen begärde finansiell information från Starbucks om lönsamheten för en annan eventuell rostningsanläggning som drivs av koncernen och, i synnerhet, Starbucks Manufacturing Corporation (nedan kallat SMC), som utifrån uppgifter som lämnats ut visade sig tillhöra koncernen. Kommissionen begärde denna information eftersom användningen av interna data för att testa huruvida uppdelningen av vinster är baserad på armlängdsprincipen rekommenderas i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 (72). Starbucks uppgav att SMC var den enda rostningsanläggning som drivs av koncernen utöver SMBV. Eftersom SMC inte har reviderade räkenskaper tillhandahöll Starbucks proformaräkenskaper baserade på företagets interna rapportering. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen begärde finansiell information från Starbucks om lönsamheten för en annan eventuell rostningsanläggning som drivs av koncernen och, i synnerhet, Starbucks Manufacturing Corporation (nedan kallat SMC), som utifrån uppgifter som lämnats ut visade sig tillhöra koncernen. Kommissionen begärde denna information eftersom användningen av interna data för att testa huruvida uppdelningen av vinster är baserad på armlängdsprincipen rekommenderas i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 (72). Starbucks uppgav att SMC var den enda rostningsanläggning som drivs av koncernen utöver SMBV. Eftersom SMC inte har reviderade räkenskaper tillhandahöll Starbucks proformaräkenskaper baserade på företagets interna rapportering.

SMC

72

| (140) | De uppgifter som tillhandahållits av Starbucks presenteras i tabell 9. Förhållandet mellan vinst och försäljning och mellan vinst och rörelsekostnad (73) lades till av kommissionen med avseende på detta beslut, med tanke på att ett förhållande på [9–12] % mellan vinst och rörelsekostnad avtalas i SMBV:s förhandsbesked om prissättning som en ersättning till SMBV som grundas på armlängdsprincipen. För SMC uppgick denna kvot till omkring 500 % under de fyra senaste räkenskapsperioderna.

  Tabell 9


  Finansiell information om det amerikanska tillverkningsföretaget Starbucks Manufacturing Corporation | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning Starbucks Manufacturing Corporation | [700 000 000 – 800 000 000 ] | [1 000 000 000 – 1 500 000 000 ] | [1 000 000 000 – 1 500 000 000 ] | [1 000 000 000 – 1 500 000 000 ] |
| Kostnad för sålda varor | [(500 000 000 ) – (600 000 000 )] | [(800 000 000 ) – (900 000 000 )] | [(800 000 000 ) – (900 000 000 )] | [(700 000 000 ) – (800 000 000 )] |
| Övrig inkomst och vinst | [100 000 – 200 000 ] | [600 000 – 700 000 ] | [300 000 – 400 000 ] | [1 000 000 – 10 000 000 ] |
| Avdrag | [(40 000 000 ) – (50 000 000 )] | [(60 000 000 ) – (70 000 000 )] | [(70 000 000 ) – (80 000 000 )] | [(80 000 000 ) – (90 000 000 )] |
| varav avdrag för löner | [(10 000 000 ) – (20 000 000 )] | [(20 000 000 ) – (30 000 000 )] | [(20 000 000 ) – (30 000 000 )] | [(30 000 000 ) – (40 000 000 )] |
| varav avdrag för avskrivning | [(10 000 000 ) – (20 000 000 )] | [(10 000 000 ) – (20 000 000 )] | [(10 000 000 ) – (20 000 000 )] | [(10 000 000 ) – (20 000 000 )] |
| Total inkomst | [100 000 000 – 200 000 000 ] | [400 000 000 – 500 000 000 ] | [300 000 000 – 400 000 000 ] | [500 000 000 – 600 000 000 ] |
| Vinstmarginal (inkomst/försäljning) | [20 % – 25 %] | [30 % – 35 %] | [30 % – 35 %] | [35 % – 40 %] |
| Rörelsekostnadsvinst (inkomst/avdrag) | [400 % – 450 %] | [650 % – 700 %] | [500 % – 550 %] | [550 % – 600 %] |

(140)

De uppgifter som tillhandahållits av Starbucks presenteras i tabell 9. Förhållandet mellan vinst och försäljning och mellan vinst och rörelsekostnad (73) lades till av kommissionen med avseende på detta beslut, med tanke på att ett förhållande på [9–12] % mellan vinst och rörelsekostnad avtalas i SMBV:s förhandsbesked om prissättning som en ersättning till SMBV som grundas på armlängdsprincipen. För SMC uppgick denna kvot till omkring 500 % under de fyra senaste räkenskapsperioderna.

73

Tabell 9

Tabell 9

Finansiell information om det amerikanska tillverkningsföretaget Starbucks Manufacturing Corporation

Finansiell information om det amerikanska tillverkningsföretaget Starbucks Manufacturing Corporation

2011

2012

2013

2014

Försäljning Starbucks Manufacturing Corporation

[700 000 000 – 800 000 000 ]

[1 000 000 000 – 1 500 000 000 ]

[1 000 000 000 – 1 500 000 000 ]

[1 000 000 000 – 1 500 000 000 ]

Kostnad för sålda varor

[(500 000 000 ) – (600 000 000 )]

[(800 000 000 ) – (900 000 000 )]

[(800 000 000 ) – (900 000 000 )]

[(700 000 000 ) – (800 000 000 )]

Övrig inkomst och vinst

[100 000 – 200 000 ]

[600 000 – 700 000 ]

[300 000 – 400 000 ]

[1 000 000 – 10 000 000 ]

Avdrag

[(40 000 000 ) – (50 000 000 )]

[(60 000 000 ) – (70 000 000 )]

[(70 000 000 ) – (80 000 000 )]

[(80 000 000 ) – (90 000 000 )]

varav avdrag för löner

varav avdrag för löner

[(10 000 000 ) – (20 000 000 )]

[(20 000 000 ) – (30 000 000 )]

[(20 000 000 ) – (30 000 000 )]

[(30 000 000 ) – (40 000 000 )]

varav avdrag för avskrivning

varav avdrag för avskrivning

[(10 000 000 ) – (20 000 000 )]

[(10 000 000 ) – (20 000 000 )]

[(10 000 000 ) – (20 000 000 )]

[(10 000 000 ) – (20 000 000 )]

Total inkomst

[100 000 000 – 200 000 000 ]

[400 000 000 – 500 000 000 ]

[300 000 000 – 400 000 000 ]

[500 000 000 – 600 000 000 ]

Vinstmarginal (inkomst/försäljning)

[20 % – 25 %]

[30 % – 35 %]

[30 % – 35 %]

[35 % – 40 %]

Rörelsekostnadsvinst (inkomst/avdrag)

[400 % – 450 %]

[650 % – 700 %]

[500 % – 550 %]

[550 % – 600 %]

2.7   Beskrivning av de olika avtalen om SMBV:s roller och ansvarsområden

Beskrivning av de olika avtalen om SMBV:s roller och ansvarsområden

| (141) | När SMBV etablerades i Nederländerna ingick det flera avtal i vilka den kontraktsenliga fördelningen av SMBV:s och dess motparters roller och ansvarsområden fastställs. De tre avtal som är relevanta för detta beslut är rostningsavtalet mellan SMBV och Alki LP, avtalet om inköp av råkaffe mellan SMBV och SCTC och leveransavtalet mellan SMBV och butikerna. |
| --- | --- |

(141)

När SMBV etablerades i Nederländerna ingick det flera avtal i vilka den kontraktsenliga fördelningen av SMBV:s och dess motparters roller och ansvarsområden fastställs. De tre avtal som är relevanta för detta beslut är rostningsavtalet mellan SMBV och Alki LP, avtalet om inköp av råkaffe mellan SMBV och SCTC och leveransavtalet mellan SMBV och butikerna.

| (142) | Rostningsavtalet, som trädde i kraft den 1 januari 2002, reglerar tillverkningsprocessen. Enligt rostningsavtalet fungerar Alki LP som huvudman och SMBV som ägare av rostningsanläggningen. SMBV betalar en licens till Alki LP i utbyte mot att Alki LP ger SMBV tillgång till de immateriella rättigheterna och övertar affärsrisken i SMBV:s verksamhet, såsom kostnadsöverskridanden och försäljningen av produkterna. SMBV ska rosta de gröna kaffebönorna och framställa det rostade kaffet och andra kafferelaterade produkter som finns tillgängliga för butikerna (i enlighet med det leveransavtal som tas upp nedan och ADOA-avtalet (74)). I egenskap av ägare till anläggningen ska SMBV säkerställa att korrekt utrustning används, att korrekt processer utförs och att varorna tillverkas i enlighet med de specifikationer som tillhandahålls av Alki LP. SMBV kommer att vara ägaren till de inköpta produkterna, som måste köpas in från leverantörer som valts ut och/eller godkänts av Alki LP. SMBV måste säkerställa att produkterna vid leveranstillfället uppfyller Alki LP:s produktspecifikationer och det är SMBV:s skyldighet att omedelbart ersätta varje parti defekta eller bristfälliga produkter på egen bekostnad. Alki LP bär dock de risker som är knutna till förluster som kan uppstå till följd av produktionen, försäljningen, transporten, lagringen, behandlingen eller annan användning av produkterna, och måste gottgöra SMBV för alla eventuella ersättningskrav. |
| --- | --- |

(142)

Rostningsavtalet, som trädde i kraft den 1 januari 2002, reglerar tillverkningsprocessen. Enligt rostningsavtalet fungerar Alki LP som huvudman och SMBV som ägare av rostningsanläggningen. SMBV betalar en licens till Alki LP i utbyte mot att Alki LP ger SMBV tillgång till de immateriella rättigheterna och övertar affärsrisken i SMBV:s verksamhet, såsom kostnadsöverskridanden och försäljningen av produkterna. SMBV ska rosta de gröna kaffebönorna och framställa det rostade kaffet och andra kafferelaterade produkter som finns tillgängliga för butikerna (i enlighet med det leveransavtal som tas upp nedan och ADOA-avtalet (74)). I egenskap av ägare till anläggningen ska SMBV säkerställa att korrekt utrustning används, att korrekt processer utförs och att varorna tillverkas i enlighet med de specifikationer som tillhandahålls av Alki LP. SMBV kommer att vara ägaren till de inköpta produkterna, som måste köpas in från leverantörer som valts ut och/eller godkänts av Alki LP. SMBV måste säkerställa att produkterna vid leveranstillfället uppfyller Alki LP:s produktspecifikationer och det är SMBV:s skyldighet att omedelbart ersätta varje parti defekta eller bristfälliga produkter på egen bekostnad. Alki LP bär dock de risker som är knutna till förluster som kan uppstå till följd av produktionen, försäljningen, transporten, lagringen, behandlingen eller annan användning av produkterna, och måste gottgöra SMBV för alla eventuella ersättningskrav.

74

| (143) | Avtalet om inköp av råkaffe trädde i kraft den 22 april 2002 och fastställer villkoren för försäljningen av råkaffe i hela bönor från SCTC till SMBV. SCTC ska sälja bönor till SMBV till priser som fastställs i prislistor som utfärdats av SCTC. SMBV ska utfärda en köporder för kaffe på grundval av inköpsprognoser. SCTC ska leverera bönorna [...]. |
| --- | --- |

(143)

Avtalet om inköp av råkaffe trädde i kraft den 22 april 2002 och fastställer villkoren för försäljningen av råkaffe i hela bönor från SCTC till SMBV. SCTC ska sälja bönor till SMBV till priser som fastställs i prislistor som utfärdats av SCTC. SMBV ska utfärda en köporder för kaffe på grundval av inköpsprognoser. SCTC ska leverera bönorna [...].

| (144) | I leveransavtalet fastställs ansvarsområdena i leveransen av grundläggande Starbucksvaror mellan SMBV och butikerna. Butikerna förpliktigar sig att köpa allt varumärkt rostat kaffe och andra grundläggande kafferelaterade produkter enligt definitionen i detta avtal uteslutande från SMBV eller godkända leverantörer till priser som antingen fastställts enligt en formel som bifogats detta avtal (för kaffe och kafferelaterade produkter) eller enligt en [...] prislista (för övriga varor). Butikerna ska förse SMBV med en [periodisk] inköpsprognos (75) medan SMBV garanterar butikerna att kaffet och andra varor när de lämnar SMBV:s lager är fria från brister och, om så inte är fallet, ska SMBV kostnadsfritt ersätta alla eventuella defekta produkter eller bevilja butikerna en kredit (76). |
| --- | --- |

(144)

I leveransavtalet fastställs ansvarsområdena i leveransen av grundläggande Starbucksvaror mellan SMBV och butikerna. Butikerna förpliktigar sig att köpa allt varumärkt rostat kaffe och andra grundläggande kafferelaterade produkter enligt definitionen i detta avtal uteslutande från SMBV eller godkända leverantörer till priser som antingen fastställts enligt en formel som bifogats detta avtal (för kaffe och kafferelaterade produkter) eller enligt en [...] prislista (för övriga varor). Butikerna ska förse SMBV med en [periodisk] inköpsprognos (75) medan SMBV garanterar butikerna att kaffet och andra varor när de lämnar SMBV:s lager är fria från brister och, om så inte är fallet, ska SMBV kostnadsfritt ersätta alla eventuella defekta produkter eller bevilja butikerna en kredit (76).

75

76

2.8   Avtal om kostnadsfördelning

Avtal om kostnadsfördelning

| (145) | I avtalet om kostnadsfördelning mellan Alki LP och Starbucks Corporation av den 1 augusti 2006 fastställs Alki LP:s direkta rättigheter att till tredje parter licensiera och underlicensiera rätten att i) [...] driva Starbucksbutikerna [...], ii) [...] driva [...] och iii) tillverka och/eller distribuera produkter genom att använda varumärkena, tekniken och sakkunskapen. |
| --- | --- |

(145)

I avtalet om kostnadsfördelning mellan Alki LP och Starbucks Corporation av den 1 augusti 2006 fastställs Alki LP:s direkta rättigheter att till tredje parter licensiera och underlicensiera rätten att i) [...] driva Starbucksbutikerna [...], ii) [...] driva [...] och iii) tillverka och/eller distribuera produkter genom att använda varumärkena, tekniken och sakkunskapen.

| (146) | Enligt avtalet om kostnadsfördelning ska Alki LP betala Starbucks Corporation en royalty, serviceavgifter för tjänster som tillhandahålls av Starbucks Corporation och kostnadsfördelningsersättningar för utvecklingen av vissa immateriella tillgångar. Royaltybetalningarna består av i) en buy-in-royalty som avser de immateriella rättigheterna avseende varumärket och affärsformatet och en ii) permanent royalty som avser de immateriella rättigheterna avseende kaffekunskapen. Betalningarna enligt detta avtal beskrivs i skälen 112 och 113. |
| --- | --- |

(146)

Enligt avtalet om kostnadsfördelning ska Alki LP betala Starbucks Corporation en royalty, serviceavgifter för tjänster som tillhandahålls av Starbucks Corporation och kostnadsfördelningsersättningar för utvecklingen av vissa immateriella tillgångar. Royaltybetalningarna består av i) en buy-in-royalty som avser de immateriella rättigheterna avseende varumärket och affärsformatet och en ii) permanent royalty som avser de immateriella rättigheterna avseende kaffekunskapen. Betalningarna enligt detta avtal beskrivs i skälen 112 och 113.

2.9   Avtal mellan Starbucks och tredje parter avseende tillverkning och försäljning av kaffe

Avtal mellan Starbucks och tredje parter avseende tillverkning och försäljning av kaffe

| (147) | I syfte att jämföra de affärsmässiga villkor som fastställts mellan SMBV och Starbuckskoncernen och i synnerhet royaltybetalningen för de immateriella rättigheterna avseende rostning, å ena sidan, med de affärsmässiga villkor som fastställts mellan Starbuckskoncernen och tredje parter, å andra sidan, begärde kommissionen alla avtal från Starbucks varigenom Starbucks licensierade immateriella rättigheter och alla avtal där Starbucks lade ut rostningen av kaffe på entreprenad. Kommissionen bad även om information om de affärsmässiga villkor som tillämpas mellan Starbucks Corporation och koncernens rostningsföretag i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(147)

I syfte att jämföra de affärsmässiga villkor som fastställts mellan SMBV och Starbuckskoncernen och i synnerhet royaltybetalningen för de immateriella rättigheterna avseende rostning, å ena sidan, med de affärsmässiga villkor som fastställts mellan Starbuckskoncernen och tredje parter, å andra sidan, begärde kommissionen alla avtal från Starbucks varigenom Starbucks licensierade immateriella rättigheter och alla avtal där Starbucks lade ut rostningen av kaffe på entreprenad. Kommissionen bad även om information om de affärsmässiga villkor som tillämpas mellan Starbucks Corporation och koncernens rostningsföretag i Förenta staterna.

| (148) | Som svar på kommissionens begäran tillhandahöll Starbucks avtal med






  — | [Icke-närstående tillverkningsföretag 2], (”[icke-närstående tillverkningsföretag 2]”), [...]. Starbucks ingick två typer av avtal med [icke-närstående tillverkningsföretag 2] för att lägga ut rostningen av kaffe på underleverantörer, vilka har ändrats flera gånger. I ett licensavtal om teknik av den [före 2008] beviljar ett dotterbolag till Starbucks, [...], en icke-exklusiv licens till [icke-närstående tillverkningsföretag 2] för att bland annat använda Starbucks teknik och sakkunskap för att framställa och sälja rostat kaffe till utvalda tredje parter som Starbucks har ingått leveransavtal med, såsom [icke-närstående tillverkningsföretag 5] [...]. [Icke-närstående tillverkningsföretag 2] måste utföra tjänsterna så att det rostade kaffet är av hög kvalitet, och därför måste bland annat [icke-närstående tillverkningsföretag 2] uppfylla vissa standarder för kvalitetssäkring som fastställts av Starbucks. I licensavtalet om teknik föreskrivs att [icke-närstående tillverkningsföretag 2] inte behöver betala några avgifter för licensen (77). I ett avtal om leverans av råkaffe föreskrivs att [icke-närstående tillverkningsföretag 2] har en skyldighet att köpa gröna kaffebönor uteslutande från Starbucks till ett fast pris [för en viss mängd]. |
| --- | --- | --- |

(148)

Som svar på kommissionens begäran tillhandahöll Starbucks avtal med

—

[Icke-närstående tillverkningsföretag 2], (”[icke-närstående tillverkningsföretag 2]”), [...]. Starbucks ingick två typer av avtal med [icke-närstående tillverkningsföretag 2] för att lägga ut rostningen av kaffe på underleverantörer, vilka har ändrats flera gånger. I ett licensavtal om teknik av den [före 2008] beviljar ett dotterbolag till Starbucks, [...], en icke-exklusiv licens till [icke-närstående tillverkningsföretag 2] för att bland annat använda Starbucks teknik och sakkunskap för att framställa och sälja rostat kaffe till utvalda tredje parter som Starbucks har ingått leveransavtal med, såsom [icke-närstående tillverkningsföretag 5] [...]. [Icke-närstående tillverkningsföretag 2] måste utföra tjänsterna så att det rostade kaffet är av hög kvalitet, och därför måste bland annat [icke-närstående tillverkningsföretag 2] uppfylla vissa standarder för kvalitetssäkring som fastställts av Starbucks. I licensavtalet om teknik föreskrivs att [icke-närstående tillverkningsföretag 2] inte behöver betala några avgifter för licensen (77). I ett avtal om leverans av råkaffe föreskrivs att [icke-närstående tillverkningsföretag 2] har en skyldighet att köpa gröna kaffebönor uteslutande från Starbucks till ett fast pris [för en viss mängd].

77

| — | [Icke-närstående tillverkningsföretag 3], (”[icke-närstående tillverkningsföretag 3]”), [...]. Enligt ett licensavtal avseende rostning av den [efter 2008] tillhandahåller [icke-närstående tillverkningsföretag 3] kafferostningstjänster som det säljer till Starbucks och ett samriskföretag mellan [icke-närstående tillverkningsföretag 3] och Starbucks vid namnet [icke-närstående tillverkningsföretag 3/Starbucks/samriskföretag] som driver Starbucksbutikerna i [ett visst land]. [Icke-närstående tillverkningsföretag 3] betalar en rostningsavgift till Starbucks [...] på [...] US-dollar [för en viss mängd] råkaffe som produceras och säljs till [icke-närstående tillverkningsföretag 3/Starbucks/samriskföretag]. |
| --- | --- |

—

[Icke-närstående tillverkningsföretag 3], (”[icke-närstående tillverkningsföretag 3]”), [...]. Enligt ett licensavtal avseende rostning av den [efter 2008] tillhandahåller [icke-närstående tillverkningsföretag 3] kafferostningstjänster som det säljer till Starbucks och ett samriskföretag mellan [icke-närstående tillverkningsföretag 3] och Starbucks vid namnet [icke-närstående tillverkningsföretag 3/Starbucks/samriskföretag] som driver Starbucksbutikerna i [ett visst land]. [Icke-närstående tillverkningsföretag 3] betalar en rostningsavgift till Starbucks [...] på [...] US-dollar [för en viss mängd] råkaffe som produceras och säljs till [icke-närstående tillverkningsföretag 3/Starbucks/samriskföretag].

| — | [Icke-närstående tillverkningsföretag 4], (”[icke-närstående tillverkningsföretag 4]”), [...]. I syfte att lägga ut rostningen av kaffe på underleverantörer ingick [icke-närstående tillverkningsföretag 4] tre typer av avtal, varav endast [...] inköpsavtalet av den [efter 2008] lämnades in. Starbucks utser i enlighet därmed [icke-närstående tillverkningsföretag 4] för att tillverka, förpacka, producera och leverera en kaffeprodukt. I avtalen föreskrivs inte någon avgift eller royalty som ska betalas till Starbucks. Tillverkningen måste äga rum i enlighet med särskilda produktspecifikationer och standarder som tillhandahålls av Starbucks. I avtalet föreskrivs att [icke-närstående tillverkningsföretag 4] ska sälja produkterna till Starbucks och dess dotterbolag till ett pris som fastställts till samma nivå som de gröna kaffebönorna (enligt Starbucks är de gröna kaffebönorna därför bara en pass-through-kostnad för [icke-närstående tillverkningsföretag 4]) och en leveranskostnad till vilken en omvandlingsavgift läggs till. Denna omvandlingsavgift inbegriper avgifter för rostning [...]. Prissättningsformeln räknas därefter om till ett försäljningspris [för en viss mängd] rostat kaffe. Starbucks hävdar att detta resulterar i en marginal på [5–10] % för de totala omvandlingskostnaderna, utan att ytterligare beskriva hur man kommit fram till detta påstådda vinstpålägg. |
| --- | --- |

—

[Icke-närstående tillverkningsföretag 4], (”[icke-närstående tillverkningsföretag 4]”), [...]. I syfte att lägga ut rostningen av kaffe på underleverantörer ingick [icke-närstående tillverkningsföretag 4] tre typer av avtal, varav endast [...] inköpsavtalet av den [efter 2008] lämnades in. Starbucks utser i enlighet därmed [icke-närstående tillverkningsföretag 4] för att tillverka, förpacka, producera och leverera en kaffeprodukt. I avtalen föreskrivs inte någon avgift eller royalty som ska betalas till Starbucks. Tillverkningen måste äga rum i enlighet med särskilda produktspecifikationer och standarder som tillhandahålls av Starbucks. I avtalet föreskrivs att [icke-närstående tillverkningsföretag 4] ska sälja produkterna till Starbucks och dess dotterbolag till ett pris som fastställts till samma nivå som de gröna kaffebönorna (enligt Starbucks är de gröna kaffebönorna därför bara en pass-through-kostnad för [icke-närstående tillverkningsföretag 4]) och en leveranskostnad till vilken en omvandlingsavgift läggs till. Denna omvandlingsavgift inbegriper avgifter för rostning [...]. Prissättningsformeln räknas därefter om till ett försäljningspris [för en viss mängd] rostat kaffe. Starbucks hävdar att detta resulterar i en marginal på [5–10] % för de totala omvandlingskostnaderna, utan att ytterligare beskriva hur man kommit fram till detta påstådda vinstpålägg.

| — | [Icke-närstående tillverkningsföretag 5] (”[icke-närstående tillverkningsföretag5]”), [...]. Starbucks ingick tre typer av avtal med [icke-närstående tillverkningsföretag 5] den [före 2008]. I ett leveransavtal åtar sig Starbucks att leverera rostade kaffebönor, koncentrat och andra kaffeingredienser till [icke-närstående tillverkningsföretag 5] till ett pris som baseras på en formel som används för att utveckla prissättningen av kaffeingredienser för [Starbucks] kaffebutiksverksamhet, [...]. I [...] avtalet, som är ett avtal om tillverkning och distribution, beviljas [icke-närstående tillverkningsföretag 5] den exklusiva rätten att distribuera vissa färdigförpackade, konsumtionsfärdiga drycker under Starbucks varumärke inom ett visst område. Tillverkningen måste äga rum i enlighet med särskilda produktspecifikationer och standarder som tillhandahålls av Starbucks. I [...] avtalet föreskrivs inte någon avgift eller royalty som ska betalas av [icke-närstående tillverkningsföretag 5] till Starbucks. Licensavtalet om varumärke och teknik godkänner att [icke-närstående tillverkningsföretag 5] använder Starbucks varumärke, teknik och sakkunskap för att tillverka de överenskomna produkterna. [Icke-närstående tillverkningsföretag 5] betalar en licensavgift på [10–15] % av nettoförsäljningen, som omfattas av en justeringsmekanism, vilket enligt Starbucks resulterar i en avgift på ungefär [10–15] % av nettoförsäljningen av konsumtionsfärdiga drycker (78). |
| --- | --- |

—

[Icke-närstående tillverkningsföretag 5] (”[icke-närstående tillverkningsföretag5]”), [...]. Starbucks ingick tre typer av avtal med [icke-närstående tillverkningsföretag 5] den [före 2008]. I ett leveransavtal åtar sig Starbucks att leverera rostade kaffebönor, koncentrat och andra kaffeingredienser till [icke-närstående tillverkningsföretag 5] till ett pris som baseras på en formel som används för att utveckla prissättningen av kaffeingredienser för [Starbucks] kaffebutiksverksamhet, [...]. I [...] avtalet, som är ett avtal om tillverkning och distribution, beviljas [icke-närstående tillverkningsföretag 5] den exklusiva rätten att distribuera vissa färdigförpackade, konsumtionsfärdiga drycker under Starbucks varumärke inom ett visst område. Tillverkningen måste äga rum i enlighet med särskilda produktspecifikationer och standarder som tillhandahålls av Starbucks. I [...] avtalet föreskrivs inte någon avgift eller royalty som ska betalas av [icke-närstående tillverkningsföretag 5] till Starbucks. Licensavtalet om varumärke och teknik godkänner att [icke-närstående tillverkningsföretag 5] använder Starbucks varumärke, teknik och sakkunskap för att tillverka de överenskomna produkterna. [Icke-närstående tillverkningsföretag 5] betalar en licensavgift på [10–15] % av nettoförsäljningen, som omfattas av en justeringsmekanism, vilket enligt Starbucks resulterar i en avgift på ungefär [10–15] % av nettoförsäljningen av konsumtionsfärdiga drycker (78).

78

| — | [Icke-närstående tillverkningsföretag 6] (”[icke-närstående tillverkningsföretag 6]”), [...]. Starbucks ingick tre typer av avtal med [icke-närstående tillverkningsföretag 6] den [före 2008], som senare har ändrats. I ett leveransavtal åtar sig Starbucks att leverera rostade kaffebönor, koncentrat och andra kaffeingredienser till [icke-närstående tillverkningsföretag 6] till ett pris som baseras på en formel som används för att utveckla prissättningen av kaffeingredienser för Starbucks [...] kaffebutiksverksamhet, [...]. Genom avtalet om tillverkning och distribution beviljas [icke-närstående tillverkningsföretag 6] den exklusiva rätten att distribuera vissa färdigförpackade, konsumtionsfärdiga drycker under Starbucks varumärke i [ett visst land]. Tillverkningen måste äga rum i enlighet med särskilda produktspecifikationer och standarder som tillhandahålls av Starbucks. I tillverknings- och distributionsavtalet föreskrivs inte någon avgift eller royalty som ska betalas av [icke-närstående tillverkningsföretag 6] till Starbucks. Licensavtalet om varumärke och teknik godkänner att [icke-närstående tillverkningsföretag 6] använder Starbucks varumärke, teknik och sakkunskap för att tillverka de överenskomna produkterna. [Icke-närstående tillverkningsföretag 6] betalar en licensavgift beroende på produkten. Enligt Starbucks uppgår dessa avgifter till mellan [5 och 10] % av nettoförsäljningen av konsumtionsfärdiga drycker (79). |
| --- | --- |

—

[Icke-närstående tillverkningsföretag 6] (”[icke-närstående tillverkningsföretag 6]”), [...]. Starbucks ingick tre typer av avtal med [icke-närstående tillverkningsföretag 6] den [före 2008], som senare har ändrats. I ett leveransavtal åtar sig Starbucks att leverera rostade kaffebönor, koncentrat och andra kaffeingredienser till [icke-närstående tillverkningsföretag 6] till ett pris som baseras på en formel som används för att utveckla prissättningen av kaffeingredienser för Starbucks [...] kaffebutiksverksamhet, [...]. Genom avtalet om tillverkning och distribution beviljas [icke-närstående tillverkningsföretag 6] den exklusiva rätten att distribuera vissa färdigförpackade, konsumtionsfärdiga drycker under Starbucks varumärke i [ett visst land]. Tillverkningen måste äga rum i enlighet med särskilda produktspecifikationer och standarder som tillhandahålls av Starbucks. I tillverknings- och distributionsavtalet föreskrivs inte någon avgift eller royalty som ska betalas av [icke-närstående tillverkningsföretag 6] till Starbucks. Licensavtalet om varumärke och teknik godkänner att [icke-närstående tillverkningsföretag 6] använder Starbucks varumärke, teknik och sakkunskap för att tillverka de överenskomna produkterna. [Icke-närstående tillverkningsföretag 6] betalar en licensavgift beroende på produkten. Enligt Starbucks uppgår dessa avgifter till mellan [5 och 10] % av nettoförsäljningen av konsumtionsfärdiga drycker (79).

79

| — | [Icke-närstående tillverkningsföretag 7] (”[icke-närstående tillverkningsföretag 7]”), [...]. Starbucks ingick tre typer av avtal med [icke-närstående tillverkningsföretag 7] den [efter 2008], som senare har ändrats. I ett leveransavtal åtar Starbucks sig att förse [icke-närstående tillverkningsföretag 7] med kaffeingredienser, [...], till ett pris som fastställs [för en viss mängd]. Genom avtalet om tillverkning och distribution beviljas [icke-närstående tillverkningsföretag 7] den exklusiva rätten att distribuera vissa färdigförpackade, konsumtionsfärdiga drycker under Starbucks varumärke inom ett visst område. Tillverkningen måste äga rum i enlighet med särskilda produktspecifikationer och standarder som tillhandahålls av Starbucks. I tillverknings- och distributionsavtalet föreskrivs inte någon avgift eller royalty som ska betalas av [icke-närstående tillverkningsföretag 7] till Starbucks. Licensavtalet om varumärke och teknik godkänner att [icke-närstående tillverkningsföretag 7] använder Starbucks varumärke, teknik och sakkunskap för att tillverka de överenskomna produkterna. [Icke-närstående tillverkningsföretag 7] betalar en licensavgift beroende på området på mellan [10 och 20] % av nettoförsäljningen. |
| --- | --- |

—

[Icke-närstående tillverkningsföretag 7] (”[icke-närstående tillverkningsföretag 7]”), [...]. Starbucks ingick tre typer av avtal med [icke-närstående tillverkningsföretag 7] den [efter 2008], som senare har ändrats. I ett leveransavtal åtar Starbucks sig att förse [icke-närstående tillverkningsföretag 7] med kaffeingredienser, [...], till ett pris som fastställs [för en viss mängd]. Genom avtalet om tillverkning och distribution beviljas [icke-närstående tillverkningsföretag 7] den exklusiva rätten att distribuera vissa färdigförpackade, konsumtionsfärdiga drycker under Starbucks varumärke inom ett visst område. Tillverkningen måste äga rum i enlighet med särskilda produktspecifikationer och standarder som tillhandahålls av Starbucks. I tillverknings- och distributionsavtalet föreskrivs inte någon avgift eller royalty som ska betalas av [icke-närstående tillverkningsföretag 7] till Starbucks. Licensavtalet om varumärke och teknik godkänner att [icke-närstående tillverkningsföretag 7] använder Starbucks varumärke, teknik och sakkunskap för att tillverka de överenskomna produkterna. [Icke-närstående tillverkningsföretag 7] betalar en licensavgift beroende på området på mellan [10 och 20] % av nettoförsäljningen.

| (149) | De avtal som Starbucks har med ovannämnda [icke-närstående tillverkningsföretag 5], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 7] klassificerades i följande tre kategorier: i) Leveransavtal, liknande det leveransavtal mellan SMBV och exploatörer som beskrivs i skäl 144, ii) tillverknings- och distributionsavtal, liknande avtalet mellan SMBV och Alki LP, och iii) avtal om varumärke och teknisk licens, liknande det ADOA-avtal mellan Starbucks Coffee BV och butikerna som beskrivs i skäl 48. Av de tre typerna av avtal mellan Starbucks och [icke-närstående tillverkningsföretag 5], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 7] kräver endast den sista avtalskategorin att Starbucks motparter betalar en royalty. |
| --- | --- |

(149)

De avtal som Starbucks har med ovannämnda [icke-närstående tillverkningsföretag 5], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 7] klassificerades i följande tre kategorier: i) Leveransavtal, liknande det leveransavtal mellan SMBV och exploatörer som beskrivs i skäl 144, ii) tillverknings- och distributionsavtal, liknande avtalet mellan SMBV och Alki LP, och iii) avtal om varumärke och teknisk licens, liknande det ADOA-avtal mellan Starbucks Coffee BV och butikerna som beskrivs i skäl 48. Av de tre typerna av avtal mellan Starbucks och [icke-närstående tillverkningsföretag 5], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 7] kräver endast den sista avtalskategorin att Starbucks motparter betalar en royalty.

| (150) | Dessutom tillhandahöll Starbucks kommissionen fyra andra rostningsavtal med [icke-närstående tillverkningsföretag 8], [icke-närstående tillverkningsföretag 1], [icke-närstående tillverkningsföretag 9] och [icke-närstående tillverkningsföretag 10].






  — | Tillverknings- och leveransavtalet med [icke-närstående tillverkningsföretag 8] ingicks [efter 2008] och fastställer att [icke-närstående tillverkningsföretag 8] ska producera smaksatt kaffe åt Starbucks till ett bestämt pris (80). I [...] föreskrivs att [icke-närstående tillverkningsföretag 8] strikt ska följa en teknisk bruksanvisning som bland annat rör tillverkningen av produkterna. [...] föreskriver att Starbucks ska ge [icke-närstående tillverkningsföretag 8] en licens utan royalty för användningen av sakkunskapen i samband med tillverkningsprocessen. |
| --- | --- | --- |

(150)

Dessutom tillhandahöll Starbucks kommissionen fyra andra rostningsavtal med [icke-närstående tillverkningsföretag 8], [icke-närstående tillverkningsföretag 1], [icke-närstående tillverkningsföretag 9] och [icke-närstående tillverkningsföretag 10].

—

Tillverknings- och leveransavtalet med [icke-närstående tillverkningsföretag 8] ingicks [efter 2008] och fastställer att [icke-närstående tillverkningsföretag 8] ska producera smaksatt kaffe åt Starbucks till ett bestämt pris (80). I [...] föreskrivs att [icke-närstående tillverkningsföretag 8] strikt ska följa en teknisk bruksanvisning som bland annat rör tillverkningen av produkterna. [...] föreskriver att Starbucks ska ge [icke-närstående tillverkningsföretag 8] en licens utan royalty för användningen av sakkunskapen i samband med tillverkningsprocessen.

80

| — | Tillverknings- och leveransavtalet med [icke-närstående tillverkningsföretag 1] ingicks [efter 2008] och föreskriver att [icke-närstående tillverkningsföretag 1] ska producera vissa kaffeprodukter åt Starbucks till ett bestämt pris (81). I [...] föreskrivs att [icke-närstående tillverkningsföretag 1] strikt ska följa en teknisk bruksanvisning som bland annat rör tillverkningen av produkterna. I avtalet föreskrivs ingen avgift eller royalty som ska betalas av [icke-närstående tillverkningsföretag 1] till Starbucks. |
| --- | --- |

—

Tillverknings- och leveransavtalet med [icke-närstående tillverkningsföretag 1] ingicks [efter 2008] och föreskriver att [icke-närstående tillverkningsföretag 1] ska producera vissa kaffeprodukter åt Starbucks till ett bestämt pris (81). I [...] föreskrivs att [icke-närstående tillverkningsföretag 1] strikt ska följa en teknisk bruksanvisning som bland annat rör tillverkningen av produkterna. I avtalet föreskrivs ingen avgift eller royalty som ska betalas av [icke-närstående tillverkningsföretag 1] till Starbucks.

81

| — | Tillverknings- och leveransavtalet med [icke-närstående tillverkningsföretag 9] ingicks [efter 2008] och föreskriver att [icke-närstående tillverkningsföretag 9] ska producera smaksatt kaffe åt Starbucks till ett bestämt pris (82). I [...] föreskrivs att [icke-närstående tillverkningsföretag 9] strikt ska följa en teknisk bruksanvisning som bland annat rör tillverkningen av produkterna. I [tillverknings- och leveransavtalet] föreskrivs ingen avgift eller royalty som ska betalas av [icke-närstående tillverkningsföretag 9] till Starbucks. I detta avtal hänvisas det även till ett licensavtal om varumärke och teknik, som dock inte lämnades in. |
| --- | --- |

—

Tillverknings- och leveransavtalet med [icke-närstående tillverkningsföretag 9] ingicks [efter 2008] och föreskriver att [icke-närstående tillverkningsföretag 9] ska producera smaksatt kaffe åt Starbucks till ett bestämt pris (82). I [...] föreskrivs att [icke-närstående tillverkningsföretag 9] strikt ska följa en teknisk bruksanvisning som bland annat rör tillverkningen av produkterna. I [tillverknings- och leveransavtalet] föreskrivs ingen avgift eller royalty som ska betalas av [icke-närstående tillverkningsföretag 9] till Starbucks. I detta avtal hänvisas det även till ett licensavtal om varumärke och teknik, som dock inte lämnades in.

82

| — | Tillverkningsavtalet med [icke-närstående tillverkningsföretag 10] ingicks [efter 2008] och avser tillverkningen och rostningen av gröna kaffebönor åt Starbucks av ett [...] rostningsföretag som köper in sina kaffebönor direkt. I avtalet föreskrivs ingen avgift eller royalty som ska betalas av [icke-närstående tillverkningsföretag 10] till Starbucks. [...] i avtalet klargörs att Starbucks äger de immateriella rättigheterna till kaffeblandningen, tid- och temperaturkurvan för rostningsprocessen och rostningens slutpunkt osv. Starbucks betalar en avgift till [icke-närstående tillverkningsföretag 10] för kaffet [för en viss mängd], enligt en särskild formel i vilken lägre avgifter tas ut för rostning än för förpackning. |
| --- | --- |

—

Tillverkningsavtalet med [icke-närstående tillverkningsföretag 10] ingicks [efter 2008] och avser tillverkningen och rostningen av gröna kaffebönor åt Starbucks av ett [...] rostningsföretag som köper in sina kaffebönor direkt. I avtalet föreskrivs ingen avgift eller royalty som ska betalas av [icke-närstående tillverkningsföretag 10] till Starbucks. [...] i avtalet klargörs att Starbucks äger de immateriella rättigheterna till kaffeblandningen, tid- och temperaturkurvan för rostningsprocessen och rostningens slutpunkt osv. Starbucks betalar en avgift till [icke-närstående tillverkningsföretag 10] för kaffet [för en viss mängd], enligt en särskild formel i vilken lägre avgifter tas ut för rostning än för förpackning.

2.9.1   Starbucks argument avseende avtalen med tredje parter och med Starbucks Manufacturing Corp.

Starbucks argument avseende avtalen med tredje parter och med Starbucks Manufacturing Corp.

| (151) | Utöver de avtal som förtecknas i skäl 148 tillhandahöll Starbucks en analys av dessa avtals jämförbarhet med de royaltybetalningar som gjorts av SMBV till Alki LP. |
| --- | --- |

(151)

Utöver de avtal som förtecknas i skäl 148 tillhandahöll Starbucks en analys av dessa avtals jämförbarhet med de royaltybetalningar som gjorts av SMBV till Alki LP.

| (152) | Bland de avtal genom vilka Starbucks licensierade immateriella tillgångar (varumärken och viss kafferelaterad sakkunskap) för att utnyttjas av en tredje part skiljer Starbucks mellan i) tredje parter som använde dessa immateriella tillgångar för att tillverka produkter innehållande Starbucks kaffeingredienser i rostningsavtal ([icke-närstående tillverkningsföretag 3] och [icke-närstående tillverkningsföretag 2]), och ii) tredje parter som distribuerade sådana tillverkade produkter direkt till kunder ([icke-närstående tillverkningsföretag 7], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 5]). [Icke-närstående tillverkningsföretag 7], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 5] använder de immateriella tillgångarna för att producera konsumtionsfärdigt kaffe som de säljer till detaljhandlare (huvudsakligen stormarknader). Starbucks anser att de royaltybetalningar som gjorts av [icke-närstående tillverkningsföretag 7], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 5] är jämförbara med de royaltybetalningar som gjorts av SMBV, vilka uppskattas motsvara [5–10] % av försäljningen (83). |
| --- | --- |

(152)

Bland de avtal genom vilka Starbucks licensierade immateriella tillgångar (varumärken och viss kafferelaterad sakkunskap) för att utnyttjas av en tredje part skiljer Starbucks mellan i) tredje parter som använde dessa immateriella tillgångar för att tillverka produkter innehållande Starbucks kaffeingredienser i rostningsavtal ([icke-närstående tillverkningsföretag 3] och [icke-närstående tillverkningsföretag 2]), och ii) tredje parter som distribuerade sådana tillverkade produkter direkt till kunder ([icke-närstående tillverkningsföretag 7], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 5]). [Icke-närstående tillverkningsföretag 7], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 5] använder de immateriella tillgångarna för att producera konsumtionsfärdigt kaffe som de säljer till detaljhandlare (huvudsakligen stormarknader). Starbucks anser att de royaltybetalningar som gjorts av [icke-närstående tillverkningsföretag 7], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 5] är jämförbara med de royaltybetalningar som gjorts av SMBV, vilka uppskattas motsvara [5–10] % av försäljningen (83).

83

| (153) | Mer generellt gjorde Starbucks åtskillnad mellan alla de avtal som ingåtts med tredje parter sedan 2002. Enligt Starbucks vetskap utgörs de viktigaste kategorierna av följande:






  1. | Avtal varigenom tredje parter utnyttjar Starbucks immateriella tillgångar (kafferelaterade immateriella tillgångar och varumärken) på marknaden:






  — | Licensavtalen avseende rostning med [icke-närstående tillverkningsföretag 2] och [icke-närstående tillverkningsföretag3]. |
| --- | --- | --- | --- |

(153)

Mer generellt gjorde Starbucks åtskillnad mellan alla de avtal som ingåtts med tredje parter sedan 2002. Enligt Starbucks vetskap utgörs de viktigaste kategorierna av följande:

1.

Avtal varigenom tredje parter utnyttjar Starbucks immateriella tillgångar (kafferelaterade immateriella tillgångar och varumärken) på marknaden:

—

Licensavtalen avseende rostning med [icke-närstående tillverkningsföretag 2] och [icke-närstående tillverkningsföretag3].

| — | Licensavtalen om varumärke och teknik med [icke-närstående tillverkningsföretag 7], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 5] för utnyttjande av Starbucks varumärke och viss specifik kafferelaterad sakkunskap. |
| --- | --- |

—

Licensavtalen om varumärke och teknik med [icke-närstående tillverkningsföretag 7], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 5] för utnyttjande av Starbucks varumärke och viss specifik kafferelaterad sakkunskap.

| 2. | Olika avtal som ger tredje parter tillgång till Starbucks immateriella tillgångar (teknik, sakkunskap och varumärken) med en licens utan royalty på grund av den särskilda karaktären hos dessa avtal:






  — | Olika avtal om samarbete vid tillverkning och samarbete vid förpackning där licensen för de immateriella rättigheterna enbart gör det möjligt för den tredje parten att producera i enlighet med Starbucks specifikationer och skydda Starbucks immateriella rättigheter. Starbucks samarbetspartner vid tillverkning eller förpackning levererar vanligtvis produkterna tillbaka till Starbucks och utnyttjar inte de immateriella tillgångarna på marknaden. |
| --- | --- | --- |

2.

Olika avtal som ger tredje parter tillgång till Starbucks immateriella tillgångar (teknik, sakkunskap och varumärken) med en licens utan royalty på grund av den särskilda karaktären hos dessa avtal:

—

Olika avtal om samarbete vid tillverkning och samarbete vid förpackning där licensen för de immateriella rättigheterna enbart gör det möjligt för den tredje parten att producera i enlighet med Starbucks specifikationer och skydda Starbucks immateriella rättigheter. Starbucks samarbetspartner vid tillverkning eller förpackning levererar vanligtvis produkterna tillbaka till Starbucks och utnyttjar inte de immateriella tillgångarna på marknaden.

| — | Olika distributionsavtal där licensen för de immateriella rättigheterna enbart gör det möjligt för distributören att sälja vidare produkter med varumärket Starbucks och skydda Starbucks immateriella rättigheter. Distributören utnyttjar inte Starbucks immateriella tillgångar på marknaden. |
| --- | --- |

—

Olika distributionsavtal där licensen för de immateriella rättigheterna enbart gör det möjligt för distributören att sälja vidare produkter med varumärket Starbucks och skydda Starbucks immateriella rättigheter. Distributören utnyttjar inte Starbucks immateriella tillgångar på marknaden.

| 3. | Licensavtal med exploatörer för att göra det möjligt för dem att utnyttja Starbucks-systemet och driva Starbucksbutiker. |
| --- | --- |

3.

Licensavtal med exploatörer för att göra det möjligt för dem att utnyttja Starbucks-systemet och driva Starbucksbutiker.

2.9.2   Kommersiellt avtal mellan Starbucks US och Starbucks Manufacturing Corp.

Kommersiellt avtal mellan Starbucks US och Starbucks Manufacturing Corp.

| (154) | Starbucks uppgav att SMC (84), det enda andra företag som säkerställer rostningsverksamhet inom Starbuckskoncernen, inte betalar någon royalty till Starbucks för användningen av de immateriella rättigheterna avseende rostningstekniken och sakkunskapen eller några andra immateriella rättigheter. Enligt Starbucks skulle detta vara fallet eftersom SMC inte har separata reviderade räkenskaper och eftersom SMC av amerikanska skatteskäl är konsoliderat med andra Starbucksenheter i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(154)

Starbucks uppgav att SMC (84), det enda andra företag som säkerställer rostningsverksamhet inom Starbuckskoncernen, inte betalar någon royalty till Starbucks för användningen av de immateriella rättigheterna avseende rostningstekniken och sakkunskapen eller några andra immateriella rättigheter. Enligt Starbucks skulle detta vara fallet eftersom SMC inte har separata reviderade räkenskaper och eftersom SMC av amerikanska skatteskäl är konsoliderat med andra Starbucksenheter i Förenta staterna.

84

3.   SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (155) | Kommissionen beslutade sig för att inleda det formella granskningsförfarandet eftersom den intog den preliminära ståndpunkten att SMBV:s förhandsbesked om prissättning, i vilket den ersättning som föreslås av Starbucks skatterådgivare för de funktioner som utförs av SMBV i Nederländerna godtas, och som utfärdades av den nederländska skattemyndigheten 2008, tycktes utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget som är oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen beslutade sig för att inleda det formella granskningsförfarandet eftersom den intog den preliminära ståndpunkten att SMBV:s förhandsbesked om prissättning, i vilket den ersättning som föreslås av Starbucks skatterådgivare för de funktioner som utförs av SMBV i Nederländerna godtas, och som utfärdades av den nederländska skattemyndigheten 2008, tycktes utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget som är oförenligt med den inre marknaden.

| (156) | Kommissionen betvivlade särskilt huruvida den ersättning som överenskommits för de funktioner som utförs av SMBV var förenlig med armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen betvivlade särskilt huruvida den ersättning som överenskommits för de funktioner som utförs av SMBV var förenlig med armlängdsprincipen.

| (157) | I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen närmare bestämt följande tre tvivel kring huruvida SMBV:s förhandsbesked är förenligt med armlängdsprincipen.






  1. | Huruvida den nederländska skattemyndigheten gjorde rätt i att godta SMBV:s klassificering som en tillverkare mot avgift med låg risk när den utfärdade SMBV:s förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- | --- |

(157)

I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen närmare bestämt följande tre tvivel kring huruvida SMBV:s förhandsbesked är förenligt med armlängdsprincipen.

1.

Huruvida den nederländska skattemyndigheten gjorde rätt i att godta SMBV:s klassificering som en tillverkare mot avgift med låg risk när den utfärdade SMBV:s förhandsbesked om prissättning.

| 2. | Huruvida den nederländska skattemyndigheten gjorde rätt i att godta de justeringar som gjorts av Starbucks skatterådgivare när den utfärdade SMBV:s förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

2.

Huruvida den nederländska skattemyndigheten gjorde rätt i att godta de justeringar som gjorts av Starbucks skatterådgivare när den utfärdade SMBV:s förhandsbesked om prissättning.

| 3. | Huruvida den nederländska skattemyndigheten gjorde rätt i att godta SMBV:s tolkning när det gäller beräkningen av royalties i dess resultaträkningar, i den mån nivån för dessa royalties inte har något samband med värdet på de immateriella rättigheterna i fråga. |
| --- | --- |

3.

Huruvida den nederländska skattemyndigheten gjorde rätt i att godta SMBV:s tolkning när det gäller beräkningen av royalties i dess resultaträkningar, i den mån nivån för dessa royalties inte har något samband med värdet på de immateriella rättigheterna i fråga.

| (158) | I det första skälet till tvivel ifrågasatte kommissionen skatterådgivarens antagande i rapporten om internprissättning att SMBV inte bär någon risk, och att det därför ska klassificeras som en tillverkare mot avgift eller en kontraktstillverkare. Kommissionen hänvisade framför allt till de bevis för inventarierisk som redovisats i SMBV:s affärsbokföring och som skulle ifrågasätta detta antagande. |
| --- | --- |

(158)

I det första skälet till tvivel ifrågasatte kommissionen skatterådgivarens antagande i rapporten om internprissättning att SMBV inte bär någon risk, och att det därför ska klassificeras som en tillverkare mot avgift eller en kontraktstillverkare. Kommissionen hänvisade framför allt till de bevis för inventarierisk som redovisats i SMBV:s affärsbokföring och som skulle ifrågasätta detta antagande.

| (159) | I det andra skälet till tvivel ifrågasatte kommissionen två på varandra följande justeringar av skatterådgivaren, som båda verkar ha som syfte att åtgärda ett och samma problem med jämförbarheten. Den första justeringen bestod i att minska den kostnadsbas som används för att beräkna SMBV:s skattebas till rörelsekostnad. Skatterådgivaren ansåg att detta var lämpligt eftersom SMBV skulle vara en tillverkare mot avgift eller en kontraktstillverkare. I en andra justering, en så kallad justering av vinstpålägg för omvandling i rapporten om internprissättning, dras ett flertal kostnader för sålda varor av från vinsten för de företag som använts som jämförelsetal vid internprissättning. Denna andra justering, som presenteras av Nederländerna som en så kallad justering av rörelsekapital, minskar SMBV:s skattebas i Nederländerna, men varken den justering eller den metod som användes av skatterådgivaren verkade motiverad. |
| --- | --- |

(159)

I det andra skälet till tvivel ifrågasatte kommissionen två på varandra följande justeringar av skatterådgivaren, som båda verkar ha som syfte att åtgärda ett och samma problem med jämförbarheten. Den första justeringen bestod i att minska den kostnadsbas som används för att beräkna SMBV:s skattebas till rörelsekostnad. Skatterådgivaren ansåg att detta var lämpligt eftersom SMBV skulle vara en tillverkare mot avgift eller en kontraktstillverkare. I en andra justering, en så kallad justering av vinstpålägg för omvandling i rapporten om internprissättning, dras ett flertal kostnader för sålda varor av från vinsten för de företag som använts som jämförelsetal vid internprissättning. Denna andra justering, som presenteras av Nederländerna som en så kallad justering av rörelsekapital, minskar SMBV:s skattebas i Nederländerna, men varken den justering eller den metod som användes av skatterådgivaren verkade motiverad.

| (160) | I det tredje skälet till tvivel ifrågasatte kommissionen slutligen huruvida den royalty som betalats av SMBV till Alki LP var grundad på armlängdsprincipen, med tanke på att beloppet för denna royalty inte tycktes ha något samband med värdet på de immateriella rättigheter som den var avsedd att ersätta. På grund av att nettomarginalmetoden användes i internprissättningsanalysen motsvarar royaltyn i realiteten SMBV:s återstående vinst, vilket innebär att all eventuell vinst som redovisas av SMBV över [9–12] % av rörelsekostnaden omvandlas till en avdragsgill royalty (se figur 2). |
| --- | --- |

(160)

I det tredje skälet till tvivel ifrågasatte kommissionen slutligen huruvida den royalty som betalats av SMBV till Alki LP var grundad på armlängdsprincipen, med tanke på att beloppet för denna royalty inte tycktes ha något samband med värdet på de immateriella rättigheter som den var avsedd att ersätta. På grund av att nettomarginalmetoden användes i internprissättningsanalysen motsvarar royaltyn i realiteten SMBV:s återstående vinst, vilket innebär att all eventuell vinst som redovisas av SMBV över [9–12] % av rörelsekostnaden omvandlas till en avdragsgill royalty (se figur 2).

4.   NEDERLÄNDERNAS SYNPUNKTER

NEDERLÄNDERNAS SYNPUNKTER

| (161) | Nederländerna lämnade sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet den 16 juli 2014. Nederländerna lägger i första hand vikt vid varför den ersättning som fastställs i SMBV:s förhandsbesked om prissättning är grundad på armlängdsprincipen och varför den metod som valts av skatterådgivaren är den metod som lämpar sig för att fastställa denna ersättning. I andra hand fokuserar de på varför SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte ger SMBV någon selektiv fördel. |
| --- | --- |

(161)

Nederländerna lämnade sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet den 16 juli 2014. Nederländerna lägger i första hand vikt vid varför den ersättning som fastställs i SMBV:s förhandsbesked om prissättning är grundad på armlängdsprincipen och varför den metod som valts av skatterådgivaren är den metod som lämpar sig för att fastställa denna ersättning. I andra hand fokuserar de på varför SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte ger SMBV någon selektiv fördel.

4.1   Synpunkter på internprissättning

Synpunkter på internprissättning

| (162) | Enligt Nederländerna är den ersättning som fastställs i SMBV:s förhandsbesked om prissättning grundad på armlängdsprincipen och nettomarginalmetoden är den metod som lämpar sig för att uppnå ett resultat baserat på armlängdsprincipen i detta fall. Nederländerna gör gällande att internprissättning inte är en exakt vetenskap och att det därför finns ett intervall av siffror där internpriset kan ligga. |
| --- | --- |

(162)

Enligt Nederländerna är den ersättning som fastställs i SMBV:s förhandsbesked om prissättning grundad på armlängdsprincipen och nettomarginalmetoden är den metod som lämpar sig för att uppnå ett resultat baserat på armlängdsprincipen i detta fall. Nederländerna gör gällande att internprissättning inte är en exakt vetenskap och att det därför finns ett intervall av siffror där internpriset kan ligga.

| (163) | Nederländerna medger att ersättning för transaktioner mellan två oberoende företag, enligt OECD:s riktlinjer för internprissättning, vanligen kommer att återspegla de funktioner som varje företag utför och att den funktionella analysen därför bör vara central i bedömningen av huruvida SMBV:s ersättning är grundad på armlängdsprincipen. I enlighet med OECD:s riktlinjer för internprissättning är avtalsvillkoren utgångspunkten när det kommer till att fastställa huruvida armlängdprincipen har tillämpats korrekt. |
| --- | --- |

(163)

Nederländerna medger att ersättning för transaktioner mellan två oberoende företag, enligt OECD:s riktlinjer för internprissättning, vanligen kommer att återspegla de funktioner som varje företag utför och att den funktionella analysen därför bör vara central i bedömningen av huruvida SMBV:s ersättning är grundad på armlängdsprincipen. I enlighet med OECD:s riktlinjer för internprissättning är avtalsvillkoren utgångspunkten när det kommer till att fastställa huruvida armlängdprincipen har tillämpats korrekt.

| (164) | Enligt Nederländerna inbegriper de immateriella rättigheter som Starbucks tilldelat Alki LP avseende kunskapen och informationen om kaffe användningen av teknik och sakkunskap vad gäller receptet för blandning av kaffebönor, processen för rostning av kaffe och tillverkningen av andra härledda kaffeprodukter. |
| --- | --- |

(164)

Enligt Nederländerna inbegriper de immateriella rättigheter som Starbucks tilldelat Alki LP avseende kunskapen och informationen om kaffe användningen av teknik och sakkunskap vad gäller receptet för blandning av kaffebönor, processen för rostning av kaffe och tillverkningen av andra härledda kaffeprodukter.

| (165) | Nederländerna konstaterar att rostningsavtalet mellan Alki LP och SMBV inte kan betraktas som ett rent licensavtal för immateriella rättigheter. Detta avtal, ett tillverkningsavtal på femtio år, avser SMBV:s rostning av gröna kaffebönor. Rostningsavtalet är ett avtal mellan en kund och en entreprenör, som också reglerar tillhandahållandet av en immateriell rättighet. |
| --- | --- |

(165)

Nederländerna konstaterar att rostningsavtalet mellan Alki LP och SMBV inte kan betraktas som ett rent licensavtal för immateriella rättigheter. Detta avtal, ett tillverkningsavtal på femtio år, avser SMBV:s rostning av gröna kaffebönor. Rostningsavtalet är ett avtal mellan en kund och en entreprenör, som också reglerar tillhandahållandet av en immateriell rättighet.

| (166) | Alki LP har inte säte i Nederländerna och är i enlighet med den internationella fördelningen av beskattningsrätter inte skattskyldigt i Nederländerna. De verksamheter som bedrivs av SMBV:s anställda är, och har alltid varit, följande:






  1. | Tillverknings-/kafferostningsverksamhet: Denna verksamhet bedrivs av produktionspersonal, kafferostningstekniker, underhållspersonal, personal för kvalitetskontroll och lagerpersonal. |
| --- | --- | --- |

(166)

Alki LP har inte säte i Nederländerna och är i enlighet med den internationella fördelningen av beskattningsrätter inte skattskyldigt i Nederländerna. De verksamheter som bedrivs av SMBV:s anställda är, och har alltid varit, följande:

1.

Tillverknings-/kafferostningsverksamhet: Denna verksamhet bedrivs av produktionspersonal, kafferostningstekniker, underhållspersonal, personal för kvalitetskontroll och lagerpersonal.

| 2. | Logistik och administrativt servicearbete. |
| --- | --- |

2.

Logistik och administrativt servicearbete.

| (167) | Nederländerna anger att Starbucks avsikt alltid har varit att uppföra en fungerande kafferostningsanläggning med låg risk och att fakta och omständigheter inte har förändrats i någon högre grad under årens lopp. Nederländerna menar att eftersom SMBV inte berördes av någon företagsomstrukturering kan inte kommissionen citera avsnitt i kapitel 9 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, eftersom 2010 års riktlinjer ännu inte fanns tillgängliga när SMBV:s förhandsbesked om prissättning godkändes. Användning av efterhandsanalyser bör undvikas enligt OECD:s riktlinjer för internprissättning. |
| --- | --- |

(167)

Nederländerna anger att Starbucks avsikt alltid har varit att uppföra en fungerande kafferostningsanläggning med låg risk och att fakta och omständigheter inte har förändrats i någon högre grad under årens lopp. Nederländerna menar att eftersom SMBV inte berördes av någon företagsomstrukturering kan inte kommissionen citera avsnitt i kapitel 9 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, eftersom 2010 års riktlinjer ännu inte fanns tillgängliga när SMBV:s förhandsbesked om prissättning godkändes. Användning av efterhandsanalyser bör undvikas enligt OECD:s riktlinjer för internprissättning.

| (168) | Enligt Nederländerna ansvarar SCTC för att köpa in de gröna kaffebönorna. Nederländerna hävdar vidare att SMBV inte medverkar i anskaffandet av råvaror eftersom SMBV, enligt rostningsavtalet, endast kan köpa in råvaror från parter som har valts ut av Alki LP. SMBV har endast en administrativ roll i förvaltningen av lager och bär inte den slutgiltiga lagerrisken. |
| --- | --- |

(168)

Enligt Nederländerna ansvarar SCTC för att köpa in de gröna kaffebönorna. Nederländerna hävdar vidare att SMBV inte medverkar i anskaffandet av råvaror eftersom SMBV, enligt rostningsavtalet, endast kan köpa in råvaror från parter som har valts ut av Alki LP. SMBV har endast en administrativ roll i förvaltningen av lager och bär inte den slutgiltiga lagerrisken.

| (169) | När det mer specifikt gäller den administrativa rollen anger Nederländerna att även om det enligt avtalet om inköp av råkaffe är SMBV som ska tillhandahålla den information som krävs vad gäller de gröna kaffebönor som ska köpas in, erhålls denna information av SMBV från Alki LP och, på ett sätt som föreskrivs av Alki LP, från exploatörerna. Specifikationerna överlämnas därför av SMBV först efter att företaget har erhållit den information som krävs för detta ändamål. Enligt Nederländerna leder denna kombination till en situation där råvarornas roll är jämförbar med den roll som tillhandahållande av varor i konsignation har. |
| --- | --- |

(169)

När det mer specifikt gäller den administrativa rollen anger Nederländerna att även om det enligt avtalet om inköp av råkaffe är SMBV som ska tillhandahålla den information som krävs vad gäller de gröna kaffebönor som ska köpas in, erhålls denna information av SMBV från Alki LP och, på ett sätt som föreskrivs av Alki LP, från exploatörerna. Specifikationerna överlämnas därför av SMBV först efter att företaget har erhållit den information som krävs för detta ändamål. Enligt Nederländerna leder denna kombination till en situation där råvarornas roll är jämförbar med den roll som tillhandahållande av varor i konsignation har.

| (170) | När det gäller den slutgiltiga lagerrisken tillägger Nederländerna att trots att SMBV har den juridiska äganderätten till alla produkter och material som används för produktionen och har infört bestämmelser för förluster i lagervärdet bärs de kostnader för vilka dessa bestämmelser har införts slutligen inte av SMBV. Med tanke på hur royaltybetalningen fastställs enligt rostningsavtalet betalas dessa kostnader i slutändan av Alki LP. |
| --- | --- |

(170)

När det gäller den slutgiltiga lagerrisken tillägger Nederländerna att trots att SMBV har den juridiska äganderätten till alla produkter och material som används för produktionen och har infört bestämmelser för förluster i lagervärdet bärs de kostnader för vilka dessa bestämmelser har införts slutligen inte av SMBV. Med tanke på hur royaltybetalningen fastställs enligt rostningsavtalet betalas dessa kostnader i slutändan av Alki LP.

| (171) | Enligt Nederländerna deltar ingen av SMBV:s anställda i affärsförhandlingar med Starbucks exploatörer/köpare. Vad gäller prissättningen gör Nederländerna gällande att Starbucks [...] fastställer den globala prissättningsformeln. Starbucks revisorer [...] förser SMBV med prislistan (”[...] prislistan”) genom Alki LP och dessa priser beräknas med hjälp av internationellt antagna prissättningsformler som ligger till grund för leveransavtalen mellan SMBV och exploatörerna. Det anskaffningspris för gröna kaffebönor som betalas av SMBV beräknas på grundval av en prissättningsformel som inbegriper aspekter såsom [...]. Om de underliggande kostnaderna ökar eller minskar ändras även den kostnadsbas som tillämpas för att fastställa priserna mellan SMBV och dess exploatörer. Dessutom är exploatörerna skyldiga att köpa kaffe och grundläggande varor enligt det ADOA-avtal som ingås mellan Starbucks Coffee BV och exploatörerna. |
| --- | --- |

(171)

Enligt Nederländerna deltar ingen av SMBV:s anställda i affärsförhandlingar med Starbucks exploatörer/köpare. Vad gäller prissättningen gör Nederländerna gällande att Starbucks [...] fastställer den globala prissättningsformeln. Starbucks revisorer [...] förser SMBV med prislistan (”[...] prislistan”) genom Alki LP och dessa priser beräknas med hjälp av internationellt antagna prissättningsformler som ligger till grund för leveransavtalen mellan SMBV och exploatörerna. Det anskaffningspris för gröna kaffebönor som betalas av SMBV beräknas på grundval av en prissättningsformel som inbegriper aspekter såsom [...]. Om de underliggande kostnaderna ökar eller minskar ändras även den kostnadsbas som tillämpas för att fastställa priserna mellan SMBV och dess exploatörer. Dessutom är exploatörerna skyldiga att köpa kaffe och grundläggande varor enligt det ADOA-avtal som ingås mellan Starbucks Coffee BV och exploatörerna.

| (172) | Enligt Nederländerna bedriver SMBV inte sin verksamhet enligt ett avtal om tillverkning mot avgift. Avtalsförhållandet leder till en situation där de gröna kaffebönorna köps in lagligt, men utan något funktionellt bidrag, från SCTC och faktureras köparna. Trots avsaknaden av funktionalitet när det gäller inköp och försäljning måste varulagret förekomma i SMBV:s balansräkning i enlighet med redovisningsstandarder. |
| --- | --- |

(172)

Enligt Nederländerna bedriver SMBV inte sin verksamhet enligt ett avtal om tillverkning mot avgift. Avtalsförhållandet leder till en situation där de gröna kaffebönorna köps in lagligt, men utan något funktionellt bidrag, från SCTC och faktureras köparna. Trots avsaknaden av funktionalitet när det gäller inköp och försäljning måste varulagret förekomma i SMBV:s balansräkning i enlighet med redovisningsstandarder.

| (173) | De avtalsförhållanden mellan SMBV, Alki LP, SCTC och exploatörerna som beskrivs ovan leder, enligt Nederländerna, till slutsatsen att SMBV är en tillverkare med en lågriskprofil och denna slutsats stöds ytterligare av den funktionella analysen. SMBV ska därför betraktas av Nederländerna som den minst komplexa enheten (testad part), vars ersättning grundad på armlängdsprincipen ska fastställas med hjälp av en jämförande undersökning. |
| --- | --- |

(173)

De avtalsförhållanden mellan SMBV, Alki LP, SCTC och exploatörerna som beskrivs ovan leder, enligt Nederländerna, till slutsatsen att SMBV är en tillverkare med en lågriskprofil och denna slutsats stöds ytterligare av den funktionella analysen. SMBV ska därför betraktas av Nederländerna som den minst komplexa enheten (testad part), vars ersättning grundad på armlängdsprincipen ska fastställas med hjälp av en jämförande undersökning.

| (174) | Enligt Nederländerna bidrar den databas som används för att genomföra en jämförande undersökning inte med några uppgifter såsom transaktionernas priser eller bestämmelser och villkor. Den information som finns tillgänglig är begränsad till en jämförelse av rörelseresultat för enheten som helhet. Nettomarginalmetoden är den mest använda metoden internationellt sett. Enligt Nederländerna bekräftades detta i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 samt i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995, som var tillämpliga när SMBV:s förhandsbesked om prissättning fastställdes. |
| --- | --- |

(174)

Enligt Nederländerna bidrar den databas som används för att genomföra en jämförande undersökning inte med några uppgifter såsom transaktionernas priser eller bestämmelser och villkor. Den information som finns tillgänglig är begränsad till en jämförelse av rörelseresultat för enheten som helhet. Nettomarginalmetoden är den mest använda metoden internationellt sett. Enligt Nederländerna bekräftades detta i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 samt i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995, som var tillämpliga när SMBV:s förhandsbesked om prissättning fastställdes.

| (175) | Med hänsyn till SMBV:s produktionsfunktion används en kostnadsorienterad indikator på vinstnivå av SMBV (nettomarginalmetoden med ett vinstpålägg på kostnaderna). I detta avseende betonar Nederländerna att den nederländska skattemyndigheten, i enlighet med punkt 4.9 i OECD:s riktlinjer för internprissättning (85), alltid påbörjar sin undersökning om internpriser utifrån den metod som används av skattebetalaren. I kapitel 2 i förordningen anges också att Nederländerna inte tillämpar en så kallad regel om bästa metod. Denna utgångspunkt, som enligt Nederländerna är förenlig med OECD:s riktlinjer för internprissättning, används även i SMBV:s förhandsbesked om prissättning och har lett till att man har godtagit nettomarginalmetoden med den indikator på vinstnivå som föreslagits av SMBV. |
| --- | --- |

(175)

Med hänsyn till SMBV:s produktionsfunktion används en kostnadsorienterad indikator på vinstnivå av SMBV (nettomarginalmetoden med ett vinstpålägg på kostnaderna). I detta avseende betonar Nederländerna att den nederländska skattemyndigheten, i enlighet med punkt 4.9 i OECD:s riktlinjer för internprissättning (85), alltid påbörjar sin undersökning om internpriser utifrån den metod som används av skattebetalaren. I kapitel 2 i förordningen anges också att Nederländerna inte tillämpar en så kallad regel om bästa metod. Denna utgångspunkt, som enligt Nederländerna är förenlig med OECD:s riktlinjer för internprissättning, används även i SMBV:s förhandsbesked om prissättning och har lett till att man har godtagit nettomarginalmetoden med den indikator på vinstnivå som föreslagits av SMBV.

85

| (176) | Med hänsyn till SMBV:s roll som tillverkare mot avgift är de relevanta kostnaderna för att fastställa det skatteunderlag som använts för att beräkna vinstpålägget de kostnader som har lett till mervärde. I SMBV:s fall är driftskostnaderna, enligt Nederländerna, de relevanta kostnaderna med mervärde, på vilka ett vinstpålägg tillämpas. Baserat på riktmärket är vinstpålägget således [9–12] % av driftskostnaderna. SMBV har en lågriskprofil och inget mervärde när det gäller råvarorna samt spelar en stödjande roll för de produkter som inte är kafferelaterade. Driftskostnaderna i samband med denna begränsade serviceverksamhet är inkluderade i kostnadsbasen. Till följd av detta betalas denna verksamhet även med ett vinstpålägg på [9–12] %. |
| --- | --- |

(176)

Med hänsyn till SMBV:s roll som tillverkare mot avgift är de relevanta kostnaderna för att fastställa det skatteunderlag som använts för att beräkna vinstpålägget de kostnader som har lett till mervärde. I SMBV:s fall är driftskostnaderna, enligt Nederländerna, de relevanta kostnaderna med mervärde, på vilka ett vinstpålägg tillämpas. Baserat på riktmärket är vinstpålägget således [9–12] % av driftskostnaderna. SMBV har en lågriskprofil och inget mervärde när det gäller råvarorna samt spelar en stödjande roll för de produkter som inte är kafferelaterade. Driftskostnaderna i samband med denna begränsade serviceverksamhet är inkluderade i kostnadsbasen. Till följd av detta betalas denna verksamhet även med ett vinstpålägg på [9–12] %.

| (177) | Vad gäller jämförbarhetsjusteringarna hävdar Nederländerna att när den rapport om internprissättning som ligger till grund för SMBV:s förhandsbesked om prissättning utarbetades fanns ingen information om hur man hanterar tillverkare med en lågriskprofil att tillgå. Nederländerna medger att OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 innehåller ytterligare instruktioner om jämförbarhetsjusteringar, inbegripet justeringar av rörelsekapital, men hävdar att dessa exempel endast är riktlinjer och att detta innebär att andra positioner också kan leda till ett resultat som är förenligt med armlängdsprincipen. Nederländerna hävdar dessutom att bedömningen av huruvida SMBV:s förhandsbesked om prissättning överensstämmer med armlängdsprincipen måste göras på grundval av den kunskap och de riktlinjer för internprissättning från OECD som var tillgängliga vid den tidpunkten, dvs. OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995. Därför kunde inte heller bilagan till kapitel III i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, som innehåller ett fungerande exempel på en jämförbarhetsjustering, tillämpas. |
| --- | --- |

(177)

Vad gäller jämförbarhetsjusteringarna hävdar Nederländerna att när den rapport om internprissättning som ligger till grund för SMBV:s förhandsbesked om prissättning utarbetades fanns ingen information om hur man hanterar tillverkare med en lågriskprofil att tillgå. Nederländerna medger att OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 innehåller ytterligare instruktioner om jämförbarhetsjusteringar, inbegripet justeringar av rörelsekapital, men hävdar att dessa exempel endast är riktlinjer och att detta innebär att andra positioner också kan leda till ett resultat som är förenligt med armlängdsprincipen. Nederländerna hävdar dessutom att bedömningen av huruvida SMBV:s förhandsbesked om prissättning överensstämmer med armlängdsprincipen måste göras på grundval av den kunskap och de riktlinjer för internprissättning från OECD som var tillgängliga vid den tidpunkten, dvs. OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995. Därför kunde inte heller bilagan till kapitel III i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, som innehåller ett fungerande exempel på en jämförbarhetsjustering, tillämpas.

| (178) | Nederländerna har även utfört en känslighetsanalys av det intervall som grundas på armlängdsprincipen, som beräknats enligt metoden i rapporten om internprissättning, även om en del av parametrarna har ändrats. Nederländerna ändrade tidsperioden för jämförelsen och räknade om intervaller som betraktades som armlängds avstånd för perioderna 2008–2012 och 2003–2012, jämfört med intervallet för 2001–2005 i rapporten om internprissättning. Nederländerna räknade dessutom om intervallet som om den procentandel av kostnaden för sålda varor som dragits från ersättningen enligt de andra justeringarna inte skulle vara Euribor plus 50 räntepunkter, utan i stället Euribor minus 50 räntepunkter, och slutligen som om det skulle vara vad Nederländerna betecknar som current account rate. Nederländerna beräknade också den marginal som uppnåtts av SMBV som en procentandel av rörelsekostnaden och råvarukostnaderna (exklusive den kostnad som har att göra med te och andra kostnader för sålda varor av mellanliggande karaktär) för perioderna 2008–2012 och 2003–2012, och jämförde detta med vinstpålägget på den totala kostnaden för de jämförbara företagen både på EBT-nivå och EBIT-nivå för samma tidsperioder. På grundval av dessa simuleringar drog Nederländerna slutsatsen att om något av de tvivel som uttryckts av kommissionen skulle godtas skulle detta ändå resultera i en ersättning inom armlängds avstånd. I enlighet med OECD:s riktlinjer om internprissättning får inga korrigeringar göras om ersättningen faller inom armlängds avstånd. |
| --- | --- |

(178)

Nederländerna har även utfört en känslighetsanalys av det intervall som grundas på armlängdsprincipen, som beräknats enligt metoden i rapporten om internprissättning, även om en del av parametrarna har ändrats. Nederländerna ändrade tidsperioden för jämförelsen och räknade om intervaller som betraktades som armlängds avstånd för perioderna 2008–2012 och 2003–2012, jämfört med intervallet för 2001–2005 i rapporten om internprissättning. Nederländerna räknade dessutom om intervallet som om den procentandel av kostnaden för sålda varor som dragits från ersättningen enligt de andra justeringarna inte skulle vara Euribor plus 50 räntepunkter, utan i stället Euribor minus 50 räntepunkter, och slutligen som om det skulle vara vad Nederländerna betecknar som current account rate. Nederländerna beräknade också den marginal som uppnåtts av SMBV som en procentandel av rörelsekostnaden och råvarukostnaderna (exklusive den kostnad som har att göra med te och andra kostnader för sålda varor av mellanliggande karaktär) för perioderna 2008–2012 och 2003–2012, och jämförde detta med vinstpålägget på den totala kostnaden för de jämförbara företagen både på EBT-nivå och EBIT-nivå för samma tidsperioder. På grundval av dessa simuleringar drog Nederländerna slutsatsen att om något av de tvivel som uttryckts av kommissionen skulle godtas skulle detta ändå resultera i en ersättning inom armlängds avstånd. I enlighet med OECD:s riktlinjer om internprissättning får inga korrigeringar göras om ersättningen faller inom armlängds avstånd.

current account rate

| (179) | Mer allmänt bestrider Nederländerna slutligen påståendet att man underlåtit att begära de underliggande avtal där det framgår att den risknivå som bärs av SMBV var begränsad, med argumentet att detta inte är nödvändigt eftersom varje förhandsbesked om prissättning alltid inbegriper ett kritisk antagande om att de fakta och omständigheter som presenteras tycks vara korrekta, och att om de inte presenterats på ett korrekt sätt kan förhandsbeskedet om prissättning upphävas. Nederländerna gör dessutom gällande att det, eftersom det hade tillgång till den historiska bakgrunden till rostningsanläggningens uppförande, inte behövde be om att få alla avtal (86). |
| --- | --- |

(179)

Mer allmänt bestrider Nederländerna slutligen påståendet att man underlåtit att begära de underliggande avtal där det framgår att den risknivå som bärs av SMBV var begränsad, med argumentet att detta inte är nödvändigt eftersom varje förhandsbesked om prissättning alltid inbegriper ett kritisk antagande om att de fakta och omständigheter som presenteras tycks vara korrekta, och att om de inte presenterats på ett korrekt sätt kan förhandsbeskedet om prissättning upphävas. Nederländerna gör dessutom gällande att det, eftersom det hade tillgång till den historiska bakgrunden till rostningsanläggningens uppförande, inte behövde be om att få alla avtal (86).

86

4.2   Synpunkter på tillämpningen av artikel 107.1 i fördraget

Synpunkter på tillämpningen av artikel 107.1 i fördraget

| (180) | Nederländerna anger vidare att ingen selektiv fördel tilldelas SMBV och att det inte är fråga om statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(180)

Nederländerna anger vidare att ingen selektiv fördel tilldelas SMBV och att det inte är fråga om statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

| (181) | Nederländerna förklarar att armlängdsprincipen har införlivats i artikel 8b.1 i CIT och beskrivs ytterligare i förordningen, som är helt i linje med artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter. Nederländerna vill åter framhålla vad som även anges i själva förordningen, nämligen att förordningen specifikt avser aspekter som OECD:s riktlinjer för internprissättning lämnar öppna för tolkning eller där texten är oklar. |
| --- | --- |

(181)

Nederländerna förklarar att armlängdsprincipen har införlivats i artikel 8b.1 i CIT och beskrivs ytterligare i förordningen, som är helt i linje med artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter. Nederländerna vill åter framhålla vad som även anges i själva förordningen, nämligen att förordningen specifikt avser aspekter som OECD:s riktlinjer för internprissättning lämnar öppna för tolkning eller där texten är oklar.

| (182) | Nederländerna hävdar framför allt att, i situationer som har samband med internprissättning, kan en selektiv fördel endast komma i fråga om det kan visas att man uttryckligen går ifrån OECD:s riktlinjer för internprissättning och förordningen, och att uppenbara felbedömningar har gjorts vid tillämpningen av armlängdsprincipen eller om etablerad nationell praxis frångås. Skattemyndigheternas utrymme för skönsmässig bedömning och godkännande av metoder och resultat i individuella fall innebär dock inte på något sätt selektivitet eller godtycklig behandling. Eftersom Nederländerna anser att resultatet av SMBV:s förhandsbesked om prissättning är en godtagbar uppskattning av ett marknadspris anser landet inte att det ger SMBV en fördel. |
| --- | --- |

(182)

Nederländerna hävdar framför allt att, i situationer som har samband med internprissättning, kan en selektiv fördel endast komma i fråga om det kan visas att man uttryckligen går ifrån OECD:s riktlinjer för internprissättning och förordningen, och att uppenbara felbedömningar har gjorts vid tillämpningen av armlängdsprincipen eller om etablerad nationell praxis frångås. Skattemyndigheternas utrymme för skönsmässig bedömning och godkännande av metoder och resultat i individuella fall innebär dock inte på något sätt selektivitet eller godtycklig behandling. Eftersom Nederländerna anser att resultatet av SMBV:s förhandsbesked om prissättning är en godtagbar uppskattning av ett marknadspris anser landet inte att det ger SMBV en fördel.

| (183) | Nederländerna hävdar vidare att det referenssystem som tillämpats av kommissionen, vilket är det gemenskapsrättsliga system som baseras på skillnaden mellan vinster och förluster för ett företag som bedriver sin verksamhet under normala marknadsvillkor, inte har identifierats korrekt. Enligt Nederländerna är det korrekta referenssystemet bolagsskattelagstiftningen, vilken inbegriper armlängdsprincipen enligt artikel 8b.1 i CIT och förordningen, som ger ytterligare vägledning om tillämpningen av armlängdsprincipen. Nederländerna hävdar att förutsatt att SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte avviker från artikel 8b.1 i CIT och förordningen kan det inte röra sig om någon selektiv fördel. |
| --- | --- |

(183)

Nederländerna hävdar vidare att det referenssystem som tillämpats av kommissionen, vilket är det gemenskapsrättsliga system som baseras på skillnaden mellan vinster och förluster för ett företag som bedriver sin verksamhet under normala marknadsvillkor, inte har identifierats korrekt. Enligt Nederländerna är det korrekta referenssystemet bolagsskattelagstiftningen, vilken inbegriper armlängdsprincipen enligt artikel 8b.1 i CIT och förordningen, som ger ytterligare vägledning om tillämpningen av armlängdsprincipen. Nederländerna hävdar att förutsatt att SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte avviker från artikel 8b.1 i CIT och förordningen kan det inte röra sig om någon selektiv fördel.

| (184) | Vad gäller den använda nettomarginalmetoden hävdar Nederländerna att varje skattebetalare enligt förordningen fritt kan välja en metod för internprissättning, under förutsättning att den valda metoden leder till ett resultat som är grundat på armlängdsprincipen för den särskilda transaktionen. De tvivel beträffande användningen av nettomarginalmetoden som uttrycktes av kommissionen går därför längre än de tvivel som den nederländska skattemyndigheten kunde ha uttryckt enligt förordningen när det gäller denna metod för internprissättning. Nederländerna framhåller vidare att förordningen endast kräver att en internprissättningsanalys resulterar i ett intervall av utfall på armlängds avstånd och inte i ett exakt armlängdspris. |
| --- | --- |

(184)

Vad gäller den använda nettomarginalmetoden hävdar Nederländerna att varje skattebetalare enligt förordningen fritt kan välja en metod för internprissättning, under förutsättning att den valda metoden leder till ett resultat som är grundat på armlängdsprincipen för den särskilda transaktionen. De tvivel beträffande användningen av nettomarginalmetoden som uttrycktes av kommissionen går därför längre än de tvivel som den nederländska skattemyndigheten kunde ha uttryckt enligt förordningen när det gäller denna metod för internprissättning. Nederländerna framhåller vidare att förordningen endast kräver att en internprissättningsanalys resulterar i ett intervall av utfall på armlängds avstånd och inte i ett exakt armlängdspris.

| (185) | Nederländerna gör dessutom gällande att det faktum att närstående och icke-närstående företag inte alltid befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende inte tycks ha beaktats i beslutet. Det finns alltid skillnader mellan närstående och icke-närstående företag, vilket enligt Nederländerna även bekräftas i kommissionens beslut om Groepsrentebox (87). |
| --- | --- |

(185)

Nederländerna gör dessutom gällande att det faktum att närstående och icke-närstående företag inte alltid befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende inte tycks ha beaktats i beslutet. Det finns alltid skillnader mellan närstående och icke-närstående företag, vilket enligt Nederländerna även bekräftas i kommissionens beslut om Groepsrentebox (87).

87

| (186) | Slutligen konstaterar Nederländerna att kommissionen skulle inkräkta på Nederländernas suveränitet om den skulle påtvinga landet sin egen tolkning av medlemsstaters skatteprinciper. |
| --- | --- |

(186)

Slutligen konstaterar Nederländerna att kommissionen skulle inkräkta på Nederländernas suveränitet om den skulle påtvinga landet sin egen tolkning av medlemsstaters skatteprinciper.

5.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

5.1   Synpunkter från Starbucks om beslutet om att inleda förfarandet och begäran om marknadsinformation

Synpunkter från Starbucks om beslutet om att inleda förfarandet och begäran om marknadsinformation

| (187) | Starbucks skickade in sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet den 16 januari 2015. Starbucks skickade dessutom marknadsinformation till kommissionen genom skrivelser av den 13 april 2015, den 29 maj 2015, den 10 september 2015 och den 23 september 2015. Starbucks synpunkter liknar till stor del Nederländernas synpunkter, då de båda gör gällande att ersättningen i SMBV:s förhandsbesked om prissättning var grundad på armlängdsprincipen och inte gav SMBV någon selektiv fördel. |
| --- | --- |

(187)

Starbucks skickade in sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet den 16 januari 2015. Starbucks skickade dessutom marknadsinformation till kommissionen genom skrivelser av den 13 april 2015, den 29 maj 2015, den 10 september 2015 och den 23 september 2015. Starbucks synpunkter liknar till stor del Nederländernas synpunkter, då de båda gör gällande att ersättningen i SMBV:s förhandsbesked om prissättning var grundad på armlängdsprincipen och inte gav SMBV någon selektiv fördel.

| (188) | I första hand hävdar Starbucks att SMBV endast utför begränsade funktioner med låg risk till stöd för det världsomspännande företaget Starbucks genom att betjäna EMEA-regionen. Till stöd för detta argument, [...]. Enligt Starbucks består SMBV:s huvudsakliga ansvar av rostning och förpackning av kaffe samt logistisk och administrativ verksamhet för att säkerställa smidig och effektiv leverans av de olika varorna till exploatörerna. |
| --- | --- |

(188)

I första hand hävdar Starbucks att SMBV endast utför begränsade funktioner med låg risk till stöd för det världsomspännande företaget Starbucks genom att betjäna EMEA-regionen. Till stöd för detta argument, [...]. Enligt Starbucks består SMBV:s huvudsakliga ansvar av rostning och förpackning av kaffe samt logistisk och administrativ verksamhet för att säkerställa smidig och effektiv leverans av de olika varorna till exploatörerna.

| (189) | När det gäller den struktur som valts hävdar Starbucks att ett rostningsarrangemang i konsignation övervägdes, men att detta skulle ha varit opraktiskt och skulle ha lett till administrativa problem och alltför många koncerninterna transaktioner. För att anpassa den administrativa och juridiska strukturen med det fysiska flödet av varorna, samt av effektivitetsskäl, beslutade Starbucks att använda SMBV som den enhet som ingår avtal och fakturerar. En följd av denna struktur är att inventarieförteckningarna (för gröna kaffebönor, icke-kaffeprodukter och icke-strategiska varor) förekommer i SMBV:s balansräkning, eftersom redovisningsstandarder och praxis följer det lagliga produktflödet. Starbucks hävdar dock att SMBV:s roll som den enhet som ingår avtal och fakturerar endast är av administrativ karaktär och inte medför någon överföring av risker eller affärsansvar till det eftersom det enligt rostningsavtalet snarare är Alki LP, med stöd av Starbucks US, som bär hela SMBV:s ekonomiska risk, inbegripet inventarierisken. Även om SMBV är den part som sluter avtal med exploatörerna görs detta på grundval av standardiserade avtal och underliggande bestämmelser och villkor som fastställs av Starbucks US. Eftersom SMBV förvärvar den formella äganderätten skulle inventarierna slutligen även ha behövt förekomma i dess balansräkning, vilket enligt Starbucks även förklarar varför SMBV antog bestämmelser för inkurans i varulager, vilket kompenseras inom ramen för SMBV:s förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(189)

När det gäller den struktur som valts hävdar Starbucks att ett rostningsarrangemang i konsignation övervägdes, men att detta skulle ha varit opraktiskt och skulle ha lett till administrativa problem och alltför många koncerninterna transaktioner. För att anpassa den administrativa och juridiska strukturen med det fysiska flödet av varorna, samt av effektivitetsskäl, beslutade Starbucks att använda SMBV som den enhet som ingår avtal och fakturerar. En följd av denna struktur är att inventarieförteckningarna (för gröna kaffebönor, icke-kaffeprodukter och icke-strategiska varor) förekommer i SMBV:s balansräkning, eftersom redovisningsstandarder och praxis följer det lagliga produktflödet. Starbucks hävdar dock att SMBV:s roll som den enhet som ingår avtal och fakturerar endast är av administrativ karaktär och inte medför någon överföring av risker eller affärsansvar till det eftersom det enligt rostningsavtalet snarare är Alki LP, med stöd av Starbucks US, som bär hela SMBV:s ekonomiska risk, inbegripet inventarierisken. Även om SMBV är den part som sluter avtal med exploatörerna görs detta på grundval av standardiserade avtal och underliggande bestämmelser och villkor som fastställs av Starbucks US. Eftersom SMBV förvärvar den formella äganderätten skulle inventarierna slutligen även ha behövt förekomma i dess balansräkning, vilket enligt Starbucks även förklarar varför SMBV antog bestämmelser för inkurans i varulager, vilket kompenseras inom ramen för SMBV:s förhandsbesked om prissättning.

| (190) | Vad gäller den valda metoden för internprissättning, som dock inte förekommer i rapporten om internprissättning, jämför Starbucks Alki LP:s roll med SMBV:s roll. Starbucks hävdar att eftersom SMBV endast deltar i rutinmässig verksamhet med anknytning till rostning och förpackning samt logistiska och administrativa stödtjänster, och Alki LP licensierar de värdefulla immateriella rättigheterna och bär affärsrisken, är SMBV den minst komplexa enheten. Nettomarginalmetoden är därför den lämpligaste metoden för internprissättning. Starbucks hävdar att eftersom det inte finns några jämförbara transaktioner som liknar arrangemanget mellan Alki LP och SMBV skulle marknadsprismetoden inte ha varit lämplig i internprissättningssammanhang. Den nederländska skattemyndigheten måste hur som helst påbörja undersökningen av internpriserna på grundval av den metod som valts av skattebetalaren. |
| --- | --- |

(190)

Vad gäller den valda metoden för internprissättning, som dock inte förekommer i rapporten om internprissättning, jämför Starbucks Alki LP:s roll med SMBV:s roll. Starbucks hävdar att eftersom SMBV endast deltar i rutinmässig verksamhet med anknytning till rostning och förpackning samt logistiska och administrativa stödtjänster, och Alki LP licensierar de värdefulla immateriella rättigheterna och bär affärsrisken, är SMBV den minst komplexa enheten. Nettomarginalmetoden är därför den lämpligaste metoden för internprissättning. Starbucks hävdar att eftersom det inte finns några jämförbara transaktioner som liknar arrangemanget mellan Alki LP och SMBV skulle marknadsprismetoden inte ha varit lämplig i internprissättningssammanhang. Den nederländska skattemyndigheten måste hur som helst påbörja undersökningen av internpriserna på grundval av den metod som valts av skattebetalaren.

| (191) | Starbucks vill påminna om att tillämpningen av en metod för internprissättning vanligtvis genererar ett intervall av siffror, som alla kan vara lika försvarbara, eftersom internprissättning inte är någon exakt vetenskap och att alla internprissättningsanalyser på grund av sin natur kommer att resultera i ett intervall av resultat grundade på armlängdsprincipen och en slutsats om ett armlängdspris och inte det enda armlängdspriset. |
| --- | --- |

(191)

Starbucks vill påminna om att tillämpningen av en metod för internprissättning vanligtvis genererar ett intervall av siffror, som alla kan vara lika försvarbara, eftersom internprissättning inte är någon exakt vetenskap och att alla internprissättningsanalyser på grund av sin natur kommer att resultera i ett intervall av resultat grundade på armlängdsprincipen och en slutsats om ett armlängdspris och inte det enda armlängdspriset.

ett

| (192) | Syftet med justeringarna är att ta hänsyn till viktiga skillnader i de funktionella profilerna hos SMBV och de jämförbara företag som ingår i urvalet för att komma fram till en lämplig ersättning som baseras på armlängdsprincipen. Enligt Starbucks var dessa justeringar lämpliga, och i vissa avseenden konservativa, och undervärderade verkligen inte SMBV:s ersättning för de utförda funktionerna. För att ytterligare styrka att vinstpålägget på [9–12] % är skäligt bad Starbucks [skatterådgivaren] att göra en jämförelse mellan SMBV:s faktiska resultat och de jämförbara företagens faktiska resultat under perioden 2008–2012. Denna tillbakablickande analys visar att vinstpålägget på [9–12] % gott och väl har hållit sig inom det lämpliga intervallet. Detta bekräftar ytterligare att den metod för internprissättning som tillämpades för SMBV var grundad på armlängdsprincipen, såsom överenskommits i det förhandsbesked om prissättning som ingåtts med de nederländska skattemyndigheterna. Starbucks uppmanade även [en advokatbyrå] att tillhandahålla ett andra utlåtande om huruvida armlängdsprincipen tillämpades korrekt i 2007 års rapport om internprissättning. [Advokatbyrån] gjorde ingen egen undersökning av de faktiska förhållandena men granskade rapporten om internprissättning och de dokument som fanns tillgängliga för skatterådgivaren. Den drog slutsatsen att armlängdsprincipen hade tillämpats i rimlig utsträckning på SMBV:s koncerninterna transaktioner. |
| --- | --- |

(192)

Syftet med justeringarna är att ta hänsyn till viktiga skillnader i de funktionella profilerna hos SMBV och de jämförbara företag som ingår i urvalet för att komma fram till en lämplig ersättning som baseras på armlängdsprincipen. Enligt Starbucks var dessa justeringar lämpliga, och i vissa avseenden konservativa, och undervärderade verkligen inte SMBV:s ersättning för de utförda funktionerna. För att ytterligare styrka att vinstpålägget på [9–12] % är skäligt bad Starbucks [skatterådgivaren] att göra en jämförelse mellan SMBV:s faktiska resultat och de jämförbara företagens faktiska resultat under perioden 2008–2012. Denna tillbakablickande analys visar att vinstpålägget på [9–12] % gott och väl har hållit sig inom det lämpliga intervallet. Detta bekräftar ytterligare att den metod för internprissättning som tillämpades för SMBV var grundad på armlängdsprincipen, såsom överenskommits i det förhandsbesked om prissättning som ingåtts med de nederländska skattemyndigheterna. Starbucks uppmanade även [en advokatbyrå] att tillhandahålla ett andra utlåtande om huruvida armlängdsprincipen tillämpades korrekt i 2007 års rapport om internprissättning. [Advokatbyrån] gjorde ingen egen undersökning av de faktiska förhållandena men granskade rapporten om internprissättning och de dokument som fanns tillgängliga för skatterådgivaren. Den drog slutsatsen att armlängdsprincipen hade tillämpats i rimlig utsträckning på SMBV:s koncerninterna transaktioner.

| (193) | På samma sätt som Nederländerna hävdar Starbucks vidare att kommissionen inte identifierade referensramen korrekt. Starbucks gör gällande att referenssystemet bör vara det nederländska systemet för bolagsbeskattning och mer specifikt artikel 8b.1 i CIT, förordningen och de nederländska skattemyndigheternas administrativa praxis. Enligt båda parter kan det endast finnas en misstanke om statligt stöd om SMBV:s förhandsbesked om prissättning avviker från den normala tolkningen och tillämpningen av armlängdsprincipen i Nederländerna. Starbucks menar att det saknas en referensgrupp med skattebetalare och gör gällande att närstående och icke-närstående företag inte alltid befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende (88). Slutligen anklagar Starbucks kommissionens tillvägagångssätt för att strida mot den nederländska skattemyndighetens tillvägagångssätt, i vilket innehållet ges företräde framför formen. |
| --- | --- |

(193)

På samma sätt som Nederländerna hävdar Starbucks vidare att kommissionen inte identifierade referensramen korrekt. Starbucks gör gällande att referenssystemet bör vara det nederländska systemet för bolagsbeskattning och mer specifikt artikel 8b.1 i CIT, förordningen och de nederländska skattemyndigheternas administrativa praxis. Enligt båda parter kan det endast finnas en misstanke om statligt stöd om SMBV:s förhandsbesked om prissättning avviker från den normala tolkningen och tillämpningen av armlängdsprincipen i Nederländerna. Starbucks menar att det saknas en referensgrupp med skattebetalare och gör gällande att närstående och icke-närstående företag inte alltid befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende (88). Slutligen anklagar Starbucks kommissionens tillvägagångssätt för att strida mot den nederländska skattemyndighetens tillvägagångssätt, i vilket innehållet ges företräde framför formen.

