# Az Európai Unió L 125/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 125 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. május 18. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 125

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. május 18.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/836 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. január 11.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/837 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról szóló (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet lengyel és svéd nyelvű változatának helyesbítéséről (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/838 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) a 889/2008/EK rendeletnek egyes ökológiai tenyésztett víziállatok takarmányozása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/839 rendelete (2017. május 17.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a nitritek (E 249–250) golonka peklowana esetében való felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/840 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) az ortoszulfamuron hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása megtagadásáról (
  1
  ) | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/841 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, az Ampelomyces quisqualis AQ 10 törzse, a benalaxil, a bentazon, a bifenazát, a bromoxinil, a karfentrazon-etil, a klórprofam, a ciazofamid, a dezmedifam, a dikvat, a DPX KE 459 (flupirszulfuron-metil), az etoxazol, a famoxadon, a fenamidon, a flumioxazin, a foramszulfuron, a Gliocladium catenulatum J1446 törzse, az imazamox, az imazoszulfuron, az izoxaflutol, a laminarin, a metalaxil-m, a metoxifenozid, a milbemektin, az oxaszulfuron, a pendimetalin, a fenmedifam, a pimetrozin, az s-metolaklór és a trifloxistrobin hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 12 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/842 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) a kis kockázatú Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása megújításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/843 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) a Beauveria bassiana NPP111B005 törzs hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 21 |
| | | A Bizottság (EU) 2017/844 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 25 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/845 irányelve (2017. május 17.) a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tengervédelmi stratégiák elkészítésekor figyelembe veendő elemek indikatív felsorolásai tekintetében történő módosításról (
  1
  ) | 27 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament (EU) 2017/846 határozata (2017. március 16.) a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbításáról | 34 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/847 végrehajtási határozata (2017. május 16.) a Dánia által kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2017) 2891. számú dokumentummal történt) | 35 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/848 határozata (2017. május 17.) a tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó kritériumok és módszertani előírások, a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek megállapításáról, valamint a 2010/477/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 43 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2017/836 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. január 11.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2017/837 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról szóló (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet lengyel és svéd nyelvű változatának helyesbítéséről (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság (EU) 2017/838 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) a 889/2008/EK rendeletnek egyes ökológiai tenyésztett víziállatok takarmányozása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

5

*

A Bizottság (EU) 2017/839 rendelete (2017. május 17.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a nitritek (E 249–250) golonka peklowana esetében való felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

7

*

A Bizottság (EU) 2017/840 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) az ortoszulfamuron hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása megtagadásáról (
  1
  )

1

10

*

A Bizottság (EU) 2017/841 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, az Ampelomyces quisqualis AQ 10 törzse, a benalaxil, a bentazon, a bifenazát, a bromoxinil, a karfentrazon-etil, a klórprofam, a ciazofamid, a dezmedifam, a dikvat, a DPX KE 459 (flupirszulfuron-metil), az etoxazol, a famoxadon, a fenamidon, a flumioxazin, a foramszulfuron, a Gliocladium catenulatum J1446 törzse, az imazamox, az imazoszulfuron, az izoxaflutol, a laminarin, a metalaxil-m, a metoxifenozid, a milbemektin, az oxaszulfuron, a pendimetalin, a fenmedifam, a pimetrozin, az s-metolaklór és a trifloxistrobin hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

12

*

A Bizottság (EU) 2017/842 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) a kis kockázatú Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása megújításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

Coniothyrium minitans

1

16

*

A Bizottság (EU) 2017/843 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) a Beauveria bassiana NPP111B005 törzs hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

Beauveria bassiana

1

21

A Bizottság (EU) 2017/844 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

25

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság (EU) 2017/845 irányelve (2017. május 17.) a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tengervédelmi stratégiák elkészítésekor figyelembe veendő elemek indikatív felsorolásai tekintetében történő módosításról (
  1
  )

1

27

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament (EU) 2017/846 határozata (2017. március 16.) a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbításáról

34

*

A Bizottság (EU) 2017/847 végrehajtási határozata (2017. május 16.) a Dánia által kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2017) 2891. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2017) 2891. számú dokumentummal történt)

35

*

A Bizottság (EU) 2017/848 határozata (2017. május 17.) a tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó kritériumok és módszertani előírások, a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek megállapításáról, valamint a 2010/477/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

43

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a kábítószer-prekurzorokról szóló 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a kábítószer-prekurzoroknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 111/2005/EK tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint az 1277/2005/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. április 24-i (EU) 2015/1011 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 162., 2015.6.27. ) | 75 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a kábítószer-prekurzorokról szóló 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a kábítószer-prekurzoroknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 111/2005/EK tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint az 1277/2005/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. április 24-i (EU) 2015/1011 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 162., 2015.6.27. )

( HL L 162., 2015.6.27. )

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/836 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. január 11.)

az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, különösen annak 207. cikkére,

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen 10. cikkének (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az általános vámkedvezmény-rendszer (GSP) szerinti kedvezményezett országok további tarifális preferenciákat kérelmezhetnek a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás (GSP+) keretében. E célból a 978/2012/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése megállapítja azokat az egyedi támogathatósági kritériumokat, amelyek alapján tarifális preferenciák biztosíthatók a GSP+ keretében. Az adott ország a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelemben való elégtelen részvétel miatt tekintendő kiszolgáltatottnak. A 978/2012/EU rendelet VIII. mellékletében felsorolt összes egyezményt meg kellett erősítenie, és a megfelelő ellenőrző szervek által tett legújabb megállapítások nem tárhattak fel súlyos kötelezettségszegést az említett egyezmények tényleges végrehajtása terén. Az adott ország a vonatkozó egyezmények egyike tekintetében sem fogalmazhatott meg olyan fenntartást, amelyet az egyezmény tilt, vagy amely a 978/2012/EU rendelet 9. cikkének kizárólagos alkalmazásában összeegyeztethetetlennek minősül az adott egyezmény tárgyával és céljával. Fenntartás nélkül el kell fogadnia az egyes egyezmények által előírt jelentéstételi követelményeket és kötelező erejű kötelezettségvállalást kell tennie a 978/2012/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említettek szerint. |
| --- | --- |

(1)

Az általános vámkedvezmény-rendszer (GSP) szerinti kedvezményezett országok további tarifális preferenciákat kérelmezhetnek a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás (GSP+) keretében. E célból a 978/2012/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése megállapítja azokat az egyedi támogathatósági kritériumokat, amelyek alapján tarifális preferenciák biztosíthatók a GSP+ keretében. Az adott ország a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelemben való elégtelen részvétel miatt tekintendő kiszolgáltatottnak. A 978/2012/EU rendelet VIII. mellékletében felsorolt összes egyezményt meg kellett erősítenie, és a megfelelő ellenőrző szervek által tett legújabb megállapítások nem tárhattak fel súlyos kötelezettségszegést az említett egyezmények tényleges végrehajtása terén. Az adott ország a vonatkozó egyezmények egyike tekintetében sem fogalmazhatott meg olyan fenntartást, amelyet az egyezmény tilt, vagy amely a 978/2012/EU rendelet 9. cikkének kizárólagos alkalmazásában összeegyeztethetetlennek minősül az adott egyezmény tárgyával és céljával. Fenntartás nélkül el kell fogadnia az egyes egyezmények által előírt jelentéstételi követelményeket és kötelező erejű kötelezettségvállalást kell tennie a 978/2012/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említettek szerint.