88

| (194) | I sina inlagor som svar på kommissionens begäran om Starbucks marknadsinformation uttryckte Starbucks de synpunkter som anges i skälen 151–154. Starbucks uppgav vidare att kommissionen inte kan använda information från tiden efter det att SMBV:s förhandsbesked om prissättning fastställdes för sin bedömning. |
| --- | --- |

(194)

I sina inlagor som svar på kommissionens begäran om Starbucks marknadsinformation uttryckte Starbucks de synpunkter som anges i skälen 151–154. Starbucks uppgav vidare att kommissionen inte kan använda information från tiden efter det att SMBV:s förhandsbesked om prissättning fastställdes för sin bedömning.

| (195) | Den 24 juli 2015 lämnade Starbucks in en rapport från [ett managementkonsultföretag], som utarbetats som svar på begäran att analysera ersättningsmodeller för tillverkning och logistiska/administrativa tjänster. Starbucks gör gällande att rapporten stöder Starbucks ståndpunkt när det gäller den ersättningsmodell och indikator på vinstnivå som valts (89). |
| --- | --- |

(195)

Den 24 juli 2015 lämnade Starbucks in en rapport från [ett managementkonsultföretag], som utarbetats som svar på begäran att analysera ersättningsmodeller för tillverkning och logistiska/administrativa tjänster. Starbucks gör gällande att rapporten stöder Starbucks ståndpunkt när det gäller den ersättningsmodell och indikator på vinstnivå som valts (89).

89

5.2   Nederlandse Orde van Belastingadviseurs (NOB)

Nederlandse Orde van Belastingadviseurs (NOB)

| (196) | NOB menar att fastställandet av huruvida en viss skattemässig behandling av en skattebetalare enligt ett förhandsbesked om prissättning utgör statligt stöd bör göras på grundval av nederländsk lagstiftning, administrativ praxis och tillämpning av armlängdsprincipen vid den tidpunkt då förhandsbeskedet om prissättning avgjordes. NOB hävdar även att den nederländska skattemyndigheten enligt förordningen inte tillämpar en regel om bästa metod (det vill säga det krävs inte att den bästa metoden används för beräkning av skattebasen) och att tillämpningen av armlängdsprincipen vanligtvis resulterar i ett intervall grundat på armlängdsprincipen i stället för ett enda pris grundat på armlängdsprincipen. NOB konstaterar att hänvisningen till den försiktiga oberoende marknadsaktören i beslutet om att inleda förfarandet tycks innebära en ny typ av EU-standard utöver OECD:s riktlinjer för internprissättning för att bedöma huruvida det bakomliggande avtalet är grundat på armlängdsprincipen. NOB ber om en bekräftelse på att kommissionen kommer att använda det nationella rättssystemet som en referensram och inga andra regler. NOB anger vidare att skattebetalare ska ha berättigade förväntningar att förhandsbesked om prissättning som fastställs på grundval av en nationell tolkning av den nationella lagstiftningen inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(196)

NOB menar att fastställandet av huruvida en viss skattemässig behandling av en skattebetalare enligt ett förhandsbesked om prissättning utgör statligt stöd bör göras på grundval av nederländsk lagstiftning, administrativ praxis och tillämpning av armlängdsprincipen vid den tidpunkt då förhandsbeskedet om prissättning avgjordes. NOB hävdar även att den nederländska skattemyndigheten enligt förordningen inte tillämpar en regel om bästa metod (det vill säga det krävs inte att den bästa metoden används för beräkning av skattebasen) och att tillämpningen av armlängdsprincipen vanligtvis resulterar i ett intervall grundat på armlängdsprincipen i stället för ett enda pris grundat på armlängdsprincipen. NOB konstaterar att hänvisningen till den försiktiga oberoende marknadsaktören i beslutet om att inleda förfarandet tycks innebära en ny typ av EU-standard utöver OECD:s riktlinjer för internprissättning för att bedöma huruvida det bakomliggande avtalet är grundat på armlängdsprincipen. NOB ber om en bekräftelse på att kommissionen kommer att använda det nationella rättssystemet som en referensram och inga andra regler. NOB anger vidare att skattebetalare ska ha berättigade förväntningar att förhandsbesked om prissättning som fastställs på grundval av en nationell tolkning av den nationella lagstiftningen inte utgör statligt stöd.

5.3   VNO-NCW

VNO-NCW

| (197) | Det nederländska näringslivsförbundet VNO-NCW uttrycker sin oro när det gäller tillämpningen av marknadsekonomitestet och insisterar på att man ska använda de nationellt tillämpliga reglerna för internprissättning som riktmärke för att bedöma selektivitet. VNO-NCW gör gällande att tillämpningen av armlängdsprincipen vanligtvis resulterar i ett intervall grundat på armlängdsprincipen i stället för ett enda pris som grundas på armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(197)

Det nederländska näringslivsförbundet VNO-NCW uttrycker sin oro när det gäller tillämpningen av marknadsekonomitestet och insisterar på att man ska använda de nationellt tillämpliga reglerna för internprissättning som riktmärke för att bedöma selektivitet. VNO-NCW gör gällande att tillämpningen av armlängdsprincipen vanligtvis resulterar i ett intervall grundat på armlängdsprincipen i stället för ett enda pris som grundas på armlängdsprincipen.

5.4   ATOZ

ATOZ

| (198) | ATOZ främsta argument rör den rättsliga grunden för beslutet om att inleda förfarandet. Enligt ATOZ gör beslutet ingen åtskillnad mellan huruvida överenskommelsen om prissättning i SMBV:s förhandsbesked om prissättning avviker från nederländsk administrativ praxis, från någon annan skattemyndighets vanliga praxis eller från OECD:s standarder, utan drar endast slutsatsen att den inte uppfyller armlängdsprincipen. ATOZ hävdar att kommissionen verkar anse att det finns en objektiv standard för armlängds avstånd, som baseras på OECD:s principer och som på något sätt är förankrad i unionsrätten, vilken går utöver medlemsstaternas nationella lagstiftning och praxis. Enligt ATOZ bör kommissionen dock överväga huruvida SMBV:s förhandsbesked om prissättning är förenligt med nederländsk lagstiftning. ATOZ hävdar att kommissionens tillvägagångssätt bland annat skapar rättslig osäkerhet bland multinationella företag. |
| --- | --- |

(198)

ATOZ främsta argument rör den rättsliga grunden för beslutet om att inleda förfarandet. Enligt ATOZ gör beslutet ingen åtskillnad mellan huruvida överenskommelsen om prissättning i SMBV:s förhandsbesked om prissättning avviker från nederländsk administrativ praxis, från någon annan skattemyndighets vanliga praxis eller från OECD:s standarder, utan drar endast slutsatsen att den inte uppfyller armlängdsprincipen. ATOZ hävdar att kommissionen verkar anse att det finns en objektiv standard för armlängds avstånd, som baseras på OECD:s principer och som på något sätt är förankrad i unionsrätten, vilken går utöver medlemsstaternas nationella lagstiftning och praxis. Enligt ATOZ bör kommissionen dock överväga huruvida SMBV:s förhandsbesked om prissättning är förenligt med nederländsk lagstiftning. ATOZ hävdar att kommissionens tillvägagångssätt bland annat skapar rättslig osäkerhet bland multinationella företag.

5.5   Oxfam

Oxfam

| (199) | I sina synpunkter uttryckte Oxfam stöd för kommissionens granskning genom att uppmuntra kommissionen att stärka sin kapacitet att genomföra granskningar också mot bakgrund av att kommissionen kan ha bättre förutsättningar än nationella myndigheter att strukturellt bedöma medlemsstaternas praxis när det gäller förhandsbesked i skattefrågor. Oxfam uppmanar kommissionen att säkerställa att lämpliga påföljder införs i fall där selektiva fördelar bekräftats och att skadlig skattepraxis fasas ut snabbt. |
| --- | --- |

(199)

I sina synpunkter uttryckte Oxfam stöd för kommissionens granskning genom att uppmuntra kommissionen att stärka sin kapacitet att genomföra granskningar också mot bakgrund av att kommissionen kan ha bättre förutsättningar än nationella myndigheter att strukturellt bedöma medlemsstaternas praxis när det gäller förhandsbesked i skattefrågor. Oxfam uppmanar kommissionen att säkerställa att lämpliga påföljder införs i fall där selektiva fördelar bekräftats och att skadlig skattepraxis fasas ut snabbt.

5.6   BAK

BAK

| (200) | BAK stöder kommissionens argument från beslutet om att inleda förfarandet och gör gällande att dessa typer av avtal och juridiska strukturer i allmänhet sänker de skatter som betalas globalt, vilket får negativa konsekvenser för konsumenter och arbetstagare. |
| --- | --- |

(200)

BAK stöder kommissionens argument från beslutet om att inleda förfarandet och gör gällande att dessa typer av avtal och juridiska strukturer i allmänhet sänker de skatter som betalas globalt, vilket får negativa konsekvenser för konsumenter och arbetstagare.

6.   SYNPUNKTER FRÅN FÖRETAG X

SYNPUNKTER FRÅN FÖRETAG X

| (201) | Företag X, som har bett om konfidentiell behandling, lämnade kommentarer till kommissionen som svar på beslutet om att inleda förfarandet. Detta företag anser, baserat på dess utvärdering i egenskap av konkurrent till Starbucks, att det mervärde som rostningsprocessen (rostning och förpackning, utan hänsyn till kostnaden för förpackningsmaterial) medför till råkaffe i genomsnitt skulle motsvara 13–17 % av kostnaden för råkaffet, när det gäller rostat och malet kaffe eller kaffe i form av bönor. Enligt detta företag skulle dessa nivåer vara tillämpliga på alla distributionskanaler. |
| --- | --- |

(201)

Företag X, som har bett om konfidentiell behandling, lämnade kommentarer till kommissionen som svar på beslutet om att inleda förfarandet. Detta företag anser, baserat på dess utvärdering i egenskap av konkurrent till Starbucks, att det mervärde som rostningsprocessen (rostning och förpackning, utan hänsyn till kostnaden för förpackningsmaterial) medför till råkaffe i genomsnitt skulle motsvara 13–17 % av kostnaden för råkaffet, när det gäller rostat och malet kaffe eller kaffe i form av bönor. Enligt detta företag skulle dessa nivåer vara tillämpliga på alla distributionskanaler.

7.   UPPLYSNINGAR SOM LÄMNATS AV STARBUCKS KONKURRENTER SOM SVAR PÅ BEGÄRAN OM MARKNADSINFORMATION

UPPLYSNINGAR SOM LÄMNATS AV STARBUCKS KONKURRENTER SOM SVAR PÅ BEGÄRAN OM MARKNADSINFORMATION

7.1   Företag som kontaktats av kommissionen inom ramen för begäran om marknadsinformation

Företag som kontaktats av kommissionen inom ramen för begäran om marknadsinformation

| (202) | Såsom förklaras i skäl 20 kontaktade kommissionen fyra konkurrenter till Starbucks för att de skulle tillhandahålla marknadsinformation om sin företagsmodell och sin värdeskapande verksamhet så att kommissionen skulle kunna slutföra sin bedömning av SMBV:s förhandsbesked om prissättning. De fyra berörda konkurrenterna är företag Y, Dallmayr, Nestlé och Melitta. Valet av dessa fyra företag gjordes utifrån bedömningen att samtliga företag är verksamma inom kafferostningssegmentet och, i egenskap av koncernbolag, kan ge insyn i hur kafferostningsverksamheten organiseras inom ett integrerat företag. |
| --- | --- |

(202)

Såsom förklaras i skäl 20 kontaktade kommissionen fyra konkurrenter till Starbucks för att de skulle tillhandahålla marknadsinformation om sin företagsmodell och sin värdeskapande verksamhet så att kommissionen skulle kunna slutföra sin bedömning av SMBV:s förhandsbesked om prissättning. De fyra berörda konkurrenterna är företag Y, Dallmayr, Nestlé och Melitta. Valet av dessa fyra företag gjordes utifrån bedömningen att samtliga företag är verksamma inom kafferostningssegmentet och, i egenskap av koncernbolag, kan ge insyn i hur kafferostningsverksamheten organiseras inom ett integrerat företag.

7.2   Dallmayr

Dallmayr

| (203) | Genom en skrivelse av den 27 april 2015 besvarade Dallmayr kommissionens begäran om marknadsinformation. |
| --- | --- |

(203)

Genom en skrivelse av den 27 april 2015 besvarade Dallmayr kommissionens begäran om marknadsinformation.

| (204) | Dallmayr meddelade kommissionen att kafferostning antingen utförs som en fristående verksamhet eller som en vertikalt integrerad verksamhet inom ett företag. Större företag utför vanligtvis rostningen inom företaget. Anskaffningsfunktionen är normalt sett integrerad med rostningsfunktionen. Dallmayr lägger inte ut rostningsfunktionen på entreprenad. |
| --- | --- |

(204)

Dallmayr meddelade kommissionen att kafferostning antingen utförs som en fristående verksamhet eller som en vertikalt integrerad verksamhet inom ett företag. Större företag utför vanligtvis rostningen inom företaget. Anskaffningsfunktionen är normalt sett integrerad med rostningsfunktionen. Dallmayr lägger inte ut rostningsfunktionen på entreprenad.

| (205) | Företaget anser att betalning av en royalty av en tredje part som tillhandahåller rostningstjänsterna är ganska ovanligt. Dallmayr skulle i själva verket förvänta sig att kunden betalar rostningsföretaget, och inte tvärtom. |
| --- | --- |

(205)

Företaget anser att betalning av en royalty av en tredje part som tillhandahåller rostningstjänsterna är ganska ovanligt. Dallmayr skulle i själva verket förvänta sig att kunden betalar rostningsföretaget, och inte tvärtom.

7.3   Nestlé

Nestlé

| (206) | Genom en skrivelse av den 20 maj 2015 besvarade Nestlé kommissionens begäran om marknadsinformation. Nestlé uppgav att de tre faktorer som är viktiga i värdeskapandet för kaffe är kvaliteten (typen av bönor), mörkheten (som uppnås genom rostning) och malningsgraden. Nestlé angav också att det inte – och aldrig skulle – lägga ut rostningsfunktionen på entreprenad med tanke på rostningens betydelse för produktens smakutveckling. |
| --- | --- |

(206)

Genom en skrivelse av den 20 maj 2015 besvarade Nestlé kommissionens begäran om marknadsinformation. Nestlé uppgav att de tre faktorer som är viktiga i värdeskapandet för kaffe är kvaliteten (typen av bönor), mörkheten (som uppnås genom rostning) och malningsgraden. Nestlé angav också att det inte – och aldrig skulle – lägga ut rostningsfunktionen på entreprenad med tanke på rostningens betydelse för produktens smakutveckling.

7.4   Melitta

Melitta

| (207) | Genom en skrivelse av den 26 maj 2015 besvarade Melitta kommissionens begäran om marknadsinformation. Melitta beskrev situationer där företaget kunde lägga ut rostningen av kaffebönor på entreprenad. Följande situationer togs upp: i) När det i företagets fabrik saknas maskiner för att producera särskilda typer av produkter, exempelvis särskilda förpackningsformat eller kaffekuddar, ii) när det i företagets fabrik saknas maskiner för att producera pulverkaffe och iii) när försäljningen överstiger kapaciteten för rostning och förpackning i företagets fabrik. I det sistnämnda fallet, när rostning och förpackning läggs ut på entreprenad på grund av kapacitetsbegränsningar, skickas gröna kaffebönor från Melitta till leverantören som rostar och förpackar kaffet till en färdig produkt. Den färdiga produkten levereras därefter till Melitta. Ett sådant avtal hade funnit med samma leverantör under flera år. |
| --- | --- |

(207)

Genom en skrivelse av den 26 maj 2015 besvarade Melitta kommissionens begäran om marknadsinformation. Melitta beskrev situationer där företaget kunde lägga ut rostningen av kaffebönor på entreprenad. Följande situationer togs upp: i) När det i företagets fabrik saknas maskiner för att producera särskilda typer av produkter, exempelvis särskilda förpackningsformat eller kaffekuddar, ii) när det i företagets fabrik saknas maskiner för att producera pulverkaffe och iii) när försäljningen överstiger kapaciteten för rostning och förpackning i företagets fabrik. I det sistnämnda fallet, när rostning och förpackning läggs ut på entreprenad på grund av kapacitetsbegränsningar, skickas gröna kaffebönor från Melitta till leverantören som rostar och förpackar kaffet till en färdig produkt. Den färdiga produkten levereras därefter till Melitta. Ett sådant avtal hade funnit med samma leverantör under flera år.

| (208) | För att säkerställa kvaliteten och smaken hos den färdiga produkten tillhandahåller Melitta antingen föreskrifter om rostningskurvor eller definierade smakprofiler till den tredje part på vilken rostningen lagts ut. |
| --- | --- |

(208)

För att säkerställa kvaliteten och smaken hos den färdiga produkten tillhandahåller Melitta antingen föreskrifter om rostningskurvor eller definierade smakprofiler till den tredje part på vilken rostningen lagts ut.

| (209) | I detta avtal föreskrivs inga royalties till Melitta när de lägger ut rostningsverksamheten på entreprenad. |
| --- | --- |

(209)

I detta avtal föreskrivs inga royalties till Melitta när de lägger ut rostningsverksamheten på entreprenad.

7.5   Företag Y

Företag Y

| (210) | Genom en skrivelse av den 27 april 2015 besvarade företag Y kommissionens begäran om marknadsinformation. Kommissionen begärde ett förtydligande genom en skrivelse av den 11 maj 2015, som företag Y besvarade den 21 maj 2015. |
| --- | --- |

(210)

Genom en skrivelse av den 27 april 2015 besvarade företag Y kommissionens begäran om marknadsinformation. Kommissionen begärde ett förtydligande genom en skrivelse av den 11 maj 2015, som företag Y besvarade den 21 maj 2015.

| (211) | Företag Y lägger inte ut kafferostningsfunktionen på tredje parter. Rostningen säkerställs av ett koncernföretag som utsetts till tillverkare mot avgift av företag Y. Detta kafferostningsföretag betalar ingen royalty för användningen av de immateriella rättigheter eller den sakkunskap som används i rostningsprocessen. |
| --- | --- |

(211)

Företag Y lägger inte ut kafferostningsfunktionen på tredje parter. Rostningen säkerställs av ett koncernföretag som utsetts till tillverkare mot avgift av företag Y. Detta kafferostningsföretag betalar ingen royalty för användningen av de immateriella rättigheter eller den sakkunskap som används i rostningsprocessen.

| (212) | Företaget betalar licensavgifter för användningen av it-system. För ersättningen till det koncernföretag som klassificerats av företag Y som en tillverkare mot avgift är kostnadsbasen produktionskostnaderna, exklusive råvarukostnader. Produktionskostnaderna är i synnerhet energi, avskrivningar för maskiner (till exempel rostnings- och förpackningslinjen), personalkostnader, it-kostnader och underhåll av utrustning. |
| --- | --- |

(212)

Företaget betalar licensavgifter för användningen av it-system. För ersättningen till det koncernföretag som klassificerats av företag Y som en tillverkare mot avgift är kostnadsbasen produktionskostnaderna, exklusive råvarukostnader. Produktionskostnaderna är i synnerhet energi, avskrivningar för maskiner (till exempel rostnings- och förpackningslinjen), personalkostnader, it-kostnader och underhåll av utrustning.

8.   SYNPUNKTER FRÅN NEDERLÄNDERNA OM SYNPUNKTERNA FRÅN TREDJE PARTER, SYNPUNKTERNA FRÅN FÖRETAG X OCH SVAREN PÅ BEGÄRAN OM MARKNADSINFORMATION

SYNPUNKTER FRÅN NEDERLÄNDERNA OM SYNPUNKTERNA FRÅN TREDJE PARTER, SYNPUNKTERNA FRÅN FÖRETAG X OCH SVAREN PÅ BEGÄRAN OM MARKNADSINFORMATION

8.1   Nederländernas synpunkter på synpunkterna från tredje parter

Nederländernas synpunkter på synpunkterna från tredje parter

| (213) | Genom skrivelser av den 20 och den 26 april 2015 gav Nederländerna sitt fullständiga samtycke till synpunkterna från Starbucks, NOB, VNO-NCW och ATOZ. När det gäller synpunkterna från Oxfam uppgav Nederländerna att detta gäller en anmärkning om skadlig skattekonkurrens i allmänhet och inte särskilt berör fallet med SMBV. Nederländerna anser att BAK:s påståenden är felaktiga och avstår därför från att kommentera dem. |
| --- | --- |

(213)

Genom skrivelser av den 20 och den 26 april 2015 gav Nederländerna sitt fullständiga samtycke till synpunkterna från Starbucks, NOB, VNO-NCW och ATOZ. När det gäller synpunkterna från Oxfam uppgav Nederländerna att detta gäller en anmärkning om skadlig skattekonkurrens i allmänhet och inte särskilt berör fallet med SMBV. Nederländerna anser att BAK:s påståenden är felaktiga och avstår därför från att kommentera dem.

8.2   Nederländernas synpunkter på synpunkterna från företag X

Nederländernas synpunkter på synpunkterna från företag X

| (214) | Genom en skrivelse av den 11 mars 2015 uppgav Nederländerna att landet inte kan lämna något faktiskt svar på synpunkterna från företag X, eftersom Nederländerna inte hade tillgång till den funktionella analysen och referenspunkten för den anonyma konkurrenten. |
| --- | --- |

(214)

Genom en skrivelse av den 11 mars 2015 uppgav Nederländerna att landet inte kan lämna något faktiskt svar på synpunkterna från företag X, eftersom Nederländerna inte hade tillgång till den funktionella analysen och referenspunkten för den anonyma konkurrenten.

8.3   Nederländernas synpunkter på synpunkterna från Dallmayr och företag Y

Nederländernas synpunkter på synpunkterna från Dallmayr och företag Y

| (215) | Genom en skrivelse av den 27 maj 2015 lämnade Nederländerna sina synpunkter på den marknadsinformation som tillhandahållits av Dallmayr och företag Y. Som en allmän kommentar framhåller Nederländerna att den funktionella analysen och avtalen saknas och att det därför är mycket svårt att göra en jämförelse eftersom ingen av parterna lägger ut rostningsfunktionen på en oberoende tredje part. |
| --- | --- |

(215)

Genom en skrivelse av den 27 maj 2015 lämnade Nederländerna sina synpunkter på den marknadsinformation som tillhandahållits av Dallmayr och företag Y. Som en allmän kommentar framhåller Nederländerna att den funktionella analysen och avtalen saknas och att det därför är mycket svårt att göra en jämförelse eftersom ingen av parterna lägger ut rostningsfunktionen på en oberoende tredje part.

| (216) | När det gäller Dallmayr anger Nederländerna att detta företags definition av rostning inbegriper mer än bara kafferostning, eftersom anskaffningsfunktionen är integrerad i rostningsfunktionen. Nederländerna hävdar vidare att SMBV inte bedriver försäljningsverksamhet när det gäller kaffe och icke-kaffeprodukter, men att Dallmayr verkar ha varit organiserat på ett annat sätt i detta avseende. Nederländerna hävdar dessutom att enligt Dallmayrs förbindelser mellan kund och entreprenör sker ersättningen på grundval av de gröna kaffebönornas vikt och pris, vilket lägger risken avseende utnyttjandegrad på entreprenören, medan så inte är fallet för SMBV. |
| --- | --- |

(216)

När det gäller Dallmayr anger Nederländerna att detta företags definition av rostning inbegriper mer än bara kafferostning, eftersom anskaffningsfunktionen är integrerad i rostningsfunktionen. Nederländerna hävdar vidare att SMBV inte bedriver försäljningsverksamhet när det gäller kaffe och icke-kaffeprodukter, men att Dallmayr verkar ha varit organiserat på ett annat sätt i detta avseende. Nederländerna hävdar dessutom att enligt Dallmayrs förbindelser mellan kund och entreprenör sker ersättningen på grundval av de gröna kaffebönornas vikt och pris, vilket lägger risken avseende utnyttjandegrad på entreprenören, medan så inte är fallet för SMBV.

| (217) | När det gäller företag Y anger Nederländerna att kafferostning betraktas som en rutinfunktion och att rostningsanläggningen får ersättning på grundval av en kostnadsplusmarginal, då de gröna kaffebönorna inte ingår i kostnadsbasen. Enligt Nederländerna är detta tillvägagångssätt helt i linje med SMBV:s förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(217)

När det gäller företag Y anger Nederländerna att kafferostning betraktas som en rutinfunktion och att rostningsanläggningen får ersättning på grundval av en kostnadsplusmarginal, då de gröna kaffebönorna inte ingår i kostnadsbasen. Enligt Nederländerna är detta tillvägagångssätt helt i linje med SMBV:s förhandsbesked om prissättning.

8.4   Nederländernas synpunkter på synpunkterna från Nestlé

Nederländernas synpunkter på synpunkterna från Nestlé

| (218) | När det gäller Nestlé anger Nederländerna att de tre faktorer som skapar mervärde för kaffe enligt Nestlé alla utförs av andra utländska företag i Starbuckskoncernen, och inte av SMBV (anskaffandet och kvalitetskontrollen av bönorna utförs av SCTC, rostningskurvorna tillhandahålls av Alki LP och Starbucks kaffebutiker maler kaffet). |
| --- | --- |

(218)

När det gäller Nestlé anger Nederländerna att de tre faktorer som skapar mervärde för kaffe enligt Nestlé alla utförs av andra utländska företag i Starbuckskoncernen, och inte av SMBV (anskaffandet och kvalitetskontrollen av bönorna utförs av SCTC, rostningskurvorna tillhandahålls av Alki LP och Starbucks kaffebutiker maler kaffet).

8.5   Nederländernas synpunkter på synpunkterna från Melitta

Nederländernas synpunkter på synpunkterna från Melitta

| (219) | Vad gäller Melitta anger Nederländerna att de tre situationer som beskrivs av Melitta där kafferostningsfunktionen läggs ut på entreprenad på vissa sätt skiljer sig från SMBV:s situation. I situation 1 och 3 ligger likheten i det faktum att anskaffningsfunktionen inte heller utförs av producenten, men enligt Nederländerna ligger skillnaden i rostningsavtalets längd (årligt avtal jämfört med det 50-åriga rostningsavtalet) och risken avseende utnyttjandegrad (vilken enligt Nederländerna skulle ligga på Alki LP:s nivå jämfört med på Melittas nivå). Den andra situationen anser Nederländerna vara alltför olik för att en jämförelse ska kunna göras, eftersom den inte bara gäller rostningen av kaffebönor utan även produktionen av heltäckande produkter. |
| --- | --- |

(219)

Vad gäller Melitta anger Nederländerna att de tre situationer som beskrivs av Melitta där kafferostningsfunktionen läggs ut på entreprenad på vissa sätt skiljer sig från SMBV:s situation. I situation 1 och 3 ligger likheten i det faktum att anskaffningsfunktionen inte heller utförs av producenten, men enligt Nederländerna ligger skillnaden i rostningsavtalets längd (årligt avtal jämfört med det 50-åriga rostningsavtalet) och risken avseende utnyttjandegrad (vilken enligt Nederländerna skulle ligga på Alki LP:s nivå jämfört med på Melittas nivå). Den andra situationen anser Nederländerna vara alltför olik för att en jämförelse ska kunna göras, eftersom den inte bara gäller rostningen av kaffebönor utan även produktionen av heltäckande produkter.

8.6   Nederländernas synpunkter på skrivelserna från Starbucks av den 13 april och den 29 maj 2015, den 10 och den 11 september 2015 och den 23 september 2015

Nederländernas synpunkter på skrivelserna från Starbucks av den 13 april och den 29 maj 2015, den 10 och den 11 september 2015 och den 23 september 2015

| (220) | Genom en skrivelse av den 19 juni 2015 lämnade Nederländerna sina synpunkter på den marknadsinformation som lämnats av Starbucks. I dessa synpunkter upprepade Nederländerna att man anser att det korrekta referenssystemet bör vara det nederländska nationella skattesystemet och i synnerhet artikel 8b i 1969 års nederländska bolagsskattelag (CIT) samt förordningen. Nederländerna gör gällande att artikel 8b och förordningen alltid gäller för koncerninterna transaktioner, oavsett om ett företag har bett om ett förhandsbesked om prissättning eller inte. Nederländerna anger dessutom att nettomarginalmetoden är den mest använda metoden internationellt sett och att Nederländerna inte tillämpar en regel om bästa metod. Landet gör även gällande att en fördel med nettomarginalmetoden är att ett land endast behöver betrakta internpriset ensidigt och att ett potentiellt högre eller lägre internpris för de gröna kaffebönorna inte skulle påverka SMBV:s skattebas eftersom kostnaden för bönorna undantas från den kostnadsbas på vilken marginalen tillämpas. |
| --- | --- |

(220)

Genom en skrivelse av den 19 juni 2015 lämnade Nederländerna sina synpunkter på den marknadsinformation som lämnats av Starbucks. I dessa synpunkter upprepade Nederländerna att man anser att det korrekta referenssystemet bör vara det nederländska nationella skattesystemet och i synnerhet artikel 8b i 1969 års nederländska bolagsskattelag (CIT) samt förordningen. Nederländerna gör gällande att artikel 8b och förordningen alltid gäller för koncerninterna transaktioner, oavsett om ett företag har bett om ett förhandsbesked om prissättning eller inte. Nederländerna anger dessutom att nettomarginalmetoden är den mest använda metoden internationellt sett och att Nederländerna inte tillämpar en regel om bästa metod. Landet gör även gällande att en fördel med nettomarginalmetoden är att ett land endast behöver betrakta internpriset ensidigt och att ett potentiellt högre eller lägre internpris för de gröna kaffebönorna inte skulle påverka SMBV:s skattebas eftersom kostnaden för bönorna undantas från den kostnadsbas på vilken marginalen tillämpas.

| (221) | I sin skrivelse av den 25 september 2015 upprepar Nederländerna sina påståenden om att SMBV, på grundval av rapporten om internprissättning, avtalen mellan SMBV och dess motparter samt SMBV:s faktiska agerande, bör betraktas som en tillverkare med lågriskprofil. Nederländerna hävdar vidare att det är allmän praxis i Nederländerna att unika funktioner såsom en kombination av att inneha immateriella tillgångar och ta på sig affärsrisker inte kan användas som riktmärke och att det därför är logiskt att royaltybetalningarna beräknas som ett restbelopp. Enligt Nederländerna stöds landets påstående om att SMBV:s förhandsbesked om prissättning är grundat på armlängdsprincipen och helt i linje med OECD:s riktlinjer för internprissättning av det andra utlåtandet från [en advokatbyrå] (som tidigare lämnats in, se skäl 192), inlagan från företag Y (90), den känslighetsanalys som utfördes av Nederländerna (som tidigare lämnats in, se skäl 178) samt av olika artiklar av skatteexperter. Även om Nederländerna anser att marknadsprismetoden inte kunde tillämpas på SMBV:s situation visar en analys enligt marknadsprismetoden av avtalen mellan Starbucks och tredje parter om kafferostning eller samarbete vid tillverkning av kaffeprodukter (se skäl 152) enligt Nederländerna att royaltybetalningarna från SMBV till Alki LP inte var för höga (91). |
| --- | --- |

(221)

I sin skrivelse av den 25 september 2015 upprepar Nederländerna sina påståenden om att SMBV, på grundval av rapporten om internprissättning, avtalen mellan SMBV och dess motparter samt SMBV:s faktiska agerande, bör betraktas som en tillverkare med lågriskprofil. Nederländerna hävdar vidare att det är allmän praxis i Nederländerna att unika funktioner såsom en kombination av att inneha immateriella tillgångar och ta på sig affärsrisker inte kan användas som riktmärke och att det därför är logiskt att royaltybetalningarna beräknas som ett restbelopp. Enligt Nederländerna stöds landets påstående om att SMBV:s förhandsbesked om prissättning är grundat på armlängdsprincipen och helt i linje med OECD:s riktlinjer för internprissättning av det andra utlåtandet från [en advokatbyrå] (som tidigare lämnats in, se skäl 192), inlagan från företag Y (90), den känslighetsanalys som utfördes av Nederländerna (som tidigare lämnats in, se skäl 178) samt av olika artiklar av skatteexperter. Även om Nederländerna anser att marknadsprismetoden inte kunde tillämpas på SMBV:s situation visar en analys enligt marknadsprismetoden av avtalen mellan Starbucks och tredje parter om kafferostning eller samarbete vid tillverkning av kaffeprodukter (se skäl 152) enligt Nederländerna att royaltybetalningarna från SMBV till Alki LP inte var för höga (91).

90

91

| (222) | I sin skrivelse av den 7 oktober 2015 upprepar Nederländerna sitt argument om att marknadsprismetoden inte är tillämplig på royaltybetalningen från SMBV till Alki LP. Dessutom uppger Nederländerna att det pris som betalats för gröna kaffebönor av SMBV till SCTC skulle vara baserat på armlängdsprincipen, i och med att [icke-närstående tillverkningsföretag 2] betalade ett högre pris för gröna kaffebönor än SMBV enligt dess avtal med Starbucks. Slutligen tillhandahöll Nederländerna finansiell information om 11 företag från olika medlemsstater, samtliga registrerade under Nace-koden Framställning av te och kaffe, där det uppgavs att alla dessa företag på det hela taget har en liknande eller sämre lönsamhet än SMBV, och att några av dessa företag till och med har gått med förlust under flera räkenskapsperioder. |
| --- | --- |

(222)

I sin skrivelse av den 7 oktober 2015 upprepar Nederländerna sitt argument om att marknadsprismetoden inte är tillämplig på royaltybetalningen från SMBV till Alki LP. Dessutom uppger Nederländerna att det pris som betalats för gröna kaffebönor av SMBV till SCTC skulle vara baserat på armlängdsprincipen, i och med att [icke-närstående tillverkningsföretag 2] betalade ett högre pris för gröna kaffebönor än SMBV enligt dess avtal med Starbucks. Slutligen tillhandahöll Nederländerna finansiell information om 11 företag från olika medlemsstater, samtliga registrerade under Nace-koden Framställning av te och kaffe, där det uppgavs att alla dessa företag på det hela taget har en liknande eller sämre lönsamhet än SMBV, och att några av dessa företag till och med har gått med förlust under flera räkenskapsperioder.

9.   BEDÖMNING AV DEN OMTVISTADE ÅTGÄRDEN

BEDÖMNING AV DEN OMTVISTADE ÅTGÄRDEN

9.1   Förekomsten av stöd

Förekomsten av stöd

| (223) | Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller tillhandahållandet av vissa varor, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(223)

Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller tillhandahållandet av vissa varor, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (224) | Enligt fast rättspraxis ska samtliga villkor i artikel 107.1 i fördraget vara uppfyllda för att en åtgärd ska anses utgöra stöd (92). För att en nationell åtgärd ska anses utgöra statligt stöd måste det således för det första röra sig om en statlig åtgärd eller en åtgärd som vidtas med hjälp av statliga medel. För det andra måste denna åtgärd kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. För det tredje måste åtgärden innebära en fördel för mottagaren. För det fjärde ska åtgärden snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen (93). |
| --- | --- |

(224)

Enligt fast rättspraxis ska samtliga villkor i artikel 107.1 i fördraget vara uppfyllda för att en åtgärd ska anses utgöra stöd (92). För att en nationell åtgärd ska anses utgöra statligt stöd måste det således för det första röra sig om en statlig åtgärd eller en åtgärd som vidtas med hjälp av statliga medel. För det andra måste denna åtgärd kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. För det tredje måste åtgärden innebära en fördel för mottagaren. För det fjärde ska åtgärden snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen (93).

92

93

| (225) | Vad gäller det första villkoret för att fastställa stöd utfärdades SMBV:s förhandsbesked om prissättning av den nederländska skattemyndigheten Belastingdienst), som är en del av Nederländernas offentliga förvaltning. Detta förhandsbesked om prissättning innebär att den nederländska skattemyndigheten godtar en vinstfördelning som föreslagits av Starbucks på grundval av vilken SMBV fastställer den bolagsskatt som företaget ska betala i Nederländerna varje år. SMBV:s förhandsbesked om prissättning kan därför tillskrivas Nederländerna. |
| --- | --- |

(225)

Vad gäller det första villkoret för att fastställa stöd utfärdades SMBV:s förhandsbesked om prissättning av den nederländska skattemyndigheten Belastingdienst), som är en del av Nederländernas offentliga förvaltning. Detta förhandsbesked om prissättning innebär att den nederländska skattemyndigheten godtar en vinstfördelning som föreslagits av Starbucks på grundval av vilken SMBV fastställer den bolagsskatt som företaget ska betala i Nederländerna varje år. SMBV:s förhandsbesked om prissättning kan därför tillskrivas Nederländerna.

Belastingdienst

| (226) | Vad gäller finansieringen av åtgärden med statliga medel har domstolen konsekvent hävdat att en åtgärd genom vilken de offentliga myndigheterna beviljar vissa företag en skattebefrielse och som, trots att den inte innebär en positiv överföring av statliga medel, försätter de personer som omfattas av befrielsen i en finansiell situation som är fördelaktigare än den situation som övriga skattskyldiga befinner sig i, utgör statligt stöd (94). Kommissionen kommer nedan visa att SMBV:s förhandsbesked om prissättning resulterar i en minskning av den skatt som SMBV ska betala i Nederländerna genom att avvika från den skatt som SMBV annars skulle ha varit skyldigt att betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet. SMBV:s förhandsbesked om prissättning bör följaktligen anses medföra en förlust av statliga medel, eftersom en minskning av skatten för SMBV resulterar i en förlust av skatteintäkter som annars skulle ha stått till Nederländernas förfogande. |
| --- | --- |

(226)

Vad gäller finansieringen av åtgärden med statliga medel har domstolen konsekvent hävdat att en åtgärd genom vilken de offentliga myndigheterna beviljar vissa företag en skattebefrielse och som, trots att den inte innebär en positiv överföring av statliga medel, försätter de personer som omfattas av befrielsen i en finansiell situation som är fördelaktigare än den situation som övriga skattskyldiga befinner sig i, utgör statligt stöd (94). Kommissionen kommer nedan visa att SMBV:s förhandsbesked om prissättning resulterar i en minskning av den skatt som SMBV ska betala i Nederländerna genom att avvika från den skatt som SMBV annars skulle ha varit skyldigt att betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet. SMBV:s förhandsbesked om prissättning bör följaktligen anses medföra en förlust av statliga medel, eftersom en minskning av skatten för SMBV resulterar i en förlust av skatteintäkter som annars skulle ha stått till Nederländernas förfogande.

94

| (227) | Vad gäller det andra villkoret för att fastställa stöd ingår SMBV i Starbuckskoncernen, en globalt aktiv enhet som är verksam i alla EU:s medlemsstater, vilket innebär att allt stöd till dess förmån kan påverka handeln inom EU. På samma sätt anses en åtgärd som beviljats av staten snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen om den kan förbättra mottagarens konkurrensställning i förhållande till andra företag som det konkurrerar med (95). I den utsträckning som SMBV:s förhandsbesked om prissättning befriar SMBV från den skatt som företaget annars skulle ha behövt betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet snedvrider detta förhandsbesked om prissättning konkurrensen eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att stärka företagets finansiella ställning, så att det fjärde villkoret för att fastställa stöd också uppfylls i detta fall. |
| --- | --- |

(227)

Vad gäller det andra villkoret för att fastställa stöd ingår SMBV i Starbuckskoncernen, en globalt aktiv enhet som är verksam i alla EU:s medlemsstater, vilket innebär att allt stöd till dess förmån kan påverka handeln inom EU. På samma sätt anses en åtgärd som beviljats av staten snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen om den kan förbättra mottagarens konkurrensställning i förhållande till andra företag som det konkurrerar med (95). I den utsträckning som SMBV:s förhandsbesked om prissättning befriar SMBV från den skatt som företaget annars skulle ha behövt betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet snedvrider detta förhandsbesked om prissättning konkurrensen eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att stärka företagets finansiella ställning, så att det fjärde villkoret för att fastställa stöd också uppfylls i detta fall.

95

| (228) | Vad gäller det tredje villkoret för att fastställa stöd kommer kommissionen från skäl 252 och framåt att visa varför den anser att SMBV:s förhandsbesked om prissättning ger Starbucks en selektiv fördel, i den mån det resulterar i en minskning av den skatt som SMBV ska betala i Nederländerna genom att avvika från den skatt som SMBV skulle behöva betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet, och därmed uppfylls alla villkor för att fastställa stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(228)

Vad gäller det tredje villkoret för att fastställa stöd kommer kommissionen från skäl 252 och framåt att visa varför den anser att SMBV:s förhandsbesked om prissättning ger Starbucks en selektiv fördel, i den mån det resulterar i en minskning av den skatt som SMBV ska betala i Nederländerna genom att avvika från den skatt som SMBV skulle behöva betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet, och därmed uppfylls alla villkor för att fastställa stöd enligt artikel 107.1 i fördraget.

9.2   Förekomsten av en selektiv fördel

Förekomsten av en selektiv fördel

| (229) | Det följer av fast rättspraxis att ”enligt artikel 107.1 i fördraget skall det fastställas huruvida en nationell åtgärd, inom ramen för en viss rättsordning, kan gynna 'vissa företag eller viss produktion' i jämförelse med andra företag som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till målsättningen med rättsordningen. Om så är fallet uppfyller den berörda åtgärden selektivitetsvillkoret” (96). |
| --- | --- |

(229)

Det följer av fast rättspraxis att ”enligt artikel 107.1 i fördraget skall det fastställas huruvida en nationell åtgärd, inom ramen för en viss rättsordning, kan gynna 'vissa företag eller viss produktion' i jämförelse med andra företag som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till målsättningen med rättsordningen. Om så är fallet uppfyller den berörda åtgärden selektivitetsvillkoret” (96).

96

| (230) | I skattefrågor har domstolen utarbetat en analys i tre steg för att fastställa om en viss skatteåtgärd är selektiv (97). I första hand identifieras det allmänna eller normala skattesystem som är tillämpligt i medlemsstaten: det så kallade referenssystemet. I andra hand fastställs det huruvida skatteåtgärden i fråga utgör en avvikelse från detta system, i den mån den skiljer mellan ekonomiska aktörer som, mot bakgrund av systemets syften, befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende. Om åtgärden utgör en avvikelse från referenssystemet ska det därefter fastställas, i analysens tredje steg, om åtgärden är motiverad med hänsyn till referenssystemets beskaffenhet och allmänna systematik. En skatteåtgärd som utgör en avvikelse från tillämpningen av referenssystemet kan motiveras om den berörda medlemsstaten kan visa att denna åtgärd är en direkt följd av de grundläggande eller vägledande principerna för detta skattesystem (98). Om så är fallet är skatteåtgärden inte selektiv. I detta tredje steg ligger bevisbördan på medlemsstaten. |
| --- | --- |

(230)

I skattefrågor har domstolen utarbetat en analys i tre steg för att fastställa om en viss skatteåtgärd är selektiv (97). I första hand identifieras det allmänna eller normala skattesystem som är tillämpligt i medlemsstaten: det så kallade referenssystemet. I andra hand fastställs det huruvida skatteåtgärden i fråga utgör en avvikelse från detta system, i den mån den skiljer mellan ekonomiska aktörer som, mot bakgrund av systemets syften, befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende. Om åtgärden utgör en avvikelse från referenssystemet ska det därefter fastställas, i analysens tredje steg, om åtgärden är motiverad med hänsyn till referenssystemets beskaffenhet och allmänna systematik. En skatteåtgärd som utgör en avvikelse från tillämpningen av referenssystemet kan motiveras om den berörda medlemsstaten kan visa att denna åtgärd är en direkt följd av de grundläggande eller vägledande principerna för detta skattesystem (98). Om så är fallet är skatteåtgärden inte selektiv. I detta tredje steg ligger bevisbördan på medlemsstaten.

97

referenssystemet

98

9.2.1   Fastställande av referenssystemet

Fastställande av referenssystemet

9.2.1.1   Referenssystemet är det allmänna nederländska bolagsskattesystemet

Referenssystemet är det allmänna nederländska bolagsskattesystemet

| (231) | I en selektivitetsanalys består i regel ett referenssystem av en uppsättning enhetliga regler som tillämpas på grundval av objektiva kriterier på alla företag som omfattas av systemets tillämpningsområde, såsom detta definieras av dess syfte. |
| --- | --- |

(231)

I en selektivitetsanalys består i regel ett referenssystem av en uppsättning enhetliga regler som tillämpas på grundval av objektiva kriterier på alla företag som omfattas av systemets tillämpningsområde, såsom detta definieras av dess syfte.

| (232) | I det aktuella fallet anser kommissionen att referenssystemet är det allmänna nederländska bolagsskattesystemet, som har som syfte att beskatta vinsten hos alla skattskyldiga företag i Nederländerna (99). Företag med säte i Nederländerna är skattebetalare med hemvist i landet (100). De ska betala bolagsskatt för sin totala inkomst (101). Företag som inte har säte i landet (icke hemmahörande företag) ska betala skatt för inkomst från nederländska källor (102). Huruvida ett företag anses vara skattemässigt hemmahörande i Nederländerna bedöms på grundval av faktiska omständigheter. Viktiga faktorer för denna bedömning inbegriper platsen för den verkliga ledningen och den ort där huvudkontoret ligger. Enligt CIT betraktas alla företag som bildats i enlighet med nederländsk lagstiftning som hemmahörande i Nederländerna (103). |
| --- | --- |

(232)

I det aktuella fallet anser kommissionen att referenssystemet är det allmänna nederländska bolagsskattesystemet, som har som syfte att beskatta vinsten hos alla skattskyldiga företag i Nederländerna (99). Företag med säte i Nederländerna är skattebetalare med hemvist i landet (100). De ska betala bolagsskatt för sin totala inkomst (101). Företag som inte har säte i landet (icke hemmahörande företag) ska betala skatt för inkomst från nederländska källor (102). Huruvida ett företag anses vara skattemässigt hemmahörande i Nederländerna bedöms på grundval av faktiska omständigheter. Viktiga faktorer för denna bedömning inbegriper platsen för den verkliga ledningen och den ort där huvudkontoret ligger. Enligt CIT betraktas alla företag som bildats i enlighet med nederländsk lagstiftning som hemmahörande i Nederländerna (103).

99

100

101

102

103

| (233) | Enligt artikel 3.25 i 2001 års lag om inkomstskatt, vilken genom artikel 8 i CIT från 1969 även gäller för bolagsskattepliktiga företag, ska den skattepliktiga årliga vinsten fastställas på grundval av principerna om god affärspraxis och på ett konsekvent sätt oberoende av det sannolika resultatet (104). Enligt god affärspraxis kan avdrag till exempel göras för orealiserade förluster, medan vinster som ännu inte realiserats inte behöver beaktas. |
| --- | --- |

(233)

Enligt artikel 3.25 i 2001 års lag om inkomstskatt, vilken genom artikel 8 i CIT från 1969 även gäller för bolagsskattepliktiga företag, ska den skattepliktiga årliga vinsten fastställas på grundval av principerna om god affärspraxis och på ett konsekvent sätt oberoende av det sannolika resultatet (104). Enligt god affärspraxis kan avdrag till exempel göras för orealiserade förluster, medan vinster som ännu inte realiserats inte behöver beaktas.

104

| (234) | Den skattepliktiga vinsten motsvarar i allmänhet den bokföringsmässiga vinst som framgår av företagets resultaträkningar. Justeringar kan dock göras på grundval av särskilda skattebestämmelser, såsom tillämpliga skatteincitament, undantaget från bolagsskatt för innehav, korrigeringar av skatteresultatet från transaktioner som inte genomförts i enlighet med armlängdsprincipen och tillämpning av olika avskrivningsregler enligt olika skatte- och bokföringsregler (105). |
| --- | --- |

(234)

Den skattepliktiga vinsten motsvarar i allmänhet den bokföringsmässiga vinst som framgår av företagets resultaträkningar. Justeringar kan dock göras på grundval av särskilda skattebestämmelser, såsom tillämpliga skatteincitament, undantaget från bolagsskatt för innehav, korrigeringar av skatteresultatet från transaktioner som inte genomförts i enlighet med armlängdsprincipen och tillämpning av olika avskrivningsregler enligt olika skatte- och bokföringsregler (105).

105

| (235) | Medan fastställandet av skattepliktig vinst när det gäller icke-integrerade/inhemska fristående företag som gör transaktioner på marknaden är relativt okomplicerad, eftersom den görs på grundval av skillnaden mellan inkomst och kostnader på en konkurrensutsatt marknad, kräver fastställandet av skattepliktig vinst när det gäller integrerade koncernföretag som Starbucks användningen av proxyvariabler. Fristående, icke-integrerade företag kan utgå från sin bokföringsmässiga vinst för att fastställa den skattebas som ska omfattas av den nederländska bolagsskatten, eftersom denna vinst är beroende av priser som bestäms av marknaden för de produktionsfaktorer som förvärvats och de produkter och tjänster som sålts av företaget. Ett integrerat företag som gör affärer med företag i samma koncern måste däremot först uppskatta de priser som tillämpas på dessa koncerninterna transaktioner för att fastställa sin skattepliktiga vinst, med tanke på att denna uppskattning bestäms av samma företag som kontrollerar koncernen i stället för att bestämmas av marknaden. |
| --- | --- |

(235)

Medan fastställandet av skattepliktig vinst när det gäller icke-integrerade/inhemska fristående företag som gör transaktioner på marknaden är relativt okomplicerad, eftersom den görs på grundval av skillnaden mellan inkomst och kostnader på en konkurrensutsatt marknad, kräver fastställandet av skattepliktig vinst när det gäller integrerade koncernföretag som Starbucks användningen av proxyvariabler. Fristående, icke-integrerade företag kan utgå från sin bokföringsmässiga vinst för att fastställa den skattebas som ska omfattas av den nederländska bolagsskatten, eftersom denna vinst är beroende av priser som bestäms av marknaden för de produktionsfaktorer som förvärvats och de produkter och tjänster som sålts av företaget. Ett integrerat företag som gör affärer med företag i samma koncern måste däremot först uppskatta de priser som tillämpas på dessa koncerninterna transaktioner för att fastställa sin skattepliktiga vinst, med tanke på att denna uppskattning bestäms av samma företag som kontrollerar koncernen i stället för att bestämmas av marknaden.

| (236) | Denna skillnad i bedömningen av den skattepliktiga vinsten hos icke-integrerade företag, dvs. de som inte tillhör en koncern och som därmed är fristående, och integrerade företag, dvs. de som tillhör en koncern, har dock ingen betydelse för målsättningen med det allmänna nederländska bolagsskattesystemet, som är att beskatta vinst hos alla skattskyldiga företag i Nederländerna, oavsett om de är icke-integrerade eller integrerade. Eftersom det allmänna nederländska bolagsskattesystemet beskattar vinsten för alla företag med säte i Nederländerna på samma sätt, utan åtskillnad mellan koncernföretag och fristående företag, bör båda typer av företag anses befinna sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende mot bakgrund av systemets inneboende mål (106). Eftersom syftet med SMBV:s förhandsbesked om prissättning är att fastställa SMBV:s skattebas i syfte att ta ut bolagsskatt enligt detta system utgör det allmänna nederländska bolagsskattesystemet det referenssystem i förhållande till vilket detta förhandsbesked om prissättning bör granskas för att fastställa om Starbucks har fått en selektiv fördel. Skillnaden i tillvägagångssätt för att komma fram till den skattepliktiga vinsten för integrerade och icke-integrerade företag har följaktligen ingen betydelse när det gäller att fastställa referenssystemet för selektivitetsanalysen i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(236)

Denna skillnad i bedömningen av den skattepliktiga vinsten hos icke-integrerade företag, dvs. de som inte tillhör en koncern och som därmed är fristående, och integrerade företag, dvs. de som tillhör en koncern, har dock ingen betydelse för målsättningen med det allmänna nederländska bolagsskattesystemet, som är att beskatta vinst hos alla skattskyldiga företag i Nederländerna, oavsett om de är icke-integrerade eller integrerade. Eftersom det allmänna nederländska bolagsskattesystemet beskattar vinsten för alla företag med säte i Nederländerna på samma sätt, utan åtskillnad mellan koncernföretag och fristående företag, bör båda typer av företag anses befinna sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende mot bakgrund av systemets inneboende mål (106). Eftersom syftet med SMBV:s förhandsbesked om prissättning är att fastställa SMBV:s skattebas i syfte att ta ut bolagsskatt enligt detta system utgör det allmänna nederländska bolagsskattesystemet det referenssystem i förhållande till vilket detta förhandsbesked om prissättning bör granskas för att fastställa om Starbucks har fått en selektiv fördel. Skillnaden i tillvägagångssätt för att komma fram till den skattepliktiga vinsten för integrerade och icke-integrerade företag har följaktligen ingen betydelse när det gäller att fastställa referenssystemet för selektivitetsanalysen i det aktuella fallet.

106

| (237) | Detta bekräftas även i artikel 8b.1 i CIT och förordningen, genom vilka OECD:s armlängdsprincip införlivas i nederländsk skattelag. I förordningens inledning fastställs följande: Nederländernas hållning när det gäller armlängdsprincipen på området internationell skatterätt är att denna princip utgör en del av Nederländernas skattelagssystem till följd av dess införlivande i den vida definition av inkomst som framgår av avsnitt 3.8 i 2001 års lag om inkomstskatt. Avsnitt 3.8 i 2001 års lag om inkomstskatt har följande lydelse: Vinsten från ett företag är beloppet för de sammanlagda vinster som, oberoende av hur de benämns och i vilken form de är, är vinster som härrör från ett företag. Genom sin hänvisning till avsnitt 3.8 i 2001 års lag om inkomstskatt och begreppen inkomst och vinst som, oberoende av hur de benämns och i vilken form de är, är vinster som härrör från ett företag görs i förordningen således ingen åtskillnad mellan inkomst och vinst som härrör från ett koncernföretag och ett fristående företag. |
| --- | --- |

(237)

Detta bekräftas även i artikel 8b.1 i CIT och förordningen, genom vilka OECD:s armlängdsprincip införlivas i nederländsk skattelag. I förordningens inledning fastställs följande: Nederländernas hållning när det gäller armlängdsprincipen på området internationell skatterätt är att denna princip utgör en del av Nederländernas skattelagssystem till följd av dess införlivande i den vida definition av inkomst som framgår av avsnitt 3.8 i 2001 års lag om inkomstskatt. Avsnitt 3.8 i 2001 års lag om inkomstskatt har följande lydelse: Vinsten från ett företag är beloppet för de sammanlagda vinster som, oberoende av hur de benämns och i vilken form de är, är vinster som härrör från ett företag. Genom sin hänvisning till avsnitt 3.8 i 2001 års lag om inkomstskatt och begreppen inkomst och vinst som, oberoende av hur de benämns och i vilken form de är, är vinster som härrör från ett företag görs i förordningen således ingen åtskillnad mellan inkomst och vinst som härrör från ett koncernföretag och ett fristående företag.

| (238) | Enligt Nederländerna och Starbucks har kommissionen tidigare beslutat genom sitt beslut om Groepsrentebox (107) att koncerner och fristående företag inte tillhör samma referenssystem (108). De verkar därmed antyda att referenssystemet för att bedöma selektivitet endast kan inbegripa företag som omfattas av regler för internprissättning, det vill säga koncernföretag. |
| --- | --- |

(238)

Enligt Nederländerna och Starbucks har kommissionen tidigare beslutat genom sitt beslut om Groepsrentebox (107) att koncerner och fristående företag inte tillhör samma referenssystem (108). De verkar därmed antyda att referenssystemet för att bedöma selektivitet endast kan inbegripa företag som omfattas av regler för internprissättning, det vill säga koncernföretag.

107

108

| (239) | Inledningsvis vill kommissionen påminna om att den inte är bunden av sin beslutspraxis. Varje potentiell stödåtgärd måste bedömas utifrån dess egna meriter i enlighet med de objektiva kriterierna i artikel 107.1 i fördraget, vilket innebär att om motsatt beslutspraxis skulle visa sig finnas skulle detta inte kunna påverka slutsatserna i detta beslut (109). |
| --- | --- |

(239)

Inledningsvis vill kommissionen påminna om att den inte är bunden av sin beslutspraxis. Varje potentiell stödåtgärd måste bedömas utifrån dess egna meriter i enlighet med de objektiva kriterierna i artikel 107.1 i fördraget, vilket innebär att om motsatt beslutspraxis skulle visa sig finnas skulle detta inte kunna påverka slutsatserna i detta beslut (109).

109

| (240) | I motsats till vad Nederländerna och Starbucks hävdar bekräftar inte beslutet om Groepsrentebox att en skatteåtgärd som beviljas till fördel för ett integrerat företag innebär att referenssystemet nödvändigtvis måste vara begränsat till dessa typer av företag. Dessutom är målet med den skatteåtgärd som ligger till grund för beslutet om Groepsrentebox inte jämförbart med det aktuella fallet och därför är de slutsatser som Nederländerna och Starbucks drar från det beslutet inte tillämpliga på det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(240)

I motsats till vad Nederländerna och Starbucks hävdar bekräftar inte beslutet om Groepsrentebox att en skatteåtgärd som beviljas till fördel för ett integrerat företag innebär att referenssystemet nödvändigtvis måste vara begränsat till dessa typer av företag. Dessutom är målet med den skatteåtgärd som ligger till grund för beslutet om Groepsrentebox inte jämförbart med det aktuella fallet och därför är de slutsatser som Nederländerna och Starbucks drar från det beslutet inte tillämpliga på det aktuella fallet.

| (241) | Groepsrentebox-ordningen upprättades vid denna tidpunkt av de nederländska myndigheterna för att minska skillnaden i skattemässig behandling mellan att skjuta till eget kapital och att erbjuda lånekapital i koncernsammanhang och, på så sätt, minska arbitrage mellan dessa två former av koncernintern finansiering (110). Kommissionen konstaterade i sitt slutliga beslut, mot bakgrund av åtgärdens syfte, vilket var att minska skillnaden i skattebehandling mellan tillskott av eget kapital och att erbjuda lånekapital i koncernsammanhang och, på så sätt, minska arbitrage mellan dessa två former av koncernintern finansiering, att endast koncernföretag (och inte fristående företag) ställs inför en arbitragemöjlighet mellan eget kapital och lånekapital inom koncernen (111). Det var mot bakgrund av detta konstaterande, samt ordningens syfte som var att ”minska incitamenten till arbitrage mellan finansiering som sker i form av kapitaltillskott respektive lån, och härvidlag uppnå skatteneutralitet” (112), som kommissionen ansåg att referenssystemet i detta fall endast omfattade företag som är skyldiga att betala bolagsskatt och som genomför koncerninterna finansieringstransaktioner (113). |
| --- | --- |

(241)

Groepsrentebox-ordningen upprättades vid denna tidpunkt av de nederländska myndigheterna för att minska skillnaden i skattemässig behandling mellan att skjuta till eget kapital och att erbjuda lånekapital i koncernsammanhang och, på så sätt, minska arbitrage mellan dessa två former av koncernintern finansiering (110). Kommissionen konstaterade i sitt slutliga beslut, mot bakgrund av åtgärdens syfte, vilket var att minska skillnaden i skattebehandling mellan tillskott av eget kapital och att erbjuda lånekapital i koncernsammanhang och, på så sätt, minska arbitrage mellan dessa två former av koncernintern finansiering, att endast koncernföretag (och inte fristående företag) ställs inför en arbitragemöjlighet mellan eget kapital och lånekapital inom koncernen (111). Det var mot bakgrund av detta konstaterande, samt ordningens syfte som var att ”minska incitamenten till arbitrage mellan finansiering som sker i form av kapitaltillskott respektive lån, och härvidlag uppnå skatteneutralitet” (112), som kommissionen ansåg att referenssystemet i detta fall endast omfattade företag som är skyldiga att betala bolagsskatt och som genomför koncerninterna finansieringstransaktioner (113).

110

111

112

113

| (242) | Syftet med SMBV:s förhandsbesked om prissättning är däremot att fastställa SMBV:s skattebas för att beräkna den skatt som ska betalas i syfte att ta ut nederländsk bolagsskatt på detta belopp. Även om det för det första kan hävdas att det underliggande målet med beslutet om Groepsrentebox endast är relevant inom en koncern (till exempel det faktum att fristående företag inte ställs inför frågan om arbitrage mellan olika former av finansiering) är fastställandet av skattebasen för uträkningen av den bolagsskatt som ska betalas varje år lika relevant och tillämplig på enheter som ingår i en koncern som på fristående företag. |
| --- | --- |

(242)

Syftet med SMBV:s förhandsbesked om prissättning är däremot att fastställa SMBV:s skattebas för att beräkna den skatt som ska betalas i syfte att ta ut nederländsk bolagsskatt på detta belopp. Även om det för det första kan hävdas att det underliggande målet med beslutet om Groepsrentebox endast är relevant inom en koncern (till exempel det faktum att fristående företag inte ställs inför frågan om arbitrage mellan olika former av finansiering) är fastställandet av skattebasen för uträkningen av den bolagsskatt som ska betalas varje år lika relevant och tillämplig på enheter som ingår i en koncern som på fristående företag.

| (243) | För det andra: Även om det stämmer att SMBV tillhandahåller tjänster till andra företag i gruppen och därmed är verksamt i ett koncernsammanhang skulle den transaktion som företaget genomför också kunna genomföras utanför koncerner. SMBV är ett kafferostnings- och distributionsföretag. Såsom framgår av de avtal som Starbucks lämnat in finns det andra företag i Starbuckskoncernen som lägger ut denna funktion på tredje parter (114). Konkurrenternas svar på begäran om marknadsinformation visar dessutom att rostning läggs ut på icke-koncernföretag (115). Följaktligen kan SMBV:s verksamhet utföras av oberoende företag och inte bara i koncernsammanhang (116). |
| --- | --- |

(243)

För det andra: Även om det stämmer att SMBV tillhandahåller tjänster till andra företag i gruppen och därmed är verksamt i ett koncernsammanhang skulle den transaktion som företaget genomför också kunna genomföras utanför koncerner. SMBV är ett kafferostnings- och distributionsföretag. Såsom framgår av de avtal som Starbucks lämnat in finns det andra företag i Starbuckskoncernen som lägger ut denna funktion på tredje parter (114). Konkurrenternas svar på begäran om marknadsinformation visar dessutom att rostning läggs ut på icke-koncernföretag (115). Följaktligen kan SMBV:s verksamhet utföras av oberoende företag och inte bara i koncernsammanhang (116).

114

115

116

| (244) | Kommissionen drar därför slutsatsen att det referenssystem i förhållande till vilket SMBV:s förhandsbesked om prissättning bör undersökas är det allmänna nederländska bolagsskattesystemet i form av de nederländska bolagsskattereglerna (CIT, corporate income tax rules). Detta referenssystem består framför allt av en uppsättning enhetliga regler som tillämpas på grundval av objektiva kriterier i syfte att beskatta vinst hos fristående företag, där fastställandet av den skattepliktiga vinsten vanligtvis sammanfaller med den bokföringsmässiga vinsten (som omfattas av vissa justeringar grundade på skattelagstiftningen), och likaledes hos koncernbolag, som använder sig av internpriser för att fördela vinst. Mot bakgrund av detta systems inneboende mål ska båda typer av företag – icke-integrerade och integrerade företag – anses befinna sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende. |
| --- | --- |

(244)

Kommissionen drar därför slutsatsen att det referenssystem i förhållande till vilket SMBV:s förhandsbesked om prissättning bör undersökas är det allmänna nederländska bolagsskattesystemet i form av de nederländska bolagsskattereglerna (CIT, corporate income tax rules). Detta referenssystem består framför allt av en uppsättning enhetliga regler som tillämpas på grundval av objektiva kriterier i syfte att beskatta vinst hos fristående företag, där fastställandet av den skattepliktiga vinsten vanligtvis sammanfaller med den bokföringsmässiga vinsten (som omfattas av vissa justeringar grundade på skattelagstiftningen), och likaledes hos koncernbolag, som använder sig av internpriser för att fördela vinst. Mot bakgrund av detta systems inneboende mål ska båda typer av företag – icke-integrerade och integrerade företag – anses befinna sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende.

9.2.1.2   Artikel 8b.1 i CIT och förordningen utgör inte ett lämpligt referenssystem

Artikel 8b.1 i CIT och förordningen utgör inte ett lämpligt referenssystem

| (245) | Nederländerna anser att referenssystemet bör vara förordningen och således att SMBV endast bör anses befinna sig en situation som i faktiskt och rättsligt hänseende är jämförbar med de koncernbolag som omfattas av förordningen (117). För att bevisa förekomsten av selektivitet skulle det således krävas att SMBV fått en annan behandling än andra koncernenheter som är skatterättsligt hemmahörande i Nederländerna och som omfattas av förordningen. |
| --- | --- |

(245)

Nederländerna anser att referenssystemet bör vara förordningen och således att SMBV endast bör anses befinna sig en situation som i faktiskt och rättsligt hänseende är jämförbar med de koncernbolag som omfattas av förordningen (117). För att bevisa förekomsten av selektivitet skulle det således krävas att SMBV fått en annan behandling än andra koncernenheter som är skatterättsligt hemmahörande i Nederländerna och som omfattas av förordningen.

117

| (246) | Kommissionen godtar inte detta resonemang. |
| --- | --- |

(246)

Kommissionen godtar inte detta resonemang.

| (247) | Såsom anges i skäl 236 är syftet med det nederländska bolagsskattesystemet att beskatta vinsten hos alla företag som omfattas av dess skattejurisdiktion, oavsett om dessa företag är integrerade eller icke-integrerade. Såsom förklaras i skäl 232 tas nederländsk bolagsskatt ut på den totala vinsten hos företag med säte i Nederländerna (såvida inte ett skatteavtal tillämpas), medan icke hemmahörande företag, inbegripet nederländska filialer till utländska företag, endast beskattas för särskild inkomst från nederländska källor. |
| --- | --- |

(247)

Såsom anges i skäl 236 är syftet med det nederländska bolagsskattesystemet att beskatta vinsten hos alla företag som omfattas av dess skattejurisdiktion, oavsett om dessa företag är integrerade eller icke-integrerade. Såsom förklaras i skäl 232 tas nederländsk bolagsskatt ut på den totala vinsten hos företag med säte i Nederländerna (såvida inte ett skatteavtal tillämpas), medan icke hemmahörande företag, inbegripet nederländska filialer till utländska företag, endast beskattas för särskild inkomst från nederländska källor.

| (248) | Genom att, liksom Nederländerna gör, anse att referenssystemet endast inbegriper koncernföretag, eftersom de är de enda som behöver hemfalla till armlängdsprincipen enligt kravet i artikel 8b i CIT och förordningen när vinst ska fördelas, införs en konstgjord åtskillnad mellan företag på grundval av deras företagsstruktur vid bestämningen av deras skattepliktiga vinst som det allmänna nederländska bolagsskattesystemet inte erkänner vid beskattning av vinst hos företag som omfattas av dess skattejurisdiktion. Förordningen syftar just till att säkerställa att koncernföretag och fristående företag behandlas på ett liknande sätt enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet och beskattas för vinst som kommer från deras verksamhet, oavsett om denna verksamhet bedrivs i ett koncernsammanhang eller inte. |
| --- | --- |

(248)

Genom att, liksom Nederländerna gör, anse att referenssystemet endast inbegriper koncernföretag, eftersom de är de enda som behöver hemfalla till armlängdsprincipen enligt kravet i artikel 8b i CIT och förordningen när vinst ska fördelas, införs en konstgjord åtskillnad mellan företag på grundval av deras företagsstruktur vid bestämningen av deras skattepliktiga vinst som det allmänna nederländska bolagsskattesystemet inte erkänner vid beskattning av vinst hos företag som omfattas av dess skattejurisdiktion. Förordningen syftar just till att säkerställa att koncernföretag och fristående företag behandlas på ett liknande sätt enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet och beskattas för vinst som kommer från deras verksamhet, oavsett om denna verksamhet bedrivs i ett koncernsammanhang eller inte.

| (249) | Kommissionen anser att syftet med förordningen inte är och inte kan vara att fastställa särskilda regler för närstående företag, utan att förtydliga tillämpningen av armlängdsprincipen enligt artikel 8b.1 i CIT mot bakgrund av OECD:s riktlinjer för internprissättning, med tanke på att förordningen, vilket bekräftas av Nederländerna, specifikt avser aspekter som OECD:s riktlinjer för internprissättning lämnar öppna för tolkning eller där texten är oklar. De bestämmelser som fastställs i förordningen är därför avsedda för att anpassa den skattemässiga behandlingen av närstående företag till behandlingen av icke-närstående företag i den mån som transaktioner mellan närstående parter ska prissättas i enlighet med armlängdsprincipen och därför återspegla situationen för icke-närstående parter i syfte att ta ut bolagsskatt på deras vinst. |
| --- | --- |

(249)

Kommissionen anser att syftet med förordningen inte är och inte kan vara att fastställa särskilda regler för närstående företag, utan att förtydliga tillämpningen av armlängdsprincipen enligt artikel 8b.1 i CIT mot bakgrund av OECD:s riktlinjer för internprissättning, med tanke på att förordningen, vilket bekräftas av Nederländerna, specifikt avser aspekter som OECD:s riktlinjer för internprissättning lämnar öppna för tolkning eller där texten är oklar. De bestämmelser som fastställs i förordningen är därför avsedda för att anpassa den skattemässiga behandlingen av närstående företag till behandlingen av icke-närstående företag i den mån som transaktioner mellan närstående parter ska prissättas i enlighet med armlängdsprincipen och därför återspegla situationen för icke-närstående parter i syfte att ta ut bolagsskatt på deras vinst.

| (250) | Kommissionen konstaterar i varje fall att om man godtar Nederländernas och Starbucks resonemang att det i förordningen fastställs särskilda regler för integrerade företag kan förekomsten av dessa särskilda regler i sig själv leda till att selektivitet kan fastställas. I skattefrågor föreligger selektivitet när en medlemsstat undantar ett (eller en viss kategori av) företag från en allmän bestämmelse som gäller för alla företag som befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende. Selektivitet föreligger också när en särskild ordning inrättas som avviker från denna allmänna bestämmelse till förmån för vissa men inte alla de företag som befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende. Eftersom kommissionen drar slutsatsen att integrerade och icke-integrerade företag befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende när det gäller den nederländska bolagsbeskattningen av vinst är upprättandet av en särskild ordning som bara gäller för integrerade företag och som avviker från de allmänna nederländska bolagsskattereglerna följaktligen selektiv till sin natur, vilket innebär att en förmån som beviljas på grundval av denna ordning också är selektiv till sin natur. |
| --- | --- |

(250)

Kommissionen konstaterar i varje fall att om man godtar Nederländernas och Starbucks resonemang att det i förordningen fastställs särskilda regler för integrerade företag kan förekomsten av dessa särskilda regler i sig själv leda till att selektivitet kan fastställas. I skattefrågor föreligger selektivitet när en medlemsstat undantar ett (eller en viss kategori av) företag från en allmän bestämmelse som gäller för alla företag som befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende. Selektivitet föreligger också när en särskild ordning inrättas som avviker från denna allmänna bestämmelse till förmån för vissa men inte alla de företag som befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende. Eftersom kommissionen drar slutsatsen att integrerade och icke-integrerade företag befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende när det gäller den nederländska bolagsbeskattningen av vinst är upprättandet av en särskild ordning som bara gäller för integrerade företag och som avviker från de allmänna nederländska bolagsskattereglerna följaktligen selektiv till sin natur, vilket innebär att en förmån som beviljas på grundval av denna ordning också är selektiv till sin natur.

| (251) | Kommissionen drar därför slutsatsen att det referenssystem i förhållande till vilket SMBV:s förhandsbesked om prissättning bör undersökas i det aktuella fallet är det allmänna nederländska bolagsskattesystemet, oavsett om bolagsskatt enligt detta system åläggs koncernföretag eller fristående företag. |
| --- | --- |

(251)

Kommissionen drar därför slutsatsen att det referenssystem i förhållande till vilket SMBV:s förhandsbesked om prissättning bör undersökas i det aktuella fallet är det allmänna nederländska bolagsskattesystemet, oavsett om bolagsskatt enligt detta system åläggs koncernföretag eller fristående företag.

9.2.2   Selektiv fördel på grund av en avvikelse från det allmänna nederländska bolagsskattesystemet

Selektiv fördel på grund av en avvikelse från det allmänna nederländska bolagsskattesystemet

| (252) | Efter att ha slagit fast att det allmänna nederländska bolagsskattesystemet utgör det referenssystem i förhållande till vilket SMBV:s förhandsbesked om prissättning bör bedömas måste det fastställas huruvida detta förhandsbesked om prissättning utgör en avvikelse från detta referenssystem som medför en ojämlik behandling av företag som befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende. |
| --- | --- |

(252)

Efter att ha slagit fast att det allmänna nederländska bolagsskattesystemet utgör det referenssystem i förhållande till vilket SMBV:s förhandsbesked om prissättning bör bedömas måste det fastställas huruvida detta förhandsbesked om prissättning utgör en avvikelse från detta referenssystem som medför en ojämlik behandling av företag som befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende.

| (253) | När det gäller detta andra steg i selektivitetsanalysen kommer fastställandet av huruvida en skatteåtgärd utgör en avvikelse från referenssystemet generellt att sammanfalla med identifieringen av den fördel som beviljats mottagaren genom åtgärden. Om en skatteåtgärd resulterar i omotiverad sänkning av beskattningen av en mottagare som annars skulle betala högre skatt enligt referenssystemet utgör denna sänkning både den fördel som beviljats genom skatteåtgärden och avvikelsen från referenssystemet. |
| --- | --- |

(253)

När det gäller detta andra steg i selektivitetsanalysen kommer fastställandet av huruvida en skatteåtgärd utgör en avvikelse från referenssystemet generellt att sammanfalla med identifieringen av den fördel som beviljats mottagaren genom åtgärden. Om en skatteåtgärd resulterar i omotiverad sänkning av beskattningen av en mottagare som annars skulle betala högre skatt enligt referenssystemet utgör denna sänkning både den fördel som beviljats genom skatteåtgärden och avvikelsen från referenssystemet.

| (254) | Domstolen anser att när det gäller en enskild stödåtgärd, i motsats till en stödordning, ”innebär fastställandet av en ekonomisk fördel att det i princip är möjligt att presumera att åtgärden är selektiv” (118). I det aktuella fallet är den enskilda stödåtgärd som SMBV omfattas av SMBV:s förhandsbesked om prissättning, som godkänner en metod för att fastställa företagets skattepliktiga vinst i Nederländerna för de funktioner som det utför inom Starbuckskoncernen, vilka sedan beskattas enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet. |
| --- | --- |

(254)

Domstolen anser att när det gäller en enskild stödåtgärd, i motsats till en stödordning, ”innebär fastställandet av en ekonomisk fördel att det i princip är möjligt att presumera att åtgärden är selektiv” (118). I det aktuella fallet är den enskilda stödåtgärd som SMBV omfattas av SMBV:s förhandsbesked om prissättning, som godkänner en metod för att fastställa företagets skattepliktiga vinst i Nederländerna för de funktioner som det utför inom Starbuckskoncernen, vilka sedan beskattas enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet.

118

9.2.3   Selektiv fördel till följd av en avvikelse från armlängdsprincipen

Selektiv fördel till följd av en avvikelse från armlängdsprincipen

| (255) | Syftet med ett förhandsbesked om prissättning är i princip att på förhand fastställa hur det gemenskapsrättsliga skattesystemet ska tillämpas på ett särskilt fall, med hänsyn till ett antal fakta och omständigheter som är specifika för det fallet, för en viss tidsperiod och under förutsättning att det inte sker några väsentliga förändringar av dessa specifika fakta och omständigheter under tillämpningen av förhandsbeskedet om prissättning. Om ett förhandsbesked om prissättning är baserat på en bedömningsmetod som avviker från vad en normal tillämpning av det gemenskapsrättsliga skattesystemet skulle leda till utan motivering kommer detta förhandsbesked om prissättning att anses ge en selektiv fördel till mottagaren i den utsträckning som den selektiva behandlingen medför en sänkning av den skatt som mottagaren ska betala i den berörda medlemsstaten jämfört med företag som befinner sig i en liknande situation i faktiskt och rättsligt hänseende. |
| --- | --- |

(255)

Syftet med ett förhandsbesked om prissättning är i princip att på förhand fastställa hur det gemenskapsrättsliga skattesystemet ska tillämpas på ett särskilt fall, med hänsyn till ett antal fakta och omständigheter som är specifika för det fallet, för en viss tidsperiod och under förutsättning att det inte sker några väsentliga förändringar av dessa specifika fakta och omständigheter under tillämpningen av förhandsbeskedet om prissättning. Om ett förhandsbesked om prissättning är baserat på en bedömningsmetod som avviker från vad en normal tillämpning av det gemenskapsrättsliga skattesystemet skulle leda till utan motivering kommer detta förhandsbesked om prissättning att anses ge en selektiv fördel till mottagaren i den utsträckning som den selektiva behandlingen medför en sänkning av den skatt som mottagaren ska betala i den berörda medlemsstaten jämfört med företag som befinner sig i en liknande situation i faktiskt och rättsligt hänseende.

| (256) | En fördel i enlighet med artikel 107.1 i fördraget är alla ekonomiska fördelar som ett företag inte skulle ha fått under normala marknadsvillkor, dvs. i avsaknad av det statliga ingripandet (119). Om ett företags ekonomiska situation förbättras till följd av ett statligt ingripande föreligger på så sätt en fördel. En sådan förbättring kan visas genom att jämföra den ekonomiska situation som företaget fick till följd av den omtvistade åtgärden med den ekonomiska situation som företaget skulle ha haft utan åtgärden (120). En fördel kan både bestå av positiva ekonomiska fördelar och en minskning av de kostnader som normalt skulle ingå i ett företags budget (121). |
| --- | --- |

(256)

En fördel i enlighet med artikel 107.1 i fördraget är alla ekonomiska fördelar som ett företag inte skulle ha fått under normala marknadsvillkor, dvs. i avsaknad av det statliga ingripandet (119). Om ett företags ekonomiska situation förbättras till följd av ett statligt ingripande föreligger på så sätt en fördel. En sådan förbättring kan visas genom att jämföra den ekonomiska situation som företaget fick till följd av den omtvistade åtgärden med den ekonomiska situation som företaget skulle ha haft utan åtgärden (120). En fördel kan både bestå av positiva ekonomiska fördelar och en minskning av de kostnader som normalt skulle ingå i ett företags budget (121).

119

120

121

| (257) | Såsom förklaras i skäl 42 och följande godtog Nederländerna genom att utfärda SMBV:s förhandsbesked om prissättning en metod för att fastställa SMBV:s skattepliktiga vinst i Nederländerna, vilken föreslagits av Starbucks skatterådgivare i rapporten om internprissättning, som ger SMBV tillåtelse att fastställa den bolagsskatt som det ska betala i Nederländerna varje år under den period som förhandsbeskedet är tillämpligt. I den rapport om internprissättning som godkänts genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning fastställs i avsaknad av transaktioner som bestäms av marknaden, såsom skulle ha förekommit för ett icke-integrerat oberoende företag, mer specifikt den vinst som ska tilldelas detta företag i Starbuckskoncernen till följd av de transaktioner som företaget genomför med de andra företagen i Starbuckskoncernen. |
| --- | --- |

(257)

Såsom förklaras i skäl 42 och följande godtog Nederländerna genom att utfärda SMBV:s förhandsbesked om prissättning en metod för att fastställa SMBV:s skattepliktiga vinst i Nederländerna, vilken föreslagits av Starbucks skatterådgivare i rapporten om internprissättning, som ger SMBV tillåtelse att fastställa den bolagsskatt som det ska betala i Nederländerna varje år under den period som förhandsbeskedet är tillämpligt. I den rapport om internprissättning som godkänts genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning fastställs i avsaknad av transaktioner som bestäms av marknaden, såsom skulle ha förekommit för ett icke-integrerat oberoende företag, mer specifikt den vinst som ska tilldelas detta företag i Starbuckskoncernen till följd av de transaktioner som företaget genomför med de andra företagen i Starbuckskoncernen.

| (258) | Domstolen har redan fastställt att en minskning av skattebasen till följd av en skatteåtgärd som tillåter att en skattebetalare tillämpar internpriser i koncerninterna transaktioner som inte ligger nära de priser som skulle ha tillämpats vid fri konkurrens mellan oberoende företag som förhandlar under jämförbara förhållanden på marknadsmässiga villkor ger en selektiv fördel till denna skattebetalare, genom att den skatt som denna skattebetalare ska betala enligt det gemenskapsrättsliga skattesystemet minskas jämfört med oberoende företag vars bokföringsmässiga vinst ligger till grund för deras skattebas (122). |
| --- | --- |

(258)

Domstolen har redan fastställt att en minskning av skattebasen till följd av en skatteåtgärd som tillåter att en skattebetalare tillämpar internpriser i koncerninterna transaktioner som inte ligger nära de priser som skulle ha tillämpats vid fri konkurrens mellan oberoende företag som förhandlar under jämförbara förhållanden på marknadsmässiga villkor ger en selektiv fördel till denna skattebetalare, genom att den skatt som denna skattebetalare ska betala enligt det gemenskapsrättsliga skattesystemet minskas jämfört med oberoende företag vars bokföringsmässiga vinst ligger till grund för deras skattebas (122).

122

| (259) | I sin dom om den belgiska stödordningen för samordningscenter (123) bedömde domstolen ett bestridande av ett kommissionsbeslut i vilket det bland annat fastslogs att metoden för att fastställa skattepliktig inkomst enligt det systemet medförde en selektiv fördel för dessa center (124). Enligt denna stödordning fastställdes den skattepliktiga vinsten till ett schablonbelopp som motsvarade en procentandel av hela rörelsekostnadsbeloppet, från vilket kostnader för anställda och finansieringskostnader uteslöts. Domstolen meddelade följande: ”För att undersöka huruvida fastställelsen av skattepliktiga inkomster, sådan den föreskrivs i systemet för samordningscentrumen, gynnar dessa skall [...] nämnda system jämföras med det gemenskapsrättsliga system som baseras på skillnaden mellan inkomster och utgifter för ett företag som bedriver sin verksamhet där det råder fri konkurrens.” Domstolen uppgav därefter följande: ”Ett uteslutande av dessa [kostnader för anställda och de finansiella kostnaderna] från de kostnader som används för fastställandet av den skattepliktiga inkomsten för dessa centrum leder alltså inte till internpriser som ligger nära de priser som skulle ha tillämpats vid fri konkurrens”. Detta ansåg domstolen ”[medföra] en fördel för samordningscentrumen” (125). |
| --- | --- |

(259)

I sin dom om den belgiska stödordningen för samordningscenter (123) bedömde domstolen ett bestridande av ett kommissionsbeslut i vilket det bland annat fastslogs att metoden för att fastställa skattepliktig inkomst enligt det systemet medförde en selektiv fördel för dessa center (124). Enligt denna stödordning fastställdes den skattepliktiga vinsten till ett schablonbelopp som motsvarade en procentandel av hela rörelsekostnadsbeloppet, från vilket kostnader för anställda och finansieringskostnader uteslöts. Domstolen meddelade följande: ”För att undersöka huruvida fastställelsen av skattepliktiga inkomster, sådan den föreskrivs i systemet för samordningscentrumen, gynnar dessa skall [...] nämnda system jämföras med det gemenskapsrättsliga system som baseras på skillnaden mellan inkomster och utgifter för ett företag som bedriver sin verksamhet där det råder fri konkurrens.” Domstolen uppgav därefter följande: ”Ett uteslutande av dessa [kostnader för anställda och de finansiella kostnaderna] från de kostnader som används för fastställandet av den skattepliktiga inkomsten för dessa centrum leder alltså inte till internpriser som ligger nära de priser som skulle ha tillämpats vid fri konkurrens”. Detta ansåg domstolen ”[medföra] en fördel för samordningscentrumen” (125).

123

124

125

| (260) | Domstolen har alltså godtagit att en skatteåtgärd som innebär att ett koncernföretag tar ut internpriser som inte återspeglar de priser som skulle ha tagits ut vid fri konkurrens, nämligen priser som förhandlats fram av oberoende företag som förhandlar under jämförbara förhållanden på marknadsmässiga villkor, ger en fördel till detta koncernföretag i den utsträckning som den medför en minskning av företagets skattebas och därmed av den skatt som det ska betala enligt det allmänna bolagsskattesystemet. |
| --- | --- |

(260)

Domstolen har alltså godtagit att en skatteåtgärd som innebär att ett koncernföretag tar ut internpriser som inte återspeglar de priser som skulle ha tagits ut vid fri konkurrens, nämligen priser som förhandlats fram av oberoende företag som förhandlar under jämförbara förhållanden på marknadsmässiga villkor, ger en fördel till detta koncernföretag i den utsträckning som den medför en minskning av företagets skattebas och därmed av den skatt som det ska betala enligt det allmänna bolagsskattesystemet.

| (261) | Principen om att transaktioner mellan företag som ingår i samma koncern bör ersättas som om de har ingåtts av oberoende företag som förhandlar under jämförbara omständigheter på marknadsmässiga villkor kallas vanligtvis för armlängdsprincipen. I domen om den belgiska stödordningen för samordningscenter godkände domstolen armlängdsprincipen som ett riktmärke för att fastställa huruvida ett koncernföretag får en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget till följd av en skatteåtgärd som bestämmer företagets internprissättning och därmed dess skattebas. |
| --- | --- |

(261)

Principen om att transaktioner mellan företag som ingår i samma koncern bör ersättas som om de har ingåtts av oberoende företag som förhandlar under jämförbara omständigheter på marknadsmässiga villkor kallas vanligtvis för armlängdsprincipen. I domen om den belgiska stödordningen för samordningscenter godkände domstolen armlängdsprincipen som ett riktmärke för att fastställa huruvida ett koncernföretag får en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget till följd av en skatteåtgärd som bestämmer företagets internprissättning och därmed dess skattebas.

armlängdsprincipen

| (262) | Armlängdsprincipen har som syfte att garantera att transaktioner mellan företag i samma koncern behandlas för skatteändamål med beaktande av det vinstbelopp som skulle ha uppnåtts om samma transaktioner hade ingåtts av oberoende företag. I annat fall skulle koncernföretag få en förmånlig behandling enligt det allmänna bolagsskattesystemet vad gäller beräkningen av deras skattepliktiga vinst, till skillnad från oberoende företag, vilket skulle leda till en ojämlik behandling av företag som befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende mot bakgrund av målsättningen med ett sådant system, som är att beskatta vinsten för alla företag inom dess skattejurisdiktion. |
| --- | --- |

(262)

Armlängdsprincipen har som syfte att garantera att transaktioner mellan företag i samma koncern behandlas för skatteändamål med beaktande av det vinstbelopp som skulle ha uppnåtts om samma transaktioner hade ingåtts av oberoende företag. I annat fall skulle koncernföretag få en förmånlig behandling enligt det allmänna bolagsskattesystemet vad gäller beräkningen av deras skattepliktiga vinst, till skillnad från oberoende företag, vilket skulle leda till en ojämlik behandling av företag som befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende mot bakgrund av målsättningen med ett sådant system, som är att beskatta vinsten för alla företag inom dess skattejurisdiktion.

| (263) | För att bedöma huruvida Nederländerna gav en selektiv fördel till SMBV ska kommissionen därför kontrollera om den metod som den nederländska skattemyndigheten godtog genom att fastställa förhandsbeskedet om prissättning för fastställandet av SMBV:s skattepliktiga vinst i Nederländerna avviker från en metod som leder fram till en tillförlitlig beräkning av ett marknadsbaserat resultat och, därmed, från armlängdsprincipen. I den mån som den metod som Nederländerna godtog genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning medför en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet, jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst enligt detta system bestäms av marknaden, ska detta förhandsbesked om prissättning anses ge SMBV en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(263)

För att bedöma huruvida Nederländerna gav en selektiv fördel till SMBV ska kommissionen därför kontrollera om den metod som den nederländska skattemyndigheten godtog genom att fastställa förhandsbeskedet om prissättning för fastställandet av SMBV:s skattepliktiga vinst i Nederländerna avviker från en metod som leder fram till en tillförlitlig beräkning av ett marknadsbaserat resultat och, därmed, från armlängdsprincipen. I den mån som den metod som Nederländerna godtog genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning medför en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet, jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst enligt detta system bestäms av marknaden, ska detta förhandsbesked om prissättning anses ge SMBV en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

| (264) | Armlängdsprincipen utgör alltså nödvändigtvis en integrerad del av kommissionens bedömning enligt artikel 107.1 i fördraget av skatteåtgärder som beviljas koncernföretag, oberoende av om en medlemsstat har införlivat denna princip i sitt nationella rättssystem eller inte. Armlängdsprincipen tillämpas för att fastställa om den skattepliktiga vinsten för ett koncernföretag för bolagsskatteändamål har beräknats med hjälp av en metod som liknar marknadsvillkor, på ett sätt som innebär detta företag inte får en förmånligare behandling enligt det allmänna bolagsskattesystemet än icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst avgörs av marknaden. För att undvika missförstånd är den armlängdsprincip som kommissionen tillämpar vid bedömningen av statligt stöd alltså inte den princip som framgår av artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter, som är ett icke-bindande instrument, utan en allmän princip om likabehandling när det gäller beskattning som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 107.1 i fördraget, som är bindande för medlemsstaterna och omfattar de nationella skattereglerna (126). |
| --- | --- |

(264)

Armlängdsprincipen utgör alltså nödvändigtvis en integrerad del av kommissionens bedömning enligt artikel 107.1 i fördraget av skatteåtgärder som beviljas koncernföretag, oberoende av om en medlemsstat har införlivat denna princip i sitt nationella rättssystem eller inte. Armlängdsprincipen tillämpas för att fastställa om den skattepliktiga vinsten för ett koncernföretag för bolagsskatteändamål har beräknats med hjälp av en metod som liknar marknadsvillkor, på ett sätt som innebär detta företag inte får en förmånligare behandling enligt det allmänna bolagsskattesystemet än icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst avgörs av marknaden. För att undvika missförstånd är den armlängdsprincip som kommissionen tillämpar vid bedömningen av statligt stöd alltså inte den princip som framgår av artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter, som är ett icke-bindande instrument, utan en allmän princip om likabehandling när det gäller beskattning som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 107.1 i fördraget, som är bindande för medlemsstaterna och omfattar de nationella skattereglerna (126).

126

| (265) | Som svar på Nederländernas argument att kommissionen, genom att göra en sådan bedömning, ersätter den nationella skattemyndigheten i sin tolkning av deras nationella lagstiftning (127) vill kommissionen därför påminna om att den inte undersöker huruvida SMBV:s förhandsbesked om prissättning uppfyller armlängdsprincipen enligt beskrivningen i artikel 8b.1 i CIT eller i förordningen, utan huruvida den nederländska skattemyndigheten gav SMBV en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget genom att utfärda ett förhandsbesked om prissättning som godkänner en vinstfördelning som avviker från det vinstbelopp som skulle ha beskattats enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet om samma transaktioner hade utförts av oberoende företag som förhandlar under jämförbara förhållanden på marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(265)

Som svar på Nederländernas argument att kommissionen, genom att göra en sådan bedömning, ersätter den nationella skattemyndigheten i sin tolkning av deras nationella lagstiftning (127) vill kommissionen därför påminna om att den inte undersöker huruvida SMBV:s förhandsbesked om prissättning uppfyller armlängdsprincipen enligt beskrivningen i artikel 8b.1 i CIT eller i förordningen, utan huruvida den nederländska skattemyndigheten gav SMBV en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget genom att utfärda ett förhandsbesked om prissättning som godkänner en vinstfördelning som avviker från det vinstbelopp som skulle ha beskattats enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet om samma transaktioner hade utförts av oberoende företag som förhandlar under jämförbara förhållanden på marknadsmässiga villkor.

127

| (266) | Som svar på Nederländernas och Starbucks argument om att eftersom internprissättning inte är en exakt vetenskap bör kommissionens bedömning av det internprissättningsarrangemang som avtalats i SMBV:s förhandsbesked om prissättning ovillkorligen begränsas (128) vill kommissionen påminna om att uppskattningsinslaget i internprissättningen måste ses mot bakgrund av dess mål. Även om det i punkt 1.13 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 medges att internprissättning inte är en exakt vetenskap anges i samma punkt att det är viktigt att ta hänsyn till målsättningen att komma fram till en rimlig uppskattning av ett marknadsmässigt resultat grundat på tillförlitliga uppgifter. Syftet med OECD:s riktlinjer för internprissättning är att, till nytta för skattemyndigheter och multinationella företag, utveckla de lämpligaste metoderna för att uppskatta priser grundade på armlängdsprincipen för gränsöverskridande transaktioner mellan företag i intressegemenskap för skatteändamål. Det hade varit omöjligt att fullfölja detta mål om uppskattningsinslaget hos internprissättningen kunde användas som en förevändning för att åsidosätta det samförstånd om lämpliga metoder för internprissättning som dessa riktlinjer innebär. Uppskattningsinslaget hos armlängdsprincipen kan därför inte åberopas för att motivera en internprissättningsanalys som antingen är metodologiskt inkonsekvent eller som är baserad på ett olämpligt urval av jämförelsetal. |
| --- | --- |

(266)

Som svar på Nederländernas och Starbucks argument om att eftersom internprissättning inte är en exakt vetenskap bör kommissionens bedömning av det internprissättningsarrangemang som avtalats i SMBV:s förhandsbesked om prissättning ovillkorligen begränsas (128) vill kommissionen påminna om att uppskattningsinslaget i internprissättningen måste ses mot bakgrund av dess mål. Även om det i punkt 1.13 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 medges att internprissättning inte är en exakt vetenskap anges i samma punkt att det är viktigt att ta hänsyn till målsättningen att komma fram till en rimlig uppskattning av ett marknadsmässigt resultat grundat på tillförlitliga uppgifter. Syftet med OECD:s riktlinjer för internprissättning är att, till nytta för skattemyndigheter och multinationella företag, utveckla de lämpligaste metoderna för att uppskatta priser grundade på armlängdsprincipen för gränsöverskridande transaktioner mellan företag i intressegemenskap för skatteändamål. Det hade varit omöjligt att fullfölja detta mål om uppskattningsinslaget hos internprissättningen kunde användas som en förevändning för att åsidosätta det samförstånd om lämpliga metoder för internprissättning som dessa riktlinjer innebär. Uppskattningsinslaget hos armlängdsprincipen kan därför inte åberopas för att motivera en internprissättningsanalys som antingen är metodologiskt inkonsekvent eller som är baserad på ett olämpligt urval av jämförelsetal.

128

| (267) | Om det kan bevisas att den metod som den nederländska skattemyndigheten godtog genom att avgöra SMBV:s förhandsbesked om prissättning för fastställandet av SMBV:s skattepliktiga vinst i Nederländerna avviker från en metod som leder fram till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat, och därmed från armlängdsprincipen, kommer detta förhandsbesked om prissättning slutligen att anses ge en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, i den mån det medför en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag vars skattebas bestäms av den vinst de genererar under marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(267)

Om det kan bevisas att den metod som den nederländska skattemyndigheten godtog genom att avgöra SMBV:s förhandsbesked om prissättning för fastställandet av SMBV:s skattepliktiga vinst i Nederländerna avviker från en metod som leder fram till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat, och därmed från armlängdsprincipen, kommer detta förhandsbesked om prissättning slutligen att anses ge en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, i den mån det medför en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag vars skattebas bestäms av den vinst de genererar under marknadsvillkor.

9.2.3.1   Metodval, parametrar och justeringar som ligger till grund för SMBV:s förhandsbesked om prissättning

Metodval, parametrar och justeringar som ligger till grund för SMBV:s förhandsbesked om prissättning

| (268) | Genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning godtas en metod för att fastställa en vinstfördelning till SMBV inom Starbuckskoncernen som är baserad på en rapport om internprissättning som utarbetats av Starbucks skatterådgivare, i vilken en ersättning för en funktion som utförs av SMBV (rostning/tillverkning) beräknas. |
| --- | --- |

(268)

Genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning godtas en metod för att fastställa en vinstfördelning till SMBV inom Starbuckskoncernen som är baserad på en rapport om internprissättning som utarbetats av Starbucks skatterådgivare, i vilken en ersättning för en funktion som utförs av SMBV (rostning/tillverkning) beräknas.

| (269) | Vid beräkningen av den ersättning som ska betalas till SMBV gör skatterådgivaren följande metodval i rapporten om internprissättning:






  i) | Valet att använda nettomarginalmetoden för att uppskatta en skattepliktig vinst. |
| --- | --- | --- |

(269)

Vid beräkningen av den ersättning som ska betalas till SMBV gör skatterådgivaren följande metodval i rapporten om internprissättning:

i)

Valet att använda nettomarginalmetoden för att uppskatta en skattepliktig vinst.

| ii) | Valet att använda rörelsekostnader som indikator på vinstnivå för användning vid tillämpning av nettomarginalmetoden (129). |
| --- | --- |

ii)

Valet att använda rörelsekostnader som indikator på vinstnivå för användning vid tillämpning av nettomarginalmetoden (129).

129

| iii) | Tillämpningen av en justering av rörelsekapital för att beakta skillnader mellan SMBV och de jämförelsetal som används för att uppskatta ett vinstpålägg som är grundat på armlängdsprincipen (130). |
| --- | --- |

iii)

Tillämpningen av en justering av rörelsekapital för att beakta skillnader mellan SMBV och de jämförelsetal som används för att uppskatta ett vinstpålägg som är grundat på armlängdsprincipen (130).

130

| (270) | I rapporten om internprissättning fastställs en ersättning för den rostningsfunktion som SMBV utför motsvarande ett vinstpålägg på [9–12] % av dess rörelsekostnad, som den nederländska skattemyndigheten godtar som en ersättning grundad på armlängdsprincipen i SMBV:s förhandsbesked om prissättning. I SMBV:s förhandsbesked om prissättning godtar den nederländska skattemyndigheten även att all vinst som genereras av SMBV som överstiger denna ersättningsnivå kommer att betalas ut som en royalty till Alki LP. |
| --- | --- |

(270)

I rapporten om internprissättning fastställs en ersättning för den rostningsfunktion som SMBV utför motsvarande ett vinstpålägg på [9–12] % av dess rörelsekostnad, som den nederländska skattemyndigheten godtar som en ersättning grundad på armlängdsprincipen i SMBV:s förhandsbesked om prissättning. I SMBV:s förhandsbesked om prissättning godtar den nederländska skattemyndigheten även att all vinst som genereras av SMBV som överstiger denna ersättningsnivå kommer att betalas ut som en royalty till Alki LP.

| (271) | I följande avsnitt kommer kommissionen att förklara varför den anser att flera av de metodval som ligger till grund för rapporten om internprissättning inte borde ha godkänts av den nederländska skattemyndigheten i SMBV:s förhandsbesked om prissättning, eftersom detta godkännande leder till en skattepliktig vinst för SMBV som inte kan anses utgöra en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat och som leder till en minskning av den skatt som SMBV ska betala jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst bestäms av marknaden. |
| --- | --- |

(271)

I följande avsnitt kommer kommissionen att förklara varför den anser att flera av de metodval som ligger till grund för rapporten om internprissättning inte borde ha godkänts av den nederländska skattemyndigheten i SMBV:s förhandsbesked om prissättning, eftersom detta godkännande leder till en skattepliktig vinst för SMBV som inte kan anses utgöra en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat och som leder till en minskning av den skatt som SMBV ska betala jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst bestäms av marknaden.

| (272) | Först och främst saknas en identifiering och en analys av SMBV:s kontrollerade och okontrollerade transaktioner (131) i rapporten om internprissättning, vilket är ett nödvändigt första steg i en bedömning av huruvida affärsmässiga villkor som tillämpas mellan närstående parter i internprissättningssammanhang är baserade på armlängdsprincipen. I rapporten om internprissättning undersöks närmare bestämt inte huruvida den royaltybetalning som gjordes av SMBV till Alki LP för licensieringen av de immateriella rättigheterna avseende rostning och som är den koncerninterna transaktion för vilken SMBV:s förhandsbesked om prissättning begärdes och beviljades (132) är grundad på armlängdsprincipen. Såsom kommissionen kommer att visa leder en internprissättningsanalys av huruvida denna royalty är förenlig med armlängdsprincipen på grundval av jämförbara okontrollerade transaktioner till slutsatsen att ingen royalty ska betalas för de immateriella rättigheter avseende rostning som licensierats av Alki LP till SMBV (133). I rapporten om internprissättning undersöks inte heller huruvida det pris som SCTC tagit ut av SMBV för de gröna kaffebönorna är grundat på armlängdsprincipen. Såsom kommissionen kommer att visa finns det inte någon marknadsbaserad motivering till denna betydande prishöjning från och med 2011 som ledde till en minskning av SMBV:s bokföringsmässiga vinst från och med det året (134). |
| --- | --- |

(272)

Först och främst saknas en identifiering och en analys av SMBV:s kontrollerade och okontrollerade transaktioner (131) i rapporten om internprissättning, vilket är ett nödvändigt första steg i en bedömning av huruvida affärsmässiga villkor som tillämpas mellan närstående parter i internprissättningssammanhang är baserade på armlängdsprincipen. I rapporten om internprissättning undersöks närmare bestämt inte huruvida den royaltybetalning som gjordes av SMBV till Alki LP för licensieringen av de immateriella rättigheterna avseende rostning och som är den koncerninterna transaktion för vilken SMBV:s förhandsbesked om prissättning begärdes och beviljades (132) är grundad på armlängdsprincipen. Såsom kommissionen kommer att visa leder en internprissättningsanalys av huruvida denna royalty är förenlig med armlängdsprincipen på grundval av jämförbara okontrollerade transaktioner till slutsatsen att ingen royalty ska betalas för de immateriella rättigheter avseende rostning som licensierats av Alki LP till SMBV (133). I rapporten om internprissättning undersöks inte heller huruvida det pris som SCTC tagit ut av SMBV för de gröna kaffebönorna är grundat på armlängdsprincipen. Såsom kommissionen kommer att visa finns det inte någon marknadsbaserad motivering till denna betydande prishöjning från och med 2011 som ledde till en minskning av SMBV:s bokföringsmässiga vinst från och med det året (134).

131

132

133

134

| (273) | Dessutom, och utan att det påverkar det föregående skälet, innehåller rapporten om internprissättning ingen analys av komplexiteten hos funktionerna hos alla de koncernföretag som deltar i kontrollerade transaktioner, i synnerhet Alki LP, när man godtar att SMBV ska betraktas som den minst komplexa funktionen och därmed den testade parten vid tillämpningen av nettomarginalmetoden (135). |
| --- | --- |

(273)

Dessutom, och utan att det påverkar det föregående skälet, innehåller rapporten om internprissättning ingen analys av komplexiteten hos funktionerna hos alla de koncernföretag som deltar i kontrollerade transaktioner, i synnerhet Alki LP, när man godtar att SMBV ska betraktas som den minst komplexa funktionen och därmed den testade parten vid tillämpningen av nettomarginalmetoden (135).

135

| (274) | Slutligen, och utan att det påverkar de två föregående skälen, definieras SMBV:s huvudfunktioner som ska ersättas på ett felaktigt sätt i rapporten om internprissättning och i denna rapport försöker man också felaktigt uppskatta denna ersättning på grundval av rörelsekostnader (136). |
| --- | --- |

(274)

Slutligen, och utan att det påverkar de två föregående skälen, definieras SMBV:s huvudfunktioner som ska ersättas på ett felaktigt sätt i rapporten om internprissättning och i denna rapport försöker man också felaktigt uppskatta denna ersättning på grundval av rörelsekostnader (136).

136

9.2.3.2   I rapporten om internprissättning undersöks inte den koncerninterna transaktion för vilken SMBV:s förhandsbesked om prissättning i själva verket begärdes och beviljades.

I rapporten om internprissättning undersöks inte den koncerninterna transaktion för vilken SMBV:s förhandsbesked om prissättning i själva verket begärdes och beviljades.

| (275) | Genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning godtas en beskattningsbar ersättning till SMBV för dess rostningsfunktion. Genom förhandsbeskedet godtas även att all vinst som genereras av SMBV och som överstiger denna ersättningsnivå kommer att betalas ut som en royalty till Alki LP, som inte beskattas i Nederländerna. |
| --- | --- |

(275)

Genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning godtas en beskattningsbar ersättning till SMBV för dess rostningsfunktion. Genom förhandsbeskedet godtas även att all vinst som genereras av SMBV och som överstiger denna ersättningsnivå kommer att betalas ut som en royalty till Alki LP, som inte beskattas i Nederländerna.

| (276) | Genom att bevilja SMBV:s förhandsbesked om prissättning godtar den nederländska skattemyndigheten alltså uttryckligen att skatterådgivarens metod för att beräkna den skattepliktiga ersättningen till SMBV för dess rostningsfunktion direkt avgör nivån för den royalty som betalas av SMBV till Alki LP för avtalet om licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning mellan dem. Den nederländska skattemyndigheten godtar även uttryckligen att den faktiska vinstnivå som genereras av SMBV i Nederländerna minskas för skatteändamål genom denna royaltybetalning, vilket leder till en lägre skattepliktig vinst än den som faktiskt redovisats. Om SMBV:s bokföringsmässiga vinst är högre än den ersättningsnivå som avtalats i SMBV:s förhandsbesked om prissättning kommer royaltybetalningen till Alki LP att ökas med skillnaden mellan denna ersättningsnivå och SMBV:s bokföringsmässiga vinst. |
| --- | --- |

(276)

Genom att bevilja SMBV:s förhandsbesked om prissättning godtar den nederländska skattemyndigheten alltså uttryckligen att skatterådgivarens metod för att beräkna den skattepliktiga ersättningen till SMBV för dess rostningsfunktion direkt avgör nivån för den royalty som betalas av SMBV till Alki LP för avtalet om licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning mellan dem. Den nederländska skattemyndigheten godtar även uttryckligen att den faktiska vinstnivå som genereras av SMBV i Nederländerna minskas för skatteändamål genom denna royaltybetalning, vilket leder till en lägre skattepliktig vinst än den som faktiskt redovisats. Om SMBV:s bokföringsmässiga vinst är högre än den ersättningsnivå som avtalats i SMBV:s förhandsbesked om prissättning kommer royaltybetalningen till Alki LP att ökas med skillnaden mellan denna ersättningsnivå och SMBV:s bokföringsmässiga vinst.

| (277) | Royaltyn är följaktligen en justeringsvariabel som fastställs genom att kombinera SMBV:s bokföringsmässiga vinst och den ersättning som avtalats i SMBV:s förhandsbesked om prissättning. Avtalet om licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning mellan Alki LP och SMBV är den transaktion för vilken SMBV:s förhandsbesked om prissättning begärdes, och metoden för att fastställa nivån på denna royalty som en justeringsvariabel är den transaktion som prissätts genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(277)

Royaltyn är följaktligen en justeringsvariabel som fastställs genom att kombinera SMBV:s bokföringsmässiga vinst och den ersättning som avtalats i SMBV:s förhandsbesked om prissättning. Avtalet om licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning mellan Alki LP och SMBV är den transaktion för vilken SMBV:s förhandsbesked om prissättning begärdes, och metoden för att fastställa nivån på denna royalty som en justeringsvariabel är den transaktion som prissätts genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning.

| (278) | I den rapport om internprissättning som ligger till grund för förhandsbeskedet om prissättning föreslås en ersättning för SMBV ändå bara genom att en funktion som utförs av företaget (rostning/tillverkning) analyseras genom tillämpningen av nettomarginalmetoden. I rapporten identifieras inte royaltybetalningen som justeringsvariabeln i beräkningen av denna föreslagna ersättning. Följaktligen underlåter man i denna rapport att identifiera eller analysera det avtal om licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning för vilket denna royalty betalas som den transaktion som i själva verket prissätts, och därmed underlåter man också att fastställa en metod för att säkerställa att denna royaltybetalning är förenlig med armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(278)

I den rapport om internprissättning som ligger till grund för förhandsbeskedet om prissättning föreslås en ersättning för SMBV ändå bara genom att en funktion som utförs av företaget (rostning/tillverkning) analyseras genom tillämpningen av nettomarginalmetoden. I rapporten identifieras inte royaltybetalningen som justeringsvariabeln i beräkningen av denna föreslagna ersättning. Följaktligen underlåter man i denna rapport att identifiera eller analysera det avtal om licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning för vilket denna royalty betalas som den transaktion som i själva verket prissätts, och därmed underlåter man också att fastställa en metod för att säkerställa att denna royaltybetalning är förenlig med armlängdsprincipen.

| (279) | Syftet med en prissättning är dock att fastställa huruvida villkoren för kontrollerade transaktioner är förenliga med armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(279)

Syftet med en prissättning är dock att fastställa huruvida villkoren för kontrollerade transaktioner är förenliga med armlängdsprincipen.

| (280) | Detta fokus på transaktioner vid internprissättning uttrycks tydligt i punkt 1.6 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, där det från början klargörs att eftersom det företagsvisa tillvägagångssättet behandlar medlemmarna i en multinationell företagsgrupp som om de var oberoende enheter läggs fokus på karaktären hos transaktionerna mellan dessa medlemmar och huruvida villkoren för dessa skiljer sig från de villkor som skulle råda i jämförbara okontrollerade transaktioner. En sådan analys av de kontrollerade och de okontrollerade transaktionerna, en så kallad jämförelseanalys, är en av grundstenarna i tillämpningen av armlängdsprincipen (137). |
| --- | --- |

(280)

Detta fokus på transaktioner vid internprissättning uttrycks tydligt i punkt 1.6 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, där det från början klargörs att eftersom det företagsvisa tillvägagångssättet behandlar medlemmarna i en multinationell företagsgrupp som om de var oberoende enheter läggs fokus på karaktären hos transaktionerna mellan dessa medlemmar och huruvida villkoren för dessa skiljer sig från de villkor som skulle råda i jämförbara okontrollerade transaktioner. En sådan analys av de kontrollerade och de okontrollerade transaktionerna, en så kallad jämförelseanalys, är en av grundstenarna i tillämpningen av armlängdsprincipen (137).

.

137

| (281) | Med andra ord måste affärstransaktioner mellan närstående och icke-närstående parter först definieras tydligt innan de kan jämföras. Detta fokus på transaktioner stöds även enligt nederländsk skattelagstiftning genom kravet på att inte tillåta avdrag för kostnader som inte överensstämmer med armlängdsprincipen (138). |
| --- | --- |

(281)

Med andra ord måste affärstransaktioner mellan närstående och icke-närstående parter först definieras tydligt innan de kan jämföras. Detta fokus på transaktioner stöds även enligt nederländsk skattelagstiftning genom kravet på att inte tillåta avdrag för kostnader som inte överensstämmer med armlängdsprincipen (138).

138

| (282) | Det är bara om det är omöjligt att jämföra en viss koncernintern transaktion för vilken ett förhandsbesked om prissättning har begärts (med hänsyn till de utförda funktionerna) med liknande okontrollerade transaktioner som det är motiverat att använda sig av en jämförelse av utförda funktioner. I detta sammanhang förklaras i punkt 1.41 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 att innan man utvidgar sökandet till att inkludera ett större antal potentiellt jämförbara okontrollerade transaktioner som är baserade på liknande funktioner som utförs bör man överväga huruvida sådana transaktioner sannolikt kan ge tillförlitliga jämförelsetal för den kontrollerade transaktionen (139). Detta förklarar även varför marknadsprismetoden föredras framför alla andra metoder för internprissättning både i punkt 2.14 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 och i punkt 2.7 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995, vilka båda anger följande: När det är möjligt att hitta jämförbara okontrollerbara transaktioner är marknadsprismetoden det mest direkta och tillförlitliga sättet för att tillämpa armlängdsprincipen. I sådana fall är marknadsprismetoden följaktligen att föredra framför alla andra metoder. |
| --- | --- |

(282)

Det är bara om det är omöjligt att jämföra en viss koncernintern transaktion för vilken ett förhandsbesked om prissättning har begärts (med hänsyn till de utförda funktionerna) med liknande okontrollerade transaktioner som det är motiverat att använda sig av en jämförelse av utförda funktioner. I detta sammanhang förklaras i punkt 1.41 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 att innan man utvidgar sökandet till att inkludera ett större antal potentiellt jämförbara okontrollerade transaktioner som är baserade på liknande funktioner som utförs bör man överväga huruvida sådana transaktioner sannolikt kan ge tillförlitliga jämförelsetal för den kontrollerade transaktionen (139). Detta förklarar även varför marknadsprismetoden föredras framför alla andra metoder för internprissättning både i punkt 2.14 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 och i punkt 2.7 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995, vilka båda anger följande: När det är möjligt att hitta jämförbara okontrollerbara transaktioner är marknadsprismetoden det mest direkta och tillförlitliga sättet för att tillämpa armlängdsprincipen. I sådana fall är marknadsprismetoden följaktligen att föredra framför alla andra metoder.

139

| (283) | I både 1995 och 2010 års riktlinjer för internprissättning föredras på samma sätt de traditionella transaktionsbaserade metoderna framför de transaktionsbaserade vinstmetoderna som ett medel för att fastställa om ett internpris är grundat på armlängdsprincipen (140). I OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 utesluts till och med automatisk användning av transaktionsbaserade vinstmetoder såsom nettomarginalmetoden i internprissättningssammanhang, och i punkt 3.50 i dessa riktlinjer anges följande: Det finns dock fall där traditionella transaktionsbaserade metoder inte kan tillämpas ensamma på ett tillförlitligt sätt, eller undantagsvis inte kan tillämpas över huvud taget. Dessa ska betraktas som fall där en sista utväg måste tillämpas. Även som en sista utväg vore det emellertid olämpligt att automatiskt tillämpa en transaktionsbaserad vinstmetod utan att först bedöma metodens tillförlitlighet. |
| --- | --- |

(283)

I både 1995 och 2010 års riktlinjer för internprissättning föredras på samma sätt de traditionella transaktionsbaserade metoderna framför de transaktionsbaserade vinstmetoderna som ett medel för att fastställa om ett internpris är grundat på armlängdsprincipen (140). I OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 utesluts till och med automatisk användning av transaktionsbaserade vinstmetoder såsom nettomarginalmetoden i internprissättningssammanhang, och i punkt 3.50 i dessa riktlinjer anges följande: Det finns dock fall där traditionella transaktionsbaserade metoder inte kan tillämpas ensamma på ett tillförlitligt sätt, eller undantagsvis inte kan tillämpas över huvud taget. Dessa ska betraktas som fall där en sista utväg måste tillämpas. Även som en sista utväg vore det emellertid olämpligt att automatiskt tillämpa en transaktionsbaserad vinstmetod utan att först bedöma metodens tillförlitlighet.

140

| (284) | Nederländernas synpunkt om att dess skattemyndighet inte är bunden av en regel om bästa metod befriar inte denna myndighet från skyldigheten att bekräfta att den metod för internprissättning som skattebetalaren valt leder till en tillförlitlig uppskattning av ett pris baserat på armlängdsprincipen innan myndigheten godtar en begäran om förhandsbesked om prissättning som är baserad på den metoden. Denna skyldighet anges även i den bestämmelse i den förordning som Nederländerna hänvisar till i detta avseende. I punkt 3.1 i förordningen föreskrivs nämligen att den nederländska skatte- och tullmyndigheten alltid bör inleda sin undersökning om internpriser utifrån den metod som användes av skattebetalaren vid den tidpunkt då transaktionen utfördes. Detta innebär i princip att skattebetalaren fritt kan välja en metod för internprissättning, under förutsättning att den valda metoden leder till ett resultat som är grundat på armlängdsprincipen för den särskilda transaktionen. Skattebetalaren måste demonstrera sitt val. Med andra ord bör den metod som föreslås av skattebetalaren vara utgångspunkten för skattemyndighetens undersökning av begäran om ett förhandsbesked om prissättning. Oavsett vilken metod som väljs måste den leda till ett resultat som grundas på armlängdsprincipen för den särskilda transaktion som ska prissättas, så att det står skattemyndigheten fritt att ifrågasätta lämpligheten hos den metod som valts av skattebetalaren. Med tanke på att lämpligheten hos den valda metoden för internprissättning måste motiveras av skatterådgivaren enligt denna bestämmelse och med tanke på det uttryckliga företräde som förordningen ger marknadsprismetoden när jämförbara transaktioner är tillgängliga (141) befriar avsaknaden av en regel om bästa metod inte skattemyndigheten från skyldigheten att, innan den godtar en begäran om förhandsbesked om prissättning, säkerställa att den metod för internprissättning som valts av skattebetalaren kan leda fram till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(284)

Nederländernas synpunkt om att dess skattemyndighet inte är bunden av en regel om bästa metod befriar inte denna myndighet från skyldigheten att bekräfta att den metod för internprissättning som skattebetalaren valt leder till en tillförlitlig uppskattning av ett pris baserat på armlängdsprincipen innan myndigheten godtar en begäran om förhandsbesked om prissättning som är baserad på den metoden. Denna skyldighet anges även i den bestämmelse i den förordning som Nederländerna hänvisar till i detta avseende. I punkt 3.1 i förordningen föreskrivs nämligen att den nederländska skatte- och tullmyndigheten alltid bör inleda sin undersökning om internpriser utifrån den metod som användes av skattebetalaren vid den tidpunkt då transaktionen utfördes. Detta innebär i princip att skattebetalaren fritt kan välja en metod för internprissättning, under förutsättning att den valda metoden leder till ett resultat som är grundat på armlängdsprincipen för den särskilda transaktionen. Skattebetalaren måste demonstrera sitt val. Med andra ord bör den metod som föreslås av skattebetalaren vara utgångspunkten för skattemyndighetens undersökning av begäran om ett förhandsbesked om prissättning. Oavsett vilken metod som väljs måste den leda till ett resultat som grundas på armlängdsprincipen för den särskilda transaktion som ska prissättas, så att det står skattemyndigheten fritt att ifrågasätta lämpligheten hos den metod som valts av skattebetalaren. Med tanke på att lämpligheten hos den valda metoden för internprissättning måste motiveras av skatterådgivaren enligt denna bestämmelse och med tanke på det uttryckliga företräde som förordningen ger marknadsprismetoden när jämförbara transaktioner är tillgängliga (141) befriar avsaknaden av en regel om bästa metod inte skattemyndigheten från skyldigheten att, innan den godtar en begäran om förhandsbesked om prissättning, säkerställa att den metod för internprissättning som valts av skattebetalaren kan leda fram till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen.

141

| (285) | Såsom framgår av följande avsnitt och eftersom rapporten om internprissättning inte innehöll några uppgifter om okontrollerade transaktioner som liknar avtalet om licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning mellan SMBV och Alki LP, och eftersom den inte innehöll någon undersökning av den enda koncerninterna transaktion som prissattes genom internprissättningsanalysen, kan den metod för internprissättning som föreslagits av Starbucks skatterådgivare och godtagits genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning följaktligen inte anses ge en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. Eftersom rapporten om internprissättning innehåller en analys av en ersättning för SMBV grundad på armlängdsprincipen med en felaktig utgångspunkt (företagets rostningsfunktion) resulterar den i en ersättning som är felaktigt uppskattad på grundval av nettomarginalmetoden. Man borde snarare ha använt sig av mer tillförlitliga jämförelser med tillgängliga uppgifter om liknande transaktioner mellan icke-närstående parter i internprissättningssammanhang, vilket Starbucks hade tillgång till vid den tidpunkt då begäran om förhandsbesked gjordes, och som borde ha begärts av den nederländska skattemyndigheten för att säkerställa att den royaltybetalning som prissattes genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning var grundad på armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(285)

Såsom framgår av följande avsnitt och eftersom rapporten om internprissättning inte innehöll några uppgifter om okontrollerade transaktioner som liknar avtalet om licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning mellan SMBV och Alki LP, och eftersom den inte innehöll någon undersökning av den enda koncerninterna transaktion som prissattes genom internprissättningsanalysen, kan den metod för internprissättning som föreslagits av Starbucks skatterådgivare och godtagits genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning följaktligen inte anses ge en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. Eftersom rapporten om internprissättning innehåller en analys av en ersättning för SMBV grundad på armlängdsprincipen med en felaktig utgångspunkt (företagets rostningsfunktion) resulterar den i en ersättning som är felaktigt uppskattad på grundval av nettomarginalmetoden. Man borde snarare ha använt sig av mer tillförlitliga jämförelser med tillgängliga uppgifter om liknande transaktioner mellan icke-närstående parter i internprissättningssammanhang, vilket Starbucks hade tillgång till vid den tidpunkt då begäran om förhandsbesked gjordes, och som borde ha begärts av den nederländska skattemyndigheten för att säkerställa att den royaltybetalning som prissattes genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning var grundad på armlängdsprincipen.

9.2.3.3   Den royaltybetalning till Alki LP som är en följd av SMBV:s förhandsbesked om prissättning är inte prissatt i enlighet med armlängdsprincipen

Den royaltybetalning till Alki LP som är en följd av SMBV:s förhandsbesked om prissättning är inte prissatt i enlighet med armlängdsprincipen

| (286) | De immateriella rättigheter för vilka royaltybetalningen görs omfattar den sakkunskap om rostning och de rostningskurvor som licensieras av Alki LP till SMBV. Denna royaltybetalning avser inte värdet på Starbucks varumärke eftersom rätten att använda detta varumärke betalas av butikerna till Starbucks Coffee BV. |
| --- | --- |

(286)

De immateriella rättigheter för vilka royaltybetalningen görs omfattar den sakkunskap om rostning och de rostningskurvor som licensieras av Alki LP till SMBV. Denna royaltybetalning avser inte värdet på Starbucks varumärke eftersom rätten att använda detta varumärke betalas av butikerna till Starbucks Coffee BV.

| (287) | I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida royaltybetalningen överensstämde med armlängdsprincipen (142). Kommissionen förklarade i synnerhet att det faktum att nivån för de royalties som SMBV ska betala till Alki LP beror på skillnaden mellan den ersättning som fastställs i SMBV:s förhandsbesked om prissättning och den bokföringsmässiga vinsten före skatt innan royaltyn betalas (143) leder till en situation där denna royaltybetalning beräknas som vinst som överstiger SMBV:s förhandsbesked om prissättning, och som inte återspeglar dessa immateriella rättigheters armlängdsvärde (144). Kommissionen hänvisade i detta avseende till punkt 6.16 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, där det anges att en royalty normalt skulle vara en återkommande betalning som grundas på användarens produktion, försäljning eller, i sällsynta fall, vinst (145). I SMBV:s förhandsbesked om prissättning har royaltybetalningen till Alki LP inget samband med SMBV:s produktion, försäljning eller vinst. I skäl 120 i sitt beslut om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen vidare sina tvivel om huruvida royaltybetalningen är grundad på armlängdsprincipen, med tanke på att royaltyn genom prissättningsmetoden är skild från det ekonomiska värdet på alla eventuella immateriella rättigheter, det vill säga värdet för SMBV på de immateriella tillgångarna avseende rostning. |
| --- | --- |

(287)

I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida royaltybetalningen överensstämde med armlängdsprincipen (142). Kommissionen förklarade i synnerhet att det faktum att nivån för de royalties som SMBV ska betala till Alki LP beror på skillnaden mellan den ersättning som fastställs i SMBV:s förhandsbesked om prissättning och den bokföringsmässiga vinsten före skatt innan royaltyn betalas (143) leder till en situation där denna royaltybetalning beräknas som vinst som överstiger SMBV:s förhandsbesked om prissättning, och som inte återspeglar dessa immateriella rättigheters armlängdsvärde (144). Kommissionen hänvisade i detta avseende till punkt 6.16 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, där det anges att en royalty normalt skulle vara en återkommande betalning som grundas på användarens produktion, försäljning eller, i sällsynta fall, vinst (145). I SMBV:s förhandsbesked om prissättning har royaltybetalningen till Alki LP inget samband med SMBV:s produktion, försäljning eller vinst. I skäl 120 i sitt beslut om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen vidare sina tvivel om huruvida royaltybetalningen är grundad på armlängdsprincipen, med tanke på att royaltyn genom prissättningsmetoden är skild från det ekonomiska värdet på alla eventuella immateriella rättigheter, det vill säga värdet för SMBV på de immateriella tillgångarna avseende rostning.

142

143

144

145

| (288) | För att jämföra värdet på royaltybetalningen med royaltynivåerna på marknaden, fastställt som en procentandel av omsättningen, beräknade kommissionen det royaltybelopp som SMBV betalat till Alki LP som en procentandel av den årliga försäljningen av rostat kaffe från SMBV till butikerna. Enligt dessa beräkningar varierar royaltybetalningen mellan [1–10] % och [30–40] % av SMBV:s intäkter från försäljningen av kaffe under den period som SMBV:s förhandsbesked om prissättning är giltigt, vilket bekräftar kommissionens tvivel beträffande royaltyns fluktuation (146). Under tre av dessa år låg nivåerna dessutom över [30–40] %, såsom beskrivs i tabell 10:

  Tabell 10


  Royaltybetalningens fluktuation under den period som SMBV:s förhandsbesked om prissättning är giltigt














  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| Royalty som betalats av SMBV | 4 699 336 | 1 698 150 | 2 470 449 | 1 079 817 | 12 352 838 | 5 786 211 | 22 812 962 | 24 285 088 |
| Intäkter från försäljning av kaffe | [20-30 miljoner] | [20-30 miljoner] | [20-30 miljoner] | [20-30 miljoner] | [40-50 miljoner] | [50-60 miljoner] | [50-60 miljoner] | [60-70 miljoner] |
| Nettoresultat för året | [20-30 %] | [1-10 %] | [1-10 %] | [1-10 %] | [30-40 %] | [10-20 %] | [30-40 %] | [30-40 %] |

(288)

För att jämföra värdet på royaltybetalningen med royaltynivåerna på marknaden, fastställt som en procentandel av omsättningen, beräknade kommissionen det royaltybelopp som SMBV betalat till Alki LP som en procentandel av den årliga försäljningen av rostat kaffe från SMBV till butikerna. Enligt dessa beräkningar varierar royaltybetalningen mellan [1–10] % och [30–40] % av SMBV:s intäkter från försäljningen av kaffe under den period som SMBV:s förhandsbesked om prissättning är giltigt, vilket bekräftar kommissionens tvivel beträffande royaltyns fluktuation (146). Under tre av dessa år låg nivåerna dessutom över [30–40] %, såsom beskrivs i tabell 10:

146

Tabell 10

Tabell 10

Royaltybetalningens fluktuation under den period som SMBV:s förhandsbesked om prissättning är giltigt

Royaltybetalningens fluktuation under den period som SMBV:s förhandsbesked om prissättning är giltigt

(EUR)

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

Royalty som betalats av SMBV

4 699 336

1 698 150

2 470 449

1 079 817

12 352 838

5 786 211

22 812 962

24 285 088

Intäkter från försäljning av kaffe

[20-30 miljoner]

[20-30 miljoner]

[20-30 miljoner]

[20-30 miljoner]

[40-50 miljoner]

[50-60 miljoner]

[50-60 miljoner]

[60-70 miljoner]

Nettoresultat för året

Nettoresultat för året

[20-30 %]

[1-10 %]

[1-10 %]

[1-10 %]

[30-40 %]

[10-20 %]

[30-40 %]

[30-40 %]

| (289) | I detta särskilda sammanhang ger royaltybetalningens varierande karaktär en första fingervisning om att nivån för denna betalning inte har något samband med värdet på de immateriella rättigheter för vilka den betalas. |
| --- | --- |

(289)

I detta särskilda sammanhang ger royaltybetalningens varierande karaktär en första fingervisning om att nivån för denna betalning inte har något samband med värdet på de immateriella rättigheter för vilka den betalas.

| (290) | Av de orsaker som anges i skälen 291–338 anser kommissionen att en jämförelse med jämförbara okontrollerade transaktioner med hjälp av marknadsprismetoden, i synnerhet uppläggen för licensiering av immateriella rättigheter i flera av de avtal om rostning, tillverkning och distribution som Starbucks har ingått med tredje parter, visar att det marknadsmässiga värdet på den royalty som betalats av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning bör vara noll. Med andra ord bör ingen royalty betalas för dessa immateriella rättigheter inom ramen för detta särskilda förhållande, eftersom SMBV inte får någon vinst från användningen av de immateriella rättigheter avseende rostning som licensierats från Alki LP. |
| --- | --- |

(290)

Av de orsaker som anges i skälen 291–338 anser kommissionen att en jämförelse med jämförbara okontrollerade transaktioner med hjälp av marknadsprismetoden, i synnerhet uppläggen för licensiering av immateriella rättigheter i flera av de avtal om rostning, tillverkning och distribution som Starbucks har ingått med tredje parter, visar att det marknadsmässiga värdet på den royalty som betalats av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning bör vara noll. Med andra ord bör ingen royalty betalas för dessa immateriella rättigheter inom ramen för detta särskilda förhållande, eftersom SMBV inte får någon vinst från användningen av de immateriella rättigheter avseende rostning som licensierats från Alki LP.

a)   Jämförelse med rostningsavtal som ingåtts av Starbucks med tredje parter och jämförelse med liknande avtal på marknaden

| (291) | Vissa av de rostnings- och tillverkningsavtal som ingåtts av företag i Starbuckskoncernen med tredje parter, och som förtecknas i skälen 148–150, lämnades av Starbucks till kommissionen under granskningen. Av de orsaker som anges i skälen 292–298 anser kommissionen att dessa transaktioner utgör ett direkt jämförelsetal för att fastställa nivån för den royaltybetalning som SMBV ska betala till Alki LP enligt avtalet för licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning. |
| --- | --- |

(291)

Vissa av de rostnings- och tillverkningsavtal som ingåtts av företag i Starbuckskoncernen med tredje parter, och som förtecknas i skälen 148–150, lämnades av Starbucks till kommissionen under granskningen. Av de orsaker som anges i skälen 292–298 anser kommissionen att dessa transaktioner utgör ett direkt jämförelsetal för att fastställa nivån för den royaltybetalning som SMBV ska betala till Alki LP enligt avtalet för licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning.

| (292) | I punkt 1.38 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 ges följande vägledning om den jämförande undersökningen: Undersökningen av jämförelsefaktorerna är dubbel till sin natur, dvs. den inbegriper en undersökning av de faktorer som påverkar skattebetalarens kontrollerade transaktioner och en undersökning av de faktorer som påverkar okontrollerade transaktioner. Både den kontrollerade transaktionens art och naturen hos den internprissättningsmetod som används ska beaktas när den relativa betydelsen av eventuella uppgifter som saknas om potentiella jämförelsetal ska utvärderas. |
| --- | --- |

(292)

I punkt 1.38 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 ges följande vägledning om den jämförande undersökningen: Undersökningen av jämförelsefaktorerna är dubbel till sin natur, dvs. den inbegriper en undersökning av de faktorer som påverkar skattebetalarens kontrollerade transaktioner och en undersökning av de faktorer som påverkar okontrollerade transaktioner. Både den kontrollerade transaktionens art och naturen hos den internprissättningsmetod som används ska beaktas när den relativa betydelsen av eventuella uppgifter som saknas om potentiella jämförelsetal ska utvärderas.

| (293) | I punkt 1.36 i OECD:s riktlinjer förinternprissättning från 2010 anges fem jämförelsefaktorer (147) som inbegriper egenskaperna hos de tillgångar eller tjänster som överförs, de funktioner som utförs av parterna (med beaktande av tillgångar som används och risker som bärs), avtalsvillkoren samt parternas ekonomiska förhållanden och affärsstrategier. |
| --- | --- |

(293)

I punkt 1.36 i OECD:s riktlinjer förinternprissättning från 2010 anges fem jämförelsefaktorer (147) som inbegriper egenskaperna hos de tillgångar eller tjänster som överförs, de funktioner som utförs av parterna (med beaktande av tillgångar som används och risker som bärs), avtalsvillkoren samt parternas ekonomiska förhållanden och affärsstrategier.

147

| (294) | Kommissionen konstaterar för det första att egenskaperna hos de tillgångar som överförs enligt avtalet om de immateriella rättigheterna avseende rostning mellan Alki LP och SMBV är identiska med egenskaperna hos de tillgångar som överförs i transaktionerna mellan Starbucks och de tredje parterna i de rostningsavtal som förtecknas i skälen 148–150. Dessa båda transaktioner består av rostningsteknik, kaffeblandningar och rostningskurvor. |
| --- | --- |

(294)

Kommissionen konstaterar för det första att egenskaperna hos de tillgångar som överförs enligt avtalet om de immateriella rättigheterna avseende rostning mellan Alki LP och SMBV är identiska med egenskaperna hos de tillgångar som överförs i transaktionerna mellan Starbucks och de tredje parterna i de rostningsavtal som förtecknas i skälen 148–150. Dessa båda transaktioner består av rostningsteknik, kaffeblandningar och rostningskurvor.

| (295) | För det andra: Även om inte alla dessa tredje parter rostar kaffe (en del är verksamma i produktionen av konsumtionsfärdiga drycker eller andra produkter och ingredienser för framställning av drycker) avser den tredje partens funktion, i de transaktioner där de tredje parterna rostar kaffe, exakt samma produkter som SMBV:s rostningsfunktion i dess avtalsförhållande med Alki LP. Starbucks avtal med [icke-närstående tillverkningsföretag 2], [icke-närstående tillverkningsföretag 3], [icke-närstående tillverkningsföretag 4] och [icke-närstående tillverkningsföretag 10] avser alla rostning av råkaffe. |
| --- | --- |

(295)

För det andra: Även om inte alla dessa tredje parter rostar kaffe (en del är verksamma i produktionen av konsumtionsfärdiga drycker eller andra produkter och ingredienser för framställning av drycker) avser den tredje partens funktion, i de transaktioner där de tredje parterna rostar kaffe, exakt samma produkter som SMBV:s rostningsfunktion i dess avtalsförhållande med Alki LP. Starbucks avtal med [icke-närstående tillverkningsföretag 2], [icke-närstående tillverkningsföretag 3], [icke-närstående tillverkningsföretag 4] och [icke-närstående tillverkningsföretag 10] avser alla rostning av råkaffe.

| (296) | För det tredje var Starbucks roll inte mer begränsad än Alki LP:s roll i någon av dessa transaktioner. I vissa av dessa transaktioner utförde Starbucks fler funktioner gentemot tredje parter än vad Alki LP gjorde gentemot SMBV. Framför allt var de flesta avtalen knutna till Starbucks anskaffande av kaffet (148). I vissa av dessa avtal köper Starbucks dessutom även det rostade kaffet från den tredje parten. Starbucks ersättning i dessa avtal utgör därför en högsta ersättning grundad på armlängdsprincipen för licensieringsavtalet, om någon ersättning faktiskt skulle betalas till Alki LP. |
| --- | --- |

(296)

För det tredje var Starbucks roll inte mer begränsad än Alki LP:s roll i någon av dessa transaktioner. I vissa av dessa transaktioner utförde Starbucks fler funktioner gentemot tredje parter än vad Alki LP gjorde gentemot SMBV. Framför allt var de flesta avtalen knutna till Starbucks anskaffande av kaffet (148). I vissa av dessa avtal köper Starbucks dessutom även det rostade kaffet från den tredje parten. Starbucks ersättning i dessa avtal utgör därför en högsta ersättning grundad på armlängdsprincipen för licensieringsavtalet, om någon ersättning faktiskt skulle betalas till Alki LP.

148

| (297) | För det fjärde finns det inget som tyder på att de tredje parternas ekonomiska förhållanden påverkar deras avtal med Starbucks. Eftersom Starbucks tillhandahöll många avtal om licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning, varav inget kunde konstateras innehålla en royalty som betalades till Starbucks för de immateriella rättigheterna avseende rostning, kan detta inte anknytas till en enskild tredje parts särskilda ekonomiska förhållanden. Avtalen omfattar olika geografiska regioner, inbegripet unionen och Schweiz, som betraktades som en relevant geografisk avgränsning för sökningen efter jämförelsetal i rapporten om internprissättning. |
| --- | --- |

(297)

För det fjärde finns det inget som tyder på att de tredje parternas ekonomiska förhållanden påverkar deras avtal med Starbucks. Eftersom Starbucks tillhandahöll många avtal om licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning, varav inget kunde konstateras innehålla en royalty som betalades till Starbucks för de immateriella rättigheterna avseende rostning, kan detta inte anknytas till en enskild tredje parts särskilda ekonomiska förhållanden. Avtalen omfattar olika geografiska regioner, inbegripet unionen och Schweiz, som betraktades som en relevant geografisk avgränsning för sökningen efter jämförelsetal i rapporten om internprissättning.

| (298) | För det femte tas de tredje parternas affärsstrategier upp nedan. Avtalen skiljer sig huvudsakligen åt beroende på om den tredje parten utnyttjar de immateriella rättigheterna direkt på marknaden genom att sälja produkter till slutkonsumenter eller inte. |
| --- | --- |

(298)

För det femte tas de tredje parternas affärsstrategier upp nedan. Avtalen skiljer sig huvudsakligen åt beroende på om den tredje parten utnyttjar de immateriella rättigheterna direkt på marknaden genom att sälja produkter till slutkonsumenter eller inte.

| (299) | Med dessa okontrollerade transaktioner kan nivån för en royaltybetalning grundad på armlängdsprincipen mellan SMBV och Alki LP således fastställas med hjälp av marknadsprismetoden, det vill säga genom att jämföra det belopp som ska betalas i en kontrollerad transaktion (från SMBV till Alki LP) med det belopp som ska betalas i jämförbara okontrollerade transaktioner (från tredje parter till andra företag i Starbuckskoncernen) som utförs under jämförbara omständigheter. |
| --- | --- |

(299)

Med dessa okontrollerade transaktioner kan nivån för en royaltybetalning grundad på armlängdsprincipen mellan SMBV och Alki LP således fastställas med hjälp av marknadsprismetoden, det vill säga genom att jämföra det belopp som ska betalas i en kontrollerad transaktion (från SMBV till Alki LP) med det belopp som ska betalas i jämförbara okontrollerade transaktioner (från tredje parter till andra företag i Starbuckskoncernen) som utförs under jämförbara omständigheter.

| (300) | Kommissionen noterar i detta avseende att enligt liknande avtal som ingåtts av Starbucks med [icke-närstående tillverkningsföretag 2], [icke-närstående tillverkningsföretag 3], [icke-närstående tillverkningsföretag 4], [icke-närstående tillverkningsföretag 9], [icke-närstående tillverkningsföretag 8], [icke-närstående tillverkningsföretag 1] och [icke-närstående tillverkningsföretag 10] betalar tredje parter ingen royalty enligt deras licensieringsavtal med Starbucks om de inte utnyttjar de immateriella rättigheterna avseende rostning direkt på marknaden. |
| --- | --- |

(300)

Kommissionen noterar i detta avseende att enligt liknande avtal som ingåtts av Starbucks med [icke-närstående tillverkningsföretag 2], [icke-närstående tillverkningsföretag 3], [icke-närstående tillverkningsföretag 4], [icke-närstående tillverkningsföretag 9], [icke-närstående tillverkningsföretag 8], [icke-närstående tillverkningsföretag 1] och [icke-närstående tillverkningsföretag 10] betalar tredje parter ingen royalty enligt deras licensieringsavtal med Starbucks om de inte utnyttjar de immateriella rättigheterna avseende rostning direkt på marknaden.

| (301) | [Icke-närstående tillverkningsföretag 3] betalar egentligen bara en royalty till Starbucks när det säljer sin produktion till [icke-närstående tillverkningsföretag 3/Starbucks/samriskföretag]. I detta fall utnyttjar [icke-närstående tillverkningsföretag 3] de immateriella rättigheterna avseende rostning direkt på marknaden genom en närstående part, så att royaltybetalningen tycks täcka distributionen av produkter med varumärket Starbucks till tredje parter genom samriskföretaget. Denna slutsats bekräftas av det faktum att när [icke-närstående tillverkningsföretag 3] säljer vidare det rostade kaffet till Starbuckskoncernen, i stället för till samriskföretaget, och distributionen och utnyttjandet på marknaden av varumärket säkerställs av Starbuckskoncernen, betalas ingen royalty av [icke-närstående tillverkningsföretag 3] till Starbucks för de immateriella rättigheterna avseende rostning. |
| --- | --- |

(301)

[Icke-närstående tillverkningsföretag 3] betalar egentligen bara en royalty till Starbucks när det säljer sin produktion till [icke-närstående tillverkningsföretag 3/Starbucks/samriskföretag]. I detta fall utnyttjar [icke-närstående tillverkningsföretag 3] de immateriella rättigheterna avseende rostning direkt på marknaden genom en närstående part, så att royaltybetalningen tycks täcka distributionen av produkter med varumärket Starbucks till tredje parter genom samriskföretaget. Denna slutsats bekräftas av det faktum att när [icke-närstående tillverkningsföretag 3] säljer vidare det rostade kaffet till Starbuckskoncernen, i stället för till samriskföretaget, och distributionen och utnyttjandet på marknaden av varumärket säkerställs av Starbuckskoncernen, betalas ingen royalty av [icke-närstående tillverkningsföretag 3] till Starbucks för de immateriella rättigheterna avseende rostning.

| (302) | Även om Starbucks hävdar att det högre vinstpålägget på de gröna kaffebönor som köpts in för Starbucks i avtalet med [icke-närstående tillverkningsföretag 2] utgör en ersättning för de immateriella rättigheterna avseende rostning verkar det som att detta vinstpålägg överförs till [icke-närstående tillverkningsföretag 5]. Det pris till vilket [icke-närstående tillverkningsföretag 5] köper kaffe från [icke-närstående tillverkningsföretag 2] definieras också som ett vinstpålägg på kostnaden för de förvärvade gröna kaffebönorna. I dess förbindelser med [icke-närstående tillverkningsföretag 2], som tydligen skulle ersättas genom ett högre vinstpålägg, agerar Starbucks som leverantör, vilket är en annan funktion än den funktion som utförs av Alki LP i dess förbindelser med SMBV. Som svar på Starbucks argument om att eftersom [icke-närstående tillverkningsföretag 2] är redo att göra en tilläggsbetalning på det pris som SCTC tar ut för bönorna och att SCTC:s priser därför skulle vara marknadsmässiga anser kommissionen att inköpspriset för gröna kaffebönor måste analyseras tillsammans med den skyldighet att sälja sin produktion till [icke-närstående tillverkningsföretag 5] som [icke-närstående tillverkningsföretag 2] har enligt dess avtal med Starbucks, och att prissättningsavtalen mellan [icke-närstående tillverkningsföretag 5] och [icke-närstående tillverkningsföretag 2] därför också måste tas i beaktande. Det finns inget som tyder på att ett eventuellt vinstpålägg på ett inköpspris inte skulle överföras direkt till [icke-närstående tillverkningsföretag 5] eller på annat sätt påverka de affärsmässiga villkoren mellan [icke-närstående tillverkningsföretag 5] och [icke-närstående tillverkningsföretag 2], med tanke på att detta avtal inte ingicks oberoende av avtalet mellan Starbucks och [icke-närstående tillverkningsföretag 5]. |
| --- | --- |

(302)

Även om Starbucks hävdar att det högre vinstpålägget på de gröna kaffebönor som köpts in för Starbucks i avtalet med [icke-närstående tillverkningsföretag 2] utgör en ersättning för de immateriella rättigheterna avseende rostning verkar det som att detta vinstpålägg överförs till [icke-närstående tillverkningsföretag 5]. Det pris till vilket [icke-närstående tillverkningsföretag 5] köper kaffe från [icke-närstående tillverkningsföretag 2] definieras också som ett vinstpålägg på kostnaden för de förvärvade gröna kaffebönorna. I dess förbindelser med [icke-närstående tillverkningsföretag 2], som tydligen skulle ersättas genom ett högre vinstpålägg, agerar Starbucks som leverantör, vilket är en annan funktion än den funktion som utförs av Alki LP i dess förbindelser med SMBV. Som svar på Starbucks argument om att eftersom [icke-närstående tillverkningsföretag 2] är redo att göra en tilläggsbetalning på det pris som SCTC tar ut för bönorna och att SCTC:s priser därför skulle vara marknadsmässiga anser kommissionen att inköpspriset för gröna kaffebönor måste analyseras tillsammans med den skyldighet att sälja sin produktion till [icke-närstående tillverkningsföretag 5] som [icke-närstående tillverkningsföretag 2] har enligt dess avtal med Starbucks, och att prissättningsavtalen mellan [icke-närstående tillverkningsföretag 5] och [icke-närstående tillverkningsföretag 2] därför också måste tas i beaktande. Det finns inget som tyder på att ett eventuellt vinstpålägg på ett inköpspris inte skulle överföras direkt till [icke-närstående tillverkningsföretag 5] eller på annat sätt påverka de affärsmässiga villkoren mellan [icke-närstående tillverkningsföretag 5] och [icke-närstående tillverkningsföretag 2], med tanke på att detta avtal inte ingicks oberoende av avtalet mellan Starbucks och [icke-närstående tillverkningsföretag 5].

| (303) | Kommissionen konstaterar dessutom att i dess förbindelser med [icke-närstående tillverkningsföretag 5], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 7] är det endast de licensavtal om varumärke och teknik som ingåtts av Starbucks med dessa tredje parter som omfattar en royaltybetalning. Denna royaltybetalning kan dock jämföras med den royalty som betalas av butikerna till Starbucks Coffee BV för att utnyttja de immateriella rättigheterna avseende Starbucks varumärke på marknaden, eftersom alla tre företag säljer produkter till slutkonsumenter. I ramavtalen om tillverkning och distribution mellan de tre företagen och Starbucks, vilka avser tillverkningsprocessen, föreskrivs ingen royalty för Starbucks immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(303)

Kommissionen konstaterar dessutom att i dess förbindelser med [icke-närstående tillverkningsföretag 5], [icke-närstående tillverkningsföretag 6] och [icke-närstående tillverkningsföretag 7] är det endast de licensavtal om varumärke och teknik som ingåtts av Starbucks med dessa tredje parter som omfattar en royaltybetalning. Denna royaltybetalning kan dock jämföras med den royalty som betalas av butikerna till Starbucks Coffee BV för att utnyttja de immateriella rättigheterna avseende Starbucks varumärke på marknaden, eftersom alla tre företag säljer produkter till slutkonsumenter. I ramavtalen om tillverkning och distribution mellan de tre företagen och Starbucks, vilka avser tillverkningsprocessen, föreskrivs ingen royalty för Starbucks immateriella rättigheter.

| (304) | Kommissionen noterar vidare att SMBV lägger ut produktionen av [en varumärkesregistrerad kaffeprodukt] och pulverkaffe på tredje parter, i synnerhet [icke-närstående tillverkningsföretag 1]. Trots att Starbucks [varumärkesregistrerade kaffeprodukt] har ett skyddat varumärke betalar [icke-närstående tillverkningsföretag 1] inga royalties till SMBV eller något annat Starbucksföretag för blandningen och annan information om produktionen. Trots att produktionen av den teknik som används i produktionen av pulverkaffeprodukterna VIA marknadsförs som innovativ av Starbucks läggs dess produktion likaledes ut på en tredje part och SMBV får inte några royalties från den tredje part som producerar VIA. SMBV:s räkenskaper bevisar faktiskt att företaget inte tar emot någon royalty för någon av dess produktion som lagts ut på entreprenad (149). |
| --- | --- |

(304)

Kommissionen noterar vidare att SMBV lägger ut produktionen av [en varumärkesregistrerad kaffeprodukt] och pulverkaffe på tredje parter, i synnerhet [icke-närstående tillverkningsföretag 1]. Trots att Starbucks [varumärkesregistrerade kaffeprodukt] har ett skyddat varumärke betalar [icke-närstående tillverkningsföretag 1] inga royalties till SMBV eller något annat Starbucksföretag för blandningen och annan information om produktionen. Trots att produktionen av den teknik som används i produktionen av pulverkaffeprodukterna VIA marknadsförs som innovativ av Starbucks läggs dess produktion likaledes ut på en tredje part och SMBV får inte några royalties från den tredje part som producerar VIA. SMBV:s räkenskaper bevisar faktiskt att företaget inte tar emot någon royalty för någon av dess produktion som lagts ut på entreprenad (149).

149

| (305) | För att bedöma om SMBV betalar en ersättning som är grundad på armlängdsprincipen till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning kan avtalet mellan Alki LP och SMBV slutligen även jämföras med avtal mellan Starbucks konkurrenter och tredje parter som utför rostning. |
| --- | --- |

(305)

För att bedöma om SMBV betalar en ersättning som är grundad på armlängdsprincipen till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning kan avtalet mellan Alki LP och SMBV slutligen även jämföras med avtal mellan Starbucks konkurrenter och tredje parter som utför rostning.

| (306) | Som svar på begäran om marknadsinformation avseende affärsmässiga villkor grundade på armlängdsprincipen mellan icke-närstående parter i vilka ett företag anförtros funktionen att rosta gröna kaffebönor förklarade Melitta till exempel att när det lägger ut rostningen av kaffe på en tredje part tar det inte emot royalties, trots att det ställer sina rostningskurvor till den tredje partens förfogande (150). |
| --- | --- |

(306)

Som svar på begäran om marknadsinformation avseende affärsmässiga villkor grundade på armlängdsprincipen mellan icke-närstående parter i vilka ett företag anförtros funktionen att rosta gröna kaffebönor förklarade Melitta till exempel att när det lägger ut rostningen av kaffe på en tredje part tar det inte emot royalties, trots att det ställer sina rostningskurvor till den tredje partens förfogande (150).

150

| (307) | Enligt uppgifterna från företag Y, som bedriver en rostningsverksamhet genom ett koncernföretag som utsetts till tillverkare mot avgift, betalar dess rostningsföretag inom företaget inte heller någon royalty till koncernen för de immateriella rättigheter eller för den sakkunskap som används i rostningsprocessen (151). |
| --- | --- |

(307)

Enligt uppgifterna från företag Y, som bedriver en rostningsverksamhet genom ett koncernföretag som utsetts till tillverkare mot avgift, betalar dess rostningsföretag inom företaget inte heller någon royalty till koncernen för de immateriella rättigheter eller för den sakkunskap som används i rostningsprocessen (151).

151

| (308) | Detsamma gäller Dallmayr som uppgav att de anser att betalning av en royalty av ett företag som tillhandahåller rostningstjänster är ovanligt, då de snarare skulle förvänta sig att kunderna betalar rostningsföretaget, och inte tvärtom (152). |
| --- | --- |

(308)

Detsamma gäller Dallmayr som uppgav att de anser att betalning av en royalty av ett företag som tillhandahåller rostningstjänster är ovanligt, då de snarare skulle förvänta sig att kunderna betalar rostningsföretaget, och inte tvärtom (152).

152

| (309) | Eftersom det enligt de tillverkningsavtal som Starbucks ingått med tredje parter, av vilka flera existerade vid den tidpunkt då SMBV:s begäran om förhandsbesked om prissättning bedömdes av den nederländska skattemyndigheten, inte krävs någon royalty för användningen av de immateriella rättigheterna avseende rostning anser kommissionen att en internprissättningsanalys av huruvida den royalty som betalats av SMBV till Alki LP för immateriella rättigheter avseende rostning är grundad på armlängdsprincipen leder till slutsatsen att ingen royalty bör betalas för dessa immateriella rättigheter inom ramen för detta specifika förhållande. Denna slutsats följer även av en jämförelse av avtal mellan Starbucks konkurrenter och tredje parter som utför rostning. |
| --- | --- |

(309)

Eftersom det enligt de tillverkningsavtal som Starbucks ingått med tredje parter, av vilka flera existerade vid den tidpunkt då SMBV:s begäran om förhandsbesked om prissättning bedömdes av den nederländska skattemyndigheten, inte krävs någon royalty för användningen av de immateriella rättigheterna avseende rostning anser kommissionen att en internprissättningsanalys av huruvida den royalty som betalats av SMBV till Alki LP för immateriella rättigheter avseende rostning är grundad på armlängdsprincipen leder till slutsatsen att ingen royalty bör betalas för dessa immateriella rättigheter inom ramen för detta specifika förhållande. Denna slutsats följer även av en jämförelse av avtal mellan Starbucks konkurrenter och tredje parter som utför rostning.

b)   SMBV beaktar inte värdet på de immateriella rättigheterna avseende rostning i dess förbindelser med Alki LP

| (310) | Trots att sakkunskap om rostning och rostningskurvor kan ha ett värde beaktas inte detta värde av rostningsföretaget i de särskilda förbindelserna mellan Alki LP och SMBV. Detta beror på att betydelsen av sakkunskapen om rostning och rostningskurvorna, när det gäller Starbucks struktur, ligger i att säkerställa en konsekvent smak som är förknippad med varumärket och de individuella produkterna. Värdet på Starbucks sakkunskap om rostning och rostningskurvor utnyttjas således bara när Starbucksprodukter säljs under Starbucks varumärke av butikerna. För sig själva genererar sakkunskaperna om rostning och rostningskurvorna inte värde för rostningsföretaget på ett kontinuerligt sätt om de inte kan utnyttjas på marknaden. |
| --- | --- |

(310)

Trots att sakkunskap om rostning och rostningskurvor kan ha ett värde beaktas inte detta värde av rostningsföretaget i de särskilda förbindelserna mellan Alki LP och SMBV. Detta beror på att betydelsen av sakkunskapen om rostning och rostningskurvorna, när det gäller Starbucks struktur, ligger i att säkerställa en konsekvent smak som är förknippad med varumärket och de individuella produkterna. Värdet på Starbucks sakkunskap om rostning och rostningskurvor utnyttjas således bara när Starbucksprodukter säljs under Starbucks varumärke av butikerna. För sig själva genererar sakkunskaperna om rostning och rostningskurvorna inte värde för rostningsföretaget på ett kontinuerligt sätt om de inte kan utnyttjas på marknaden.

| (311) | Denna slutsats stöds av Starbucks inlaga, om att licensavtal där de immateriella rättigheterna enbart tjänar till att göra det möjligt för tredje parter att producera i enlighet med Starbucks specifikation och skydda Starbucks immateriella rättigheter, och där tredje parter inte utnyttjar de immateriella tillgångarna på marknaden, inte innebär att dessa tredje parter betalar några royaltybetalningar till Starbucks (153). |
| --- | --- |

(311)

Denna slutsats stöds av Starbucks inlaga, om att licensavtal där de immateriella rättigheterna enbart tjänar till att göra det möjligt för tredje parter att producera i enlighet med Starbucks specifikation och skydda Starbucks immateriella rättigheter, och där tredje parter inte utnyttjar de immateriella tillgångarna på marknaden, inte innebär att dessa tredje parter betalar några royaltybetalningar till Starbucks (153).

153

| (312) | När det gäller SMBV tycks sakkunskapen om rostning och rostningskurvorna dessutom utgöra en teknisk specifikation för hur rostningen ska framskrida beroende på inköpsbolagets preferens eller val. I rapporten om internprissättning anger Starbucks att rostningskurvorna dikteras för SMBV. De gör det möjligt för SMBV och de tredje parter som rostningsavtal och tillverknings- och leveransavtal ingås med att uppfylla Starbucks krav. Rostningspreferenser åläggs tillverkarna, till exempel genom krav på rostningsstandarder och standarder för kvalitetssäkring. Sådana specifikationer ingår i varje rostnings- eller tillverknings- och leveransavtal. |
| --- | --- |

(312)

När det gäller SMBV tycks sakkunskapen om rostning och rostningskurvorna dessutom utgöra en teknisk specifikation för hur rostningen ska framskrida beroende på inköpsbolagets preferens eller val. I rapporten om internprissättning anger Starbucks att rostningskurvorna dikteras för SMBV. De gör det möjligt för SMBV och de tredje parter som rostningsavtal och tillverknings- och leveransavtal ingås med att uppfylla Starbucks krav. Rostningspreferenser åläggs tillverkarna, till exempel genom krav på rostningsstandarder och standarder för kvalitetssäkring. Sådana specifikationer ingår i varje rostnings- eller tillverknings- och leveransavtal.

| (313) | I rostningsavtalet anges i detta avseende att SMBV måste använda de rostningsprocesser som tillhandahålls av Alki LP och använda utrustning, maskiner och produktionsmetoder som är lämpliga för att säkerställa att produkterna uppfyller de produktspecifikationer som föreskrivs av Alki LP (154). SMBV tycks inte dra någon fördel av användningen av produktspecifikationen i den förbindelsen. Det faktum att de specifikationer som fastställts av Alki LP avseende rostningsprocessen och i synnerhet rostningskurvorna gör det möjligt för SMBV att rosta kaffe som säljs under Starbucks varumärke ger inte SMBV några fördelar i form av ökad försäljning eller ökat försäljningspris, med tanke på att SMBV i princip inte säljer sin produktion till slutkonsumenter som värdesätter Starbucks varumärke. SMBV säljer praktiskt taget all sin produktion till butiker som omfattas av Starbucks franchise, som alla betalar en royalty till koncernen för utnyttjandet av Starbucks immateriella rättigheter på marknaden, vilket motsvarar ett värde för deras distributionsverksamhet. SMBV utnyttjar inte de immateriella rättigheterna avseende rostning direkt på marknaden. Butikerna är kontaktlänken med slutkonsumenterna, som värdesätter den konsekventa smak som är förknippad med Starbucks varumärke. |
| --- | --- |

(313)

I rostningsavtalet anges i detta avseende att SMBV måste använda de rostningsprocesser som tillhandahålls av Alki LP och använda utrustning, maskiner och produktionsmetoder som är lämpliga för att säkerställa att produkterna uppfyller de produktspecifikationer som föreskrivs av Alki LP (154). SMBV tycks inte dra någon fördel av användningen av produktspecifikationen i den förbindelsen. Det faktum att de specifikationer som fastställts av Alki LP avseende rostningsprocessen och i synnerhet rostningskurvorna gör det möjligt för SMBV att rosta kaffe som säljs under Starbucks varumärke ger inte SMBV några fördelar i form av ökad försäljning eller ökat försäljningspris, med tanke på att SMBV i princip inte säljer sin produktion till slutkonsumenter som värdesätter Starbucks varumärke. SMBV säljer praktiskt taget all sin produktion till butiker som omfattas av Starbucks franchise, som alla betalar en royalty till koncernen för utnyttjandet av Starbucks immateriella rättigheter på marknaden, vilket motsvarar ett värde för deras distributionsverksamhet. SMBV utnyttjar inte de immateriella rättigheterna avseende rostning direkt på marknaden. Butikerna är kontaktlänken med slutkonsumenterna, som värdesätter den konsekventa smak som är förknippad med Starbucks varumärke.

154

| (314) | På grundval av den finansiella information som tillhandahålls i tabellerna 2 och 8 presenteras i figur 3 slutligen SMBV:s vinstmarginal på dess kafferosteriverksamhet, vilken erhålls genom att dra av det pris som betalats av SMBV till SCTC för gröna kaffebönor från de intäkter från rostat kaffe som registreras under beteckningen REV PACKAGED COFFEE för varje år (155).

  Figur 3


  Förluster som uppkommit i SMBV:s rostningsverksamhet sedan 2010


  (intäkter och inköpspris för kaffe i euro)




  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
  Inköpsvärde från den schweiziska enheten SCTC
  Inkomst från rostat kaffe som säljs till butiker |
| --- | --- |

(314)

På grundval av den finansiella information som tillhandahålls i tabellerna 2 och 8 presenteras i figur 3 slutligen SMBV:s vinstmarginal på dess kafferosteriverksamhet, vilken erhålls genom att dra av det pris som betalats av SMBV till SCTC för gröna kaffebönor från de intäkter från rostat kaffe som registreras under beteckningen REV PACKAGED COFFEE för varje år (155).

155

Figur 3

Figur 3

Förluster som uppkommit i SMBV:s rostningsverksamhet sedan 2010

Förluster som uppkommit i SMBV:s rostningsverksamhet sedan 2010

(intäkter och inköpspris för kaffe i euro)

(intäkter och inköpspris för kaffe i euro)

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

Inköpsvärde från den schweiziska enheten SCTC

Inkomst från rostat kaffe som säljs till butiker

| (315) | Figur 3 visar att SMBV sedan 2010, när den marginal på gröna kaffebönor som krävdes av SCTC ökade, gått med förlust på sin rostningsverksamhet. Mot bakgrund av detta faktum och de uppgifter i tabell 10 som visar den procentandel royalty som betalats av SMBV till Alki LP av intäkterna från försäljningen av kaffe tycks sakkunskapen om rostning och rostningskurvorna inte skapa något positivt värde för SMBV. Trots att SMBV tycks ha redovisat en bruttoförlust under 2013 (innan rörelsekostnaden dragits av) på omkring [1–10] miljoner euro på sin rostningsverksamhet betalade företaget en royalty på 22,8 miljoner euro till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning. |
| --- | --- |

(315)

Figur 3 visar att SMBV sedan 2010, när den marginal på gröna kaffebönor som krävdes av SCTC ökade, gått med förlust på sin rostningsverksamhet. Mot bakgrund av detta faktum och de uppgifter i tabell 10 som visar den procentandel royalty som betalats av SMBV till Alki LP av intäkterna från försäljningen av kaffe tycks sakkunskapen om rostning och rostningskurvorna inte skapa något positivt värde för SMBV. Trots att SMBV tycks ha redovisat en bruttoförlust under 2013 (innan rörelsekostnaden dragits av) på omkring [1–10] miljoner euro på sin rostningsverksamhet betalade företaget en royalty på 22,8 miljoner euro till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning.

| (316) | Royaltybetalningen från SMBV till Alki LP finansieras med andra ord genom SMBV:s andra verksamheter (156). Även om det är tänkbart att ekonomisk aktör skulle bära förluster för att finansiera en royalty som skulle kunna leda till framtida ökad vinst är verksamhetens förlustbärande natur kopplad till SCTC:s höjning av priset på gröna kaffebönor, och verkar inte erbjuda några utsikter till framtida vinst (157). SMBV:s affärsstrategi framstår faktiskt som stabil under den tid som förhandsbeskedet om prissättning är giltigt, och det finns inga konkreta åtgärder som SMBV skulle kunna vidta för att återgå till lönsamhet utan någon avgörande inverkan på försäljningen. Med tanke på att rörelsekostnaderna motsvarar en liten andel av SMBV:s totala kostnader skulle kostnadsnedskärningar inte räcka för att återgå till lönsamhet eftersom det inte skulle väga upp för de ekonomiska konsekvenserna av det ökade vinstpålägget på de gröna kaffebönorna. Den royalty som betalas av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning i ett koncernsammanhang tycks strukturellt sett ha som enda syfte att flytta vinst från SMBV:s återförsäljningsfunktion till Alki LP. |
| --- | --- |

(316)

Royaltybetalningen från SMBV till Alki LP finansieras med andra ord genom SMBV:s andra verksamheter (156). Även om det är tänkbart att ekonomisk aktör skulle bära förluster för att finansiera en royalty som skulle kunna leda till framtida ökad vinst är verksamhetens förlustbärande natur kopplad till SCTC:s höjning av priset på gröna kaffebönor, och verkar inte erbjuda några utsikter till framtida vinst (157). SMBV:s affärsstrategi framstår faktiskt som stabil under den tid som förhandsbeskedet om prissättning är giltigt, och det finns inga konkreta åtgärder som SMBV skulle kunna vidta för att återgå till lönsamhet utan någon avgörande inverkan på försäljningen. Med tanke på att rörelsekostnaderna motsvarar en liten andel av SMBV:s totala kostnader skulle kostnadsnedskärningar inte räcka för att återgå till lönsamhet eftersom det inte skulle väga upp för de ekonomiska konsekvenserna av det ökade vinstpålägget på de gröna kaffebönorna. Den royalty som betalas av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning i ett koncernsammanhang tycks strukturellt sett ha som enda syfte att flytta vinst från SMBV:s återförsäljningsfunktion till Alki LP.

156

157

| (317) | Det faktum att rostningsverksamheten inte genererar tillräcklig vinst för att möjliggöra royaltybetalningar bekräftar därför än mer, med hänsyn till de specifika koncerninterna förbindelserna mellan SMBV och Alki LP, att metoden för att fastställa nivån för denna royalty som en justeringsvariabel som godtogs i SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte är förenlig med armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(317)

Det faktum att rostningsverksamheten inte genererar tillräcklig vinst för att möjliggöra royaltybetalningar bekräftar därför än mer, med hänsyn till de specifika koncerninterna förbindelserna mellan SMBV och Alki LP, att metoden för att fastställa nivån för denna royalty som en justeringsvariabel som godtogs i SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte är förenlig med armlängdsprincipen.

| (318) | Mot bakgrund av jämförelsen med Starbucks rostningsavtal med tredje parter anser kommissionen följaktligen att en internprissättningsanalys av huruvida den royalty som betalas av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning är förenlig med armlängdsprincipen leder till slutsatsen att ingen royalty bör betalas för dessa immateriella rättigheter, med tanke på att SMBV inte tycks dra någon fördel av användningen av de immateriella rättigheterna avseende rostning i den förbindelsen. Inget av de argument som framförts av Nederländerna eller Starbucks under granskningen kullkastar denna slutsats. |
| --- | --- |

(318)

Mot bakgrund av jämförelsen med Starbucks rostningsavtal med tredje parter anser kommissionen följaktligen att en internprissättningsanalys av huruvida den royalty som betalas av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning är förenlig med armlängdsprincipen leder till slutsatsen att ingen royalty bör betalas för dessa immateriella rättigheter, med tanke på att SMBV inte tycks dra någon fördel av användningen av de immateriella rättigheterna avseende rostning i den förbindelsen. Inget av de argument som framförts av Nederländerna eller Starbucks under granskningen kullkastar denna slutsats.

c)   Royaltybetalningen motsvarar inte en ersättning för övertagande av affärsrisker

| (319) | Som svar på kommissionens tvivel om huruvida royaltybetalningen är grundad på armlängdsprincipen hävdade Nederländerna och Starbucks att denna betalning inte bara motsvarar en ersättning för användningen av de immateriella rättigheterna avseende rostning, utan också en betalning för Alki LP:s övertagande av affärsrisker (158). Nederländerna åberopar det faktum att SMBV inte skulle bära den ekonomiska risken för förlust av inventarier, eftersom dessa kostnader, med hänsyn till hur royaltybetalningen fastställs enligt rostningsavtalet, slutligen ska bäras av Alki LP (159). |
| --- | --- |

(319)

Som svar på kommissionens tvivel om huruvida royaltybetalningen är grundad på armlängdsprincipen hävdade Nederländerna och Starbucks att denna betalning inte bara motsvarar en ersättning för användningen av de immateriella rättigheterna avseende rostning, utan också en betalning för Alki LP:s övertagande av affärsrisker (158). Nederländerna åberopar det faktum att SMBV inte skulle bära den ekonomiska risken för förlust av inventarier, eftersom dessa kostnader, med hänsyn till hur royaltybetalningen fastställs enligt rostningsavtalet, slutligen ska bäras av Alki LP (159).

158

159

| (320) | Kommissionen konstaterar i första hand att detta påstående inte styrks av den rapport om internprissättning som stöder SMBV:s begäran om förhandsbesked om prissättning. I denna rapport bestrids tydligt detta påstående, och i den anges att SMBV licensierar en undergrupp av immateriella rättigheter från Alki LP som krävs för att utnyttja tillverkningsprocessen för kafferostning och rätten att leverera kaffe till exploatörer. I gengäld betalar [SMBV] en royalty till Alki LP för de licensierade immateriella rättigheterna (160). Än viktigare är det faktum att det ingenstans i rapporten om internprissättning nämns att royaltybetalningen delvis skulle utgöra en betalning av SMBV till Alki LP för övertagandet av affärsrisker. SMBV behåller faktiskt fler risker än de som presenteras i rapporten om internprissättning, i synnerhet inventarierisker och vissa risker som har samband med leveransen av bönor och utnyttjandet av produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(320)

Kommissionen konstaterar i första hand att detta påstående inte styrks av den rapport om internprissättning som stöder SMBV:s begäran om förhandsbesked om prissättning. I denna rapport bestrids tydligt detta påstående, och i den anges att SMBV licensierar en undergrupp av immateriella rättigheter från Alki LP som krävs för att utnyttja tillverkningsprocessen för kafferostning och rätten att leverera kaffe till exploatörer. I gengäld betalar [SMBV] en royalty till Alki LP för de licensierade immateriella rättigheterna (160). Än viktigare är det faktum att det ingenstans i rapporten om internprissättning nämns att royaltybetalningen delvis skulle utgöra en betalning av SMBV till Alki LP för övertagandet av affärsrisker. SMBV behåller faktiskt fler risker än de som presenteras i rapporten om internprissättning, i synnerhet inventarierisker och vissa risker som har samband med leveransen av bönor och utnyttjandet av produktionskapaciteten.

160

| (321) | Kommissionen konstaterar för det andra att Nederländerna verkar anse att det sätt på vilket överenskommelsen enligt rostningsavtalet är strukturerad (161) ger rättsligt innehåll till den faktiska fördelningen av risk och ansvar mellan Alki LP och SMBV. Enligt SMBV:s räkenskaper genereras royaltybetalningen dock genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning och inte genom överenskommelsen mellan Alki LP och SMBV. |
| --- | --- |

(321)

Kommissionen konstaterar för det andra att Nederländerna verkar anse att det sätt på vilket överenskommelsen enligt rostningsavtalet är strukturerad (161) ger rättsligt innehåll till den faktiska fördelningen av risk och ansvar mellan Alki LP och SMBV. Enligt SMBV:s räkenskaper genereras royaltybetalningen dock genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning och inte genom överenskommelsen mellan Alki LP och SMBV.

161

| (322) | För det tredje, och vilket är ännu viktigare, anser kommissionen att om Nederländernas påstående skulle godtas skulle affärsrisken för alla koncernföretag kunna undanröjas genom en koncernintern omfördelning av risker genom ett enkelt avtal. Som ett exempel kan det nämnas att ett företag som fattar alla strategiska beslut för en koncern, i synnerhet beslut avseende investeringar och FoU, vilket i princip skulle betraktas som en komplex funktion som förstärker affärsrisken, kan betraktas som ett lågriskföretag och beskattas i enlighet därmed, så länge ett koncerninternt avtal skulle ha inrättats för att fastställa dess ersättning till en slumpmässig rörelsekostnadsnivå och överföra dess återstående vinst till något annat koncernföretag. Att godta detta påstående skulle göra tillämpningen av armlängdsprincipen för prissättning av koncerninterna transaktioner meningslös, eftersom avtalsförhållandena då skulle anses övertrumfa den ekonomiska verkligheten. |
| --- | --- |

(322)

För det tredje, och vilket är ännu viktigare, anser kommissionen att om Nederländernas påstående skulle godtas skulle affärsrisken för alla koncernföretag kunna undanröjas genom en koncernintern omfördelning av risker genom ett enkelt avtal. Som ett exempel kan det nämnas att ett företag som fattar alla strategiska beslut för en koncern, i synnerhet beslut avseende investeringar och FoU, vilket i princip skulle betraktas som en komplex funktion som förstärker affärsrisken, kan betraktas som ett lågriskföretag och beskattas i enlighet därmed, så länge ett koncerninternt avtal skulle ha inrättats för att fastställa dess ersättning till en slumpmässig rörelsekostnadsnivå och överföra dess återstående vinst till något annat koncernföretag. Att godta detta påstående skulle göra tillämpningen av armlängdsprincipen för prissättning av koncerninterna transaktioner meningslös, eftersom avtalsförhållandena då skulle anses övertrumfa den ekonomiska verkligheten.

| (323) | Kommissionen vill (162) i detta avseende påminna om punkt 9.44–9.46 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 (163), där det inom ramen för en företagsomstrukturering klargörs att det är den låga (eller höga) risken hos en verksamhet som avgör vilken metod för internprissättning som är lämpligast, och inte tvärtom (164). I motsats till de synpunkter som uttryckts av Nederländerna (165) är denna idé om att tillämpningen av reglerna för internprissättning bör överensstämma med risker och inte med avtalsförhållanden när dessa avtal inte återspeglar den underliggande affärsrisken också giltig utanför ramen för en företagsomstrukturering. Att enas om en metod för internprissättning (som nettomarginalmetoden grundad på rörelsekostnader) och skapa avtalsmässiga arrangemang för att anpassa vinsten före skatt varje år till detta arrangemang leder visserligen till en begränsning av fluktuationen hos den skatt som företaget ska betala under räkenskapsåren, men en sådan struktur som skapas genom avtalsmässiga arrangemang motsvarar inte nödvändigtvis den ekonomiska verklighet som ligger bakom transaktionerna och riskerna i samband med företagets verksamhet. I OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 läggs detta övervägande fram i punkt 1.26, enligt vilket det, när det gäller avtalsvillkor, bör övervägas huruvida en påstådd riskfördelning är förenlig med transaktionens ekonomiska substans. I detta avseende bör parternas beteende i allmänhet tas som det bästa beviset när det gäller den faktiska riskfördelningen. |
| --- | --- |

(323)

Kommissionen vill (162) i detta avseende påminna om punkt 9.44–9.46 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 (163), där det inom ramen för en företagsomstrukturering klargörs att det är den låga (eller höga) risken hos en verksamhet som avgör vilken metod för internprissättning som är lämpligast, och inte tvärtom (164). I motsats till de synpunkter som uttryckts av Nederländerna (165) är denna idé om att tillämpningen av reglerna för internprissättning bör överensstämma med risker och inte med avtalsförhållanden när dessa avtal inte återspeglar den underliggande affärsrisken också giltig utanför ramen för en företagsomstrukturering. Att enas om en metod för internprissättning (som nettomarginalmetoden grundad på rörelsekostnader) och skapa avtalsmässiga arrangemang för att anpassa vinsten före skatt varje år till detta arrangemang leder visserligen till en begränsning av fluktuationen hos den skatt som företaget ska betala under räkenskapsåren, men en sådan struktur som skapas genom avtalsmässiga arrangemang motsvarar inte nödvändigtvis den ekonomiska verklighet som ligger bakom transaktionerna och riskerna i samband med företagets verksamhet. I OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 läggs detta övervägande fram i punkt 1.26, enligt vilket det, när det gäller avtalsvillkor, bör övervägas huruvida en påstådd riskfördelning är förenlig med transaktionens ekonomiska substans. I detta avseende bör parternas beteende i allmänhet tas som det bästa beviset när det gäller den faktiska riskfördelningen.

162

163

164

165

| (324) | För det fjärde: Vad gäller Nederländernas och Starbucks ytterligare påstående om att det är den låga risken hos SMBV:s verksamhet som i själva verket dikterar den metod för internprissättning som godtagits genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning konstaterar kommissionen att den information som lämnats under granskningen inte stöder detta påstående. I skäl 113 i beslutet om att inleda förfarandet betvivlade kommissionen huruvida Alki LP kunde bära och kontrollera eventuella affärsrisker. När ett företag övertar en risk ska det vara i stånd att, å ena sidan, kontrollera riskerna (166) och, å andra sidan, överta en sådan risk rent finansiellt (167). Förmågan att överta en risk bör därför analyseras innan den föreslagna strukturen anses vara i linje med normala konkurrensvillkor. I OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 klargörs att med denna kontroll avses i detta sammanhang förmågan att fatta beslut för att ta på sig risken och hantera den. Detta skulle innebära att företaget måste ha personer som utför dessa kontrollfunktioner (168). |
| --- | --- |

(324)

För det fjärde: Vad gäller Nederländernas och Starbucks ytterligare påstående om att det är den låga risken hos SMBV:s verksamhet som i själva verket dikterar den metod för internprissättning som godtagits genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning konstaterar kommissionen att den information som lämnats under granskningen inte stöder detta påstående. I skäl 113 i beslutet om att inleda förfarandet betvivlade kommissionen huruvida Alki LP kunde bära och kontrollera eventuella affärsrisker. När ett företag övertar en risk ska det vara i stånd att, å ena sidan, kontrollera riskerna (166) och, å andra sidan, överta en sådan risk rent finansiellt (167). Förmågan att överta en risk bör därför analyseras innan den föreslagna strukturen anses vara i linje med normala konkurrensvillkor. I OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 klargörs att med denna kontroll avses i detta sammanhang förmågan att fatta beslut för att ta på sig risken och hantera den. Detta skulle innebära att företaget måste ha personer som utför dessa kontrollfunktioner (168).

166

167

168

| (325) | Enligt de uppgifter som lämnats av Starbucks (169) har Alki LP dock inga egna anställda och medan det, eftersom det är ett partnerskap, i princip inte kan uteslutas att dess partner kan bidra till Alki LP:s verksamhet utan att vara anställda, är Alki LP:s partner, enligt de uppgifter som lämnats (170), bolag och ingen av dem har anställda. Alki LP:s operativa förmåga att bära risker framstår följaktligen som begränsad. |
| --- | --- |

(325)

Enligt de uppgifter som lämnats av Starbucks (169) har Alki LP dock inga egna anställda och medan det, eftersom det är ett partnerskap, i princip inte kan uteslutas att dess partner kan bidra till Alki LP:s verksamhet utan att vara anställda, är Alki LP:s partner, enligt de uppgifter som lämnats (170), bolag och ingen av dem har anställda. Alki LP:s operativa förmåga att bära risker framstår följaktligen som begränsad.

169

170

| (326) | Dessutom är Alki LP:s förmåga att bära en finansiell risk begränsad till dess finansiella resurser och till dess partner finansiella resurser. Enligt de uppgifter som lämnats av Starbucks till kommissionen (171) redovisar de senare inte separata räkenskaper, men är själva aktiebolag. Alki LP:s finansiella kapacitet är därför lägre än och kan inte likställas med koncernens totala finansiella kapacitet. |
| --- | --- |

(326)

Dessutom är Alki LP:s förmåga att bära en finansiell risk begränsad till dess finansiella resurser och till dess partner finansiella resurser. Enligt de uppgifter som lämnats av Starbucks till kommissionen (171) redovisar de senare inte separata räkenskaper, men är själva aktiebolag. Alki LP:s finansiella kapacitet är därför lägre än och kan inte likställas med koncernens totala finansiella kapacitet.

171

| (327) | Som svar hävdar Starbucks att Alki LP:s operativa kapacitet tillhandahålls genom anställda vid Starbucks Inc., som ibland anställs för att hjälpa Alki LP att fullgöra sina uppgifter (172). Kommissionen anser inte att detta argument är övertygande. Det finns inga skäl till varför anlitandet av en anställd för att stödja ledningen skulle ske genom Alki LP: SMBV skulle ha kunnat anlita en anställd för att stödja ledningen av företaget direkt. Eftersom redovisningsskyldigheten för ledning som lagts ut på entreprenad är svagare än redovisningsskyldigheten för direkta chefer innebär ledning som lagts ut på entreprenad ökade förmedlingskostnader ur ett företagsstyrningsperspektiv. Med tanke på SMBV:s verksamhet, som bland annat inbegriper drift av en rostningsanläggning, kräver ledningen av SMBV daglig övervakning och kan inte säkerställas fullt ut av en deltidsanställd. |
| --- | --- |

(327)

Som svar hävdar Starbucks att Alki LP:s operativa kapacitet tillhandahålls genom anställda vid Starbucks Inc., som ibland anställs för att hjälpa Alki LP att fullgöra sina uppgifter (172). Kommissionen anser inte att detta argument är övertygande. Det finns inga skäl till varför anlitandet av en anställd för att stödja ledningen skulle ske genom Alki LP: SMBV skulle ha kunnat anlita en anställd för att stödja ledningen av företaget direkt. Eftersom redovisningsskyldigheten för ledning som lagts ut på entreprenad är svagare än redovisningsskyldigheten för direkta chefer innebär ledning som lagts ut på entreprenad ökade förmedlingskostnader ur ett företagsstyrningsperspektiv. Med tanke på SMBV:s verksamhet, som bland annat inbegriper drift av en rostningsanläggning, kräver ledningen av SMBV daglig övervakning och kan inte säkerställas fullt ut av en deltidsanställd.

172

| (328) | Alki LP kan därför inte säkerställa hanteringen av SMBV:s affärsrisker lika effektivt som SMBV:s direkta anställda eller chefer kan göra. och därför kan denna risk, i bästa fall, delvis minskas genom dess avtalsmässiga överföring till Alki LP. |
| --- | --- |

(328)

Alki LP kan därför inte säkerställa hanteringen av SMBV:s affärsrisker lika effektivt som SMBV:s direkta anställda eller chefer kan göra. och därför kan denna risk, i bästa fall, delvis minskas genom dess avtalsmässiga överföring till Alki LP.

| (329) | Denna slutsats stöder det tvivel som uttrycks i skäl 89 i beslutet om att inleda förfarandet angående strukturens ekonomiska rationalitet, eftersom Alki LP framstår som överflödig i denna struktur. I punkt 1.64–1.66 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 hänvisas (173), i detta avseende, till situationer där strukturer inte bestäms av normala marknadsvillkor och kan ha strukturerats av skattebetalaren i syfte att undvika eller minimera skatt. I sådana fall bör skattemyndigheterna analysera beskattningsunderlaget på grundval av en korrigerad struktur som skulle ha bestämts av normala marknadsvillkor. De uppgifter som lämnats av Starbucks, om att Alki LP lades till i strukturen av amerikanska skatteskäl (174), bekräftar kommissionens tvivel vad gäller strukturens ekonomiska rationalitet. |
| --- | --- |

(329)

Denna slutsats stöder det tvivel som uttrycks i skäl 89 i beslutet om att inleda förfarandet angående strukturens ekonomiska rationalitet, eftersom Alki LP framstår som överflödig i denna struktur. I punkt 1.64–1.66 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 hänvisas (173), i detta avseende, till situationer där strukturer inte bestäms av normala marknadsvillkor och kan ha strukturerats av skattebetalaren i syfte att undvika eller minimera skatt. I sådana fall bör skattemyndigheterna analysera beskattningsunderlaget på grundval av en korrigerad struktur som skulle ha bestämts av normala marknadsvillkor. De uppgifter som lämnats av Starbucks, om att Alki LP lades till i strukturen av amerikanska skatteskäl (174), bekräftar kommissionens tvivel vad gäller strukturens ekonomiska rationalitet.

173

174

| (330) | För det femte: Även om kommissionen godtar Nederländernas och Starbucks påstående om att vissa av SMBV:s avyttringsrisker minskas genom avtalen med butikerna har detta faktum inget samband med SMBV:s förbindelser med Alki LP. När det gäller SMBV:s begränsade räckvidd i förhandlingarna med dess motparter om affärsmässiga villkor och priser godtar kommissionen i varje fall att butikernas system för prognoser tycks minska SMBV:s affärsmässiga osäkerhet (175). Enligt avtalen mellan butikerna och SMBV kan butikerna inte avvika i någon större utsträckning från den prognos som tillhandahållits SMBV och de är också skyldiga att köpa produkter från SMBV. Inköpet av SMBV:s produktion säkerställs genom kraven på butikerna att köpa in produktion från SMBV. De största riskerna för en tillverkningsverksamhet avser dock inte bara inventarierisker utan framför allt produktionskapaciteten och varken Nederländerna eller Starbucks har fastställt att de underliggande riskerna för variationer i efterfrågan för utnyttjandet av produktionskapaciteten har undanröjts helt genom dessa kontraktsmässiga överenskommelser. Avtalen med tredjepartstillverkare, i synnerhet [icke-närstående tillverkningsföretag 1], är inte helt förenliga med eventuella potentiella variationer i efterfrågan. |
| --- | --- |

(330)

För det femte: Även om kommissionen godtar Nederländernas och Starbucks påstående om att vissa av SMBV:s avyttringsrisker minskas genom avtalen med butikerna har detta faktum inget samband med SMBV:s förbindelser med Alki LP. När det gäller SMBV:s begränsade räckvidd i förhandlingarna med dess motparter om affärsmässiga villkor och priser godtar kommissionen i varje fall att butikernas system för prognoser tycks minska SMBV:s affärsmässiga osäkerhet (175). Enligt avtalen mellan butikerna och SMBV kan butikerna inte avvika i någon större utsträckning från den prognos som tillhandahållits SMBV och de är också skyldiga att köpa produkter från SMBV. Inköpet av SMBV:s produktion säkerställs genom kraven på butikerna att köpa in produktion från SMBV. De största riskerna för en tillverkningsverksamhet avser dock inte bara inventarierisker utan framför allt produktionskapaciteten och varken Nederländerna eller Starbucks har fastställt att de underliggande riskerna för variationer i efterfrågan för utnyttjandet av produktionskapaciteten har undanröjts helt genom dessa kontraktsmässiga överenskommelser. Avtalen med tredjepartstillverkare, i synnerhet [icke-närstående tillverkningsföretag 1], är inte helt förenliga med eventuella potentiella variationer i efterfrågan.

175

| (331) | För det sjätte har det avtal som åberopats av Nederländerna, genom vilket SCTC garanterar kvaliteten hos de levererade gröna kaffebönorna, inte heller något samband med förbindelserna mellan SMBV och Alki LP. Det är under alla omständigheter en standardmässig affärsöverenskommelse som inte minskar SMBV:s risk jämfört med normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(331)

För det sjätte har det avtal som åberopats av Nederländerna, genom vilket SCTC garanterar kvaliteten hos de levererade gröna kaffebönorna, inte heller något samband med förbindelserna mellan SMBV och Alki LP. Det är under alla omständigheter en standardmässig affärsöverenskommelse som inte minskar SMBV:s risk jämfört med normala marknadsvillkor.

| (332) | Sammanfattningsvis tillbakavisar kommissionen påståendena om att någon faktisk risköverföring äger rum från SMBV till Alki LP genom avtalsmässiga överenskommelser. Ingen del av den royalty som är avsedd att kompensera för en överföring av affärsrisk kan därför motiveras. |
| --- | --- |

(332)

Sammanfattningsvis tillbakavisar kommissionen påståendena om att någon faktisk risköverföring äger rum från SMBV till Alki LP genom avtalsmässiga överenskommelser. Ingen del av den royalty som är avsedd att kompensera för en överföring av affärsrisk kan därför motiveras.

d)   Nivån på royaltybetalningen motiveras inte av de belopp som Alki LP betalar för teknik till Starbucks US enligt avtalet om kostnadsfördelning

| (333) | Starbucks tycks ytterligare göra gällande att den royalty som betalats av SMBV till Alki LP är motiverad eftersom Alki LP betalar belopp av samma storleksordning till Starbucks US för kafferostningstekniken. |
| --- | --- |

(333)

Starbucks tycks ytterligare göra gällande att den royalty som betalats av SMBV till Alki LP är motiverad eftersom Alki LP betalar belopp av samma storleksordning till Starbucks US för kafferostningstekniken.

| (334) | Kommissionen konstaterar inledningsvis att SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte berör förbindelserna mellan Alki LP och Starbucks US, utan förbindelserna mellan SMBV och Alki LP. Det enda som har betydelse för en bedömning av huruvida internprissättningsanalysen av transaktionerna mellan dessa två enheter har fastställts enligt en metod som leder till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat i enlighet med armlängdsprincipen är följaktligen värdet av dessa transaktioner såsom detta fastställts av Starbucks skatterådgivare, och inte värdet av eventuella utbetalningar utanför dessa förbindelser. |
| --- | --- |

(334)

Kommissionen konstaterar inledningsvis att SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte berör förbindelserna mellan Alki LP och Starbucks US, utan förbindelserna mellan SMBV och Alki LP. Det enda som har betydelse för en bedömning av huruvida internprissättningsanalysen av transaktionerna mellan dessa två enheter har fastställts enligt en metod som leder till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat i enlighet med armlängdsprincipen är följaktligen värdet av dessa transaktioner såsom detta fastställts av Starbucks skatterådgivare, och inte värdet av eventuella utbetalningar utanför dessa förbindelser.

| (335) | Kommissionen bestrider i varje fall inte att betydande belopp, i form av en permanent royalty, betalas av Alki LP till Starbucks US (176). Beteckningen av denna betalning enligt avtalet om kostnadsfördelning som en ersättning för rostningstekniken kan dock inte bekräftas av hur dessa betalningar är strukturerade enligt avtalet om kostnadsfördelning. |
| --- | --- |

(335)

Kommissionen bestrider i varje fall inte att betydande belopp, i form av en permanent royalty, betalas av Alki LP till Starbucks US (176). Beteckningen av denna betalning enligt avtalet om kostnadsfördelning som en ersättning för rostningstekniken kan dock inte bekräftas av hur dessa betalningar är strukturerade enligt avtalet om kostnadsfördelning.

176

| (336) | För det första finansieras betalningarna från Alki LP till Starbucks US i större utsträckning av royaltyinkomsten från den varumärkesroyalty som Starbucks Coffee BV betalar till det, än från den royalty som erhålls från SMBV (177). |
| --- | --- |

(336)

För det första finansieras betalningarna från Alki LP till Starbucks US i större utsträckning av royaltyinkomsten från den varumärkesroyalty som Starbucks Coffee BV betalar till det, än från den royalty som erhålls från SMBV (177).