| (2) | A GSP+-ból részesülni kívánó GSP-kedvezményezett országoknak kérelmet kell benyújtaniuk, amelyhez átfogó információkat mellékelnek a vonatkozó egyezmények megerősítéséről, az adott egyezménnyel kapcsolatban megfogalmazott fenntartásaikról, az egyezmény egyéb részes feleinek e fenntartásokkal kapcsolatos kifogásairól, valamint a kötelező erejű kötelezettségvállalásaikról. |
| --- | --- |

(2)

A GSP+-ból részesülni kívánó GSP-kedvezményezett országoknak kérelmet kell benyújtaniuk, amelyhez átfogó információkat mellékelnek a vonatkozó egyezmények megerősítéséről, az adott egyezménnyel kapcsolatban megfogalmazott fenntartásaikról, az egyezmény egyéb részes feleinek e fenntartásokkal kapcsolatos kifogásairól, valamint a kötelező erejű kötelezettségvállalásaikról.

| (3) | A Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy a 978/2012/EU rendelet III. mellékletének módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, hogy egy kérelmező országnak a GSP+-kedvezményezett országok jegyzékébe való felvételével kedvezményeket biztosítson számára a GSP+ keretében. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy a 978/2012/EU rendelet III. mellékletének módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, hogy egy kérelmező országnak a GSP+-kedvezményezett országok jegyzékébe való felvételével kedvezményeket biztosítson számára a GSP+ keretében.

| (4) | A Bizottság 2016. július 12-én GSP+ iránti kérelmet kapott a Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaságtól (a továbbiakban: Srí Lanka). |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2016. július 12-én GSP+ iránti kérelmet kapott a Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaságtól (a továbbiakban: Srí Lanka).

| (5) | A Bizottság a 978/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban megvizsgálta Srí Lanka GSP+ kérelmét, és megállapította, hogy Srí Lanka teljesíti a támogathatósági kritériumokat. Ezért Srí Lanka számára e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve biztosítani kell a GSP+ keretében nyújtott kedvezményeket. A 978/2012/EU rendelet III. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a 978/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban megvizsgálta Srí Lanka GSP+ kérelmét, és megállapította, hogy Srí Lanka teljesíti a támogathatósági kritériumokat. Ezért Srí Lanka számára e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve biztosítani kell a GSP+ keretében nyújtott kedvezményeket. A 978/2012/EU rendelet III. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | A 978/2012/EU rendelet 13. cikke szerint a Bizottságnak folyamatosan ellenőriznie kell a vonatkozó egyezmények Srí Lanka általi megerősítésének állását és tényleges végrehajtását, valamint Srí Lanka kormányának megfelelő ellenőrző szervekkel való együttműködését, |
| --- | --- |

(6)

A 978/2012/EU rendelet 13. cikke szerint a Bizottságnak folyamatosan ellenőriznie kell a vonatkozó egyezmények Srí Lanka általi megerősítésének állását és tényleges végrehajtását, valamint Srí Lanka kormányának megfelelő ellenőrző szervekkel való együttműködését,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 978/2012/EU rendelet III. mellékletében az alábbi ország és a megfelelő országazonosító kód kerül beillesztésre a B és A oszlopok alá:

| „Srí Lanka | LK”. |
| --- | --- |

„Srí Lanka

LK”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. január 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 303., 2012.10.31., 1. o.

1

---

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/837 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. május 17.)

a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról szóló (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet lengyel és svéd nyelvű változatának helyesbítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/1998 bizottsági végrehajtási rendelet (2) lengyel nyelvű változata a melléklet 11.4.3 a) pontjában a meghatározott időközönként szinten tartó képzésen való részvételt megkövetelő kompetenciák felsorolásánál hibát tartalmaz. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/1998 bizottsági végrehajtási rendelet (2) lengyel nyelvű változata a melléklet 11.4.3 a) pontjában a meghatározott időközönként szinten tartó képzésen való részvételt megkövetelő kompetenciák felsorolásánál hibát tartalmaz.

| (2) | Az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet svéd nyelvű változata hibákat tartalmaz, nevezetesen a melléklet 8.1.1.2 és a 9.1.1.3 pontjában az újbóli átvizsgálás vonatkozásában; a 8.3.1 pontjában a bevitellel kapcsolatos kötelezettségek vonatkozásában; a 9.1.3.5 b) pontjának első albekezdésében az ellenőrzés módszerének hatályát illetően; a 9.3.1 pontjában a bevitellel kapcsolatos kötelezettségek vonatkozásában; valamint a 11.2.3.1 pontja bevezető mondatában a képzési kötelezettség által érintett személyek vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet svéd nyelvű változata hibákat tartalmaz, nevezetesen a melléklet 8.1.1.2 és a 9.1.1.3 pontjában az újbóli átvizsgálás vonatkozásában; a 8.3.1 pontjában a bevitellel kapcsolatos kötelezettségek vonatkozásában; a 9.1.3.5 b) pontjának első albekezdésében az ellenőrzés módszerének hatályát illetően; a 9.3.1 pontjában a bevitellel kapcsolatos kötelezettségek vonatkozásában; valamint a 11.2.3.1 pontja bevezető mondatában a képzési kötelezettség által érintett személyek vonatkozásában.

| (3) | Az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet lengyel és svéd változatát ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell. A helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet lengyel és svéd változatát ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell. A helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a polgári légi közlekedés védelmével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a polgári légi közlekedés védelmével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(a magyar változatot nem érinti)

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelete (2015. november 5.) a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról (HL L 299., 2015.11.14., 1. o.).

2

---

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/838 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. május 17.)

a 889/2008/EK rendeletnek egyes ökológiai tenyésztett víziállatok takarmányozása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (2) bekezdésére és 16. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 834/2007/EK rendelet megállapítja a tenyésztett víziállatok ökológiai tartására vonatkozó alapkövetelményeket, és többek között a takarmányozásukról is rendelkezik. Az említett követelmények végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) írja elő. |
| --- | --- |

(1)

A 834/2007/EK rendelet megállapítja a tenyésztett víziállatok ökológiai tartására vonatkozó alapkövetelményeket, és többek között a takarmányozásukról is rendelkezik. Az említett követelmények végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) írja elő.

| (2) | A 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése d) pontjának i. alpontja értelmében a halakat és a rákféléket olyan takarmánnyal kell etetni, amely kielégíti az állat fejlődésének különböző szakaszaiban felmerülő tápanyagszükségletét. |
| --- | --- |

(2)

A 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése d) pontjának i. alpontja értelmében a halakat és a rákféléket olyan takarmánnyal kell etetni, amely kielégíti az állat fejlődésének különböző szakaszaiban felmerülő tápanyagszükségletét.

| (3) | A 889/2008/EK rendelet 25 l. cikke határozza meg a rendelet XIIIa. mellékletének 6., 7. és 9. szakaszában említett tenyésztett víziállatok takarmányozására vonatkozó különleges szabályokat. Az említett cikk szabályai értelmében lehetőség szerint előnyben kell részesíteni a természetesen előforduló táplálékforrásokat. |
| --- | --- |

(3)

A 889/2008/EK rendelet 25 l. cikke határozza meg a rendelet XIIIa. mellékletének 6., 7. és 9. szakaszában említett tenyésztett víziállatok takarmányozására vonatkozó különleges szabályokat. Az említett cikk szabályai értelmében lehetőség szerint előnyben kell részesíteni a természetesen előforduló táplálékforrásokat.