177

| (337) | För det andra tycks inte utbetalningarna från Alki LP till Starbucks US enligt avtalet om kostnadsfördelning ha fastställts i enlighet med armlängdsprincipen. Vad gäller förvärvet av de immateriella rättigheterna avseende affärsformatet och varumärket betalade Alki LP (inklusive dess föregångare [CV 1]) totalt [30–40] miljoner euro för förvärvet av dessa immateriella rättigheter från och med 2005, alltmedan dessa immateriella rättigheter såldes av Alki LP för [1–1,5] miljarder euro under 2014. Denna skillnad i värde tyder på att arrangemanget inte motsvarade en ersättning för de immateriella rättigheterna som grundade sig på armlängdsprincipen. Betalningarna enligt den permanenta royaltyn kunde därför betraktas som en kompensation för försäljningen av varumärket i samma transaktion till ett värde som var alltför lågt. |
| --- | --- |

(337)

För det andra tycks inte utbetalningarna från Alki LP till Starbucks US enligt avtalet om kostnadsfördelning ha fastställts i enlighet med armlängdsprincipen. Vad gäller förvärvet av de immateriella rättigheterna avseende affärsformatet och varumärket betalade Alki LP (inklusive dess föregångare [CV 1]) totalt [30–40] miljoner euro för förvärvet av dessa immateriella rättigheter från och med 2005, alltmedan dessa immateriella rättigheter såldes av Alki LP för [1–1,5] miljarder euro under 2014. Denna skillnad i värde tyder på att arrangemanget inte motsvarade en ersättning för de immateriella rättigheterna som grundade sig på armlängdsprincipen. Betalningarna enligt den permanenta royaltyn kunde därför betraktas som en kompensation för försäljningen av varumärket i samma transaktion till ett värde som var alltför lågt.

| (338) | Starbucks argument om att betalningarna enligt avtalet om kostnadsfördelning bevisar att royaltybetalningarna mellan SMBV och Alki LP är grundade på armlängdsprincipen måste kort sagt avfärdas. |
| --- | --- |

(338)

Starbucks argument om att betalningarna enligt avtalet om kostnadsfördelning bevisar att royaltybetalningarna mellan SMBV och Alki LP är grundade på armlängdsprincipen måste kort sagt avfärdas.

e)   Slutsats om huruvida royaltybetalningen är grundad på armlängdsprincipen

| (339) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en jämförelse med jämförbara okontrollerade transaktioner, i synnerhet royaltyuppläggen i flera av de avtal om rostning, tillverkning och distribution som Starbucks har ingått med tredje parter, visar att det marknadsmässiga värdet på den royalty som betalats av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning bör vara noll, och därmed att ingen royalty bör betalas för dessa immateriella rättigheter i detta särskilda förhållande eftersom SMBV inte får någon vinst från användningen av de immateriella rättigheter avseende rostning som licensierats från Alki LP. |
| --- | --- |

(339)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en jämförelse med jämförbara okontrollerade transaktioner, i synnerhet royaltyuppläggen i flera av de avtal om rostning, tillverkning och distribution som Starbucks har ingått med tredje parter, visar att det marknadsmässiga värdet på den royalty som betalats av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning bör vara noll, och därmed att ingen royalty bör betalas för dessa immateriella rättigheter i detta särskilda förhållande eftersom SMBV inte får någon vinst från användningen av de immateriella rättigheter avseende rostning som licensierats från Alki LP.

| (340) | Med tanke på denna slutsats behöver royaltyn inte uppskattas. SMBV:s bokföringsmässiga vinst, utan avdrag för royaltybetalningen från SMBV till Alki LP från denna vinst för licensieringen av de immateriella rättigheterna avseende rostning, bör snarare vara utgångspunkten för att fastställa den skatt som SMBV ska betala i Nederländerna för att säkerställa att SMBV:s skattepliktiga vinst motsvarar den nivå som erhålls av icke-integrerade företag, vars skatt bestäms av den vinst som de genererar under marknadsvillkor. Den obeskattade vinst som betalades som en royalty av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning borde med andra ord ha varit fullt beskattningsbar i Nederländerna. |
| --- | --- |

(340)

Med tanke på denna slutsats behöver royaltyn inte uppskattas. SMBV:s bokföringsmässiga vinst, utan avdrag för royaltybetalningen från SMBV till Alki LP från denna vinst för licensieringen av de immateriella rättigheterna avseende rostning, bör snarare vara utgångspunkten för att fastställa den skatt som SMBV ska betala i Nederländerna för att säkerställa att SMBV:s skattepliktiga vinst motsvarar den nivå som erhålls av icke-integrerade företag, vars skatt bestäms av den vinst som de genererar under marknadsvillkor. Den obeskattade vinst som betalades som en royalty av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning borde med andra ord ha varit fullt beskattningsbar i Nederländerna.

| (341) | Den metod som godtogs genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning för att fastställa nivån för denna betalning, enligt vilken all vinst som genereras av SMBV som överstiger [9–12] % av rörelsekostnaden överförs till Alki LP (178), avviker följaktligen från en metod som leder fram till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. Eftersom tillämpningen av denna metod leder till en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst bestäms av marknaden bör SMBV:s förhandsbesked om prissättning, genom att godta denna metod, anses ge en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(341)

Den metod som godtogs genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning för att fastställa nivån för denna betalning, enligt vilken all vinst som genereras av SMBV som överstiger [9–12] % av rörelsekostnaden överförs till Alki LP (178), avviker följaktligen från en metod som leder fram till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. Eftersom tillämpningen av denna metod leder till en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst bestäms av marknaden bör SMBV:s förhandsbesked om prissättning, genom att godta denna metod, anses ge en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

178

f)   Förenligheten med armlängdsprincipen hos de priser som SCTC debiterat SMBV för gröna kaffebönor

| (342) | Såsom förklaras i skäl 272 är identifiering och analys av SMBV:s kontrollerade och okontrollerade transaktioner ett nödvändigt första steg i en bedömning av huruvida de affärsmässiga villkor som tillämpas mellan närstående parter i internprissättningssammanhang är baserade på armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(342)

Såsom förklaras i skäl 272 är identifiering och analys av SMBV:s kontrollerade och okontrollerade transaktioner ett nödvändigt första steg i en bedömning av huruvida de affärsmässiga villkor som tillämpas mellan närstående parter i internprissättningssammanhang är baserade på armlängdsprincipen.

| (343) | I skäl 116 i beslutet om att inleda förfarandet förklarade kommissionen att om royaltybetalningen hade uppskattats med hjälp av en direkt metod för internprissättning, såsom marknadsprismetoden, skulle de priser som tas ut för de gröna kaffebönorna vara den relaterade utestående kontrollerade transaktion som behövde bedömas i internprissättningssammanhang, och det pris som SCTC tagit ut av SMBV för de gröna kaffebönorna skulle ha behövt bedömas för att fastställa huruvida nivån för detta pris, såsom framgår av SMBV:s resultaträkning, inte var överdrivet och ledde till en minskning av SMBV:s skattepliktiga vinst. |
| --- | --- |

(343)

I skäl 116 i beslutet om att inleda förfarandet förklarade kommissionen att om royaltybetalningen hade uppskattats med hjälp av en direkt metod för internprissättning, såsom marknadsprismetoden, skulle de priser som tas ut för de gröna kaffebönorna vara den relaterade utestående kontrollerade transaktion som behövde bedömas i internprissättningssammanhang, och det pris som SCTC tagit ut av SMBV för de gröna kaffebönorna skulle ha behövt bedömas för att fastställa huruvida nivån för detta pris, såsom framgår av SMBV:s resultaträkning, inte var överdrivet och ledde till en minskning av SMBV:s skattepliktiga vinst.

| (344) | I rapporten om internprissättning anges avtalet om anskaffande av gröna kaffebönor mellan SMBV och SCTC bland de viktigaste transaktionerna och flödena mellan företagen, men rapporten innehåller ingen undersökning eller analys av huruvida det pris som SCTC debiterat SMBV för de gröna kaffebönorna är baserat på armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(344)

I rapporten om internprissättning anges avtalet om anskaffande av gröna kaffebönor mellan SMBV och SCTC bland de viktigaste transaktionerna och flödena mellan företagen, men rapporten innehåller ingen undersökning eller analys av huruvida det pris som SCTC debiterat SMBV för de gröna kaffebönorna är baserat på armlängdsprincipen.

| (345) | SCTC:s prissättning av gröna kaffebönor beskrivs i skälen 114–119. I tabell 6 presenteras Starbucks fördelning av vinstpålägget för gröna kaffebönor som köpts av SCTC och debiterats SMBV. På grundval av SCTC:s finansiella uppgifter i tabell 4 presenteras i tabell 11 det faktiska vinstpålägg som redovisats av SCTC och den faktiska bruttomarginal som tagits ut av dess kunder varje år.

  Tabell 11


  Vinstpålägg på redovisat anskaffande av gröna kaffebönor och bruttomarginal som tillämpats av SCTC
















  (%) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Vinstpålägg på kostnad för sålda varor | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [4,5–7,5] | [1,5–4,5] | [16,5–19,5] | [13,5–16,5] | [19,5–22,5] | [16,5–19,5] |
| Bruttomarginal på kostnad för sålda varor | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [16,5–19,5] | [16,5–19,5] | [19,5–22,5] | [16,5–19,5] |

(345)

SCTC:s prissättning av gröna kaffebönor beskrivs i skälen 114–119. I tabell 6 presenteras Starbucks fördelning av vinstpålägget för gröna kaffebönor som köpts av SCTC och debiterats SMBV. På grundval av SCTC:s finansiella uppgifter i tabell 4 presenteras i tabell 11 det faktiska vinstpålägg som redovisats av SCTC och den faktiska bruttomarginal som tagits ut av dess kunder varje år.

Tabell 11

Tabell 11

Vinstpålägg på redovisat anskaffande av gröna kaffebönor och bruttomarginal som tillämpats av SCTC

Vinstpålägg på redovisat anskaffande av gröna kaffebönor och bruttomarginal som tillämpats av SCTC

(%)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Vinstpålägg på kostnad för sålda varor

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[4,5–7,5]

[1,5–4,5]

[16,5–19,5]

[13,5–16,5]

[19,5–22,5]

[16,5–19,5]

Bruttomarginal på kostnad för sålda varor

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[16,5–19,5]

[16,5–19,5]

[19,5–22,5]

[16,5–19,5]

| (346) | Det genomsnittliga vinstpålägget på kostnaden för de gröna kaffebönor som levererats av SCTC för perioden 2005–2010 uppgår till [omkring 3 %], jämfört med ett genomsnittligt vinstpålägg på [omkring 18 %] för perioden 2011–2014. Den motsvarande bruttomarginalen för kostnaden för sålda varor för perioden 2005–2010 uppgår till [omkring 6 %], jämfört med en genomsnittlig bruttomarginal för kostnaden för sålda varor på [omkring 18 %] för perioden 2011–2014. |
| --- | --- |

(346)

Det genomsnittliga vinstpålägget på kostnaden för de gröna kaffebönor som levererats av SCTC för perioden 2005–2010 uppgår till [omkring 3 %], jämfört med ett genomsnittligt vinstpålägg på [omkring 18 %] för perioden 2011–2014. Den motsvarande bruttomarginalen för kostnaden för sålda varor för perioden 2005–2010 uppgår till [omkring 6 %], jämfört med en genomsnittlig bruttomarginal för kostnaden för sålda varor på [omkring 18 %] för perioden 2011–2014.

| (347) | Enligt Starbucks motsvarar det genomsnittliga vinstpålägg på [omkring 3 %] som var tillämpligt under perioden 2005–2010 ett vinstpålägg som är grundat på armlängdsprincipen. När det dras av från de vinstpålägg som tillämpats sedan 2011 tycks detta vinstpålägg resultera i en ersättning som redovisats av SMBV på rostningsverksamheten som är i linje med det uppskattade intervall som läggs fram av företag X på 13–17 % på kostnaden för sålda varor för rostningsverksamhet (179). Vinstpålägget på [omkring 3 %] ligger också inom det intervall för ersättning för leveransfunktion som lades fram av Starbucks i den jämförelseanalys som tillhandahölls den 29 juni 2015 (180). Kommissionen kan därför hålla med om att vinstpålägget på [omkring 3 %] på kostnaderna för gröna kaffebönor under perioden 2005–2010 var grundat på armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(347)

Enligt Starbucks motsvarar det genomsnittliga vinstpålägg på [omkring 3 %] som var tillämpligt under perioden 2005–2010 ett vinstpålägg som är grundat på armlängdsprincipen. När det dras av från de vinstpålägg som tillämpats sedan 2011 tycks detta vinstpålägg resultera i en ersättning som redovisats av SMBV på rostningsverksamheten som är i linje med det uppskattade intervall som läggs fram av företag X på 13–17 % på kostnaden för sålda varor för rostningsverksamhet (179). Vinstpålägget på [omkring 3 %] ligger också inom det intervall för ersättning för leveransfunktion som lades fram av Starbucks i den jämförelseanalys som tillhandahölls den 29 juni 2015 (180). Kommissionen kan därför hålla med om att vinstpålägget på [omkring 3 %] på kostnaderna för gröna kaffebönor under perioden 2005–2010 var grundat på armlängdsprincipen.

179

180

| (348) | Eftersom Starbucks inte lämnade någon godtagbar motivering till ökningen av det genomsnittliga vinstpålägget till [omkring 18 %] från och med 2011 anser kommissionen dock, såsom anges i skälen 349–357, att det inte får göras något motsvarande avdrag i SMBV:s bokföringsmässiga vinst till följd av denna ökning från och med den perioden. Om det pris som SCTC tog ut av SMBV för gröna kaffebönor hade analyserats korrekt som en kontrollerad transaktion i rapporten om internprissättning skulle detta pris faktiskt ha omfattats av tillämpningsområdet för SMBV:s förhandsbesked om prissättning, vilket syftar till att fastställa SMBV:s skattebas i Nederländerna (181). Eftersom det pris som betalades för de gröna kaffebönorna dras av från SMBV:s bokföringsmässiga vinst borde ett pris grundat på armlängdsprincipen från vilket en avvikelse inte hade varit möjlig under 2011 ha föreskrivits i SMBV:s förhandsbesked om prissättning 2008, inbegripet en ökning av vinstpålägget, såvida inte detta förhandsbesked om prissättning ersattes eller ändrades. |
| --- | --- |

(348)

Eftersom Starbucks inte lämnade någon godtagbar motivering till ökningen av det genomsnittliga vinstpålägget till [omkring 18 %] från och med 2011 anser kommissionen dock, såsom anges i skälen 349–357, att det inte får göras något motsvarande avdrag i SMBV:s bokföringsmässiga vinst till följd av denna ökning från och med den perioden. Om det pris som SCTC tog ut av SMBV för gröna kaffebönor hade analyserats korrekt som en kontrollerad transaktion i rapporten om internprissättning skulle detta pris faktiskt ha omfattats av tillämpningsområdet för SMBV:s förhandsbesked om prissättning, vilket syftar till att fastställa SMBV:s skattebas i Nederländerna (181). Eftersom det pris som betalades för de gröna kaffebönorna dras av från SMBV:s bokföringsmässiga vinst borde ett pris grundat på armlängdsprincipen från vilket en avvikelse inte hade varit möjlig under 2011 ha föreskrivits i SMBV:s förhandsbesked om prissättning 2008, inbegripet en ökning av vinstpålägget, såvida inte detta förhandsbesked om prissättning ersattes eller ändrades.

181

| (349) | Starbucks hävdar att ökningen av detta vinstpålägg under 2011 berodde på den ökade betydelsen av SCTC:s verksamhet, i synnerhet den ökade expertkunskapen om anskaffande av kaffe och, framför allt, företagets ägande och drift av det framväxande certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices. Denna motivering stämmer dock inte överens med de uppgifter som lämnades under granskningen. Framför allt har certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices funnits sedan 2004. Eftersom SCTC:s ersättning står i proportion till de gröna kaffebönor som sålts borde all eventuell kapacitetsökning dessutom ha ersätts i enlighet därmed. Så länge som ersättningen utgjorde en stabil procentandel av kostnaden för sålda varor resulterade den ökade omsättningen i en proportionell ökning av vinsten. |
| --- | --- |

(349)

Starbucks hävdar att ökningen av detta vinstpålägg under 2011 berodde på den ökade betydelsen av SCTC:s verksamhet, i synnerhet den ökade expertkunskapen om anskaffande av kaffe och, framför allt, företagets ägande och drift av det framväxande certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices. Denna motivering stämmer dock inte överens med de uppgifter som lämnades under granskningen. Framför allt har certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices funnits sedan 2004. Eftersom SCTC:s ersättning står i proportion till de gröna kaffebönor som sålts borde all eventuell kapacitetsökning dessutom ha ersätts i enlighet därmed. Så länge som ersättningen utgjorde en stabil procentandel av kostnaden för sålda varor resulterade den ökade omsättningen i en proportionell ökning av vinsten.

| (350) | Starbucks hävdar vidare att vinstpålägget under perioden 2005–2014 var grundat på armlängdsprincipen (182). I sin inlaga av den 29 juni 2015 klargjorde Starbucks att den indelning i tabell 5, som tillhandahölls i företagets inlaga av den 13 april 2015, hade konstruerats på grundval av en jämförelseanalys. Kommissionen godtar inte detta påstående av följande skäl. |
| --- | --- |

(350)

Starbucks hävdar vidare att vinstpålägget under perioden 2005–2014 var grundat på armlängdsprincipen (182). I sin inlaga av den 29 juni 2015 klargjorde Starbucks att den indelning i tabell 5, som tillhandahölls i företagets inlaga av den 13 april 2015, hade konstruerats på grundval av en jämförelseanalys. Kommissionen godtar inte detta påstående av följande skäl.

182

| (351) | Vad gäller prissättningen med avseende på certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices i den jämförelseanalys som tillhandahölls av Starbucks den 29 juni 2015 (183) konstaterar kommissionen för det första att de uppgifter som lämnats av Starbucks är inkonsekventa. Den information som lämnades den 13 april 2015 och som återges i tabell 6 motsäger den information som lämnades den 29 juni 2015 och som anges i tabell 7. När det gäller certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices presenterades vad som inledningsvis presenterades som den övre kvartilen senare av Starbucks som det högsta observerade värdet. Motsägelserna avser även användningen av en omvandlingsfaktor för att uttrycka en royalty som fastställts som en procentandel av försäljningen, där Starbucks utför en ovanlig justering för att komma fram till en royalty som uttrycks som en procentandel av kostnaderna (184). |
| --- | --- |

(351)

Vad gäller prissättningen med avseende på certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices i den jämförelseanalys som tillhandahölls av Starbucks den 29 juni 2015 (183) konstaterar kommissionen för det första att de uppgifter som lämnats av Starbucks är inkonsekventa. Den information som lämnades den 13 april 2015 och som återges i tabell 6 motsäger den information som lämnades den 29 juni 2015 och som anges i tabell 7. När det gäller certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices presenterades vad som inledningsvis presenterades som den övre kvartilen senare av Starbucks som det högsta observerade värdet. Motsägelserna avser även användningen av en omvandlingsfaktor för att uttrycka en royalty som fastställts som en procentandel av försäljningen, där Starbucks utför en ovanlig justering för att komma fram till en royalty som uttrycks som en procentandel av kostnaderna (184).

183

184

| (352) | Dessutom berör de identifierade avtalen (185) licensiering av teknik. Det kan jämföras med en situation där Starbucks genom Alki LP licensierar teknik till SMBV, även om avtal där kaffeteknik licensieras inte tycks existera fristående från ett licensavtal om kaffevarumärken. SCTC licensierar inte någon teknik till SMBV för vilken SMBV bör få en ersättning genom ett högre vinstpålägg på de gröna kaffebönor som köpts in. |
| --- | --- |

(352)

Dessutom berör de identifierade avtalen (185) licensiering av teknik. Det kan jämföras med en situation där Starbucks genom Alki LP licensierar teknik till SMBV, även om avtal där kaffeteknik licensieras inte tycks existera fristående från ett licensavtal om kaffevarumärken. SCTC licensierar inte någon teknik till SMBV för vilken SMBV bör få en ersättning genom ett högre vinstpålägg på de gröna kaffebönor som köpts in.

185

| (353) | För det andra konstaterar kommissionen att kostnaderna för både certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och centrumen för stöd till jordbrukare i genomsnitt inte översteg [0,5–1] % av värdet för de gröna kaffebönor som köptes av SCTC (186). Storleken på dessa kostnader kan jämföras med kostnaden för beteckningen [certifieringsprogram] på [1,5–2] % i förhållande till det pris på de gröna kaffebönorna som använts för [kaffeprodukt e i certifieringsprogrammet], vilken ska vara SMBV:s mest sålda produkt (187). Certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices verkar faktiskt bestå av ett certifieringsprogram som i högre grad kan jämföras med beteckningen [certifieringsprogram] än med en licens för en immateriell rättighet eller teknik, vilket Starbucks framhållit. |
| --- | --- |

(353)

För det andra konstaterar kommissionen att kostnaderna för både certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och centrumen för stöd till jordbrukare i genomsnitt inte översteg [0,5–1] % av värdet för de gröna kaffebönor som köptes av SCTC (186). Storleken på dessa kostnader kan jämföras med kostnaden för beteckningen [certifieringsprogram] på [1,5–2] % i förhållande till det pris på de gröna kaffebönorna som använts för [kaffeprodukt e i certifieringsprogrammet], vilken ska vara SMBV:s mest sålda produkt (187). Certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices verkar faktiskt bestå av ett certifieringsprogram som i högre grad kan jämföras med beteckningen [certifieringsprogram] än med en licens för en immateriell rättighet eller teknik, vilket Starbucks framhållit.

186

187

| (354) | Dessutom fastställs priserna för de kaffeprodukter som sålts av SMBV till butikerna på grundval av kostnaderna, vilket förklaras i skäl 96. Kommissionen anser därför att de direkta och indirekta kostnaderna för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices, i motsats till vad Starbucks hävdar, är ett mer lämpligt sätt att närma sig en prissättning som grundar sig på armlängdsprincipen för programmet om det pris för gröna kaffebönor som SMBV betalat. |
| --- | --- |

(354)

Dessutom fastställs priserna för de kaffeprodukter som sålts av SMBV till butikerna på grundval av kostnaderna, vilket förklaras i skäl 96. Kommissionen anser därför att de direkta och indirekta kostnaderna för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices, i motsats till vad Starbucks hävdar, är ett mer lämpligt sätt att närma sig en prissättning som grundar sig på armlängdsprincipen för programmet om det pris för gröna kaffebönor som SMBV betalat.

| (355) | När det gäller det vinstpålägg på finansieringen som presenteras i tabell 6 konstaterar kommissionen att den använda metoden inte beräknar rörelsekapitalkostnaden eftersom kundskulder, som i en normal näringsverksamhet bidrar till att finansiera kundfordringar och inventarier, inte dras från det uppskattade belopp som ska finansieras (188). Starbucks anser möjligtvis att finansieringskostnader ska läggas till eftersom avtalen om de uppskattade leveranskostnaderna är baserade på inköpsagenter, som kanske inte tar de sålda varorna i besittning. Detta bedöms eller bevisas dock inte i den analys som tillhandahållits av Starbucks. Därför framstår ett vinstpålägg på finansieringen som är jämförbart med det som lagts fram av Starbucks inte som motiverat. |
| --- | --- |

(355)

När det gäller det vinstpålägg på finansieringen som presenteras i tabell 6 konstaterar kommissionen att den använda metoden inte beräknar rörelsekapitalkostnaden eftersom kundskulder, som i en normal näringsverksamhet bidrar till att finansiera kundfordringar och inventarier, inte dras från det uppskattade belopp som ska finansieras (188). Starbucks anser möjligtvis att finansieringskostnader ska läggas till eftersom avtalen om de uppskattade leveranskostnaderna är baserade på inköpsagenter, som kanske inte tar de sålda varorna i besittning. Detta bedöms eller bevisas dock inte i den analys som tillhandahållits av Starbucks. Därför framstår ett vinstpålägg på finansieringen som är jämförbart med det som lagts fram av Starbucks inte som motiverat.

188

| (356) | För det tredje visas i figur 4 inverkan på SCTC:s vinst i schweiziska franc (CHF) av ökningen av vinstpålägget under 2011. I figur 4 visas även SCTC:s rörelsekostnad, som inte visade på en sådan ökning som hade kunnat förväntas från en SCTC:s ökade betydelse, vilket Starbucks hävdat. Rörelsekostnaden uttryckt som en procentandel av de totala kostnaderna förblev stabil och rörelsekostnaderna skulle därmed ha täckts genom en ersättning som var kopplad till kostnaden för sålda varor. Den genomsnittliga ökningen av vinstpålägget från [omkring 3 %] till [omkring 18 %] för 2005–2010 respektive 2011–2014 (189) resulterade i en fyrdubbling av SCTC:s vinst, såsom visas i figur 4.

  Figur 4


  SCTC:s lönsamhet




  Vinst före skatt i CHF (den vänstra axeln)
  Löpande kostn (exkl.provision)/totala kostn i % (den högra axeln)
  Buttomarginal (Försäljning - kostnad för sålda varor) i CHF (den vänstra axeln)
  Löpande kostn (exkl. provision) i CHF (den vänstra axeln)
  i CHF
  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 |
| --- | --- |

(356)

För det tredje visas i figur 4 inverkan på SCTC:s vinst i schweiziska franc (CHF) av ökningen av vinstpålägget under 2011. I figur 4 visas även SCTC:s rörelsekostnad, som inte visade på en sådan ökning som hade kunnat förväntas från en SCTC:s ökade betydelse, vilket Starbucks hävdat. Rörelsekostnaden uttryckt som en procentandel av de totala kostnaderna förblev stabil och rörelsekostnaderna skulle därmed ha täckts genom en ersättning som var kopplad till kostnaden för sålda varor. Den genomsnittliga ökningen av vinstpålägget från [omkring 3 %] till [omkring 18 %] för 2005–2010 respektive 2011–2014 (189) resulterade i en fyrdubbling av SCTC:s vinst, såsom visas i figur 4.

189

Figur 4

Figur 4

SCTC:s lönsamhet

SCTC:s lönsamhet

Vinst före skatt i CHF (den vänstra axeln)

Löpande kostn (exkl.provision)/totala kostn i % (den högra axeln)

Buttomarginal (Försäljning - kostnad för sålda varor) i CHF (den vänstra axeln)

Löpande kostn (exkl. provision) i CHF (den vänstra axeln)

i CHF

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

| (357) | För fullständighetens skull noterar kommissionen att SMBV:s förlust på dess rostningsverksamhet sedan 2010 kan ställas i relation till det ökade vinstpålägget på de kostnader som betalats till SCTC för de gröna kaffebönorna (190), såsom visas i figur 5.

  Figur 5


  Lönsamhet för SMBV:s rostningsverksamhet




  Bruttovinst för SMBV från rostning (den vänstra axeln)
  Bruttoförlust för SMBV från rostning (den vänstra axeln)
  Vederlag betalt av SMBV till Alki enligt domen 2008 (den vänstra axeln)
  Marginal registrerad av SCTC i Schweiz på gröna bönor (den högra axeln)
  22,8 million
  1 million
  1,7 million
  2,5 million
  [16,5 – 19,5] %
  [16,5 – 19,5] %
  [19,5 – 22,5] %
  5,8 million
  12,4 million
  24,3 million
  [16,5 – 19,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  20 %
  15 %
  10 %
  5 %
  0 %
  – 5 %
  – 10 %
  – 15 %
  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
  30 000 000
  25 000 000
  20 000 000
  15 000 000
  10 000 000
  5 000 000
  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000 |
| --- | --- |

(357)

För fullständighetens skull noterar kommissionen att SMBV:s förlust på dess rostningsverksamhet sedan 2010 kan ställas i relation till det ökade vinstpålägget på de kostnader som betalats till SCTC för de gröna kaffebönorna (190), såsom visas i figur 5.

190

Figur 5

Figur 5

Lönsamhet för SMBV:s rostningsverksamhet

Lönsamhet för SMBV:s rostningsverksamhet

Bruttovinst för SMBV från rostning (den vänstra axeln)

Bruttoförlust för SMBV från rostning (den vänstra axeln)

Vederlag betalt av SMBV till Alki enligt domen 2008 (den vänstra axeln)

Marginal registrerad av SCTC i Schweiz på gröna bönor (den högra axeln)

22,8 million

1 million

1,7 million

2,5 million

[16,5 – 19,5] %

[16,5 – 19,5] %

[19,5 – 22,5] %

5,8 million

12,4 million

24,3 million

[16,5 – 19,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

20 %

15 %

10 %

5 %

0 %

– 5 %

– 10 %

– 15 %

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

30 000 000

25 000 000

20 000 000

15 000 000

10 000 000

5 000 000

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

| (358) | Mot bakgrund av dessa iakttagelser anser kommissionen att för att komma fram till en tillförlitlig uppskattning av ett vinstpålägg som är grundat på armlängdsprincipen för perioden från och med 2011 bör det genomsnittliga vinstpålägget på [omkring 3 %] för perioden 2005–2010 ökas med kostnaderna för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och upp till beloppet för kostnaderna för beteckningen [certifieringsprogram]. Kostnaden för beteckningen [certifieringsprogram] motsvarade [1–1,5] % av kostnaderna för de gröna kaffebönor som köpts av SCTC i slutet av 2014 och omvandlades till [0,5–1] % av det pris som betalats av SMBV (191). Ett vinstpålägg grundat på armlängdsprincipen som redovisats av SCTC för perioden från och med 2011 skulle därför uppgå till [omkring 6 %] av kostnaderna för de gröna kaffebönor som köpts av SCTC, motsvarande en bruttomarginal på upp till [omkring 9 %] av SCTC:s kostnad för sålda varor, som SCTC tagit ut av SMBV. Det genomsnittliga vinstpålägg på [omkring 18 %] på kostnaderna för de gröna kaffebönor som levererats av SCTC till SMBV som tillämpades 2011–2014 speglar således inte en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(358)

Mot bakgrund av dessa iakttagelser anser kommissionen att för att komma fram till en tillförlitlig uppskattning av ett vinstpålägg som är grundat på armlängdsprincipen för perioden från och med 2011 bör det genomsnittliga vinstpålägget på [omkring 3 %] för perioden 2005–2010 ökas med kostnaderna för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och upp till beloppet för kostnaderna för beteckningen [certifieringsprogram]. Kostnaden för beteckningen [certifieringsprogram] motsvarade [1–1,5] % av kostnaderna för de gröna kaffebönor som köpts av SCTC i slutet av 2014 och omvandlades till [0,5–1] % av det pris som betalats av SMBV (191). Ett vinstpålägg grundat på armlängdsprincipen som redovisats av SCTC för perioden från och med 2011 skulle därför uppgå till [omkring 6 %] av kostnaderna för de gröna kaffebönor som köpts av SCTC, motsvarande en bruttomarginal på upp till [omkring 9 %] av SCTC:s kostnad för sålda varor, som SCTC tagit ut av SMBV. Det genomsnittliga vinstpålägg på [omkring 18 %] på kostnaderna för de gröna kaffebönor som levererats av SCTC till SMBV som tillämpades 2011–2014 speglar således inte en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen.

191

| (359) | Sammanfattningsvis kan det sägas att eftersom rapporten om internprissättning inte innehåller någon undersökning eller analys av huruvida det pris som SCTC tagit ut av SMBV för de gröna kaffebönorna är grundat på armlängdsprincipen avviker den metod som föreslås i denna rapport för att fastställa SMBV:s skattepliktiga vinst från en metod som leder till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. Eftersom tillämpningen av denna metod leder till en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst bestäms av marknaden bör SMBV:s förhandsbesked om prissättning, genom att godta denna metod, anses ge en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(359)

Sammanfattningsvis kan det sägas att eftersom rapporten om internprissättning inte innehåller någon undersökning eller analys av huruvida det pris som SCTC tagit ut av SMBV för de gröna kaffebönorna är grundat på armlängdsprincipen avviker den metod som föreslås i denna rapport för att fastställa SMBV:s skattepliktiga vinst från en metod som leder till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. Eftersom tillämpningen av denna metod leder till en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst bestäms av marknaden bör SMBV:s förhandsbesked om prissättning, genom att godta denna metod, anses ge en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

g)   Slutsats om den selektiva fördel som beviljats genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning

| (360) | Såsom konstateras i skälen 339–341 anser kommissionen att en jämförelse med jämförbara okontrollerade transaktioner, i synnerhet uppläggen för licensiering av immateriella rättigheter i flera av de avtal om rostning, tillverkning och distribution som Starbucks ingått med tredje parter, visar att det marknadsmässiga värdet på den royalty som betalats av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning bör vara noll. Således ger SMBV:s förhandsbesked om prissättning, genom att godta en metod för att fastställa nivån för royaltyn enligt vilken all vinst som genererats av SMBV som överstiger [9–12] % av rörelsekostnaden överförs till Alki LP (192), en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(360)

Såsom konstateras i skälen 339–341 anser kommissionen att en jämförelse med jämförbara okontrollerade transaktioner, i synnerhet uppläggen för licensiering av immateriella rättigheter i flera av de avtal om rostning, tillverkning och distribution som Starbucks ingått med tredje parter, visar att det marknadsmässiga värdet på den royalty som betalats av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning bör vara noll. Således ger SMBV:s förhandsbesked om prissättning, genom att godta en metod för att fastställa nivån för royaltyn enligt vilken all vinst som genererats av SMBV som överstiger [9–12] % av rörelsekostnaden överförs till Alki LP (192), en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

192

| (361) | Det faktum att rapporten om internprissättning inte innehåller någon undersökning eller analys av huruvida det pris som SCTC tagit ut av SMBV för de gröna kaffebönorna är grundat på armlängdsprincipen innebär dessutom att den metod som föreslogs i denna rapport, och som godtogs genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning, för att fastställa SMBV:s skattepliktiga vinst i Nederländerna, ger en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(361)

Det faktum att rapporten om internprissättning inte innehåller någon undersökning eller analys av huruvida det pris som SCTC tagit ut av SMBV för de gröna kaffebönorna är grundat på armlängdsprincipen innebär dessutom att den metod som föreslogs i denna rapport, och som godtogs genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning, för att fastställa SMBV:s skattepliktiga vinst i Nederländerna, ger en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

9.2.3.4   SMBV klassificerades felaktigt som dem mindre komplexa funktionen i rapporten om internprissättning

SMBV klassificerades felaktigt som dem mindre komplexa funktionen i rapporten om internprissättning

| (362) | Såsom förklaras i skäl 282 är det bara om det är omöjligt att jämföra en viss koncernintern transaktion för vilken ett förhandsbesked om prissättning har begärts (med hänsyn till de utförda funktionerna) med liknande okontrollerade transaktioner som det är motiverat att använda sig av en jämförelse av utförda funktioner. Såsom förklaras i avsnitt 9.2.3.3 anser kommissionen att royaltyuppläggen i flera av de avtal om rostning, tillverkning och distribution som Starbucks ingått med tredje parter utgör oberoende transaktioner som är jämförbara med SMBV:s royaltyupplägg med Alki LP, såsom framgår av SMBV:s förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(362)

Såsom förklaras i skäl 282 är det bara om det är omöjligt att jämföra en viss koncernintern transaktion för vilken ett förhandsbesked om prissättning har begärts (med hänsyn till de utförda funktionerna) med liknande okontrollerade transaktioner som det är motiverat att använda sig av en jämförelse av utförda funktioner. Såsom förklaras i avsnitt 9.2.3.3 anser kommissionen att royaltyuppläggen i flera av de avtal om rostning, tillverkning och distribution som Starbucks ingått med tredje parter utgör oberoende transaktioner som är jämförbara med SMBV:s royaltyupplägg med Alki LP, såsom framgår av SMBV:s förhandsbesked om prissättning.

| (363) | Utan att det påverkar denna slutsats om att ingen funktionell jämförelse motiverades i det aktuella fallet hävdar kommissionen vidare att analysen i rapporten om internprissättning av de utförda funktionerna i tillämpningen av nettomarginalmetoden inte resulterar i en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(363)

Utan att det påverkar denna slutsats om att ingen funktionell jämförelse motiverades i det aktuella fallet hävdar kommissionen vidare att analysen i rapporten om internprissättning av de utförda funktionerna i tillämpningen av nettomarginalmetoden inte resulterar i en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen.

| (364) | För att på ett korrekt sätt uppskatta en ersättning för funktioner som grundas på armlängdsprincipen skulle rapporten om internprissättning ha innehållit en jämförelse av de funktioner som utförs av varje part i de anknutna transaktionerna. |
| --- | --- |

(364)

För att på ett korrekt sätt uppskatta en ersättning för funktioner som grundas på armlängdsprincipen skulle rapporten om internprissättning ha innehållit en jämförelse av de funktioner som utförs av varje part i de anknutna transaktionerna.

| (365) | I ensidiga metoder för internprissättning såsom nettomarginalmetoden analyseras endast ersättningen för den testade parten i internprissättningssammanhang, oberoende av den resulterande ersättningen för de andra parterna i transaktionen. Grundat på antagandet att SMBV har den minst komplexa funktionen i förhållandet mellan SMBV och Alki LP betraktade Starbucks skatterådgivare SMBV som den testade parten och övervägde inte huruvida den återstående vinst som tilldelas Alki LP står i proportion till Alki LP:s funktioner, risker och tillgångar. Starbucks motiverar detta val med att SMBV inte äger några värdefulla immateriella rättigheter och inte löper betydelsefulla affärsrisker i samband med utförandet av rutinverksamheter. SMBV skulle därför vara den minst komplexa enheten i den förbindelsen (193). |
| --- | --- |

(365)

I ensidiga metoder för internprissättning såsom nettomarginalmetoden analyseras endast ersättningen för den testade parten i internprissättningssammanhang, oberoende av den resulterande ersättningen för de andra parterna i transaktionen. Grundat på antagandet att SMBV har den minst komplexa funktionen i förhållandet mellan SMBV och Alki LP betraktade Starbucks skatterådgivare SMBV som den testade parten och övervägde inte huruvida den återstående vinst som tilldelas Alki LP står i proportion till Alki LP:s funktioner, risker och tillgångar. Starbucks motiverar detta val med att SMBV inte äger några värdefulla immateriella rättigheter och inte löper betydelsefulla affärsrisker i samband med utförandet av rutinverksamheter. SMBV skulle därför vara den minst komplexa enheten i den förbindelsen (193).

193

| (366) | Starbucks resonemang visar dock på en förväxling mellan komplexiteten hos funktioner och risker som bärs. I punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 (194) anges att valet av den testade parten vid tillämpningen av nettomarginalmetoden bör stämma överens med den funktionella analysen av transaktionen (195). Som huvudregel är den part som testas den part på vilken en metod för internprissättning kan tillämpas på det mest tillförlitliga sättet och för vilken de mest tillförlitliga jämförelsetalen kan hittas. Det rör sig följaktligen oftast om den part som har den minst komplexa funktionella analysen. |
| --- | --- |

(366)

Starbucks resonemang visar dock på en förväxling mellan komplexiteten hos funktioner och risker som bärs. I punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 (194) anges att valet av den testade parten vid tillämpningen av nettomarginalmetoden bör stämma överens med den funktionella analysen av transaktionen (195). Som huvudregel är den part som testas den part på vilken en metod för internprissättning kan tillämpas på det mest tillförlitliga sättet och för vilken de mest tillförlitliga jämförelsetalen kan hittas. Det rör sig följaktligen oftast om den part som har den minst komplexa funktionella analysen.

194

195

| (367) | Komplexitet och risk ska skiljas åt, även om risköverväganden ingår i den funktionella analysen. Komplexitet ska bedömas i relativa termer, det vill säga genom jämförelse med de andra parter som berörs av transaktionerna. Vad gäller valet av den testade parten hänvisas i punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 i detta avseende till en mindre komplex funktion, snarare än en funktion som i absoluta termer inte är komplex (196). Kravet på att bedöma funktioners komplexitet i jämförelse med de andra parterna i transaktionerna återfinns även i punkterna 1.21, 1.22 och 1.23 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995. När nettomarginalmetoden används i internprissättningssammanhang måste funktionerna hos den andra parten i transaktionen, i detta fall Alki LP, således också analyseras. Uppgifter om Alki LP:s funktioner fanns förvisso tillgängliga för den nederländska skattemyndigheten vid tidpunkten för SMBV:s begäran om förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(367)

Komplexitet och risk ska skiljas åt, även om risköverväganden ingår i den funktionella analysen. Komplexitet ska bedömas i relativa termer, det vill säga genom jämförelse med de andra parter som berörs av transaktionerna. Vad gäller valet av den testade parten hänvisas i punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 i detta avseende till en mindre komplex funktion, snarare än en funktion som i absoluta termer inte är komplex (196). Kravet på att bedöma funktioners komplexitet i jämförelse med de andra parterna i transaktionerna återfinns även i punkterna 1.21, 1.22 och 1.23 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995. När nettomarginalmetoden används i internprissättningssammanhang måste funktionerna hos den andra parten i transaktionen, i detta fall Alki LP, således också analyseras. Uppgifter om Alki LP:s funktioner fanns förvisso tillgängliga för den nederländska skattemyndigheten vid tidpunkten för SMBV:s begäran om förhandsbesked om prissättning.

mindre

196

| (368) | Men om direkta observerbara variabler kan identifieras med hänsyn till de anknutna transaktionerna ska sådana observerbara variabler användas för att fastställa ersättningen för det företag som deltar i jämförbara transaktioner (197). Förekomsten av direkta jämförelsetal för att fastställa en ersättning som grundas på armlängdsprincipen är vad kommissionen faktiskt diskuterar i avsnitt 9.2.3.3. |
| --- | --- |

(368)

Men om direkta observerbara variabler kan identifieras med hänsyn till de anknutna transaktionerna ska sådana observerbara variabler användas för att fastställa ersättningen för det företag som deltar i jämförbara transaktioner (197). Förekomsten av direkta jämförelsetal för att fastställa en ersättning som grundas på armlängdsprincipen är vad kommissionen faktiskt diskuterar i avsnitt 9.2.3.3.

197

| (369) | I följande avsnitt analyserar kommissionen likväl den relativa komplexiteten hos de koncernenheter som deltar i transaktioner med SMBV. |
| --- | --- |

(369)

I följande avsnitt analyserar kommissionen likväl den relativa komplexiteten hos de koncernenheter som deltar i transaktioner med SMBV.

| (370) | För det första utför SMBV flera funktioner utöver dess rostningsverksamhet. Detta faktum innebär i sig att det är svårt att hitta lämpliga jämförelsetal i internprissättningssammanhang (198). Dessutom är den rostningsfunktion som utförs av SMBV väsentlig för kaffeproducenter. SMBV genomför eller köper även marknadsundersökningar, innehar immateriella rättigheter och ingår avtal med tillverkare mot avgift. Slutligen är ansvaret för prissättning inte klart definierat och SMBV tycks ha en viss kontroll över de priser som erhålls för sålda varor. |
| --- | --- |

(370)

För det första utför SMBV flera funktioner utöver dess rostningsverksamhet. Detta faktum innebär i sig att det är svårt att hitta lämpliga jämförelsetal i internprissättningssammanhang (198). Dessutom är den rostningsfunktion som utförs av SMBV väsentlig för kaffeproducenter. SMBV genomför eller köper även marknadsundersökningar, innehar immateriella rättigheter och ingår avtal med tillverkare mot avgift. Slutligen är ansvaret för prissättning inte klart definierat och SMBV tycks ha en viss kontroll över de priser som erhålls för sålda varor.

198

| (371) | Den rutinmässiga karaktär hos SMBV:s rostningsfunktion som Starbucks skatterådgivare gör gällande i rapporten om internprissättning motsägs av konkurrenternas inlagor, eftersom tre av de fyra konkurrenter som tog emot en begäran om marknadsinformation av kommissionen inte lägger ut rostning på underleverantörer. Två av dessa konkurrenter uppgav faktiskt att de betraktar rostningsfunktionen som väsentlig och de anser i princip därför inte att den kan läggas ut på underleverantörer (199). Att rostningsfunktionen är en viktig funktion betyder dock inte nödvändigtvis att den också är mycket komplex. |
| --- | --- |

(371)

Den rutinmässiga karaktär hos SMBV:s rostningsfunktion som Starbucks skatterådgivare gör gällande i rapporten om internprissättning motsägs av konkurrenternas inlagor, eftersom tre av de fyra konkurrenter som tog emot en begäran om marknadsinformation av kommissionen inte lägger ut rostning på underleverantörer. Två av dessa konkurrenter uppgav faktiskt att de betraktar rostningsfunktionen som väsentlig och de anser i princip därför inte att den kan läggas ut på underleverantörer (199). Att rostningsfunktionen är en viktig funktion betyder dock inte nödvändigtvis att den också är mycket komplex.

199

| (372) | I det särskilda fallet med SMBV visar en analys av dess rörelsekostnad likväl en betydande kostnad för marknadsundersökningar (200). Dessutom är en av SMBV:s viktigaste rörelsekostnader avskrivningen av immateriella tillgångar. SMBV genomför marknadsundersökningar, innehar betydande immateriella rättigheter och förvärvade ytterligare immateriella rättigheter under 2012 till ett värde av 4 miljoner euro. En rutinmässig tillverkare bedriver inte sådan verksamhet. |
| --- | --- |

(372)

I det särskilda fallet med SMBV visar en analys av dess rörelsekostnad likväl en betydande kostnad för marknadsundersökningar (200). Dessutom är en av SMBV:s viktigaste rörelsekostnader avskrivningen av immateriella tillgångar. SMBV genomför marknadsundersökningar, innehar betydande immateriella rättigheter och förvärvade ytterligare immateriella rättigheter under 2012 till ett värde av 4 miljoner euro. En rutinmässig tillverkare bedriver inte sådan verksamhet.

200

| (373) | Nederländerna hävdar att dessa kostnader som hänför sig till programvara och en licensbetalning för vanliga it-system inte i sig bevisar att SMBV skulle använda värdefulla immateriella rättigheter. När det gäller företag Y betalar till exempel ett företag som utsetts till tillverkare mot avgift licensavgifter för it-system (201). I fallet med SMBV avser betalningarna för avskrivningen av de immateriella rättigheterna dock inte en sådan programvaruavgift, med tanke på att programvaruavgifter redovisas i en särskild post i SMBV:s räkenskaper (202). |
| --- | --- |

(373)

Nederländerna hävdar att dessa kostnader som hänför sig till programvara och en licensbetalning för vanliga it-system inte i sig bevisar att SMBV skulle använda värdefulla immateriella rättigheter. När det gäller företag Y betalar till exempel ett företag som utsetts till tillverkare mot avgift licensavgifter för it-system (201). I fallet med SMBV avser betalningarna för avskrivningen av de immateriella rättigheterna dock inte en sådan programvaruavgift, med tanke på att programvaruavgifter redovisas i en särskild post i SMBV:s räkenskaper (202).

201

202

| (374) | Sådana överväganden räcker inte för att fastställa att SMBV inte är den mindre komplexa funktionen. Komplexiteten hos de funktioner som säkerställs av Alki LP måste också bedömas för detta ändamål. |
| --- | --- |

(374)

Sådana överväganden räcker inte för att fastställa att SMBV inte är den mindre komplexa funktionen. Komplexiteten hos de funktioner som säkerställs av Alki LP måste också bedömas för detta ändamål.

| (375) | Alki LP:s verksamhet bedöms i skälen 324–329. Av denna bedömning följer att Alki LP:s operativa kapacitet är extremt begränsad eller obefintlig med tanke på att företag inte har några anställda och att ingen av dess partner har några anställda. |
| --- | --- |

(375)

Alki LP:s verksamhet bedöms i skälen 324–329. Av denna bedömning följer att Alki LP:s operativa kapacitet är extremt begränsad eller obefintlig med tanke på att företag inte har några anställda och att ingen av dess partner har några anställda.

| (376) | Kommissionen drar därför slutsatsen att Starbucks skatterådgivare inte hade rätt att utse SMBV till den mindre komplexa funktionen jämfört med Alki LP för internprissättningsanalysen. |
| --- | --- |

(376)

Kommissionen drar därför slutsatsen att Starbucks skatterådgivare inte hade rätt att utse SMBV till den mindre komplexa funktionen jämfört med Alki LP för internprissättningsanalysen.

| (377) | Eftersom metoden för att fastställa SMBV:s skattebas i rapporten om internprissättning grundades på det felaktiga antagandet att SMBV bör vara den testade parten för tillämpningen av nettomarginalmetoden resulterar denna metod följaktligen inte i en tillförlitlig beräkning av ett marknadsbaserat resultat i enlighet med armlängdsprincipen. Eftersom godkännandet av denna metod i SMBV:s förhandsbesked om prissättning medför en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst enligt detta system bestäms av marknaden bör detta förhandsbesked om prissättning anses ge SMBV en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(377)

Eftersom metoden för att fastställa SMBV:s skattebas i rapporten om internprissättning grundades på det felaktiga antagandet att SMBV bör vara den testade parten för tillämpningen av nettomarginalmetoden resulterar denna metod följaktligen inte i en tillförlitlig beräkning av ett marknadsbaserat resultat i enlighet med armlängdsprincipen. Eftersom godkännandet av denna metod i SMBV:s förhandsbesked om prissättning medför en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst enligt detta system bestäms av marknaden bör detta förhandsbesked om prissättning anses ge SMBV en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

9.2.3.5   Felaktig tillämpning av nettomarginalmetoden i rapporten om internprissättning

Felaktig tillämpning av nettomarginalmetoden i rapporten om internprissättning

| (378) | I föregående avsnitt visade kommissionen att rapporten om internprissättning inte innehåller någon undersökning av huruvida den royaltybetalning som gjorts av SMBV till Alki LP för licensieringen av de immateriella rättigheterna avseende rostning, som är den koncerninterna transaktion för vilken SMBV:s förhandsbesked om prissättning begärdes och utfärdades (203), är grundad på armlängdsprincipen. Den visade därefter att rapporten om internprissättning innehöll en felaktig analys av komplexiteten hos alla koncernbolag för tillämpningen av nettomarginalmetoden. Utan att det påverkar dessa slutsatser, som i sig själva innebär att kommissionen vidare kan dra slutsatsen att SMBV:s förhandsbesked om prissättning ger SMBV en selektiv fördel genom att sänka den skatt som företaget ska betala i Nederländerna, gör kommissionen också, för fullständighetens skull, gällande att Starbucks skatterådgivare tillämpade nettomarginalmetoden felaktigt i rapporten om internprissättning. |
| --- | --- |

(378)

I föregående avsnitt visade kommissionen att rapporten om internprissättning inte innehåller någon undersökning av huruvida den royaltybetalning som gjorts av SMBV till Alki LP för licensieringen av de immateriella rättigheterna avseende rostning, som är den koncerninterna transaktion för vilken SMBV:s förhandsbesked om prissättning begärdes och utfärdades (203), är grundad på armlängdsprincipen. Den visade därefter att rapporten om internprissättning innehöll en felaktig analys av komplexiteten hos alla koncernbolag för tillämpningen av nettomarginalmetoden. Utan att det påverkar dessa slutsatser, som i sig själva innebär att kommissionen vidare kan dra slutsatsen att SMBV:s förhandsbesked om prissättning ger SMBV en selektiv fördel genom att sänka den skatt som företaget ska betala i Nederländerna, gör kommissionen också, för fullständighetens skull, gällande att Starbucks skatterådgivare tillämpade nettomarginalmetoden felaktigt i rapporten om internprissättning.

203

a)   Starbucks skatterådgivare identifierade SMBV:s huvudfunktioner i rapporten om internprissättning felaktigt

| (379) | I internprissättningssammanhang fastställs valet av internprissättningsmetod och urvalet av jämförelsetal på grundval av den funktionella analysen av det företag för vilket ett förhandsbesked om prissättning begärs. Enligt den funktionella analys som utfördes av Starbucks skatterådgivare berör SMBV:s främsta funktionella bidrag till Starbuckskoncernen rostnings-/tillverkningsverksamhet (204). På grundval av detta antagande betraktar skatterådgivaren SMBV som en kaffetillverkare med låg risk som utför rutinfunktioner och därmed är den minst komplexa enheten vid tillämpning av nettomarginalmetoden. |
| --- | --- |

(379)

I internprissättningssammanhang fastställs valet av internprissättningsmetod och urvalet av jämförelsetal på grundval av den funktionella analysen av det företag för vilket ett förhandsbesked om prissättning begärs. Enligt den funktionella analys som utfördes av Starbucks skatterådgivare berör SMBV:s främsta funktionella bidrag till Starbuckskoncernen rostnings-/tillverkningsverksamhet (204). På grundval av detta antagande betraktar skatterådgivaren SMBV som en kaffetillverkare med låg risk som utför rutinfunktioner och därmed är den minst komplexa enheten vid tillämpning av nettomarginalmetoden.

204

| (380) | I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida Nederländerna gjorde fel i att godta SMBV:s klassificering som tillverkare mot avgift med låg risk i rapporten om internprissättning (205). |
| --- | --- |

(380)

I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida Nederländerna gjorde fel i att godta SMBV:s klassificering som tillverkare mot avgift med låg risk i rapporten om internprissättning (205).

205

| (381) | På grundval av de uppgifter som lämnats av Nederländerna och Starbucks under granskningen anser kommissionen att skatterådgivaren felaktigt betecknade SMBV som en tillverkare med låg risk. Närmare bestämt visar de uppgifter som lämnats om SMBV:s intäkter att rostning inte är SMBV:s huvudsakliga inkomstskälla. Såsom visas i tabell 2 motsvarade inkomsten från försäljningen av rostat kaffe såsom den redovisas i posten REV PACKAGED COFFEE (206) endast [15–20] % av SMBV:s intäkter under 2013 och 2014. 2007, det vill säga när SMBV:s förhandsbesked om prissättning utfärdades, låg denna andel i stort sett på samma nivå på [15–20] %. |
| --- | --- |

(381)

På grundval av de uppgifter som lämnats av Nederländerna och Starbucks under granskningen anser kommissionen att skatterådgivaren felaktigt betecknade SMBV som en tillverkare med låg risk. Närmare bestämt visar de uppgifter som lämnats om SMBV:s intäkter att rostning inte är SMBV:s huvudsakliga inkomstskälla. Såsom visas i tabell 2 motsvarade inkomsten från försäljningen av rostat kaffe såsom den redovisas i posten REV PACKAGED COFFEE (206) endast [15–20] % av SMBV:s intäkter under 2013 och 2014. 2007, det vill säga när SMBV:s förhandsbesked om prissättning utfärdades, låg denna andel i stort sett på samma nivå på [15–20] %.

206

| (382) | Istället får SMBV majoriteten av den del av dess vinst som redovisas i Nederländerna från en annan verksamhet än rostning. SMBV:s återförsäljningsfunktion, som Nederländerna och Starbucks hänvisar till som tillhandahållande av logistiska och administrativa tjänster (207), framstår som viktigare än dess rostningsverksamhet och svarade för [80–85] % av SMBV:s intäkter 2013 och 2014. På grundval av uppgifter som fanns tillgängliga när SMBV:s förhandsbesked om prissättning begärdes låg denna andel under 2007 på [75–80] %. Vid den tidpunkten arbetade dessutom [10–30] av SMBV:s [40–60] anställda inom den verksamheten. SMBV förvaltade även tre avtalsförhållanden avseende distribution och logistik. |
| --- | --- |

(382)

Istället får SMBV majoriteten av den del av dess vinst som redovisas i Nederländerna från en annan verksamhet än rostning. SMBV:s återförsäljningsfunktion, som Nederländerna och Starbucks hänvisar till som tillhandahållande av logistiska och administrativa tjänster (207), framstår som viktigare än dess rostningsverksamhet och svarade för [80–85] % av SMBV:s intäkter 2013 och 2014. På grundval av uppgifter som fanns tillgängliga när SMBV:s förhandsbesked om prissättning begärdes låg denna andel under 2007 på [75–80] %. Vid den tidpunkten arbetade dessutom [10–30] av SMBV:s [40–60] anställda inom den verksamheten. SMBV förvaltade även tre avtalsförhållanden avseende distribution och logistik.

207

| (383) | I motsats till Nederländernas påstående om att kostnaderna för icke-kaffeprodukter är pass-through-kostnader för SMBV (208) redovisar SMBV faktiskt en marginal på återförsäljningen av icke-kaffeprodukter. Dessutom utgör SMBV:s återförsäljningsfunktion inte bara SMBV:s huvudsakliga inkomstkälla, utan också SMBV:s enda källa till vinst sedan 2010, med tanke på att SMBV:s rostningsverksamhet har gått med förlust sedan det året (209), oavsett om dessa förluster på rostningsverksamheten orsakades av felaktig prissättning av de gröna kaffebönorna eller inte (210). |
| --- | --- |

(383)

I motsats till Nederländernas påstående om att kostnaderna för icke-kaffeprodukter är pass-through-kostnader för SMBV (208) redovisar SMBV faktiskt en marginal på återförsäljningen av icke-kaffeprodukter. Dessutom utgör SMBV:s återförsäljningsfunktion inte bara SMBV:s huvudsakliga inkomstkälla, utan också SMBV:s enda källa till vinst sedan 2010, med tanke på att SMBV:s rostningsverksamhet har gått med förlust sedan det året (209), oavsett om dessa förluster på rostningsverksamheten orsakades av felaktig prissättning av de gröna kaffebönorna eller inte (210).

208

209

210

| (384) | Nederländerna hävdar vidare att landet inte behövde begära mer information från Starbucks än vad som lämnats till landets skattemyndighet vid tidpunkten för begäran om förhandsbeskedet om prissättning eftersom Nederländerna kände till SMBV:s verksamhet, med tanke på att förhandsbeskedet prissättning var en förlängning av ett tidigare besked (211). Det faktum att Nederländerna inte kände till att majoriteten av SMBV:s inkomst härrör från återförsäljning av icke-kaffeprodukter står dock i klar motsats till påståendet om att dess skattemyndighet kände till SMBV:s verksamhet (212). |
| --- | --- |

(384)

Nederländerna hävdar vidare att landet inte behövde begära mer information från Starbucks än vad som lämnats till landets skattemyndighet vid tidpunkten för begäran om förhandsbeskedet om prissättning eftersom Nederländerna kände till SMBV:s verksamhet, med tanke på att förhandsbeskedet prissättning var en förlängning av ett tidigare besked (211). Det faktum att Nederländerna inte kände till att majoriteten av SMBV:s inkomst härrör från återförsäljning av icke-kaffeprodukter står dock i klar motsats till påståendet om att dess skattemyndighet kände till SMBV:s verksamhet (212).

211

212

| (385) | Även om det faktum att SMBV säljer vidare produkter som köpts från tredje parter till butikerna medges i rapporten om internprissättning tas ingen hänsyn till denna funktion vid valet av jämförelsetal och en indikator på vinstnivå för tillämpningen av nettomarginalmetoden. Starbucks skatterådgivare underlät följaktligen att genomföra en kritisk bedömning för att identifiera SMBV:s huvudfunktioner för internprissättningsanalysen (213). |
| --- | --- |

(385)

Även om det faktum att SMBV säljer vidare produkter som köpts från tredje parter till butikerna medges i rapporten om internprissättning tas ingen hänsyn till denna funktion vid valet av jämförelsetal och en indikator på vinstnivå för tillämpningen av nettomarginalmetoden. Starbucks skatterådgivare underlät följaktligen att genomföra en kritisk bedömning för att identifiera SMBV:s huvudfunktioner för internprissättningsanalysen (213).

213

| (386) | SMBV:s huvudfunktion identifierades således på ett otillräckligt sätt av Starbucks skatterådgivare i rapporten om internprissättning och godtogs med orätt av den nederländska skattemyndigheten som grundval för beräkningen av den ersättning som godtogs i SMBV:s förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(386)

SMBV:s huvudfunktion identifierades således på ett otillräckligt sätt av Starbucks skatterådgivare i rapporten om internprissättning och godtogs med orätt av den nederländska skattemyndigheten som grundval för beräkningen av den ersättning som godtogs i SMBV:s förhandsbesked om prissättning.

b)   Starbucks skatterådgivare använde felaktigt rörelsekostnader som indikator på vinstnivå vid tillämpningen av nettomarginalmetoden

| (387) | I punkt 2.87 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 anges att försäljnings- eller distributionsrörelsekostnader vanligtvis och med förbehåll för omständigheterna i det aktuella fallet kan vara en lämplig bas för distributionsverksamhet vid användning av nettomarginalmetoden (214). |
| --- | --- |

(387)

I punkt 2.87 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 anges att försäljnings- eller distributionsrörelsekostnader vanligtvis och med förbehåll för omständigheterna i det aktuella fallet kan vara en lämplig bas för distributionsverksamhet vid användning av nettomarginalmetoden (214).

214

| (388) | Nederländerna anser att även om SMBV:s verksamhet inte fastställdes korrekt i rapporten om internprissättning är rörelsekostnader en lämplig indikator på lönsamhet vid tillämpningen av nettomarginalmetoden. Eftersom SMBV:s vinst genereras och redovisas genom en marginal för distribuerade produkter anser kommissionen dock att försäljning är en mer lämplig indikator för SMBV:s vinstgenererande återförsäljningsfunktion. Mellan 2008 och 2014 (215) har SMBV:s totala försäljning dessutom nästan tredubblats, medan bruttomarginalen har mer än fördubblats under samma period (216). Däremot ökade SMBV:s rörelsekostnader endast med 6 %, vilket innebär att rörelsekostnaderna inte kan betraktas som en lämplig indikator för SMBV:s vinstgenererande återförsäljningsverksamhet. |
| --- | --- |

(388)

Nederländerna anser att även om SMBV:s verksamhet inte fastställdes korrekt i rapporten om internprissättning är rörelsekostnader en lämplig indikator på lönsamhet vid tillämpningen av nettomarginalmetoden. Eftersom SMBV:s vinst genereras och redovisas genom en marginal för distribuerade produkter anser kommissionen dock att försäljning är en mer lämplig indikator för SMBV:s vinstgenererande återförsäljningsfunktion. Mellan 2008 och 2014 (215) har SMBV:s totala försäljning dessutom nästan tredubblats, medan bruttomarginalen har mer än fördubblats under samma period (216). Däremot ökade SMBV:s rörelsekostnader endast med 6 %, vilket innebär att rörelsekostnaderna inte kan betraktas som en lämplig indikator för SMBV:s vinstgenererande återförsäljningsverksamhet.

215

216

| (389) | SMBV:s vinst från återförsäljningsverksamheten redovisas i Nederländerna och tillskrivs inte något annat företag i koncernen som förmår generera en sådan vinst. Genom utbetalningen av royalties som en återstående vinst flyttas den vinst som SMBV gör från återförsäljningen av icke-kaffeprodukter till Alki LP. Ingen av de påstådda delarna av royaltybetalningen har dock något samband med vinsten från SMBV:s återförsäljningsfunktion, med tanke på att Alki LP saknar förutsättningar att generera aktiv vinst från återförsäljningen av icke-kaffeprodukter, eftersom det inte har någon operativ kapacitet vare sig direkt eller genom sina partner (217). Att tillskriva denna vinst till Alki LP genom betalning av en royalty som är grundad på återstående vinst är därför inte förenligt med armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(389)

SMBV:s vinst från återförsäljningsverksamheten redovisas i Nederländerna och tillskrivs inte något annat företag i koncernen som förmår generera en sådan vinst. Genom utbetalningen av royalties som en återstående vinst flyttas den vinst som SMBV gör från återförsäljningen av icke-kaffeprodukter till Alki LP. Ingen av de påstådda delarna av royaltybetalningen har dock något samband med vinsten från SMBV:s återförsäljningsfunktion, med tanke på att Alki LP saknar förutsättningar att generera aktiv vinst från återförsäljningen av icke-kaffeprodukter, eftersom det inte har någon operativ kapacitet vare sig direkt eller genom sina partner (217). Att tillskriva denna vinst till Alki LP genom betalning av en royalty som är grundad på återstående vinst är därför inte förenligt med armlängdsprincipen.

217

| (390) | Dessutom måste redovisade vinster hänföras, eftersom de är en ekonomisk verklighet som inte kan ersättas genom användningen av en ekonomisk modell eller en internprissättningsmodell vars syfte är att efterlikna ekonomisk verklighet i avsaknad av (direkta) observerbara variabler. När det gäller SMBV tillskrivs vinst från återförsäljningen av icke-kaffeprodukter inte genom en ersättning i någon form till någon annan koncernenhet eller någon tredje part som skulle ha förutsättningar att generera aktiv vinst från återförsäljningen av icke-kaffeprodukter, och därför bör den tillskrivas SMBV. |
| --- | --- |

(390)

Dessutom måste redovisade vinster hänföras, eftersom de är en ekonomisk verklighet som inte kan ersättas genom användningen av en ekonomisk modell eller en internprissättningsmodell vars syfte är att efterlikna ekonomisk verklighet i avsaknad av (direkta) observerbara variabler. När det gäller SMBV tillskrivs vinst från återförsäljningen av icke-kaffeprodukter inte genom en ersättning i någon form till någon annan koncernenhet eller någon tredje part som skulle ha förutsättningar att generera aktiv vinst från återförsäljningen av icke-kaffeprodukter, och därför bör den tillskrivas SMBV.

| (391) | Skatterådgivaren använde således felaktigt rörelsekostnader i stället för försäljning som indikator på vinstnivå vid tillämpningen av nettomarginalmetoden. |
| --- | --- |

(391)

Skatterådgivaren använde således felaktigt rörelsekostnader i stället för försäljning som indikator på vinstnivå vid tillämpningen av nettomarginalmetoden.

c)   En funktionell analys baserad på SMBV:s återförsäljningsfunktion och en ersättning baserad på vinstmarginal skulle ha lett till en högre ersättningsnivå

| (392) | För att illustrera effekterna av Starbucks skatterådgivares felaktiga identifiering av SMBV:s huvudfunktioner och olämpliga val av rörelsekostnader som indikator på vinstnivå gjorde kommissionen om skatterådgivarens analys med en korrigerad interngrupp av företag på grundval av SMBV:s återförsäljningsfunktion, och beräknade ett vinstpålägg på försäljningen för denna korrigerade interngrupp av företag. |
| --- | --- |

(392)

För att illustrera effekterna av Starbucks skatterådgivares felaktiga identifiering av SMBV:s huvudfunktioner och olämpliga val av rörelsekostnader som indikator på vinstnivå gjorde kommissionen om skatterådgivarens analys med en korrigerad interngrupp av företag på grundval av SMBV:s återförsäljningsfunktion, och beräknade ett vinstpålägg på försäljningen för denna korrigerade interngrupp av företag.

| (393) | Med tanke på att SMBV:s huvudsakliga affärsverksamhet identifierades felaktigt i rapporten om internprissättning var den interna grupp med jämförelsetal som användes av skatterådgivaren för att fastställa en ersättning för de funktioner som utförs av SMBV – Nace-koden med beteckningen Framställning av te och kaffe (218) – lika olämplig vid tillämpningen av nettomarginalmetoden. För att korrigera den interna gruppen utförde kommissionen en liknande analys baserad på databasen Amadeus, såsom den används i rapporten om internprissättning, genom att använda Nace-koden med beteckningen Partihandel med kaffe, te, kakao och kryddor. De övriga urvalskriterier som användes av kommissionen för att välja ut den interna gruppen var identiska med de som användes av Starbucks skatterådgivare i rapporten om internprissättning (219). |
| --- | --- |

(393)

Med tanke på att SMBV:s huvudsakliga affärsverksamhet identifierades felaktigt i rapporten om internprissättning var den interna grupp med jämförelsetal som användes av skatterådgivaren för att fastställa en ersättning för de funktioner som utförs av SMBV – Nace-koden med beteckningen Framställning av te och kaffe (218) – lika olämplig vid tillämpningen av nettomarginalmetoden. För att korrigera den interna gruppen utförde kommissionen en liknande analys baserad på databasen Amadeus, såsom den används i rapporten om internprissättning, genom att använda Nace-koden med beteckningen Partihandel med kaffe, te, kakao och kryddor. De övriga urvalskriterier som användes av kommissionen för att välja ut den interna gruppen var identiska med de som användes av Starbucks skatterådgivare i rapporten om internprissättning (219).

218

219

| (394) | I jämförelsesyfte tog kommissionen därefter bort de företag från den korrigerade gruppen som huvudsakligen distribuerar andra produkter än kaffe och te (till exempel kryddor eller socker eller företag som enbart säljer utrustning), medan de återstående var verksamma inom rostning, vilket resulterade i tolv jämförbara företag. |
| --- | --- |

(394)

I jämförelsesyfte tog kommissionen därefter bort de företag från den korrigerade gruppen som huvudsakligen distribuerar andra produkter än kaffe och te (till exempel kryddor eller socker eller företag som enbart säljer utrustning), medan de återstående var verksamma inom rostning, vilket resulterade i tolv jämförbara företag.

| (395) | Eftersom hälften av dessa tolv företag inte rapporterade några uppgifter om rörelsekostnader (220) och eftersom dessa uppgifter är känsliga för bokföringsmässiga skillnader mellan skattejurisdiktioner beräknade kommissionen ett vinstpålägg på försäljningen för företagen i den korrigerade interna gruppen. Resultatet av dessa beräkningar återges i tabell 12.

  Tabell 12


  Jämförelseanalys baserad på grossisthandel | 2007 | 2006 | 2005 | 2005-2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | company name | country | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | average Mark-up on sales |
| 1 | ETABLISSEMENTEN SAS KOFFIE | Belgium | 30 872 | 1 683 | 29 189 | 20 311 | 5,45 % | 28 128 | 1 155 | 26 973 | 19 167 | 4,11 % | 21 204 | 646 | 20 558 | 13 125 | 3,05 % | 4,20 % |
| 2 | TOSTADORES REUNIDOS SA | Spain | 14 899 | 231 | 14 668 | 14 403 | 1,55 % | 13 080 | 244 | 12 835 | n.a. | 1,87 % | 11 618 | 206 | 11 412 | n.a. | 1,77 % | 1,73 % |
| 3 | MAGAZZINI DEL CAFFE' S.P.A. O, IN FORMA ABBREVIATA: MDC SPA O MDC SPA | Italy | 2 301 | – 347 | 2 648 | 1 165 | – 15,07 % | 1 224 | – 558 | 1 782 | 803 | – 45,55 % | 639 | – 359 | 998 | 420 | – 56,15 % | – 38,92 % |
| 4 | LA CITTADELLA S.P.A. | Italy | 2 949 | 601 | 2 349 | 787 | 20,37 % | 2 865 | 786 | 2 079 | 668 | 27,43 % | 2 820 | 675 | 2 145 | 635 | 23,94 % | 23,91 % |
| 5 | CAFFE' UNIVERSALE BUONO AROMATICO - C.U.B.A. CAFE' | Italy | 1 397 | 181 | 1 217 | 511 | 12,92 % | 1 210 | 67 | 1 143 | 480 | 5,54 % | 1 005 | 50 | 955 | 439 | 4,95 % | 7,80 % |
| 6 | CAFES TC-3 SAL | Spain | 2 015 | 118 | 1 897 | n.a. | 5,87 % | 1 881 | 73 | 1 808 | n.a. | 3,88 % | 1 721 | 46 | 1 675 | n.a. | 2,65 % | 4,13 % |
| 7 | ΚΟΥΙΔΗΣ, Α.&Π.&Λ., Α.Ε.Β.Ε. | Greece | 12 880 | 832 | 12 048 | n.a. | 6,46 % | 10 092 | 310 | 9 782 | n.a. | 3,07 % | 10 126 | 212 | 9 914 | n.a. | 2,09 % | 3,87 % |
| 8 | CAFFE' SELE S.R.L. | Italy | 1 039 | 91 | 948 | 560 | 8,77 % | 968 | 82 | 886 | 536 | 8,47 % | 874 | 38 | 836 | 474 | 4,30 % | 7,18 % |
| 9 | RICO CAFÉ' S.R.L. | Italy | 306 | 1 | 305 | 181 | 0,40 % | 263 | 3 | 260 | 143 | 1,32 % | 211 | 2 | 209 | 139 | 1,11 % | 0,94 % |
| 10 | CAFÉ GRAEXPRES SL | Spain | 781 | 15 | 766 | n.a. | 1,92 % | 710 | 7 | 703 | n.a. | 1,05 % | 666 | 2 | 664 | n.a. | 0,31 % | 1,09 % |
| 11 | CERDANYA CAFES SL | Spain | 310 | 8 | 302 | n.a. | 2,63 % | 320 | 6 | 314 | n.a. | 1,77 % | 306 | 3 | 303 | n.a. | 1,11 % | 1,84 % |
| 12 | IMPORCAFÉ - COMÉRCIO E TORREFACÇÃO DE CAFÉ, LDA | Portugal | 321 | 14 | 307 | 146 | 4,28 % | 23 | 6 | 317 | 139 | 1,75 % | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | | 3,01 % |
| number of companies | | 12 | | 12 | | 11 | 12 |
| lower quartile | 1,7 % | 1,5 % | 1,1 % | 1,5 % |
| median | 4,9 % | 2,5 % | 2,1 % | 3,1 % |
| upper quartile | 7,6 % | 4,8 % | 4,0 % | 5,5 % |

(395)

Eftersom hälften av dessa tolv företag inte rapporterade några uppgifter om rörelsekostnader (220) och eftersom dessa uppgifter är känsliga för bokföringsmässiga skillnader mellan skattejurisdiktioner beräknade kommissionen ett vinstpålägg på försäljningen för företagen i den korrigerade interna gruppen. Resultatet av dessa beräkningar återges i tabell 12.

220

Tabell 12

Tabell 12

Jämförelseanalys baserad på grossisthandel

Jämförelseanalys baserad på grossisthandel

2007

2006

2005

2005-2007

company name

country

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

average Mark-up on sales

1

ETABLISSEMENTEN SAS KOFFIE

Belgium

30 872

1 683

29 189

20 311

5,45 %

28 128

1 155

26 973

19 167

4,11 %

21 204

646

20 558

13 125

3,05 %

4,20 %

2

TOSTADORES REUNIDOS SA

Spain

14 899

231

14 668

14 403

1,55 %

13 080

244

12 835

n.a.

1,87 %

11 618

206

11 412

n.a.

1,77 %

1,73 %

3

MAGAZZINI DEL CAFFE' S.P.A. O, IN FORMA ABBREVIATA: MDC SPA O MDC SPA

Italy

2 301

– 347

2 648

1 165

– 15,07 %

1 224

– 558

1 782

803

– 45,55 %

639

– 359

998

420

– 56,15 %

– 38,92 %

4

LA CITTADELLA S.P.A.

Italy

2 949

601

2 349

787

20,37 %

2 865

786

2 079

668

27,43 %

2 820

675

2 145

635

23,94 %

23,91 %

5

CAFFE' UNIVERSALE BUONO AROMATICO - C.U.B.A. CAFE'

Italy

1 397

181

1 217

511

12,92 %

1 210

67

1 143

480

5,54 %

1 005

50

955

439

4,95 %

7,80 %

6

CAFES TC-3 SAL

Spain

2 015

118

1 897

n.a.

5,87 %

1 881

73

1 808

n.a.

3,88 %

1 721

46

1 675

n.a.

2,65 %

4,13 %

7

ΚΟΥΙΔΗΣ, Α.&Π.&Λ., Α.Ε.Β.Ε.

Greece

12 880

832

12 048

n.a.

6,46 %

10 092

310

9 782

n.a.

3,07 %

10 126

212

9 914

n.a.

2,09 %

3,87 %

8

CAFFE' SELE S.R.L.

Italy

1 039

91

948

560

8,77 %

968

82

886

536

8,47 %

874

38

836

474

4,30 %

7,18 %

9

RICO CAFÉ' S.R.L.

Italy

306

1

305

181

0,40 %

263

3

260

143

1,32 %

211

2

209

139

1,11 %

0,94 %

10

CAFÉ GRAEXPRES SL

Spain

781

15

766

n.a.

1,92 %

710

7

703

n.a.

1,05 %

666

2

664

n.a.

0,31 %

1,09 %

11

CERDANYA CAFES SL

Spain

310

8

302

n.a.

2,63 %

320

6

314

n.a.

1,77 %

306

3

303

n.a.

1,11 %

1,84 %

12

IMPORCAFÉ - COMÉRCIO E TORREFACÇÃO DE CAFÉ, LDA

Portugal

321

14

307

146

4,28 %

23

6

317

139

1,75 %

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

3,01 %

number of companies

12

12

11

12

lower quartile

1,7 %

1,5 %

1,1 %

1,5 %

median

4,9 %

2,5 %

2,1 %

3,1 %

upper quartile

7,6 %

4,8 %

4,0 %

5,5 %

| (396) | En intern analys av företag som främst är verksamma inom grossisthandel med kaffe resulterar i en genomsnittlig avkastning på försäljning på 3,1 %, med ett kvartilavstånd på 1,5 %–5,5 %. Även om kvartilavståndet endast anges vid ett tillfälle i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 bland andra möjliga intervall för att åtgärda problem med jämförbarheten (221) används det ofta av skatterådgivare. För att undvika att ge en fördel till företag som använder internprissättning bör den punkt i intervallet som ligger närmast det mest sannolika marknadsutfallet dock användas vid prissättning av kontrollerade transaktioner. |
| --- | --- |

(396)

En intern analys av företag som främst är verksamma inom grossisthandel med kaffe resulterar i en genomsnittlig avkastning på försäljning på 3,1 %, med ett kvartilavstånd på 1,5 %–5,5 %. Även om kvartilavståndet endast anges vid ett tillfälle i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 bland andra möjliga intervall för att åtgärda problem med jämförbarheten (221) används det ofta av skatterådgivare. För att undvika att ge en fördel till företag som använder internprissättning bör den punkt i intervallet som ligger närmast det mest sannolika marknadsutfallet dock användas vid prissättning av kontrollerade transaktioner.

221

| (397) | I det aktuella fallet ligger SMBV:s skattebas såsom den fastställts i SMBV:s förhandsbesked om prissättning utanför det kvartilavstånd som beräknats på grundval av den korrigerade interna gruppen med en ersättning grundad på ett vinstpålägg på försäljningen. Såsom anges i tabell 13 var SMBV:s skattepliktiga vinst, beräknad på grundval av SMBV:s förhandsbesked om prissättning, varje år sedan 2008 lägre än dess skattepliktiga vinst vid den lägre punkten i detta intervall, dvs. 1,5 % av försäljningen:

  Tabell 13













  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| försäljning SMBV | 128 784 681 | 135 677 607 | 142 627 243 | 184 159 097 | 286 217 379 | 327 632 453 | 350 538 852 |
| skattepliktig inkomst SMBV enligt förhandsbesked | 1 499 118 | 1 703 001 | 1 653 318 | 1 430 620 | 1 581 461 | 1 535 460 | 1 667 869 |
| skattepliktig inkomst lägre intervall (1,5 %) | 1 931 770 | 2 035 164 | 2 139 409 | 2 762 386 | 4 293 261 | 4 914 487 | 5 258 083 |
| skattepliktig inkomst median för intervall (3,5 %) | 3 992 325 | 4 206 006 | 4 421 445 | 5 708 932 | 8 872 739 | 10 156 606 | 10 866 704 |
| skattepliktig inkomst övre intervall (5,5 %) | 7 083 157 | 7 462 268 | 7 844 498 | 10 128 750 | 15 741 956 | 18 019 785 | 19 279 637 |
| skattepliktig inkomst SMBV som % av försäljning | 1,2 % | 1,3 % | 1,2 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,5 % |

(397)

I det aktuella fallet ligger SMBV:s skattebas såsom den fastställts i SMBV:s förhandsbesked om prissättning utanför det kvartilavstånd som beräknats på grundval av den korrigerade interna gruppen med en ersättning grundad på ett vinstpålägg på försäljningen. Såsom anges i tabell 13 var SMBV:s skattepliktiga vinst, beräknad på grundval av SMBV:s förhandsbesked om prissättning, varje år sedan 2008 lägre än dess skattepliktiga vinst vid den lägre punkten i detta intervall, dvs. 1,5 % av försäljningen:

Tabell 13

Tabell 13

(EUR)

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

försäljning SMBV

128 784 681

135 677 607

142 627 243

184 159 097

286 217 379

327 632 453

350 538 852

skattepliktig inkomst SMBV enligt förhandsbesked

1 499 118

1 703 001

1 653 318

1 430 620

1 581 461

1 535 460

1 667 869

skattepliktig inkomst lägre intervall (1,5 %)

1 931 770

2 035 164

2 139 409

2 762 386

4 293 261

4 914 487

5 258 083

skattepliktig inkomst median för intervall (3,5 %)

3 992 325

4 206 006

4 421 445

5 708 932

8 872 739

10 156 606

10 866 704

skattepliktig inkomst övre intervall (5,5 %)

7 083 157

7 462 268

7 844 498

10 128 750

15 741 956

18 019 785

19 279 637

skattepliktig inkomst SMBV som % av försäljning

1,2 %

1,3 %

1,2 %

0,8 %

0,6 %

0,5 %

0,5 %

| (398) | Kvartilavståndet på 1,5 %–5,5 % är baserat på finansiella uppgifter från perioden 2005–2007, som är den senaste period som föregår SMBV:s förhandsbesked om prissättning. Konstaterandet att den skattebas som avtalats i detta förhandsbesked om prissättning ligger utanför intervallet är lika giltigt för olika observationsperioder (222). |
| --- | --- |

(398)

Kvartilavståndet på 1,5 %–5,5 % är baserat på finansiella uppgifter från perioden 2005–2007, som är den senaste period som föregår SMBV:s förhandsbesked om prissättning. Konstaterandet att den skattebas som avtalats i detta förhandsbesked om prissättning ligger utanför intervallet är lika giltigt för olika observationsperioder (222).

222

| (399) | Att Starbucks skatterådgivare med orätt betraktade SMBV som ett tillverkningsföretag med en ersättning baserad på rörelsekostnader vid uppskattningen av en ersättning för SMBV som är grundad på armlängdsprincipen bekräftas ytterligare av en jämförelse av interna data med SMC. SMC är det enda andra företaget i Starbuckskoncernen som bedriver rostningsverksamhet internt (223). Med tanke på att detta företag är konsoliderat med Starbucks US för skatteändamål finns det inte några incitament för Starbucks att flytta detta företags vinst genom en royalty som betalas till Starbucks Corporation. Trots att SMC:s räkenskaper inte granskas upprättas de därför för rent yrkesmässiga ändamål i avsaknad av skatteplikt. Baserat på dessa räkenskaper är SMC mer än [40–50] gånger mer lönsamt än den ersättning som avtalas för SMBV i SMBV:s förhandsbesked om prissättning när det rör sig om en avkastning på rörelsekostnader. Trots att ett vinstpålägg på [9–12] % av vinst i förhållande till rörelsekostnad godtas i SMBV:s förhandsbesked om prissättning uppgick denna kvot, såsom förklaras i skäl 140 och såsom visas i tabell 9, till omkring 500 % för SMC under de fyra senaste räkenskapsperioderna. |
| --- | --- |

(399)

Att Starbucks skatterådgivare med orätt betraktade SMBV som ett tillverkningsföretag med en ersättning baserad på rörelsekostnader vid uppskattningen av en ersättning för SMBV som är grundad på armlängdsprincipen bekräftas ytterligare av en jämförelse av interna data med SMC. SMC är det enda andra företaget i Starbuckskoncernen som bedriver rostningsverksamhet internt (223). Med tanke på att detta företag är konsoliderat med Starbucks US för skatteändamål finns det inte några incitament för Starbucks att flytta detta företags vinst genom en royalty som betalas till Starbucks Corporation. Trots att SMC:s räkenskaper inte granskas upprättas de därför för rent yrkesmässiga ändamål i avsaknad av skatteplikt. Baserat på dessa räkenskaper är SMC mer än [40–50] gånger mer lönsamt än den ersättning som avtalas för SMBV i SMBV:s förhandsbesked om prissättning när det rör sig om en avkastning på rörelsekostnader. Trots att ett vinstpålägg på [9–12] % av vinst i förhållande till rörelsekostnad godtas i SMBV:s förhandsbesked om prissättning uppgick denna kvot, såsom förklaras i skäl 140 och såsom visas i tabell 9, till omkring 500 % för SMC under de fyra senaste räkenskapsperioderna.

223

| (400) | Syftet med den utvärdering som utförs av kommissionen i skälen 392–398 är inte att beräkna en ersättning som grundas på armlängdsprincipen för de funktioner som utförs av SMBV inom Starbuckskoncernen. Kommissionen medger att det intervall som anges ovan inte understöds av en tillräcklig jämförelseanalys och att utvärderingen endast är avsedd att upprepa och duplicera skatterådgivarens analys som om funktionerna hade identifierats korrekt. Syftet med den utvärdering som utförts av kommissionen är snarare att visa att, även om de slutsatser som kommissionen kommit fram till i avsnitten 9.2.3.3 och 9.2.3.4 var felaktiga, bekräftar skatterådgivarens felidentifiering av SMBV:s huvudfunktioner och olämpliga val av rörelsekostnader som indikator på vinstnivå vid tillämpningen av nettomarginalmetoden, att den metod som föreslogs av skatterådgivaren i rapporten om internprissättning och som godtogs genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning för att fastställa SMBV:s skattebas i Nederländerna inte leder fram till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. Eftersom denna metod leder till en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst enligt detta system bestäms av marknaden bör SMBV:s förhandsbesked om prissättning, genom att godta denna metod, anses ge en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(400)

Syftet med den utvärdering som utförs av kommissionen i skälen 392–398 är inte att beräkna en ersättning som grundas på armlängdsprincipen för de funktioner som utförs av SMBV inom Starbuckskoncernen. Kommissionen medger att det intervall som anges ovan inte understöds av en tillräcklig jämförelseanalys och att utvärderingen endast är avsedd att upprepa och duplicera skatterådgivarens analys som om funktionerna hade identifierats korrekt. Syftet med den utvärdering som utförts av kommissionen är snarare att visa att, även om de slutsatser som kommissionen kommit fram till i avsnitten 9.2.3.3 och 9.2.3.4 var felaktiga, bekräftar skatterådgivarens felidentifiering av SMBV:s huvudfunktioner och olämpliga val av rörelsekostnader som indikator på vinstnivå vid tillämpningen av nettomarginalmetoden, att den metod som föreslogs av skatterådgivaren i rapporten om internprissättning och som godtogs genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning för att fastställa SMBV:s skattebas i Nederländerna inte leder fram till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. Eftersom denna metod leder till en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst enligt detta system bestäms av marknaden bör SMBV:s förhandsbesked om prissättning, genom att godta denna metod, anses ge en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

d)   Olämpligheten i att justera rörelsekapitalet

| (401) | I rapporten om internprissättning föreslår Starbucks skatterådgivare en justering av vinstpålägg för omvandling, som presenteras av Nederländerna som en justering av rörelsekapital, men den metod som används tar inte hänsyn till nivån för rörelsekapitalet varken för jämförelseföretagen eller för SMBV. Med rörelsekapital avses summan av de inventarier och kundfordringar som ska finansieras med avdrag för leverantörsskulder. Det finns inget konstant samband mellan den kostnad för sålda varor som används i justeringen och behovet av rörelsekapital. Framför allt kan ett företag med höga råvarukostnader ha ett lågt behov av rörelsekapital om det behandlar sitt varulager på ett effektivt sätt. Syftet med justeringar av rörelsekapital är att beakta möjliga skillnader i bearbetningen av kundfordringar och leverantörsskulder, vilket inte beaktas genom mängden råvaror som används av företaget. |
| --- | --- |

(401)

I rapporten om internprissättning föreslår Starbucks skatterådgivare en justering av vinstpålägg för omvandling, som presenteras av Nederländerna som en justering av rörelsekapital, men den metod som används tar inte hänsyn till nivån för rörelsekapitalet varken för jämförelseföretagen eller för SMBV. Med rörelsekapital avses summan av de inventarier och kundfordringar som ska finansieras med avdrag för leverantörsskulder. Det finns inget konstant samband mellan den kostnad för sålda varor som används i justeringen och behovet av rörelsekapital. Framför allt kan ett företag med höga råvarukostnader ha ett lågt behov av rörelsekapital om det behandlar sitt varulager på ett effektivt sätt. Syftet med justeringar av rörelsekapital är att beakta möjliga skillnader i bearbetningen av kundfordringar och leverantörsskulder, vilket inte beaktas genom mängden råvaror som används av företaget.

| (402) | Kommissionen anser därför att skatterådgivarens justering av rörelsekapital inte lämpar sig för det avsedda syftet och för att justera skillnader i användningen av rörelsekapital. Det finns ingen motivering till denna justering i de fakta som redovisas i rapporten om internprissättning. Nederländernas argument om att den metod som presenteras i bilagan till kapitel III i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, trots att den fanns tillgänglig vid den tidpunkten, inte ingick i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995, som var tillämpliga vid den tidpunkt då förhandsbeskedet om prissättning ingicks (224), är därför irrelevant. |
| --- | --- |

(402)

Kommissionen anser därför att skatterådgivarens justering av rörelsekapital inte lämpar sig för det avsedda syftet och för att justera skillnader i användningen av rörelsekapital. Det finns ingen motivering till denna justering i de fakta som redovisas i rapporten om internprissättning. Nederländernas argument om att den metod som presenteras i bilagan till kapitel III i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, trots att den fanns tillgänglig vid den tidpunkten, inte ingick i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995, som var tillämpliga vid den tidpunkt då förhandsbeskedet om prissättning ingicks (224), är därför irrelevant.

224

| (403) | Som svar på de tvivel som kommissionen uttryckt kring justeringen av rörelsekapitalet i beslutet om att inleda förfarandet (225) tillhandahöll Nederländerna en simulering av ett vinstpålägg som beräknats med hjälp av metoden för justeringen för olika tidsperioder, genom att använda en annan räntesats och slutligen använda samma räntesats som en referens men, i stället för att lägga till, dra ifrån 50 räntepunkter. Dessa simuleringar bemöter dock inte dessa tvivel. Kommissionen uttryckte inte några tvivel rörande den tidsperiod som användes av Starbucks skatterådgivare i rapporten om internprissättning. I skäl 101 i beslutet om att inleda förfarandet konstaterar kommissionen i stället att den hypotetiska ersättningen för råvarorna uppskattades på grundval av Euribor, till vilken en marginal på 50 räntepunkter lades till, men nivån förklaras inte. Nederländerna förklarar inte denna nivå genom att presentera simuleringar med olika räntesatser och en annan marginal på minus 50 räntepunkter, något som alltjämt saknar förklaring. |
| --- | --- |

(403)

Som svar på de tvivel som kommissionen uttryckt kring justeringen av rörelsekapitalet i beslutet om att inleda förfarandet (225) tillhandahöll Nederländerna en simulering av ett vinstpålägg som beräknats med hjälp av metoden för justeringen för olika tidsperioder, genom att använda en annan räntesats och slutligen använda samma räntesats som en referens men, i stället för att lägga till, dra ifrån 50 räntepunkter. Dessa simuleringar bemöter dock inte dessa tvivel. Kommissionen uttryckte inte några tvivel rörande den tidsperiod som användes av Starbucks skatterådgivare i rapporten om internprissättning. I skäl 101 i beslutet om att inleda förfarandet konstaterar kommissionen i stället att den hypotetiska ersättningen för råvarorna uppskattades på grundval av Euribor, till vilken en marginal på 50 räntepunkter lades till, men nivån förklaras inte. Nederländerna förklarar inte denna nivå genom att presentera simuleringar med olika räntesatser och en annan marginal på minus 50 räntepunkter, något som alltjämt saknar förklaring.

225

| (404) | När det gäller den simulering som tillhandahållits av Nederländerna, där SMBV:s vinst före skatt delad med sammanlagda kostnader, inbegripet kostnaden för sålda varor, jämförs med konkurrenters förhållande mellan vinst före skatt och totalkostnader (226), konstaterar kommissionen att Nederländerna använder ett intervall som är baserat på information som härstammar från tiden efter SMBV:s förhandsbesked om prissättning. Om ett kvartilavstånd för vinst före skatt i förhållande till totala kostnader fastställs på grundval av jämbördiga företags finansiella uppgifter för perioden 2001–2005, i den mening som avses i rapporten om internprissättning, skulle detta intervall vara 4,9 %–13,1 %, och SMBV:s vinst under denna period skulle ligga utanför detta intervall (227). Under 2008 låg till exempel SMBV:s vinst före skatt i förhållande till totala kostnader på 1,2 %, och minskade till 0,5 % 2014. |
| --- | --- |

(404)

När det gäller den simulering som tillhandahållits av Nederländerna, där SMBV:s vinst före skatt delad med sammanlagda kostnader, inbegripet kostnaden för sålda varor, jämförs med konkurrenters förhållande mellan vinst före skatt och totalkostnader (226), konstaterar kommissionen att Nederländerna använder ett intervall som är baserat på information som härstammar från tiden efter SMBV:s förhandsbesked om prissättning. Om ett kvartilavstånd för vinst före skatt i förhållande till totala kostnader fastställs på grundval av jämbördiga företags finansiella uppgifter för perioden 2001–2005, i den mening som avses i rapporten om internprissättning, skulle detta intervall vara 4,9 %–13,1 %, och SMBV:s vinst under denna period skulle ligga utanför detta intervall (227). Under 2008 låg till exempel SMBV:s vinst före skatt i förhållande till totala kostnader på 1,2 %, och minskade till 0,5 % 2014.

226

227

| (405) | Nederländerna hänvisar vidare till en artikel i International Transfer Pricing Journal från 2012, där det hävdas att för både fullfjädrade tillverkare och tillverkare mot avgift eller kontraktstillverkare är de totala kostnaderna, inbegripet kostnaden för sålda varor, den mest lämpliga indikatorn på vinstnivå. I artikeln skulle även en jämförelse mellan marginaler på totala kostnader för fullfjädrade tillverkare och tillverkare mot avgift eller kontraktstillverkare läggas fram. Denna analys skulle, på grundval av det urval som gjorts, visa att tillverkare mot avgift och kontraktstillverkare skulle ha högre marginaler på totala kostnader än fullfjädrade tillverkare. Oaktat den allmänna giltigheten hos den empiriska undersökning som läggs fram i artikeln strider artikelns slutsatser snarare mot än ger stöd till Nederländernas argument om att lönsamheten hos tillverkare med låg risk ska justeras nedåt jämfört med fullfjädrade tillverkare. Detta beror på att Nederländerna accepterade en minskning av kostnadsmarginalen för att beakta det faktum att SMBV inte skulle vara en fullfjädrad tillverkare, trots att artikelns empiriska resultat antyder att en högre marginal hade varit lämplig. |
| --- | --- |

(405)

Nederländerna hänvisar vidare till en artikel i International Transfer Pricing Journal från 2012, där det hävdas att för både fullfjädrade tillverkare och tillverkare mot avgift eller kontraktstillverkare är de totala kostnaderna, inbegripet kostnaden för sålda varor, den mest lämpliga indikatorn på vinstnivå. I artikeln skulle även en jämförelse mellan marginaler på totala kostnader för fullfjädrade tillverkare och tillverkare mot avgift eller kontraktstillverkare läggas fram. Denna analys skulle, på grundval av det urval som gjorts, visa att tillverkare mot avgift och kontraktstillverkare skulle ha högre marginaler på totala kostnader än fullfjädrade tillverkare. Oaktat den allmänna giltigheten hos den empiriska undersökning som läggs fram i artikeln strider artikelns slutsatser snarare mot än ger stöd till Nederländernas argument om att lönsamheten hos tillverkare med låg risk ska justeras nedåt jämfört med fullfjädrade tillverkare. Detta beror på att Nederländerna accepterade en minskning av kostnadsmarginalen för att beakta det faktum att SMBV inte skulle vara en fullfjädrad tillverkare, trots att artikelns empiriska resultat antyder att en högre marginal hade varit lämplig.

| (406) | I rapporten om internprissättning godtas slutligen också en avsevärd minskning av den kostnadsbas som används för att beräkna skattebasen under 2008 jämfört med det tidigare upplägget, genom att utesluta kostnaderna för [icke-närstående tillverkningsföretag 1], trots att SMBV:s verksamhet inte ändrades och affärsförbindelserna med [icke-närstående tillverkningsföretag 1] inte heller ändrades. Tillsammans med den felaktiga klassificeringen av SMBV:s faktiska verksamhet framstår inte denna justering som tillräckligt motiverad. |
| --- | --- |

(406)

I rapporten om internprissättning godtas slutligen också en avsevärd minskning av den kostnadsbas som används för att beräkna skattebasen under 2008 jämfört med det tidigare upplägget, genom att utesluta kostnaderna för [icke-närstående tillverkningsföretag 1], trots att SMBV:s verksamhet inte ändrades och affärsförbindelserna med [icke-närstående tillverkningsföretag 1] inte heller ändrades. Tillsammans med den felaktiga klassificeringen av SMBV:s faktiska verksamhet framstår inte denna justering som tillräckligt motiverad.

| (407) | Även om jämförelseanalysen inte hade varit baserad på en felaktig klassificering av SMBV:s verksamhet som kafferostning och Starbucks skatterådgivare inte felaktigt hade använt rörelsekostnaden i stället för försäljningen som indikator på vinstnivå vid tillämpningen av nettomarginalmetoden, innebär justeringen av rörelsekapitalet och uteslutandet av kostnaderna för [icke-närstående tillverkningsföretag 1] från SMBV:s skattebas kort sagt att den metod som föreslogs i rapporten om internprissättning och som godtogs genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte leder fram till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. |
| --- | --- |

(407)

Även om jämförelseanalysen inte hade varit baserad på en felaktig klassificering av SMBV:s verksamhet som kafferostning och Starbucks skatterådgivare inte felaktigt hade använt rörelsekostnaden i stället för försäljningen som indikator på vinstnivå vid tillämpningen av nettomarginalmetoden, innebär justeringen av rörelsekapitalet och uteslutandet av kostnaderna för [icke-närstående tillverkningsföretag 1] från SMBV:s skattebas kort sagt att den metod som föreslogs i rapporten om internprissättning och som godtogs genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte leder fram till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen.

| (408) | Genom att godta denna metod som leder till en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst enligt detta system bestäms av marknaden ger SMBV:s förhandsbesked om prissättning en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(408)

Genom att godta denna metod som leder till en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst enligt detta system bestäms av marknaden ger SMBV:s förhandsbesked om prissättning en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

9.2.4   Underordnat resonemang: Selektiv fördel på grund av en avvikelse från förordningen

Underordnat resonemang: Selektiv fördel på grund av en avvikelse från förordningen

| (409) | Nederländerna och Starbucks hävdade att förordningen utgör det relevanta referenssystem i förhållande till vilket förekomsten av en selektiv fördel till följd av SMBV:s förhandsbesked om prissättning måste fastställas. |
| --- | --- |

(409)

Nederländerna och Starbucks hävdade att förordningen utgör det relevanta referenssystem i förhållande till vilket förekomsten av en selektiv fördel till följd av SMBV:s förhandsbesked om prissättning måste fastställas.

| (410) | Såsom anges i skäl 245–251 instämmer kommissionen inte i Nederländernas och Starbucks argument avseende det tillämpliga referenssystemet. I ett underordnat resonemang drar kommissionen dock slutsatsen att SMBV:s förhandsbesked om prissättning också ger SMBV en selektiv fördel inom ramen för det mer begränsade referenssystem bestående av koncernföretag som tillämpar internprissättning, på vilket artikel 8b.1 i CIT och förordningen är tillämpligt. |
| --- | --- |

(410)

Såsom anges i skäl 245–251 instämmer kommissionen inte i Nederländernas och Starbucks argument avseende det tillämpliga referenssystemet. I ett underordnat resonemang drar kommissionen dock slutsatsen att SMBV:s förhandsbesked om prissättning också ger SMBV en selektiv fördel inom ramen för det mer begränsade referenssystem bestående av koncernföretag som tillämpar internprissättning, på vilket artikel 8b.1 i CIT och förordningen är tillämpligt.

| (411) | Artikel 8b.1 i CIT och förordningen anses införa den så kallade armlängdprincipen i nederländsk skattelag, enligt vilken transaktioner mellan koncerninterna företag bör ersättas som om de hade avtalats av oberoende företag som förhandlar under jämförbara förhållanden på marknadsmässiga villkor. I förordningens ingress, i synnerhet, förklaras att den armlängdsprincip som anges i OECD:s riktlinjer för internprissättning har införlivats i den nationella lagstiftningen och att dessa riktlinjer är direkt tillämpliga på Nederländerna (228). |
| --- | --- |

(411)

Artikel 8b.1 i CIT och förordningen anses införa den så kallade armlängdprincipen i nederländsk skattelag, enligt vilken transaktioner mellan koncerninterna företag bör ersättas som om de hade avtalats av oberoende företag som förhandlar under jämförbara förhållanden på marknadsmässiga villkor. I förordningens ingress, i synnerhet, förklaras att den armlängdsprincip som anges i OECD:s riktlinjer för internprissättning har införlivats i den nationella lagstiftningen och att dessa riktlinjer är direkt tillämpliga på Nederländerna (228).

228

| (412) | Med tanke på att kommissionen redan i avsnitt 9.2.3.1 har visat att vissa metodval som gjorts av Starbucks skatterådgivare i internprissättningssammanhang som inte kan anses leda till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat och som medför en sänkning av den skatt som SMBV måste betala i Nederländerna har godkänts genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning, kan kommissionen på samma sätt dra slutsatsen att detta förhandsbesked om prissättning också ger en selektiv fördel enligt den mer begränsade referensramen i artikel 8b.1 i CIT och förordningen. |
| --- | --- |

(412)

Med tanke på att kommissionen redan i avsnitt 9.2.3.1 har visat att vissa metodval som gjorts av Starbucks skatterådgivare i internprissättningssammanhang som inte kan anses leda till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat och som medför en sänkning av den skatt som SMBV måste betala i Nederländerna har godkänts genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning, kan kommissionen på samma sätt dra slutsatsen att detta förhandsbesked om prissättning också ger en selektiv fördel enligt den mer begränsade referensramen i artikel 8b.1 i CIT och förordningen.

9.2.5   Motivering

Motivering

| (413) | Varken Nederländerna eller Starbucks har lagt fram någon möjlig motivering till den selektiva behandlingen av SMBV till följd av SMBV:s förhandsbesked om prissättning. Kommissionen påminner i detta avseende om att det åligger medlemsstaten att styrka en sådan motivering. |
| --- | --- |

(413)

Varken Nederländerna eller Starbucks har lagt fram någon möjlig motivering till den selektiva behandlingen av SMBV till följd av SMBV:s förhandsbesked om prissättning. Kommissionen påminner i detta avseende om att det åligger medlemsstaten att styrka en sådan motivering.

| (414) | Kommissionen har i varje fall inte kunnat identifiera någon möjlig grund för att motivera förmånsbehandlingen av SMBV till följd av SMBV:s förhandsbesked om prissättning som kan anses vara en direkt följd av de inneboende, grundläggande eller vägledande principerna för referenssystemet eller en följd av de mekanismer som har samband med systemets funktion och effektivitet (229), oavsett om detta referenssystem är det allmänna nederländska bolagsskattesystemet, vilket fastställts av kommissionen, eller förordningen, såsom förespråkas av Nederländerna och Starbucks. |
| --- | --- |

(414)

Kommissionen har i varje fall inte kunnat identifiera någon möjlig grund för att motivera förmånsbehandlingen av SMBV till följd av SMBV:s förhandsbesked om prissättning som kan anses vara en direkt följd av de inneboende, grundläggande eller vägledande principerna för referenssystemet eller en följd av de mekanismer som har samband med systemets funktion och effektivitet (229), oavsett om detta referenssystem är det allmänna nederländska bolagsskattesystemet, vilket fastställts av kommissionen, eller förordningen, såsom förespråkas av Nederländerna och Starbucks.

229

9.2.6   Slutsats om förekomsten av en selektiv fördel

Slutsats om förekomsten av en selektiv fördel

| (415) | Kommissionen drar slutsatsen att SMBV:s förhandsbesked om prissättning, genom att ge godkänna en metod för att fastställa en vinstfördelning till SMBV inom Starbuckskoncernen som inte kan anses leda till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen och som medför en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag, vars skattepliktiga vinst enligt detta system bestäms av marknaden, ger SMBV en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(415)

Kommissionen drar slutsatsen att SMBV:s förhandsbesked om prissättning, genom att ge godkänna en metod för att fastställa en vinstfördelning till SMBV inom Starbuckskoncernen som inte kan anses leda till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen och som medför en minskning av den skatt som SMBV ska betala enligt det allmänna nederländska bolagsskattesystemet jämfört med icke-integrerade företag, vars skattepliktiga vinst enligt detta system bestäms av marknaden, ger SMBV en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

| (416) | Enligt ett underordnat resonemang drar kommissionen slutsatsen att SMBV:s förhandsbesked om prissättning, genom att enligt förordningen, på grundval av artikel 8b.1 i CIT, godkänna en metod för att fastställa en vinstfördelning till SMBV som inte kan anses leda fram till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen och som medför en minskning av den skatt som SMBV ska betala jämfört med andra koncernbolag som är beskattningsbara i Nederländerna, ger SMBV en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(416)

Enligt ett underordnat resonemang drar kommissionen slutsatsen att SMBV:s förhandsbesked om prissättning, genom att enligt förordningen, på grundval av artikel 8b.1 i CIT, godkänna en metod för att fastställa en vinstfördelning till SMBV som inte kan anses leda fram till en tillförlitlig uppskattning av ett marknadsbaserat resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen och som medför en minskning av den skatt som SMBV ska betala jämfört med andra koncernbolag som är beskattningsbara i Nederländerna, ger SMBV en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

9.3   Mottagaren av den omtvistade åtgärden

Mottagaren av den omtvistade åtgärden

| (417) | Kommissionen anser att SMBV:s förhandsbesked om prissättning ger en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget eftersom det leder till en minskning av denna enhets skattepliktiga vinst i Nederländerna jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst fastställs genom transaktioner som genomförts enligt marknadsvillkor. Kommissionen noterar dock att SMBV ingår i en multinationell koncern, närmare bestämt Starbuckskoncernen, eftersom ersättningen för SMBV:s roll inom denna koncern är föremålet för SMBV:s förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(417)

Kommissionen anser att SMBV:s förhandsbesked om prissättning ger en selektiv fördel till SMBV i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget eftersom det leder till en minskning av denna enhets skattepliktiga vinst i Nederländerna jämfört med icke-integrerade företag vars skattepliktiga vinst fastställs genom transaktioner som genomförts enligt marknadsvillkor. Kommissionen noterar dock att SMBV ingår i en multinationell koncern, närmare bestämt Starbuckskoncernen, eftersom ersättningen för SMBV:s roll inom denna koncern är föremålet för SMBV:s förhandsbesked om prissättning.

| (418) | Separata juridiska personer kan anses utgöra en ekonomisk enhet vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd. Denna ekonomiska enhet anses därmed vara det berörda företag som omfattas av stödåtgärden. Domstolen har tidigare slagit fast att ”begreppet företag placerat i ett konkurrensrättsligt sammanhang måste förstås som en ekonomisk enhet [...] även om enheten i juridisk mening består av flera fysiska eller juridiska personer.” (230) För att fastställa huruvida flera enheter utgör en ekonomisk enhet undersöker domstolen förekomsten av en kontrollerande andel eller om det finns funktionella, ekonomiska eller organiska kopplingar (231). I det förevarande fallet kontrolleras SMBV helt av Alki LP, som i sin tur kontrolleras av företag i Starbuckskoncernen (232). |
| --- | --- |

(418)

Separata juridiska personer kan anses utgöra en ekonomisk enhet vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd. Denna ekonomiska enhet anses därmed vara det berörda företag som omfattas av stödåtgärden. Domstolen har tidigare slagit fast att ”begreppet företag placerat i ett konkurrensrättsligt sammanhang måste förstås som en ekonomisk enhet [...] även om enheten i juridisk mening består av flera fysiska eller juridiska personer.” (230) För att fastställa huruvida flera enheter utgör en ekonomisk enhet undersöker domstolen förekomsten av en kontrollerande andel eller om det finns funktionella, ekonomiska eller organiska kopplingar (231). I det förevarande fallet kontrolleras SMBV helt av Alki LP, som i sin tur kontrolleras av företag i Starbuckskoncernen (232).

230

231

232

| (419) | Det var dessutom Starbuckskoncernen som fattade beslutet att etablera SMBV i Nederländerna och följaktligen också Starbuckskoncernen som gynnas av SMBV:s förhandsbesked om prissättning eftersom det är i detta förhandsbesked, såsom anges i skäl 45, som den vinst som bör tilldelas SMBV inom koncernen för de funktioner som det utför för företagen i koncernen fastställs. SMBV:s förhandsbesked om prissättning är trots allt ett besked om godkännande av en metod för internprissättning för transaktioner inom Starbuckskoncernen som innebär att all eventuell förmånlig skattemässig behandling som erbjuds SMBV av den nederländska skattemyndigheten gynnar Starbuckskoncernen i sin helhet genom att tillhandahålla ytterligare medel inte bara till SMBV, utan till hela koncernen. Om internprissättning krävs för att fastställa priser för produkter och tjänster inom olika juridiska enheter i en och samma koncern påverkar effekterna av fastställandet av ett internpris till sin natur mer än ett koncernbolag (en prishöjning hos ett bolag minskar vinsten hos ett annat), vilket påpekas i skäl 257. |
| --- | --- |

(419)

Det var dessutom Starbuckskoncernen som fattade beslutet att etablera SMBV i Nederländerna och följaktligen också Starbuckskoncernen som gynnas av SMBV:s förhandsbesked om prissättning eftersom det är i detta förhandsbesked, såsom anges i skäl 45, som den vinst som bör tilldelas SMBV inom koncernen för de funktioner som det utför för företagen i koncernen fastställs. SMBV:s förhandsbesked om prissättning är trots allt ett besked om godkännande av en metod för internprissättning för transaktioner inom Starbuckskoncernen som innebär att all eventuell förmånlig skattemässig behandling som erbjuds SMBV av den nederländska skattemyndigheten gynnar Starbuckskoncernen i sin helhet genom att tillhandahålla ytterligare medel inte bara till SMBV, utan till hela koncernen. Om internprissättning krävs för att fastställa priser för produkter och tjänster inom olika juridiska enheter i en och samma koncern påverkar effekterna av fastställandet av ett internpris till sin natur mer än ett koncernbolag (en prishöjning hos ett bolag minskar vinsten hos ett annat), vilket påpekas i skäl 257.

| (420) | Trots att koncernen är uppdelad i olika juridiska personer måste dessa företag i samband med ett internprissättningsarrangemang följaktligen betraktas som en enda koncern som gynnas av den omtvistade stödåtgärden (233). |
| --- | --- |

(420)

Trots att koncernen är uppdelad i olika juridiska personer måste dessa företag i samband med ett internprissättningsarrangemang följaktligen betraktas som en enda koncern som gynnas av den omtvistade stödåtgärden (233).

233

| (421) | I det aktuella fallet påverkar bestämningen av SMBV:s skattebas i Nederländerna royaltybetalningarna till Alki LP, eftersom royaltyn motsvarar all eventuell vinst som registrerats av SMBV över [9–12] % av rörelsekostnaden, såsom avtalats i SMBV:s förhandsbesked om prissättning (234). Sänkningen av den skatt som SMBV måste betala i Nederländerna gynnar därför inte bara SMBV, utan också Alki LP och därmed också Starbuckskoncernen. |
| --- | --- |

(421)

I det aktuella fallet påverkar bestämningen av SMBV:s skattebas i Nederländerna royaltybetalningarna till Alki LP, eftersom royaltyn motsvarar all eventuell vinst som registrerats av SMBV över [9–12] % av rörelsekostnaden, såsom avtalats i SMBV:s förhandsbesked om prissättning (234). Sänkningen av den skatt som SMBV måste betala i Nederländerna gynnar därför inte bara SMBV, utan också Alki LP och därmed också Starbuckskoncernen.

234

9.4   Slutsats om förekomsten av stöd

Slutsats om förekomsten av stöd

| (422) | Mot bakgrund av uppgifterna ovan drar kommissionen slutsatsen att SMBV:s förhandsbesked om prissättning som utfärdats av den nederländska skattemyndigheten ger SMBV och Starbuckskoncernen en selektiv fördel som kan tillskrivas Nederländerna, som finansierats med statliga medel och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och som kan påverka handeln inom EU. SMBV:s förhandsbesked om prissättning utgör därför statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(422)

Mot bakgrund av uppgifterna ovan drar kommissionen slutsatsen att SMBV:s förhandsbesked om prissättning som utfärdats av den nederländska skattemyndigheten ger SMBV och Starbuckskoncernen en selektiv fördel som kan tillskrivas Nederländerna, som finansierats med statliga medel och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och som kan påverka handeln inom EU. SMBV:s förhandsbesked om prissättning utgör därför statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

| (423) | Eftersom SMBV:s förhandsbesked om prissättning leder till en sänkning av de kostnader som normalt ska bäras av SMBV under dess affärsverksamhet bör detta förhandsbesked om prissättning betraktas som driftsstöd till SMBV och Starbuckskoncernen. |
| --- | --- |

(423)

Eftersom SMBV:s förhandsbesked om prissättning leder till en sänkning av de kostnader som normalt ska bäras av SMBV under dess affärsverksamhet bör detta förhandsbesked om prissättning betraktas som driftsstöd till SMBV och Starbuckskoncernen.

9.5   Bevisning som åberopas av kommissionen för fastställandet av stöd

Bevisning som åberopas av kommissionen för fastställandet av stöd

| (424) | Ett av de argument som framförts av Nederländerna under det administrativa förfarandet är att en del av den information som kommissionen åberopade i sitt beslut om att inleda förfarandet, liksom uppgifter som åberopades under det formella granskningsförfarandet, inte fanns tillgängliga för den nederländska skattemyndigheten den dag då den utfärdade SMBV:s förhandsbesked om prissättning. Nederländerna anklagar därmed kommissionen för att haft förmånen att kunna göra en efterhandsanalys vid bedömningen av SMBV. |
| --- | --- |

(424)

Ett av de argument som framförts av Nederländerna under det administrativa förfarandet är att en del av den information som kommissionen åberopade i sitt beslut om att inleda förfarandet, liksom uppgifter som åberopades under det formella granskningsförfarandet, inte fanns tillgängliga för den nederländska skattemyndigheten den dag då den utfärdade SMBV:s förhandsbesked om prissättning. Nederländerna anklagar därmed kommissionen för att haft förmånen att kunna göra en efterhandsanalys vid bedömningen av SMBV.

| (425) | Som ett exempel kan det nämnas att även om bedömningen av SMBV:s klassificering som en tillverkare mot avgift avser de funktioner som utfördes av SMBV vid tidpunkten för förhandsbeskedet om prissättning rör den även annan verksamhet, till exempel marknadsundersökningar eller avskrivning av immateriella tillgångar, vilket inträffade först senare och därför inte kunde ha tagits i beaktande av den nederländska skattemyndigheten när den utfärdade SMBV:s förhandsbesked om prissättning under 2008. Likaså blev det faktum att kostnaderna för gröna kaffebönor ökade avsevärt efter 2010, vilket antyder att royaltybetalningarna finansierades genom annan verksamhet än rostningsverksamhet i strid med armlängdsprincipen, först uppenbart efter det att förhandsbeskedet om prissättning utfärdades. |
| --- | --- |

(425)

Som ett exempel kan det nämnas att även om bedömningen av SMBV:s klassificering som en tillverkare mot avgift avser de funktioner som utfördes av SMBV vid tidpunkten för förhandsbeskedet om prissättning rör den även annan verksamhet, till exempel marknadsundersökningar eller avskrivning av immateriella tillgångar, vilket inträffade först senare och därför inte kunde ha tagits i beaktande av den nederländska skattemyndigheten när den utfärdade SMBV:s förhandsbesked om prissättning under 2008. Likaså blev det faktum att kostnaderna för gröna kaffebönor ökade avsevärt efter 2010, vilket antyder att royaltybetalningarna finansierades genom annan verksamhet än rostningsverksamhet i strid med armlängdsprincipen, först uppenbart efter det att förhandsbeskedet om prissättning utfärdades.

| (426) | Kommissionen noterar i detta avseende att en mängd av de argument som stöder kommissionens slutsats om att SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte uppfyller armlängdsprincipen bygger på information och data som fanns tillgänglig för den nederländska skattemyndigheten när detta förhandsbesked om prissättning utfärdades. Detta gäller särskilt flera av de rostnings- och tillverkningsavtal mellan Starbucks och tredje parter som förtecknas i skälen 148–150, uppgifter om komplexiteten hos de funktioner som utförs av SMBV och Alki LP, information som ifrågasätter klassificeringen av SMBV som en tillverkare mot avgift med låg risk och lämpligheten i att använda rörelsekostnader som indikator på vinstnivå i stället för försäljning samt ökningen med 50 räntepunkter av vinstpålägget på råvaror (235). |
| --- | --- |

(426)

Kommissionen noterar i detta avseende att en mängd av de argument som stöder kommissionens slutsats om att SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte uppfyller armlängdsprincipen bygger på information och data som fanns tillgänglig för den nederländska skattemyndigheten när detta förhandsbesked om prissättning utfärdades. Detta gäller särskilt flera av de rostnings- och tillverkningsavtal mellan Starbucks och tredje parter som förtecknas i skälen 148–150, uppgifter om komplexiteten hos de funktioner som utförs av SMBV och Alki LP, information som ifrågasätter klassificeringen av SMBV som en tillverkare mot avgift med låg risk och lämpligheten i att använda rörelsekostnader som indikator på vinstnivå i stället för försäljning samt ökningen med 50 räntepunkter av vinstpålägget på råvaror (235).

235

| (427) | När det gäller uppgifter om kostnaderna för gröna kaffebönor konstaterar kommissionen att avtalet om anskaffande av gröna kaffebönor mellan SMBV och SCTC i rapporten om internprissättning anges som en av de viktigaste transaktionerna och flödena mellan företag, men att huruvida det pris som SCTC tagit ut av SMBV för de gröna kaffebönorna baseras på armlängdsprincipen eller inte undersöks eller analyseras inte i rapporten, eftersom skatterådgivaren i stället använde sig av nettomarginalmetoden för att beräkna en ersättning på grundval av SMBV:s rostningsfunktion. |
| --- | --- |

(427)

När det gäller uppgifter om kostnaderna för gröna kaffebönor konstaterar kommissionen att avtalet om anskaffande av gröna kaffebönor mellan SMBV och SCTC i rapporten om internprissättning anges som en av de viktigaste transaktionerna och flödena mellan företag, men att huruvida det pris som SCTC tagit ut av SMBV för de gröna kaffebönorna baseras på armlängdsprincipen eller inte undersöks eller analyseras inte i rapporten, eftersom skatterådgivaren i stället använde sig av nettomarginalmetoden för att beräkna en ersättning på grundval av SMBV:s rostningsfunktion.

| (428) | Om avtalet hade analyserats ordentligt i rapporten om internprissättning skulle en ersättning som grundade sig på armlängdsprincipen för de gröna kaffebönorna ha behövt uppskattats i samband med SMBV:s begäran om förhandsbesked om prissättning (236). Hade alltså transaktionerna med gröna kaffebönor omfattats av SMBV:s förhandsbesked om prissättning, skulle en ersättning baserad på armlängdsprincipen som överenskommits 2008 inte ha lämnat något utrymme för den omotiverade höjningen av priserna på gröna kaffebönor från och med 2011. |
| --- | --- |

(428)

Om avtalet hade analyserats ordentligt i rapporten om internprissättning skulle en ersättning som grundade sig på armlängdsprincipen för de gröna kaffebönorna ha behövt uppskattats i samband med SMBV:s begäran om förhandsbesked om prissättning (236). Hade alltså transaktionerna med gröna kaffebönor omfattats av SMBV:s förhandsbesked om prissättning, skulle en ersättning baserad på armlängdsprincipen som överenskommits 2008 inte ha lämnat något utrymme för den omotiverade höjningen av priserna på gröna kaffebönor från och med 2011.

236

| (429) | Såsom anges i skäl 348 och följande lämnade Starbucks i varje fall inte någon godtagbar motivering för prishöjningen av gröna kaffebönor från och med 2010, vilket innebär att argumentet är irrelevant. |
| --- | --- |

(429)

Såsom anges i skäl 348 och följande lämnade Starbucks i varje fall inte någon godtagbar motivering för prishöjningen av gröna kaffebönor från och med 2010, vilket innebär att argumentet är irrelevant.

| (430) | Dessutom fanns uppgifter om det vinstpålägg som tillämpades på denna transaktion tillgängliga för den nederländska skattemyndigheten när SMBV:s förhandsbesked om prissättning begärdes, och om denna myndighet hade begärt dessa uppgifter skulle det ha lett till ett vinstpålägg grundat på armlängdsprincipen på [omkring 3 %] av kostnaden för sålda varor för SCTC (237), vilket hur som helst är lägre än det vinstpålägg på [omkring 6 %] och den motsvarande bruttomarginal på [omkring 9 %] på kostnaden för sålda varor som kommissionen anser vara grundad på armlängdsprincipen i skäl 358. Om detta vinstpålägg därefter hade godtagits i ett förhandsbesked om prissättning skulle SCTC ha hindrats från att öka detta vinstpålägg till ett genomsnitt på [omkring 18 %] under perioden från och med 2011, såvida ingen begäran om ändring av förhandsbeskedet om prissättning lämnades in. Kommissionen vill i detta avseende påminna om att SMBV:s förhandsbesked om prissättning ska vara giltigt i tio år under förutsättning att de kritiska antaganden som lagts fram av SMBV är korrekta, och om de inte är korrekta ska förhandsbeskedet om prissättning betraktas som upphävt. |
| --- | --- |

(430)

Dessutom fanns uppgifter om det vinstpålägg som tillämpades på denna transaktion tillgängliga för den nederländska skattemyndigheten när SMBV:s förhandsbesked om prissättning begärdes, och om denna myndighet hade begärt dessa uppgifter skulle det ha lett till ett vinstpålägg grundat på armlängdsprincipen på [omkring 3 %] av kostnaden för sålda varor för SCTC (237), vilket hur som helst är lägre än det vinstpålägg på [omkring 6 %] och den motsvarande bruttomarginal på [omkring 9 %] på kostnaden för sålda varor som kommissionen anser vara grundad på armlängdsprincipen i skäl 358. Om detta vinstpålägg därefter hade godtagits i ett förhandsbesked om prissättning skulle SCTC ha hindrats från att öka detta vinstpålägg till ett genomsnitt på [omkring 18 %] under perioden från och med 2011, såvida ingen begäran om ändring av förhandsbeskedet om prissättning lämnades in. Kommissionen vill i detta avseende påminna om att SMBV:s förhandsbesked om prissättning ska vara giltigt i tio år under förutsättning att de kritiska antaganden som lagts fram av SMBV är korrekta, och om de inte är korrekta ska förhandsbeskedet om prissättning betraktas som upphävt.

237

9.6   Stödets förenlighet

Stödets förenlighet

| (431) | Statligt stöd ska anses förenligt med den inre marknaden om det omfattas av någon av kategorierna i artikel 107.2 i fördraget (238), och det kan anses förenligt med den internationella marknaden om kommissionen anser att det omfattas av någon av kategorierna i artikel 107.3 i fördraget. Det är dock den stödbeviljande medlemsstaten som måste bevisa att det beviljade statliga stödet är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.2 eller 107.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(431)

Statligt stöd ska anses förenligt med den inre marknaden om det omfattas av någon av kategorierna i artikel 107.2 i fördraget (238), och det kan anses förenligt med den internationella marknaden om kommissionen anser att det omfattas av någon av kategorierna i artikel 107.3 i fördraget. Det är dock den stödbeviljande medlemsstaten som måste bevisa att det beviljade statliga stödet är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.2 eller 107.3 i fördraget.

238

| (432) | Nederländerna har inte åberopat något av villkoren för att fastställa stödordningens förenlighet i någon av dessa bestämmelser för det statliga stöd som man beviljat genom att utfärda SMBV:s förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(432)

Nederländerna har inte åberopat något av villkoren för att fastställa stödordningens förenlighet i någon av dessa bestämmelser för det statliga stöd som man beviljat genom att utfärda SMBV:s förhandsbesked om prissättning.

| (433) | Såsom förklaras i skäl 423 bör SMBV:s förhandsbesked om prissättning dessutom betraktas som driftsstöd till SMBV och Starbuckskoncernen. Som huvudregel kan stöd av denna typ normalt inte anses förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i fördraget eftersom det inte främjar utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa ekonomiska regioner, och skatteincitamenten i fråga inte är tidsbegränsade, avtagande eller står i proportion till vad som krävs för att undanröja en viss ekonomisk nackdel i de berörda regionerna. |
| --- | --- |

(433)

Såsom förklaras i skäl 423 bör SMBV:s förhandsbesked om prissättning dessutom betraktas som driftsstöd till SMBV och Starbuckskoncernen. Som huvudregel kan stöd av denna typ normalt inte anses förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i fördraget eftersom det inte främjar utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa ekonomiska regioner, och skatteincitamenten i fråga inte är tidsbegränsade, avtagande eller står i proportion till vad som krävs för att undanröja en viss ekonomisk nackdel i de berörda regionerna.

| (434) | Det statliga stöd som Nederländerna har beviljat SMBV och Starbuckskoncernen genom att utfärda SMBV:s förhandsbesked om prissättning är således inte förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(434)

Det statliga stöd som Nederländerna har beviljat SMBV och Starbuckskoncernen genom att utfärda SMBV:s förhandsbesked om prissättning är således inte förenligt med den inre marknaden.

9.7   Stödets olaglighet

Stödets olaglighet

| (435) | I enlighet med artikel 108.3 i fördraget är medlemsstaterna skyldiga att informera kommissionen om alla eventuella planer på att bevilja stöd (skyldighet att anmäla åtgärden) och får inte genomföra planerade stödåtgärder innan ett slutgiltigt beslut om stödet i fråga har fattats av kommissionen (skyldighet att vänta med att genomföra åtgärden). |
| --- | --- |

(435)

I enlighet med artikel 108.3 i fördraget är medlemsstaterna skyldiga att informera kommissionen om alla eventuella planer på att bevilja stöd (skyldighet att anmäla åtgärden) och får inte genomföra planerade stödåtgärder innan ett slutgiltigt beslut om stödet i fråga har fattats av kommissionen (skyldighet att vänta med att genomföra åtgärden).

| (436) | Kommissionen noterar att Nederländerna inte har underrättat den om sin avsikt att bevilja den omtvistade stödåtgärden och inte heller har uppfyllt den skyldighet att vänta med att genomföra åtgärden som fastställs i artikel 108.3 i fördraget. I enlighet med artikel 1 f i förordning (EU) 2015/1589 (239) utgör SMBV:s förhandsbesked om prissättning därför ett olagligt stöd som genomförts i strid med artikel 108.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(436)

Kommissionen noterar att Nederländerna inte har underrättat den om sin avsikt att bevilja den omtvistade stödåtgärden och inte heller har uppfyllt den skyldighet att vänta med att genomföra åtgärden som fastställs i artikel 108.3 i fördraget. I enlighet med artikel 1 f i förordning (EU) 2015/1589 (239) utgör SMBV:s förhandsbesked om prissättning därför ett olagligt stöd som genomförts i strid med artikel 108.3 i fördraget.

239

10.   ÅTERKRAV

ÅTERKRAV

| (437) | I enlighet med artikel 16.1 i förordning (EU) 2015/1589 är kommissionen skyldig att beordra återkrav av olagligt och oförenligt stöd. I denna bestämmelse föreskrivs även att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva det olagliga stöd som förklarats oförenligt. I artikel 16.2 i förordning 2015/1589 fastställs att stödet ska återkrävas med ränta från det datum då det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande till det datum då det har återbetalats. I kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (240) beskrivs metoderna för att beräkna räntan på det återkrävda stödet. I artikel 16.3 i förordning (EU) 2015/1589 anges slutligen att ”återkravet [ska] verkställas utan dröjsmål och enligt den berörda medlemsstatens förfaranden enligt nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa kommissionens beslut”. |
| --- | --- |

(437)

I enlighet med artikel 16.1 i förordning (EU) 2015/1589 är kommissionen skyldig att beordra återkrav av olagligt och oförenligt stöd. I denna bestämmelse föreskrivs även att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva det olagliga stöd som förklarats oförenligt. I artikel 16.2 i förordning 2015/1589 fastställs att stödet ska återkrävas med ränta från det datum då det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande till det datum då det har återbetalats. I kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (240) beskrivs metoderna för att beräkna räntan på det återkrävda stödet. I artikel 16.3 i förordning (EU) 2015/1589 anges slutligen att ”återkravet [ska] verkställas utan dröjsmål och enligt den berörda medlemsstatens förfaranden enligt nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa kommissionens beslut”.

240

10.1   Berättigade förväntningar

Berättigade förväntningar

| (438) | I artikel 16.1 i förordning (EU) 2015/1589 anges att kommissionen inte ska återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän rättsprincip. |
| --- | --- |

(438)

I artikel 16.1 i förordning (EU) 2015/1589 anges att kommissionen inte ska återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän rättsprincip.

| (439) | NOB är den enda berörda parten som tar upp frågan om berättigade förväntningar. Redan från början bör det noteras att principen om berättigade förväntningar endast kan åberopas av de som är ansvariga för återbetalningen av stödet (241), det vill säga Starbucks, och att Starbucks inte lagt fram något argument i detta syfte. |
| --- | --- |

(439)

NOB är den enda berörda parten som tar upp frågan om berättigade förväntningar. Redan från början bör det noteras att principen om berättigade förväntningar endast kan åberopas av de som är ansvariga för återbetalningen av stödet (241), det vill säga Starbucks, och att Starbucks inte lagt fram något argument i detta syfte.

241

| (440) | För att vinna framgång med att hävda berättigade förväntningar måste förväntningarna i alla händelser bero på en tidigare handling av kommissionen i form av en tydlig försäkran (242). Detta innebär att den berättigade förväntningen måste bero på en tidigare handling av kommissionen som, exempelvis, redan godkänt samma eller en liknande stödordning. NOB hänvisade inte till någon sådan handling av kommissionen. |
| --- | --- |

(440)

För att vinna framgång med att hävda berättigade förväntningar måste förväntningarna i alla händelser bero på en tidigare handling av kommissionen i form av en tydlig försäkran (242). Detta innebär att den berättigade förväntningen måste bero på en tidigare handling av kommissionen som, exempelvis, redan godkänt samma eller en liknande stödordning. NOB hänvisade inte till någon sådan handling av kommissionen.

242

| (441) | Det argument om berättigade förväntningar som lagts fram av NOB saknar därför betydelse för återkravet av det stöd som Nederländerna olagligen beviljat Starbucks genom det omtvistade förhandsbeskedet i skattefrågor till förmån för SMBV. |
| --- | --- |

(441)

Det argument om berättigade förväntningar som lagts fram av NOB saknar därför betydelse för återkravet av det stöd som Nederländerna olagligen beviljat Starbucks genom det omtvistade förhandsbeskedet i skattefrågor till förmån för SMBV.

10.2   Återkravsmetod

Återkravsmetod

| (442) | I enlighet med fördraget och domstolens fasta rättspraxis är kommissionen behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra ett stöd om kommissionen har konstaterat att stödet är oförenligt med den inre marknaden. Domstolen har också konsekvent hävdat att avsikten med en medlemsstats skyldighet att upphäva stöd som kommissionen har betraktat som oförenligt med den inre marknaden är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades. Domstolen har fastställt att detta mål är uppnått när stödmottagaren har betalat tillbaka de belopp som betalats i form av olagligt stöd, så att denne förlorar den fördel som företaget åtnjöt i förhållande till sina konkurrenter på marknaden och den situation som rådde före utbetalningen av stödet är återställd. |
| --- | --- |

(442)

I enlighet med fördraget och domstolens fasta rättspraxis är kommissionen behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra ett stöd om kommissionen har konstaterat att stödet är oförenligt med den inre marknaden. Domstolen har också konsekvent hävdat att avsikten med en medlemsstats skyldighet att upphäva stöd som kommissionen har betraktat som oförenligt med den inre marknaden är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades. Domstolen har fastställt att detta mål är uppnått när stödmottagaren har betalat tillbaka de belopp som betalats i form av olagligt stöd, så att denne förlorar den fördel som företaget åtnjöt i förhållande till sina konkurrenter på marknaden och den situation som rådde före utbetalningen av stödet är återställd.

| (443) | Det finns inga bestämmelser i unionsrätten som förpliktar kommissionen att kvantifiera det exakta stödbelopp som ska återkrävas när den beslutar om återkrav av det stöd som förklarats vara oförenligt med den inre marknaden. Det är tvärtom tillräckligt att kommissionens beslut innehåller uppgifter som gör det möjligt för beslutets adressat att själv utan alltför stora svårigheter fastställa detta belopp (243). |
| --- | --- |

(443)

Det finns inga bestämmelser i unionsrätten som förpliktar kommissionen att kvantifiera det exakta stödbelopp som ska återkrävas när den beslutar om återkrav av det stöd som förklarats vara oförenligt med den inre marknaden. Det är tvärtom tillräckligt att kommissionens beslut innehåller uppgifter som gör det möjligt för beslutets adressat att själv utan alltför stora svårigheter fastställa detta belopp (243).

243

| (444) | När det gäller olagligt statligt stöd bestående av skatteåtgärder anges i punkt 35 i meddelandet om företagsbeskattning att det belopp som ska återkrävas beräknas på grundval av en jämförelse mellan den skatt som faktiskt har betalats och den skatt som skulle ha betalats enligt den generellt tillämpliga regeln. |
| --- | --- |

(444)

När det gäller olagligt statligt stöd bestående av skatteåtgärder anges i punkt 35 i meddelandet om företagsbeskattning att det belopp som ska återkrävas beräknas på grundval av en jämförelse mellan den skatt som faktiskt har betalats och den skatt som skulle ha betalats enligt den generellt tillämpliga regeln.

| (445) | Såsom konstateras i skälen 339–341 anser kommissionen att en jämförelse med jämförbara okontrollerade transaktioner med hjälp av marknadsprismetoden, i synnerhet uppläggen för licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning i flera av de avtal om rostning, tillverkning och distribution som Starbucks ingått med tredje parter, visar att det marknadsmässiga värdet på den royalty som betalats av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning bör vara noll. Med andra ord bör ingen royalty betalas för dessa immateriella rättigheter inom ramen för detta särskilda förhållande, eftersom SMBV inte tycks få någon vinst från användningen av de immateriella rättigheter avseende rostning som licensierats från Alki LP. |
| --- | --- |

(445)

Såsom konstateras i skälen 339–341 anser kommissionen att en jämförelse med jämförbara okontrollerade transaktioner med hjälp av marknadsprismetoden, i synnerhet uppläggen för licensiering av immateriella rättigheter avseende rostning i flera av de avtal om rostning, tillverkning och distribution som Starbucks ingått med tredje parter, visar att det marknadsmässiga värdet på den royalty som betalats av SMBV till Alki LP för de immateriella rättigheterna avseende rostning bör vara noll. Med andra ord bör ingen royalty betalas för dessa immateriella rättigheter inom ramen för detta särskilda förhållande, eftersom SMBV inte tycks få någon vinst från användningen av de immateriella rättigheter avseende rostning som licensierats från Alki LP.

| (446) | Med beaktande av denna slutsats bör Nederländerna använda SMBV:s bokföringsmässiga vinst, utan avdrag för royaltybetalningen från SMBV till Alki LP från denna vinst för licensieringen av de immateriella rättigheterna avseende rostning, som utgångspunkten för fastställandet av vilken skatt SMBV måste betala i Nederländerna för att säkerställa att det stöd som beviljats genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning undanröjs genom återvinning av stödet. |
| --- | --- |

(446)

Med beaktande av denna slutsats bör Nederländerna använda SMBV:s bokföringsmässiga vinst, utan avdrag för royaltybetalningen från SMBV till Alki LP från denna vinst för licensieringen av de immateriella rättigheterna avseende rostning, som utgångspunkten för fastställandet av vilken skatt SMBV måste betala i Nederländerna för att säkerställa att det stöd som beviljats genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning undanröjs genom återvinning av stödet.

| (447) | Med hänsyn till kommissionens slutsats i skäl 358 att ett genomsnittligt vinstpålägg på upp till [omkring 6 %] av kostnaderna för de gröna kaffebönor som sålts av SCTC till SMBV för perioden från och med räkenskapsåret 2011 och priserna för de gröna kaffebönor som sålts till SMBV motsvarande en bruttomarginal på [omkring 9 %] för SCTC utgör en tillförlitlig uppskattning av ett pris baserat på armlängdsprincipen, bör SMBV:s bokföringsmässiga vinst från och med räkenskapsåret 2011 dessutom ökas med skillnaden mellan den bruttomarginal på gröna kaffebönor som tillämpades under denna period och en bruttomarginal på SCTC:s kostnad för sålda varor på [omkring 9 %]. |
| --- | --- |

(447)

Med hänsyn till kommissionens slutsats i skäl 358 att ett genomsnittligt vinstpålägg på upp till [omkring 6 %] av kostnaderna för de gröna kaffebönor som sålts av SCTC till SMBV för perioden från och med räkenskapsåret 2011 och priserna för de gröna kaffebönor som sålts till SMBV motsvarande en bruttomarginal på [omkring 9 %] för SCTC utgör en tillförlitlig uppskattning av ett pris baserat på armlängdsprincipen, bör SMBV:s bokföringsmässiga vinst från och med räkenskapsåret 2011 dessutom ökas med skillnaden mellan den bruttomarginal på gröna kaffebönor som tillämpades under denna period och en bruttomarginal på SCTC:s kostnad för sålda varor på [omkring 9 %].

| (448) | Det är skillnaden mellan det motsvarande bokföringsmässiga vinstbelopp som beräknats enligt de två steg som beskrivs i skälen 446 och 447 som beskattats fullt ut enligt reglerna i det allmänna nederländska bolagsskattesystemet och den bolagsskatt som faktiskt betalats av SMBV till Nederländerna sedan den 1 oktober 2007 som utgör det stödbelopp som måste återkrävas från SMBV och Starbuckskoncernen för att undanröja den fördel som SMBV och Starbuckskoncernen fått av Nederländerna till följd av SMBV:s förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(448)

Det är skillnaden mellan det motsvarande bokföringsmässiga vinstbelopp som beräknats enligt de två steg som beskrivs i skälen 446 och 447 som beskattats fullt ut enligt reglerna i det allmänna nederländska bolagsskattesystemet och den bolagsskatt som faktiskt betalats av SMBV till Nederländerna sedan den 1 oktober 2007 som utgör det stödbelopp som måste återkrävas från SMBV och Starbuckskoncernen för att undanröja den fördel som SMBV och Starbuckskoncernen fått av Nederländerna till följd av SMBV:s förhandsbesked om prissättning.

10.3   Den enhet som stödet ska återkrävas från

Den enhet som stödet ska återkrävas från

| (449) | Mot bakgrund av synpunkterna i skälen 417–421 anser kommissionen att Nederländerna, i första hand, ska återkräva det olagliga och oförenliga stöd som beviljats genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning från SMBV. Om SMBV inte skulle vara i stånd att återbetala hela stödbeloppet till följd av SMBV:s förhandsbesked om prissättning ska Nederländerna återkräva det resterande stödbeloppet från Starbucks Corporation, eftersom det är den enhet som kontrollerar Starbuckskoncernen, för att säkerställa att den beviljade fördelen elimineras och att den tidigare rådande situationen på marknaden återställs genom återvinning av stödet. |
| --- | --- |

(449)

Mot bakgrund av synpunkterna i skälen 417–421 anser kommissionen att Nederländerna, i första hand, ska återkräva det olagliga och oförenliga stöd som beviljats genom SMBV:s förhandsbesked om prissättning från SMBV. Om SMBV inte skulle vara i stånd att återbetala hela stödbeloppet till följd av SMBV:s förhandsbesked om prissättning ska Nederländerna återkräva det resterande stödbeloppet från Starbucks Corporation, eftersom det är den enhet som kontrollerar Starbuckskoncernen, för att säkerställa att den beviljade fördelen elimineras och att den tidigare rådande situationen på marknaden återställs genom återvinning av stödet.

11.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (450) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att Nederländerna olagligen har beviljat SMBV och Starbuckskoncernen statligt stöd genom att bevilja SMBV:s förhandsbesked om prissättning, i strid med artikel 108.3 i fördraget, och detta stöd ska Nederländerna återkräva i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) 2015/1589 från SMBV och, om SMBV underlåter att återbetala hela stödbeloppet, ska det kvarstående stödbeloppet återkrävas från Starbucks Corporation, |
| --- | --- |

(450)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att Nederländerna olagligen har beviljat SMBV och Starbuckskoncernen statligt stöd genom att bevilja SMBV:s förhandsbesked om prissättning, i strid med artikel 108.3 i fördraget, och detta stöd ska Nederländerna återkräva i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) 2015/1589 från SMBV och, om SMBV underlåter att återbetala hela stödbeloppet, ska det kvarstående stödbeloppet återkrävas från Starbucks Corporation,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det förhandsbesked om prissättning som utfärdades av Nederländerna den 28 april 2008 till Starbucks Manufacturing EMEA B.V., och som gör det möjligt för Starbucks Manufacturing EMEA B.V. att fastställa den bolagsskatt som företaget ska betala i Nederländerna varje år under tio år, utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som är oförenligt med den inre marknaden och som olagligen har genomförts av Nederländerna i strid med artikel 108.3 i fördraget.

Artikel 2

1.   Nederländerna ska återkräva det oförenliga och olagliga stöd som avses i artikel 1 från Starbucks Manufacturing EMEA B.V.

2.   Alla eventuella belopp som ännu inte återbetalats av Starbucks Manufacturing EMEA B.V. efter det återkrav som beskrivs i föregående punkt ska återkrävas från Starbucks Corporation.

3.   De belopp som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då de ställdes till stödmottagarnas förfogande till och med den dag de har återbetalats.

4.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004.

Artikel 3

1.   Återkravet av det beviljade stöd som avses i artikel 1 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Nederländerna ska se till att detta beslut verkställs inom fyra månader från delgivningen av beslutet.

Artikel 4

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Nederländerna lämna uppgifter om den metod som användes för att beräkna det exakta stödbeloppet.

2.   Nederländerna ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att verkställa detta beslut till dess att återkravet av det beviljade stöd som avses i artikel 1 har slutförts. Nederländerna ska, på kommissionens begäran, omedelbart överlämna alla uppgifter om de åtgärder som redan vidtagits och som planeras för att följa detta beslut.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 21 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 460, 19.12.2014, s. 11.

1

(2)  I detta beslut används termerna förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning synonymt.

2

förhandsbesked i skattefrågor

förhandsbesked om prissättning

(*1)  Delar av denna text har utelämnats för att inte röja konfidentiella uppgifter. Dessa delar har markerats med hakparenteser. SCTC:s vinstmarginaler och vinstpålägg beträffande gröna kaffebönor rundas av till närmaste multipel av 3 %.

*1

(3)  Ett tidigare förhandsbesked i skattefrågor som den nederländska skattemyndigheten utfärdade till Starbucks Coffee BV och SMBV under 2001 lämnades också in som en del av de styrkande handlingarna.

3

(4)  Den skrivelsen skickades till Nederländerna på engelska den 7 mars 2014, följt av en nederländsk version av samma skrivelse som skickades den 14 mars 2014.

4

(5)  Se fotnot 1.

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1). Förordning (EG) nr 659/1999 upphävs genom rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9) med verkan från och med den 14 oktober 2015. Alla de åtgärder som vidtagits under förfarandet antogs enligt förordning (EG) nr 659/1999. Alla hänvisningar till förordning (EG) nr 659/1999 kan förstås som en hänvisning till förordning (EU) 2015/1589 och bör läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II till den senare förordningen.

6

(7)  C (2015) 862, 12.2.2015.

7

(8)  Starbucks US avser alla företag som ingår i Starbuckskoncernen och som är hemmahörande i Förenta staterna.

8

(9)  Denna beskrivning grundar sig på Starbucks årsrapport för 2014, s. 2.

9

(10)  Se skäl 20 i beslutet om att inleda förfarandet för närmare uppgifter om Starbuckskoncernen.

10

(11)  I SMBV:s förhandsbesked om prissättning anges att en halvtidskontroll kommer att utföras efter det sjätte räkenskapsåret, dvs. i slutet av 2013, för att undersöka huruvida alla fakta och omständigheter har förblivit desamma.

11

(12)  Från det nederländska originalet: ”[SMBV] wordt geacht een arm's length vergoeding te ontvangen voor haar activiteiten zoals beschreven [in het transfer pricing report] indien de operationele marge [9–12] % van de relevante kostgrondslag bedraagt.
  ”

12

SMBV] wordt geacht een arm's length vergoeding te ontvangen voor haar activiteiten zoals beschreven [in het transfer pricing report] indien de operationele marge [9–12] % van de relevante kostgrondslag bedraagt.

(13)  Från det nederländska originalet: ”
  De jaarlijks door SMBV aan Alki LP te betalen royalty wordt aan het einde van het jaar vastgesteld op het verschil tussen de gerealiseerde operationele winst met betrekking tot de productie en distributie functie als genoemd [in het transfer pricing report], vóór royalty uitgaven ('gerealiseerde operationele winst voor royalty uitgaven') en de hierboven omschreven beloning van [9–12] % cost-plus. Deze royalty betaling is aftrekbaar voor de vennootschapsbelasting en is niet onderworpen aan Nederlandse dividendbelasting.
  ” En förklaring till varför royaltybetalningen inte ska beskattas i Nederländerna eller i Förenade kungariket anges i skäl 28 i beslutet om att inleda förfarandet.

13

De jaarlijks door SMBV aan Alki LP te betalen royalty wordt aan het einde van het jaar vastgesteld op het verschil tussen de gerealiseerde operationele winst met betrekking tot de productie en distributie functie als genoemd [in het transfer pricing report], vóór royalty uitgaven ('gerealiseerde operationele winst voor royalty uitgaven') en de hierboven omschreven beloning van [9–12] % cost-plus. Deze royalty betaling is aftrekbaar voor de vennootschapsbelasting en is niet onderworpen aan Nederlandse dividendbelasting.

(14)  I skälen 27 och 28 i beslutet om att inleda förfarandet finns en fullständig beskrivning av Starbucks juridiska form såsom den beskrivs i rapporten om internprissättning.

14

(15)  Dessa varumärken samt denna teknik och sakkunskap omfattar framför allt Starbucksbutikernas utseende och Starbucks företagsprofil.

15

(16)  Se skäl 71 för en beskrivning av marknadsprismetoden.

16

(17)  Denna definition baserar sig på punkt 2.13–2.20 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010. En (extern) marknadsprismetod tillämpas om oberoende tredje parter under samma omständigheter betalar samma pris för samma produkt eller tjänst som närstående parter. I detta fall avser de koncerninterna royaltybetalningarna de betalningar som gjorts av Starbucks exploatörer i EMEA till Starbucks Coffee BV.

17

(18)  Avsnitt II.G i rapporten om internprissättning.

18

(19)  Avsnitt II.E i rapporten om internprissättning.

19

(20)  Avsnitt III.B i rapporten om internprissättning.

20

(21)  SCTC köper in dessa bönor till förmån för hela Starbuckskoncernen på global nivå och dess oberoende licensinnehavare.

21

(22)  Se fotnot 19..

22

(23)  Under 2011 hade SMBV cirka [70–80] anställda. Enligt Starbucks synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet var [40–50] personer verksamma inom kafferostning och [30–40] personer inom logistik och administration.

23

(24)  Enligt upplysningar som lämnades av Starbucks till Nederländerna vid den tidpunkt då förhandsbeskedet begärdes ingick SMBV och Starbucks Corporation ett avtal med [icke-närstående logistikföretag A] under 2003 enligt vilket [icke-närstående logistikföretag A] ska tillhandahålla lagerhanteringstjänster (stödjande prognos från Starbucks), importsamordnings- och exportdokumentationstjänster, administrering av leverantörsavtal och magasineringstjänster.

24

(25)  Enligt upplysningar som lämnades av Starbucks till Nederländerna vid den tidpunkt då förhandsbeskedet begärdes ingick SMBV ett avtal om magasineringstjänster i försörjningskedjan och kaffeverksamheten med [icke-närstående logistikföretag B] under 2004 enligt vilket [icke-närstående logistikföretag B] kommer att utföra magasineringstjänster med avseende på olika Starbucksprodukter inbegripet administrativa tjänster och hanteringstjänster, lastning och avlastning av fordon, inspektioner och lagring.

25

(26)  Enligt rapporten om internprissättning ansvarar SMBV för avtalsförhållandet med [icke-närstående tillverkningsföretag 1]. Avtalen mellan [icke-närstående tillverkningsföretag 1] och SMBV förhandlas dock fram av Starbucks [...] enligt Starbucks.

26

(27)  Med tillverkning mot avgift avses vanligtvis en överenskommelse där ett företag bearbetar råvaror eller halvfabrikat för ett annat företag.

27

(28)  Detta diagram ingår inte i rapporten utan har tagits fram av kommissionen för att underlätta läsningen av detta beslut.

28

(29)  Se skäl 72 för en beskrivning av nettomarginalmetoden.

29

(30)  Med transaktionella skillnader avses skillnaderna mellan de transaktioner som genomförs av företaget för vilket beskattningsunderlaget uppskattas genom en metod för internprissättning och de transaktioner mellan oberoende företag som används för att fastställa en prissättning grundad på armlängdsprincipen. I nettomarginalmetoden innebär detta de transaktioner som genomförs av jämförbara företag och som används för att uppskatta en marginal grundad på armlängdsprincipen. Med funktionella skillnader avses skillnaderna mellan de funktioner som utförs av det företag vars beskattningsunderlag uppskattas genom en metod för internprissättning och de funktioner som utförs av jämförbara företag som används för att uppskatta en marginal grundad på armlängdsprincipen.

30

(31)  I detta sammanhang hänvisar rapporten till punkt 3.26 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995.

31

(32)  Databasen Amadeus är en databas över jämförbar finansiell information för offentliga och privata företag i hela Europa. Denna databas underhålls av Bureau van Dijk, ett företag som publicerar företagsuppgifter och affärsunderrättelser.

32

(33)  Automatiska sökningar i Amadeus resulterade i ett urval av 240 företag. Ytterligare finansiella urvalskriterier som tillämpades av skatterådgivaren ledde till att 88 företag eliminerades, vilket minskade urvalet till 152 potentiellt jämförbara företag.

33

(34)  De huvudsakliga kriterier som ledde till eliminering vara att företagen utövade orelaterade funktioner (dvs. distribution, reparation etc.), tillverkade orelaterade produkter (dvs. sötsaker, andra livsmedelsprodukter etc.) eller att företagen tillhörde en koncern. De 20 företag som godtagits för jämförelser i rapporten om internprissättning presenteras i bilagor till den rapporten och återges i tabell 5 i beslutet om att inleda förfarandet.

34

(35)  Skatterådgivaren använder termen vinstpålägg även om beräkningen av vinstpålägget görs på grundval av de jämförbara företagens rörelseresultat delat med ett skatteunderlag och inte på grundval av bruttovinsten.

35

(36)  I fallet med SMBV motsvarar rörelsekostnaderna en bråkdel av totalkostnaderna. Även om den procentandel av vinstpålägget som tillämpas är högre är den slutliga uppskattningen av skattebasen därför lägre.

36

(37)  Skattemyndigheter och lagstiftare är medvetna om problemet och i skatterätten är det i allmänhet tillåtet för skattemyndigheten att korrigera skattedeklarationer från integrerade företag som tillämpar internpriser felaktigt, genom att ersätta de priser som motsvarar ett tillförlitligt närmevärde med priser som överenskommits av oberoende företag som förhandlar under jämförbara omständigheter på armlängds avstånd.

37

(38)  OECD:s riktlinjer för internprissättning, OECD, 13 juli 1995.

38

(39)  Rekommendation C(95)126/FINAL av den 13 juli 1995.

39

(40)  OECD:s riktlinjer för internprissättning, OECD, 22 juli 2010.

40

(41)  För OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995, se punkt 3.43 som innehåller en jämförbar beskrivning.

41

(42)  Punkt 1.45–1.48 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 och punkt 3.55–3.62 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010.

42

(43)  Punkt 1.48 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995.

43

(44)  För fullständighetens skull bör noteras att en del av arbetskostnaden kan inkluderas i kostnaden för sålda varor om den är direkt knuten till produktionen.

44

(45)  Se skäl 56 i beslutet om att inleda förfarandet.

45

(46)  I tabell 1 står EBITDA för den konventionella akronymen för vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar (earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation) och EBT står för den konventionella akronymen för rörelseresultat före skatt (earnings before tax).

46

(47)  2001 års förordning om internprissättning (Besluit verrekenprijzen) av den 30 mars 2001, IFZ2001/295M. Förordningen ersattes 2013 (tillsammans med förordningen av den 21 augusti 2004, IFZ 2004/680M, som kompletterade 2001 års förordning och ändrade den när det gäller vissa punkter; 2004 års förordning är dock inte relevant i detta fall) av förordningen av den 14 november 2013, IFZ 2013/184M, internationell skatterätt. Metod för internprissättning, tillämpning av armlängdsprincipen och riktlinjerna för internprissättning. Med tanke på att beskedet utfärdades 2007 kommer det att hänvisas till 2001 års förordning om internprissättning i detta beslut.

47

Besluit verrekenprijzen

(48)  Eftersom artikel 8b ännu inte var kodifierad i CIT 2001 gjordes justeringar av internprissättning, både för beskattning av egen inkomst och för bolagsbeskattning, på grundval av artikel 3.8 i 2001 års lag om inkomstskatt (vilken genom artikel 8 i CIT även gällde för bolagsskattepliktiga företag).

48

(49)  I slutet av [...] motsvarade denna avgift [1,5–2] % av det pris som SCTC förväntade sig betala för inköpet av gröna kaffebönor och [0,5–1] % av det pris som SMBV tar ut av [...]. Beteckningen [certifieringsprogram] användes och betalades av Starbucks sedan [...].

49

(*2)  Lämnas på begäran, se tabell 8.

*2

(50)  Närmare bestämt är vinsten före skatt före royaltybetalningen lika med försäljning minus direkta försäljningskostnader (vilket motsvarar kostnaderna för råvaror som förbrukats i tillverkningsprocessen), minus allmänna och administrativa kostnader, minus utländsk valutaväxling, plus ränteintäkt, minus räntekostnad i Figur 2. För året 2010/2011 skulle vinsten före skatt före utbetalning av royalty exempelvis motsvara 13 783 458 euro. I syfte att minska resultatet före skatt till den nivå som avtalats i SMBV:s förhandsbesked om prissättning på omkring [9–12] % av de överenskomna kostnaderna betalas en avdragsgill royalty på 12 352 838 euro ut till Alki LP, såsom redovisas i posten övriga kostnader.

50

(51)  I enlighet med det föregående beskedet beräknades SMBV:s skattebas till 8 % av de kostnader som tas med i beräkningen.

51

(52)  Dessa inbegriper Starbucks figurmärke och verksamhetsplan.

52

(53)  Dessa inbegriper möbler, inventarier och fast inredning, butikernas exteriör och identifiering, så kallade system för butikernas exteriör/”front” och så kallade system för butikernas inredning/”rear”.

53

(54)  Dessa inbegriper de så kallade märkeskurvorna och formeln för kaffeblandningarna.

54

(55)  Nederländernas synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet, s. 25.

55

(56)  Nederländernas synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet, s. 27.

56

(57)  Se skälen 145 och 146.

57

(58)  Ett bolag som bildats i enlighet med lagstiftningen i delstaten Washington, Förenta statera (komplementär).

58

(59)  Ett bolag som bildats i enlighet med lagstiftningen i delstaten Washington, Förenta staterna (kommanditdelägare).

59

(60)  Se skäl 106.

60

(61)  För perioden 2008–2014 erhöll Alki LP totalt [400–500] miljoner euro i licensavgifter från Starbucks Coffee BV och SMBV. Av dessa [400–500] miljoner euro erhölls [300–400] miljoner euro ([80–85] %) från Starbucks Coffee BV och [60–70] miljoner euro ([15–20] %) från SMBV.

61

(62)  Enligt Starbucks avser denna betalning från Starbucks US till Alki LP en global kostnadsjustering som är avsedd att kompensera Alki LP för de lägre licensavgifter som betalats av SMBV till följd av Starbucks prissättningspolicy för rostat kaffe på global nivå.

62

(63)  Denna marknadsmässiga inkomst beräknas enligt amerikanska regler för internprissättning och fastställs för all verksamhet som bedrivs av Starbucks Coffee BV och SMBV.

63

(64)  Starbucks kunde inte tillhandahålla någon fördelning av buy-in-betalningarna för varumärket eller affärsformatet för åren 2005 och 2006. Det förekommer också en del skillnader mellan licensavgiften och buy-in-betalningarna från [CV 1] enligt översikten över Starbucks och [CV 1]:s resultaträkningar. Starbucks har inte kunnat fastställa den exakta orsaken till dessa avvikelser.

64

(65)  Inga buy-in-betalningar gjordes före 2005 till Starbucks Corporation eftersom [CV 1] gick med förlust fram till 2005.

65

(66)  Detta belopp skulle dock i genomsnitt vara [...] lägre om inkomsten från Starbucks Corporation inte hade beaktats i beräkningen av den samlade återstående vinsten.

66

(67)  Detta belopp skulle dock i genomsnitt vara [...] lägre om inkomsten från Starbucks Corporation inte hade beaktats i beräkningen av den samlade återstående vinsten.

67

(68)  Se skäl 146.

68

(*3)  Inbegripet en extra vinst efter skatt på [1–10 miljoner] schweiziska franc och en förlust på [800–900 000] schweiziska franc under 2006 respektive 2007.

*3

(69)  Värdet under 2014, beräknat genom en jämförelse mellan de totala uppskattade kostnaderna för certifieringsprogrammet C.A.F.E. Practices och centrumen för stöd till jordbrukare och SCTC:s kostnad för sålda varor, justerat med växelkursen mellan US-dollar och schweiziska franc.

69

(70)  Med bruttomarginal menas bruttovinst (dvs. försäljning minus kostnad för sålda varor) delat med försäljning, se skäl 84.

70

(71)  Med FOB avses fritt ombord.

71

(72)  Se punkt 2.141 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010: Om jämförbara okontrollerade transaktioner som är tillräckligt tillförlitliga saknas för att motivera uppdelningen av de sammanlagda vinsterna bör hänsyn tas till interna uppgifter som kan utgöra en tillförlitlig grund för att fastställa eller testa huruvida uppdelningen av vinst är grundad på armlängdsprincipen. Vilka typer av sådana interna uppgifter som är relevanta beror på fakta och omständigheter i fallet och ska uppfylla de villkor som anges i detta avsnitt och i synnerhet i punkt 2.116–2.117 och 2.132. Uppgifterna kommer att hämtas frekvent från skattebetalarens kostnadsbokföring eller affärsbokföring.

72

(73)  Det belopp som redovisas under avdrag betraktas som rörelsekostnader, eftersom det i huvudsak utgörs av arbetskostnader och kostnader för avskrivningar och reparationer.

73

(74)  Enligt detta avtal har Starbucks Coffee BV rätt att utfärda en licens till tredje parter för att utveckla, äga och driva Starbucksbutiker som drivs under varumärket och använder tekniken och sakkunskapen.

74

(75)  Enligt leveransavtalet, [...].

75

(76)  Starbucks förklarade att leveransavtalen tecknas av Starbucks [...] och att de är standardiserade avtal där de underliggande villkoren och bestämmelserna fastställs av Starbucks [...], se Starbucks synpunkter, skäl 6.14.

76

(77)  [...].

77

(78)  [...].

78

(79)  Se ovan, [...].

79

(80)  [...].

80

(81)  [...].

81

(82)  [...].

82

(83)  Denna uppskattning är baserad på summan av de royalties som betalats till Alki LP under perioden 2008–2014, delat med [900–1 000] euro av intäkterna från alla produkter, vilka redovisas i tabell 5 under kategorierna REV READY TO DRINK, REV PACKAGED COFFEE, REV SINGLE SERVE PODS-COFFEE, REV SINGLE SERVE PODS-VERISMO, REV SOLUBLE COFFEE, REV PACKAGED TEA, REV BLENDED BEVG MIX, REV FRAP COFFEE BASE och REV EXTRACT. Trots att Starbucks i sina inlagor har uppgett att REV SINGLE SERVE PODS-COFFEE, REV SINGLE SERVE PODS-VERISMO, REV SOLUBLE COFFEE, REV FRAP COFFEE BASE och REV EXTRACT också bör klassificeras som intäkter från administrativt och logistiskt stöd eftersom de underliggande intäkter som fakturerats till exploatörer motsvarar det värde som skapats av tredje parter snarare än SMBV och att detta, enligt Starbucks, i varje fall endast motsvarar en liten andel av SMBV:s totala rostningsproduktion. Dessutom har kategorierna REV PACKAGED TEA och REV BLENDED BEVG MIX inte uppgivits innehålla ett kaffe från Starbucks.

83

(84)  Se skäl 140 för finansiella uppgifter om företaget.

84

(85)  I punkt 4.9 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 (och även i punkt 4.9 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010) hänvisar man dock till situationer där det faktum att de omständigheter som ska utvärderas är så komplexa innebär att även en skattebetalare med de bästa avsikter kan göra ett misstag.

85

(86)  Nederländerna hänvisar i detta sammanhang även till ett icke-bindande meddelande från kommissionen om det arbete som utförts av det gemensamma forumet för internprissättning i EU (se KOM(2007) 71) där det anges att ”skatteförvaltningarna bör vidta alla åtgärder för att underlätta bedömningen genom att bara kräva relevant information”.

86

(87)  Kommissionens beslut 2009/809/EG av den 8 juli 2009 om den groepsrentebox-ordning som Nederländerna planerar att genomföra (C 4/07 (f.d. N 465/06)) (EUT L 288, 4.11.2009, s. 26).

87

(88)  Återigen genom att åberopa beslut 2009/809/EG.

88

(89)  Enligt denna rapport kan en marginal på kostnaden för sålda varor endast motiveras i fall där tjänsteleverantören är ansvarig för områden såsom produktutveckling/FoU, strategisk planering av försörjningskedjan, strategisk upphandling och intäktsgenererande verksamhet (dvs. marknadsföring, prissättning och skapande av efterfrågan) och även löper och hanterar därmed förbundna risker. Enligt Starbucks utför SMBV inte dessa funktioner. I rapporten anges vidare att funktioner såsom daglig planering, icke-strategiskt anskaffande, omvandling, orderhantering, magasinering/logistik och fakturering utan affärsmässiga risker med anknytning till de berörda produkterna endast motiverar en marginal på tjänsteleverantörens egna rörelsekostnader.

89

(90)  När det gäller företag Y tillämpas vinstpålägget också endast på rörelsekostnader.

90

(91)  Trots att de flesta av de tredje parterna bedriver annan specifik verksamhet bortsett från rostningsverksamheten, bär affärsrisker eller äger egenutvecklade immateriella rättigheter, ligger de avgifter som dessa tredje parter betalar till Starbucks (antingen i form av ett högre anskaffningspris för kaffebönor eller i form av en royalty på intäkter), enligt Nederländerna, på liknande nivåer som SMBV:s avgifter. Enligt Nederländerna kunde lägre avgifter eller priser dock ha förväntats med tanke på den mer komplexa profilen hos en del av de tredje parterna.

91

(92)  Mål C-399/08 P, kommissionen mot Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, punkt 38 och däri angiven rättspraxis.

92

(93)  Mål C-399/08 P, kommissionen mot Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, punkt 39 och däri angiven rättspraxis.

93

(94)  Se de förenade målen C-106/09 P och C-107/09 P, kommissionen mot Government of Gibraltar och Förenade kungariket, ECLI:EU:C:2011:732, punkt 72 och däri angiven rättspraxis.

94

(95)  Mål 730/79, Phillip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11. De förenade målen T-298/97, T-312/97 m.fl., Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, punkt 80.

95

(96)  C-172/03 Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, punkt 40.

96

(97)  De förenade målen C-78/08–C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2009:417.

97

(98)  De förenade målen C-78/08–C-80/08, Paint Graphos ECLI:EU:C:2009:417, punkt 65.

98

(99)  Se även C-78/08–C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2009:417, punkt 50.

99

(100)  Artikel 2 i CIT från 1969.

100

(101)  Normalskattesatsen för CIT är 25 %. Det finns två skattepliktiga inkomstgrupper. En lägre sats på 20 % tillämpas på den första inkomstgruppen, för skattepliktig inkomst upp till 200 000 euro.

101

(102)  Artikel 3 i CIT från 1969 och kapitel III i CIT från 1969, enligt vilka icke hemmahörande företag beskattas för följande: 1) Företagsintäkter från ett nederländskt fast etableringsställe eller en nederländsk ständig representant, 2) inkomst och realisationsvinster från fast egendom som är belägen i Nederländerna, 3) inkomst och realisationsvinster från rättigheter avseende prospektering eller utnyttjande av naturresurser som är belägna i Nederländerna eller i det nederländska kontinentalsockelområdet, 4) all ersättning för en direktörsbefattning för en enhet med hemvist i landet, 5) inkomst från rätt till vinsterna för ett företag (exklusive obligationer och aktier) vars ledning finns i Nederländerna och 6) inkomst och realisationsvinster från fordringar med koppling till ett betydande aktieinnehav.

102

(103)  Artikel 2.4 i CIT från 1969.

103

(104)  Från det nederländska originalet: ”
  De in een kalenderjaar genoten winst wordt bepaald volgens goed koopmansgebruik, met inachtneming van een bestendige gedragslijn die onafhankelijk is van de vermoedelijke uitkomst. De bestendige gedragslijn kan alleen worden gewijzigd indien goed koopmansgebruik dit rechtvaardigt.
  ”

104

De in een kalenderjaar genoten winst wordt bepaald volgens goed koopmansgebruik, met inachtneming van een bestendige gedragslijn die onafhankelijk is van de vermoedelijke uitkomst. De bestendige gedragslijn kan alleen worden gewijzigd indien goed koopmansgebruik dit rechtvaardigt.

(105)  Kapitel II och III i CIT från 1969.

105

(106)  I allmänhet anses alla företag som har en inkomst befinna sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende med hänsyn till direkt företagsbeskattning.

106

(107)  Beslut 2009/809/EG.

107

(108)  SMBV:s synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet, avsnitt 2.20.

108

(109)  C-138/09, Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, punkt 21.

109

(110)  Enligt ordningen föreskrevs att den positiva mellanskillnaden mellan ränteinkomster på koncerninterna lån och ränteutgifter i samband med koncerninterna finansieringstransaktioner inte beskattades till den normala bolagsskattesatsen på 25,5 % vid den tidpunkten, utan beskattades i en ”koncernräntebox” med 5 %.

110

(111)  Beslutet om Groepsrentebox, skäl 85.

111

(112)  Beslutet om Groepsrentebox, skäl 101.

112

(113)  Beslutet om Groepsrentebox, skäl 107.

113

(114)  Se skälen 148–150.

114

(115)  Se svaren från Melitta i skälen 207–209.

115

(116)  Det bör dock noteras att kommissionen, även om SMBV deltog i finansiering, inte skulle betrakta beslutet om Groepsrentebox som tillämpligt med tanke på de olika målsättningarna med koncernränteordningen å ena sidan, och fastställandet av SMBV:s skattebas å andra sidan.

116

(117)  Nederländernas synpunkter i avsnitt 3.2 i beslutet om att inleda förfarandet.

117

(118)  Mål C-15/14 P, kommissionen mot MOL, ECLI:EU:C:2015:362, punkt 60. Se även mål T-385/12, Orange mot kommissionen, ECLI:EU:T:2015:117.

118

(119)  Mål C-39/94, SFEI m.fl., ECLI:EU:C:1996:285, punkt 60, mål C-342/96, Spanien mot kommissionen, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41.

119

(120)  Mål 173/73, Italien mot kommissionen, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 13.

120

(121)  Se till exempel mål C-387/92, Banco Exterior de Espana, ECLI:EU:C:1994:100.

121

(122)  De förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416.

122

(123)  De förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416.

123

(124)  Kommissionens beslut 2003/757/EG av den 17 februari 2003 om den stödordning som Belgien har genomfört till förmån för samordningscenter som är etablerade i Belgien (EUT L 282, 30.10.2003, s. 25).

124

(125)  De förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416. punkterna 96 och 97.

125

(126)  De förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416, punkt 81.

126

(127)  Se skäl 186.

127

(128)  Se skälen 162–191.

128

(129)  Kallas för den första justeringen i skäl 49, 97 och 100 i beslutet om att inleda förfarandet.

129

den första justeringen

(130)  Kallas för den andra justeringen i skäl 52 i beslutet om att inleda förfarandet. Medan de två första valen tas upp i OECD:s riktlinjer behandlas inte det senare valet om att tillämpa en justering av rörelsekapital i OECD:s riktlinjer på det sätt som tillämpas av skatterådgivaren i detta fall.

130

den andra justeringen

(131)  En kontrollerad transaktion är en transaktion mellan två företag som är i intressegemenskap, medan en okontrollerad transaktion är en transaktion mellan företag som är oberoende av varandra.

131

(132)  Avsnitt 9.2.3.2.

132

(133)  Avsnitt 9.2.3.3 a–e.

133

(134)  Avsnitt 9.2.3.3 f.

134

(135)  Avsnitt 9.2.3.4.

135

(136)  Avsnitt 9.2.3.5.

136

(137)  Se även punkt 1.6 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995.

137

(138)  Se skäl 234.

138

(139)  Detta fokus på transaktioner tas åter upp i punkt 1.33 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, där det klargörs att tillämpningen av armlängdsprincipen generellt grundar sig på en jämförelse av villkoren inom en kontrollerad transaktion med villkoren inom transaktioner mellan oberoende företag.

139

(140)  Se skälen 68 och 69.

140

(141)  Se skäl 90.

141

(142)  Se särskilt skälen 120 och 122 i beslutet om att inleda förfarandet.

142

(143)  Såsom förklaras i skäl 102.

143

(144)  Se skäl 115 i beslutet om att inleda förfarandet.

144

(145)  Se punkt 6.16 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995, som innehåller samma övervägande.

145

(146)  Som exempel visar en analys med hjälp av RoyaltyStat för det andra kvartalet 2015 att av de 168 avtal som finns tillgängliga genom databasen i sektorer där endast teknik licensierades var medianvärdet för royaltyn 5 % av försäljningen (på grundval av 143 av dessa avtal där licensavgiften fastställdes som en procentandel av försäljningens värde i stället för belopp som betalats per såld enhet). Bland alla de avtal som fanns tillgängliga genom databasen RoyaltyStat kunde inga avtal identifieras där ersättning betalades för kafferostningsteknik som licensierats på marknaden. Sådan teknik licensierades endast i vissa fall i kombination med varumärken.

146

(147)  Se även punkt 1.17 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995.

147

(148)  Detta gäller dock inte för [icke-närstående tillverkningsföretag 10].

148

(149)  Se tabell 3.

149

(150)  Se skäl 209.

150

(151)  Se skälen 211 och 212.

151

(152)  Se skälen 203–205.

152

(153)  Se skälen 148–150 och 300–304.

153

(154)  Se skäl 142.

154

(155)  Starbucks uppgav att intäkterna under beskrivningen REV PACKAGED COFFEE avser SMBV:s rostnings- och förpackningsfunktion och att intäkter från andra poster som kan omfatta produkter som delvis bearbetats på grundval av kaffe som rostats av SMBV motsvarar en liten andel av SMBV:s totala rostningsproduktion, se skäl 94.

155

(156)  Enligt skäl 97 har SMBV en marginal på icke-kaffeprodukter som täcker alla [...] kostnader för [...]. Denna marginal redovisas på återförsäljningsfunktionen.

156

(157)  Se även punkt 3.64 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, enligt vilken ett oberoende företag inte skulle fortsätta förlustbringande verksamhet såvida det inte har berättigade förväntningar i fråga om framtida vinst, och punkt 1.52 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995.

157

(158)  Se skäl 105.

158

(159)  Se skäl 170.

159

(160)  Se skäl 51.

160

(161)  I vilket internprissättningsarrangemanget för SMBV återspeglas i beräkningen av den royalty som måste betalas till Alki LP, se skäl 170.

161

(162)  Se även skäl 87 i beslutet om att inleda förfarandet.

162

(163)  Denna punkt ingår i kapitel 9 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 som handlar om företagsomstrukturering, men är ändå relevant med hänsyn till den underliggande principen i dessa punkter.

163

(164)  Punkt 9.46 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010.

164

(165)  Se skäl 167.

165

(166)  Punkt 9.23 och 9.26 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010.

166

(167)  Punkt 9.29 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010.

167

(168)  Punkt 9.23 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010.

168

(169)  Se skäl 106.

169

(170)  Se fotnot 169.

170

(171)  Se fotnot 169.

171

(172)  Se skäl 146.

172

(173)  Liknande text finns i punkterna 1.36–1.41 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995.

173

(174)  Se skäl 107.

174

(175)  Se skäl 144.

175

(176)  Se skäl 112.

176

(177)  Starbucks Coffee BV:s betalningar till Alki LP tilldelas samma grupp som betalningarna från SMBV, där de senare utgör en mindre andel av Alki LP:s intäkter. Se skäl 110.

177

(178)  Se skäl 102.

178

(179)  Se skäl 201.

179

(180)  Detta kvartilavstånd som uppskattats med hjälp av Starbucks synpunkter är 4 %–8,5 %, se skäl 134.

180

(181)  Se punkt 3.42 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995, där det anges att när ett oberoende företags vinstmarginaler används får den vinst som kan hänföras till det oberoende företagets transaktioner inte snedvridas av företagets kontrollerade transaktioner.

181

(182)  Eftersom den bruttomarginal som ligger till grund för den skulle ha varit grundad på armlängdsprincipen, se skäl 128.

182

(183)  Se skäl 130.

183

(184)  Se skäl 131.

184

(185)  Se skäl 131. De elva identifierade avtalen är avtal om licensiering av teknik med anknytning till livsmedel och drycker.

185

(186)  Se skäl 121.

186

(187)  Se skäl 96.

187

(188)  SCTC tycks dessutom inneha stora belopp av överskjutande kontanta medel på grundval av uppgifterna i tabell 4.

188

(189)  Se skäl 346.

189

(190)  Se skäl 315.

190

(191)  Se skäl 96.

191

(192)  Se skäl 102.

192

(193)  Se skäl 190.

193

(194)  Valet av den testade parten är endast nödvändigt om man använder sig av marknadsprismetoden, återförsäljningsprismetoden eller nettomarginalmetoden, se punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010.

194

(195)  Detta krav återfinns även i punkt 3.43 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995.

195

(196)  Detta gäller även punkterna 2.59 och 9.79 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010.

196

(197)  Se punkt 2.3 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 och punkt 3.49 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995.

197

(198)  Enligt punkt 3.42 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995 skulle det vara olämpligt att tillämpa nettomarginalmetoden på ett företag som helhet om företaget genomför en mängd olika kontrollerade transaktioner som inte kan jämföras på ett lämpligt sätt i samlad form med ett oberoende företags transaktioner.

198

(199)  Se skälen 204–212.

199

(200)  Se skäl 98.

200

(201)  Se skäl 212.

201

(202)  Se skäl 98.

202

(203)  Avsnitt 9.2.3.2.

203

(204)  Se skäl 49.

204

(205)  Se skälen 79–96 i beslutet om att inleda förfarandet.

205

(206)  Starbucks uppgav att intäkterna med beteckningen REV PACKAGED COFFEE avser SMBV:s rostnings- och förpackningsfunktion. Intäkter från andra poster som kan omfatta produkter som delvis bearbetats baserat på kaffe som rostats av SMBV står enligt Starbucks för en liten andel av SMBV:s totala rostningsproduktion, se skäl 94.

206

(207)  Se skälen 166–190.

207

(208)  Se skäl 97.

208

(209)  Se skäl 315.

209

(210)  Se skäl 342 och följande.

210

(211)  Se skäl 179.

211

(212)  Se även punkt 1.43 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010 och punkt 1.21 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995.

212

(213)  Se fotnot 212.

213

(214)  Detta överensstämmer även med det exempel avseende distributionsfunktion som anges i punkt 3.48 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995.

214

(215)  Från 128 miljoner euro 2008 till 350 miljoner euro 2014.

215

(216)  Från 20 miljoner euro 2008 till 44 miljoner euro 2014.

216

(217)  Se skäl 235.

217

(218)  Se skäl 57.

218

(219)  Aktiva företag eller företag med okänd status valdes ut i EU-15-länderna, Island, Norge och Schweiz, som till högst 25 % ägdes av ett annat företag för att säkerställa kriteriet om oberoende. Dessa val är identiska med skatterådgivarens val. En senare observationsperiod valdes dock, eftersom skatterådgivaren använde data för 2001–2005 och förhandsbeskedet om prissättning utfärdades 2008, tre år efter den senaste dataperioden.

219

(220)  I rapporten om internprissättning uppnås rörelsekostnaden genom att beräkna skillnaden mellan totalkostnader och vad Bureau van Dijk, som driver databasen Amadeus, betecknade som materialkostnader, vilka är avsedda att återspegla kostnaden för sålda varor. Uppgifter om materialkostnader saknades för flera företag i jämförelsen.

220

(221)  Se punkt 3.57 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010.

221

(222)  Om en femårsperiod mellan 2003 och 2007 i stället väljs skulle det resulterande kvartilavståndet vara identiskt på 1,5 %–5,8 %, med en median på 2,9 %. Om samma femårsperiod mellan 2001 och 2005 som i Starbucks rapport om internprissättning väljs skulle det resulterande kvartilavståndet vara 1,8 %–5,7 %, med en median på 2,7 %. Om en femårsperiod som slutar 2006 i stället för 2007 väljs, det vill säga perioden 2002–2006, skulle kvartilavståndet slutligen vara 1,7 %–5,2 %, med en median på 2,6 %.

222

(223)  Se skäl 139.

223

(224)  Se skäl 177.

224

(225)  Se skälen 101–113 i beslutet om att inleda förfarandet.

225

(226)  Se skäl 178.

226

(227)  Detta intervall är ett resultat av uppgifterna i tabell 5 i beslutet om att inleda förfarandet.

227

(228)  Se skäl 87.

228

(229)  De förenade målen C-78/08–C-80/08 Paint Graphos m.fl., ECLI:EU:C:2009:417, punkt 69.

229

(230)  Mål C-170/83, Hydrotherm, ECLI:EU:C:1984:271, punkt 11. Se även mål T-137/02, Pollmeier Malchow mot kommissionen, ECLI:EU:T:2004:304, punkt 50.

230

(231)  Mål C-480/09 P, Acea Electrabel Produzione SpA mot kommissionen, ECLI:EU:C:2010:787, punkterna 47–55, mål C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., ECLI:EU:C:2006:8, punkt 112.

231

(232)  Starbuckskoncernens företagsstruktur förklaras mer ingående i skäl 27 och figur 1 i beslutet om att inleda förfarandet.

232

(233)  Se även mål 323/82, Intermills, ECLI:EU:C:1984:345: punkt 11: ”Det framgår av de upplysningar som lämnats av sökandena själva att såväl Intermills som de tre industribolagen till följd av omstruktureringen kontrolleras av den vallonska regionalförvaltningen och att Intermills till följd av att produktionsanläggningarna flyttades till de nya bolagen fortfarande har ett intresse i dessa bolag. Det måste således konstateras att dessa tre industribolag, trots det faktum att vart och ett av dem har status som självständig juridisk person i förhållande till det tidigare Intermillsbolaget, tillsammans utgör en enhetlig grupp, åtminstone i förhållande till stödet från de belgiska myndigheterna [...]”.

233

(234)  Se skäl 102.

234

(235)  Det faktum att SMBV:s förhandsbesked om prissättning inte uppfyller armlängdsprincipen har dessutom bekräftats och förstärkts ytterligare under åren efter det att det utfärdades. Medan inkomsten från rostade bönor under 2007 exempelvis bara motsvarade [15–20] % av SMBV:s totala intäkter minskade denna ytterligare under senare år till [...] % under 2013 och 2014. Detta stämmer överens med det faktum att SMBV bedrev annan verksamhet, till exempel marknadsundersökningar, vilket innebär betydande kostnader och annan verksamhet förknippad med immateriella rättigheter, med tanke på att kostnaderna för avskrivning av immateriella tillgångar framträder som en av de största rörelsekostnadsposterna under 2014.

235

(236)  Se punkt 3.42 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 1995, där det anges att när ett oberoende företags vinstmarginaler används får den vinst som kan hänföras till det oberoende företagets transaktioner inte snedvridas av företagets kontrollerade transaktioner.

236

(237)  Se tabell 11.

237

(238)  De undantag som anges i artikel 107.2 i fördraget och som avser stöd av social karaktär till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges till vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland kan inte tillämpas i detta fall.

238

(239)  Det hänvisas till förordning (EU) 2015/1589 vad gäller stödets olaglighet och återkravsskyldigheten.

239

(240)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EU) 2015/1589 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

240

(241)  De förenade målen T-116/01 och T-118/01, P & O European Ferries (Vizcaya) och Diputación Floral de Vizcaya mot kommissionen, ECLI:EU:T:2003:217, punkt 115.

241

(242)  Mål T-290/97, Mehibas Dordtselaan mot kommissionen, ECLI:EU:T:2000:8, punkt 59, och målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, ECLI:EU:C:2006:416, punkt 147.

242

,

(243)  Se mål C-441/06, kommissionen mot Frankrike, ECLI:EU:C:2007:616, punkt 29 och däri angiven rättspraxis.

243

---

| 29.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 83/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 83/116

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/503

av den 8 november 2016

om stödordningen SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)

[delgivet med nr C(2016) 7086]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 13 november 2015 (nedan kallad beslutet om att inleda förfarandet) underrättade kommissionen de franska myndigheterna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende denna åtgärd. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 13 november 2015 (nedan kallad beslutet om att inleda förfarandet) underrättade kommissionen de franska myndigheterna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende denna åtgärd.

beslutet om att inleda förfarandet

| (2) | De franska myndigheterna översände sina synpunkter på denna skrivelse den 17 december 2015. |
| --- | --- |

(2)

De franska myndigheterna översände sina synpunkter på denna skrivelse den 17 december 2015.

| (3) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 2 februari 2016 (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 2 februari 2016 (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga.

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (4) | Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till de franska myndigheterna som givits tillfälle att bemöta dem. De franska myndigheternas kommentarer mottogs i en skrivelse av den 24 maj 2016. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till de franska myndigheterna som givits tillfälle att bemöta dem. De franska myndigheternas kommentarer mottogs i en skrivelse av den 24 maj 2016.

| (5) | Den 2 maj 2016 sände kommissionen en lista med frågor till de franska myndigheterna som svarade genom skrivelser av den 21 juni respektive den 15 juli 2016. Den 27 juli sände kommissionen en ny lista med frågor till de franska myndigheterna som svarade den 9 september 2016. |
| --- | --- |

(5)

Den 2 maj 2016 sände kommissionen en lista med frågor till de franska myndigheterna som svarade genom skrivelser av den 21 juni respektive den 15 juli 2016. Den 27 juli sände kommissionen en ny lista med frågor till de franska myndigheterna som svarade den 9 september 2016.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

| (6) | Mekanismen beskrivs ingående i beslutet om att inleda förfarandet. Följande avsnitt utgör en sammanfattning av den beskrivningen. |
| --- | --- |

(6)

Mekanismen beskrivs ingående i beslutet om att inleda förfarandet. Följande avsnitt utgör en sammanfattning av den beskrivningen.

2.1   Hur mekanismen fungerar

Hur mekanismen fungerar

| (7) | Genom fransk lag nr 2010-1488 av den 7 december 2010 om en ny organisation av elmarknaden (även kallad NOME-lagen) införs en skyldighet för alla elleverantörer och systemansvariga (för förluster) samt för konsumenter (för förbrukning utanför ett elleveransavtal) – nedan kallade leverantörerna – att bidra till elförsörjningstryggheten i Frankrike utifrån kundernas eller sin egen effekt- och energiförbrukning. Skyldigheten innebär att samtliga leverantörer varje år måste bevisa att de har en viss volym kapacitetsgarantier i förhållande till kundernas eller sina egna förbrukningstoppar. |
| --- | --- |

(7)

Genom fransk lag nr 2010-1488 av den 7 december 2010 om en ny organisation av elmarknaden (även kallad NOME-lagen) införs en skyldighet för alla elleverantörer och systemansvariga (för förluster) samt för konsumenter (för förbrukning utanför ett elleveransavtal) – nedan kallade leverantörerna – att bidra till elförsörjningstryggheten i Frankrike utifrån kundernas eller sin egen effekt- och energiförbrukning. Skyldigheten innebär att samtliga leverantörer varje år måste bevisa att de har en viss volym kapacitetsgarantier i förhållande till kundernas eller sina egna förbrukningstoppar.

NOME-lagen

leverantörerna

| (8) | Det är leverantörerna själva som inhämtar dessa kapacitetsgarantier, antingen direkt från de egna anläggningarna (egna produktionsanläggningar eller laststyrningskapacitet) eller i form av köp på den decentraliserade marknaden från andra innehavare (aktörer som förvaltar kapacitet, andra leverantörer, näringsidkare, konsumenter som är sina egna leverantörer m.fl.). |
| --- | --- |

(8)

Det är leverantörerna själva som inhämtar dessa kapacitetsgarantier, antingen direkt från de egna anläggningarna (egna produktionsanläggningar eller laststyrningskapacitet) eller i form av köp på den decentraliserade marknaden från andra innehavare (aktörer som förvaltar kapacitet, andra leverantörer, näringsidkare, konsumenter som är sina egna leverantörer m.fl.).

| (9) | De aktörer som förvaltar produktions- och laststyrningskapacitet (nedan kallade aktörer som förvaltar kapacitet eller aktörer) är å sin sida skyldiga att låta den systemansvariga för det franska elöverföringsnätet (RTE, réseau public de transport d'électricité) certifiera kapaciteten. RTE utfärdar kapacitetsgarantier mot bakgrund av i vilken mån de enskilda leverantörernas anläggningar har beräknats kunna bidra till att minska riskerna för elbrist vid elförbrukningstoppar. |
| --- | --- |

(9)

De aktörer som förvaltar produktions- och laststyrningskapacitet (nedan kallade aktörer som förvaltar kapacitet eller aktörer) är å sin sida skyldiga att låta den systemansvariga för det franska elöverföringsnätet (RTE, réseau public de transport d'électricité) certifiera kapaciteten. RTE utfärdar kapacitetsgarantier mot bakgrund av i vilken mån de enskilda leverantörernas anläggningar har beräknats kunna bidra till att minska riskerna för elbrist vid elförbrukningstoppar.

aktörer som förvaltar kapacitet

aktörer

RTE

réseau public de transport d'électricité

| (10) | Kapacitetsgarantierna kan säljas och överlåtas. Det kommer att finnas en decentraliserad marknad på vilken elleverantörerna kommer att kunna köpa kapacitetsgarantier från de aktörer som förvaltar kapacitet så att elleverantörerna kan uppfylla sin lagstadgade skyldighet. I figur 1 visas hur mekanismen fungerar.

  Figur 1


  Hur mekanismen fungerar




  Kriterium om trygg energiförsörjning
  Efterfrågan på garantier
  Kriterium om trygg energiförsörjning fastställt av ministern (förväntade belastningsförluster = 3 tim)
  Kapacitetspriset återspeglar kostnaden för trygg energiförsörjning per leveransår
  Åtagande från de aktörer som förvaltar kapacitet att göra sin kapacitet åtkomlig under förbrukningstoppar. I utbyte får de garantier att använda.
  Leverantörernas skyldighet att tillägna sig kapacitetsgarantier för att täcka sina kunders förbrukning vid förbrukningstoppar.
  Beräkningsmetod för skyldighet
  Kontroll av kapacitetsvolym i förhållande till förbrukningstopp
  Tillgänglighets- kontroll
  Kapacitetsmarknad
  Leverantörernas skyldighet
  Utbyteav garantier
  Certifiering
  Åtagande om tillgänglighet
  Utbud av garantier
  Kapacitet

  Källa: Skrivelse från de franska myndigheterna av den 2 februari 2015. |
| --- | --- |

(10)

Kapacitetsgarantierna kan säljas och överlåtas. Det kommer att finnas en decentraliserad marknad på vilken elleverantörerna kommer att kunna köpa kapacitetsgarantier från de aktörer som förvaltar kapacitet så att elleverantörerna kan uppfylla sin lagstadgade skyldighet. I figur 1 visas hur mekanismen fungerar.

Figur 1

Figur 1

Hur mekanismen fungerar

Hur mekanismen fungerar

Kriterium om trygg energiförsörjning

Efterfrågan på garantier

Kriterium om trygg energiförsörjning fastställt av ministern (förväntade belastningsförluster = 3 tim)

Kapacitetspriset återspeglar kostnaden för trygg energiförsörjning per leveransår

Åtagande från de aktörer som förvaltar kapacitet att göra sin kapacitet åtkomlig under förbrukningstoppar. I utbyte får de garantier att använda.

Leverantörernas skyldighet att tillägna sig kapacitetsgarantier för att täcka sina kunders förbrukning vid förbrukningstoppar.

Beräkningsmetod för skyldighet

Kontroll av kapacitetsvolym i förhållande till förbrukningstopp

Tillgänglighets- kontroll

Kapacitetsmarknad

Leverantörernas skyldighet

Utbyteav garantier

Certifiering

Åtagande om tillgänglighet

Utbud av garantier

Kapacitet

Källa: Skrivelse från de franska myndigheterna av den 2 februari 2015.

Källa:

2.2   Kapacitetsskyldigheter

Kapacitetsskyldigheter

2.2.1   Leverantörernas skyldigheter

Leverantörernas skyldigheter

| (11) | Beräkningen av en leverantörs referenseffekt, det vill säga dennes kapacitetsskyldighet, grundar sig på följande principer:






  1. | Beaktande av den konstaterade förbrukningen vid perioden med toppförbrukning (PP1) under leveransåret (LÅ, vilket alltid är ett kalenderår). |
| --- | --- | --- |

(11)

Beräkningen av en leverantörs referenseffekt, det vill säga dennes kapacitetsskyldighet, grundar sig på följande principer:

1.

Beaktande av den konstaterade förbrukningen vid perioden med toppförbrukning (PP1) under leveransåret (LÅ, vilket alltid är ett kalenderår).

| 2. | Korrigering av förbrukningens temperaturkänslighet (värmekänslighet). |
| --- | --- |

2.

Korrigering av förbrukningens temperaturkänslighet (värmekänslighet).

| 3. | Korrigering av den utjämnande effekten för de certifierade kapaciteter som aktiveras under PP1-perioden. |
| --- | --- |

3.