| (4) | A 889/2008/EK rendelet 25 l. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a szóban forgó víziállatok takarmányozását a halastavakban természetesen előforduló táplálékforrásokból kell megvalósítani. A rendelet 25 l. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi növényi eredetű ökológiai takarmány vagy tengeri moszat felhasználását, ha természetes táplálékforrások a kellő mennyiségben nem állnak rendelkezésre. A rendelet 25 l. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontja azt állapítja meg, hogy milyen százalékban adható halliszt vagy halolaj a panga és a garnélarák takarmányához, ha a természetes takarmányt ki kell egészíteni. |
| --- | --- |

(4)

A 889/2008/EK rendelet 25 l. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a szóban forgó víziállatok takarmányozását a halastavakban természetesen előforduló táplálékforrásokból kell megvalósítani. A rendelet 25 l. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi növényi eredetű ökológiai takarmány vagy tengeri moszat felhasználását, ha természetes táplálékforrások a kellő mennyiségben nem állnak rendelkezésre. A rendelet 25 l. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontja azt állapítja meg, hogy milyen százalékban adható halliszt vagy halolaj a panga és a garnélarák takarmányához, ha a természetes takarmányt ki kell egészíteni.

| (5) | Azonban az ivadékok táplálásához hiányzik vagy nagyon kevés a természetes takarmány. A tagállamok jelezték a Bizottság felé, hogy az ostoros garnélák, különösen az óriás tigrisgarnéla (Penaeus monodon) takarmányozására vonatkozó, a 889/2008/EK rendelet 25 l. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti szabályok alkalmazása a keltetőkben található ivadékok esetében alultápláltsághoz és magas halálozási arányhoz vezetne. |
| --- | --- |

(5)

Azonban az ivadékok táplálásához hiányzik vagy nagyon kevés a természetes takarmány. A tagállamok jelezték a Bizottság felé, hogy az ostoros garnélák, különösen az óriás tigrisgarnéla (Penaeus monodon) takarmányozására vonatkozó, a 889/2008/EK rendelet 25 l. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti szabályok alkalmazása a keltetőkben található ivadékok esetében alultápláltsághoz és magas halálozási arányhoz vezetne.

| (6) | A 889/2008/EK rendelet 25 l. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a szóban forgó víziállatok takarmányozását a halastavakban természetesen előforduló táplálékforrásokból kell megvalósítani. Azonban ezt a szabályt csak a nyújtás szakaszában lévő állatoknál lehet alkalmazni, amelyeket valóban halastavakban, nem pedig keltetőkben tartanak, ahol nincs elegendő természetes táplálék. Ez különösen releváns 2016. december 31. óta, ugyanis a 889/2008/EK rendelet 25e. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ettől az időponttól fogva nem ökológiai termelésből származó ivadékok nem hozhatók be az ökológiai gazdaságokba. Korábban bizonyos arányokban volt lehetőség nem ökológiai termelésből származó állatok behozatalára, akkor is, ha az ivadékokat nem ökológiai gazdálkodásban tartották. |
| --- | --- |

(6)

A 889/2008/EK rendelet 25 l. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a szóban forgó víziállatok takarmányozását a halastavakban természetesen előforduló táplálékforrásokból kell megvalósítani. Azonban ezt a szabályt csak a nyújtás szakaszában lévő állatoknál lehet alkalmazni, amelyeket valóban halastavakban, nem pedig keltetőkben tartanak, ahol nincs elegendő természetes táplálék. Ez különösen releváns 2016. december 31. óta, ugyanis a 889/2008/EK rendelet 25e. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ettől az időponttól fogva nem ökológiai termelésből származó ivadékok nem hozhatók be az ökológiai gazdaságokba. Korábban bizonyos arányokban volt lehetőség nem ökológiai termelésből származó állatok behozatalára, akkor is, ha az ivadékokat nem ökológiai gazdálkodásban tartották.

| (7) | A 2009/427/EK bizottsági határozat (3) értelmében létrehozott, a biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport (EGTOP) is megerősítette, hogy a 889/2008/EK rendelet 25 l. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában előírt szabályok csak a nyújtás szakaszában lévő állatok esetében megfelelőek. (4) Az EGTOP szerint az említett cikkben a halliszt és a halolaj tekintetében előírt korlátozás miatt nem lehet kielégíteni a keltetőkben található ivadékok táplálékszükségletét. |
| --- | --- |

(7)

A 2009/427/EK bizottsági határozat (3) értelmében létrehozott, a biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport (EGTOP) is megerősítette, hogy a 889/2008/EK rendelet 25 l. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában előírt szabályok csak a nyújtás szakaszában lévő állatok esetében megfelelőek. (4) Az EGTOP szerint az említett cikkben a halliszt és a halolaj tekintetében előírt korlátozás miatt nem lehet kielégíteni a keltetőkben található ivadékok táplálékszükségletét.

| (8) | A Bizottság úgy határozott, hogy az egyes tenyésztett víziállatok takarmányozására vonatkozó szabályokat úgy kell módosítani, hogy azok egyértelműen csak a nyújtás szakaszában lévő állatokra vonatkozzanak. Ennek a következtetésnek a levonásakor a Bizottság figyelembe vette egyrészt a 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése d) pontjának i. alpontja szerinti követelményt, vagyis hogy ki kell elégíteni az állat fejlődésének különböző szakaszaiban felmerülő tápanyagszükségletét, másrészt a 889/2008/EK rendelet 25 l. cikkének azt a célját, hogy előnyben kell részesíteni a természetesen előforduló táplálékforrásokat, harmadrészt pedig az EGTOP szakvéleményét. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság úgy határozott, hogy az egyes tenyésztett víziállatok takarmányozására vonatkozó szabályokat úgy kell módosítani, hogy azok egyértelműen csak a nyújtás szakaszában lévő állatokra vonatkozzanak. Ennek a következtetésnek a levonásakor a Bizottság figyelembe vette egyrészt a 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése d) pontjának i. alpontja szerinti követelményt, vagyis hogy ki kell elégíteni az állat fejlődésének különböző szakaszaiban felmerülő tápanyagszükségletét, másrészt a 889/2008/EK rendelet 25 l. cikkének azt a célját, hogy előnyben kell részesíteni a természetesen előforduló táplálékforrásokat, harmadrészt pedig az EGTOP szakvéleményét.

| (9) | A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 889/2008/EK rendelet 25l. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A XIIIa. melléklet 6., 7. és 9. szakaszában említett tenyésztett víziállatok takarmányozását a nyújtás szakaszában a halastavakban természetesen előforduló táplálékforrásból kell megvalósítani.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 889/2008/EK rendelete (2008. szeptember 5.) az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 250., 2008.9.18., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2009/427/EK határozata (2009. június 3.) a biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport felállításáról (HL L 139., 2009.6.5., 29. o.).