Korrigering av den utjämnande effekten för de certifierade kapaciteter som aktiveras under PP1-perioden.

| (12) | RTE definierar varje år de PP1-dagar som bestämmer leverantörernas kapacitetsskyldighet på det franska fastlandet, baserat på inhemska förbrukningsprognoser som fastställs för påföljande dag. Antalet PP1-dagar ska vara mellan 10 och 15 för varje leveransår och tidsperioderna för beräkning av kapacitetsskyldigheten ska vara timmarna mellan kl. 07.00 och 15.00 och kl. 18.00–20.00 för de utvalda PP1-dagarna. Antalet PP1-timmar med toppförbrukning är alltså mellan 100 och 150 per år. PP1-dagarna meddelas leverantörerna en dag i förväg före kl. 10:30. |
| --- | --- |

(12)

RTE definierar varje år de PP1-dagar som bestämmer leverantörernas kapacitetsskyldighet på det franska fastlandet, baserat på inhemska förbrukningsprognoser som fastställs för påföljande dag. Antalet PP1-dagar ska vara mellan 10 och 15 för varje leveransår och tidsperioderna för beräkning av kapacitetsskyldigheten ska vara timmarna mellan kl. 07.00 och 15.00 och kl. 18.00–20.00 för de utvalda PP1-dagarna. Antalet PP1-timmar med toppförbrukning är alltså mellan 100 och 150 per år. PP1-dagarna meddelas leverantörerna en dag i förväg före kl. 10:30.

| (13) | Skyldigheten fastställs inte normativt i förväg, utan baseras på uppmätta data, för att låta konsumenten ta del av sitt faktiska bidrag till risken för elbrist. För att spegla konsumenternas bidrag till risken för elbrist på grund av deras värmekänslighet anpassas deras förbrukning under leveransåret i syfte att simulera en köldvåg, som motsvarar den risk som elsystemet försöker säkra sig mot (en köldvåg som inträffar vart tionde år). På så sätt iakttas kriteriet om trygg energiförsörjning som fastställts av de franska myndigheterna. Kriteriet om trygg energiförsörjning fastställdes i dekret nr 2006-1170 av den 20 september 2006 och motsvarar tre timmars förväntade elbrist i genomsnitt per år. |
| --- | --- |

(13)

Skyldigheten fastställs inte normativt i förväg, utan baseras på uppmätta data, för att låta konsumenten ta del av sitt faktiska bidrag till risken för elbrist. För att spegla konsumenternas bidrag till risken för elbrist på grund av deras värmekänslighet anpassas deras förbrukning under leveransåret i syfte att simulera en köldvåg, som motsvarar den risk som elsystemet försöker säkra sig mot (en köldvåg som inträffar vart tionde år). På så sätt iakttas kriteriet om trygg energiförsörjning som fastställts av de franska myndigheterna. Kriteriet om trygg energiförsörjning fastställdes i dekret nr 2006-1170 av den 20 september 2006 och motsvarar tre timmars förväntade elbrist i genomsnitt per år.

| (14) | De parametrar som bestämmer det faktiska behovet av kapacitetsgarantier under leveransåret kommer att offentliggöras fyra år innan leveransåret och ligger fast under hela räkenskapsåret, i syfte att möjliggöra handel inom ett fast regelverk och säkerställa att produktvärdet inte ändras genom en intervention utanför marknaden. Varje leverantörs exakta skyldighet beräknas sedan efter leveransåret med hjälp av dessa parametrar. |
| --- | --- |

(14)

De parametrar som bestämmer det faktiska behovet av kapacitetsgarantier under leveransåret kommer att offentliggöras fyra år innan leveransåret och ligger fast under hela räkenskapsåret, i syfte att möjliggöra handel inom ett fast regelverk och säkerställa att produktvärdet inte ändras genom en intervention utanför marknaden. Varje leverantörs exakta skyldighet beräknas sedan efter leveransåret med hjälp av dessa parametrar.

| (15) | Laststyrningen kan beaktas enligt två olika metoder: antingen genom att minska leverantörens kapacitetsskyldighet genom att minska förbrukningen (nedan kallad implicit laststyrning) eller genom att certifiera laststyrningskapaciteten (nedan kallad explicit laststyrning). Skyldigheterna för de två typerna av laststyrningskapacitet skiljer sig åt: implicit laststyrning ska faktiskt aktiveras under PP1-timmarna, medan explicit laststyrning ska göras tillgänglig under PP2-timmarna. |
| --- | --- |

(15)

Laststyrningen kan beaktas enligt två olika metoder: antingen genom att minska leverantörens kapacitetsskyldighet genom att minska förbrukningen (nedan kallad implicit laststyrning) eller genom att certifiera laststyrningskapaciteten (nedan kallad explicit laststyrning). Skyldigheterna för de två typerna av laststyrningskapacitet skiljer sig åt: implicit laststyrning ska faktiskt aktiveras under PP1-timmarna, medan explicit laststyrning ska göras tillgänglig under PP2-timmarna.

implicit laststyrning

explicit laststyrning

faktiskt

| (16) | De franska myndigheterna har slutligen föreskrivit att kapacitetsgarantierna ska kopplas till ARENH-instrumentet (3) för alternativa leverantörer, vilket enligt myndigheterna bör bidra till en minskning av marknadskoncentrationen av kapacitetsgarantier. |
| --- | --- |

(16)

De franska myndigheterna har slutligen föreskrivit att kapacitetsgarantierna ska kopplas till ARENH-instrumentet (3) för alternativa leverantörer, vilket enligt myndigheterna bör bidra till en minskning av marknadskoncentrationen av kapacitetsgarantier.

3

2.2.2   Skyldigheter för de aktörer som förvaltar kapacitet och certifieringsprinciper

Skyldigheter för de aktörer som förvaltar kapacitet och certifieringsprinciper

| (17) | Alla produktionsanläggningar (mekanismen är tekniskt neutral) som är anslutna till det allmänna elöverföringsnätet eller det allmänna eldistributionsnätet ska genom sin aktör göra en ansökan om certifiering hos RTE. Alla laststyrningsanläggningar kan, oberoende av nätanslutning, göra en ansökan om certifiering hos RTE. Det är alltså aktörerna som förvaltar kapacitet som i första hand gör en uppskattning av den kapacitetsmängd som kan vara tillgänglig vid perioder med toppförbrukning (PP2) under ett visst leveransår. |
| --- | --- |

(17)

Alla produktionsanläggningar (mekanismen är tekniskt neutral) som är anslutna till det allmänna elöverföringsnätet eller det allmänna eldistributionsnätet ska genom sin aktör göra en ansökan om certifiering hos RTE. Alla laststyrningsanläggningar kan, oberoende av nätanslutning, göra en ansökan om certifiering hos RTE. Det är alltså aktörerna som förvaltar kapacitet som i första hand gör en uppskattning av den kapacitetsmängd som kan vara tillgänglig vid perioder med toppförbrukning (PP2) under ett visst leveransår.

| (18) | Antalet PP2-dagar under ett leveransår är mellan 10 och 25. PP1-dagar är nödvändigtvis PP2-dagar. De PP2-dagar som inte är PP1-dagar väljs ut en dag i förväg av RTE, baserat på spänningskriterier i elsystemet. De gällande tidsperioderna är desamma som för PP1-dagarna. Antalet PP2-timmar med toppförbrukning är alltså mellan 100 och 250 per år. |
| --- | --- |

(18)

Antalet PP2-dagar under ett leveransår är mellan 10 och 25. PP1-dagar är nödvändigtvis PP2-dagar. De PP2-dagar som inte är PP1-dagar väljs ut en dag i förväg av RTE, baserat på spänningskriterier i elsystemet. De gällande tidsperioderna är desamma som för PP1-dagarna. Antalet PP2-timmar med toppförbrukning är alltså mellan 100 och 250 per år.

| (19) | Den certifierade nivån beräknas sedan av RTE baserat på överförda data samt på beräkningsmetoder som fastställs i kapacitetsmekanismens rättsliga grund. Därför görs korrigeringar för att exempelvis ta hänsyn till möjligt antal sammanhängande dagar av certifierad, aktiverad kapacitet eller det faktiska bidraget till en minskning av risken för elbrist då den primära energikällan omfattas av väderbetingade risker. |
| --- | --- |

(19)

Den certifierade nivån beräknas sedan av RTE baserat på överförda data samt på beräkningsmetoder som fastställs i kapacitetsmekanismens rättsliga grund. Därför görs korrigeringar för att exempelvis ta hänsyn till möjligt antal sammanhängande dagar av certifierad, aktiverad kapacitet eller det faktiska bidraget till en minskning av risken för elbrist då den primära energikällan omfattas av väderbetingade risker.

| (20) | Aktören kan sedan ändra sina tillgänglighetsprognoser under hela kapacitetsmekanismen, även under leveransåret, tack vare en bestämmelse om justering. Justeringen motsvarar en förnyad certifiering av kapaciteten och gör det möjligt för aktören att ändra sina bedömningar allteftersom ny information om kapaciteten framkommer. Man kan justera uppåt och nedåt. |
| --- | --- |

(20)

Aktören kan sedan ändra sina tillgänglighetsprognoser under hela kapacitetsmekanismen, även under leveransåret, tack vare en bestämmelse om justering. Justeringen motsvarar en förnyad certifiering av kapaciteten och gör det möjligt för aktören att ändra sina bedömningar allteftersom ny information om kapaciteten framkommer. Man kan justera uppåt och nedåt.

| (21) | Det här deklareringssystemet kompletteras med ett system för kontroll av kapaciteten: principen är att all certifierad kapacitet ska aktiveras åtminstone en gång per år. Det rör sig om slumpmässiga tester för varje kapacitet utan att aktören förvarnas. En kapacitet får inte testas mer än tre gånger per leveransperiod. |
| --- | --- |

(21)

Det här deklareringssystemet kompletteras med ett system för kontroll av kapaciteten: principen är att all certifierad kapacitet ska aktiveras åtminstone en gång per år. Det rör sig om slumpmässiga tester för varje kapacitet utan att aktören förvarnas. En kapacitet får inte testas mer än tre gånger per leveransperiod.

| (22) | Certifieringsvillkorens detaljer varierar efter kapacitetstyp:






  1. | För befintlig produktionskapacitet kan en certifiering påbörjas fyra år före leveransperioden, och en ansökan om certifiering måste göras tre år före leveransårets början. |
| --- | --- | --- |

(22)

Certifieringsvillkorens detaljer varierar efter kapacitetstyp:

1.

För befintlig produktionskapacitet kan en certifiering påbörjas fyra år före leveransperioden, och en ansökan om certifiering måste göras tre år före leveransårets början.

| 2. | För planerad produktionskapacitet kan en ansökan om certifiering göras efter undertecknandet av den första betalningen enligt det undertecknade anslutningsavtalet ända fram till två månader före leveransperiodens början. |
| --- | --- |

2.

För planerad produktionskapacitet kan en ansökan om certifiering göras efter undertecknandet av den första betalningen enligt det undertecknade anslutningsavtalet ända fram till två månader före leveransperiodens början.

| 3. | Laststyrningskapaciteter kan certifieras ända fram till två månader före leveransperiodens början. |
| --- | --- |

3.

Laststyrningskapaciteter kan certifieras ända fram till två månader före leveransperiodens början.

| (23) | Ansvarig för certifieringsomfattningen (responsable du périmètre de certification), nedan kallad RPC, är den juridiska person som är ekonomiskt ansvarig för avvikelserna hos de aktörer som förvaltar kapacitet inom det aktuella området. Aktörerna kan vara sin egen RPC eller ha avtal med en RPC. En RPC kan ackumulera kapaciteterna inom sitt område. |
| --- | --- |

(23)

Ansvarig för certifieringsomfattningen (responsable du périmètre de certification), nedan kallad RPC, är den juridiska person som är ekonomiskt ansvarig för avvikelserna hos de aktörer som förvaltar kapacitet inom det aktuella området. Aktörerna kan vara sin egen RPC eller ha avtal med en RPC. En RPC kan ackumulera kapaciteterna inom sitt område.

responsable du périmètre de certification

RPC

| (24) | Beträffande den ekonomiska regleringen av avvikelser så underrättar RTE varje RPC om avvikelsen inom sitt område senast den 1 december under leveransåret +2. |
| --- | --- |

(24)

Beträffande den ekonomiska regleringen av avvikelser så underrättar RTE varje RPC om avvikelsen inom sitt område senast den 1 december under leveransåret +2.

2.3   Handel med kapacitetsgarantier

Handel med kapacitetsgarantier

| (25) | Alla kapacitetsgarantier är införda i registret över kapacitetsgarantier som förs av RTE. Varje leverantör och varje aktör som förvaltar kapacitet är skyldig att öppna ett konto i RTE:s register över kapacitetsgarantier. De vertikalt integrerade aktörerna måste alltså ha två konton i registret, ett för sin produktionsverksamhet och ett för sin försäljningsverksamhet. |
| --- | --- |

(25)

Alla kapacitetsgarantier är införda i registret över kapacitetsgarantier som förs av RTE. Varje leverantör och varje aktör som förvaltar kapacitet är skyldig att öppna ett konto i RTE:s register över kapacitetsgarantier. De vertikalt integrerade aktörerna måste alltså ha två konton i registret, ett för sin produktionsverksamhet och ett för sin försäljningsverksamhet.

| (26) | Äganderätten till en kapacitetsgaranti införs av RTE på innehavarens konto i registret över kapacitetsgarantier. Varje kapacitetsgaranti numreras för att möjliggöra hantering och kunna spåra handeln. Den är giltig under ett leveransår. Kapacitetsgarantin, vars enhet är 0,1 MW (4), existerar först när den har utfärdats: en aktör som innehar en kapacitetsgaranti bär ingen risk gällande den underliggande kapaciteten. |
| --- | --- |

(26)

Äganderätten till en kapacitetsgaranti införs av RTE på innehavarens konto i registret över kapacitetsgarantier. Varje kapacitetsgaranti numreras för att möjliggöra hantering och kunna spåra handeln. Den är giltig under ett leveransår. Kapacitetsgarantin, vars enhet är 0,1 MW (4), existerar först när den har utfärdats: en aktör som innehar en kapacitetsgaranti bär ingen risk gällande den underliggande kapaciteten.

4

| (27) | Överföringar av kapacitetsgarantier mellan aktörer (utfärdande och avyttring) sker genom att garantierna överförs i registret över kapacitetsgarantier på begäran av de två parterna (överlåtaren och mottagaren). Den faktiska överföringen av äganderätten sker genom att kapacitetsgarantin förs in på den mottagande aktörens konto. |
| --- | --- |

(27)

Överföringar av kapacitetsgarantier mellan aktörer (utfärdande och avyttring) sker genom att garantierna överförs i registret över kapacitetsgarantier på begäran av de två parterna (överlåtaren och mottagaren). Den faktiska överföringen av äganderätten sker genom att kapacitetsgarantin förs in på den mottagande aktörens konto.

| (28) | Handeln med kapacitetsgarantier kan ske genom ömsesidig överenskommelse eller på reglerade marknader. |
| --- | --- |

(28)

Handeln med kapacitetsgarantier kan ske genom ömsesidig överenskommelse eller på reglerade marknader.

| (29) | Handeln med kapacitetsgarantier kan göras under hela perioden från certifieringen av kapacitetsgarantierna fram till sista dagen för avyttringen. Såsom förklaras i skäl 23 underrättar RTE varje leverantör om dennes kapacitetsskyldighet senast den 1 december under leveransåret +2. Avyttringen måste sedan ske inom 15 dagar. |
| --- | --- |

(29)

Handeln med kapacitetsgarantier kan göras under hela perioden från certifieringen av kapacitetsgarantierna fram till sista dagen för avyttringen. Såsom förklaras i skäl 23 underrättar RTE varje leverantör om dennes kapacitetsskyldighet senast den 1 december under leveransåret +2. Avyttringen måste sedan ske inom 15 dagar.

| (30) | De leverantörer som vid sista dagen för underrättelsen av skyldigheten har ett överskott av kapacitetsgarantier i förhållande till sin skyldighet måste genomföra ett offentligt försäljningsanbud före sista dagen för avyttring av kapacitetsgarantierna. |
| --- | --- |

(30)

De leverantörer som vid sista dagen för underrättelsen av skyldigheten har ett överskott av kapacitetsgarantier i förhållande till sin skyldighet måste genomföra ett offentligt försäljningsanbud före sista dagen för avyttring av kapacitetsgarantierna.

| (31) | Fem dagar efter sista dagen för avyttring av kapacitetsgarantier beräknar RTE för varje leverantör obalansen mellan leverantörens kapacitetsskyldighet och kapacitetsgarantierna på dennes konto i registret, samt den tillhörande ekonomiska regleringen. |
| --- | --- |

(31)

Fem dagar efter sista dagen för avyttring av kapacitetsgarantier beräknar RTE för varje leverantör obalansen mellan leverantörens kapacitetsskyldighet och kapacitetsgarantierna på dennes konto i registret, samt den tillhörande ekonomiska regleringen.

2.4   Ekonomisk reglering av avvikelser

Ekonomisk reglering av avvikelser

| (32) | I mekanismen föreskrivs en ansvarsskyldighet för av avvikelserna mellan det faktiskt uppnådda resultatet och prognoserna. |
| --- | --- |

(32)

I mekanismen föreskrivs en ansvarsskyldighet för av avvikelserna mellan det faktiskt uppnådda resultatet och prognoserna.

| (33) | Den ekonomiska regleringen omfattar avvikelsereglering som utförs på nästan samma sätt som för energi (justering eller balansering). Man utgår från principen att leverantörerna och de som är ansvariga för certifieringsomfattningen betalar vid negativ obalans och erhåller betalning vid en positiv obalans. Vid negativ obalans omfattas alla slutkonsumenter av en prissänkning genom avgiftssystemet för användning av det allmänna elnätet (TURPE, Tarif d'Utilisation du Réseau Public d'Electricité) (5). |
| --- | --- |

(33)

Den ekonomiska regleringen omfattar avvikelsereglering som utförs på nästan samma sätt som för energi (justering eller balansering). Man utgår från principen att leverantörerna och de som är ansvariga för certifieringsomfattningen betalar vid negativ obalans och erhåller betalning vid en positiv obalans. Vid negativ obalans omfattas alla slutkonsumenter av en prissänkning genom avgiftssystemet för användning av det allmänna elnätet (TURPE, Tarif d'Utilisation du Réseau Public d'Electricité) (5).

justering

balansering

Tarif d'Utilisation du Réseau Public d'Electricité

5

| (34) | Det pris som används för ett visst leveransår beror på följande kriterier:






  1. | När försörjningstryggheten inte är påtagligt hotad baseras priset helt på marknadens referenspris (PRM, prix de référence de marché), det vill säga kapacitetsprisernas aritmetiska medelvärde som fastställs vid auktionerna före leveransåret). Vid regleringen av negativa avvikelser läggs en stimulanskoefficient (koefficienten ”k”) till priset för att uppmuntra till att använda garantimarknaden i stället för att vänta på ekonomisk reglering (för positiva avvikelser dras den av). |
| --- | --- | --- |

(34)

Det pris som används för ett visst leveransår beror på följande kriterier:

1.

När försörjningstryggheten inte är påtagligt hotad baseras priset helt på marknadens referenspris (PRM, prix de référence de marché), det vill säga kapacitetsprisernas aritmetiska medelvärde som fastställs vid auktionerna före leveransåret). Vid regleringen av negativa avvikelser läggs en stimulanskoefficient (koefficienten ”k”) till priset för att uppmuntra till att använda garantimarknaden i stället för att vänta på ekonomisk reglering (för positiva avvikelser dras den av).

prix de référence de marché

| 2. | När försörjningstryggheten är påtagligt hotad (då de sammanlagda avvikelserna ligger under ett tröskelvärde som ska fastställas av RTE: 2 GW under den samlade skyldigheten för de två första leveransåren) baseras priset för avvikelseregleringen på ett reglerat pris (Padmin). Det reglerade priset motsvarar ett högsta kapacitetspris på marknaden. |
| --- | --- |

2.

När försörjningstryggheten är påtagligt hotad (då de sammanlagda avvikelserna ligger under ett tröskelvärde som ska fastställas av RTE: 2 GW under den samlade skyldigheten för de två första leveransåren) baseras priset för avvikelseregleringen på ett reglerat pris (Padmin). Det reglerade priset motsvarar ett högsta kapacitetspris på marknaden.

| (35) | Då de olika avvikelseregleringarna beräknats betalar alla RPC och leverantörer med negativa avvikelser in det belopp de är skyldiga sin respektive fond, medan alla RPC och leverantörer med positiva avvikelser mottar det belopp som man är skyldig dem. Summan av de positiva betalningarna får inte vara högre än summan av de negativa betalningarna för ett givet leveransår. Det eventuellt resterande beloppet i fonderna för avvikelsereglering omfördelas till användarna av det allmänna elöverföringsnätet, det vill säga till alla slutkunder. |
| --- | --- |

(35)

Då de olika avvikelseregleringarna beräknats betalar alla RPC och leverantörer med negativa avvikelser in det belopp de är skyldiga sin respektive fond, medan alla RPC och leverantörer med positiva avvikelser mottar det belopp som man är skyldig dem. Summan av de positiva betalningarna får inte vara högre än summan av de negativa betalningarna för ett givet leveransår. Det eventuellt resterande beloppet i fonderna för avvikelsereglering omfördelas till användarna av det allmänna elöverföringsnätet, det vill säga till alla slutkunder.

| (36) | Det finns inget finansiellt flöde mellan fonden för RPC:s avvikelsereglering och fonden för leverantörernas avvikelsereglering. Det finns alltså inget finansiellt flöde mellan de aktörer som förvaltar kapacitet och de leverantörer som berörs av avvikelseregleringen. |
| --- | --- |

(36)

Det finns inget finansiellt flöde mellan fonden för RPC:s avvikelsereglering och fonden för leverantörernas avvikelsereglering. Det finns alltså inget finansiellt flöde mellan de aktörer som förvaltar kapacitet och de leverantörer som berörs av avvikelseregleringen.

| (37) | RTE svarar för administration, redovisning och ekonomisk förvaltning av avvikelsefonderna (fond för avvikelseregleringen för ansvariga för certifieringsomfattningen och fond för reglering av justering av leverantörernas kapacitet) enligt reglerna för privat bokföring. RTE ansvarar därför för att fakturera och driva in belopp som fordras av RPC och leverantörer, samt att upptäckta eventuella uteblivna betalningar. |
| --- | --- |

(37)

RTE svarar för administration, redovisning och ekonomisk förvaltning av avvikelsefonderna (fond för avvikelseregleringen för ansvariga för certifieringsomfattningen och fond för reglering av justering av leverantörernas kapacitet) enligt reglerna för privat bokföring. RTE ansvarar därför för att fakturera och driva in belopp som fordras av RPC och leverantörer, samt att upptäckta eventuella uteblivna betalningar.

| (38) | Elregleringskommittén CRE, en nationell tillsynsmyndighet för energisektorn, ansvarar i sin tur för kontrollen av leverantörernas avvikelsereglering (artikel 7 i dekret nr 2012-1405, kodifierad i artikel R. 335-12 i energilagen [code de l'énergie]) och kan utdöma en administrativ påföljd om den lagstadgade skyldigheten att bekosta avvikelserna inte uppfylls. Påföljden ska vara proportionerlig och får inte överstiga 120 000 euro per MW kapacitet för ett leveransår (artikel L. 335-7 i den franska energilagen). |
| --- | --- |

(38)

Elregleringskommittén CRE, en nationell tillsynsmyndighet för energisektorn, ansvarar i sin tur för kontrollen av leverantörernas avvikelsereglering (artikel 7 i dekret nr 2012-1405, kodifierad i artikel R. 335-12 i energilagen [code de l'énergie]) och kan utdöma en administrativ påföljd om den lagstadgade skyldigheten att bekosta avvikelserna inte uppfylls. Påföljden ska vara proportionerlig och får inte överstiga 120 000 euro per MW kapacitet för ett leveransår (artikel L. 335-7 i den franska energilagen).

code de l'énergie

2.5   Nationell rättslig grund

Nationell rättslig grund

| (39) | Följande franska lagar och bestämmelser ligger till grund för kapacitetsmekanismen:






  1. | Lag nr 2010-1488 av den 7 december 2010 om en ny organisation av elmarknaden, kodifierad särskilt i artiklarna L. 335-1 till L. 335-7 samt L. 321-16 till L. 321-17 i energilagen. |
| --- | --- | --- |

(39)

Följande franska lagar och bestämmelser ligger till grund för kapacitetsmekanismen:

1.

Lag nr 2010-1488 av den 7 december 2010 om en ny organisation av elmarknaden, kodifierad särskilt i artiklarna L. 335-1 till L. 335-7 samt L. 321-16 till L. 321-17 i energilagen.

| 2. | Dekret nr 2012-1405 av den 14 december 2012 om leverantörers bidrag till trygg elförsörjning och om inrättande av en mekanism för kapacitetsskyldighet inom elsektorn, enligt artikel L. 335-6 och kodifierad i artiklarna R. 335-1 till D. 335-54 i lagstiftningsdelen i energilagen. |
| --- | --- |

2.

Dekret nr 2012-1405 av den 14 december 2012 om leverantörers bidrag till trygg elförsörjning och om inrättande av en mekanism för kapacitetsskyldighet inom elsektorn, enligt artikel L. 335-6 och kodifierad i artiklarna R. 335-1 till D. 335-54 i lagstiftningsdelen i energilagen.

| 3. | Förordningen av den 22 januari 2015 som fastställer reglerna för kapacitetsmekanismen och som antagits i enlighet med artikel 2 i dekret nr 2012-1405 av den 14 december 2012 om leverantörers bidrag till trygg elförsörjning och om inrättande av en mekanism för kapacitetsskyldighet inom elsektorn. |
| --- | --- |

3.

Förordningen av den 22 januari 2015 som fastställer reglerna för kapacitetsmekanismen och som antagits i enlighet med artikel 2 i dekret nr 2012-1405 av den 14 december 2012 om leverantörers bidrag till trygg elförsörjning och om inrättande av en mekanism för kapacitetsskyldighet inom elsektorn.

| 4. | Bilagan till förordningen av den 22 januari 2015: regler för kapacitetsmekanismen. |
| --- | --- |

4.

Bilagan till förordningen av den 22 januari 2015: regler för kapacitetsmekanismen.

| (40) | Mot bakgrund av Frankrikes föreslagna åtgärder efter kommissionens invändningar i beslutet om att inleda förfarandet, kommer dessa lagtexter att ändras eller kompletteras för att återspegla alla åtgärder som beskrivs i avsnitt tre i detta beslut. |
| --- | --- |

(40)

Mot bakgrund av Frankrikes föreslagna åtgärder efter kommissionens invändningar i beslutet om att inleda förfarandet, kommer dessa lagtexter att ändras eller kompletteras för att återspegla alla åtgärder som beskrivs i avsnitt tre i detta beslut.

2.6   Stödmottagare

Stödmottagare

| (41) | Mekanismens stödmottagare är de som innehar kapacitet och erhåller kapacitetsgarantier från staten (genom RTE), och har möjlighet att sälja dem vidare. |
| --- | --- |

(41)

Mekanismens stödmottagare är de som innehar kapacitet och erhåller kapacitetsgarantier från staten (genom RTE), och har möjlighet att sälja dem vidare.

2.7   Mekanismens syfte: trygg energiförsörjning

Mekanismens syfte: trygg energiförsörjning

| (42) | Den indikator som används i Frankrike för att bedöma risken för störningar av balansen mellan utbud och efterfrågan på el är den förväntade tidsrymden för elbrist på grund av obalans mellan utbud och efterfrågan (Loss Of Load Expectation, LOLE). I Frankrike har myndigheterna valt att utgå från tre timmars förväntad elbrist i genomsnitt per år. |
| --- | --- |

(42)

Den indikator som används i Frankrike för att bedöma risken för störningar av balansen mellan utbud och efterfrågan på el är den förväntade tidsrymden för elbrist på grund av obalans mellan utbud och efterfrågan (Loss Of Load Expectation, LOLE). I Frankrike har myndigheterna valt att utgå från tre timmars förväntad elbrist i genomsnitt per år.

Loss Of Load Expectation

| (43) | De franska myndigheterna har klargjort att Frankrike sedan många år tillbaka har en speciell elförbrukningstopp under vintern. Det franska elsystemet kännetecknas nämligen av en betydande värmekänslighet i förhållande till elförbrukningen, vilket leder till en elförbrukningstopp under vinterns köldvågor. Som visas i figur 2 har denna värmekänslighet fortsatt att öka de senaste åren, framför allt på grund av den ökade elvärmeförbrukningen, men även på grund av ny elanvändning som ofta sammanfaller med hög belastning under kvällar. |
| --- | --- |

(43)

De franska myndigheterna har klargjort att Frankrike sedan många år tillbaka har en speciell elförbrukningstopp under vintern. Det franska elsystemet kännetecknas nämligen av en betydande värmekänslighet i förhållande till elförbrukningen, vilket leder till en elförbrukningstopp under vinterns köldvågor. Som visas i figur 2 har denna värmekänslighet fortsatt att öka de senaste åren, framför allt på grund av den ökade elvärmeförbrukningen, men även på grund av ny elanvändning som ofta sammanfaller med hög belastning under kvällar.

| (44) | Förbrukningen under topparna ökar snabbare än den allmänna elförbrukningsnivån. De franska förbrukningstopparna präglas av hög instabilitet och variationerna i förbrukningen kan därför vara särskilt påtagliga (ända upp till 20 GW från ett år till ett annat). Att behärska elförbrukningstopparna är alltså en central fråga, speciellt mot bakgrund av övergången till elektrisk energiförsörjning.

  Figur 2


  Tidigare förbrukningstoppar i Frankrike




  Tidigare förbrukningstoppar under det senaste deccenniet

  Källa: RTE, prognos över balansen mellan utbud och efterfrågan på el i Frankrike 2014, s. 33. |
| --- | --- |

(44)

Förbrukningen under topparna ökar snabbare än den allmänna elförbrukningsnivån. De franska förbrukningstopparna präglas av hög instabilitet och variationerna i förbrukningen kan därför vara särskilt påtagliga (ända upp till 20 GW från ett år till ett annat). Att behärska elförbrukningstopparna är alltså en central fråga, speciellt mot bakgrund av övergången till elektrisk energiförsörjning.

Figur 2

Figur 2

Tidigare förbrukningstoppar i Frankrike

Tidigare förbrukningstoppar i Frankrike

Tidigare förbrukningstoppar under det senaste deccenniet

Källa: RTE, prognos över balansen mellan utbud och efterfrågan på el i Frankrike 2014, s. 33.

Källa:

| (45) | Enligt RTE kännetecknas Europa, av flera skäl, av en stagnerande efterfrågan och en betydande överkapacitet i elproduktionen. Sedan 2008 har den ekonomiska krisen gjort att efterfrågan på el minskat. Samtidigt är utvecklingen av subventionerad, förnybar energi ”utanför marknaden” med prioriterad åtkomst till elnätet snabb. Dessutom upplever de europeiska kolkraftverken ett förnyat uppsving på grund av lägre kolpriser, som i sin tur beror på utvecklingen av amerikansk skiffergas som drivit Förenta staterna till massiv export av sitt nya överskott på kolproduktion till Europa. Slutligen håller gaskraftverkens lönsamhet på att minska kraftigt, och därmed deras verksamhet, eftersom de blivit mindre konkurrenskraftiga än kolkraftverken. |
| --- | --- |

(45)

Enligt RTE kännetecknas Europa, av flera skäl, av en stagnerande efterfrågan och en betydande överkapacitet i elproduktionen. Sedan 2008 har den ekonomiska krisen gjort att efterfrågan på el minskat. Samtidigt är utvecklingen av subventionerad, förnybar energi ”utanför marknaden” med prioriterad åtkomst till elnätet snabb. Dessutom upplever de europeiska kolkraftverken ett förnyat uppsving på grund av lägre kolpriser, som i sin tur beror på utvecklingen av amerikansk skiffergas som drivit Förenta staterna till massiv export av sitt nya överskott på kolproduktion till Europa. Slutligen håller gaskraftverkens lönsamhet på att minska kraftigt, och därmed deras verksamhet, eftersom de blivit mindre konkurrenskraftiga än kolkraftverken.

| (46) | Mot denna bakgrund leder klimatförhållandena till en osäkerhet om betalningen för kapacitet vid förbrukningstoppar, som behövs för att täcka perioder med hög belastning. Förbrukningstoppar är sällsynta, de inträffar några timmar om året eller inte alls under de år då det råder milda temperaturer. |
| --- | --- |

(46)

Mot denna bakgrund leder klimatförhållandena till en osäkerhet om betalningen för kapacitet vid förbrukningstoppar, som behövs för att täcka perioder med hög belastning. Förbrukningstoppar är sällsynta, de inträffar några timmar om året eller inte alls under de år då det råder milda temperaturer.

| (47) | Den franska kapacitetsmekanismen har utformats som en del av lösningarna på problemet, för att se till att myndigheternas kriterium om trygg energiförsörjning följs. Mekanismen utgör både ett sätt att förändra beteendena vid förbrukningstoppar (efter efterfrågan) och få fram lämpliga investeringar i produktionsanläggningar och i laststyrningskapacitet (efter utbudet). |
| --- | --- |

(47)

Den franska kapacitetsmekanismen har utformats som en del av lösningarna på problemet, för att se till att myndigheternas kriterium om trygg energiförsörjning följs. Mekanismen utgör både ett sätt att förändra beteendena vid förbrukningstoppar (efter efterfrågan) och få fram lämpliga investeringar i produktionsanläggningar och i laststyrningskapacitet (efter utbudet).

2.8   Budget

Budget

| (48) | Kapacitetsgarantiernas värde fastställs inte administrativt, utan bestäms av marknaden. Mekanismens aktörer handlar fritt på grundval av sina bedömningar, säkringsstrategi och den information de har tillgång till. |
| --- | --- |

(48)

Kapacitetsgarantiernas värde fastställs inte administrativt, utan bestäms av marknaden. Mekanismens aktörer handlar fritt på grundval av sina bedömningar, säkringsstrategi och den information de har tillgång till.

| (49) | Trots att mekanismen är decentraliserad, vilket försvårar en budgetberäkning, har en beräkning genomförts utifrån antagandet att den sammanlagda kapacitetsskyldigheten för den franska efterfrågan uppgår till mellan 80 000 och 95 000 MW och med utgångspunkt i att säkerhetsfaktorns värde ligger på 0,93. Efterfrågan kommer att bero på förbrukningsutvecklingen på det franska fastlandet, inberäknat elleverantörernas åtgärder för efterfrågestyrning, som ska leda till en minskning av de individuella skyldigheterna. Mot bakgrund av detta skulle bruttointäkterna som aktörerna på kapacitetsmarknaden får kunna variera mellan 0 euro/kW och 30 euro/kW under perioden 2017–2026, med de högsta beloppen de år då det behövs nya produktionsmedel. |
| --- | --- |

(49)

Trots att mekanismen är decentraliserad, vilket försvårar en budgetberäkning, har en beräkning genomförts utifrån antagandet att den sammanlagda kapacitetsskyldigheten för den franska efterfrågan uppgår till mellan 80 000 och 95 000 MW och med utgångspunkt i att säkerhetsfaktorns värde ligger på 0,93. Efterfrågan kommer att bero på förbrukningsutvecklingen på det franska fastlandet, inberäknat elleverantörernas åtgärder för efterfrågestyrning, som ska leda till en minskning av de individuella skyldigheterna. Mot bakgrund av detta skulle bruttointäkterna som aktörerna på kapacitetsmarknaden får kunna variera mellan 0 euro/kW och 30 euro/kW under perioden 2017–2026, med de högsta beloppen de år då det behövs nya produktionsmedel.

2.9   Varaktighet

Varaktighet

| (50) | Det första leveransåret börjar den 1 januari 2017. Genom undantag från den allmänna regeln, enligt vilken certifieringarna görs fyra år före leveransåret, började certifieringen för det första leveransåret (2017) den 1 april 2015. Så länge som de franska myndigheterna inte fastställer något slutdatum för mekanismen kommer RTE och tillsynsmyndigheten att göra en årlig utvärdering, fastställd enligt fransk lagstiftning. Utvärderingen kan, när så är lämpligt, antingen ge upphov till en översyn av mekanismen (t.ex. för att göra den förenlig med de senaste ändringarna i EU-lagstiftningen) eller att mekanismen upphör, om den inte längre behövs (6). |
| --- | --- |

(50)

Det första leveransåret börjar den 1 januari 2017. Genom undantag från den allmänna regeln, enligt vilken certifieringarna görs fyra år före leveransåret, började certifieringen för det första leveransåret (2017) den 1 april 2015. Så länge som de franska myndigheterna inte fastställer något slutdatum för mekanismen kommer RTE och tillsynsmyndigheten att göra en årlig utvärdering, fastställd enligt fransk lagstiftning. Utvärderingen kan, när så är lämpligt, antingen ge upphov till en översyn av mekanismen (t.ex. för att göra den förenlig med de senaste ändringarna i EU-lagstiftningen) eller att mekanismen upphör, om den inte längre behövs (6).

6

2.10   Kumulering

Kumulering

| (51) | När det gäller anläggningar som har avtal om köpskyldighet (el från förnybara energikällor) eller som kan få ersättningstillägg, föreskrivs i artiklarna L. 121-24 och L. 335-5 i energilagen att vinsten vid försäljningen av kapacitetsgarantier ska dras av från deras sammanlagda avgifter för allmännyttiga tjänster, inklusive övrigt beviljat statligt stöd som finansierar stödåtgärden genom köpskyldighet. Enligt samma princip kommer producenterna inte att omfattas av avvikelseregleringen om den faktiska kapaciteten ligger under den som certifierats, på grund av osäker tillgång på den primära energikällan (7). |
| --- | --- |

(51)

När det gäller anläggningar som har avtal om köpskyldighet (el från förnybara energikällor) eller som kan få ersättningstillägg, föreskrivs i artiklarna L. 121-24 och L. 335-5 i energilagen att vinsten vid försäljningen av kapacitetsgarantier ska dras av från deras sammanlagda avgifter för allmännyttiga tjänster, inklusive övrigt beviljat statligt stöd som finansierar stödåtgärden genom köpskyldighet. Enligt samma princip kommer producenterna inte att omfattas av avvikelseregleringen om den faktiska kapaciteten ligger under den som certifierats, på grund av osäker tillgång på den primära energikällan (7).

7

3.   ANGIVANDE AV SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

ANGIVANDE AV SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

3.1   Statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| (52) | Av följande orsaker hade kommissionen redan i beslutet om att inleda förfarandet i skäl 143 kommit fram till att åtgärden utgör ett statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(52)

Av följande orsaker hade kommissionen redan i beslutet om att inleda förfarandet i skäl 143 kommit fram till att åtgärden utgör ett statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

3.1.1   Ansvar och finansiering genom statliga medel

Ansvar och finansiering genom statliga medel

| (53) | I beslutet om att inleda förfarandet drog kommissionens slutsatsen att en överföring av statliga medel inte enbart förekommer vid en överföring av pengar direkt från statsbudgeten eller från ett offentligt organ, utan även när medlen för att stödja mekanismen kommer från företagens eget kapital, förutsatt att i) staten avstår från att driva in de statliga medel som ska drivas in och/eller ii) att de ekonomiska resurser som används för åtgärden kontrolleras av staten, utan att nödvändigtvis permanent tillhöra offentliga medel. |
| --- | --- |

(53)

I beslutet om att inleda förfarandet drog kommissionens slutsatsen att en överföring av statliga medel inte enbart förekommer vid en överföring av pengar direkt från statsbudgeten eller från ett offentligt organ, utan även när medlen för att stödja mekanismen kommer från företagens eget kapital, förutsatt att i) staten avstår från att driva in de statliga medel som ska drivas in och/eller ii) att de ekonomiska resurser som används för åtgärden kontrolleras av staten, utan att nödvändigtvis permanent tillhöra offentliga medel.

| (54) | Vad gäller den första punkten avstår franska staten från offentliga medel eftersom den delar ut kapacitetscertifikaten kostnadsfritt till de aktörer som förvaltar kapacitet i stället för att sälja dem (som i målen NOx (8) och de rumänska gröna certifikaten (9)). |
| --- | --- |

(54)

Vad gäller den första punkten avstår franska staten från offentliga medel eftersom den delar ut kapacitetscertifikaten kostnadsfritt till de aktörer som förvaltar kapacitet i stället för att sälja dem (som i målen NOx (8) och de rumänska gröna certifikaten (9)).

NOx

8

de rumänska gröna certifikaten

9

| (55) | Vad gäller den andra punkten kontrolleras de ekonomiska resurserna för att stödja mekanismen av staten (på samma sätt som för målen Vent de Colère (10) och Essent (11)) därför att (i) medlen bygger på obligatoriska bidrag som införts av staten och tillskrivs alltså den senare, (ii) staten fastställer parametrar (kriterium om trygg energiförsörjning och metod för fastställande av marknadens referenspris, vilket bestämmer priset för avvikelseregleringen) som påverkar kapacitetspriset och den totala mängden certifikat, även om de inte i sig fastställs av staten, (iii) elregleringskommittén (CRE) har befogenhet att utdöma påföljder mot leverantörer som inte fullgör sina skyldigheter beträffande avvikelseregleringen, och (iv) den systemansvariga för elöverföringsnätet, RTE, har utsetts av staten för att hantera avvikelseregleringsfonden. |
| --- | --- |

(55)

Vad gäller den andra punkten kontrolleras de ekonomiska resurserna för att stödja mekanismen av staten (på samma sätt som för målen Vent de Colère (10) och Essent (11)) därför att (i) medlen bygger på obligatoriska bidrag som införts av staten och tillskrivs alltså den senare, (ii) staten fastställer parametrar (kriterium om trygg energiförsörjning och metod för fastställande av marknadens referenspris, vilket bestämmer priset för avvikelseregleringen) som påverkar kapacitetspriset och den totala mängden certifikat, även om de inte i sig fastställs av staten, (iii) elregleringskommittén (CRE) har befogenhet att utdöma påföljder mot leverantörer som inte fullgör sina skyldigheter beträffande avvikelseregleringen, och (iv) den systemansvariga för elöverföringsnätet, RTE, har utsetts av staten för att hantera avvikelseregleringsfonden.

Vent de Colère

10

Essent

11

3.1.2   Selektiv fördel

Selektiv fördel

| (56) | Enligt kommissionen tillämpas inte Altmarkdomen (12) i detta fall eftersom en allmännyttig skyldighet inte är klart definierad. Mekanismens skyldigheter skulle bli många och olika beroende på berörda parter (kraftverksoperatörer, laststyrningsoperatörer, leverantörer). Vad beträffar skyldigheten som åligger de aktörer som förvaltar kapacitet, så är certifieringsskyldigheten inte strängt reglerad i den mån i) den är frivillig för laststyrningskapaciteten och ii) operatörerna för befintliga produktionsanläggningar kan välja vilken kapacitetsnivå de certifierar. |
| --- | --- |

(56)

Enligt kommissionen tillämpas inte Altmarkdomen (12) i detta fall eftersom en allmännyttig skyldighet inte är klart definierad. Mekanismens skyldigheter skulle bli många och olika beroende på berörda parter (kraftverksoperatörer, laststyrningsoperatörer, leverantörer). Vad beträffar skyldigheten som åligger de aktörer som förvaltar kapacitet, så är certifieringsskyldigheten inte strängt reglerad i den mån i) den är frivillig för laststyrningskapaciteten och ii) operatörerna för befintliga produktionsanläggningar kan välja vilken kapacitetsnivå de certifierar.

Altmarkdomen

12

| (57) | Avyttringen av kapacitetsgarantier innebär därför en fördel och inte en kompensation för en allmännyttig skyldighet. Fördelen är selektiv, eftersom mekanismen ger aktörer som förvaltar kapacitet ett stöd som inte ges till andra branscher av ekonomin. |
| --- | --- |

(57)

Avyttringen av kapacitetsgarantier innebär därför en fördel och inte en kompensation för en allmännyttig skyldighet. Fördelen är selektiv, eftersom mekanismen ger aktörer som förvaltar kapacitet ett stöd som inte ges till andra branscher av ekonomin.

3.1.3   Effekter på konkurrens och handel mellan medlemsstater

Effekter på konkurrens och handel mellan medlemsstater

| (58) | Enligt kommissionen skulle kapacitetsmekanismen kunna påverka konkurrensen med de aktörer som förvaltar kapacitet i utlandet (och därigenom påverka handeln mellan medlemsstaterna), eftersom de aktörer som förvaltar kapacitet i Frankrike får en fördel jämfört med de aktörer som finns i utlandet på grund av att de inte kan certifieras. |
| --- | --- |

(58)

Enligt kommissionen skulle kapacitetsmekanismen kunna påverka konkurrensen med de aktörer som förvaltar kapacitet i utlandet (och därigenom påverka handeln mellan medlemsstaterna), eftersom de aktörer som förvaltar kapacitet i Frankrike får en fördel jämfört med de aktörer som finns i utlandet på grund av att de inte kan certifieras.

3.2   Mål av gemensamt intresse och behov

Mål av gemensamt intresse och behov

| (59) | De franska myndigheternas problem med produktionskapacitetens tillräcklighet är starkt kopplade till de efterfrågetoppar som uppkommer under förhållandevis korta perioder av sträng kyla, på grund av Frankrikes särskilda beroende av elvärme. |
| --- | --- |

(59)

De franska myndigheternas problem med produktionskapacitetens tillräcklighet är starkt kopplade till de efterfrågetoppar som uppkommer under förhållandevis korta perioder av sträng kyla, på grund av Frankrikes särskilda beroende av elvärme.

| (60) | I beslutet om att inleda förfarandet väcktes tvivel om det nödvändiga i åtgärden av följande anledningar:






  1. | Enligt utvärderingen av produktionskapacitetens tillräcklighet, Scenario Outlook and Adequacy Forecast av Entso för el (13), är det inget problem att säkra en trygg energiförsörjning förrän från och med år 2025. |
| --- | --- | --- |

(60)

I beslutet om att inleda förfarandet väcktes tvivel om det nödvändiga i åtgärden av följande anledningar:

1.

Enligt utvärderingen av produktionskapacitetens tillräcklighet, Scenario Outlook and Adequacy Forecast av Entso för el (13), är det inget problem att säkra en trygg energiförsörjning förrän från och med år 2025.

Scenario Outlook and Adequacy Forecast

13

| 2. | Frankrike tycks inte ha utforskat andra lösningar än kapacitetsmekanismen, till exempel taxor som skulle stimulera förbrukningsminskning vid perioder med toppförbrukning. |
| --- | --- |

2.

Frankrike tycks inte ha utforskat andra lösningar än kapacitetsmekanismen, till exempel taxor som skulle stimulera förbrukningsminskning vid perioder med toppförbrukning.

| 3. | Trots genomförandet av ett regelverk som främjar laststyrning och som gjort det möjligt att ersätta de tidigare laststyrningskapaciteterna som den traditionella leverantören erbjöd med oberoende laststyrningskapaciteter, så förväntar sig inte RTE någon betydande nettoökning av den franska laststyrningskapaciteten under perioden 2014–2019. |
| --- | --- |

3.

Trots genomförandet av ett regelverk som främjar laststyrning och som gjort det möjligt att ersätta de tidigare laststyrningskapaciteterna som den traditionella leverantören erbjöd med oberoende laststyrningskapaciteter, så förväntar sig inte RTE någon betydande nettoökning av den franska laststyrningskapaciteten under perioden 2014–2019.

3.3   Lämplighet

Lämplighet

| (61) | I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen att mekanismen riskerade att leda till diskriminering av olika slags laststyrningskapaciteter. Särskilt två typer av förbrukningsutjämning kan bidra till mekanismen: å ena sidan implicit laststyrningskapacitet, som utgörs av leverantörernas minskning av kapacitetsskyldigheten motsvarande den mängd kapacitet som erhålls genom att frånkoppla kunder under toppförbrukningstimmarna mellan 10 och 15 dagar per år, å andra sidan explicit laststyrningskapacitet, som kräver av (de stora) konsumenterna eller aggregatorerna att de låter certifiera sin förmåga till förbrukningsminskning och gör denna kapacitet åtkomlig (utan att den nödvändigtvis minskar) under toppförbrukningstimmarna mellan 10 och 25 dagar per år. |
| --- | --- |

(61)

I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen att mekanismen riskerade att leda till diskriminering av olika slags laststyrningskapaciteter. Särskilt två typer av förbrukningsutjämning kan bidra till mekanismen: å ena sidan implicit laststyrningskapacitet, som utgörs av leverantörernas minskning av kapacitetsskyldigheten motsvarande den mängd kapacitet som erhålls genom att frånkoppla kunder under toppförbrukningstimmarna mellan 10 och 15 dagar per år, å andra sidan explicit laststyrningskapacitet, som kräver av (de stora) konsumenterna eller aggregatorerna att de låter certifiera sin förmåga till förbrukningsminskning och gör denna kapacitet åtkomlig (utan att den nödvändigtvis minskar) under toppförbrukningstimmarna mellan 10 och 25 dagar per år.

| (62) | I beslutet om att inleda förfarandet kritiserade dessutom kommissionen att mekanismen inte var öppen för all teknik som skulle kunna bidra till en trygg energiförsörjning, bland annat sammanlänkningar och/eller utländsk kapacitet. |
| --- | --- |

(62)

I beslutet om att inleda förfarandet kritiserade dessutom kommissionen att mekanismen inte var öppen för all teknik som skulle kunna bidra till en trygg energiförsörjning, bland annat sammanlänkningar och/eller utländsk kapacitet.

| (63) | Kommissionen underströk också risken att ny produktionskapacitet inte skulle kunna medverka i mekanismen, främst på grund av bristen på tillförlitliga prissignaler för kapacitetsgarantierna. Kommissionen befarade i synnerhet att






  1. | kapacitetsgarantiernas relativt korta giltighetstid inte skulle kunna ge någon tillförlitlig prissignal, |
| --- | --- | --- |

(63)

Kommissionen underströk också risken att ny produktionskapacitet inte skulle kunna medverka i mekanismen, främst på grund av bristen på tillförlitliga prissignaler för kapacitetsgarantierna. Kommissionen befarade i synnerhet att

1.

kapacitetsgarantiernas relativt korta giltighetstid inte skulle kunna ge någon tillförlitlig prissignal,

| 2. | leverantörerna, och framför allt de nya aktörerna, skulle få svårt att i förväg förutse utvecklingen av sina kundportföljer, |
| --- | --- |

2.

leverantörerna, och framför allt de nya aktörerna, skulle få svårt att i förväg förutse utvecklingen av sina kundportföljer,

| 3. | incitamenten för att skapa balans för aktörerna före leveransåret inte skulle vara tillräckliga, och att |
| --- | --- |

3.

incitamenten för att skapa balans för aktörerna före leveransåret inte skulle vara tillräckliga, och att

| 4. | pristaket i avvikelseregleringen inte skulle återspegla kostnaden för ett nytt inträde på marknaden (cost of new entry, nedan kallat CONE). |
| --- | --- |

4.

pristaket i avvikelseregleringen inte skulle återspegla kostnaden för ett nytt inträde på marknaden (cost of new entry, nedan kallat CONE).

cost of new entry

CONE

3.4   Proportionalitetsprincipen

Proportionalitetsprincipen

| (64) | I beslutet om att inleda förfarandet identifierade kommissionen risken att mekanismen skulle kunna leda till en överkompensation av vissa aktörer som förvaltar kapacitet, främst på grund av följande faktorer:






  1. | Risk att leverantörerna överskattar förbrukningen – detta utgör en potentiell risk om leverantörernas respektive kapacitetsskyldigheter inte är tillräckligt tydliga. |
| --- | --- | --- |

(64)

I beslutet om att inleda förfarandet identifierade kommissionen risken att mekanismen skulle kunna leda till en överkompensation av vissa aktörer som förvaltar kapacitet, främst på grund av följande faktorer:

1.

Risk att leverantörerna överskattar förbrukningen – detta utgör en potentiell risk om leverantörernas respektive kapacitetsskyldigheter inte är tillräckligt tydliga.

| 2. | Möjlig bristande insyn i fastställandet av kapacitetspriser, speciellt på grund av den potentiellt stora mängd transaktioner som utförs efter ömsesidig överenskommelse, liksom transaktioner inom koncerner, vilket skulle kunna snedvrida prissignalen och medföra en överkompensation. |
| --- | --- |

2.

Möjlig bristande insyn i fastställandet av kapacitetspriser, speciellt på grund av den potentiellt stora mängd transaktioner som utförs efter ömsesidig överenskommelse, liksom transaktioner inom koncerner, vilket skulle kunna snedvrida prissignalen och medföra en överkompensation.

| 3. | Begränsad medverkan i mekanismen (uteslutning av gränsöverskridande kapacitet och diskriminering av olika laststyrningsoperatörer). |
| --- | --- |

3.

Begränsad medverkan i mekanismen (uteslutning av gränsöverskridande kapacitet och diskriminering av olika laststyrningsoperatörer).

| 4. | EDF:s marknadsinflytande – möjligheten att artificiellt öka värdet på kapacitetsgarantierna i egenskap av säljare, samtidigt som lägre priser tillämpas i försäljningsledet. Kommissionen identifierade här tre risker: risken för kapacitetsundanhållande, risken för undanhållande av kapacitetsgarantier och risken för ”prispress”. |
| --- | --- |

4.

EDF:s marknadsinflytande – möjligheten att artificiellt öka värdet på kapacitetsgarantierna i egenskap av säljare, samtidigt som lägre priser tillämpas i försäljningsledet. Kommissionen identifierade här tre risker: risken för kapacitetsundanhållande, risken för undanhållande av kapacitetsgarantier och risken för ”prispress”.

3.5   Undvikande av negativa effekter på handel och konkurrens

Undvikande av negativa effekter på handel och konkurrens

| (65) | I beslutet om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen ett antal problem med en potentiell snedvridning av konkurrensen, både på produktionsnivå och på elleveransnivå. |
| --- | --- |

(65)

I beslutet om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen ett antal problem med en potentiell snedvridning av konkurrensen, både på produktionsnivå och på elleveransnivå.

| (66) | Kommissionen uttryckte farhågor om att det förekommer betydande informationsasymmetri. De vertikalt integrerade stora aktörerna, särskilt de som redan är närvarande på den franska marknaden, kan få fördelar på grund av att de har mer djupgående kunskaper om marknaden, framför allt om kapacitetstillgång, behov av energiförsörjning och priser. De kan därför ta fram mer tillförlitliga prognoser och uppfylla mekanismens skyldigheter på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen uttryckte farhågor om att det förekommer betydande informationsasymmetri. De vertikalt integrerade stora aktörerna, särskilt de som redan är närvarande på den franska marknaden, kan få fördelar på grund av att de har mer djupgående kunskaper om marknaden, framför allt om kapacitetstillgång, behov av energiförsörjning och priser. De kan därför ta fram mer tillförlitliga prognoser och uppfylla mekanismens skyldigheter på ett effektivare sätt.

| (67) | På grund av informationsasymmetrin kommer det antagligen också att vara svårare för nya aktörer att uppskatta sin kommande kundportfölj, fastän en sådan uppskattning är nödvändig för att beräkna behovet av kapacitetsgarantier. |
| --- | --- |

(67)

På grund av informationsasymmetrin kommer det antagligen också att vara svårare för nya aktörer att uppskatta sin kommande kundportfölj, fastän en sådan uppskattning är nödvändig för att beräkna behovet av kapacitetsgarantier.

| (68) | Kommissionen uttryckte även farhågor om möjligheten att en traditionell, dominerande operatör undanhåller kapacitet. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen uttryckte även farhågor om möjligheten att en traditionell, dominerande operatör undanhåller kapacitet.

| (69) | Kommissionen tog också upp risken för att en traditionell, dominerande operatör undanhåller kapacitetsgarantier. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen tog också upp risken för att en traditionell, dominerande operatör undanhåller kapacitetsgarantier.

| (70) | Kommissionen framhöll dessutom en risk för utestängande på grund av priset (marginalpress eller prispress, underpris) från den traditionella, dominerande operatörens sida. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen framhöll dessutom en risk för utestängande på grund av priset (marginalpress eller prispress, underpris) från den traditionella, dominerande operatörens sida.

| (71) | Kommissionen betonade att bristen på långsiktiga prissignaler i fråga om kapacitet riskerar att skapa eller att stärka hindren för nya producenters tillgång till marknaden. Nya aktörers långsiktiga investeringar kan fordra en viss grad av förutsägbarhet när det gäller priser under flera år, vilket garantier som certifieras för ett år inte kan ge. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen betonade att bristen på långsiktiga prissignaler i fråga om kapacitet riskerar att skapa eller att stärka hindren för nya producenters tillgång till marknaden. Nya aktörers långsiktiga investeringar kan fordra en viss grad av förutsägbarhet när det gäller priser under flera år, vilket garantier som certifieras för ett år inte kan ge.

| (72) | Kommissionen bekräftade sin ståndpunkt om minskad konkurrens inom mekanismen på grund av att vissa sorters operatörer som förvaltar kapacitet utesluts (gränsöverskridande kapacitet och diskriminering bland operatörer med laststyrningskapacitet). |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen bekräftade sin ståndpunkt om minskad konkurrens inom mekanismen på grund av att vissa sorters operatörer som förvaltar kapacitet utesluts (gränsöverskridande kapacitet och diskriminering bland operatörer med laststyrningskapacitet).

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER OCH FRANKRIKES KOMMENTARER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER OCH FRANKRIKES KOMMENTARER

| (73) | Kommissionen fick under samrådstiden för beslutet om att inleda förfarandet 18 svar från berörda parter utöver franska staten, RTE och CRE. En av parterna svarade efter att tiden löpt ut. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen fick under samrådstiden för beslutet om att inleda förfarandet 18 svar från berörda parter utöver franska staten, RTE och CRE. En av parterna svarade efter att tiden löpt ut.

| (74) | De olika synpunkterna grupperas tematiskt nedan. De beaktas vid bedömningen av åtgärden, men utan att det uttryckligen hänvisas till dem. |
| --- | --- |

(74)

De olika synpunkterna grupperas tematiskt nedan. De beaktas vid bedömningen av åtgärden, men utan att det uttryckligen hänvisas till dem.

4.1   Statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| (75) | Samrådsdeltagarna har skilda åsikter om huruvida stödet inom mekansimen kan betecknas som statligt stöd. Hälften anser att åtgärden är ett statligt stöd, antingen uttryckligen eller underförstått, genom att inte kommentera kommissionens resonemang i denna fråga. Den andra hälften anser att mekanismen inte utgör något statligt stöd, av följande anledningar: |
| --- | --- |

(75)

Samrådsdeltagarna har skilda åsikter om huruvida stödet inom mekansimen kan betecknas som statligt stöd. Hälften anser att åtgärden är ett statligt stöd, antingen uttryckligen eller underförstått, genom att inte kommentera kommissionens resonemang i denna fråga. Den andra hälften anser att mekanismen inte utgör något statligt stöd, av följande anledningar:

| (76) | Två samrådsdeltagare hänvisar uttryckligen till beslut nr 369417 av den 9 oktober 2015 av Conseil d'Etat i Frankrike (överklagande från den nationella organisationen för operatörer och detaljhandlare inom energi (ANODE, l'Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Énergie (14)), i vilket Conseil d'Etat inte ansåg att den föreslagna kapacitetsmekanismen hade egenskaperna för ett statligt stöd. De franska myndigheterna har även hänvisat till slutsatserna från Conseil d'Etat i samma ärende (15). |
| --- | --- |

(76)

Två samrådsdeltagare hänvisar uttryckligen till beslut nr 369417 av den 9 oktober 2015 av Conseil d'Etat i Frankrike (överklagande från den nationella organisationen för operatörer och detaljhandlare inom energi (ANODE, l'Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Énergie (14)), i vilket Conseil d'Etat inte ansåg att den föreslagna kapacitetsmekanismen hade egenskaperna för ett statligt stöd. De franska myndigheterna har även hänvisat till slutsatserna från Conseil d'Etat i samma ärende (15).

Conseil d'Etat

ANODE, l'Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Énergie

14

Conseil d'Etat

Conseil d'Etat

15

| (77) | De franska myndigheternas argument när det gäller om åtgärden ska definieras som statligt stöd ska läsas tillsammans med dem som redan nämnts i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(77)

De franska myndigheternas argument när det gäller om åtgärden ska definieras som statligt stöd ska läsas tillsammans med dem som redan nämnts i beslutet om att inleda förfarandet.

| (78) | De franska myndigheterna valde att inte återgå till dessa aspekter under det fördjupade granskningsförfarande tillsammans med Europeiska kommissionen, utan fokuserade på förslaget till åtgärder som skulle säkerställa kapacitetsmekanismens förenlighet med den inre marknaden, oberoende av frågan om mekanismen utgör statligt stöd. För fullständighetens skull återges ändå Frankrikes argument beträffande frågan om statligt stöd. |
| --- | --- |

(78)

De franska myndigheterna valde att inte återgå till dessa aspekter under det fördjupade granskningsförfarande tillsammans med Europeiska kommissionen, utan fokuserade på förslaget till åtgärder som skulle säkerställa kapacitetsmekanismens förenlighet med den inre marknaden, oberoende av frågan om mekanismen utgör statligt stöd. För fullständighetens skull återges ändå Frankrikes argument beträffande frågan om statligt stöd.

4.1.1   Ansvar och finansiering genom statliga medel

Ansvar och finansiering genom statliga medel

4.1.1.1   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (79) | Två laststyrningsaggregatorer, två vertikalt integrerade elföretag och den franska branschorganisationen för elektricitet (l'Union française de l'électricité) anser att åtgärden inte finansieras med statliga medel. De anser att de berörda medlen direkt och uteslutande överförs mellan privata aktörer; RTE varken äger eller förfogar över avvikelseregleringsfonden. |
| --- | --- |

(79)

Två laststyrningsaggregatorer, två vertikalt integrerade elföretag och den franska branschorganisationen för elektricitet (l'Union française de l'électricité) anser att åtgärden inte finansieras med statliga medel. De anser att de berörda medlen direkt och uteslutande överförs mellan privata aktörer; RTE varken äger eller förfogar över avvikelseregleringsfonden.

l'Union française de l'électricité)

| (80) | Enligt dessa samrådsdeltagare kan dessutom reglerna för förvaltningen av medlen jämföras med reglerna för förvaltning av ”avvikelser–anpassning” i systemet för den balansansvariga parten på elmarknaden. |
| --- | --- |

(80)

Enligt dessa samrådsdeltagare kan dessutom reglerna för förvaltningen av medlen jämföras med reglerna för förvaltning av ”avvikelser–anpassning” i systemet för den balansansvariga parten på elmarknaden.

| (81) | EDF tillägger att den franska statens roll i mekanismen är begränsad till att fastställa ett särskilt regelverk där bara privata operatörer är verksamma. Genom att inrätta en kapacitetsmekanism utövar, enligt EDF, franska staten sin befogenhet som offentlig myndighet och agerar som en tillsynsmyndighet för marknaden. |
| --- | --- |

(81)

EDF tillägger att den franska statens roll i mekanismen är begränsad till att fastställa ett särskilt regelverk där bara privata operatörer är verksamma. Genom att inrätta en kapacitetsmekanism utövar, enligt EDF, franska staten sin befogenhet som offentlig myndighet och agerar som en tillsynsmyndighet för marknaden.

| (82) | Enligt EDF skiljer sig kapacitetsmekanismen tydligt från systemet i målet kommissionen mot Nederländerna (”NOx”) (16), där nederländska staten hade beviljat faktiska ”föroreningsrätter”, som gjorde det möjligt att undvika böter och som fick ett marknadsvärde från det att de beviljades av staten. Certifikaten har följaktligen inget värde i förhållandet mellan franska staten och de aktörer som förvaltar kapacitet. |
| --- | --- |

(82)

Enligt EDF skiljer sig kapacitetsmekanismen tydligt från systemet i målet kommissionen mot Nederländerna (”NOx”) (16), där nederländska staten hade beviljat faktiska ”föroreningsrätter”, som gjorde det möjligt att undvika böter och som fick ett marknadsvärde från det att de beviljades av staten. Certifikaten har följaktligen inget värde i förhållandet mellan franska staten och de aktörer som förvaltar kapacitet.

NOx

16

4.1.1.2   Kommentarer från Frankrike

Kommentarer från Frankrike

| (83) | Enligt de franska myndigheterna är priset på kapacitetsgarantierna, och därigenom de intäkter som kapacitetsaktörerna kan få när de säljer certifikaten, inte fastställt av staten. Staten ingriper inte heller när det gäller mängden produkter som erbjuds på marknaden. Inom den decentraliserade mekanismen är det däremot marknaden som bestämmer priset och mängden certifikat. De finansiella flödena i samband med kapacitetsmekanismen äger således rum mellan privaträttsliga aktörer och kontrolleras inte av staten. |
| --- | --- |

(83)

Enligt de franska myndigheterna är priset på kapacitetsgarantierna, och därigenom de intäkter som kapacitetsaktörerna kan få när de säljer certifikaten, inte fastställt av staten. Staten ingriper inte heller när det gäller mängden produkter som erbjuds på marknaden. Inom den decentraliserade mekanismen är det däremot marknaden som bestämmer priset och mängden certifikat. De finansiella flödena i samband med kapacitetsmekanismen äger således rum mellan privaträttsliga aktörer och kontrolleras inte av staten.

| (84) | De franska myndigheterna anser dessutom att finansflödena som rör betalningen av avvikelseregleringen borde vara mycket marginella (med hänsyn tagen till incitament att återanpassa sig till marknaden i förväg) och varken kan betraktas som statliga medel eller kontrolleras av staten. Avvikelseregleringen i kapacitetsmekanismen följer en modell som är identisk med den som för närvarande gäller i Europa för avvikelsereglering på energimarknaden (electricity balancing settlement mechanisms). |
| --- | --- |

(84)

De franska myndigheterna anser dessutom att finansflödena som rör betalningen av avvikelseregleringen borde vara mycket marginella (med hänsyn tagen till incitament att återanpassa sig till marknaden i förväg) och varken kan betraktas som statliga medel eller kontrolleras av staten. Avvikelseregleringen i kapacitetsmekanismen följer en modell som är identisk med den som för närvarande gäller i Europa för avvikelsereglering på energimarknaden (electricity balancing settlement mechanisms).

electricity balancing settlement mechanisms

| (85) | De franska myndigheterna hävdar att mekanismen mer liknar den som behandlats i målet PreussenElektra (17) än de som diskuterades i målen Vent de Colère (18) och Essent (19). Liksom i PreussenElektra och i motsats till Vent de Colère innehåller kapacitetsmekanismen ingen kompensationsmekanism för leverantörer. Och till skillnad från Essent i) förblir finansflödena hela tiden privata aktörers egendom (leverantörer och aktörer som förvaltar kapacitet), och ii) finansflödena är inte ett resultat av en skatt. Förekomsten av statliga medel är än mer diskutabel, eftersom något lägsta anskaffningspris inte fastställts för kapacitetsgarantierna, tvärtemot rättspraxis i PreussenElektra. |
| --- | --- |

(85)

De franska myndigheterna hävdar att mekanismen mer liknar den som behandlats i målet PreussenElektra (17) än de som diskuterades i målen Vent de Colère (18) och Essent (19). Liksom i PreussenElektra och i motsats till Vent de Colère innehåller kapacitetsmekanismen ingen kompensationsmekanism för leverantörer. Och till skillnad från Essent i) förblir finansflödena hela tiden privata aktörers egendom (leverantörer och aktörer som förvaltar kapacitet), och ii) finansflödena är inte ett resultat av en skatt. Förekomsten av statliga medel är än mer diskutabel, eftersom något lägsta anskaffningspris inte fastställts för kapacitetsgarantierna, tvärtemot rättspraxis i PreussenElektra.

PreussenElektra

17

Vent de Colère

18

Essent

19

PreussenElektra

Vent de Colère

Essent

PreussenElektra

| (86) | Vidare kan avyttringen av kapacitetsgarantier inte betraktas som ett avstående från offentliga medel, enligt de franska myndigheterna. Staten avstår i själva verket inte från några medel eftersom garanticertifikatens marknadsvärde antingen kan komma från i) det faktiska värde som de uppbär, ii) eller från det låga antal som utfärdas. Dessa två faktorer ligger utanför statens kontroll och skiljer detta fall från målen NOx och de rumänska gröna certifikaten, där certifikaten kunde säljas på auktion eller hade ett lägsta värde. |
| --- | --- |

(86)

Vidare kan avyttringen av kapacitetsgarantier inte betraktas som ett avstående från offentliga medel, enligt de franska myndigheterna. Staten avstår i själva verket inte från några medel eftersom garanticertifikatens marknadsvärde antingen kan komma från i) det faktiska värde som de uppbär, ii) eller från det låga antal som utfärdas. Dessa två faktorer ligger utanför statens kontroll och skiljer detta fall från målen NOx och de rumänska gröna certifikaten, där certifikaten kunde säljas på auktion eller hade ett lägsta värde.

NOx

de rumänska gröna certifikaten

| (87) | I det rumänska fallet är leverantörerna enligt lag uttryckligen skyldiga att lägga över anskaffningskostnaderna för de gröna certifikaten på konsumenterna. EU-domstolen förde ett liknande resonemang i målet Vent de Colère, då leverantörerna bara var finansiella mellanhänder (bidraget till offentliga eltjänster (20) gjorde det möjligt att garantera en kompensation för deras extra kostnader). Leverantörerna i den franska mekanismen är däremot helt fria att välja på vilket sätt de lägger över kostnaderna på sina konsumenter. Ingen mekanism garanterar leverantörerna kompensation för de extra kostnaderna vid köp av kapacitetsgarantier. |
| --- | --- |

(87)

I det rumänska fallet är leverantörerna enligt lag uttryckligen skyldiga att lägga över anskaffningskostnaderna för de gröna certifikaten på konsumenterna. EU-domstolen förde ett liknande resonemang i målet Vent de Colère, då leverantörerna bara var finansiella mellanhänder (bidraget till offentliga eltjänster (20) gjorde det möjligt att garantera en kompensation för deras extra kostnader). Leverantörerna i den franska mekanismen är däremot helt fria att välja på vilket sätt de lägger över kostnaderna på sina konsumenter. Ingen mekanism garanterar leverantörerna kompensation för de extra kostnaderna vid köp av kapacitetsgarantier.

Vent de Colère

20

4.1.2   Selektiv fördel

Selektiv fördel

4.1.2.1   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (88) | Gemensamt med EDF anser ett företag med verksamhet främst i Frankrike inom grossisthandeln att mekanismen utgör en allmännyttig skyldighet, och hänvisar till kommissionens beslut i ärendet N 475/2003 om upphandling av ny elkapacitet i Irland (21). |
| --- | --- |

(88)

Gemensamt med EDF anser ett företag med verksamhet främst i Frankrike inom grossisthandeln att mekanismen utgör en allmännyttig skyldighet, och hänvisar till kommissionens beslut i ärendet N 475/2003 om upphandling av ny elkapacitet i Irland (21).

21

| (89) | Eftersom certifieringen motsvarar ett åtagande om tillgänglighet utgör den en motprestation för en tjänst som kapacitetsaktörerna tillhandahåller och inte en påstådd fördel som beviljats gratis, enligt EDF. |
| --- | --- |

(89)

Eftersom certifieringen motsvarar ett åtagande om tillgänglighet utgör den en motprestation för en tjänst som kapacitetsaktörerna tillhandahåller och inte en påstådd fördel som beviljats gratis, enligt EDF.

| (90) | EDF och ett annat vertikalt integrerat elföretag anser vidare att kapacitetsmekanismen inte för med sig någon selektiv fördel för de aktörer som förvaltar kapacitet. Enligt deras uppfattning befinner sig mekanismens olika aktörer i faktiskt och rättsligt hänseende i samma situation och får samma behandling: De ersätts på samma sätt oavsett vilken teknik som används. Inga aktörer kan således få fördelar på grund av sina produktionsanläggningar. |
| --- | --- |

(90)

EDF och ett annat vertikalt integrerat elföretag anser vidare att kapacitetsmekanismen inte för med sig någon selektiv fördel för de aktörer som förvaltar kapacitet. Enligt deras uppfattning befinner sig mekanismens olika aktörer i faktiskt och rättsligt hänseende i samma situation och får samma behandling: De ersätts på samma sätt oavsett vilken teknik som används. Inga aktörer kan således få fördelar på grund av sina produktionsanläggningar.

| (91) | Enligt EDF är det fel att påstå att denna så kallade fördel skulle vara selektiv med argumentet att kapacitetsmekanismen ”föreskriver ett stöd till de aktörer som förvaltar kapacitet och inte till andra sektorer inom ekonomin”. Kommissionen missbedömer särdragen i kapacitetsmekanismen (market-wide och technology neutral), liksom EU-domstolens rättspraxis som bedömer huruvida en given åtgärd är selektiv eller inte i förhållande till andra företag, som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation. |
| --- | --- |

(91)

Enligt EDF är det fel att påstå att denna så kallade fördel skulle vara selektiv med argumentet att kapacitetsmekanismen ”föreskriver ett stöd till de aktörer som förvaltar kapacitet och inte till andra sektorer inom ekonomin”. Kommissionen missbedömer särdragen i kapacitetsmekanismen (market-wide och technology neutral), liksom EU-domstolens rättspraxis som bedömer huruvida en given åtgärd är selektiv eller inte i förhållande till andra företag, som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation.

market-wide

technology neutral

4.1.2.2   Kommentarer från Frankrike

Kommentarer från Frankrike

| (92) | För det första är tilldelningen av certifikat inom kapacitetsmekanismen just en motprestation för ett åtagande om tillgänglighet under den tid då förbrukningen eller belastningen på elsystemet är som störst, enligt myndigheterna. |
| --- | --- |

(92)

För det första är tilldelningen av certifikat inom kapacitetsmekanismen just en motprestation för ett åtagande om tillgänglighet under den tid då förbrukningen eller belastningen på elsystemet är som störst, enligt myndigheterna.

| (93) | För det andra anser de franska myndigheterna att den allmännyttiga skyldigheten är tydligt angiven. Beträffande laststyrningskapaciteter underlättar certifieringsvalmöjligheterna deras deltagande i kapacitetsmekanismen. När det gäller produktionsanläggningar utgör inte deklarationen i certifieringsprocessen något ifrågastättande av den allmännyttiga skyldighetens precisa karaktär: CRE kommer att kunna utdöma nödvändiga påföljder vid försök till otillbörlig marknadspåverkan, särskilt om en aktör har undervärderat sin kapacitet i syfte att pressa upp priserna på kapacitetsgarantierna. |
| --- | --- |

(93)

För det andra anser de franska myndigheterna att den allmännyttiga skyldigheten är tydligt angiven. Beträffande laststyrningskapaciteter underlättar certifieringsvalmöjligheterna deras deltagande i kapacitetsmekanismen. När det gäller produktionsanläggningar utgör inte deklarationen i certifieringsprocessen något ifrågastättande av den allmännyttiga skyldighetens precisa karaktär: CRE kommer att kunna utdöma nödvändiga påföljder vid försök till otillbörlig marknadspåverkan, särskilt om en aktör har undervärderat sin kapacitet i syfte att pressa upp priserna på kapacitetsgarantierna.

| (94) | Eftersom kapacitetsmekanismen är tekniskt neutral anser myndigheterna inte att den ger någon selektiv fördel för en viss produktions- eller laststyrningsteknik. |
| --- | --- |

(94)

Eftersom kapacitetsmekanismen är tekniskt neutral anser myndigheterna inte att den ger någon selektiv fördel för en viss produktions- eller laststyrningsteknik.

| (95) | Enligt Frankrike skulle kommissionens ståndpunkt innebära att alla sektorsspecifika åtgärder till sin natur är selektiva, med tanke på att kommissionen tycks anse att kapacitetsmekanismen är selektiv, eftersom den endast omfattar aktörer som förvaltar kapacitet (och inte andra sektorer av ekonomin). |
| --- | --- |

(95)

Enligt Frankrike skulle kommissionens ståndpunkt innebära att alla sektorsspecifika åtgärder till sin natur är selektiva, med tanke på att kommissionen tycks anse att kapacitetsmekanismen är selektiv, eftersom den endast omfattar aktörer som förvaltar kapacitet (och inte andra sektorer av ekonomin).

4.1.3   Effekter på konkurrens och handel mellan medlemsstater

Effekter på konkurrens och handel mellan medlemsstater

4.1.3.1   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (96) | Ingen av de tillfrågade har reagerat på denna punkt. |
| --- | --- |

(96)

Ingen av de tillfrågade har reagerat på denna punkt.

4.1.3.2   Kommentarer från Frankrike

Kommentarer från Frankrike

| (97) | De franska myndigheterna anser att kapacitetsmekanismen inte kommer att påverka elmarknaden – varken på nationell nivå eller i samspel med grannländerna – utan att den kommer att fortsätta fungera på samma sätt. De anser särskilt att kapacitetsmarknaden inte kommer att förändra elpriset på spotmarknaderna. |
| --- | --- |

(97)

De franska myndigheterna anser att kapacitetsmekanismen inte kommer att påverka elmarknaden – varken på nationell nivå eller i samspel med grannländerna – utan att den kommer att fortsätta fungera på samma sätt. De anser särskilt att kapacitetsmarknaden inte kommer att förändra elpriset på spotmarknaderna.

4.2   Mål av gemensamt intresse och behov

Mål av gemensamt intresse och behov

4.2.1   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (98) | Samrådsdeltagarna hävdar i allmänhet att mekanismen behövs och att den borde ingå i marknadsorganisationen. Endast tre av samrådsdeltagarna ifrågasätter behovet av åtgärden av följande skäl:






  1. | RTE:s analys av produktionskapacitetens tillräcklighet från 2015 förutspår ingen elbrist. |
| --- | --- | --- |

(98)

Samrådsdeltagarna hävdar i allmänhet att mekanismen behövs och att den borde ingå i marknadsorganisationen. Endast tre av samrådsdeltagarna ifrågasätter behovet av åtgärden av följande skäl:

1.

RTE:s analys av produktionskapacitetens tillräcklighet från 2015 förutspår ingen elbrist.

| 2. | För närvarande finns det en överkapacitet i Frankrike, vilket framgår av det faktum att mängden certifierad kapacitet för år 2017 är större än behovet för att klara en förbrukningstopp. |
| --- | --- |

2.

För närvarande finns det en överkapacitet i Frankrike, vilket framgår av det faktum att mängden certifierad kapacitet för år 2017 är större än behovet för att klara en förbrukningstopp.

| 3. | Förbrukningen har minskat de senaste åren och förbrukningstopparna är stabila (RTE hade förutsett en ökning av förbrukningstopparna). |
| --- | --- |

3.

Förbrukningen har minskat de senaste åren och förbrukningstopparna är stabila (RTE hade förutsett en ökning av förbrukningstopparna).

4.2.2   Kommentarer från Frankrike

Kommentarer från Frankrike

4.2.2.1   Trygg energiförsörjning

Trygg energiförsörjning

| (99) | Enligt myndigheterna har en indikator på trygg energiförsörjning fastställts och en risk för elbrist har identifierats i RTE:s senaste studier: i RTE:s senaste prognos som fastställts före mekanismens ikraftträdande (år 2014) visas ett marginalunderskott på 2 GW i studien för vintern 2016–2017 i referensscenariot. Denna marginal minskade till 200 MW i 2015 års prognos för vintern 2017–2018, tack vare den signal som införandet av mekanismen bidrog till. Dessa analyser bekräftas av dem som utförts av Pentalateral Energy Forum. |
| --- | --- |

(99)

Enligt myndigheterna har en indikator på trygg energiförsörjning fastställts och en risk för elbrist har identifierats i RTE:s senaste studier: i RTE:s senaste prognos som fastställts före mekanismens ikraftträdande (år 2014) visas ett marginalunderskott på 2 GW i studien för vintern 2016–2017 i referensscenariot. Denna marginal minskade till 200 MW i 2015 års prognos för vintern 2017–2018, tack vare den signal som införandet av mekanismen bidrog till. Dessa analyser bekräftas av dem som utförts av Pentalateral Energy Forum.

Pentalateral Energy Forum

| (100) | Däremot baserades tillräcklighetsstudien från Entso för el (rapporten Scenario Outlook and Adequacy Forecast) på en deterministisk metod: förbrukningstoppar på grund av köldvågor och värmekänslighet togs inte upp i utvärderingen. De olika metoderna leder till olika resultat. Tillämpningen av en riktad metod, som Entso för el strävar efter, kommer att bidra till en minskning av avvikelserna mellan de olika prognoserna. Därför överensstämmer Mid-Term Adequacy Forecast, som publicerades 2016 av Entso för el (22) och är den första version som bygger på en sannolikhetsmetod, med resultaten i studierna utförda av Pentalateralt energiforum och RTE. |
| --- | --- |

(100)

Däremot baserades tillräcklighetsstudien från Entso för el (rapporten Scenario Outlook and Adequacy Forecast) på en deterministisk metod: förbrukningstoppar på grund av köldvågor och värmekänslighet togs inte upp i utvärderingen. De olika metoderna leder till olika resultat. Tillämpningen av en riktad metod, som Entso för el strävar efter, kommer att bidra till en minskning av avvikelserna mellan de olika prognoserna. Därför överensstämmer Mid-Term Adequacy Forecast, som publicerades 2016 av Entso för el (22) och är den första version som bygger på en sannolikhetsmetod, med resultaten i studierna utförda av Pentalateralt energiforum och RTE.

Scenario Outlook and Adequacy Forecast

Mid-Term Adequacy Forecast

22

| (101) | I motsats till vad kommissionen antyder har den franska kapacitetsmekanismen inte utformats för att lösa det eventuella problemet med saknade pengar, missing money, utan just för att garantera att det franska elsystemet har en trygg energiförsörjning (speciellt vid förbrukningstoppar), genom att betala för tillgängliga resurser som inte kan betalas på ett tillfredsställande sätt enbart på energimarknaden. |
| --- | --- |

(101)

I motsats till vad kommissionen antyder har den franska kapacitetsmekanismen inte utformats för att lösa det eventuella problemet med saknade pengar, missing money, utan just för att garantera att det franska elsystemet har en trygg energiförsörjning (speciellt vid förbrukningstoppar), genom att betala för tillgängliga resurser som inte kan betalas på ett tillfredsställande sätt enbart på energimarknaden.

missing money

| (102) | Frankrike genomför ett flertal åtgärder som komplement till kapacitetsmekanismen: sammankopplingsprojekt, revidering av reglerade tariffer, tariffer för användning av de allmänna elöverföringsnäten samt tariffer för elförsörjning så att dessa bättre återspeglar bristerna, utveckling av laststyrningskapacitet (t.ex. utveckling av ett regelverk för elmarknaderna så att alla mekanismer kan bidra till laststyrningen, borttagande av tekniska och konkurrensrelaterade hinder för kumulering av kapacitet och införande av smarta mätare), utveckling av förnybara energikällor osv. |
| --- | --- |

(102)

Frankrike genomför ett flertal åtgärder som komplement till kapacitetsmekanismen: sammankopplingsprojekt, revidering av reglerade tariffer, tariffer för användning av de allmänna elöverföringsnäten samt tariffer för elförsörjning så att dessa bättre återspeglar bristerna, utveckling av laststyrningskapacitet (t.ex. utveckling av ett regelverk för elmarknaderna så att alla mekanismer kan bidra till laststyrningen, borttagande av tekniska och konkurrensrelaterade hinder för kumulering av kapacitet och införande av smarta mätare), utveckling av förnybara energikällor osv.

| (103) | Under tiden har RTE offentliggjort utvärderingen av produktionskapacitetens tillräcklighet för 2016. Enligt myndigheterna förändrar inte RTE:s senaste prognos de franska myndigheternas analys. Tvärtom stärker den analysen, genom att än en gång belysa att Frankrikes försörjningstrygghet är beroende av framtiden för vissa värmekraftverk (särskilt gaskombiverk) och av laststyrningskapaciteten, vilka är de mest känsliga sektorerna för kapacitetsmekanismens införande.

  Figur 3


  Indikatorer på elbrist i scenarierna ”hög temperatur” och ”låg temperatur” | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 | 2020–21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Scenariot ”hög temperatur” | Energiförlust | 2,0 GWh | 1,4 GWh | 2,5 GWh | 2,7 GWh | 0,8 GWh |
| Förväntade belastningsförluster | 0 h 45 | 0 h 30 | 1 h 00 | 0 h 45 | 0 h 15 |
| Kapacitetsmarginal eller kapacitetsbrist | 4 700 MW | 5 400 MW | 3 600 MW | 3 700 MW | 6 600 MW |
| Scenariot ”låg temperatur” | Energiförlust | 8,6 GWh | 13,4 GWh | 26,5 GWh | 26,2 GWh | 7,6 GWh |
| Förväntade belastningsförluster | 2 h 30 | 3 h 45 | 6 h 45 | 6 h 15 | 2 h 15 |
| Kapacitetsmarginal eller kapacitetsbrist | 600 MW | – 700 MW | – 2 500 MW | – 2 400 MW | 900 MW |
| Källa: RTE, prognos för 2016. |

(103)

Under tiden har RTE offentliggjort utvärderingen av produktionskapacitetens tillräcklighet för 2016. Enligt myndigheterna förändrar inte RTE:s senaste prognos de franska myndigheternas analys. Tvärtom stärker den analysen, genom att än en gång belysa att Frankrikes försörjningstrygghet är beroende av framtiden för vissa värmekraftverk (särskilt gaskombiverk) och av laststyrningskapaciteten, vilka är de mest känsliga sektorerna för kapacitetsmekanismens införande.

Figur 3

Figur 3

Indikatorer på elbrist i scenarierna ”hög temperatur” och ”låg temperatur”

Indikatorer på elbrist i scenarierna ”hög temperatur” och ”låg temperatur”

2016–17

2017–18

2018–19

2019–20

2020–21

Scenariot ”hög temperatur”

Energiförlust

2,0 GWh

1,4 GWh

2,5 GWh

2,7 GWh

0,8 GWh

Förväntade belastningsförluster

0 h 45

0 h 30

1 h 00

0 h 45

0 h 15

Kapacitetsmarginal eller kapacitetsbrist

4 700 MW

5 400 MW

3 600 MW

3 700 MW

6 600 MW

Scenariot ”låg temperatur”

Energiförlust

8,6 GWh

13,4 GWh

26,5 GWh

26,2 GWh

7,6 GWh

Förväntade belastningsförluster

2 h 30

3 h 45

6 h 45

6 h 15

2 h 15

Kapacitetsmarginal eller kapacitetsbrist

600 MW

– 700 MW

– 2 500 MW

– 2 400 MW

900 MW

Källa: RTE, prognos för 2016.

Källa:

| (104) | Av de temperaturscenarier som presenteras i prognosen för 2016 (se figur 3) är det, enligt RTE, scenariot ”låg temperatur” som ska tillämpas om det inte finns någon kapacitetsmekanism. Scenariot ”låg temperatur” innefattar stängning av vissa anläggningar, särskilt av sådana där aktörerna i nuläget har skjutit upp stängningen i väntan på att kapacitetsmekanismen ska införas. I scenariot ”hög temperatur” däremot, behålls alla nuvarande centraler oberoende av ekonomiska överväganden: detta har sålunda liten chans att konkretiseras, enligt myndigheterna. |
| --- | --- |

(104)

Av de temperaturscenarier som presenteras i prognosen för 2016 (se figur 3) är det, enligt RTE, scenariot ”låg temperatur” som ska tillämpas om det inte finns någon kapacitetsmekanism. Scenariot ”låg temperatur” innefattar stängning av vissa anläggningar, särskilt av sådana där aktörerna i nuläget har skjutit upp stängningen i väntan på att kapacitetsmekanismen ska införas. I scenariot ”hög temperatur” däremot, behålls alla nuvarande centraler oberoende av ekonomiska överväganden: detta har sålunda liten chans att konkretiseras, enligt myndigheterna.

| (105) | I scenariot ”låg temperatur” är energiförsörjningen hotad från vintern 2017–2018 om en genomsnittlig vinter används som referens. RTE har beräknat den förväntade elbristen i scenariot ”låg temperatur”, genom att simulera en sträng vinter med köldvågor för de kommande fem vintrarna. Resultatet av beräkningen återfinns i figur 4.

  Figur 4


  Förväntad elbrist under stränga vintrar (beräknat i timmar) | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 | 2020–21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förväntad elbrist | 5–15 | 8–21 | 16–36 | 14–34 | 5–13 |
| Källa: RTE. |

(105)

I scenariot ”låg temperatur” är energiförsörjningen hotad från vintern 2017–2018 om en genomsnittlig vinter används som referens. RTE har beräknat den förväntade elbristen i scenariot ”låg temperatur”, genom att simulera en sträng vinter med köldvågor för de kommande fem vintrarna. Resultatet av beräkningen återfinns i figur 4.

Figur 4

Figur 4

Förväntad elbrist under stränga vintrar (beräknat i timmar)

Förväntad elbrist under stränga vintrar (beräknat i timmar)

2016–17

2017–18

2018–19

2019–20

2020–21

Förväntad elbrist

5–15

8–21

16–36

14–34

5–13

Källa: RTE.

Källa:

| (106) | Beräkningen visar att den förväntade elbristen vid varje tillfälle överstiger det kriterium på elbrist som Frankrike använder sig av, det vill säga tre timmars förväntad brist i genomsnitt per år. Det bör noteras att det just är de stränga vintrarna man i den franska kapacitetsmekanismen vill försäkra sig mot. |
| --- | --- |

(106)

Beräkningen visar att den förväntade elbristen vid varje tillfälle överstiger det kriterium på elbrist som Frankrike använder sig av, det vill säga tre timmars förväntad brist i genomsnitt per år. Det bör noteras att det just är de stränga vintrarna man i den franska kapacitetsmekanismen vill försäkra sig mot.

4.2.2.2   Angående kommissionens övriga invändningar i beslutet om att inleda förfarandet

Angående kommissionens övriga invändningar i beslutet om att inleda förfarandet

| (107) | I skäl 164 i beslutet om att inleda förfarandet påpekade kommissionen att den franska konkurrensmyndigheten föreslagit att ett tim- och årstidsanpassat TURPE skulle införas, med bland annat åtskillnad mellan perioder med hög och låg belastning, för att skapa ett incitament för industrikunderna att minska efterfrågan under perioder med toppförbrukning. Frankrike har bekräftat att TURPE redan har årstidsanpassats, med differentierade priser beroende på årstid, veckodag och/eller tid på dygnet. |
| --- | --- |

(107)

I skäl 164 i beslutet om att inleda förfarandet påpekade kommissionen att den franska konkurrensmyndigheten föreslagit att ett tim- och årstidsanpassat TURPE skulle införas, med bland annat åtskillnad mellan perioder med hög och låg belastning, för att skapa ett incitament för industrikunderna att minska efterfrågan under perioder med toppförbrukning. Frankrike har bekräftat att TURPE redan har årstidsanpassats, med differentierade priser beroende på årstid, veckodag och/eller tid på dygnet.

| (108) | Kommissionen påpekade slutligen, i skäl 153 i beslutet om att inleda förfarandet, att de-rating-faktorerna (i det normativa, frivilliga certifieringssystemet) inte var tillräckligt tydliga. Frankrike har förklarat att i det normativa, frivilliga certifieringssystemet motsvarar den certifierade kapacitetsnivån den genomsnittseffekt som anläggningen har levererat under PP2-timmarna samtliga tidigare år, multiplicerat med sektorns bidragsfaktor (eller de-rating-faktor). Dessa bidragsfaktorer (85 procent för vattenkraft med rinnande vatten, 70 procent för vindkraft och 25 procent för solkraft) speglar det faktum att den genomsnittliga tillgängligheten under PP2-timmarna hos anläggningar för oundvikliga energikällor inte helt speglar dessa anläggningars bidrag till att minska risken för elbrist på grund av följande: i) sambandet mellan anläggningens tillgänglighet och de tidpunkter då elsystemet är i drift (vilket inte är fallet för styrbar kapacitet) och ii) en icke-konstant tillgänglighetsprofil under PP2-timmarna (den styrbara kapaciteten har en platt tillgänglighetsprofil), vilket har en inverkan därför att sannolikheten för elbrist under PP2-timmarna inte är konstant. Bidragsfaktorerna för leveransåren 2017, 2018 och 2019 har beräknats utifrån scenarierna i RTE:s prognos, med stöd av ett stort antal statistikserier. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen påpekade slutligen, i skäl 153 i beslutet om att inleda förfarandet, att de-rating-faktorerna (i det normativa, frivilliga certifieringssystemet) inte var tillräckligt tydliga. Frankrike har förklarat att i det normativa, frivilliga certifieringssystemet motsvarar den certifierade kapacitetsnivån den genomsnittseffekt som anläggningen har levererat under PP2-timmarna samtliga tidigare år, multiplicerat med sektorns bidragsfaktor (eller de-rating-faktor). Dessa bidragsfaktorer (85 procent för vattenkraft med rinnande vatten, 70 procent för vindkraft och 25 procent för solkraft) speglar det faktum att den genomsnittliga tillgängligheten under PP2-timmarna hos anläggningar för oundvikliga energikällor inte helt speglar dessa anläggningars bidrag till att minska risken för elbrist på grund av följande: i) sambandet mellan anläggningens tillgänglighet och de tidpunkter då elsystemet är i drift (vilket inte är fallet för styrbar kapacitet) och ii) en icke-konstant tillgänglighetsprofil under PP2-timmarna (den styrbara kapaciteten har en platt tillgänglighetsprofil), vilket har en inverkan därför att sannolikheten för elbrist under PP2-timmarna inte är konstant. Bidragsfaktorerna för leveransåren 2017, 2018 och 2019 har beräknats utifrån scenarierna i RTE:s prognos, med stöd av ett stort antal statistikserier.

de-rating

4.3   Stödets lämplighet

Stödets lämplighet

4.3.1   Diskriminering mellan laststyrningskapaciteter

Diskriminering mellan laststyrningskapaciteter

4.3.1.1   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (109) | En majoritet av samrådsdeltagarna hänvisar till den förmodade diskrimineringen mellan implicit och explicit laststyrning. En majoritet av dessa (5) hävdar att mekanismen är fördelaktigare för explicit laststyrning, på grund av aktiveringskravet för den implicita laststyrningen, vilket anses ganska begränsande. Två samrådsdeltagare påpekade att explicit laststyrning, enligt det gällande kriteriet om trygg energiförsörjning, bara borde aktiveras en gång vart tionde år (eftersom mekanismen har utformats för en förbrukningstopp under vinterhalvåret vart tionde år). De anser därmed att antalet PP2-timmar (tillgänglighet av explicit laststyrning) bör vara tio gånger högre än antalet PP1-timmar (faktisk minskning av implicit laststyrning). Två samrådsdeltagare av motsatt åsikt påpekade att villkoren för implicit laststyrning enligt dem är fördelaktigare, eftersom operatörerna för explicit laststyrning måste stå för certifieringskostnaderna. Två samrådsdeltagare anser att de franska myndigheterna har uppnått en lämplig balans mellan de två typerna av laststyrningsoperatörer. |
| --- | --- |

(109)

En majoritet av samrådsdeltagarna hänvisar till den förmodade diskrimineringen mellan implicit och explicit laststyrning. En majoritet av dessa (5) hävdar att mekanismen är fördelaktigare för explicit laststyrning, på grund av aktiveringskravet för den implicita laststyrningen, vilket anses ganska begränsande. Två samrådsdeltagare påpekade att explicit laststyrning, enligt det gällande kriteriet om trygg energiförsörjning, bara borde aktiveras en gång vart tionde år (eftersom mekanismen har utformats för en förbrukningstopp under vinterhalvåret vart tionde år). De anser därmed att antalet PP2-timmar (tillgänglighet av explicit laststyrning) bör vara tio gånger högre än antalet PP1-timmar (faktisk minskning av implicit laststyrning). Två samrådsdeltagare av motsatt åsikt påpekade att villkoren för implicit laststyrning enligt dem är fördelaktigare, eftersom operatörerna för explicit laststyrning måste stå för certifieringskostnaderna. Två samrådsdeltagare anser att de franska myndigheterna har uppnått en lämplig balans mellan de två typerna av laststyrningsoperatörer.

4.3.1.2   Kommentarer från Frankrike

Kommentarer från Frankrike

| (110) | Frankrike har försvarat sig genom att peka på de olika skyldigheterna för de två typerna av laststyrningsoperatörer. Man hävdar att olika villkor behövs just för att de två sorternas kapacitet ska kunna medverka i mekanismen. Eftersom det krävs mer av en operatör för implicit laststyrning (aktivering kontra tillgänglighet) är det logiskt att det antal dagar som avses för den (PP1-dagar) ska vara lägre än det antal dagar då en operatör för explicit laststyrning måste vara tillgänglig. |
| --- | --- |

(110)

Frankrike har försvarat sig genom att peka på de olika skyldigheterna för de två typerna av laststyrningsoperatörer. Man hävdar att olika villkor behövs just för att de två sorternas kapacitet ska kunna medverka i mekanismen. Eftersom det krävs mer av en operatör för implicit laststyrning (aktivering kontra tillgänglighet) är det logiskt att det antal dagar som avses för den (PP1-dagar) ska vara lägre än det antal dagar då en operatör för explicit laststyrning måste vara tillgänglig.

| (111) | Vissa berörda parter var nu oroade över att PP2-periodens längd, trots att den är längre än en PP1-period, kan vara otillräcklig. Enligt Frankrike är omfattningen av de olika perioderna en komplex fråga som kräver en kompromiss. RTE har gjort studier för att nå en tillfredsställande kompromiss, vars resultat presenterats i rapporten som åtföljer förslaget till regler för kapacitetsmekanismen (Rapport d'accompagnement de la proposition de règles du mécanisme de capacité, 2014). |
| --- | --- |

(111)

Vissa berörda parter var nu oroade över att PP2-periodens längd, trots att den är längre än en PP1-period, kan vara otillräcklig. Enligt Frankrike är omfattningen av de olika perioderna en komplex fråga som kräver en kompromiss. RTE har gjort studier för att nå en tillfredsställande kompromiss, vars resultat presenterats i rapporten som åtföljer förslaget till regler för kapacitetsmekanismen (Rapport d'accompagnement de la proposition de règles du mécanisme de capacité, 2014).

Rapport d'accompagnement de la proposition de règles du mécanisme de capacité

| (112) | För att identifiera timmarna med störst förbrukning (se figur 5), och kunna visa hur konsumenterna bidrar till en minskning av riskerna för elbrist, har de franska myndigheterna slutligen valt att tillämpa 100 till 150 timmar för PP1-perioden.

  Figur 5


  Samband mellan elbrist och timmar med toppförbrukning




  Andel timmar med elbrist
  Timmar med toppförbrukning

  Källa: RTE, Rapport som åtföljer förslaget till regler för kapacitetsmekanismen (2014), s. 139. |
| --- | --- |

(112)

För att identifiera timmarna med störst förbrukning (se figur 5), och kunna visa hur konsumenterna bidrar till en minskning av riskerna för elbrist, har de franska myndigheterna slutligen valt att tillämpa 100 till 150 timmar för PP1-perioden.

Figur 5

Figur 5

Samband mellan elbrist och timmar med toppförbrukning

Samband mellan elbrist och timmar med toppförbrukning

Andel timmar med elbrist

Timmar med toppförbrukning

Källa: RTE, Rapport som åtföljer förslaget till regler för kapacitetsmekanismen (2014), s. 139.

Källa:

| (113) | Enligt Frankrike bör PP2 förvisso vara längre än PP1 (därför att aktivering är mer krävande än tillgänglighet), men den bör heller inte vara för lång för att inte otillbörligt missgynna vissa sektorer, i synnerhet laststyrningen. Det framgick av samma studie av RTE att 99 procent av timmarna med elbrist ingick i de 300 timmarna med störst förbrukning och att en riktad PP2-period på 100–300 timmar med störst förbrukning därmed var ett konsekvent val för att på ett relevant sätt beräkna den explicita laststyrningskapacitetens bidrag till en minskning av risken för elbrist. |
| --- | --- |

(113)

Enligt Frankrike bör PP2 förvisso vara längre än PP1 (därför att aktivering är mer krävande än tillgänglighet), men den bör heller inte vara för lång för att inte otillbörligt missgynna vissa sektorer, i synnerhet laststyrningen. Det framgick av samma studie av RTE att 99 procent av timmarna med elbrist ingick i de 300 timmarna med störst förbrukning och att en riktad PP2-period på 100–300 timmar med störst förbrukning därmed var ett konsekvent val för att på ett relevant sätt beräkna den explicita laststyrningskapacitetens bidrag till en minskning av risken för elbrist.

| (114) | Inom intervallet på 100 till 300 timmar har de franska myndigheterna använt sig av siffran 250 timmar. Denna siffra gör det möjligt att i) identifiera närmare 99 procent av timmarna med elbrist (se figur 5) och leder alltså inte till någon sämre identifiering av risken jämfört med det högsta antalet på 300 timmar, och ii) öka tillgängligheten av explicit laststyrning i jämförelse med andra sektorer (23). För att säkerställa samma nivå av trygg energiförsörjning har de franska myndigheterna således valt att använda sig av högst 250 timmar för PP2-perioden, i syfte att maximera den explicita laststyrningens bidrag så att den håller samma säkringsnivå mot riskerna för elbrist. |
| --- | --- |

(114)

Inom intervallet på 100 till 300 timmar har de franska myndigheterna använt sig av siffran 250 timmar. Denna siffra gör det möjligt att i) identifiera närmare 99 procent av timmarna med elbrist (se figur 5) och leder alltså inte till någon sämre identifiering av risken jämfört med det högsta antalet på 300 timmar, och ii) öka tillgängligheten av explicit laststyrning i jämförelse med andra sektorer (23). För att säkerställa samma nivå av trygg energiförsörjning har de franska myndigheterna således valt att använda sig av högst 250 timmar för PP2-perioden, i syfte att maximera den explicita laststyrningens bidrag så att den håller samma säkringsnivå mot riskerna för elbrist.

23

| (115) | En PP2-period som är 10 gånger längre än PP1-perioden skulle vara liktydig med att uppskatta produktions- och laststyrningsresursernas tillgänglighet till mellan 1 000 och 1 500 timmar. Med tanke på begränsningarna av laststyrningskapacitetens tillgänglighet under längre tidsperioder, skulle utvidgningen av tillgänglighetskravet leda till att kapacitetens värde eventuellt minskar under kapacitetsmekanismen. 100 MW industriell laststyrning, som kan göras tillgänglig under ett hundratal timmar, men inte under tusentals timmar, skulle då ha samma värde som 20 MW värmeproduktion, trots att studierna visar att deras bidrag till minskning av risken för elbrist motsvarar 90 MW värmeproduktion. Av den anledningen, och för att garantera en rättvis konkurrens mellan laststyrningsoperatörerna och producenterna, har de franska myndigheterna valt att inte använda sig av en PP2-period som är 10 gånger längre än PP1-perioden att ha en riktad PP2-period. |
| --- | --- |

(115)

En PP2-period som är 10 gånger längre än PP1-perioden skulle vara liktydig med att uppskatta produktions- och laststyrningsresursernas tillgänglighet till mellan 1 000 och 1 500 timmar. Med tanke på begränsningarna av laststyrningskapacitetens tillgänglighet under längre tidsperioder, skulle utvidgningen av tillgänglighetskravet leda till att kapacitetens värde eventuellt minskar under kapacitetsmekanismen. 100 MW industriell laststyrning, som kan göras tillgänglig under ett hundratal timmar, men inte under tusentals timmar, skulle då ha samma värde som 20 MW värmeproduktion, trots att studierna visar att deras bidrag till minskning av risken för elbrist motsvarar 90 MW värmeproduktion. Av den anledningen, och för att garantera en rättvis konkurrens mellan laststyrningsoperatörerna och producenterna, har de franska myndigheterna valt att inte använda sig av en PP2-period som är 10 gånger längre än PP1-perioden att ha en riktad PP2-period.

| (116) | De franska myndigheterna erinrar om att kapacitetsmekanismen föreskriver en kontroll av kapacitetens tillgänglighet (om självaktivering saknas), som gör att man kan garantera att det inte finns någon dödviktseffekt mellan ett åtagande om tillgänglighet och ett aktiveringsåtagande. |
| --- | --- |

(116)

De franska myndigheterna erinrar om att kapacitetsmekanismen föreskriver en kontroll av kapacitetens tillgänglighet (om självaktivering saknas), som gör att man kan garantera att det inte finns någon dödviktseffekt mellan ett åtagande om tillgänglighet och ett aktiveringsåtagande.

| (117) | De franska myndigheterna förhåller sig ändå öppna inför tanken på att fastställa andra värden än de som för närvarande används i reglerna, men anser att man med den gällande ramen uppnått en lämplig balans mellan de oberoende laststyrningsoperatörerna och leverantörerna. De anser således att förhållandet mellan PP1 och PP2 bör bibehållas för de första leveransåren. Dess värde kan ses över om de utsända signalerna inte är tillräckligt klara och en sådan utvärdering kan ingå i utvärderingen av hur kapacitetsmarknaden fungerar. |
| --- | --- |

(117)

De franska myndigheterna förhåller sig ändå öppna inför tanken på att fastställa andra värden än de som för närvarande används i reglerna, men anser att man med den gällande ramen uppnått en lämplig balans mellan de oberoende laststyrningsoperatörerna och leverantörerna. De anser således att förhållandet mellan PP1 och PP2 bör bibehållas för de första leveransåren. Dess värde kan ses över om de utsända signalerna inte är tillräckligt klara och en sådan utvärdering kan ingå i utvärderingen av hur kapacitetsmarknaden fungerar.

4.3.2   Uteslutning av gränsöverskridande kapacitet

Uteslutning av gränsöverskridande kapacitet

4.3.2.1   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (118) | Bland de synpunkter som inkommit på beslutet om att inleda förfarandet råder det bred enighet bland marknadens aktörer om att den franska mekanismen stegvis bör öppnas för gränsöverskridande kapacitet (dvs. utan att äventyra lanseringen av mekanismen i januari 2017). |
| --- | --- |

(118)

Bland de synpunkter som inkommit på beslutet om att inleda förfarandet råder det bred enighet bland marknadens aktörer om att den franska mekanismen stegvis bör öppnas för gränsöverskridande kapacitet (dvs. utan att äventyra lanseringen av mekanismen i januari 2017).

4.3.2.2   Kommentarer och åtgärder som Frankrike föreslår

Kommentarer och åtgärder som Frankrike föreslår

| (119) | Som svar har Frankrike föreslagit att utländsk kapacitet uttryckligen ska beaktas enligt en hybridmodell, där såväl utländska sammanlänkningar som utländsk produktionskapacitet och laststyrning ersätts. I detta förslag kommer den högsta ersättningen att antingen tillfalla sammanlänkningar eller utländsk kapacitet, beroende på vad det råder brist på. |
| --- | --- |

(119)

Som svar har Frankrike föreslagit att utländsk kapacitet uttryckligen ska beaktas enligt en hybridmodell, där såväl utländska sammanlänkningar som utländsk produktionskapacitet och laststyrning ersätts. I detta förslag kommer den högsta ersättningen att antingen tillfalla sammanlänkningar eller utländsk kapacitet, beroende på vad det råder brist på.

| (120) | I förslaget bör utländsk produktions- och laststyrningskapacitet tillägna sig sammanlänkningskapacitet för att kunna certifieras, och kan därefter erbjuda sina kapacitetsgarantier på den franska kapacitetsmarknaden. |
| --- | --- |

(120)

I förslaget bör utländsk produktions- och laststyrningskapacitet tillägna sig sammanlänkningskapacitet för att kunna certifieras, och kan därefter erbjuda sina kapacitetsgarantier på den franska kapacitetsmarknaden.

| (121) | Sammanlänkningskapaciteten kommer att beviljas för varje gräns baserat på angränsande medlemsstaters bidrag till en trygg energiförsörjning i Frankrike. Sammanlänkningskapaciteten kommer sedan att utauktioneras ”från gränsområde till gränsområde”. All produktions- och laststyrningskapacitet från ett angränsande land som är sammanlänkat med Frankrike genom en viss sammanlänkning kommer att ha möjlighet att delta i auktioner av den sammanlänkningskapacitet som motsvarar sammanlänkningen. Auktionerna kommer att äga rum året före leveransåret (nedan kallat LÅ-1). Åtgärden utgör inget hinder för samtidig medverkan av kapacitet, som avtalats inom den franska mekanismen, i andra kapacitetsmekanismer i Europeiska unionen. I detta sammanhang behöver man därför fastställa metoder för kontroll och utvärdering av den utförda tjänsten tillsammans med de berörda länderna. |
| --- | --- |

(121)

Sammanlänkningskapaciteten kommer att beviljas för varje gräns baserat på angränsande medlemsstaters bidrag till en trygg energiförsörjning i Frankrike. Sammanlänkningskapaciteten kommer sedan att utauktioneras ”från gränsområde till gränsområde”. All produktions- och laststyrningskapacitet från ett angränsande land som är sammanlänkat med Frankrike genom en viss sammanlänkning kommer att ha möjlighet att delta i auktioner av den sammanlänkningskapacitet som motsvarar sammanlänkningen. Auktionerna kommer att äga rum året före leveransåret (nedan kallat LÅ-1). Åtgärden utgör inget hinder för samtidig medverkan av kapacitet, som avtalats inom den franska mekanismen, i andra kapacitetsmekanismer i Europeiska unionen. I detta sammanhang behöver man därför fastställa metoder för kontroll och utvärdering av den utförda tjänsten tillsammans med de berörda länderna.

LÅ-1

| (122) | När väl den utländska produktions- och laststyrningskapaciteten har fått sammanlänkningskapacitet, kan den certifieras och erhålla kapacitetsgarantier. Den kan sedan sälja dessa kapacitetsgarantier på den franska kapacitetsmarknaden. |
| --- | --- |

(122)

När väl den utländska produktions- och laststyrningskapaciteten har fått sammanlänkningskapacitet, kan den certifieras och erhålla kapacitetsgarantier. Den kan sedan sälja dessa kapacitetsgarantier på den franska kapacitetsmarknaden.

| (123) | De franska myndigheterna förbinder sig att ensidigt genomföra ovannämnda lösning, ”en pragmatisk hybrid”, det vill säga att enligt regelverket låta anläggningar verksamma i angränsande medlemsstater uttalat medverka i den franska kapacitetsmekanismen, förutsatt att det finns tillräcklig överföringskapacitet vid sammanlänkningarna. Detta regelverk föreskriver att de systemansvariga för överföringssystemen (24) i de berörda medlemsstaterna samtycker i form av ett samarbetsprotokoll, där en certifierings- och kontrollprocess införs, vilket är nödvändigt för att mekanismen ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

(123)

De franska myndigheterna förbinder sig att ensidigt genomföra ovannämnda lösning, ”en pragmatisk hybrid”, det vill säga att enligt regelverket låta anläggningar verksamma i angränsande medlemsstater uttalat medverka i den franska kapacitetsmekanismen, förutsatt att det finns tillräcklig överföringskapacitet vid sammanlänkningarna. Detta regelverk föreskriver att de systemansvariga för överföringssystemen (24) i de berörda medlemsstaterna samtycker i form av ett samarbetsprotokoll, där en certifierings- och kontrollprocess införs, vilket är nödvändigt för att mekanismen ska kunna genomföras.

24

| (124) | Om underskrift av ett sådant protokoll saknas av vissa systemansvariga för överföringssystemet i de berörda medlemsstaterna, förbinder sig de franska myndigheterna att införa ett förfarande om skyddsåtgärder som gör det möjligt att låta utländsk kapacitet uttalat ingå i kapacitetsmekanismen och att slutgiltigt lämna modellen som grundas på ett underförstått deltagande. Förfarandet om skyddsåtgärder innebär att sammanlänkningarna uttalat ingår (en lösning som kan genomföras utan bistånd av de andra medlemsstaterna och gör det möjligt att återspegla det värde sammanlänkningskapaciteten har för en trygg energiförsörjning i Frankrike). |
| --- | --- |

(124)

Om underskrift av ett sådant protokoll saknas av vissa systemansvariga för överföringssystemet i de berörda medlemsstaterna, förbinder sig de franska myndigheterna att införa ett förfarande om skyddsåtgärder som gör det möjligt att låta utländsk kapacitet uttalat ingå i kapacitetsmekanismen och att slutgiltigt lämna modellen som grundas på ett underförstått deltagande. Förfarandet om skyddsåtgärder innebär att sammanlänkningarna uttalat ingår (en lösning som kan genomföras utan bistånd av de andra medlemsstaterna och gör det möjligt att återspegla det värde sammanlänkningskapaciteten har för en trygg energiförsörjning i Frankrike).

| (125) | Genomförandet av dessa åtaganden kräver en granskning av dekretet från 2012, som utfärdades i Conseil d'Etat efter yttrande från högsta rådet för energi (Conseil supérieur de l'énergie), nationella rådet för utvärdering av standarder (Conseil national d'évaluation des normes), elregleringskommittén och franska konkurrensmyndigheten. De franska myndigheterna anser att det inte kan förutsättas att dekretet antas före utgången av 2017, varefter en översyn av reglerna för dess tillämpning kommer att ske. Man anser att detta steg skulle kunna ta ungefär sex månader. Den tidsplan som presenteras av de franska myndigheterna grundar sig alltså på en omformning av regelverket för 2018 för ett effektivt genomförande för leveransåret 2019. |
| --- | --- |

(125)

Genomförandet av dessa åtaganden kräver en granskning av dekretet från 2012, som utfärdades i Conseil d'Etat efter yttrande från högsta rådet för energi (Conseil supérieur de l'énergie), nationella rådet för utvärdering av standarder (Conseil national d'évaluation des normes), elregleringskommittén och franska konkurrensmyndigheten. De franska myndigheterna anser att det inte kan förutsättas att dekretet antas före utgången av 2017, varefter en översyn av reglerna för dess tillämpning kommer att ske. Man anser att detta steg skulle kunna ta ungefär sex månader. Den tidsplan som presenteras av de franska myndigheterna grundar sig alltså på en omformning av regelverket för 2018 för ett effektivt genomförande för leveransåret 2019.

Conseil supérieur de l'énergie

Conseil national d'évaluation des normes

4.3.3   Inga signaler om nya investeringar

Inga signaler om nya investeringar

4.3.3.1   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (126) | Kommissionen har fått många svar i denna fråga och de åsikter som framkommit har varit mycket skiftande. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen har fått många svar i denna fråga och de åsikter som framkommit har varit mycket skiftande.

| (127) | Majoriteten (7) av samrådsdeltagarna är överens om att mekanismen i sin ursprungliga form inte kan uppmuntra till nya investeringar i kraftverk. De anledningar man oftast hänvisar till är bland annat bristen på representativa prissignaler i god tid före leveransåret, ett högsta kapacitetspris som fastställts till 40 000 euro/MW (vilket härrör från taket för avvikelseregleringen) och frånvaron av långsiktiga avtal. |
| --- | --- |

(127)

Majoriteten (7) av samrådsdeltagarna är överens om att mekanismen i sin ursprungliga form inte kan uppmuntra till nya investeringar i kraftverk. De anledningar man oftast hänvisar till är bland annat bristen på representativa prissignaler i god tid före leveransåret, ett högsta kapacitetspris som fastställts till 40 000 euro/MW (vilket härrör från taket för avvikelseregleringen) och frånvaron av långsiktiga avtal.

| (128) | Flertalet samrådsdeltagare har bekräftat att mekanismen antingen är för komplex eller att det är svårt för leverantörerna, speciellt för nya aktörer, att bedöma sina framtida portföljer. En av samrådsdeltagarna har understrukit att en centraliserad kapacitetsmekanism skulle kunna förebygga denna sorts problem. |
| --- | --- |

(128)

Flertalet samrådsdeltagare har bekräftat att mekanismen antingen är för komplex eller att det är svårt för leverantörerna, speciellt för nya aktörer, att bedöma sina framtida portföljer. En av samrådsdeltagarna har understrukit att en centraliserad kapacitetsmekanism skulle kunna förebygga denna sorts problem.

| (129) | Två (traditionella) producenter delar inte denna åsikt utan tror att mekanismen kan dra till sig nya investeringar, särskilt med tanke på tidsfristen på fyra år före leveransåret och möjligheten för marknaden att utveckla terminsprodukter och prissignaler, vilket de ser som tillförlitligt. De anser vidare att mekanismen föreskriver tillräckliga garantier för att säkra insynen i kapacitetsskyldigheterna, särskilt tack vare att RTE regelbundet offentliggör övergripande prognoser för kapacitetsgarantierna, vilka krävs för varje leveransår. |
| --- | --- |

(129)

Två (traditionella) producenter delar inte denna åsikt utan tror att mekanismen kan dra till sig nya investeringar, särskilt med tanke på tidsfristen på fyra år före leveransåret och möjligheten för marknaden att utveckla terminsprodukter och prissignaler, vilket de ser som tillförlitligt. De anser vidare att mekanismen föreskriver tillräckliga garantier för att säkra insynen i kapacitetsskyldigheterna, särskilt tack vare att RTE regelbundet offentliggör övergripande prognoser för kapacitetsgarantierna, vilka krävs för varje leveransår.

| (130) | Två andra samrådsdeltagare (alternativa producenter) påpekar att mekanismens huvudmål är att upprätthålla befintlig kapacitet i stället för att främja nya investeringar. |
| --- | --- |

(130)

Två andra samrådsdeltagare (alternativa producenter) påpekar att mekanismens huvudmål är att upprätthålla befintlig kapacitet i stället för att främja nya investeringar.

4.3.3.2   Kommentarer och åtgärder som Frankrike föreslår

Kommentarer och åtgärder som Frankrike föreslår

Frånvaro av långsiktiga avtal

Frånvaro av långsiktiga avtal

| (131) | Efter synpunkterna från tredje part har de franska myndigheterna åtagit sig att införa fleråriga kontrakt för att främja investering i ny kapacitet. All ny kapacitet (25) kommer att vara stödberättigad, såvida den inte redan tillhör ett stödsystem. |
| --- | --- |

(131)

Efter synpunkterna från tredje part har de franska myndigheterna åtagit sig att införa fleråriga kontrakt för att främja investering i ny kapacitet. All ny kapacitet (25) kommer att vara stödberättigad, såvida den inte redan tillhör ett stödsystem.

25

| (132) | I syfte att få en tillräckligt lång tidsfrist för genomförande av nya projekt kommer en ny auktion av kapacitetsgarantier att organiseras på plattformen EPEX fyra år före leveransåret. Eventuella nya kapaciteter ska lämna anbud till RTE under sista kvartalet fyra år före leveransåret. Anbuden ska i huvudsak erbjuda ett pris och en mängd. |
| --- | --- |

(132)

I syfte att få en tillräckligt lång tidsfrist för genomförande av nya projekt kommer en ny auktion av kapacitetsgarantier att organiseras på plattformen EPEX fyra år före leveransåret. Eventuella nya kapaciteter ska lämna anbud till RTE under sista kvartalet fyra år före leveransåret. Anbuden ska i huvudsak erbjuda ett pris och en mängd.

| (133) | Prisets konkurrenskraft jämförs sedan med ett ”första referenspris” som anbuden inte får överstiga om de ska kunna antas. Det första referenspriset kommer att vara ett viktat pris (26) på kapacitet som inte enbart uppkommit genom den organiserade auktionen fyra år före leveransåret för själva leveransåret (LÅ), utan även genom organiserade auktioner under samma år för leveransåren LÅ-1 och LÅ-2, såsom figur 6 visar.

  Figur 6


  Förslag till sammansättning av ett första referenspris




  Tidsperiod som täcks av de fleråriga avtalen
  Auktioner leveransår LÅ
  Auktioner leveransår LÅ – 1
  Auktioner leveransår LÅ – 2
  Auktioner leveransår LÅ – 3
  LÅ + 4 ...
  LÅ + 3
  LÅ + 2
  LÅ + 1
  LÅ
  LÅ – 1
  LÅ – 2
  LÅ – 3
  LÅ – 4
  LÅ – 5
  Auktioner vars clearingpriser används vid beräkningen av det första referenspriset

  Källa: Skrivelse från de franska myndigheterna av den 9 september 2016. |
| --- | --- |

(133)

Prisets konkurrenskraft jämförs sedan med ett ”första referenspris” som anbuden inte får överstiga om de ska kunna antas. Det första referenspriset kommer att vara ett viktat pris (26) på kapacitet som inte enbart uppkommit genom den organiserade auktionen fyra år före leveransåret för själva leveransåret (LÅ), utan även genom organiserade auktioner under samma år för leveransåren LÅ-1 och LÅ-2, såsom figur 6 visar.

26

Figur 6

Figur 6

Förslag till sammansättning av ett första referenspris

Förslag till sammansättning av ett första referenspris

Tidsperiod som täcks av de fleråriga avtalen

Auktioner leveransår LÅ

Auktioner leveransår LÅ – 1

Auktioner leveransår LÅ – 2

Auktioner leveransår LÅ – 3

LÅ + 4 ...

LÅ + 3

LÅ + 2

LÅ + 1

LÅ

LÅ – 1

LÅ – 2

LÅ – 3

LÅ – 4

LÅ – 5

Auktioner vars clearingpriser används vid beräkningen av det första referenspriset

Källa: Skrivelse från de franska myndigheterna av den 9 september 2016.

Källa:

| (134) | Det första referenspriset kommer således inte att meddelas marknadens aktörer i förväg utan kommer att bestämmas av marknadsresultaten. |
| --- | --- |

(134)

Det första referenspriset kommer således inte att meddelas marknadens aktörer i förväg utan kommer att bestämmas av marknadsresultaten.

| (135) | När det gäller den mängd som avtalen ska täcka kommer de franska myndigheterna att tillämpa en efterfrågekurva som gör det möjligt att begränsa mängden till de anbud som är konkurrenskraftiga på lång sikt. Efterfrågekurvan ska utarbetas årligen av RTE och godkännas av CRE, och ska återspegla den nya kapacitetens samhällsbetydelse. Det gäller att försäkra sig om att systemet med fleråriga kontrakt verkligen kommer att ha en positiv inverkan på konsumenterna. |
| --- | --- |

(135)

När det gäller den mängd som avtalen ska täcka kommer de franska myndigheterna att tillämpa en efterfrågekurva som gör det möjligt att begränsa mängden till de anbud som är konkurrenskraftiga på lång sikt. Efterfrågekurvan ska utarbetas årligen av RTE och godkännas av CRE, och ska återspegla den nya kapacitetens samhällsbetydelse. Det gäller att försäkra sig om att systemet med fleråriga kontrakt verkligen kommer att ha en positiv inverkan på konsumenterna.

| (136) | Utvald kapacitet erhåller ett CFD-kontrakt för en tidsperiod på sju år, som till sitt sätt motsvarar ett ersättningstillägg (en inmatningspremie, feed-in premium), med vilket menas att varje avvikelse mellan anbudspriset och marknadens referenspris antingen ger upphov till en ersättning av skillnaden (om marknadspriset är högre än anbudspriset) eller till inkassering (om marknadspriset är lägre än anbudspriset). I syfte att uppmuntra marknadsoperatörerna att maximera sina intäkter ska all avkastning som uppkommit genom garantiförsäljning av investeraren till ett pris som överstiger anbudspriset emellertid inte ge upphov till någon ersättning av skillnaden (försäljningspris–anbudspris). |
| --- | --- |

(136)

Utvald kapacitet erhåller ett CFD-kontrakt för en tidsperiod på sju år, som till sitt sätt motsvarar ett ersättningstillägg (en inmatningspremie, feed-in premium), med vilket menas att varje avvikelse mellan anbudspriset och marknadens referenspris antingen ger upphov till en ersättning av skillnaden (om marknadspriset är högre än anbudspriset) eller till inkassering (om marknadspriset är lägre än anbudspriset). I syfte att uppmuntra marknadsoperatörerna att maximera sina intäkter ska all avkastning som uppkommit genom garantiförsäljning av investeraren till ett pris som överstiger anbudspriset emellertid inte ge upphov till någon ersättning av skillnaden (försäljningspris–anbudspris).

feed-in premium

| (137) | De franska myndigheterna planerar dessutom att införa miljökrav som kan leda till att producenter som inte släpper ut så mycket koldioxid prioriteras, i form av i) företräde på grund av miljöhänsyn, med samma tekniska och ekonomiska egenskaper, och ii) ett utsläppstak som kan skapas av tillgångar som omfattas av det särskilda regelverket för ny kapacitet. Miljökraven, såsom nivån av växthusgasutsläpp, kommer att fastställas i reglerna och det ur miljösynpunkt bästa anbudet kommer att antas när så är lämpligt. De befintliga anläggningarna kommer även fortsättningsvis att omfattas av såväl gällande EU-bestämmelser som franska sådana på miljöområdet, vilket kan kräva anpassningsinvesteringar för dessa anläggningar. |
| --- | --- |

(137)

De franska myndigheterna planerar dessutom att införa miljökrav som kan leda till att producenter som inte släpper ut så mycket koldioxid prioriteras, i form av i) företräde på grund av miljöhänsyn, med samma tekniska och ekonomiska egenskaper, och ii) ett utsläppstak som kan skapas av tillgångar som omfattas av det särskilda regelverket för ny kapacitet. Miljökraven, såsom nivån av växthusgasutsläpp, kommer att fastställas i reglerna och det ur miljösynpunkt bästa anbudet kommer att antas när så är lämpligt. De befintliga anläggningarna kommer även fortsättningsvis att omfattas av såväl gällande EU-bestämmelser som franska sådana på miljöområdet, vilket kan kräva anpassningsinvesteringar för dessa anläggningar.

| (138) | De franska myndigheterna ska genomföra åtgärden för val av kapacitet år 2019 samtidigt som den utvalda kapaciteten för leveransåret 2023 för första gången medverkar på riktigt. Vidare förbinder de sig att från år 2019 genomföra en övergångsbestämmelse om fleråriga kontrakt, som gör det möjligt att täcka perioden 2020–2023. Det skulle till exempel betyda att en ”permanent” bestämmelse för leveransåret 2023 skulle lanseras år 2019, men även en övergångsbestämmelse för leveransåren 2020, 2021 och 2022. |
| --- | --- |

(138)

De franska myndigheterna ska genomföra åtgärden för val av kapacitet år 2019 samtidigt som den utvalda kapaciteten för leveransåret 2023 för första gången medverkar på riktigt. Vidare förbinder de sig att från år 2019 genomföra en övergångsbestämmelse om fleråriga kontrakt, som gör det möjligt att täcka perioden 2020–2023. Det skulle till exempel betyda att en ”permanent” bestämmelse för leveransåret 2023 skulle lanseras år 2019, men även en övergångsbestämmelse för leveransåren 2020, 2021 och 2022.

Svårighet för leverantörerna att i förväg förutse hur deras kundportföljer utvecklas

Svårighet för leverantörerna att i förväg förutse hur deras kundportföljer utvecklas

| (139) | De franska myndigheterna anser att RTE:s regelbundna prognoser borde ge ett tillräckligt stöd för leverantörerna, så att de bättre kan förutse den fastställda nivån på sina kapacitetsskyldigheter. Myndigheterna tillägger att leverantörerna har möjlighet att utan kostnad återanpassa sin kapacitet fram till slutet av leveransåret, åtminstone under mekanismens första år. |
| --- | --- |

(139)

De franska myndigheterna anser att RTE:s regelbundna prognoser borde ge ett tillräckligt stöd för leverantörerna, så att de bättre kan förutse den fastställda nivån på sina kapacitetsskyldigheter. Myndigheterna tillägger att leverantörerna har möjlighet att utan kostnad återanpassa sin kapacitet fram till slutet av leveransåret, åtminstone under mekanismens första år.

| (140) | Trots det föregående och som tillägg till dessa garantier föreslår de franska myndigheterna att i reglerna för kapacitetsmekanismen infoga bestämmelser om att hjälpa de alternativa leverantörerna att beräkna sin kapacitetsskyldighet. I nuläget föreskriver reglerna att RTE ska delge varje leverantör en preliminär nivå på skyldigheten ett år efter leveransåret, och därefter en slutgiltig nivå två år efter leveransåret. RTE har därutöver utvecklat kompletterande verktyg så att aktörerna kan informeras om sin nivå på skyldigheten innan tiden löper ut. Frankrike föreslår att formalisera RTE:s skyldighet att bistå leverantörerna i beräkningen av sin kapacitetsskyldighet, bland annat genom att ge alternativa leverantörer tillgång till verktyg som kan hjälpa dem att bättre förutse sin skyldighet och genom att införa kontaktpunkter där leverantörerna kan använda verktygen för att få en förhandsberäkning av sin skyldighet. Enligt reglerna kommer leverantörerna också att få möjlighet att använda dessa verktyg på begäran, utanför kontaktpunkterna. |
| --- | --- |

(140)

Trots det föregående och som tillägg till dessa garantier föreslår de franska myndigheterna att i reglerna för kapacitetsmekanismen infoga bestämmelser om att hjälpa de alternativa leverantörerna att beräkna sin kapacitetsskyldighet. I nuläget föreskriver reglerna att RTE ska delge varje leverantör en preliminär nivå på skyldigheten ett år efter leveransåret, och därefter en slutgiltig nivå två år efter leveransåret. RTE har därutöver utvecklat kompletterande verktyg så att aktörerna kan informeras om sin nivå på skyldigheten innan tiden löper ut. Frankrike föreslår att formalisera RTE:s skyldighet att bistå leverantörerna i beräkningen av sin kapacitetsskyldighet, bland annat genom att ge alternativa leverantörer tillgång till verktyg som kan hjälpa dem att bättre förutse sin skyldighet och genom att införa kontaktpunkter där leverantörerna kan använda verktygen för att få en förhandsberäkning av sin skyldighet. Enligt reglerna kommer leverantörerna också att få möjlighet att använda dessa verktyg på begäran, utanför kontaktpunkterna.

Möjlig frånvaro av incitament för att skapa balans för aktörerna före leveransåret

Möjlig frånvaro av incitament för att skapa balans för aktörerna före leveransåret

| (141) | Dessutom har de franska myndigheterna börjat se över justeringsförfarandena, i syfte att uppmuntra de aktörer som förvaltar kapacitet att låta sig certifieras så korrekt som möjligt. Närmare bestämt beräknas kostnaderna för aktörernas justering utifrån den mängd som varje aktör ska justera, enligt följande:






  1. | När summan av justeringen understiger 1 GW (summan av absoluta värden) fortsätter justeringen att vara kostnadsfri före leveransåret. |
| --- | --- | --- |

(141)

Dessutom har de franska myndigheterna börjat se över justeringsförfarandena, i syfte att uppmuntra de aktörer som förvaltar kapacitet att låta sig certifieras så korrekt som möjligt. Närmare bestämt beräknas kostnaderna för aktörernas justering utifrån den mängd som varje aktör ska justera, enligt följande:

1.

När summan av justeringen understiger 1 GW (summan av absoluta värden) fortsätter justeringen att vara kostnadsfri före leveransåret.

| 2. | När summan av justeringen överstiger 1 GW (summan av absoluta värden) ska justeringen före leveransåret betalas. |
| --- | --- |

2.

När summan av justeringen överstiger 1 GW (summan av absoluta värden) ska justeringen före leveransåret betalas.

| (142) | Den gradvisa höjningen av kostnaderna för justering (i tillämpliga fall) visas i figur 7 (för leveransår 2020), med ett stigande enhetspris ju närmare man kommer leveransåret.

  Figur 7


  Illustration av den nya, föreslagna ramen för justeringar för år 2020 där k = 0,2




  20,0 %
  15,0 %
  10,0 %
  5,0 %
  0,0 %
  Nuvarande bestämmelser
  Justeringskostnad, under gränsvärdet
  Justeringskostnad, över gränsvärdet
  01/01/2016 31/12/2016 31/12/2017 31/12/2018 31/12/2019 31/12/2020
  Justeringspris (i % av PRM)

  Källa: Skrivelse från de franska myndigheterna av den 9 september 2016. |
| --- | --- |

(142)

Den gradvisa höjningen av kostnaderna för justering (i tillämpliga fall) visas i figur 7 (för leveransår 2020), med ett stigande enhetspris ju närmare man kommer leveransåret.

Figur 7

Figur 7

Illustration av den nya, föreslagna ramen för justeringar för år 2020 där k = 0,2

Illustration av den nya, föreslagna ramen för justeringar för år 2020 där k = 0,2

20,0 %

15,0 %

10,0 %

5,0 %

0,0 %

Nuvarande bestämmelser

Justeringskostnad, under gränsvärdet

Justeringskostnad, över gränsvärdet

01/01/2016 31/12/2016 31/12/2017 31/12/2018 31/12/2019 31/12/2020

Justeringspris (i % av PRM)

Källa: Skrivelse från de franska myndigheterna av den 9 september 2016.

Källa:

| (143) | De aktörer som förvaltar kapacitet bör numera återanpassa sig snabbt och enligt reglerna vid viktiga händelser (det vill säga att inte tillhandahålla sådant som ingår i prognoser om tillgänglighet, till exempel på grund av uppskjuten händelse, definitiv stängning, skada som leder till minskad tillgänglighet under en lång period eller liknande) (27). |
| --- | --- |

(143)

De aktörer som förvaltar kapacitet bör numera återanpassa sig snabbt och enligt reglerna vid viktiga händelser (det vill säga att inte tillhandahålla sådant som ingår i prognoser om tillgänglighet, till exempel på grund av uppskjuten händelse, definitiv stängning, skada som leder till minskad tillgänglighet under en lång period eller liknande) (27).

27

| (144) | De franska myndigheterna föreslår också en ändring av mekanismen för avvikelsereglering för att ytterligare uppmuntra marknadens aktörer att ibland tillgängliggöra både sina negativa och positiva avvikelser. I synnerhet ska stimulanskoefficienten ”k”, som används vid obalanser, dubbleras (den fastställdes till 0,1 i förordningen av den 22 januari 2015 men ska alltså höjas till 0,2). Den ska ökas för negativa obalanser som överstiger 1 GW och minskas för positiva obalanser som även de överstiger 1 GW (gränsvärdets exakta nivå kommer myndigheterna att fastställa senare, baserat på feedback från marknaden, men det kommer inte att bli högre än 1 GW). Dessa ändringar illustreras i figur 8.

  Figur 8


  Illustration av förslaget till avvikelsereglering med ett tröskelvärde på 1 GW och en k-koefficient på 0,2




  Pris för avvikelsereglering
  Jämförelse mellan nuvarande bestämmelser och förslagen från de franska myndigheterna
  Avvikelse (GW)
  – 1,5 – 1 – 0,5 0 0,5 1 1,5
  Reglering av rörliga avvikelser (k = 0,2)
  Reglering av aktuella avvikelser
  Reglering av ekonomiska avvikelser (MEUR)
  25
  20
  15
  10
  5
  0

  Källa: Skrivelse från de franska myndigheterna av den 9 september 2016. |
| --- | --- |

(144)

De franska myndigheterna föreslår också en ändring av mekanismen för avvikelsereglering för att ytterligare uppmuntra marknadens aktörer att ibland tillgängliggöra både sina negativa och positiva avvikelser. I synnerhet ska stimulanskoefficienten ”k”, som används vid obalanser, dubbleras (den fastställdes till 0,1 i förordningen av den 22 januari 2015 men ska alltså höjas till 0,2). Den ska ökas för negativa obalanser som överstiger 1 GW och minskas för positiva obalanser som även de överstiger 1 GW (gränsvärdets exakta nivå kommer myndigheterna att fastställa senare, baserat på feedback från marknaden, men det kommer inte att bli högre än 1 GW). Dessa ändringar illustreras i figur 8.

Figur 8

Figur 8

Illustration av förslaget till avvikelsereglering med ett tröskelvärde på 1 GW och en k-koefficient på 0,2

Illustration av förslaget till avvikelsereglering med ett tröskelvärde på 1 GW och en k-koefficient på 0,2

Pris för avvikelsereglering

Jämförelse mellan nuvarande bestämmelser och förslagen från de franska myndigheterna

Avvikelse (GW)

– 1,5 – 1 – 0,5 0 0,5 1 1,5

Reglering av rörliga avvikelser (k = 0,2)

Reglering av aktuella avvikelser

Reglering av ekonomiska avvikelser (MEUR)

25

20

15

10

5

0

Källa: Skrivelse från de franska myndigheterna av den 9 september 2016.

Källa:

Pristaket i avvikelseregleringen återspeglar inte CONE

Pristaket i avvikelseregleringen återspeglar inte CONE

| (145) | Utöver det föregående har de franska myndigheterna satsat på att höja det reglerade priset (ett tak på priserna för avvikelser och därför indirekt på priserna för kapacitetsgarantier) stegvis, enligt följande tidsplan:






  1. | Under 2017: ett reglerat pris på 20 000 euro/MW så att aktörerna ska kunna lära sig hur marknaden fungerar utan att riskera allt, genom att i praktiken skjuta upp genomförandet av mekanismen. |
| --- | --- | --- |

(145)

Utöver det föregående har de franska myndigheterna satsat på att höja det reglerade priset (ett tak på priserna för avvikelser och därför indirekt på priserna för kapacitetsgarantier) stegvis, enligt följande tidsplan:

1.

Under 2017: ett reglerat pris på 20 000 euro/MW så att aktörerna ska kunna lära sig hur marknaden fungerar utan att riskera allt, genom att i praktiken skjuta upp genomförandet av mekanismen.

| 2. | Under 2018 och 2019: ett reglerat pris på 40 000 euro/MW. |
| --- | --- |

2.

Under 2018 och 2019: ett reglerat pris på 40 000 euro/MW.

| 3. | Från 2020: Ett reglerat pris på 60 000 euro/MW så att kapacitetsmekanismen vid behov ska kunna skicka prissignaler som motsvarar behovet av ny kapacitet på en marknad som vid det laget bör ha mognat tillräckligt. |
| --- | --- |

3.

Från 2020: Ett reglerat pris på 60 000 euro/MW så att kapacitetsmekanismen vid behov ska kunna skicka prissignaler som motsvarar behovet av ny kapacitet på en marknad som vid det laget bör ha mognat tillräckligt.

| (146) | Dessutom ska de franska myndigheterna under leveransåret 2021 och påföljande år årligen uppdatera det reglerade priset för att det ska ha ett värde som motsvarar CONE, framför allt kostnaderna för ett gaskraftverk av typen förgasning med kombicykel eller öppen cykel, enligt vad som har beräknats av den systemansvariga för det allmänna elöverföringsnätet och har godkänts av tillsynsmyndigheten. Denna uppdatering görs inte nödvändigtvis genom att fullständigt omarbeta reglerna för kapacitetsmekanismen. |
| --- | --- |

(146)

Dessutom ska de franska myndigheterna under leveransåret 2021 och påföljande år årligen uppdatera det reglerade priset för att det ska ha ett värde som motsvarar CONE, framför allt kostnaderna för ett gaskraftverk av typen förgasning med kombicykel eller öppen cykel, enligt vad som har beräknats av den systemansvariga för det allmänna elöverföringsnätet och har godkänts av tillsynsmyndigheten. Denna uppdatering görs inte nödvändigtvis genom att fullständigt omarbeta reglerna för kapacitetsmekanismen.

| (147) | Denna tidsplan gör att i) en eventuell höjning av det reglerade priset kan sammanfalla med dagen för ikraftträdande av bestämmelsen om fleråriga kontrakt för ny kapacitet och ii) marknadens aktörer kan höras gemensamt om höjningen av det reglerade priset samt om att införa bestämmelsen om fleråriga kontrakt för ny kapacitet (28). |
| --- | --- |

(147)

Denna tidsplan gör att i) en eventuell höjning av det reglerade priset kan sammanfalla med dagen för ikraftträdande av bestämmelsen om fleråriga kontrakt för ny kapacitet och ii) marknadens aktörer kan höras gemensamt om höjningen av det reglerade priset samt om att införa bestämmelsen om fleråriga kontrakt för ny kapacitet (28).

28

| (148) | Som tillägg till det nyss nämnda och det som står i beslutet om att inleda förfarandet, angav kommissionen i diskussionerna med de franska myndigheterna en oro för att spridningen mellan ARENH och priset för elektricitet på energimarknaden även skulle kunna utgöra ett indirekt tak på kapacitetspriset, eftersom intäkterna från ARENH inkluderar kapacitetsgarantier. |
| --- | --- |

(148)

Som tillägg till det nyss nämnda och det som står i beslutet om att inleda förfarandet, angav kommissionen i diskussionerna med de franska myndigheterna en oro för att spridningen mellan ARENH och priset för elektricitet på energimarknaden även skulle kunna utgöra ett indirekt tak på kapacitetspriset, eftersom intäkterna från ARENH inkluderar kapacitetsgarantier.

| (149) | De franska myndigheterna svarade följande:






  1. | Den garanterade kapacitetsvolym som är kopplad till ARENH-intäkten är tillräckligt svag jämfört med den sammanlagda kapacitetsmarknaden och kan därför inte påverka priset på andra kapacitetsgarantier. |
| --- | --- | --- |

(149)

De franska myndigheterna svarade följande:

1.

Den garanterade kapacitetsvolym som är kopplad till ARENH-intäkten är tillräckligt svag jämfört med den sammanlagda kapacitetsmarknaden och kan därför inte påverka priset på andra kapacitetsgarantier.

| 2. | Den nuvarande spridningen är mer eller mindre 10 euro per MWh, vilket motsvarar ett kapacitetspris på 87 600 euro per MW. Det reglerade priset för kapaciteten är fastställt till 20 000 euro/MW och år, 40 000 euro/MW och år respektive 60 000 euro/MW och år för åren 2017, 2018–2019 och 2020, vilket gör att ARENH för närvarande inte ger någon konkurrenskraftig intäkt (29). |
| --- | --- |

2.

Den nuvarande spridningen är mer eller mindre 10 euro per MWh, vilket motsvarar ett kapacitetspris på 87 600 euro per MW. Det reglerade priset för kapaciteten är fastställt till 20 000 euro/MW och år, 40 000 euro/MW och år respektive 60 000 euro/MW och år för åren 2017, 2018–2019 och 2020, vilket gör att ARENH för närvarande inte ger någon konkurrenskraftig intäkt (29).

29

| (150) | Inte desto mindre ska de franska myndigheterna, inom ramen för en framtida utvärdering av hur marknaden fungerar, studera möjligheten att ”finansialisera” kapacitetsandelen av ARENH-intäkterna (30), i syfte att undvika att denna intäkt stör den fria prisbildningen på kapacitetsmarknaden. |
| --- | --- |

(150)

Inte desto mindre ska de franska myndigheterna, inom ramen för en framtida utvärdering av hur marknaden fungerar, studera möjligheten att ”finansialisera” kapacitetsandelen av ARENH-intäkterna (30), i syfte att undvika att denna intäkt stör den fria prisbildningen på kapacitetsmarknaden.

30

4.3.4   Kommissionens övriga anmärkningar

Kommissionens övriga anmärkningar

| (151) | I skäl 182 till beslutet om att inleda förfarandet har kommissionen konstaterat att Frankrike måste förtydliga varför vissa förslag om att förbättra mekanismen, som lades fram av den franska konkurrensmyndigheten i sin tidskrift nr 12-A-09 av den 12 april 2012, inte har genomförts. |
| --- | --- |

(151)

I skäl 182 till beslutet om att inleda förfarandet har kommissionen konstaterat att Frankrike måste förtydliga varför vissa förslag om att förbättra mekanismen, som lades fram av den franska konkurrensmyndigheten i sin tidskrift nr 12-A-09 av den 12 april 2012, inte har genomförts.

| (152) | De franska myndigheterna förklarade att med hänsyn till föreslagna ändringar (det vill säga att tvinga producenterna att tillkännage tillgänglighetsprognoser för sina produktionsanläggningar grundat på dessa anläggningars tidigare tillgänglighet och genomföra en mekanism för att gränsöverskridande kapacitet uttalat ska ingå), återstår bara två förslag från konkurrensmyndigheten som inte har genomförts:






  1. | Att inte ge anläggningarna några (förnybara) certifikat om köpskyldighet, i den mån återköpstarifferna för den el som har producerats i anläggningarna redan täcker kostnaderna för hela respektive anläggning. |
| --- | --- | --- |

(152)

De franska myndigheterna förklarade att med hänsyn till föreslagna ändringar (det vill säga att tvinga producenterna att tillkännage tillgänglighetsprognoser för sina produktionsanläggningar grundat på dessa anläggningars tidigare tillgänglighet och genomföra en mekanism för att gränsöverskridande kapacitet uttalat ska ingå), återstår bara två förslag från konkurrensmyndigheten som inte har genomförts:

1.

Att inte ge anläggningarna några (förnybara) certifikat om köpskyldighet, i den mån återköpstarifferna för den el som har producerats i anläggningarna redan täcker kostnaderna för hela respektive anläggning.

| 2. | Att inte låta alternativa leverantörer bära kostnaderna för att finansiera inbjudan att lämna förslag om övergångsprojekt. |
| --- | --- |

2.

Att inte låta alternativa leverantörer bära kostnaderna för att finansiera inbjudan att lämna förslag om övergångsprojekt.

| (153) | I fråga om det första förslaget som inte har genomförts, förklarade myndigheterna att de hade behållit certifieringen för anläggningar med köpskyldighet för att uppfylla kapacitetsmekanismens marknadstäckande (market-wide) karaktär. Men för att undvika en kumulering av ersättningar till anläggningar med köpskyldighet beslöt man att köparna ska ansvara för certifieringen av dessa anläggningar och inneha tillhörande kapacitetsgarantier samt att intäkterna från kapacitetsförsäljningen ska dras av från deras intäkter. |
| --- | --- |

(153)

I fråga om det första förslaget som inte har genomförts, förklarade myndigheterna att de hade behållit certifieringen för anläggningar med köpskyldighet för att uppfylla kapacitetsmekanismens marknadstäckande (market-wide) karaktär. Men för att undvika en kumulering av ersättningar till anläggningar med köpskyldighet beslöt man att köparna ska ansvara för certifieringen av dessa anläggningar och inneha tillhörande kapacitetsgarantier samt att intäkterna från kapacitetsförsäljningen ska dras av från deras intäkter.

market-wide)

| (154) | I fråga om det andra förslaget som inte har genomförts, förklarade myndigheterna att de beslutat att inte genomföra inbjudan att lämna förslag om övergångsprojekt. Alternativa leverantörer ska alltså inte behöva stå för några kostnader. De måste dock betala kostnaderna för denna mekanism i framtiden, eftersom den nuvarande skyddsmekanismen kommer att upphävas och ersättas med en bestämmelse om fleråriga kontrakt efter att dekretet har ändrats. |
| --- | --- |

(154)

I fråga om det andra förslaget som inte har genomförts, förklarade myndigheterna att de beslutat att inte genomföra inbjudan att lämna förslag om övergångsprojekt. Alternativa leverantörer ska alltså inte behöva stå för några kostnader. De måste dock betala kostnaderna för denna mekanism i framtiden, eftersom den nuvarande skyddsmekanismen kommer att upphävas och ersättas med en bestämmelse om fleråriga kontrakt efter att dekretet har ändrats.

4.4   Proportionalitetsprincipen

Proportionalitetsprincipen

4.4.1   Överskattning av förbrukningen

Överskattning av förbrukningen

4.4.1.1   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (155) | Synpunkter i denna fråga från tredje part står i avsnitt 4.3.3.1. |
| --- | --- |

(155)

Synpunkter i denna fråga från tredje part står i avsnitt 4.3.3.1.

Kommentarer från Frankrike

Kommentarer från Frankrike

| (156) | Kommentarerna i denna fråga från Frankrike står i skäl 139. |
| --- | --- |

(156)

Kommentarerna i denna fråga från Frankrike står i skäl 139.

| (157) | Trots dessa kommentarer föreslår myndigheterna att ålägga RTE att bistå de alternativa leverantörerna i frågan om att beräkna deras kapacitetsskyldighet, vilket förtydligas i skäl 140. |
| --- | --- |

(157)

Trots dessa kommentarer föreslår myndigheterna att ålägga RTE att bistå de alternativa leverantörerna i frågan om att beräkna deras kapacitetsskyldighet, vilket förtydligas i skäl 140.

4.4.2   Bristande insyn i fastställande av kapacitetspriser

Bristande insyn i fastställande av kapacitetspriser

4.4.2.1   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (158) | En stor majoritet av samrådsdeltagarna (13) beklagar bristen på insyn i transaktionerna efter överenskommelse, och i synnerhet transaktioner inom koncerner, medan flera av dem anser att de flesta transaktioner bör göras enligt denna modell. En av samrådsdeltagarna har än en gång understrukit att en centraliserad kapacitetsmekanism skulle kunna förebygga denna sorts problem. |
| --- | --- |

(158)

En stor majoritet av samrådsdeltagarna (13) beklagar bristen på insyn i transaktionerna efter överenskommelse, och i synnerhet transaktioner inom koncerner, medan flera av dem anser att de flesta transaktioner bör göras enligt denna modell. En av samrådsdeltagarna har än en gång understrukit att en centraliserad kapacitetsmekanism skulle kunna förebygga denna sorts problem.

| (159) | Den traditionella operatören anser att mekanismen, i nuvarande form, ger tillräckliga garantier för att säkerställa insyn i handeln (även inom koncerner), i synnerhet tack vare följande:






  1. | Skyldigheten att hålla separata konton i registret över kapacitetsgarantier (ett för aktörer som förvaltar kapacitet och ett annan för leverantörerna). |
| --- | --- | --- |

(159)

Den traditionella operatören anser att mekanismen, i nuvarande form, ger tillräckliga garantier för att säkerställa insyn i handeln (även inom koncerner), i synnerhet tack vare följande:

1.

Skyldigheten att hålla separata konton i registret över kapacitetsgarantier (ett för aktörer som förvaltar kapacitet och ett annan för leverantörerna).

| 2. | Skyldigheten till insyn i fråga om CRE och dennas övervakning av interna transaktioner. |
| --- | --- |

2.

Skyldigheten till insyn i fråga om CRE och dennas övervakning av interna transaktioner.

4.4.2.2   Kommentarer från Frankrike

Kommentarer från Frankrike

| (160) | De franska myndigheterna nämner också de garantier som den traditionella operatören har lämnat (återges i skäl 160). De preciserar också att, med hänsyn till att dessa leverantörer måste anpassa sig till kundernas utveckling, det verkar lämpligt att upprätthålla möjligheten till handel efter överenskommelse mellan aktörerna på marknaden som komplement till återkommande auktioner. En mekanism för kontinuerlig handel skulle garantera denna smidighet, samt genomsynlighet för transaktioner och priser, och bidra till att informationsasymmetrin minskades mellan marknadens aktörer. Samtidigt skulle medverkan i en sådan mekanism bli kostsam, i synnerhet för mindre leverantörer. De franska myndigheterna föreslår därför att hålla fast vid transaktioner efter överenskommelse tillsammans med en organiserad marknad där priset för varje transaktion blir offentligt. |
| --- | --- |

(160)

De franska myndigheterna nämner också de garantier som den traditionella operatören har lämnat (återges i skäl 160). De preciserar också att, med hänsyn till att dessa leverantörer måste anpassa sig till kundernas utveckling, det verkar lämpligt att upprätthålla möjligheten till handel efter överenskommelse mellan aktörerna på marknaden som komplement till återkommande auktioner. En mekanism för kontinuerlig handel skulle garantera denna smidighet, samt genomsynlighet för transaktioner och priser, och bidra till att informationsasymmetrin minskades mellan marknadens aktörer. Samtidigt skulle medverkan i en sådan mekanism bli kostsam, i synnerhet för mindre leverantörer. De franska myndigheterna föreslår därför att hålla fast vid transaktioner efter överenskommelse tillsammans med en organiserad marknad där priset för varje transaktion blir offentligt.

| (161) | De föreslår dock även att man i förväg ska rapportera in tilläggskontroller för att förbättra insynen och representativiteten inom handeln med kapacitet. |
| --- | --- |

(161)

De föreslår dock även att man i förväg ska rapportera in tilläggskontroller för att förbättra insynen och representativiteten inom handeln med kapacitet.

| (162) | Mekanismen förutsätter redan nu att priserna vid auktioner på plattformen, som ska skapas av EPEX Spot, kommer att bli offentliga. För att kunna garantera en insynsnivå som motsvarar förhandlingsplattformen för transaktioner efter överenskommelse, har de franska myndigheterna föreslagit att samtliga aktörer får tillgång till registret över transaktioner (anonymiserade) efter överenskommelse, vilket skulle säkerställa insynen i volymer och priser, samtidigt som operatörernas anonymitet garanteras. Berörda parter skulle då kunna ta hänsyn till denna information inför köp- och säljstrategier under organiserade auktioner. |
| --- | --- |

(162)

Mekanismen förutsätter redan nu att priserna vid auktioner på plattformen, som ska skapas av EPEX Spot, kommer att bli offentliga. För att kunna garantera en insynsnivå som motsvarar förhandlingsplattformen för transaktioner efter överenskommelse, har de franska myndigheterna föreslagit att samtliga aktörer får tillgång till registret över transaktioner (anonymiserade) efter överenskommelse, vilket skulle säkerställa insynen i volymer och priser, samtidigt som operatörernas anonymitet garanteras. Berörda parter skulle då kunna ta hänsyn till denna information inför köp- och säljstrategier under organiserade auktioner.

| (163) | Dessutom skulle auktionerna stärkas. De franska myndigheterna har velat öka likviditeten vid organiserade auktioner, samtidigt som de låter antalet auktioner under de fyra år som föregår det första leveransåret vara 15, dvs. en ny auktion fyra år före leveransåret, fyra stycken tre år före leveransåret, fyra till två år före leveransåret och slutligen sex auktioner ett år före leveransåret (i den första versionen av mekanismen hade de franska myndigheterna bara tänkt sig tio auktioner, utspridda över tre år före leveransåret). |
| --- | --- |

(163)

Dessutom skulle auktionerna stärkas. De franska myndigheterna har velat öka likviditeten vid organiserade auktioner, samtidigt som de låter antalet auktioner under de fyra år som föregår det första leveransåret vara 15, dvs. en ny auktion fyra år före leveransåret, fyra stycken tre år före leveransåret, fyra till två år före leveransåret och slutligen sex auktioner ett år före leveransåret (i den första versionen av mekanismen hade de franska myndigheterna bara tänkt sig tio auktioner, utspridda över tre år före leveransåret).

| (164) | Dessutom vill de franska myndigheterna, inom ramen för regelverket, tvinga vissa aktörer som förvaltar kapacitet att erbjuda sina certifikat på marknaden, enligt följande tidsplan:






  1. | Fyra år före leveransåret: 25 procent av den certifierade kapacitetsnivån. |
| --- | --- | --- |

(164)

Dessutom vill de franska myndigheterna, inom ramen för regelverket, tvinga vissa aktörer som förvaltar kapacitet att erbjuda sina certifikat på marknaden, enligt följande tidsplan:

1.

Fyra år före leveransåret: 25 procent av den certifierade kapacitetsnivån.

| 2. | Tre år före leveransåret: Det som är högst av 25 procent av den certifierade kapacitetsnivån och 25 procent av mängden osålda kapacitetscertifikat. |
| --- | --- |

2.

Tre år före leveransåret: Det som är högst av 25 procent av den certifierade kapacitetsnivån och 25 procent av mängden osålda kapacitetscertifikat.

| 3. | Två år före leveransåret: Det som är högst av 25 procent av den certifierade kapacitetsnivån och 50 procent av mängden osålda kapacitetscertifikat. |
| --- | --- |

3.

Två år före leveransåret: Det som är högst av 25 procent av den certifierade kapacitetsnivån och 50 procent av mängden osålda kapacitetscertifikat.

| 4. | Ett år före leveransåret: Det som är högst av 25 procent av den certifierade kapacitetsnivån och 100 procent av mängden osålda kapacitetscertifikat. |
| --- | --- |

4.

Ett år före leveransåret: Det som är högst av 25 procent av den certifierade kapacitetsnivån och 100 procent av mängden osålda kapacitetscertifikat.

| (165) | Detta tvång ska gälla dem som ansvarar för certifieringsområden med en kapacitet över 3 GW. |
| --- | --- |

(165)

Detta tvång ska gälla dem som ansvarar för certifieringsområden med en kapacitet över 3 GW.

4.4.3   Uteslutning från mekanismen av vissa sorters aktörer som förvaltar kapacitet

Uteslutning från mekanismen av vissa sorters aktörer som förvaltar kapacitet

| (166) | Synpunkterna från tredje part och kommentarerna från de franska myndigheterna om eventuell diskriminering mellan olika sorters laststyrningskapacitet framgår i avsnitt 4.3.1. |
| --- | --- |

(166)

Synpunkterna från tredje part och kommentarerna från de franska myndigheterna om eventuell diskriminering mellan olika sorters laststyrningskapacitet framgår i avsnitt 4.3.1.

| (167) | Intressenternas synpunkter och förslagen från de franska myndigheterna för att åtgärda uteslutningen av framför allt gränsöverskridande kapacitet och nya investeringar står i avsnitt 4.3.3. |
| --- | --- |

(167)

Intressenternas synpunkter och förslagen från de franska myndigheterna för att åtgärda uteslutningen av framför allt gränsöverskridande kapacitet och nya investeringar står i avsnitt 4.3.3.

4.4.4   EDF:s marknadsinflytande

EDF:s marknadsinflytande

4.4.4.1   Risk för kapacitetsundanhållande

Risk för kapacitetsundanhållande

Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (168) | Tre fjärdedelar av parterna som har reagerat på beslutet om att inleda förfarandet hänvisar särskilt till risken för att kapacitet undanhålls i den franska mekanismen. |
| --- | --- |

(168)

Tre fjärdedelar av parterna som har reagerat på beslutet om att inleda förfarandet hänvisar särskilt till risken för att kapacitet undanhålls i den franska mekanismen.

| (169) | En fransk industrikonsumentorganisation befarar att EDF bara är intresserade av att påverka marknadens referenspris (PRM), vid hausse och att sälja överflödig kapacitet efter leveransåret, förutsatt följande:






  1. | I sådana fall ska de böter som EDF måste betala vid avvikelseregleringen till stor del kompenseras av avdragna intäkter från ett relativt högt PRM. |
| --- | --- | --- |

(169)

En fransk industrikonsumentorganisation befarar att EDF bara är intresserade av att påverka marknadens referenspris (PRM), vid hausse och att sälja överflödig kapacitet efter leveransåret, förutsatt följande:

1.

I sådana fall ska de böter som EDF måste betala vid avvikelseregleringen till stor del kompenseras av avdragna intäkter från ett relativt högt PRM.

| 2. | PRM ska användas för att fakturera kapacitetskostnaden för den stora majoriteten konsumenter, och kommer därför att läggas över på dem. |
| --- | --- |

2.

PRM ska användas för att fakturera kapacitetskostnaden för den stora majoriteten konsumenter, och kommer därför att läggas över på dem.

| (170) | En alternativ leverantör har påpekat att utöver det faktum att de organiserade auktionerna antagligen inte kommer att vara särskilt representativa för den faktiska handeln inom ramen för mekanismen (leverantörerna skulle troligtvis i första hand välja bilaterala transaktioner för att undvika de betalningar som förväntas ske kontant), skulle det faktum att PRM inte skulle innefatta transaktioner som gjorts under och efter leveransåret kunna innebära en ytterligare försvagning av den preventiva effekten av mekanismen för reglering av avvikelserna och på så sätt uppmuntra undanhållande strategier från kapacitetsinnehavare. |
| --- | --- |

(170)

En alternativ leverantör har påpekat att utöver det faktum att de organiserade auktionerna antagligen inte kommer att vara särskilt representativa för den faktiska handeln inom ramen för mekanismen (leverantörerna skulle troligtvis i första hand välja bilaterala transaktioner för att undvika de betalningar som förväntas ske kontant), skulle det faktum att PRM inte skulle innefatta transaktioner som gjorts under och efter leveransåret kunna innebära en ytterligare försvagning av den preventiva effekten av mekanismen för reglering av avvikelserna och på så sätt uppmuntra undanhållande strategier från kapacitetsinnehavare.

| (171) | För att lättare kunna uppmuntra kapacitetsoperatörerna att inte undanhålla kapacitet, föreslår denna alternativa leverantör tre korrigerande åtgärder:






  1. | Att revidera grunden för PRM. |
| --- | --- | --- |

(171)

För att lättare kunna uppmuntra kapacitetsoperatörerna att inte undanhålla kapacitet, föreslår denna alternativa leverantör tre korrigerande åtgärder:

1.

Att revidera grunden för PRM.

| 2. | Att stärka mekanismens preventiva effekt. |
| --- | --- |

2.

Att stärka mekanismens preventiva effekt.

| 3. | Att ta bort bestämmelsen om dokumentsäkring (fall back tender), eftersom den kan få operatörerna att anta en undanhållandestrategi. |
| --- | --- |

3.

Att ta bort bestämmelsen om dokumentsäkring (fall back tender), eftersom den kan få operatörerna att anta en undanhållandestrategi.

fall back tender

| (172) | Föreningen för alternativa leverantörer och producenter, AFIEG, kritiserar möjligheten att justera kapacitet utan kostnad före leveransåret, eftersom de anser att man på så sätt skulle kunna manipulera kärnkraftskapaciteten och därmed skapa konstgjorda brister eller överkapaciteter. |
| --- | --- |

(172)

Föreningen för alternativa leverantörer och producenter, AFIEG, kritiserar möjligheten att justera kapacitet utan kostnad före leveransåret, eftersom de anser att man på så sätt skulle kunna manipulera kärnkraftskapaciteten och därmed skapa konstgjorda brister eller överkapaciteter.

Kommentarer från Frankrike

Kommentarer från Frankrike

| (173) | Med hänsyn till dessa reaktioner från marknadens aktörer på beslutet om att inleda förfarandet, har de franska myndigheterna uttryckt en vilja att förbättra bestämmelsen för att minimera varje risk för missbruk av marknadsinflytande. |
| --- | --- |

(173)

Med hänsyn till dessa reaktioner från marknadens aktörer på beslutet om att inleda förfarandet, har de franska myndigheterna uttryckt en vilja att förbättra bestämmelsen för att minimera varje risk för missbruk av marknadsinflytande.

| (174) | I synnerhet vill myndigheterna tvinga de aktörer som förvaltar kapacitet att i förskott exakt certifiera sin samlade, tillgängliga kapacitet, och har begränsat deras möjligheter att certifiera till bestämda siffror runt tidigare referensvärden (se även figur 9). Varje avvikelse i förhållande till detta spann måste förklaras för RTE och tillsynsmyndigheten.

  Figur 9


  Illustration av certifieringsbegränsningen




  Referensvärde
  Godkännandeintervall
  - X %
  – X %
  TVÅ PARAMETRAR SKA BESTÄMMAS

  Källa: Skrivelse från de franska myndigheterna av den 9 september 2016. |
| --- | --- |

(174)

I synnerhet vill myndigheterna tvinga de aktörer som förvaltar kapacitet att i förskott exakt certifiera sin samlade, tillgängliga kapacitet, och har begränsat deras möjligheter att certifiera till bestämda siffror runt tidigare referensvärden (se även figur 9). Varje avvikelse i förhållande till detta spann måste förklaras för RTE och tillsynsmyndigheten.

Figur 9

Figur 9

Illustration av certifieringsbegränsningen

Illustration av certifieringsbegränsningen

Referensvärde

Godkännandeintervall

- X %

– X %

TVÅ PARAMETRAR SKA BESTÄMMAS

Källa: Skrivelse från de franska myndigheterna av den 9 september 2016.

Källa:

| (175) | Dessutom har de franska myndigheterna börjat se över justeringsförfarandena, i syfte att uppmuntra de aktörer som förvaltar kapacitet att låta sig certifieras så korrekt som möjligt. De föreslår att all väsentlig, kumulativ justering (som överstiger ett gränsvärde på högst 1 GW; gränsvärdet ska fastställas exakt av myndigheterna baserat på feedback från marknaden, men den kommer under inga omständigheter att överstiga 1 GW) som görs före leveransåret ska medföra en påföljd. Denna påföljd, som syftar till att avskräcka de aktörer som förvaltar kapacitet från att under- eller övercertifiera sin kapacitet, ska öka stegvis fram till dess att avvikelseregleringen sker. De aktörer som förvaltar kapacitet ska också göra en justering så snart de får kännedom om en händelse som innebär otillgänglighet (vilande anläggning, definitiv stängning, skada som leder till minskad tillgänglighet under en lång period eller liknande) jämfört med deras tillgänglighetsprognoser. |
| --- | --- |

(175)

Dessutom har de franska myndigheterna börjat se över justeringsförfarandena, i syfte att uppmuntra de aktörer som förvaltar kapacitet att låta sig certifieras så korrekt som möjligt. De föreslår att all väsentlig, kumulativ justering (som överstiger ett gränsvärde på högst 1 GW; gränsvärdet ska fastställas exakt av myndigheterna baserat på feedback från marknaden, men den kommer under inga omständigheter att överstiga 1 GW) som görs före leveransåret ska medföra en påföljd. Denna påföljd, som syftar till att avskräcka de aktörer som förvaltar kapacitet från att under- eller övercertifiera sin kapacitet, ska öka stegvis fram till dess att avvikelseregleringen sker. De aktörer som förvaltar kapacitet ska också göra en justering så snart de får kännedom om en händelse som innebär otillgänglighet (vilande anläggning, definitiv stängning, skada som leder till minskad tillgänglighet under en lång period eller liknande) jämfört med deras tillgänglighetsprognoser.

| (176) | Myndigheterna föreslår också en ändring av mekanismen för avvikelsereglering för att ytterligare uppmuntra marknadens aktörer att någon gång tillgängliggöra både sina negativa och positiva avvikelser. I synnerhet ska stimulanskoefficienten ”k”, som används vid obalanser, dubbleras. Den ska också ökas för negativa obalanser som överstiger 1 GW och minskas för positiva obalanser som även de överstiger 1 GW (gränsvärdenas exakta nivå kommer myndigheterna att fastställa senare, grundat på återföringen till marknaden, men den kommer inte att bli mer än 1 GW). |
| --- | --- |

(176)

Myndigheterna föreslår också en ändring av mekanismen för avvikelsereglering för att ytterligare uppmuntra marknadens aktörer att någon gång tillgängliggöra både sina negativa och positiva avvikelser. I synnerhet ska stimulanskoefficienten ”k”, som används vid obalanser, dubbleras. Den ska också ökas för negativa obalanser som överstiger 1 GW och minskas för positiva obalanser som även de överstiger 1 GW (gränsvärdenas exakta nivå kommer myndigheterna att fastställa senare, grundat på återföringen till marknaden, men den kommer inte att bli mer än 1 GW).

| (177) | Som svar på oron hos en alternativ producent som framhöll att bestämmelsen om dokumentsäkring kan leda till att operatörerna antar en undanhållandestrategi, har de franska myndigheterna bekräftat att denna bestämmelse om dokumentsäkring ska ersättas av bestämmelsen om fleråriga kontrakt (beskriven i skälen 131–138 i detta dokument). |
| --- | --- |

(177)

Som svar på oron hos en alternativ producent som framhöll att bestämmelsen om dokumentsäkring kan leda till att operatörerna antar en undanhållandestrategi, har de franska myndigheterna bekräftat att denna bestämmelse om dokumentsäkring ska ersättas av bestämmelsen om fleråriga kontrakt (beskriven i skälen 131–138 i detta dokument).

| (178) | Som nämns i skälen 146 och 147 i detta dokument, föreslår de franska myndigheterna att öka den högsta tillåtna kompensationen för prisavvikelser som gäller vid allvarliga hot mot försörjningstryggheten (det vill säga en total, negativ obalans som överstiger 2 GW). Detta pristak (det reglerade priset) föreslås öka stegvis från 20 000 euro per MW under 2017 till 40 000 euro/MW under 2018 och 2019, och slutligen till 60 000 euro/MW under 2020. Från leveransåret 2021 ska de franska myndigheterna årligen uppdatera det reglerade priset för att det ska ha ett värde som motsvarar CONE, framför allt kostnaderna för ett gaskraftverk av typen förgasning med kombinerad cykel eller öppen cykel, enligt vad som har beräknats av den systemansvariga för det allmänna elöverföringsnätet och har godkänts av tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

(178)

Som nämns i skälen 146 och 147 i detta dokument, föreslår de franska myndigheterna att öka den högsta tillåtna kompensationen för prisavvikelser som gäller vid allvarliga hot mot försörjningstryggheten (det vill säga en total, negativ obalans som överstiger 2 GW). Detta pristak (det reglerade priset) föreslås öka stegvis från 20 000 euro per MW under 2017 till 40 000 euro/MW under 2018 och 2019, och slutligen till 60 000 euro/MW under 2020. Från leveransåret 2021 ska de franska myndigheterna årligen uppdatera det reglerade priset för att det ska ha ett värde som motsvarar CONE, framför allt kostnaderna för ett gaskraftverk av typen förgasning med kombinerad cykel eller öppen cykel, enligt vad som har beräknats av den systemansvariga för det allmänna elöverföringsnätet och har godkänts av tillsynsmyndigheten.

4.4.5   Risk för undanhållande av garantier

Risk för undanhållande av garantier

4.4.5.1   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (179) | Fyra samrådsdeltagare är särskilt oroade över risken för att kapacitetsgarantier ska undanhållas, eller, under alla omständigheter, likviditeten ska brista på marknaden för dessa garantier. |
| --- | --- |

(179)

Fyra samrådsdeltagare är särskilt oroade över risken för att kapacitetsgarantier ska undanhållas, eller, under alla omständigheter, likviditeten ska brista på marknaden för dessa garantier.

| (180) | Föreningen för alternativa leverantörer och producenter, AFIEG, har påpekat att mekanismen som tvingar marknadsaktörer med garantiöverskott efter leveransåret (men före avvikelseregleringen) att sälja detta överskott på auktion, inte kommer att räcka för att förebygga att garantier undanhålls före leveransåret (den tid som beräknas för att fastställa PRM). |
| --- | --- |

(180)

Föreningen för alternativa leverantörer och producenter, AFIEG, har påpekat att mekanismen som tvingar marknadsaktörer med garantiöverskott efter leveransåret (men före avvikelseregleringen) att sälja detta överskott på auktion, inte kommer att räcka för att förebygga att garantier undanhålls före leveransåret (den tid som beräknas för att fastställa PRM).

före

| (181) | Utöver de förslag som syftar till att öka incitamenten för att skapa balans före leveransåret (revidering av grunden för PRM och förstärkning av den preventiva effekten av mekanismen för reglering av avvikelser), föreslår samrådsdeltagarna två åtgärder för att underlätta tillgången till kapacitetsgarantier:






  1. | Att tvinga EDF att återförsälja sina garantier på det ena eller andra sättet (till exempel genom ett ”program för garantiförsäljning”, genom att ålägga företaget rollen som ”marknadsgarant”). |
| --- | --- | --- |

(181)

Utöver de förslag som syftar till att öka incitamenten för att skapa balans före leveransåret (revidering av grunden för PRM och förstärkning av den preventiva effekten av mekanismen för reglering av avvikelser), föreslår samrådsdeltagarna två åtgärder för att underlätta tillgången till kapacitetsgarantier:

1.

Att tvinga EDF att återförsälja sina garantier på det ena eller andra sättet (till exempel genom ett ”program för garantiförsäljning”, genom att ålägga företaget rollen som ”marknadsgarant”).

| 2. | Att förbättra intäkterna från ARENH a) genom att inrätta en kapacitets-ARENH. För att göra det bör man dela upp ARENH i två produkter: en kapacitetsprodukt och en ”energi”-produkt. Varje leverantör får teckna sig för en av dessa två produkter eller båda produkter samtidigt. Och/eller b) genom att vid en höjning revidera tillräckligheten hos kapaciteterna i ARENH-produkten ”energi” (1,15 garanti per MW ARENH). I detta sammanhang har de franska myndigheterna vidhållit det faktum att leverantörerna har en skyldighet att genomföra ett offentligt anbud om försäljning för alla garantier utöver deras interna behov. Myndigheterna anser att detta skulle kunna bidra till att undvika allt eventuellt undanhållande av kapaciteter. Dessutom kommer en del av kapacitetsgarantierna som erhållits av den traditionella operatören automatiskt att överföras till de alternativa leverantörerna genom ARENH-medlaren och tillsynsmyndigheten ska fortsätta att bevaka varje missbruk av möjligt marknadsinflytande. |
| --- | --- |

2.

Att förbättra intäkterna från ARENH a) genom att inrätta en kapacitets-ARENH. För att göra det bör man dela upp ARENH i två produkter: en kapacitetsprodukt och en ”energi”-produkt. Varje leverantör får teckna sig för en av dessa två produkter eller båda produkter samtidigt. Och/eller b) genom att vid en höjning revidera tillräckligheten hos kapaciteterna i ARENH-produkten ”energi” (1,15 garanti per MW ARENH). I detta sammanhang har de franska myndigheterna vidhållit det faktum att leverantörerna har en skyldighet att genomföra ett offentligt anbud om försäljning för alla garantier utöver deras interna behov. Myndigheterna anser att detta skulle kunna bidra till att undvika allt eventuellt undanhållande av kapaciteter. Dessutom kommer en del av kapacitetsgarantierna som erhållits av den traditionella operatören automatiskt att överföras till de alternativa leverantörerna genom ARENH-medlaren och tillsynsmyndigheten ska fortsätta att bevaka varje missbruk av möjligt marknadsinflytande.

4.4.5.2   Kommentarer från Frankrike

Kommentarer från Frankrike

| (182) | Med hänsyn till denna oro har de franska myndigheterna börjat revidera mekanismen för att tvinga aktörerna som förvaltar kapacitet att erbjuda ett visst lägsta antal garantier under varje organiserad auktion före leveransåret, vilket förklaras i skälen 165 och 166. Dessutom ska extraauktioner anordnas, vilket beskrivs i skäl 164. |
| --- | --- |

(182)

Med hänsyn till denna oro har de franska myndigheterna börjat revidera mekanismen för att tvinga aktörerna som förvaltar kapacitet att erbjuda ett visst lägsta antal garantier under varje organiserad auktion före leveransåret, vilket förklaras i skälen 165 och 166. Dessutom ska extraauktioner anordnas, vilket beskrivs i skäl 164.

4.4.6   Risk för prispress från den dominerande, traditionella operatören

Risk för prispress från den dominerande, traditionella operatören

4.4.6.1   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (183) | Två samrådsdeltagare hänvisar till en synpunkt som den franska konkurrensmyndigheten skickade in 2012, och uttrycker oro för tvärsubventionering mellan produktions- och försäljningsverksamheten hos den traditionella operatören (närmare bestämt försäljning av kapacitetsgarantier till konkurrenter för ett högre pris än internpriset mellan operatörens produktions- och försäljningsled, vilket skulle få till följd att konkurrenter utesluts från elleveransmarknaden). Denna tvärsubventionering skulle enligt dem kunna medföra en ”prispress” för alternativa leverantörer utan produktionstillgångar, eftersom dessa skulle tvingas köpa garantier på marknaden för att uppfylla sina kapacitetsskyldigheter. |
| --- | --- |

(183)

Två samrådsdeltagare hänvisar till en synpunkt som den franska konkurrensmyndigheten skickade in 2012, och uttrycker oro för tvärsubventionering mellan produktions- och försäljningsverksamheten hos den traditionella operatören (närmare bestämt försäljning av kapacitetsgarantier till konkurrenter för ett högre pris än internpriset mellan operatörens produktions- och försäljningsled, vilket skulle få till följd att konkurrenter utesluts från elleveransmarknaden). Denna tvärsubventionering skulle enligt dem kunna medföra en ”prispress” för alternativa leverantörer utan produktionstillgångar, eftersom dessa skulle tvingas köpa garantier på marknaden för att uppfylla sina kapacitetsskyldigheter.

4.4.6.2   Kommentarer från Frankrike

Kommentarer från Frankrike

| (184) | Vad gäller möjligheten till utestängande på grund av priset (marginalpress eller prispress, underpris), har de franska myndigheterna påmint om att sådana konkurrenshämmande åtgärder redan kontrolleras och beläggs med påföljder av konkurrensmyndigheten. |
| --- | --- |

(184)

Vad gäller möjligheten till utestängande på grund av priset (marginalpress eller prispress, underpris), har de franska myndigheterna påmint om att sådana konkurrenshämmande åtgärder redan kontrolleras och beläggs med påföljder av konkurrensmyndigheten.

| (185) | Men för att underlätta att sådana åtgärder upptäcks, kommer myndigheterna att förstärka dessa bestämmelser och tvinga vertikalt integrerade aktörer att meddela energitillsynskommissionen vilken redovisningsmetod de använder för priserna på kapacitetsgarantier. |
| --- | --- |

(185)

Men för att underlätta att sådana åtgärder upptäcks, kommer myndigheterna att förstärka dessa bestämmelser och tvinga vertikalt integrerade aktörer att meddela energitillsynskommissionen vilken redovisningsmetod de använder för priserna på kapacitetsgarantier.

| (186) | Myndigheterna specificerar också tydligare i bestämmelserna att dessa vertikalt integrerade aktörer måste tillkännage ett pris för varje interntransaktion som berör kapacitetsgarantier. En lucka i lagen som tillåter gratis överföring av garantier ska därmed täppas till. |
| --- | --- |

(186)

Myndigheterna specificerar också tydligare i bestämmelserna att dessa vertikalt integrerade aktörer måste tillkännage ett pris för varje interntransaktion som berör kapacitetsgarantier. En lucka i lagen som tillåter gratis överföring av garantier ska därmed täppas till.

| (187) | Slutligen har de franska myndigheterna gått med på att ge marknadsaktörerna full tillgång till registret över kapacitetsgarantier, där alla transaktioner efter överenskommelse ska registreras, men garanterar att varje transaktion framställs anonymt. |
| --- | --- |

(187)

Slutligen har de franska myndigheterna gått med på att ge marknadsaktörerna full tillgång till registret över kapacitetsgarantier, där alla transaktioner efter överenskommelse ska registreras, men garanterar att varje transaktion framställs anonymt.

4.5   Undvikande av negativa effekter på handel och konkurrens

Undvikande av negativa effekter på handel och konkurrens

4.5.1   Hinder för att ny produktionskapacitet kommer ut på marknaden

Hinder för att ny produktionskapacitet kommer ut på marknaden

| (188) | Synpunkterna från tredje part jämte kommentarerna och åtgärderna från de franska myndigheterna i frågan om huruvida den nya produktionskapaciteten ska ingå i den franska kapacitetsmekanismen diskuteras i avsnitt 4.3.3. |
| --- | --- |

(188)

Synpunkterna från tredje part jämte kommentarerna och åtgärderna från de franska myndigheterna i frågan om huruvida den nya produktionskapaciteten ska ingå i den franska kapacitetsmekanismen diskuteras i avsnitt 4.3.3.

| (189) | I sitt svar på beslutet om att inleda förfarandet av den 17 december 2015, skrev de franska myndigheterna att den föreslagna mekanismen inte nödvändigtvis är tänkt att skapa nya, stora investeringar som ska öka den sammanlagda produktionskapaciteten, utan främst att säkerställa tillgängligheten hos den kapacitet som krävs, till exempel för att klara en period med sträng vinterkyla. |
| --- | --- |

(189)

I sitt svar på beslutet om att inleda förfarandet av den 17 december 2015, skrev de franska myndigheterna att den föreslagna mekanismen inte nödvändigtvis är tänkt att skapa nya, stora investeringar som ska öka den sammanlagda produktionskapaciteten, utan främst att säkerställa tillgängligheten hos den kapacitet som krävs, till exempel för att klara en period med sträng vinterkyla.

| (190) | Men de franska myndigheterna har också erkänt att mekanismen bör tillåta ny produktionskapacitet att konkurrera med befintlig produktionskapacitet samt nödvändigheten i att, för att underlätta denna konkurrens, ordna en stabilare ram för dem som är nya på marknaden. Följande två nya åtgärder har föreslagits för att åtgärda detta problem:






  1. | Som beskrevs i skälen 146–148 ökar det reglerade priset gradvis från 20 000 euro/MW för leveransår 2017 till 40 000 euro/MW för leveransåren 2018–2019 och 60 000 euro/MW för leveransår 2020. Från leveransåret 2021 ska de franska myndigheterna årligen revidera det reglerade priset för att det ska ha ett värde som motsvarar CONE, framför allt kostnaderna för ett gaskraftverk av typen förgasning med kombinerad cykel eller öppen cykel, enligt vad som har beräknats av den systemansvariga för det allmänna elöverföringsnätet och har godkänts av tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- | --- |

(190)

Men de franska myndigheterna har också erkänt att mekanismen bör tillåta ny produktionskapacitet att konkurrera med befintlig produktionskapacitet samt nödvändigheten i att, för att underlätta denna konkurrens, ordna en stabilare ram för dem som är nya på marknaden. Följande två nya åtgärder har föreslagits för att åtgärda detta problem:

1.

Som beskrevs i skälen 146–148 ökar det reglerade priset gradvis från 20 000 euro/MW för leveransår 2017 till 40 000 euro/MW för leveransåren 2018–2019 och 60 000 euro/MW för leveransår 2020. Från leveransåret 2021 ska de franska myndigheterna årligen revidera det reglerade priset för att det ska ha ett värde som motsvarar CONE, framför allt kostnaderna för ett gaskraftverk av typen förgasning med kombinerad cykel eller öppen cykel, enligt vad som har beräknats av den systemansvariga för det allmänna elöverföringsnätet och har godkänts av tillsynsmyndigheten.

| 2. | Dessutom införs fleråriga terminskontrakt utan fastställd förfallodag (så kallade CFD-kontrakt) för just produktionskapacitet, vilket beskrivs i skälen 131–138. |
| --- | --- |

2.

Dessutom införs fleråriga terminskontrakt utan fastställd förfallodag (så kallade CFD-kontrakt) för just produktionskapacitet, vilket beskrivs i skälen 131–138.

4.5.2   Diskriminering mellan implicit och explicit laststyrning

Diskriminering mellan implicit och explicit laststyrning

| (191) | Synpunkterna från tredje part och kommentarerna från de franska myndigheterna om denna fråga framgår av avsnitt 4.3.1. |
| --- | --- |

(191)

Synpunkterna från tredje part och kommentarerna från de franska myndigheterna om denna fråga framgår av avsnitt 4.3.1.

4.5.3   Uttalad medverkan av utländsk kapacitet

Uttalad medverkan av utländsk kapacitet

| (192) | Synpunkterna från tredje part jämte kommentarerna och åtgärderna från de franska myndigheterna i frågan om huruvida utländsk kapacitet uttalat ska ingå diskuteras i avsnitt 4.3.2. |
| --- | --- |

(192)

Synpunkterna från tredje part jämte kommentarerna och åtgärderna från de franska myndigheterna i frågan om huruvida utländsk kapacitet uttalat ska ingå diskuteras i avsnitt 4.3.2.

| (193) | Enligt skälen 119–125, och som svar på kommissionens och tredje parts oro, föreslår de franska myndigheterna en hybridmodell, där man planerar en tilldelning av sammanlänkningskapacitet som slutligen ska tillåta att produktionskapacitet och kapacitetsutjämning från medlemsstater som gränsar till Frankrike ingår. Deras åsikt är att detta följer de grundprinciper som står i bilaga 2 till Europeiska kommissionens arbetsdokument om tjänster som medföljde branschutredningen om kapacitetsmekanismer. |
| --- | --- |

(193)

Enligt skälen 119–125, och som svar på kommissionens och tredje parts oro, föreslår de franska myndigheterna en hybridmodell, där man planerar en tilldelning av sammanlänkningskapacitet som slutligen ska tillåta att produktionskapacitet och kapacitetsutjämning från medlemsstater som gränsar till Frankrike ingår. Deras åsikt är att detta följer de grundprinciper som står i bilaga 2 till Europeiska kommissionens arbetsdokument om tjänster som medföljde branschutredningen om kapacitetsmekanismer.

4.5.4   Informationsasymmetri mellan den dominerande, traditionella operatören och dess nuvarande och möjliga konkurrenter

Informationsasymmetri mellan den dominerande, traditionella operatören och dess nuvarande och möjliga konkurrenter

4.5.4.1   Svårighet för leverantörerna att i förväg förutse hur deras kundportföljer utvecklas

Svårighet för leverantörerna att i förväg förutse hur deras kundportföljer utvecklas

Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (194) | Synpunkter i denna fråga från tredje part står i avsnitt 4.3.3.1. |
| --- | --- |

(194)

Synpunkter i denna fråga från tredje part står i avsnitt 4.3.3.1.

Kommentarer från Frankrike

Kommentarer från Frankrike

| (195) | Kommentarerna i denna fråga från Frankrike står i skäl 139. |
| --- | --- |

(195)

Kommentarerna i denna fråga från Frankrike står i skäl 139.

| (196) | Som förklaras i skäl 140, syftar det senaste förslaget från de franska myndigheterna till att hjälpa leverantörerna att bättre bedöma sina framtida kundportföljer och att baka in detta komplement tydligt i bestämmelserna. |
| --- | --- |

(196)

Som förklaras i skäl 140, syftar det senaste förslaget från de franska myndigheterna till att hjälpa leverantörerna att bättre bedöma sina framtida kundportföljer och att baka in detta komplement tydligt i bestämmelserna.

4.5.4.2   Bristande insyn i fastställande av kapacitetspriser

Bristande insyn i fastställande av kapacitetspriser

Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (197) | Synpunkter i denna fråga från tredje part står i skälen 159 och 160. |
| --- | --- |

(197)

Synpunkter i denna fråga från tredje part står i skälen 159 och 160.

Kommentarer från Frankrike

Kommentarer från Frankrike

| (198) | Som framgår av avsnitt 4.4.2, går det senaste förslaget i denna fråga ut på att erbjuda leverantörerna smidighet och tillåta transaktioner efter överenskommelse, samtidigt som man garanterar både likviditeten på plattformen för organiserade auktioner och insynen i handeln efter överenskommelse. |
| --- | --- |

(198)

Som framgår av avsnitt 4.4.2, går det senaste förslaget i denna fråga ut på att erbjuda leverantörerna smidighet och tillåta transaktioner efter överenskommelse, samtidigt som man garanterar både likviditeten på plattformen för organiserade auktioner och insynen i handeln efter överenskommelse.

5.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

5.1   Statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| (199) | Kommissionen hade redan i skäl 143 i beslutet om att inleda förfarandet kommit fram till att mekanismen utgör ett statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen hade redan i skäl 143 i beslutet om att inleda förfarandet kommit fram till att mekanismen utgör ett statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

5.1.1   Ansvar och finansiering genom statliga medel

Ansvar och finansiering genom statliga medel

| (200) | I fråga om statliga medel beviljar de franska myndigheterna dem som förvaltar kapacitet kapacitetsgarantier kostnadsfritt, inom ramen för den franska kapacitetsmekanismen. Samtidigt skapar de franska myndigheterna en marknad för garantierna genom att elleverantörerna åläggs en kvot som är kopplad till elförbrukningstopparna. Detta innebär att det skapas en efterfrågan på certifikaten och att de ges ett värde. Istället för att sälja certifikaten till dem som förvaltar kapacitet eller att sälja till högstbjudande, delar staten ut dem kostnadsfritt, vilket innebär en förlust av offentliga medel. |
| --- | --- |

(200)

I fråga om statliga medel beviljar de franska myndigheterna dem som förvaltar kapacitet kapacitetsgarantier kostnadsfritt, inom ramen för den franska kapacitetsmekanismen. Samtidigt skapar de franska myndigheterna en marknad för garantierna genom att elleverantörerna åläggs en kvot som är kopplad till elförbrukningstopparna. Detta innebär att det skapas en efterfrågan på certifikaten och att de ges ett värde. Istället för att sälja certifikaten till dem som förvaltar kapacitet eller att sälja till högstbjudande, delar staten ut dem kostnadsfritt, vilket innebär en förlust av offentliga medel.

| (201) | Varken de franska myndigheterna eller tredje part har lagt fram argument som ifrågasätter denna analys. |
| --- | --- |

(201)

Varken de franska myndigheterna eller tredje part har lagt fram argument som ifrågasätter denna analys.

| (202) | Tvärtom har kommissionen under tiden fattat ännu ett beslut som bekräftar att det är fråga om statligt stöd när certifikaten för energiproduktionsanläggningar för förnybara resurser subventioneras (31). Värt att notera i detta fall är att något minimipris inte garanterats för dessa gröna certifikat. |
| --- | --- |

(202)

Tvärtom har kommissionen under tiden fattat ännu ett beslut som bekräftar att det är fråga om statligt stöd när certifikaten för energiproduktionsanläggningar för förnybara resurser subventioneras (31). Värt att notera i detta fall är att något minimipris inte garanterats för dessa gröna certifikat.

31

| (203) | Dessutom är det fel att skilja detta fall från fallet med rumänska gröna certifikat, med argumentet att i den franska mekanismen skulle leverantörerna kunna välja om de vill lägga kostnaderna för kapacitetsgarantiinköp på konsumenterna. I själva verket måste åtminstone priset för kapacitetsgarantierna ingå i de reglerade försäljningstarifferna, enligt artikel R 337–19 i det franska dekretet 2015-1823 av den 30 december 2015 om kodifiering av reglerna i energilagen. Dessutom har de franska myndigheterna försvarat det faktum att marknadspriset (även kallat PRM, använt för att reglera avvikelser) bör vara ett genomsnitt av priserna från olika organiserade auktioner (och att man därför inte kan beakta priser på transaktioner efter överenskommelse), just för att säkerställa att PRM ska kunna återskapas. Återskapandet av PRM innebär möjligheten att återskapa PRM i leverantörernas försäljningsavtal gentemot sina kunder, och enligt de franska myndigheterna vill en stor del av aktörerna ha denna möjlighet. Det bekräftar att en stor del av leverantörerna, om än inte alla, tänker belasta sina kunder med kostnaderna för köp av kapacitetsgarantier. |
| --- | --- |

(203)

Dessutom är det fel att skilja detta fall från fallet med rumänska gröna certifikat, med argumentet att i den franska mekanismen skulle leverantörerna kunna välja om de vill lägga kostnaderna för kapacitetsgarantiinköp på konsumenterna. I själva verket måste åtminstone priset för kapacitetsgarantierna ingå i de reglerade försäljningstarifferna, enligt artikel R 337–19 i det franska dekretet 2015-1823 av den 30 december 2015 om kodifiering av reglerna i energilagen. Dessutom har de franska myndigheterna försvarat det faktum att marknadspriset (även kallat PRM, använt för att reglera avvikelser) bör vara ett genomsnitt av priserna från olika organiserade auktioner (och att man därför inte kan beakta priser på transaktioner efter överenskommelse), just för att säkerställa att PRM ska kunna återskapas. Återskapandet av PRM innebär möjligheten att återskapa PRM i leverantörernas försäljningsavtal gentemot sina kunder, och enligt de franska myndigheterna vill en stor del av aktörerna ha denna möjlighet. Det bekräftar att en stor del av leverantörerna, om än inte alla, tänker belasta sina kunder med kostnaderna för köp av kapacitetsgarantier.

PRM

| (204) | Dessutom föreskrevs en ”bestämmelse om återkoppling” i kapacitetsmekanismen, så som den först utformades av de franska myndigheterna, det vill säga en inbjudan att lämna anbud som alternativ metod för de offentliga myndigheterna att använda om kapacitetsmarknaden inte gynnar deras konstruktion vid behov av ny kapacitet. Denna möjlighet till att staten direkt lägger sig i marknaden bekräftar än en gång att kapacitetsmekanismen är ett statligt stöd. |
| --- | --- |

(204)

Dessutom föreskrevs en ”bestämmelse om återkoppling” i kapacitetsmekanismen, så som den först utformades av de franska myndigheterna, det vill säga en inbjudan att lämna anbud som alternativ metod för de offentliga myndigheterna att använda om kapacitetsmarknaden inte gynnar deras konstruktion vid behov av ny kapacitet. Denna möjlighet till att staten direkt lägger sig i marknaden bekräftar än en gång att kapacitetsmekanismen är ett statligt stöd.

| (205) | Dessutom är vissa ändringar som Frankrike har gjort av kapacitetsmekanismen, efter intressenters synpunkter på kommissionens tvivel i beslutet om att inleda förfarandet, i sig en orsak till att det ska kallas statligt stöd. Det handlar då om fleråriga kontrakt där staten garanterar mottagarna en viss kapacitetsintäkt under en period på sju år. Staten spelar en väsentlig roll i denna mekanism: det är staten som tvingar RTE att upprätta kontrakt med nya kapacitetsleverantörer, såvida de är konkurrenskraftiga, och det är genom sådana avtal som dessa nya kapacitetsleverantörer vet att de kommer att få ett stabilt pris för sin kapacitet under sju år. |
| --- | --- |

(205)

Dessutom är vissa ändringar som Frankrike har gjort av kapacitetsmekanismen, efter intressenters synpunkter på kommissionens tvivel i beslutet om att inleda förfarandet, i sig en orsak till att det ska kallas statligt stöd. Det handlar då om fleråriga kontrakt där staten garanterar mottagarna en viss kapacitetsintäkt under en period på sju år. Staten spelar en väsentlig roll i denna mekanism: det är staten som tvingar RTE att upprätta kontrakt med nya kapacitetsleverantörer, såvida de är konkurrenskraftiga, och det är genom sådana avtal som dessa nya kapacitetsleverantörer vet att de kommer att få ett stabilt pris för sin kapacitet under sju år.