3

(4)  Végleges jelentés: http://ec.europa.eu/agriculture/organic/sites/orgfarming/files/final_report_egtop_on_aquaculture_part-c_en.pdf

4

---

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/839 RENDELETE

(2017. május 17.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a nitritek (E 249–250) „golonka peklowana” esetében való felhasználása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

Tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és ezen anyagok felhasználási feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és ezen anyagok felhasználási feltételeit.

| (2) | Az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele az 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárás révén, a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet. |
| --- | --- |

(2)

Az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele az 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárás révén, a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet.

| (3) | Lengyelország 2016. március 10-én kérelmet nyújtott be a nitriteknek (E 249–250) a „golonka peklowana” tartósítószereként való felhasználásának engedélyezése iránt. A kérelmet a Bizottság ezután az 1331/2008/EK rendelet 4. cikkének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára. |
| --- | --- |

(3)

Lengyelország 2016. március 10-én kérelmet nyújtott be a nitriteknek (E 249–250) a „golonka peklowana” tartósítószereként való felhasználásának engedélyezése iránt. A kérelmet a Bizottság ezután az 1331/2008/EK rendelet 4. cikkének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára.

| (4) | A kérelmező szerint a „golonka peklowana” hagyományos lengyel előkészített hús, amelyben a nitriteket egyrészt tartósító hatásukért, másrészt a fogyasztók által elvárt szín, íz és textúra elérése céljából, a hús pácanyagaként alkalmazzák. A fogyasztóknak a „golonka peklowana” előkészített húst fogyasztás előtt további hőkezelésnek kell alávetniük. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező szerint a „golonka peklowana” hagyományos lengyel előkészített hús, amelyben a nitriteket egyrészt tartósító hatásukért, másrészt a fogyasztók által elvárt szín, íz és textúra elérése céljából, a hús pácanyagaként alkalmazzák. A fogyasztóknak a „golonka peklowana” előkészített húst fogyasztás előtt további hőkezelésnek kell alávetniük.

| (5) | Az 1333/2008/EK rendelet (7) preambulumbekezdése értelmében az élelmiszer-adalékanyagok jóváhagyása során figyelembe kell venni egyéb, az adott kérdést tekintve releváns tényezőket, ideértve a hagyományt is. Ezért helyénvaló bizonyos hagyományos termékek piaci elérhetőségének fenntartása egyes tagállamokban, amennyiben az élelmiszer-adalékanyagok felhasználása megfelel az 1333/2008/EK rendeletben foglalt általános és specifikus feltételeknek. |
| --- | --- |

(5)

Az 1333/2008/EK rendelet (7) preambulumbekezdése értelmében az élelmiszer-adalékanyagok jóváhagyása során figyelembe kell venni egyéb, az adott kérdést tekintve releváns tényezőket, ideértve a hagyományt is. Ezért helyénvaló bizonyos hagyományos termékek piaci elérhetőségének fenntartása egyes tagállamokban, amennyiben az élelmiszer-adalékanyagok felhasználása megfelel az 1333/2008/EK rendeletben foglalt általános és specifikus feltételeknek.

| (6) | Az e rendelet által szabályozott élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó felhasználások egységes alkalmazása érdekében a „golonka peklowana” leírását az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében felsorolt élelmiszer-kategóriákat ismertető útmutató dokumentum (3) tartalmazza. |
| --- | --- |

(6)

Az e rendelet által szabályozott élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó felhasználások egységes alkalmazása érdekében a „golonka peklowana” leírását az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében felsorolt élelmiszer-kategóriákat ismertető útmutató dokumentum (3) tartalmazza.

| (7) | Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság kikéri az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) véleményét az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele érdekében, kivéve, ha a szóban forgó aktualizálásnak valószínűsíthetően nincs az emberi egészségre gyakorolt hatása. A nitritek húskészítményekben való használata általában engedélyezett; az előkészített húsokban való felhasználás bizonyos hagyományos készítményekre korlátozódik, és a hagyományos pácolt húskészítményekre egyedi feltételek vonatkoznak. Mivel a nitritek felhasználásának kiterjesztésére vonatkozó kérelem konkrét, hagyományosan fogyasztott előkészített húsra vonatkozik, nem várható, hogy a kiterjesztés jelentős hatást gyakorolna az általános nitritexpozícióra. Az uniós jegyzék ezen adalékanyagok kiterjesztett felhasználása tekintetében történő aktualizálása valószínűsíthetően nincs hatással az emberi egészségre, ezért a Hatóság véleményét nem szükséges kikérni. |
| --- | --- |

(7)

Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság kikéri az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) véleményét az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele érdekében, kivéve, ha a szóban forgó aktualizálásnak valószínűsíthetően nincs az emberi egészségre gyakorolt hatása. A nitritek húskészítményekben való használata általában engedélyezett; az előkészített húsokban való felhasználás bizonyos hagyományos készítményekre korlátozódik, és a hagyományos pácolt húskészítményekre egyedi feltételek vonatkoznak. Mivel a nitritek felhasználásának kiterjesztésére vonatkozó kérelem konkrét, hagyományosan fogyasztott előkészített húsra vonatkozik, nem várható, hogy a kiterjesztés jelentős hatást gyakorolna az általános nitritexpozícióra. Az uniós jegyzék ezen adalékanyagok kiterjesztett felhasználása tekintetében történő aktualizálása valószínűsíthetően nincs hatással az emberi egészségre, ezért a Hatóság véleményét nem szükséges kikérni.

| (8) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1331/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról (HL L 354., 2008.12.31., 1. o.).

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/safety/food_improvement_agents/additives/eu_rules_en

3

---

MELLÉKLET

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete E. részének „Előkészített hús, a 853/2004/EK rendeletben meghatározottak szerint” című 08.2. élelmiszer-kategóriájában a nitritekre (E 249–250) vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| | „E 249–250 | Nitritek | 150 | (7) | kizárólag: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka, tatar wołowy (danie tatarskie) és golonka peklowana” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 249–250

Nitritek

150

(7)

kizárólag: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka, tatar wołowy (danie tatarskie) és golonka peklowana”

---

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/840 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. május 17.)

az ortoszulfamuron hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása megtagadásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a 91/414/EGK tanácsi irányelv (2) a jóváhagyási eljárás és feltételek tekintetében továbbra is alkalmazandó azon hatóanyagokra, amelyekről az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint 2011. június 14. előtt fogadtak el határozatot. Az ortoszulfamuron esetében az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak a 2006/806/EK bizottsági határozat (3) révén teljesülnek. |
| --- | --- |

(1)

Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a 91/414/EGK tanácsi irányelv (2) a jóváhagyási eljárás és feltételek tekintetében továbbra is alkalmazandó azon hatóanyagokra, amelyekről az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint 2011. június 14. előtt fogadtak el határozatot. Az ortoszulfamuron esetében az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak a 2006/806/EK bizottsági határozat (3) révén teljesülnek.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2005. július 4-én kérelem érkezett Olaszországhoz az Isagro S.p.A. részéről az ortoszulfamuron hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvétele iránt. A 2006/806/EK határozat megerősítette, hogy a dosszié hiánytalan abban az értelemben, hogy elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2005. július 4-én kérelem érkezett Olaszországhoz az Isagro S.p.A. részéről az ortoszulfamuron hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvétele iránt. A 2006/806/EK határozat megerősítette, hogy a dosszié hiánytalan abban az értelemben, hogy elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

| (3) | A kérelmező által javasolt felhasználási célok tekintetében megvizsgálták e hatóanyagnak az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre gyakorolt hatását a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint. A kijelölt referens tagállam 2012. július 27-én benyújtotta a Bizottsághoz az értékelő jelentés tervezetét. A 188/2011/EU bizottsági rendelet (4) 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően a kérelmezőt kiegészítő információk benyújtására kérték. A kérelmező által benyújtott kiegészítő információk Olaszország által készített értékelését csatolták az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) által 2013 augusztusában összeállított értékelő jelentés tervezetéhez. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező által javasolt felhasználási célok tekintetében megvizsgálták e hatóanyagnak az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre gyakorolt hatását a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint. A kijelölt referens tagállam 2012. július 27-én benyújtotta a Bizottsághoz az értékelő jelentés tervezetét. A 188/2011/EU bizottsági rendelet (4) 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően a kérelmezőt kiegészítő információk benyújtására kérték. A kérelmező által benyújtott kiegészítő információk Olaszország által készített értékelését csatolták az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) által 2013 augusztusában összeállított értékelő jelentés tervezetéhez.