5.1.2   Selektiv fördel

Selektiv fördel

| (206) | I fråga om det argument som EDF har framfört tillsammans med ett grossistföretag med huvudsakligt säte i Frankrike, med tanke på att mekanismen utgör en allmännyttig skyldighet eftersom kapacitetsersättningen motsvarar en tjänst som levereras av de aktörer som förvaltar kapacitet, anser kommissionen att detta argument redan har behandlats i beslutet om att inleda förfarandet. Kommissionen påminner om att den anser att denna tjänst varken får levereras eller utnyttjas av marknaden. I själva verket har de franska myndigheterna varit tvungna att skapa en marknad genom att införa krav på tillgänglighet och undanhållande av kapacitetsgarantier för de olika elmarknadsaktörerna, så att tillgängligheten kan utnyttjas. Genom införandet av kapacitetsmekanismen tilldelas de som förvaltar kapacitet medel som de inte hade fått annars, och får därmed en fördel som de inte skulle ha fått på den marknad som skapats av myndigheterna. |
| --- | --- |

(206)

I fråga om det argument som EDF har framfört tillsammans med ett grossistföretag med huvudsakligt säte i Frankrike, med tanke på att mekanismen utgör en allmännyttig skyldighet eftersom kapacitetsersättningen motsvarar en tjänst som levereras av de aktörer som förvaltar kapacitet, anser kommissionen att detta argument redan har behandlats i beslutet om att inleda förfarandet. Kommissionen påminner om att den anser att denna tjänst varken får levereras eller utnyttjas av marknaden. I själva verket har de franska myndigheterna varit tvungna att skapa en marknad genom att införa krav på tillgänglighet och undanhållande av kapacitetsgarantier för de olika elmarknadsaktörerna, så att tillgängligheten kan utnyttjas. Genom införandet av kapacitetsmekanismen tilldelas de som förvaltar kapacitet medel som de inte hade fått annars, och får därmed en fördel som de inte skulle ha fått på den marknad som skapats av myndigheterna.

| (207) | Även det argument som lagts fram av EDF och ett annat, vertikalt integrerat elföretag, enligt vilket kapacitetsmekanismen inte för med sig någon selektiv fördel för de aktörer som förvaltar kapacitet, eftersom alla aktörer inom mekanismen befinner sig i samma faktiska och juridiska situation och har nytta av en fullständig likabehandling, har också behandlats i beslutet om att inleda förfarandet. Som påminnelse anser kommissionen att det är en selektiv fördel som ger dem som förvaltar kapacitet ett stöd som inte ges till andra sektorer av ekonomin. |
| --- | --- |

(207)

Även det argument som lagts fram av EDF och ett annat, vertikalt integrerat elföretag, enligt vilket kapacitetsmekanismen inte för med sig någon selektiv fördel för de aktörer som förvaltar kapacitet, eftersom alla aktörer inom mekanismen befinner sig i samma faktiska och juridiska situation och har nytta av en fullständig likabehandling, har också behandlats i beslutet om att inleda förfarandet. Som påminnelse anser kommissionen att det är en selektiv fördel som ger dem som förvaltar kapacitet ett stöd som inte ges till andra sektorer av ekonomin.

| (208) | Eftersom Frankrike inte har tagit upp några nya argument, vidhåller kommissionen sin utvärdering och sina slutsatser i beslutet om att inleda förfarandet (som detta beslut hänvisar till) att mekanismen innebär en selektiv fördel för aktörerna som förvaltar kapacitet. |
| --- | --- |

(208)

Eftersom Frankrike inte har tagit upp några nya argument, vidhåller kommissionen sin utvärdering och sina slutsatser i beslutet om att inleda förfarandet (som detta beslut hänvisar till) att mekanismen innebär en selektiv fördel för aktörerna som förvaltar kapacitet.

5.1.3   Effekter på konkurrens och handel mellan medlemsstater

Effekter på konkurrens och handel mellan medlemsstater

| (209) | De franska myndigheterna har upprepat sin argumentation om att kapacitetsmekanismen inte kommer att påverka elmarknaden, vilket kommissionen tog med i beräkningen vid beslutet om att inleda förfarandet. Kommissionen påminner om sin slutsats att mekanismen kan påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen, eftersom de franska aktörer som förvaltar kapacitet skulle få en fördel som deras utländska konkurrenter inte har möjlighet till, när de inte har rätt att delta på den franska kapacitetsmarknaden. |
| --- | --- |

(209)

De franska myndigheterna har upprepat sin argumentation om att kapacitetsmekanismen inte kommer att påverka elmarknaden, vilket kommissionen tog med i beräkningen vid beslutet om att inleda förfarandet. Kommissionen påminner om sin slutsats att mekanismen kan påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen, eftersom de franska aktörer som förvaltar kapacitet skulle få en fördel som deras utländska konkurrenter inte har möjlighet till, när de inte har rätt att delta på den franska kapacitetsmarknaden.

| (210) | Det bör noteras att en av åtgärderna som Frankrike har föreslagit enbart består av att gränsöverskridande kapacitet uttalat ska ingå i den franska mekanismen. Men den är inte desto mindre begränsad till användbar sammanlänkningskapacitet (det vill säga efter beräkning av de-rating-faktorer) i Frankrike och dess grannländer. Dessutom finns ingen garanti för att denna gränsöverskridande kapacitet kan dra någon fördel av en ersättning som motsvarar den franska kapaciteten för levererad tjänst, på grund av merkostnaden för att delta i den franska mekanismen, kopplad till införskaffande och återköp av sammanlänkningskapacitet. |
| --- | --- |

(210)

Det bör noteras att en av åtgärderna som Frankrike har föreslagit enbart består av att gränsöverskridande kapacitet uttalat ska ingå i den franska mekanismen. Men den är inte desto mindre begränsad till användbar sammanlänkningskapacitet (det vill säga efter beräkning av de-rating-faktorer) i Frankrike och dess grannländer. Dessutom finns ingen garanti för att denna gränsöverskridande kapacitet kan dra någon fördel av en ersättning som motsvarar den franska kapaciteten för levererad tjänst, på grund av merkostnaden för att delta i den franska mekanismen, kopplad till införskaffande och återköp av sammanlänkningskapacitet.

de-rating

| (211) | Det resulterar i en bekräftelse av kommissionens utvärdering och slutsats i beslutet om att inleda förfarandet (som detta beslut hänvisar till), enligt vilka fördelen i fråga om kapacitetsersättning som har avtalats med de franska kapacitetsleverantörerna skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(211)

Det resulterar i en bekräftelse av kommissionens utvärdering och slutsats i beslutet om att inleda förfarandet (som detta beslut hänvisar till), enligt vilka fördelen i fråga om kapacitetsersättning som har avtalats med de franska kapacitetsleverantörerna skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen.

5.1.4   Slutsats om förekomst av statligt stöd

Slutsats om förekomst av statligt stöd

| (212) | På grund av ovanstående vidhåller kommissionen att den franska kapacitetsmekanismen utgör ett statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(212)

På grund av ovanstående vidhåller kommissionen att den franska kapacitetsmekanismen utgör ett statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

5.2   Stödets laglighet

Stödets laglighet

| (213) | Genom att de franska myndigheterna inledde den första certifieringen av kapacitetsleverantörer den 1 april 2015 har man också inlett tilldelningen av immateriella tillgångar till stödmottagarna i fråga. Kommissionen anser därför att de franska myndigheterna har inlett genomförandet av stödåtgärden i fråga i den mening som avses i artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(213)

Genom att de franska myndigheterna inledde den första certifieringen av kapacitetsleverantörer den 1 april 2015 har man också inlett tilldelningen av immateriella tillgångar till stödmottagarna i fråga. Kommissionen anser därför att de franska myndigheterna har inlett genomförandet av stödåtgärden i fråga i den mening som avses i artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (214) | Dessutom har inte de franska myndigheterna hindrat eventuella transaktioner med kapacitetsgarantier efter beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(214)

Dessutom har inte de franska myndigheterna hindrat eventuella transaktioner med kapacitetsgarantier efter beslutet om att inleda förfarandet.

| (215) | Eftersom kommissionen inte hade fattat något definitivt beslut om åtgärden innan de franska myndigheterna började tillämpa mekanismen, har Frankrike brutit mot den skyldighet som åligger landet enligt artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(215)

Eftersom kommissionen inte hade fattat något definitivt beslut om åtgärden innan de franska myndigheterna började tillämpa mekanismen, har Frankrike brutit mot den skyldighet som åligger landet enligt artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

5.3   Förenlighet med den inre marknaden

Förenlighet med den inre marknaden

| (216) | När kommissionen bedömer om en anmäld stödåtgärd kan anses vara förenlig med den inre marknaden analyserar den vanligtvis om stödåtgärdens utformning garanterar att stödets positiva effekter när det gäller att nå ett mål av gemensamt intresse är större än dess negativa effekter på handel och konkurrens. |
| --- | --- |

(216)

När kommissionen bedömer om en anmäld stödåtgärd kan anses vara förenlig med den inre marknaden analyserar den vanligtvis om stödåtgärdens utformning garanterar att stödets positiva effekter när det gäller att nå ett mål av gemensamt intresse är större än dess negativa effekter på handel och konkurrens.

| (217) | Åtgärdens huvudmaol är att skapa elförsörjningstrygghet. Kommissionen har således analyserat åtgärden på grundval av avsnitt 3.9 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020 (LDAEE), som rör stöd till kapacitetstillgänglighet. |
| --- | --- |

(217)

Åtgärdens huvudmaol är att skapa elförsörjningstrygghet. Kommissionen har således analyserat åtgärden på grundval av avsnitt 3.9 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020 (LDAEE), som rör stöd till kapacitetstillgänglighet.

o

| (218) | Kommissionens analys i detta beslut kommer att strikt begränsas till de punkter som kommissionen uttryckte tvivel om i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(218)

Kommissionens analys i detta beslut kommer att strikt begränsas till de punkter som kommissionen uttryckte tvivel om i beslutet om att inleda förfarandet.

5.3.1   Mål av gemensamt intresse och behov

Mål av gemensamt intresse och behov

5.3.1.1   Trygg energiförsörjning

Trygg energiförsörjning

| (219) | Som förklaras i skäl 149 till beslutet om att inleda förfarandet har Frankrike förklarat att den franska elförbrukningstoppen har ökat de senaste åren (från 79 590 MW år 2001 till 102 100 MW år 2012), medan den genomsnittliga efterfrågan på el har varit stabil. Det beror till stor del på det franska elsystemets värmekänslighet: Det används ofta för elektrisk uppvärmning av bostadshus och offentliga byggnader. |
| --- | --- |

(219)

Som förklaras i skäl 149 till beslutet om att inleda förfarandet har Frankrike förklarat att den franska elförbrukningstoppen har ökat de senaste åren (från 79 590 MW år 2001 till 102 100 MW år 2012), medan den genomsnittliga efterfrågan på el har varit stabil. Det beror till stor del på det franska elsystemets värmekänslighet: Det används ofta för elektrisk uppvärmning av bostadshus och offentliga byggnader.

| (220) | Dessutom hävdar Frankrike att toppproduktionsanläggningarna (oftast gaskraftverk), under de senaste åren har blivit mindre konkurrenskraftiga av ett antal olika anledningar (se skäl 45). Trots det är dessa kraftverk, och i synnerhet toppanläggningarna, nödvändiga för att täcka de extrema elförbrukningstoppar som beskrivs i avsnitt 5.3.1.1. Men eftersom topparna är sällsynta och oförutsebara låter marknadsaktörerna bli att investera i ny produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(220)

Dessutom hävdar Frankrike att toppproduktionsanläggningarna (oftast gaskraftverk), under de senaste åren har blivit mindre konkurrenskraftiga av ett antal olika anledningar (se skäl 45). Trots det är dessa kraftverk, och i synnerhet toppanläggningarna, nödvändiga för att täcka de extrema elförbrukningstoppar som beskrivs i avsnitt 5.3.1.1. Men eftersom topparna är sällsynta och oförutsebara låter marknadsaktörerna bli att investera i ny produktionskapacitet.

| (221) | Av denna orsak, och som RTE:s beräkningar i skäl 105 visar, riskerar det franska elbristskriteriet på i genomsnitt tre timmar per år att inte längre uppnås om en köldvåg inträffar (en sådan som kommer en gång vart tionde år i Frankrike). |
| --- | --- |

(221)

Av denna orsak, och som RTE:s beräkningar i skäl 105 visar, riskerar det franska elbristskriteriet på i genomsnitt tre timmar per år att inte längre uppnås om en köldvåg inträffar (en sådan som kommer en gång vart tionde år i Frankrike).

| (222) | Med hänvisning till skäl 154 i beslutet om att inleda förfarandet, har Frankrike visat att RTE:s tillräcklighetsstudier var mer aktuella och detaljerade än de gamla deterministiska studierna från Entso för el. Studierna tar till exempel hänsyn till vissa befintliga kraftverks osäkra situation och risken att de ska behöva stängas (scenariot ”låg temperatur”, se figur 3). Det kan därför finnas skillnader mellan RTE:s gamla tillräcklighetsstudier och de som gjorts av Entso för el. |
| --- | --- |

(222)

Med hänvisning till skäl 154 i beslutet om att inleda förfarandet, har Frankrike visat att RTE:s tillräcklighetsstudier var mer aktuella och detaljerade än de gamla deterministiska studierna från Entso för el. Studierna tar till exempel hänsyn till vissa befintliga kraftverks osäkra situation och risken att de ska behöva stängas (scenariot ”låg temperatur”, se figur 3). Det kan därför finnas skillnader mellan RTE:s gamla tillräcklighetsstudier och de som gjorts av Entso för el.

| (223) | Frankrike har för övrigt räknat med slutsatserna från tillräcklighetsprognosen Mid-Term Adequacy Forecast som publicerades 2016 av Entso för el, den första version som bygger på en sannolikhetsmetod (se skäl 100). I grundscenariot för år 2020 är den förväntade elbristen i Frankrike aningen lägre än det fastställda försörjningstrygghetsmålet som myndigheterna satt upp. Det är dock inte fallet i studien som genomfördes med GRARE, baserad på det största antalet Monte-Carlo-simulationer (2 100), som utvärderar den förväntade elbristen i Frankrike mellan klockan 5 och 20 (P95). Dessutom bör det noteras att alla studier som genomförts för år 2020 baseras på följande hypoteser: i) att vilande kraftverk är helt tillgängliga, en optimistisk hypotes enligt Entso för el, och ii) att den franska kapacitetsmekanismen är aktiv under åren 2017 till 2020. Därav kan man dra slutsatsen att nyare studier från Entso för el inte motsäger, utan rentav bekräftar slutsatserna från de franska myndigheterna vad gäller behovet av mekanismen. |
| --- | --- |

(223)

Frankrike har för övrigt räknat med slutsatserna från tillräcklighetsprognosen Mid-Term Adequacy Forecast som publicerades 2016 av Entso för el, den första version som bygger på en sannolikhetsmetod (se skäl 100). I grundscenariot för år 2020 är den förväntade elbristen i Frankrike aningen lägre än det fastställda försörjningstrygghetsmålet som myndigheterna satt upp. Det är dock inte fallet i studien som genomfördes med GRARE, baserad på det största antalet Monte-Carlo-simulationer (2 100), som utvärderar den förväntade elbristen i Frankrike mellan klockan 5 och 20 (P95). Dessutom bör det noteras att alla studier som genomförts för år 2020 baseras på följande hypoteser: i) att vilande kraftverk är helt tillgängliga, en optimistisk hypotes enligt Entso för el, och ii) att den franska kapacitetsmekanismen är aktiv under åren 2017 till 2020. Därav kan man dra slutsatsen att nyare studier från Entso för el inte motsäger, utan rentav bekräftar slutsatserna från de franska myndigheterna vad gäller behovet av mekanismen.

Mid-Term Adequacy Forecast

| (224) | RTE:s studier har också tagit med de senaste uppgifterna om förbrukningstoppar i beräkningen, och därmed vilken påverkan alternativa, genomförda åtgärder har för att öka laststyrningskapaciteten (vilket kommissionen efterfrågar i skäl 163 i beslutet om att inleda förfarandet). Studierna visar dock tydligt att högstanivån på den fastställda elbristen i Frankrike riskerar att överträdas under de kommande åren, om inte staten träder in. |
| --- | --- |

(224)

RTE:s studier har också tagit med de senaste uppgifterna om förbrukningstoppar i beräkningen, och därmed vilken påverkan alternativa, genomförda åtgärder har för att öka laststyrningskapaciteten (vilket kommissionen efterfrågar i skäl 163 i beslutet om att inleda förfarandet). Studierna visar dock tydligt att högstanivån på den fastställda elbristen i Frankrike riskerar att överträdas under de kommande åren, om inte staten träder in.

| (225) | Den absoluta majoriteten intressenter anser också att det är nödvändigt (och akut) att införa en kapacitetsmekanism i Frankrike. Vissa av dem har lagt fram sina finansieringsplaner för att på så sätt visa på problemet med saknade pengar, missing money, i Frankrike, till skillnad från vad konkurrensmyndigheten ansåg i sitt yttrande 2012 (läs mer i skäl 158 till beslutet om att inleda förfarandet). |
| --- | --- |

(225)

Den absoluta majoriteten intressenter anser också att det är nödvändigt (och akut) att införa en kapacitetsmekanism i Frankrike. Vissa av dem har lagt fram sina finansieringsplaner för att på så sätt visa på problemet med saknade pengar, missing money, i Frankrike, till skillnad från vad konkurrensmyndigheten ansåg i sitt yttrande 2012 (läs mer i skäl 158 till beslutet om att inleda förfarandet).

missing money

| (226) | Det stämmer att analysen av kapacitetstillräcklighet i RTE:s prognos från 2015 var mer optimistisk än den som gjordes 2014 (det år då kapacitetsmekanismen trädde i kraft), men Frankrike har förklarat att denna förbättring förklaras av signalen som införandet av mekanismen innebar (tack vare att mekanismen infördes, övergav vissa kraftverk sina planer på att stänga). |
| --- | --- |

(226)

Det stämmer att analysen av kapacitetstillräcklighet i RTE:s prognos från 2015 var mer optimistisk än den som gjordes 2014 (det år då kapacitetsmekanismen trädde i kraft), men Frankrike har förklarat att denna förbättring förklaras av signalen som införandet av mekanismen innebar (tack vare att mekanismen infördes, övergav vissa kraftverk sina planer på att stänga).

| (227) | Frankrike ifrågasätter visserligen inte att det för närvarande finns en överkapacitet i Frankrike, men det utesluter inte att den trygga energiförsörjningen kan hotas under kommande år, särskilt om en stor del av kraftverken, det vill säga de förlustbringande, skulle behöva stängas. RTE:s studier bekräftar att det finns ett problem med missing money och visar att det finns en verklig risk för kraftverksstängning, vilket för övrigt bekräftas i skälen 43, 44 och 46. |
| --- | --- |

(227)

Frankrike ifrågasätter visserligen inte att det för närvarande finns en överkapacitet i Frankrike, men det utesluter inte att den trygga energiförsörjningen kan hotas under kommande år, särskilt om en stor del av kraftverken, det vill säga de förlustbringande, skulle behöva stängas. RTE:s studier bekräftar att det finns ett problem med missing money och visar att det finns en verklig risk för kraftverksstängning, vilket för övrigt bekräftas i skälen 43, 44 och 46.

missing money

5.3.1.2   Kommissionens övriga invändningar:

Kommissionens övriga invändningar:

| (228) | Frankrike har bekräftat att ”TURPE” redan har årstids- och timanpassats, apropå förslaget att tillämpa differentierade priser för användning av elnäten beroende på årstid, veckodag och/eller tid på dygnet. |
| --- | --- |

(228)

Frankrike har bekräftat att ”TURPE” redan har årstids- och timanpassats, apropå förslaget att tillämpa differentierade priser för användning av elnäten beroende på årstid, veckodag och/eller tid på dygnet.

| (229) | Frankrike har även på ett tillfredsställande sätt förklarat vilka de-rating-faktorer som tillämpas på förnybara energikällor, vilket kommissionen krävde i skäl 153 i beslutet om att inleda förfarandet. De verkar optimistiska när det gäller bidraget från förnybara källor till en trygg energiförsörjning och ger inte längre upphov till oro för en underskattning av tillgänglig kapacitet. Oavsett vilket kommer producenter av förnybara energikällor att kunna välja det så kallade generiska systemet, baserat på kontrollerad självcertifiering. |
| --- | --- |

(229)

Frankrike har även på ett tillfredsställande sätt förklarat vilka de-rating-faktorer som tillämpas på förnybara energikällor, vilket kommissionen krävde i skäl 153 i beslutet om att inleda förfarandet. De verkar optimistiska när det gäller bidraget från förnybara källor till en trygg energiförsörjning och ger inte längre upphov till oro för en underskattning av tillgänglig kapacitet. Oavsett vilket kommer producenter av förnybara energikällor att kunna välja det så kallade generiska systemet, baserat på kontrollerad självcertifiering.

de-rating

5.3.1.3   Slutsats om målet av gemensamt intresse och åtgärdens nödvändighet

Slutsats om målet av gemensamt intresse och åtgärdens nödvändighet

| (230) | Av ovanstående orsaker anser kommissionen att mekanismen, som syftar till ett mål av gemensamt intresse om att säkerställa en trygg elförsörjning, verkligen är nödvändig i Frankrike. Dessutom motsäger mekanismen inte syftet som står i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi att stegvis ta bort subventioner som är skadliga för miljön, till exempel genom att förenkla en styrning av efterfrågan (232), genom att öka kapaciteten i förbindelseledningar (194), genom att innefatta bidragen från förnybara energikällor i mekanismen (230) samt att prioritera producenter som inte släpper ut så mycket koldioxid (137). |
| --- | --- |

(230)

Av ovanstående orsaker anser kommissionen att mekanismen, som syftar till ett mål av gemensamt intresse om att säkerställa en trygg elförsörjning, verkligen är nödvändig i Frankrike. Dessutom motsäger mekanismen inte syftet som står i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi att stegvis ta bort subventioner som är skadliga för miljön, till exempel genom att förenkla en styrning av efterfrågan (232), genom att öka kapaciteten i förbindelseledningar (194), genom att innefatta bidragen från förnybara energikällor i mekanismen (230) samt att prioritera producenter som inte släpper ut så mycket koldioxid (137).

5.3.2   Lämplighet

Lämplighet

5.3.2.1   Diskriminering mellan olika sorters laststyrningskapacitet

Diskriminering mellan olika sorters laststyrningskapacitet

| (231) | Frankrike ifrågasätter inte skillnaden i behandling mellan så kallad explicit och implicit laststyrning. Tvärtom anser man att dessa olika villkor behövs just för att dessa två sorters laststyrning ska kunna medverka i mekanismen på lika villkor. Frankrike har behövt hitta en bra balans mellan aktiveringskrav och tillgänglighet för dessa två sorters kapacitet, utan att därmed begränsa möjligheterna att medverka i kapacitetsmekanismen. |
| --- | --- |

(231)

Frankrike ifrågasätter inte skillnaden i behandling mellan så kallad explicit och implicit laststyrning. Tvärtom anser man att dessa olika villkor behövs just för att dessa två sorters laststyrning ska kunna medverka i mekanismen på lika villkor. Frankrike har behövt hitta en bra balans mellan aktiveringskrav och tillgänglighet för dessa två sorters kapacitet, utan att därmed begränsa möjligheterna att medverka i kapacitetsmekanismen.

| (232) | Kommissionen håller med Frankrike om att antalet dagar där det krävs implicit laststyrning (PP1-dagar) ska vara lägre än antalet dagar då en operatör för explicit laststyrning måste vara tillgänglig, eftersom motprestationen från den implicita laststyrningen är större (aktivering kontra tillgänglighet). |
| --- | --- |

(232)

Kommissionen håller med Frankrike om att antalet dagar där det krävs implicit laststyrning (PP1-dagar) ska vara lägre än antalet dagar då en operatör för explicit laststyrning måste vara tillgänglig, eftersom motprestationen från den implicita laststyrningen är större (aktivering kontra tillgänglighet).

| (233) | Kommissionen godtar att antalet PP2-timmar förblir inriktade på en viss målgrupp, för att inte utesluta mekanismens explicita kapacitet eller minska medverkan mer än nödvändigt. |
| --- | --- |

(233)

Kommissionen godtar att antalet PP2-timmar förblir inriktade på en viss målgrupp, för att inte utesluta mekanismens explicita kapacitet eller minska medverkan mer än nödvändigt.

| (234) | Som beskrivs i skälen 111–115 har RTE gjort en ingående studie för att fastställa antalet PP1- och PP2-timmar, för att kunna basera beräkningen på den påverkan som laststyrningen kan ha för att motverka elbrist. Av studien framgår att 94 procent av timmarna med elbrist skulle kunna ingå i de årliga 100 timmarna med toppförbrukning (av denna anledning motsvarar PP1-perioden de 100–150 timmarna med toppförbrukning) och att 99 procent av timmarna med elbrist ingår i de 300 timmarna med toppförbrukning (därför täcker PP2 mellan 100 och 300 timmar (32) med toppförbrukning). |
| --- | --- |

(234)

Som beskrivs i skälen 111–115 har RTE gjort en ingående studie för att fastställa antalet PP1- och PP2-timmar, för att kunna basera beräkningen på den påverkan som laststyrningen kan ha för att motverka elbrist. Av studien framgår att 94 procent av timmarna med elbrist skulle kunna ingå i de årliga 100 timmarna med toppförbrukning (av denna anledning motsvarar PP1-perioden de 100–150 timmarna med toppförbrukning) och att 99 procent av timmarna med elbrist ingår i de 300 timmarna med toppförbrukning (därför täcker PP2 mellan 100 och 300 timmar (32) med toppförbrukning).

32

| (235) | Kommissionen anser inte heller att argumentet från vissa tredje parter, att den explicita laststyrningskapaciteten bara bör aktiveras under köldvågor (det vill säga en gång vart tionde år), är befogat, eftersom all kapacitet i själva verket aktiveras minst en gång per leveransår vid kontrolltester. |
| --- | --- |

(235)

Kommissionen anser inte heller att argumentet från vissa tredje parter, att den explicita laststyrningskapaciteten bara bör aktiveras under köldvågor (det vill säga en gång vart tionde år), är befogat, eftersom all kapacitet i själva verket aktiveras minst en gång per leveransår vid kontrolltester.

| (236) | Därför anser kommissionen att Frankrike har hittat en bra balans mellan de olika kraven på laststyrningskapacitet, utan att därför begränsa deras medverkan i mekanismen. Kommissionen noterar Frankrikes förslag att i framtiden utvärdera förhållandet mellan PP1 och PP2, och att revidera det om så behövs. |
| --- | --- |

(236)

Därför anser kommissionen att Frankrike har hittat en bra balans mellan de olika kraven på laststyrningskapacitet, utan att därför begränsa deras medverkan i mekanismen. Kommissionen noterar Frankrikes förslag att i framtiden utvärdera förhållandet mellan PP1 och PP2, och att revidera det om så behövs.

| (237) | Denna åtgärd är alltså tillräckligt flexibel och skapar relevanta och ändamålsenliga incitament för olika sorters laststyrningskapacitet, vilket efterfrågades i punkt 226 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi. |
| --- | --- |

(237)

Denna åtgärd är alltså tillräckligt flexibel och skapar relevanta och ändamålsenliga incitament för olika sorters laststyrningskapacitet, vilket efterfrågades i punkt 226 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi.

5.3.2.2   Uteslutning av gränsöverskridande kapacitet

Uteslutning av gränsöverskridande kapacitet

| (238) | För att skingra kommissionens tvivel på detta område har de franska myndigheterna föreslagit en mekanism som tillåter en ”explicit” medverkan av gränsöverskridande produktions- och laststyrningskapacitet i den franska mekanismen. Detta förslag förutsätter samarbetsavtal med de systemansvariga för överföringssystemet i grannländerna där medverkande kapaciteter finns. För att undvika en implicit medverkan av de gränsöverskridande kapaciteterna om det saknas avtal, har de franska myndigheterna föreslagit att relevanta sammanlänkningar ska certifieras så att de direkt kan medverka i mekanismen (33). |
| --- | --- |

(238)

För att skingra kommissionens tvivel på detta område har de franska myndigheterna föreslagit en mekanism som tillåter en ”explicit” medverkan av gränsöverskridande produktions- och laststyrningskapacitet i den franska mekanismen. Detta förslag förutsätter samarbetsavtal med de systemansvariga för överföringssystemet i grannländerna där medverkande kapaciteter finns. För att undvika en implicit medverkan av de gränsöverskridande kapaciteterna om det saknas avtal, har de franska myndigheterna föreslagit att relevanta sammanlänkningar ska certifieras så att de direkt kan medverka i mekanismen (33).

33

| (239) | Den åtgärd som Frankrike har föreslaget i skälen 119–124 i det här beslutet följer således punkt 226 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi. Kommissionen understryker att tidsplanen för att genomföra denna korrigeringsåtgärd, så som föreslås i skäl 125, ska behandlas som en strikt tidsplan och att Frankrike måste informera kommissionen om de olika etapperna i införandet av åtgärden. |
| --- | --- |

(239)

Den åtgärd som Frankrike har föreslaget i skälen 119–124 i det här beslutet följer således punkt 226 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi. Kommissionen understryker att tidsplanen för att genomföra denna korrigeringsåtgärd, så som föreslås i skäl 125, ska behandlas som en strikt tidsplan och att Frankrike måste informera kommissionen om de olika etapperna i införandet av åtgärden.

5.3.2.3   Inga signaler om nya investeringar

Inga signaler om nya investeringar

Inga långsiktiga avtal

Inga långsiktiga avtal

| (240) | Efter att kommissionen hade uttryckt oro över denna fråga i beslutet om att inleda förfarandet, föreslog Frankrike en mekanism som tillåter effektiva bidrag från ny kapacitet i kapacitetsmekanismen, vilket beskrivs i skälen 131–138 i det här beslutet. Denna mekanism innefattar fleråriga kontrakt om ny, konkurrenskraftig kapacitet. |
| --- | --- |

(240)

Efter att kommissionen hade uttryckt oro över denna fråga i beslutet om att inleda förfarandet, föreslog Frankrike en mekanism som tillåter effektiva bidrag från ny kapacitet i kapacitetsmekanismen, vilket beskrivs i skälen 131–138 i det här beslutet. Denna mekanism innefattar fleråriga kontrakt om ny, konkurrenskraftig kapacitet.

| (241) | Kommissionen har redan konstaterat att avtal på längre sikt kan motiveras för att dra till sig nya investeringar, i synnerhet nya aktörer på marknaden, i syfte att underlätta deras tillgång till finansiering (34). |
| --- | --- |

(241)

Kommissionen har redan konstaterat att avtal på längre sikt kan motiveras för att dra till sig nya investeringar, i synnerhet nya aktörer på marknaden, i syfte att underlätta deras tillgång till finansiering (34).

34

| (242) | Frankrike har förklarat att en avtalstid på sju år för nya investeringar avser att garantera cirka 50 procent av investeringskostnaderna för ny kapacitet. Denna åtgärd ska alltså bidra till att minska avkastningsnivån som krävs av exploatörer och finansiärer till dessa investeringsprojekt och därmed underlätta extern finansiering. Det är också värt att notera att avtalstiden är kortare än de 20 år som har behållits för projektet Landivisiau i Bretagne och de 15 år som gäller i kapacitetsmekanismen i Storbritannien. Även om det är svårt att fastställa en bra och rättvis referens för kapacitetsavtalets tidsperiod, bör det noteras att kortare avtalstider innebär fördelen att kunna ge ett större handlingsutrymme för den långsiktiga marknaden och undvika en inlåsning i fråga om teknikval (så kallad lock-in effect). |
| --- | --- |

(242)

Frankrike har förklarat att en avtalstid på sju år för nya investeringar avser att garantera cirka 50 procent av investeringskostnaderna för ny kapacitet. Denna åtgärd ska alltså bidra till att minska avkastningsnivån som krävs av exploatörer och finansiärer till dessa investeringsprojekt och därmed underlätta extern finansiering. Det är också värt att notera att avtalstiden är kortare än de 20 år som har behållits för projektet Landivisiau i Bretagne och de 15 år som gäller i kapacitetsmekanismen i Storbritannien. Även om det är svårt att fastställa en bra och rättvis referens för kapacitetsavtalets tidsperiod, bör det noteras att kortare avtalstider innebär fördelen att kunna ge ett större handlingsutrymme för den långsiktiga marknaden och undvika en inlåsning i fråga om teknikval (så kallad lock-in effect).

| (243) | Kommissionen anser att Frankrike har etablerat en god balans mellan för- och nackdelar med de olika tänkbara avtalstiderna, och att den valda tidsperioden å ena sidan ger en tillräcklig garanti för investeringar på lång sikt, samtidigt som man undviker risken för ”inlåsning” i tekniker som kan bli en följd av för långa tidsperioder. |
| --- | --- |

(243)

Kommissionen anser att Frankrike har etablerat en god balans mellan för- och nackdelar med de olika tänkbara avtalstiderna, och att den valda tidsperioden å ena sidan ger en tillräcklig garanti för investeringar på lång sikt, samtidigt som man undviker risken för ”inlåsning” i tekniker som kan bli en följd av för långa tidsperioder.

Svårighet för leverantörerna att i förväg förutse hur deras kundportföljer utvecklas

Svårighet för leverantörerna att i förväg förutse hur deras kundportföljer utvecklas

| (244) | I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida leverantörerna, och framför allt de som är nya på marknaden, noga och långt i förväg skulle kunna förutse hur deras kundportföljer skulle komma att utvecklas samt därigenom kunna ge en tillförlitlig prissignal till marknaden om systemets kapacitet. |
| --- | --- |

(244)

I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida leverantörerna, och framför allt de som är nya på marknaden, noga och långt i förväg skulle kunna förutse hur deras kundportföljer skulle komma att utvecklas samt därigenom kunna ge en tillförlitlig prissignal till marknaden om systemets kapacitet.

| (245) | Dessa tvivel, som även uttrycktes av flera tredje parter, har tre nivåer. För det första har Frankrike föreslagit att RTE ska bli skyldig att hjälpa alternativa leverantörer att bättre förutse den fastställda nivån på sina kapacitetsskyldigheter. För det andra tillåter mekanismen en insyn och ökad likviditet på certifikatmarknaden. För det tredje tillåter denna mekanism en justering av de små leverantörernas certifikatportföljer, så att de kan omfördela dem på en gång under leveransåret, men även i efterhand. |
| --- | --- |

(245)

Dessa tvivel, som även uttrycktes av flera tredje parter, har tre nivåer. För det första har Frankrike föreslagit att RTE ska bli skyldig att hjälpa alternativa leverantörer att bättre förutse den fastställda nivån på sina kapacitetsskyldigheter. För det andra tillåter mekanismen en insyn och ökad likviditet på certifikatmarknaden. För det tredje tillåter denna mekanism en justering av de små leverantörernas certifikatportföljer, så att de kan omfördela dem på en gång under leveransåret, men även i efterhand.

| (246) | Denna åtgärd ska hjälpa de alternativa leverantörerna att bättre kunna förhandsbedöma sina exakta skyldigheter när det gäller kapacitetsgarantier. Genom att hjälpa leverantörerna att lättare bedöma sina kapacitetsbehov, säkerställer man genom denna åtgärd ett mer exakt kapacitetspris, och vid behov incitament att investera i ny kapacitet. |
| --- | --- |

(246)

Denna åtgärd ska hjälpa de alternativa leverantörerna att bättre kunna förhandsbedöma sina exakta skyldigheter när det gäller kapacitetsgarantier. Genom att hjälpa leverantörerna att lättare bedöma sina kapacitetsbehov, säkerställer man genom denna åtgärd ett mer exakt kapacitetspris, och vid behov incitament att investera i ny kapacitet.

Möjlig frånvaro av incitament för att skapa balans för aktörerna före leveransåret (LÅ)

Möjlig frånvaro av incitament för att skapa balans för aktörerna före leveransåret (LÅ)

| (247) | Efter kommissionens invändningar mot eventuellt bristande incitament för aktörerna att vara i balans före leveransåret (LÅ), föreslog de franska myndigheterna att varje väsentlig, kumulativ justering före leveransåret ska medföra en påföljd. Dessutom föreslår myndigheterna att dubblera stimulanskoefficienten k, som tillämpas på obalanser, och att öka påföljderna i avvikelseregleringen (i fråga om en pågående transaktion) för obalanser som överstiger ett gränsvärde på högst 1 GW (se skälen 141 och 143). Därtill kommer den tidigare bestämmelsen om att all justering ska betalas från och med början av LÅ. |
| --- | --- |

(247)

Efter kommissionens invändningar mot eventuellt bristande incitament för aktörerna att vara i balans före leveransåret (LÅ), föreslog de franska myndigheterna att varje väsentlig, kumulativ justering före leveransåret ska medföra en påföljd. Dessutom föreslår myndigheterna att dubblera stimulanskoefficienten k, som tillämpas på obalanser, och att öka påföljderna i avvikelseregleringen (i fråga om en pågående transaktion) för obalanser som överstiger ett gränsvärde på högst 1 GW (se skälen 141 och 143). Därtill kommer den tidigare bestämmelsen om att all justering ska betalas från och med början av LÅ.

| (248) | De åtgärder som Frankrike föreslår har ett gemensamt syfte: att stimulera mekanismens aktörer att vara i balans före LÅ, och åtminstone vara det före avvikelseregleringen. Detta ska stimulera aktörerna att slutföra den största delen av sina nödvändiga transaktioner före leveransåret och dessutom öka PRM:s representativitet (eftersom det används i avvikelseregleringen och för att återfakturera konsumenterna). Alltså kommer prissignalen som följer på handeln med kapacitetsgarantier enligt kommissionens mening att bli mer representativ och tillförlitlig, samtidigt som mekanismen får större trovärdighet för att stimulera nya investeringar vid behov. |
| --- | --- |

(248)

De åtgärder som Frankrike föreslår har ett gemensamt syfte: att stimulera mekanismens aktörer att vara i balans före LÅ, och åtminstone vara det före avvikelseregleringen. Detta ska stimulera aktörerna att slutföra den största delen av sina nödvändiga transaktioner före leveransåret och dessutom öka PRM:s representativitet (eftersom det används i avvikelseregleringen och för att återfakturera konsumenterna). Alltså kommer prissignalen som följer på handeln med kapacitetsgarantier enligt kommissionens mening att bli mer representativ och tillförlitlig, samtidigt som mekanismen får större trovärdighet för att stimulera nya investeringar vid behov.

Pristaket i avvikelseregleringen återspeglar inte CONE

Pristaket i avvikelseregleringen återspeglar inte CONE

| (249) | Som en reaktion på kommissionens kritik av att pristaket i avvikelseregleringen inte återspeglar CONE, har de franska myndigheterna försökt öka det reglerade priset stegvis (se skälen 146 och 147), för att det i slutändan, från leveransår 2021, ska motsvara kostnaderna för en ny aktör (CONE). |
| --- | --- |

(249)

Som en reaktion på kommissionens kritik av att pristaket i avvikelseregleringen inte återspeglar CONE, har de franska myndigheterna försökt öka det reglerade priset stegvis (se skälen 146 och 147), för att det i slutändan, från leveransår 2021, ska motsvara kostnaderna för en ny aktör (CONE).

| (250) | Denna korrigeringsåtgärd motsvarar marknadens och kommissionens krav på att justera det indirekta taket för kapacitetpriset, vilket är detsamma som det reglerade priset, efter kostnaderna för en ny aktör. Det medför att nya investeringar kan genomföras vid behov. |
| --- | --- |

(250)

Denna korrigeringsåtgärd motsvarar marknadens och kommissionens krav på att justera det indirekta taket för kapacitetpriset, vilket är detsamma som det reglerade priset, efter kostnaderna för en ny aktör. Det medför att nya investeringar kan genomföras vid behov.

| (251) | Myndigheterna har dessutom försäkrat kommissionen att spridningen mellan ARENH och marknadspriset på el inte skulle utgöra något indirekt tak på kapacitetspriserna (se skälen 149–151). Mer exakt har de förtydligat att den garanterade kapacitetsvolym som är kopplad till ARENH-intäkten är tillräckligt svag jämfört med den sammanlagda kapacitetsmarknaden och därför inte kan påverka priset på andra kapacitetsgarantier. Dessutom säkerställer den nuvarande spridningen att ARENH just nu inte är en konkurrenskraftig produkt. Inte desto mindre noterar kommissionen att de franska myndigheterna, inom ramen för en framtida utvärdering av mekanismen och vid lämpligt tillfälle, ska studera möjligheten att ”finansialisera” kapacitetsandelen av ARENH-intäkterna, i syfte att undvika att denna intäkt stör den fria prisbildningen på kapacitetsmarknaden. |
| --- | --- |

(251)

Myndigheterna har dessutom försäkrat kommissionen att spridningen mellan ARENH och marknadspriset på el inte skulle utgöra något indirekt tak på kapacitetspriserna (se skälen 149–151). Mer exakt har de förtydligat att den garanterade kapacitetsvolym som är kopplad till ARENH-intäkten är tillräckligt svag jämfört med den sammanlagda kapacitetsmarknaden och därför inte kan påverka priset på andra kapacitetsgarantier. Dessutom säkerställer den nuvarande spridningen att ARENH just nu inte är en konkurrenskraftig produkt. Inte desto mindre noterar kommissionen att de franska myndigheterna, inom ramen för en framtida utvärdering av mekanismen och vid lämpligt tillfälle, ska studera möjligheten att ”finansialisera” kapacitetsandelen av ARENH-intäkterna, i syfte att undvika att denna intäkt stör den fria prisbildningen på kapacitetsmarknaden.

Slutsats om signaler till nya investeringar

Slutsats om signaler till nya investeringar

| (252) | De olika korrigeringsåtgärder som Frankrike har föreslagit för att lättare stimulera nya investeringar överensstämmer således med punkt 226 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi. Framför allt ska Frankrike genomföra åtgärder för att säkerställa bidrag i form av gränsöverskridande kapacitet och för att stimulera nya investeringar, vilket ska säkerställa att mekanismen inleds med ett stort antal möjliga aktörer som förvaltar kapacitet. |
| --- | --- |

(252)

De olika korrigeringsåtgärder som Frankrike har föreslagit för att lättare stimulera nya investeringar överensstämmer således med punkt 226 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi. Framför allt ska Frankrike genomföra åtgärder för att säkerställa bidrag i form av gränsöverskridande kapacitet och för att stimulera nya investeringar, vilket ska säkerställa att mekanismen inleds med ett stort antal möjliga aktörer som förvaltar kapacitet.

5.3.2.4   Kommissionens övriga anmärkningar

Kommissionens övriga anmärkningar

| (253) | De franska myndigheterna har tillfredsställande förtydligat sina orsaker till att i förekommande fall anta olika förslag till förbättring av mekanismen som konkurrensmyndigheten har föreslagit. |
| --- | --- |

(253)

De franska myndigheterna har tillfredsställande förtydligat sina orsaker till att i förekommande fall anta olika förslag till förbättring av mekanismen som konkurrensmyndigheten har föreslagit.

5.3.2.5   Slutsats om åtgärdens lämplighet

Slutsats om åtgärdens lämplighet

| (254) | Mot ovanstående bakgrund framgår att åtgärden är väl lämpad att motsvara det fastställda målet av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(254)

Mot ovanstående bakgrund framgår att åtgärden är väl lämpad att motsvara det fastställda målet av gemensamt intresse.

5.3.3   Stimulanseffekt

Stimulanseffekt

| (255) | Kommissionen hade redan kommit fram till, i skäl 184 i beslutet om att inleda förfarandet, att mekanismen skulle kunna få avsedd stimulanseffekt. Kommissionen ser ingen anledning att ändra denna åsikt. |
| --- | --- |

(255)

Kommissionen hade redan kommit fram till, i skäl 184 i beslutet om att inleda förfarandet, att mekanismen skulle kunna få avsedd stimulanseffekt. Kommissionen ser ingen anledning att ändra denna åsikt.

5.3.4   Proportionalitetsprincipen

Proportionalitetsprincipen

5.3.4.1   Överskattning av förbrukningen

Överskattning av förbrukningen

| (256) | I beslutet om att inleda förfarandet såg kommissionen en risk att leverantörerna överskattar förbrukningen, i synnerhet om leverantörernas enskilda kapacitetsskyldigheter inte är tillräckligt tydliga. |
| --- | --- |

(256)

I beslutet om att inleda förfarandet såg kommissionen en risk att leverantörerna överskattar förbrukningen, i synnerhet om leverantörernas enskilda kapacitetsskyldigheter inte är tillräckligt tydliga.

| (257) | En följd av kommissionens iakttagelser i skälen 245–247 är att de franska myndigheterna har förutsett lämpliga åtgärder för att hjälpa leverantörerna att bättre beräkna sina kapacitetsskyldigheter. |
| --- | --- |

(257)

En följd av kommissionens iakttagelser i skälen 245–247 är att de franska myndigheterna har förutsett lämpliga åtgärder för att hjälpa leverantörerna att bättre beräkna sina kapacitetsskyldigheter.

| (258) | Denna åtgärd motsvarar kommissionens invändningar i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(258)

Denna åtgärd motsvarar kommissionens invändningar i beslutet om att inleda förfarandet.

5.3.4.2   Bristande insyn i fastställande av kapacitetspriser

Bristande insyn i fastställande av kapacitetspriser

| (259) | I den första versionen av kapacitetsmekanismen hade de olika aktörerna inte så god insyn i transaktionerna efter överenskommelse, eftersom de var beroende av regelbundna offentliggöranden av CRE för uppgifter om mängden auktioner med kapacitetsgarantier och transaktionernas genomsnittspriser. För att undvika missbruk och insynsbrist tvingade dessutom myndigheterna de vertikalt integrerade aktörerna att hålla separata konton i registret över kapacitetsgarantier (ett för aktörer som förvaltar kapacitet och ett annat för leverantörerna). |
| --- | --- |

(259)

I den första versionen av kapacitetsmekanismen hade de olika aktörerna inte så god insyn i transaktionerna efter överenskommelse, eftersom de var beroende av regelbundna offentliggöranden av CRE för uppgifter om mängden auktioner med kapacitetsgarantier och transaktionernas genomsnittspriser. För att undvika missbruk och insynsbrist tvingade dessutom myndigheterna de vertikalt integrerade aktörerna att hålla separata konton i registret över kapacitetsgarantier (ett för aktörer som förvaltar kapacitet och ett annat för leverantörerna).

| (260) | Efter kommissionens oro över att kommersiella avtal om mekanismen ska leda till bristande insyn, har Frankrike föreslagit åtgärder som ska förbättra insynen i all handel för alla aktörer. För det första har de franska myndigheterna föreslagit att samtliga aktörer får tillgång till registret över transaktioner (anonymiserade) efter överenskommelse, vilket skulle säkerställa insynen i volymer och priser, samtidigt som operatörernas anonymitet garanteras (se skäl 163). För det andra föreslår de att man ska förstärka de organiserade auktionerna, och låta antalet under de fyra åren före det första leveransåret vara 15, samtidigt som man tvingar vissa aktörer som förvaltar kapacitet (RPC:er > 3 GW) att sälja sina certifikat på marknaden enligt en bestämd tidsplan (se skälen 164 och 165). |
| --- | --- |

(260)

Efter kommissionens oro över att kommersiella avtal om mekanismen ska leda till bristande insyn, har Frankrike föreslagit åtgärder som ska förbättra insynen i all handel för alla aktörer. För det första har de franska myndigheterna föreslagit att samtliga aktörer får tillgång till registret över transaktioner (anonymiserade) efter överenskommelse, vilket skulle säkerställa insynen i volymer och priser, samtidigt som operatörernas anonymitet garanteras (se skäl 163). För det andra föreslår de att man ska förstärka de organiserade auktionerna, och låta antalet under de fyra åren före det första leveransåret vara 15, samtidigt som man tvingar vissa aktörer som förvaltar kapacitet (RPC:er > 3 GW) att sälja sina certifikat på marknaden enligt en bestämd tidsplan (se skälen 164 och 165).

| (261) | Åtgärderna som de franska myndigheterna föreslår bidrar till att göra det ganska smidigt för leverantörerna, i och med att man tillåter transaktioner efter överenskommelse samtidigt som man garanterar en viss insyn i dessa transaktioner. |
| --- | --- |

(261)

Åtgärderna som de franska myndigheterna föreslår bidrar till att göra det ganska smidigt för leverantörerna, i och med att man tillåter transaktioner efter överenskommelse samtidigt som man garanterar en viss insyn i dessa transaktioner.

| (262) | Den fria tillgången till (det anonymiserade) transaktionsregistret garanterar en insyn i handeln efter överenskommelse och frånvaro av asymmetrisk information mellan de dominerande operatörerna – som kommer att vara huvudsäljare – och deras konkurrenter. Den garanterar också att aktörerna kan ta hänsyn till faktiska priser på marknaden efter överenskommelse i sina anbud på spot-marknaden och säkerställer därmed en än viktigare samstämmighet mellan dessa båda marknader. Den stärker även tillsynsmyndighetens kontroll, i och med att den direkt avslöjar försök att manipulera priset hos en operatör om denna beter sig helt olikt på den organiserade marknaden och på marknaden efter överenskommelse. |
| --- | --- |

(262)

Den fria tillgången till (det anonymiserade) transaktionsregistret garanterar en insyn i handeln efter överenskommelse och frånvaro av asymmetrisk information mellan de dominerande operatörerna – som kommer att vara huvudsäljare – och deras konkurrenter. Den garanterar också att aktörerna kan ta hänsyn till faktiska priser på marknaden efter överenskommelse i sina anbud på spot-marknaden och säkerställer därmed en än viktigare samstämmighet mellan dessa båda marknader. Den stärker även tillsynsmyndighetens kontroll, i och med att den direkt avslöjar försök att manipulera priset hos en operatör om denna beter sig helt olikt på den organiserade marknaden och på marknaden efter överenskommelse.

| (263) | Dessutom bör förstärkningen av de organiserade auktionerna garantera en tillräckligt god likviditet för denna handel och således stärka marknadens referenspris (det kapacitetspris som de flesta leverantörer använder vid sina försäljningar och som ett referensvärde för mekanismen om avvikelsereglering). |
| --- | --- |

(263)

Dessutom bör förstärkningen av de organiserade auktionerna garantera en tillräckligt god likviditet för denna handel och således stärka marknadens referenspris (det kapacitetspris som de flesta leverantörer använder vid sina försäljningar och som ett referensvärde för mekanismen om avvikelsereglering).

| (264) | Denna korrigeringsåtgärd förebygger även risken för ”ekonomiskt undanhållande” av kapacitetsgarantier av de största aktörerna som förvaltar kapacitet, gynnar insynen på marknaden, ökar likviditeten på den organiserade handeln och underlättar tillsynsmyndighetens granskning av marknaden. |
| --- | --- |

(264)

Denna korrigeringsåtgärd förebygger även risken för ”ekonomiskt undanhållande” av kapacitetsgarantier av de största aktörerna som förvaltar kapacitet, gynnar insynen på marknaden, ökar likviditeten på den organiserade handeln och underlättar tillsynsmyndighetens granskning av marknaden.

| (265) | Införandet av ”dubbla krav” för åren tre, två respektive ett före leveransåret är ett svar på risken för att handeln manipuleras av de integrerade aktörerna. I själva verket skulle dessa på konstgjord väg kunna minska sitt antal osålda certifikat genom interna överlåtelser. Genom att lägga in ett krav på certifierad kapacitetsnivå, garanterar de franska myndigheterna att de integrerade aktörerna blir tvungna – även om de genomför interna överlåtelser – att garantera en viss likviditet på den organiserade spot-marknaden. |
| --- | --- |

(265)

Införandet av ”dubbla krav” för åren tre, två respektive ett före leveransåret är ett svar på risken för att handeln manipuleras av de integrerade aktörerna. I själva verket skulle dessa på konstgjord väg kunna minska sitt antal osålda certifikat genom interna överlåtelser. Genom att lägga in ett krav på certifierad kapacitetsnivå, garanterar de franska myndigheterna att de integrerade aktörerna blir tvungna – även om de genomför interna överlåtelser – att garantera en viss likviditet på den organiserade spot-marknaden.

| (266) | Valet att sätta det betungande kravet på den certifierade kapaciteten till 25 procent garanterar att de integrerade aktörerna – och den dominerande operatören i synnerhet – kommer att lägga ut alla eller en del av sina certifikat på den organiserade spot-marknaden, och de kan inte undgå detta krav genom interna överlåtelser. Denna korrigeringsåtgärd tycks vara en sorts market-making-lösning. |
| --- | --- |

(266)

Valet att sätta det betungande kravet på den certifierade kapaciteten till 25 procent garanterar att de integrerade aktörerna – och den dominerande operatören i synnerhet – kommer att lägga ut alla eller en del av sina certifikat på den organiserade spot-marknaden, och de kan inte undgå detta krav genom interna överlåtelser. Denna korrigeringsåtgärd tycks vara en sorts market-making-lösning.

market-making

| (267) | Användningen av ett gränsvärde (i GW) i kravet på att lägga ut vissa mängder kapacitetsgarantier på organiserade auktioner kan göra att det blir de största aktörerna, och främst den traditionella operatören, som tar på sig rollen som market maker inom mekanismen, och hela tiden säkerställer auktionernas likviditet. |
| --- | --- |

(267)

Användningen av ett gränsvärde (i GW) i kravet på att lägga ut vissa mängder kapacitetsgarantier på organiserade auktioner kan göra att det blir de största aktörerna, och främst den traditionella operatören, som tar på sig rollen som market maker inom mekanismen, och hela tiden säkerställer auktionernas likviditet.

market maker

| (268) | Genom att säkerställa marknadens likviditet har de franska myndigheterna åtgärdat orsaken till kommissionens oro i skäl 200 i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(268)

Genom att säkerställa marknadens likviditet har de franska myndigheterna åtgärdat orsaken till kommissionens oro i skäl 200 i beslutet om att inleda förfarandet.

| (269) | Mer allmänt har de franska myndigheterna i och med dessa åtgärder även lugnat kommissionens oro för bristande insyn i prisbildningsmekanismen, vilken uttrycktes i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(269)

Mer allmänt har de franska myndigheterna i och med dessa åtgärder även lugnat kommissionens oro för bristande insyn i prisbildningsmekanismen, vilken uttrycktes i beslutet om att inleda förfarandet.

5.3.4.3   Uteslutning från mekanismen av vissa sorters aktörer som förvaltar kapacitet

Uteslutning från mekanismen av vissa sorters aktörer som förvaltar kapacitet

| (270) | I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen att risken för att vissa aktörer utesluts från mekanismen, liksom viss laststyrningskapacitet (på grund av eventuell diskrimination mellan dem), samt risken för utländsk kapacitet eller ny produktionskapacitet, skulle kunna skapa en risk för överkompensation från de aktörer som har möjlighet att delta i mekanismen, på grund av minskat konkurrenstryck. |
| --- | --- |

(270)

I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen att risken för att vissa aktörer utesluts från mekanismen, liksom viss laststyrningskapacitet (på grund av eventuell diskrimination mellan dem), samt risken för utländsk kapacitet eller ny produktionskapacitet, skulle kunna skapa en risk för överkompensation från de aktörer som har möjlighet att delta i mekanismen, på grund av minskat konkurrenstryck.

| (271) | Som framgår av avsnitt 5.3.2.1, 5.3.2.2 respektive 5.3.2.3 har de franska myndigheterna velat vidta tillräckliga åtgärder för att säkerställa att flera av ovannämnda aktörer faktiskt medverkar i mekanismen. Det skulle säkerställa konkurrensen inom ramen för mekanismen och borde leda till ett kapacitetspris utan överkompensation. |
| --- | --- |

(271)

Som framgår av avsnitt 5.3.2.1, 5.3.2.2 respektive 5.3.2.3 har de franska myndigheterna velat vidta tillräckliga åtgärder för att säkerställa att flera av ovannämnda aktörer faktiskt medverkar i mekanismen. Det skulle säkerställa konkurrensen inom ramen för mekanismen och borde leda till ett kapacitetspris utan överkompensation.

| (272) | För att överensstämma med riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi måste föreslagna mekanismer för gränsöverskridande kapacitet och fleråriga kontrakt om ny produktionskapacitet vara proportionerliga. |
| --- | --- |

(272)

För att överensstämma med riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi måste föreslagna mekanismer för gränsöverskridande kapacitet och fleråriga kontrakt om ny produktionskapacitet vara proportionerliga.

| (273) | Mekanismen om innefattande av gränsöverskridande kapacitet beskrivs i skälen 119–124 i detta dokument. När väl de utländska kapacitetsleverantörerna har fått sammanlänkningskapacitet, kommer de att direkt delta på den franska marknaden för kapacitetsgarantier. I den mån denna marknad inte bedöms innebära överkompensation kommer detsamma att gälla för försäljning av garantier från utländska kapacitetsleverantörer. Inom ramen för mekanismen som togs i bruk för att underlätta för utländsk kapacitet, skulle leverantörerna av sammanlänkningskapacitet också kunna dra nytta av vissa intäkter från försäljning av sammanlänkningskapacitet. Eftersom man kan förutsätta ett högt deltagande i auktionerna (hela det sammanlänkade grannlandets laststyrningskapacitet och elproduktion kan delta), i synnerhet med hänsyn till antalet andelar som kommer att auktioneras ut, kan man förutsätta att auktionerna inte kommer att medföra någon överkompensation. Detta innebär att mekanismen är proportionerlig. |
| --- | --- |

(273)

Mekanismen om innefattande av gränsöverskridande kapacitet beskrivs i skälen 119–124 i detta dokument. När väl de utländska kapacitetsleverantörerna har fått sammanlänkningskapacitet, kommer de att direkt delta på den franska marknaden för kapacitetsgarantier. I den mån denna marknad inte bedöms innebära överkompensation kommer detsamma att gälla för försäljning av garantier från utländska kapacitetsleverantörer. Inom ramen för mekanismen som togs i bruk för att underlätta för utländsk kapacitet, skulle leverantörerna av sammanlänkningskapacitet också kunna dra nytta av vissa intäkter från försäljning av sammanlänkningskapacitet. Eftersom man kan förutsätta ett högt deltagande i auktionerna (hela det sammanlänkade grannlandets laststyrningskapacitet och elproduktion kan delta), i synnerhet med hänsyn till antalet andelar som kommer att auktioneras ut, kan man förutsätta att auktionerna inte kommer att medföra någon överkompensation. Detta innebär att mekanismen är proportionerlig.

| (274) | Den mekanism som har föreslagits av de franska myndigheterna för att tillåta ny kapacitet på den franska kapacitetsmarknaden beskrivs i skälen 131–138 i detta dokument. I fråga om denna mekanisms proportionalitet, anser kommissionen att den utesluter all överkompensation till förmån för ny kapacitet. I synnerhet bör anbuden om ny kapacitet i alla lägen vara lägre än det första referenspriset, som i sin tur motsvarar genomsnittspriset av de olika konkurrensförfarandena (man har föreslagit att beräkna det som det viktade priset på kapacitet efter organiserade auktioner fyra år före leveransåret, men även auktioner två år respektive ett år före pågående leveransår). Det faktum att leverantörerna av ny kapacitet för övrigt inte känner till det första exakta referenspriset när de lägger sina bud, bör säkerställa att dessa bud kommer att bli tillräckligt låga för att vara konkurrenskraftiga. Eftersom de medverkande inte kommer att veta om andra redan har lagt bud på ny kapacitet när de själva lägger sina bud, kommer volymbegränsningarna för ny kapacitet att göra så att budgivarna lämnar ett så lågt pris som möjligt med hänsyn till sina investeringar. Av dessa orsaker anser kommissionen att risken för överkompensation borde vara lika med noll i fråga om nya investeringar. Mekanismen är alltså proportionerlig. |
| --- | --- |

(274)

Den mekanism som har föreslagits av de franska myndigheterna för att tillåta ny kapacitet på den franska kapacitetsmarknaden beskrivs i skälen 131–138 i detta dokument. I fråga om denna mekanisms proportionalitet, anser kommissionen att den utesluter all överkompensation till förmån för ny kapacitet. I synnerhet bör anbuden om ny kapacitet i alla lägen vara lägre än det första referenspriset, som i sin tur motsvarar genomsnittspriset av de olika konkurrensförfarandena (man har föreslagit att beräkna det som det viktade priset på kapacitet efter organiserade auktioner fyra år före leveransåret, men även auktioner två år respektive ett år före pågående leveransår). Det faktum att leverantörerna av ny kapacitet för övrigt inte känner till det första exakta referenspriset när de lägger sina bud, bör säkerställa att dessa bud kommer att bli tillräckligt låga för att vara konkurrenskraftiga. Eftersom de medverkande inte kommer att veta om andra redan har lagt bud på ny kapacitet när de själva lägger sina bud, kommer volymbegränsningarna för ny kapacitet att göra så att budgivarna lämnar ett så lågt pris som möjligt med hänsyn till sina investeringar. Av dessa orsaker anser kommissionen att risken för överkompensation borde vara lika med noll i fråga om nya investeringar. Mekanismen är alltså proportionerlig.

5.3.4.4   EDF:s marknadsinflytande

EDF:s marknadsinflytande

| (275) | Som har förklarats i skäl 64, punkt 4, låg tre risker med mekanismen (varav vissa kan genomföras av alla aktörer) till grund för att kommissionen befarade att EDF lätt skulle kunna manipulera kapacitetspriserna till sin fördel:






  1. | Risk för kapacitetsundanhållande. |
| --- | --- | --- |

(275)

Som har förklarats i skäl 64, punkt 4, låg tre risker med mekanismen (varav vissa kan genomföras av alla aktörer) till grund för att kommissionen befarade att EDF lätt skulle kunna manipulera kapacitetspriserna till sin fördel:

1.

Risk för kapacitetsundanhållande.

| 2. | Risk för undanhållande av kapacitetsgarantier |
| --- | --- |

2.

Risk för undanhållande av kapacitetsgarantier

| 3. | Risk för prispress. |
| --- | --- |

3.

Risk för prispress.

Risk för kapacitetsundanhållande

Risk för kapacitetsundanhållande

| (276) | Frankrike har föreslagit tre sorters ändringar av mekanismen för att så långt det är möjligt undvika risken att kapacitet undanhålls:






  1. | Att tvinga de aktörer som förvaltar kapacitet att certifiera sin tillgängliga kapacitet enligt en begränsning som fastställs med hjälp av tidigare referensvärden. |
| --- | --- | --- |

(276)

Frankrike har föreslagit tre sorters ändringar av mekanismen för att så långt det är möjligt undvika risken att kapacitet undanhålls:

1.

Att tvinga de aktörer som förvaltar kapacitet att certifiera sin tillgängliga kapacitet enligt en begränsning som fastställs med hjälp av tidigare referensvärden.

| 2. | Att införa krav på justering inom en kort tidsfrist enligt bestämmelserna vid viktiga händelser (till exempel vilande anläggning, definitiv stängning, skada som leder till minskad tillgänglighet under en lång period eller liknande), och på att varje kumulativ justering över ett visst gränsvärde (högst 1 GW) ska betalas före leveransåret. |
| --- | --- |

2.

Att införa krav på justering inom en kort tidsfrist enligt bestämmelserna vid viktiga händelser (till exempel vilande anläggning, definitiv stängning, skada som leder till minskad tillgänglighet under en lång period eller liknande), och på att varje kumulativ justering över ett visst gränsvärde (högst 1 GW) ska betalas före leveransåret.

| 3. | Att ändra mekanismen för avvikelsereglering: stimulanskoefficienten ”k” ska dubbleras. Den ska också ökas för negativa obalanser som överstiger högst 1 GW och minskas för positiva obalanser som även de överstiger 1 GW. Dessutom ska det reglerade priset ökas stegvis från 20 000 euro per MW under 2017 till 40 000 euro/MW under 2018 och 2019, och slutligen till 60 000 euro/MW under 2020 och därefter uppdateras årligen för att motsvara värdet på CONE. |
| --- | --- |

3.

Att ändra mekanismen för avvikelsereglering: stimulanskoefficienten ”k” ska dubbleras. Den ska också ökas för negativa obalanser som överstiger högst 1 GW och minskas för positiva obalanser som även de överstiger 1 GW. Dessutom ska det reglerade priset ökas stegvis från 20 000 euro per MW under 2017 till 40 000 euro/MW under 2018 och 2019, och slutligen till 60 000 euro/MW under 2020 och därefter uppdateras årligen för att motsvara värdet på CONE.

| (277) | Den första korrigeringsåtgärden garanterar att de kapacitetsoperatörer som har en stor kapacitetsportfölj inte kommer att kunna manipulera marknaden inom ramen för certifieringsbegränsningen. Dessutom gör denna åtgärd att det blir lättare för tillsynsmyndigheterna att upptäcka misstänkta beteenden. |
| --- | --- |

(277)

Den första korrigeringsåtgärden garanterar att de kapacitetsoperatörer som har en stor kapacitetsportfölj inte kommer att kunna manipulera marknaden inom ramen för certifieringsbegränsningen. Dessutom gör denna åtgärd att det blir lättare för tillsynsmyndigheterna att upptäcka misstänkta beteenden.

| (278) | Den andra korrigeringsåtgärden bör stärka incitamenten för marknadens aktörer att ge en så bra uppskattning som möjligt av tillgängligheten hos de egna anläggningarna inom ramen för certifieringsbegränsningen. Vad gäller åtgärden om att varje väsentlig, kumulativ justering ska betalas före leveransåret, har de franska myndigheterna föreslagit att åtgärden ska vara asymmetrisk så att man bara kräver betalning för justering av certifieringsnivåer från aktörer med en väsentlig justeringsvolym. Om man tillämpade denna åtgärd på alla aktörer skulle man nämligen kunna hindra konkurrensen, eftersom den i praktiken skulle vara mer begränsande för de aktörer som har svag kapacitetsvolym än för den dominerande operatören, som skulle kunna ackumulera avvikelser. Införandet av ett gränsvärde (nivån har inte fastställts än, men blir högst 1 GW) gör det alltså möjligt att i) behålla dagens smidiga bestämmelser för de flesta aktörer och samtidigt ii) förhindra aktörer med en stor kapacitetsportfölj att manipulera marknaden genom att utföra många ”små” justeringar. |
| --- | --- |

(278)

Den andra korrigeringsåtgärden bör stärka incitamenten för marknadens aktörer att ge en så bra uppskattning som möjligt av tillgängligheten hos de egna anläggningarna inom ramen för certifieringsbegränsningen. Vad gäller åtgärden om att varje väsentlig, kumulativ justering ska betalas före leveransåret, har de franska myndigheterna föreslagit att åtgärden ska vara asymmetrisk så att man bara kräver betalning för justering av certifieringsnivåer från aktörer med en väsentlig justeringsvolym. Om man tillämpade denna åtgärd på alla aktörer skulle man nämligen kunna hindra konkurrensen, eftersom den i praktiken skulle vara mer begränsande för de aktörer som har svag kapacitetsvolym än för den dominerande operatören, som skulle kunna ackumulera avvikelser. Införandet av ett gränsvärde (nivån har inte fastställts än, men blir högst 1 GW) gör det alltså möjligt att i) behålla dagens smidiga bestämmelser för de flesta aktörer och samtidigt ii) förhindra aktörer med en stor kapacitetsportfölj att manipulera marknaden genom att utföra många ”små” justeringar.

| (279) | Den tredje korrigeringsåtgärden leder till att man förstärker incitamenten för samtliga marknadsaktörer att handla sina certifikat på kapacitetsmarknaden, vilket bidrar till att skapa ett relevant referenspris för marknaden som i praktiken avslöjar kapacitetens värde, och de kan inte godtyckligt medla mellan en marknadspassage och en sourcing inom ramen för avvikelseregleringen. |
| --- | --- |

(279)

Den tredje korrigeringsåtgärden leder till att man förstärker incitamenten för samtliga marknadsaktörer att handla sina certifikat på kapacitetsmarknaden, vilket bidrar till att skapa ett relevant referenspris för marknaden som i praktiken avslöjar kapacitetens värde, och de kan inte godtyckligt medla mellan en marknadspassage och en sourcing inom ramen för avvikelseregleringen.

sourcing

| (280) | Kommissionen anser att korrigeringsåtgärderna tillsammans kommer att åtminstone minska risken för kapacitetsundanhållande så gott det går, även om den inte kommer att försvinna helt. Det säger sig självt att de franska tillsynsmyndigheternas kontroll över marknaden kommer att komplettera de incitament som ingår i mekanismen. |
| --- | --- |

(280)

Kommissionen anser att korrigeringsåtgärderna tillsammans kommer att åtminstone minska risken för kapacitetsundanhållande så gott det går, även om den inte kommer att försvinna helt. Det säger sig självt att de franska tillsynsmyndigheternas kontroll över marknaden kommer att komplettera de incitament som ingår i mekanismen.

Risk för undanhållande av garantier

Risk för undanhållande av garantier

| (281) | För att undvika denna risk har de franska myndigheterna tänkt öka antalet organiserade auktioner före leveransåret och tvinga aktörerna som förvaltar kapacitet att erbjuda ett visst lägsta antal garantier under varje organiserad auktion. |
| --- | --- |

(281)

För att undvika denna risk har de franska myndigheterna tänkt öka antalet organiserade auktioner före leveransåret och tvinga aktörerna som förvaltar kapacitet att erbjuda ett visst lägsta antal garantier under varje organiserad auktion.

| (282) | Dessa korrigeringsåtgärder ansluter till befintliga åtgärder, bland annat möjligheten för leverantörer att skaffa sig kapacitetsgarantier genom att skaffa sig ARENH-intäkter. I detta sammanhang har myndigheterna föreslagit att man ska studera möjligheten att ”finansialisera” kapacitetsandelen av ARENH-intäkterna, i syfte att undvika att denna intäkt stör den fria prisbildningen på kapacitetsmarknaden. Denna korrigeringsåtgärd är delvis ett svar på vissa intressenters förslag till revidering av ARENH, vilka återges i andra stycket i skäl 182 i detta dokument. |
| --- | --- |

(282)

Dessa korrigeringsåtgärder ansluter till befintliga åtgärder, bland annat möjligheten för leverantörer att skaffa sig kapacitetsgarantier genom att skaffa sig ARENH-intäkter. I detta sammanhang har myndigheterna föreslagit att man ska studera möjligheten att ”finansialisera” kapacitetsandelen av ARENH-intäkterna, i syfte att undvika att denna intäkt stör den fria prisbildningen på kapacitetsmarknaden. Denna korrigeringsåtgärd är delvis ett svar på vissa intressenters förslag till revidering av ARENH, vilka återges i andra stycket i skäl 182 i detta dokument.

| (283) | Sammantaget borde de franska myndigheternas korrigeringsåtgärder kunna bidra till att minimera förmågan och intresset från de stora aktörerna som förvaltar kapacitet, och framför allt den traditionella operatören, att undanhålla kapacitetsgarantier. Dessutom skulle man på så sätt kunna säkerställa garantiauktionernas likviditet. |
| --- | --- |

(283)

Sammantaget borde de franska myndigheternas korrigeringsåtgärder kunna bidra till att minimera förmågan och intresset från de stora aktörerna som förvaltar kapacitet, och framför allt den traditionella operatören, att undanhålla kapacitetsgarantier. Dessutom skulle man på så sätt kunna säkerställa garantiauktionernas likviditet.

| (284) | Kommissionen anser därför att dessa åtaganden utgör en samling korrigeringsåtgärder för likviditeten som är proportionerliga med dem som kommissionen tog upp i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(284)

Kommissionen anser därför att dessa åtaganden utgör en samling korrigeringsåtgärder för likviditeten som är proportionerliga med dem som kommissionen tog upp i beslutet om att inleda förfarandet.

Risk för prispress från den dominerande, traditionella operatören

Risk för prispress från den dominerande, traditionella operatören

| (285) | Kommissionen uttrycker oro, i skäl 194 i beslutet om att inleda förfarandet, för tvärsubventionering mellan produktions- och försäljningsverksamheten hos den etablerade operatören (närmare bestämt försäljning av kapacitetsgarantier till konkurrenter för ett högre pris än internpriset mellan operatörens produktions- och försäljningsled, vilket skulle få till följd att konkurrenter utesluts från elleveransmarknaden). |
| --- | --- |

(285)

Kommissionen uttrycker oro, i skäl 194 i beslutet om att inleda förfarandet, för tvärsubventionering mellan produktions- och försäljningsverksamheten hos den etablerade operatören (närmare bestämt försäljning av kapacitetsgarantier till konkurrenter för ett högre pris än internpriset mellan operatörens produktions- och försäljningsled, vilket skulle få till följd att konkurrenter utesluts från elleveransmarknaden).

| (286) | För att underlätta möjligheten att upptäcka sådant och åtgärda det, ska myndigheterna å ena sidan korrigera en lucka i befintliga bestämmelser som tillåter gratisöverföring av garantier. Som en följd av denna regeländring kommer inte leverantörerna längre att kunna överföra kapacitetsgarantier utan kostnad från sin produktionsverksamhet till sin försäljningsverksamhet. Bestämmelserna bör föreskriva att en integrerad operatörs interna auktion kommer att genomföras till ett pris som motsvarar priserna på de organiserade auktionerna. Därmed kommer de integrerade operatörerna att frivilligt kunna tillkännage ett pris som är indexerat efter priset på de organiserade auktionerna, i de fall priset från en eller flera organiserade auktioner inte är känt vid datumet för den interna auktionen. Till exempel kan då en integrerad operatör tillkännage att en intern auktion är likvärdig med referensmarknadspriset innan dess exakta värde har fastställts officiellt av energitillsynskommissionen. |
| --- | --- |

(286)

För att underlätta möjligheten att upptäcka sådant och åtgärda det, ska myndigheterna å ena sidan korrigera en lucka i befintliga bestämmelser som tillåter gratisöverföring av garantier. Som en följd av denna regeländring kommer inte leverantörerna längre att kunna överföra kapacitetsgarantier utan kostnad från sin produktionsverksamhet till sin försäljningsverksamhet. Bestämmelserna bör föreskriva att en integrerad operatörs interna auktion kommer att genomföras till ett pris som motsvarar priserna på de organiserade auktionerna. Därmed kommer de integrerade operatörerna att frivilligt kunna tillkännage ett pris som är indexerat efter priset på de organiserade auktionerna, i de fall priset från en eller flera organiserade auktioner inte är känt vid datumet för den interna auktionen. Till exempel kan då en integrerad operatör tillkännage att en intern auktion är likvärdig med referensmarknadspriset innan dess exakta värde har fastställts officiellt av energitillsynskommissionen.

| (287) | Å andra sidan kommer marknadens aktörer att ha full tillgång till transaktionsregistret över kapacitetsgarantier. Marknaden kommer på så vis att ha kontroll över överföringar efter överenskommelse, så länge dessa (anonyma) överföringar är offentliga. Som förklaras i skäl 263, garanterar denna åtgärd även insyn i marknaden efter överenskommelse. |
| --- | --- |

(287)

Å andra sidan kommer marknadens aktörer att ha full tillgång till transaktionsregistret över kapacitetsgarantier. Marknaden kommer på så vis att ha kontroll över överföringar efter överenskommelse, så länge dessa (anonyma) överföringar är offentliga. Som förklaras i skäl 263, garanterar denna åtgärd även insyn i marknaden efter överenskommelse.

| (288) | De franska myndigheterna har således svarat på kommissionens invändningar om riskerna med prispress från den traditionella operatören. |
| --- | --- |

(288)

De franska myndigheterna har således svarat på kommissionens invändningar om riskerna med prispress från den traditionella operatören.

5.3.4.5   Slutsats om åtgärdens proportionalitet

Slutsats om åtgärdens proportionalitet

| (289) | Med hänsyn till de olika korrigeringsåtgärder som Frankrike har föreslagit, anser kommissionen att den reviderade mekanismen är proportionerlig till sitt mål. |
| --- | --- |

(289)

Med hänsyn till de olika korrigeringsåtgärder som Frankrike har föreslagit, anser kommissionen att den reviderade mekanismen är proportionerlig till sitt mål.

5.3.5   Undvikande av negativa effekter på handel och konkurrens

Undvikande av negativa effekter på handel och konkurrens

5.3.5.1   Hinder för att ny produktionskapacitet kommer ut på marknaden

Hinder för att ny produktionskapacitet kommer ut på marknaden

| (290) | För att kunna åtgärda de problem som ny produktionskapacitet har att delta i mekanismen och som kommissionen fastställde i beslutet om att inleda förfarandet, har de franska myndigheterna bestämt sig för att ändra mekanismen på följande sätt:






  1. | Fleråriga terminskontrakt utan fastställd förfallodag (så kallade CFD-kontrakt) införs för ny produktionskapacitet, vilket beskrivs i skälen 131–138. |
| --- | --- | --- |

(290)

För att kunna åtgärda de problem som ny produktionskapacitet har att delta i mekanismen och som kommissionen fastställde i beslutet om att inleda förfarandet, har de franska myndigheterna bestämt sig för att ändra mekanismen på följande sätt:

1.

Fleråriga terminskontrakt utan fastställd förfallodag (så kallade CFD-kontrakt) införs för ny produktionskapacitet, vilket beskrivs i skälen 131–138.

| 2. | Som beskrevs i skälen 146–148 ökar det reglerade priset gradvis för att slutligen motsvara CONE. |
| --- | --- |

2.

Som beskrevs i skälen 146–148 ökar det reglerade priset gradvis för att slutligen motsvara CONE.

| (291) | Dessa korrigeringsåtgärder gör i sig att hindren tas bort för att ny kapacitet kommer ut på marknaden. |
| --- | --- |

(291)

Dessa korrigeringsåtgärder gör i sig att hindren tas bort för att ny kapacitet kommer ut på marknaden.

5.3.5.2   Diskriminering mellan implicit och explicit laststyrning

Diskriminering mellan implicit och explicit laststyrning

| (292) | Som förklaras i skäl 237 anser kommissionen att Frankrike har hittat en bra balans mellan de olika kraven på laststyrningskapacitet, utan att därför begränsa deras medverkan i mekanismen. Även om medverkan av två sorters laststyrningar i mekanismen inte sker på lika villkor, anser kommissionen att denna differentiering krävs för att båda sorternas laststyrningskapacitet ska kunna ingå på bästa sätt. |
| --- | --- |

(292)

Som förklaras i skäl 237 anser kommissionen att Frankrike har hittat en bra balans mellan de olika kraven på laststyrningskapacitet, utan att därför begränsa deras medverkan i mekanismen. Även om medverkan av två sorters laststyrningar i mekanismen inte sker på lika villkor, anser kommissionen att denna differentiering krävs för att båda sorternas laststyrningskapacitet ska kunna ingå på bästa sätt.

5.3.5.3   Uttalad medverkan av utländsk kapacitet

Uttalad medverkan av utländsk kapacitet

| (293) | Enligt skälen 119–125, och som svar på kommissionens och tredje parts oro, föreslår de franska myndigheterna en hybridmodell, där man planerar en tilldelning av sammanlänkningskapacitet som slutligen ska tillåta att produktionskapacitet från utlandet får ingå. |
| --- | --- |

(293)

Enligt skälen 119–125, och som svar på kommissionens och tredje parts oro, föreslår de franska myndigheterna en hybridmodell, där man planerar en tilldelning av sammanlänkningskapacitet som slutligen ska tillåta att produktionskapacitet från utlandet får ingå.

| (294) | Som förklarats i skäl 239 har de franska myndigheterna föreslagit en lämplig korrigeringsåtgärd som tillåter uttalad medverkan i mekanismens gränsöverskridande kapacitet. Denna invändning från kommissionen har således besvarats tillfredsställande. |
| --- | --- |

(294)

Som förklarats i skäl 239 har de franska myndigheterna föreslagit en lämplig korrigeringsåtgärd som tillåter uttalad medverkan i mekanismens gränsöverskridande kapacitet. Denna invändning från kommissionen har således besvarats tillfredsställande.

| (295) | Lösningen för uttalad medverkan av gränsöverskridande kapacitet som Frankrike har valt gör dessutom utrymme för att ersätta sammanlänkningarna om tillgången är knapp. Den valda lösningen är alltså en reaktion på risken att kopplingen äventyras till de marknader som kommissionen har fastställt i skäl 206 i beslutet om att inleda förfarandet (35). |
| --- | --- |

(295)

Lösningen för uttalad medverkan av gränsöverskridande kapacitet som Frankrike har valt gör dessutom utrymme för att ersätta sammanlänkningarna om tillgången är knapp. Den valda lösningen är alltså en reaktion på risken att kopplingen äventyras till de marknader som kommissionen har fastställt i skäl 206 i beslutet om att inleda förfarandet (35).

35

5.3.5.4   Informationsasymmetri mellan den dominerande, traditionella operatören och dess nuvarande och möjliga konkurrenter

Informationsasymmetri mellan den dominerande, traditionella operatören och dess nuvarande och möjliga konkurrenter

| (296) | Som förklaras i skälen 245–247 och i avsnitt 5.3.4.1, har kommissionen fastställt en risk för att alternativa leverantörer, och i synnerhet nya aktörer, kan få svårigheter att beräkna sina egna kapacitetsskyldigheter. En följd av kommissionens iakttagelser i nämnda skäl är att de franska myndigheterna har förutsett lämpliga åtgärder för att hjälpa leverantörerna att bättre beräkna sina kapacitetsskyldigheter. |
| --- | --- |

(296)

Som förklaras i skälen 245–247 och i avsnitt 5.3.4.1, har kommissionen fastställt en risk för att alternativa leverantörer, och i synnerhet nya aktörer, kan få svårigheter att beräkna sina egna kapacitetsskyldigheter. En följd av kommissionens iakttagelser i nämnda skäl är att de franska myndigheterna har förutsett lämpliga åtgärder för att hjälpa leverantörerna att bättre beräkna sina kapacitetsskyldigheter.

| (297) | I den första versionen av kapacitetsmekanismen hade de olika aktörerna dessutom inte så god insyn i transaktionerna efter överenskommelse, vilket medförde att de inte hade någon helhetsbild över kapacitetspriset. Frankrike har föreslagit korrigeringsåtgärder för att förbättra insynen i all handel för alla aktörer, vilket beskrivs i avsnitt 5.3.4.2. Dessa åtgärder innefattar att ge alla aktörer tillgång till registret över alla transaktioner efter överenskommelse (anonymiserade) och att stärka de organiserade auktionerna. |
| --- | --- |

(297)

I den första versionen av kapacitetsmekanismen hade de olika aktörerna dessutom inte så god insyn i transaktionerna efter överenskommelse, vilket medförde att de inte hade någon helhetsbild över kapacitetspriset. Frankrike har föreslagit korrigeringsåtgärder för att förbättra insynen i all handel för alla aktörer, vilket beskrivs i avsnitt 5.3.4.2. Dessa åtgärder innefattar att ge alla aktörer tillgång till registret över alla transaktioner efter överenskommelse (anonymiserade) och att stärka de organiserade auktionerna.

| (298) | Sammantaget ser dessa korrigeringsåtgärder till att andra aktörer än den traditionella operatören får en bättre överblick över både sina kapacitetsskyldigheter och handelns volymer och priser. Dessa åtgärder kommer att kraftigt förbättra insynen i mekanismen och korrigerar således informationsasymmetrin till förmån för den traditionella operatören, som kommer att bli den största aktören inom mekanismen både på förvaltnings- och leverantörssidan. |
| --- | --- |

(298)

Sammantaget ser dessa korrigeringsåtgärder till att andra aktörer än den traditionella operatören får en bättre överblick över både sina kapacitetsskyldigheter och handelns volymer och priser. Dessa åtgärder kommer att kraftigt förbättra insynen i mekanismen och korrigerar således informationsasymmetrin till förmån för den traditionella operatören, som kommer att bli den största aktören inom mekanismen både på förvaltnings- och leverantörssidan.

5.3.5.5   Prioritering av producenter som inte släpper ut så mycket koldioxid

Prioritering av producenter som inte släpper ut så mycket koldioxid

| (299) | Kommissionen noterar att de franska myndigheterna i fråga om ny kapacitet tänker sig att införandet av miljökrav leder till att producenter som inte släpper ut så mycket koldioxid prioriteras (se skäl 137). |
| --- | --- |

(299)

Kommissionen noterar att de franska myndigheterna i fråga om ny kapacitet tänker sig att införandet av miljökrav leder till att producenter som inte släpper ut så mycket koldioxid prioriteras (se skäl 137).

| (300) | Dessa bestämmelser följer riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi (36), där man framhäver nödvändigheten i att sådana åtgärder prioriterar producenter som inte släpper ut så mycket koldioxid, när tekniska och ekonomiska parametrar är lika. |
| --- | --- |

(300)

Dessa bestämmelser följer riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi (36), där man framhäver nödvändigheten i att sådana åtgärder prioriterar producenter som inte släpper ut så mycket koldioxid, när tekniska och ekonomiska parametrar är lika.

36

5.3.5.6   Slutsats om möjliga snedvridningar av konkurrensen och handeln inom EU

Slutsats om möjliga snedvridningar av konkurrensen och handeln inom EU

| (301) | Av nyssnämnda skäl drar kommissionen slutsatsen att mekanismen inte längre riskerar att otillbörligt snedvrida konkurrensen och/eller handeln inom EU. |
| --- | --- |

(301)

Av nyssnämnda skäl drar kommissionen slutsatsen att mekanismen inte längre riskerar att otillbörligt snedvrida konkurrensen och/eller handeln inom EU.

5.3.5.7   Tidsram

Tidsram

| (302) | Sett till att den franska mekanismen är den första, decentraliserade kapacitetsmekanism som kommissionen har godkänt enligt riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020, och till att mekanismens nödvändighet till stor del beror på energimarknadens utveckling, en marknad som fortfarande utvecklas i takt med avregleringen av elmarknaden, anser kommissionen att godkännandet av mekanismen måste vara tidsbegränsat. Kommissionen anser att en period på tio år tid är rimligt och följer tidigare beslut (37). |
| --- | --- |

(302)

Sett till att den franska mekanismen är den första, decentraliserade kapacitetsmekanism som kommissionen har godkänt enligt riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020, och till att mekanismens nödvändighet till stor del beror på energimarknadens utveckling, en marknad som fortfarande utvecklas i takt med avregleringen av elmarknaden, anser kommissionen att godkännandet av mekanismen måste vara tidsbegränsat. Kommissionen anser att en period på tio år tid är rimligt och följer tidigare beslut (37).

37

6.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (303) | Kommissionen konstaterar att Frankrike olagligen har genomfört en kapacitetsmarknad i Frankrike i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Men med hänsyn till de olika korrigeringsåtgärder som Frankrike har föreslagit och som beskrivs här ovan, är åtgärden förenlig med riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020. |
| --- | --- |

(303)

Kommissionen konstaterar att Frankrike olagligen har genomfört en kapacitetsmarknad i Frankrike i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Men med hänsyn till de olika korrigeringsåtgärder som Frankrike har föreslagit och som beskrivs här ovan, är åtgärden förenlig med riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den kapacitetsmarknad som Frankrike har genomfört utgör ett statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 2

Kommissionen godkänner för högst en tioårsperiod den stödordning som genomförs genom en kapacitetsmarknad. Om stödordningen fortsätter efter den perioden, ska den återanmälas.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 8 november 2016.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Statligt stöd SA.39621 (2015/C) (ex 2015/NN) – Kapacitetsmekanism i Frankrike – Uppmaning enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att inkomma med synpunkter (EUT C 46, 2.2.2016, s. 35).

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Reglerad åtkomst till etablerad kärnkraft (ARENH, L'Accès Régulé à l'Électricité Nucléaire Historique) är leverantörernas rätt att köpa el av EDF (Electricité de France, franska statens energibolag) till ett reglerat pris och i volymer som fastställs av elregleringskommittén (CRE, Commission de régulation de l'énergie). Ytterligare information om ARENH: https://clients.rte-france.com/lang/fr/clients_producteurs/services_clients/dispositif_arenh.jsp

3

L'Accès Régulé à l'Électricité Nucléaire Historique

Electricité de France

CRE

Commission de régulation de l'énergie

(4)  Den certifierade kapacitetsnivån avrundas till närmsta 0,1 MW. Elkapacitet under 1 MW kan slås samman för att utnyttjas på marknaden.

4

(5)  TURPE infördes genom fransk lag nr 2000-108 av den 10 februari 2000 och används för att betala de systemansvariga för överförings- och distributionsnät. TURPE:s beräkningsmetod och utveckling fastställs av CRE.

5

(6)  I artikel 20 i dekretet om kapacitetsmekanismen föreskrivs att CRE ska skriva en årlig rapport, baserad på RTE:s arbete med mekanismen (”Ett år efter offentliggörandet av kapacitetsmekanismens regler, och därefter varje år, ska elregleringskommittén överlämna en rapport om integreringen av kapacitetsmekanismen på den europeiska marknaden till energiministern, grundad på det arbete som utförts av systemansvarig för elöverföringsnätet. Rapporten ska innehålla information om utvecklingen i grannländerna av regleringen av aktörernas bidrag till en trygg elförsörjning. Rapporten ska analysera samspelet mellan den franska kapacitetsmekanismen och bestämmelserna som finns i dessa länder och, när så är lämpligt, föreslå förbättringar av kapacitetsmekanismens funktion.”). I förordningen med regler för mekanismens funktion finns två artiklar om de utvärderingsrapporter som RTE ska ta fram (utöver den som krävs i dekretet): artiklarna 5 och 8 (om den gränsöverskridande aspekten och mekanismens dynamiska effekt).

6

(7)  Om till exempel en vindkraftsproducent har underhålls- eller anläggningsproblem och inte genomför en justering kommer producenten att omfattas av avvikelseregleringen. Om det däremot inte blåser kommer producenten inte att omfattas av avvikelseregleringen.

7

(8)  Mål C-279/08 P kommissionen mot Nederländerna [2011] ECLI:EU:C:2011:551.

8

(9)  SA.37177, Rumänien – ändring av stödsystemet för gröna certifikat som syftar till att främja elproduktion från förnybara energikällor.

9

(10)  Mål C-262/12 Föreningen Vent de Colère! Fédération nationale m.fl. mot Ministre de l'Ecologie, du Développement durable, des Transports et du Logement och Ministre de l'Economie, des Finances et de l'Industrie [2013] ECLI:EU:C:2013:851.

10

(11)  De förenade målen C-204/12 till C-208/12 Essent Belgium NV mot Vlaamse Reguleringsinstantie voor de Elektriciteits- en Gasmarkt [2014] ECLI:EU:C:2014:2192.

11

(12)  Mål C-280/00 Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003] ECLI:EU:C:2003:415.

12

(13)  Kommissionen hänvisade till 2015 års utgåva, som återfinns här: https://www.entsoe.eu/Documents/SDC%20documents/SOAF/150630_SOAF_2015_publication_wcover.pdf

13

(14)  ANODE är organisationen för alternativa leverantörer i Frankrike.

14

(15)  Beslut av Conseil d'Etat, 9:e och 10:e underavdelningen sammanslagna, av den 9 oktober 2015.

15

(16)  Mål C-279/08, se fotnot 8. Kommissionen hänvisade till detta rättsfall i skäl 108 i beslutet om att inleda förfarandet.

16

(17)  Mål C-379/98 PreussenElektra AG mot Schhleswag AG, i närvaro av Windpark Reußenköge III GmbH och Land Schleswig-Holstein [2001] ECLI:EU:C:2001:160.

17

(18)  Mål C-262/12, se fotnot 10.

18

(19)  De förenade målen C-204/12 till C-208/12, se fotnot 11.

19

(20)  Bidraget till offentliga eltjänster (CSPE, La contribution au service public de l'électricité) är en skatteavgift för de franska elkonsumenterna, avsedd att kompensera operatörernas för deras extra kostnader för att uppfylla skyldigheterna i lagen om offentliga eltjänster.

20

La contribution au service public de l'électricité

(21)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/137628/137628_485545_28_2.pdf

21

(22)  https://www.entsoe.eu/outlooks/maf/Pages/default.aspx

22

(23)  I den åtföljande rapporten om regler visar RTE att de flesta produktionssektorer inte påverkades av en PP2-längd på 200, 250 eller 300 timmar, men att laststyrningen påverkades och att dess bidrag till risken för elbrist påverkades av ett större tillgänglighetsintervall.

23

(24)  Enligt artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (EUT L 211, 14.8.2009, s. 55), är systemansvarig för överföringssystemet ”varje fysisk eller juridisk person som ansvarar för drift och underhåll och, vid behov, utbyggnad av överföringssystemet inom ett visst område och, i tillämpliga fall, dess sammanlänkningar till andra system och för att säkerställa att systemet på lång sikt kan uppfylla rimliga krav på överföring av el”.

24

(25)  De kriterier som tillämpats för att skilja investeringar i ny kapacitet från underhållsinvesteringar och underhållskostnader för befintliga anläggningar kommer att anpassas till de nuvarande definitionerna i de franska bestämmelserna, så att det går att åtskilja ”ny kapacitet” från underhållsinvesteringar och underhållskostnader. I artikel L. 311-1 i energilagen, i versionen enligt lag nr 2015-992 om energiomställning för grön tillväxt, fastställs följande: ”Driften av alla nya elproduktionsanläggningar kräver ett administrativt godkännande, med förbehåll för artikel L. 311-6. Sådana anläggningar, vilkas installerade kapacitet har ökat med minst 20 procent liksom sådana vilkas primära energikälla har förändrats, betraktas som nya produktionsanläggningar enligt denna artikel”.

25

(26)  Den exakta viktningen bestäms av de franska myndigheterna efter samråd med marknaden.

26

(27)  Tidigare var de aktörer som förvaltar kapacitet bara skyldiga att anmäla händelser som innebar en avvikelse på mer än 100 MW i förhållande till deras tillgänglighetsprognoser. Den främsta skillnaden är att denna rapport från aktören inte nödvändigtvis hängde samman med någon justering (aktören kunde vänta med justeringen eller låta bli, och fortfarande ha avvikelser). Den enda gång justering krävdes var vid definitiva stängningar. Dessutom hade inte denna bestämmelse fastställts i lagstiftningen utan i certifieringsavtalet – den ska nu skrivas in i lagstiftningen (på en högre nivå).

27

(28)  Inom ramen för den fördjupade undersökningen om kapacitetsmekanismen har Europeiska kommissionen och de franska myndigheterna gjort inledande analyser av finansieringsbehoven för nya investeringar inom projekt för förgasning med kombinerad cykel (grundat på finansiella uppgifter från projektet Landivisiau och olika teorier i den ekonomiska litteraturen). Dessa analyser visar att en kapacitetsintäkt på 60 000 euro per MW och år ligger i ungefär samma storleksordning som nya investeringar i denna typ av projekt, men att man skulle skulle kunna överväga en höjning av det reglerade priset för att säkerställa projektens lönsamhet. Baserat på befintliga finansiella uppgifter kan man bara garantera projektens lönsamhet för de kapacitetsintäkter som ligger mycket nära 60 000 euro per MW och år. Dessa analyser måste fortgå för att närmare kunna fastställa möjligheten att höja det reglerade priset och garantera att nivån på detta pris både kan utgöra en säkerhet för konsumenterna och inte utgör ett hinder för tillträde till elmarknaden.

28

(29)  Ett spritt ARENH-marknadspris på ungefär 7 euro per MWh skulle resultera i ett kapacitetspris på ungefär 60 000 euro per MW och år, det vill säga det reglerade priset. Med ett ARENH-pris på 42 euro/MWh krävs att energipriset är minst 35 euro/MWh för att ARENH-marknadspriset ska kunna utgöra ett indirekt tak för kapacitetspriset. Enligt de franska myndigheterna kommer inte de så kallade forward-priserna inför 2019 att vara lika höga.

29

(30)  Denna ”finansialisering” av kapacitets-ARENH inbegriper att kapacitetspriset dras av från priset för energi-ARENH.

30

(31)  SA.37345 (2015/NN) – Polish certificates of origin system to support renewables and reduction of burdens arising from the renewables certificate obligation for energy intensive users.

31

(32)  Inom intervallet på 100 till 300 timmar har de franska myndigheterna använt sig av siffran 250 timmar av de orsaker som återges i skäl 114.

32

(33)  Se fotnot 24.

33

(34)  Kommissionens beslut C(2014) 5083 final av den 23 juli 2014. SA.35980 – GB capacity mechanism, skälen 129 och 139.

34

SA.35980 – GB capacity mechanism

(35)  I frågan om att anpassa mekanismen till EU-lagstiftningen finns mer information i punkt 97 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi.

35

(36)  Läs mer i punkt 233 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi.

36

(37)  Se till exempel kommissionens beslut C(2014) 5083 final av den 23 juli 2014
  SA.35980 – GB capacity mechanism, skäl 162.

37

SA.35980 – GB capacity mechanism

---