| (4) | Az értékelő jelentés tervezetét a tagállamok és a Hatóság felülvizsgálták. A Hatóság 2013. szeptember 3-án ismertette a Bizottsággal az ortoszulfamuron hatóanyagú növényvédő szer esetében felmerülő kockázatok felméréséről készült következtetését. (5) A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az elsődleges és a következő növénykultúrákban található maradékanyagok jellegére vonatkozó információk hiánya mellett a toxikológiai információk, valamint az egyes növényi metabolitok beviteli becslése hiányában a fogyasztókra jelentett kockázat értékelése nem véglegesíthető. A talajlakó és a vízi szervezetekre jelentett kockázat értékelését szintén nem lehetett lezárni. Ezenfelül a Hatóság egyes metabolitok kapcsán aggályoknak adott hangot, és így a talajvízzel kapcsolatos expozíciós becsléseket sem lehetett végegesíteni. |
| --- | --- |

(4)

Az értékelő jelentés tervezetét a tagállamok és a Hatóság felülvizsgálták. A Hatóság 2013. szeptember 3-án ismertette a Bizottsággal az ortoszulfamuron hatóanyagú növényvédő szer esetében felmerülő kockázatok felméréséről készült következtetését. (5) A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az elsődleges és a következő növénykultúrákban található maradékanyagok jellegére vonatkozó információk hiánya mellett a toxikológiai információk, valamint az egyes növényi metabolitok beviteli becslése hiányában a fogyasztókra jelentett kockázat értékelése nem véglegesíthető. A talajlakó és a vízi szervezetekre jelentett kockázat értékelését szintén nem lehetett lezárni. Ezenfelül a Hatóság egyes metabolitok kapcsán aggályoknak adott hangot, és így a talajvízzel kapcsolatos expozíciós becsléseket sem lehetett végegesíteni.

| (5) | A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hatóság következtetéséről, és – a 188/2011/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően – a felülvizsgálati jelentés tervezetéről. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hatóság következtetéséről, és – a 188/2011/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően – a felülvizsgálati jelentés tervezetéről. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta.

| (6) | A kérelmező által felhozott érvek azonban nem tudták eloszlatni a (4) preambulumbekezdésben említett aggályokat. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező által felhozott érvek azonban nem tudták eloszlatni a (4) preambulumbekezdésben említett aggályokat.

| (7) | Következésképpen nem nyert bizonyítást, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett az ortoszulfamuront tartalmazó növényvédő szerek általában várhatóan megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában megállapított követelményeknek. |
| --- | --- |

(7)

Következésképpen nem nyert bizonyítást, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett az ortoszulfamuront tartalmazó növényvédő szerek általában várhatóan megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában megállapított követelményeknek.

| (8) | Az ortoszulfamuron ezért az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján nem hagyható jóvá. |
| --- | --- |

(8)

Az ortoszulfamuron ezért az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján nem hagyható jóvá.

| (9) | A 91/414/EGK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamok egy három évig tartó kezdeti időszakban lehetőséget kaptak az ortoszulfamuront tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó ideiglenes engedélyek kiadására. A 2013/205/EU bizottsági végrehajtási határozat (6) pedig lehetővé tette a tagállamok számára, hogy az ortoszulfamuronra vonatkozó ideiglenes engedélyeket legkésőbb 2015. április 30-ig meghosszabbítsák. |
| --- | --- |

(9)

A 91/414/EGK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamok egy három évig tartó kezdeti időszakban lehetőséget kaptak az ortoszulfamuront tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó ideiglenes engedélyek kiadására. A 2013/205/EU bizottsági végrehajtási határozat (6) pedig lehetővé tette a tagállamok számára, hogy az ortoszulfamuronra vonatkozó ideiglenes engedélyeket legkésőbb 2015. április 30-ig meghosszabbítsák.

| (10) | mivel mostanra a meglévő engedélyek mindegyike lejárt, nem szükséges további időszakról rendelkezni az ortoszulfamuront tartalmazó növényvédőszerekre vonatkozó engedélyek visszavonása érdekében. |
| --- | --- |

(10)

mivel mostanra a meglévő engedélyek mindegyike lejárt, nem szükséges további időszakról rendelkezni az ortoszulfamuront tartalmazó növényvédőszerekre vonatkozó engedélyek visszavonása érdekében.

| (11) | Ez a rendelet nincs kihatással arra a lehetőségre, hogy az 1107/2009/EK rendelet 7. cikkével összhangban az ortoszulfamuronra vonatkozóan újabb kérelmet nyújtsanak be. |
| --- | --- |

(11)

Ez a rendelet nincs kihatással arra a lehetőségre, hogy az 1107/2009/EK rendelet 7. cikkével összhangban az ortoszulfamuronra vonatkozóan újabb kérelmet nyújtsanak be.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A hatóanyag jóváhagyásának megtagadása

Az ortoszulfamuron hatóanyagot a Bizottság nem hagyja jóvá.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2006/806/EK határozata (2006. november 24.) az orto-szulfamuron hatóanyagnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dosszié hiánytalanságának elvi elismeréséről (HL L 329., 2006.11.25., 74. o.).

3

(4)  A Bizottság 188/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a 91/414/EGK irányelvről szóló értesítés után két évvel nem forgalmazott hatóanyagok értékelésére irányuló eljárás tekintetében az irányelv végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 53., 2011.2.26., 51. o.).

4

(5)  The EFSA Journal 2013; 11(9):3352. Online elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu.

5

(6)  A Bizottság 2013/205/EU végrehajtási határozata (2013. április 25.) az acekinocil, az aminopiralid, az aszkorbinsav, a flubendiamid, a gamma-cihalotrin, az ipkonazol, a metaflumizon, az ortoszulfamuron, a Pseudomonas sp. hatóanyag DSMZ 13134 törzse, a piridalil, a piroxszulam, a spiromezifen, a tienkarbazon és a topramezon új hatóanyagra vonatkozó ideiglenes engedélyek tagállamok általi meghosszabbításának engedélyezéséről (HL L 117., 2013.4.27., 20. o.).

6

---

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/841 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. május 17.)

az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, az Ampelomyces quisqualis AQ 10 törzse, a benalaxil, a bentazon, a bifenazát, a bromoxinil, a karfentrazon-etil, a klórprofam, a ciazofamid, a dezmedifam, a dikvat, a DPX KE 459 (flupirszulfuron-metil), az etoxazol, a famoxadon, a fenamidon, a flumioxazin, a foramszulfuron, a Gliocladium catenulatum J1446 törzse, az imazamox, az imazoszulfuron, az izoxaflutol, a laminarin, a metalaxil-m, a metoxifenozid, a milbemektin, az oxaszulfuron, a pendimetalin, a fenmedifam, a pimetrozin, az s-metolaklór és a trifloxistrobin hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke első bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) mellékletének A. része meghatározza az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyottnak tekintendő hatóanyagokat. |
| --- | --- |

(1)

Az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) mellékletének A. része meghatározza az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyottnak tekintendő hatóanyagokat.

| (2) | A bentazon, a dikvat, a DPX KE 459 (flupirszulfuron-metil), a famoxadon, a flumioxazin, a metalaxil-m és a pimetrozin hatóanyagok jóváhagyási időtartamát legutóbb az (EU) 2016/549 bizottsági végrehajtási rendelet (3) hosszabbította meg. Ezen anyagok jóváhagyása 2017. június 30-án jár le. Az 1141/2010/EU bizottsági rendelet (4) 4. cikkének megfelelően kérelmeket nyújtottak be a szóban forgó anyagoknak a 91/414/EGK tanácsi irányelv (5) I. mellékletébe történő felvételének megújítása iránt. |
| --- | --- |

(2)

A bentazon, a dikvat, a DPX KE 459 (flupirszulfuron-metil), a famoxadon, a flumioxazin, a metalaxil-m és a pimetrozin hatóanyagok jóváhagyási időtartamát legutóbb az (EU) 2016/549 bizottsági végrehajtási rendelet (3) hosszabbította meg. Ezen anyagok jóváhagyása 2017. június 30-án jár le. Az 1141/2010/EU bizottsági rendelet (4) 4. cikkének megfelelően kérelmeket nyújtottak be a szóban forgó anyagoknak a 91/414/EGK tanácsi irányelv (5) I. mellékletébe történő felvételének megújítása iránt.

| (3) | A karfentrazon-etil, a ciazofamid, a fenamidon, a foramszulfuron, az imazamox, az izoxaflutol, az oxaszulfuron, a pendimetalin és a trifloxistrobin hatóanyagok jóváhagyási időtartamát legutóbb az (EU) 2016/950 bizottsági végrehajtási rendelet (6) hosszabbította meg. Ezen anyagok jóváhagyása 2017. július 31-én lejár. |
| --- | --- |

(3)

A karfentrazon-etil, a ciazofamid, a fenamidon, a foramszulfuron, az imazamox, az izoxaflutol, az oxaszulfuron, a pendimetalin és a trifloxistrobin hatóanyagok jóváhagyási időtartamát legutóbb az (EU) 2016/950 bizottsági végrehajtási rendelet (6) hosszabbította meg. Ezen anyagok jóváhagyása 2017. július 31-én lejár.

| (4) | Az alfa-cipermetrin, az Ampelomyces quisqualis, törzs: AQ 10, a benalaxil, a bifenazát, a brómxinil, a klórprofam, a dezmedifam, az etoxazol, a Gliocladium catenulatum, törzs: J1446, az imazoszulfuron, a laminarin, a metoxifenozid, a milbemektin, a fenmedifam és az S-metolaklór hatóanyagok jóváhagyási időtartamát az 1197/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) hosszabbította meg Ezen anyagok jóváhagyása 2017. július 31-én lejár. |
| --- | --- |

(4)

Az alfa-cipermetrin, az Ampelomyces quisqualis, törzs: AQ 10, a benalaxil, a bifenazát, a brómxinil, a klórprofam, a dezmedifam, az etoxazol, a Gliocladium catenulatum, törzs: J1446, az imazoszulfuron, a laminarin, a metoxifenozid, a milbemektin, a fenmedifam és az S-metolaklór hatóanyagok jóváhagyási időtartamát az 1197/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) hosszabbította meg Ezen anyagok jóváhagyása 2017. július 31-én lejár.

| (5) | A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (8) megfelelően kérelmeket nyújtottak be a (3) és a (4) preambulumbekezdésben felsorolt anyagok jóváhagyásának meghosszabbítása iránt. |
| --- | --- |

(5)

A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (8) megfelelően kérelmeket nyújtottak be a (3) és a (4) preambulumbekezdésben felsorolt anyagok jóváhagyásának meghosszabbítása iránt.

| (6) | mivel az anyagok értékelése a kérelmezőkön kívül álló okok miatt halasztást szenvedett, a szóban forgó hatóanyagok jóváhagyása valószínűleg még azelőtt lejár, hogy meghosszabbításukról döntés születne. Ezért jóváhagyási időtartamukat meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(6)

mivel az anyagok értékelése a kérelmezőkön kívül álló okok miatt halasztást szenvedett, a szóban forgó hatóanyagok jóváhagyása valószínűleg még azelőtt lejár, hogy meghosszabbításukról döntés születne. Ezért jóváhagyási időtartamukat meg kell hosszabbítani.

| (7) | Tekintettel az 1107/2009/EK rendelet 17. cikkének első bekezdésében foglalt célra, azokban az esetekben, amikor a Bizottság olyan rendeletet fogad el, amelynek értelmében az e rendelet mellékletében említett valamely hatóanyag jóváhagyása nem kerül meghosszabbításra, mivel a jóváhagyás feltételei nem teljesülnek, a Bizottság a lejárat időpontjaként vagy az e rendelet hatálybalépése előtt érvényben lévő időpontot, vagy azon rendelet hatálybalépésének időpontját határozza meg, amelynek értelmében a hatóanyag jóváhagyása nem kerül meghosszabbításra – attól függően, melyik időpont a későbbi. Azokban az esetekben, amikor a Bizottság az e rendelet mellékletében említett valamely hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó rendeletet fogad el, arra törekszik, hogy – a körülményeknek megfelelően – a lehető legkorábbi alkalmazási időpontot tűzze ki. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel az 1107/2009/EK rendelet 17. cikkének első bekezdésében foglalt célra, azokban az esetekben, amikor a Bizottság olyan rendeletet fogad el, amelynek értelmében az e rendelet mellékletében említett valamely hatóanyag jóváhagyása nem kerül meghosszabbításra, mivel a jóváhagyás feltételei nem teljesülnek, a Bizottság a lejárat időpontjaként vagy az e rendelet hatálybalépése előtt érvényben lévő időpontot, vagy azon rendelet hatálybalépésének időpontját határozza meg, amelynek értelmében a hatóanyag jóváhagyása nem kerül meghosszabbításra – attól függően, melyik időpont a későbbi. Azokban az esetekben, amikor a Bizottság az e rendelet mellékletében említett valamely hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó rendeletet fogad el, arra törekszik, hogy – a körülményeknek megfelelően – a lehető legkorábbi alkalmazási időpontot tűzze ki.

| (8) | Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. része e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/549 végrehajtási rendelete (2016. április 8.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a bentazon, a cihalofop-butil, a dikvat, a famoxadon, a flumioxazin, a DPX KE 459 (flupirszulfuron-metil), a metalaxil-M, a pikolinafen, a proszulfuron, a pimetrozin, a tiabendazol és a tifenszulfuron-metil hatóanyag jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 95., 2016.4.9., 4. o.).

3

(4)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 1141/2010/EU rendelete (2010. december 7.) a hatóanyagok második csoportját illetően a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétel megújítási eljárásának meghatározásáról és ezen anyagok jegyzékének létrehozásáról (HL L 322., 2010.12.8., 10. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2016/950 végrehajtási rendelete (2016. június 15.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2,4-DB, a béta-ciflutrin, a karfentrazon-etil, a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs (DSM 9660), a ciazofamid, a deltametrin, a dimeténamid-P, az etofumeszát, a fenamidon, a flufenacet, a flurtamon, a foramszulfuron, a fosztiazát, az imazamox, a jódszulfuron, az iprodion, az izoxaflutol, a linuron, a malein-hidrazid, a mezotrion, az oxaszulfuron, a pendimetalin, a pikoxistrobin, a sziltiofam és trifloxistrobin hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 159., 2016.6.16., 3. o.).

6

(7)  A Bizottság 1197/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 13.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az acetamiprid, alfa-cipermetrin, Ampelomyces quisqualis, törzs: AQ 10, benalaxil, bifenazát, brómxinil, klórprofam, dezmedifam, etoxazol, Gliocladium catenulatum, törzs: J1446, imazoszulfuron, laminarin, mepanipirim, metoxifenozid, milbemektin, fenmedifam, Pseudomonas chlororaphis, törzs: MA 342, kinoxifen, S-metolaklór, tepraloxidim, tiakloprid, tiram és ziram hatóanyagok jóváhagyási időtartamaik lejáratának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 342., 2012.12.14., 27. o.).

7

Ampelomyces quisqualis

Gliocladium catenulatum

(8)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

8

---

MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. része a következőképpen módosul:

| 1. | A 11. sor („Bentazon”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép. |
| --- | --- |

1.

A 11. sor („Bentazon”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép.

| 2. | A 15. sor („Dikvat”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép. |
| --- | --- |

2.

A 15. sor („Dikvat”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép.

| 3. | A 19. sor („DPX KE 459 [flupirszulfuron-metil]”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép. |
| --- | --- |

3.

A 19. sor („DPX KE 459 [flupirszulfuron-metil]”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép.

| 4. | A 23. sor („Pimetrozin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép. |
| --- | --- |

4.

A 23. sor („Pimetrozin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép.

| 5. | A 35. sor („Famoxadon”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép. |
| --- | --- |

5.

A 35. sor („Famoxadon”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép.

| 6. | A 37. sor („Metalaxil-M”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép. |
| --- | --- |

6.

A 37. sor („Metalaxil-M”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép.

| 7. | A 39. sor („Flumioxazin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép. |
| --- | --- |

7.

A 39. sor („Flumioxazin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. június 30.” lép.

| 8. | A 41. sor („Imazamox”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

8.

A 41. sor („Imazamox”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 9. | A 42. sor („Oxaszulfuron”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

9.

A 42. sor („Oxaszulfuron”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 10. | A 44. sor („Foramszulfuron”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

10.

A 44. sor („Foramszulfuron”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 11. | A 46. sor („Ciazofamid”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

11.

A 46. sor („Ciazofamid”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 12. | Az 53. sor („Pendimetalin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

12.

Az 53. sor („Pendimetalin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 13. | Az 59. sor („Trifloxistrobin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

13.

Az 59. sor („Trifloxistrobin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 14. | A 60. sor („Karfentrazon-etil”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

14.

A 60. sor („Karfentrazon-etil”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 15. | A 62. sor („Fenamidon”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

15.

A 62. sor („Fenamidon”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 16. | A 63. sor („Izoxaflutol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

16.

A 63. sor („Izoxaflutol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 17. | A 78. sor („Klórpofam”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

17.

A 78. sor („Klórpofam”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 18. | A 83. sor („Alfa-cipermetrin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

18.

A 83. sor („Alfa-cipermetrin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 19. | A 84. sor („Benalaxil”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

19.

A 84. sor („Benalaxil”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 20. | A 85. sor („Bromoxinil”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

20.

A 85. sor („Bromoxinil”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 21. | A 86. sor („Dezmedifam”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

21.

A 86. sor („Dezmedifam”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 22. | A 88. sor („Fenmedifam”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

22.

A 88. sor („Fenmedifam”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 23. | A 93. sor („Ampelomyces quisqualis Törzs: AQ 10”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

23.

A 93. sor („Ampelomyces quisqualis Törzs: AQ 10”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 24. | A 95. sor („Laminarin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

24.

A 95. sor („Laminarin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 25. | A 96. sor („Metoxifenozid”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

25.

A 96. sor („Metoxifenozid”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 26. | A 97. sor („S-metolaklór”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

26.

A 97. sor („S-metolaklór”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 27. | A 98. sor („Gliocladium catenulatum Törzs: J1446”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

27.

A 98. sor („Gliocladium catenulatum Törzs: J1446”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 28. | A 99. sor („Etoxazol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

28.

A 99. sor („Etoxazol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 29. | A 109. sor („Bifenazát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

29.

A 109. sor („Bifenazát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

| 30. | A 110. sor („Milbemektin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép. |
| --- | --- |

30.

A 110. sor („Milbemektin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2018. július 31.” lép.

---

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/842 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. május 17.)

a kis kockázatú Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása megújításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 22. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 20. cikke (1) bekezdésével,

mivel:

| (1) | A 2003/79/EK bizottsági irányelv (2) nyomán a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs hatóanyag felvételre került a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/79/EK bizottsági irányelv (2) nyomán a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs hatóanyag felvételre került a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva.

| (3) | A Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs hatóanyagnak az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2017. október 31-én lejár. |
| --- | --- |

(3)

A Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs hatóanyagnak az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2017. október 31-én lejár.

| (4) | A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására. |
| --- | --- |

(4)

A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására.

| (5) | A kérelmező a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dossziékat benyújtotta. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dossziékat benyújtotta. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.

| (6) | A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2015. május 29-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(6)

A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2015. május 29-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.

| (7) | A Hatóság a megújításértékelő jelentést észrevételezésre megküldte a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összegző dossziét. |
| --- | --- |

(7)

A Hatóság a megújításértékelő jelentést észrevételezésre megküldte a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összegző dossziét.

| (8) | A Hatóság 2016. június 8-án eljuttatta a Bizottsághoz arra vonatkozó következtetéseit (6), hogy a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság 2016. december 6-án ismertette a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzsre vonatkozó vizsgálati jelentés tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával. |
| --- | --- |

(8)

A Hatóság 2016. június 8-án eljuttatta a Bizottsághoz arra vonatkozó következtetéseit (6), hogy a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság 2016. december 6-án ismertette a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzsre vonatkozó vizsgálati jelentés tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával.

| (9) | A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a megújítási jelentéssel kapcsolatban észrevételeket tegyen. |
| --- | --- |

(9)

A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a megújítási jelentéssel kapcsolatban észrevételeket tegyen.

| (10) | Legalább egy, a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzset tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Ezért a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs jóváhagyását helyénvaló meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(10)

Legalább egy, a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzset tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Ezért a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs jóváhagyását helyénvaló meghosszabbítani.

| (11) | A Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív használaton alapul, amelyek azonban nem korlátozzák azon használatokat, amelyek tekintetében a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzset tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért nem indokolt fenntartani a gombaölő szerként való felhasználásra történő korlátozást. |
| --- | --- |

(11)

A Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív használaton alapul, amelyek azonban nem korlátozzák azon használatokat, amelyek tekintetében a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzset tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért nem indokolt fenntartani a gombaölő szerként való felhasználásra történő korlátozást.

| (12) | A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs az 1107/2009/EK rendelet 22. cikke szerinti kis kockázatú hatóanyag. A Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs nem minősül aggályos anyagnak, és megfelel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 5. pontjában meghatározott feltételeknek. A Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs egy a környezetben természetesen előforduló vad típusú törzs. Az emberekre vagy állatokra nem patogén. Az 1107/2009/EK rendelet által jóváhagyott felhasználások esetében a valós helyzetekben jellemző természetes kitettséghez képest várhatóan elhanyagolható mértékű további expozíció éri az embereket, az állatokat és a környezetet. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs az 1107/2009/EK rendelet 22. cikke szerinti kis kockázatú hatóanyag. A Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs nem minősül aggályos anyagnak, és megfelel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 5. pontjában meghatározott feltételeknek. A Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs egy a környezetben természetesen előforduló vad típusú törzs. Az emberekre vagy állatokra nem patogén. Az 1107/2009/EK rendelet által jóváhagyott felhasználások esetében a valós helyzetekben jellemző természetes kitettséghez képest várhatóan elhanyagolható mértékű további expozíció éri az embereket, az állatokat és a környezetet.

| (13) | Ezért a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs mint kis kockázatú hatóanyag jóváhagyását helyénvaló meghosszabbítani. Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

Ezért a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs mint kis kockázatú hatóanyag jóváhagyását helyénvaló meghosszabbítani. Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | Az 1107/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében ugyanakkor a jóváhagyás feltételeit bizonyos feltételekkel és korlátozásokkal kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(14)

Az 1107/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében ugyanakkor a jóváhagyás feltételeit bizonyos feltételekkel és korlátozásokkal kell kiegészíteni.

| (15) | Az 1107/2009/EK rendelet 20. cikke (3) bekezdésének a 13. cikk (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései értelmében az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

Az 1107/2009/EK rendelet 20. cikke (3) bekezdésének a 13. cikk (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései értelmében az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (16) | Az (EU) 2016/950 bizottsági végrehajtási rendelet (7)2017. október 31-ig meghosszabbította a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs jóváhagyási időszakát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárás az anyag jóváhagyásának lejártát megelőzően befejeződhessen. Ugyanakkor mivel a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozó határozatot a lejárat kiterjesztett időpontját megelőzően meghozták, ez a rendelet a 2017. augusztus 1-jétől alkalmazandó. |
| --- | --- |

(16)

Az (EU) 2016/950 bizottsági végrehajtási rendelet (7)2017. október 31-ig meghosszabbította a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs jóváhagyási időszakát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárás az anyag jóváhagyásának lejártát megelőzően befejeződhessen. Ugyanakkor mivel a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozó határozatot a lejárat kiterjesztett időpontját megelőzően meghozták, ez a rendelet a 2017. augusztus 1-jétől alkalmazandó.

| (17) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(17)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása

Az I. mellékletben meghatározott Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs hatóanyag jóváhagyása az ugyanabban a mellékletben foglalt feltételekkel meghosszabbításra kerül.

Coniothyrium minitans

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2017. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2003/79/EK irányelve (2003. augusztus 13.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a Coniothyrium minitans hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 205., 2003.8.14., 16. o.).

2

Coniothyrium minitans

(3)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

5

(6)  EFSA Journal 2016;14(7):4517, 16. o. Online elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu.

6

(7)  A Bizottság (EU) 2016/950 végrehajtási rendelete (2016. június 15.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2,4-DB, a béta-ciflutrin, a karfentrazon-etil, a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs (DSM 9660), a ciazofamid, a deltametrin, a dimeténamid-P, az etofumeszát, a fenamidon, a flufenacet, a flurtamon, a foramszulfuron, a fosztiazát, az imazamox, a jódszulfuron, az iprodion, az izoxaflutol, a linuron, a malein-hidrazid, a mezotrion, az oxaszulfuron, a pendimetalin, a pikoxistrobin, a sziltiofam és trifloxistrobin hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 159., 2016.6.16., 3. o.).

7

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs
  Elérhetőségi száma a „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen” (DSM) növénykultúra-gyűjteményben: DSM 9660
  CIPAC-szám: 614 | tárgytalan | Csíraképes spórák minimális száma:
  1 × 1012 CFU/kg | 2017. augusztus 1. | 2032. július 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzsről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a szert kezelők és más dolgozók biztonsága, tekintettel arra, hogy a mikroorganizmusokat potenciális szenzibilizálóknak kell tekinteni. |

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs

Elérhetőségi száma a „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen” (DSM) növénykultúra-gyűjteményben: DSM 9660

CIPAC-szám: 614

tárgytalan

Csíraképes spórák minimális száma:

1 × 1012 CFU/kg

2017. augusztus 1.

2032. július 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzsről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a szert kezelők és más dolgozók biztonsága, tekintettel arra, hogy a mikroorganizmusokat potenciális szenzibilizálóknak kell tekinteni.

A gyártónak a gyártási folyamat során biztosítania kell a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőség-ellenőrzési célú elemzést.

A használati feltételek között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek.

---

(1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete az alábbiak szerint módosul:

| 1. | az A. részben a Coniothyrium minitans COM/M/91-08 törzsre vonatkozó 71. bejegyzést el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

az A. részben a Coniothyrium minitans COM/M/91-08 törzsre vonatkozó 71. bejegyzést el kell hagyni;

| 2. | a D. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:











  Sorszám | Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „11. | Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs
  Elérhetőségi száma a „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen” (DSM) növénykultúra-gyűjteményben: DSM 9660
  CIPAC-szám: 614 | tárgytalan | Csíraképes spórák minimális száma:
  1 × 1012 CFU/kg | 2017. augusztus 1. | 2032. július 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzsről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a szert kezelők és más dolgozók biztonsága, tekintettel arra, hogy a mikroorganizmusokat potenciális szenzibilizálóknak kell tekinteni. |

2.

a D. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

Sorszám

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„11.

Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzs

Elérhetőségi száma a „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen” (DSM) növénykultúra-gyűjteményben: DSM 9660

CIPAC-szám: 614

tárgytalan

Csíraképes spórák minimális száma:

1 × 1012 CFU/kg

2017. augusztus 1.

2032. július 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Coniothyrium minitans CON/M/91-08 törzsről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a szert kezelők és más dolgozók biztonsága, tekintettel arra, hogy a mikroorganizmusokat potenciális szenzibilizálóknak kell tekinteni.

A gyártónak a gyártási folyamat során biztosítania kell a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőség-ellenőrzési célú elemzést.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.”

---

(1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.

---

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/843 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. május 17.)

a Beauveria bassiana NPP111B005 törzs hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK (1) tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően Franciaországhoz 2012. november 6-án kérelem érkezett az Arysta Lifescience S.A.S.-tól a Beauveria bassiana NPP111B005 törzs hatóanyagként való jóváhagyására vonatkozóan. Az említett rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően Franciaország mint referens tagállam 2013. február 5-én értesítette a kérelmezőt, a többi tagállamot, a Bizottságot és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) a kérelem elfogadhatóságáról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően Franciaországhoz 2012. november 6-án kérelem érkezett az Arysta Lifescience S.A.S.-tól a Beauveria bassiana NPP111B005 törzs hatóanyagként való jóváhagyására vonatkozóan. Az említett rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően Franciaország mint referens tagállam 2013. február 5-én értesítette a kérelmezőt, a többi tagállamot, a Bizottságot és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) a kérelem elfogadhatóságáról.

| (2) | A referens tagállam 2014. október 7-én értékelőjelentés-tervezetet nyújtott be a Bizottsághoz, amelyről a Hatóságnak is küldött másolatot; e tervezetben azt vizsgálta, hogy a hatóanyag várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében meghatározott jóváhagyási kritériumoknak. |
| --- | --- |

(2)

A referens tagállam 2014. október 7-én értékelőjelentés-tervezetet nyújtott be a Bizottsághoz, amelyről a Hatóságnak is küldött másolatot; e tervezetben azt vizsgálta, hogy a hatóanyag várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében meghatározott jóváhagyási kritériumoknak.

| (3) | A Hatóság eleget tett az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak. Az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (3) bekezdése értelmében a Hatóság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtson be kiegészítő információkat a tagállamoknak, a Bizottságnak és a Hatóságnak. A referens tagállam a kiegészítő információkról készített értékelést aktualizált értékelőjelentés-tervezet formájában nyújtotta be a Hatósághoz 2015. július 3-án. |
| --- | --- |

(3)

A Hatóság eleget tett az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak. Az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (3) bekezdése értelmében a Hatóság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtson be kiegészítő információkat a tagállamoknak, a Bizottságnak és a Hatóságnak. A referens tagállam a kiegészítő információkról készített értékelést aktualizált értékelőjelentés-tervezet formájában nyújtotta be a Hatósághoz 2015. július 3-án.

| (4) | 2015. október 6-án a Hatóság közölte a kérelmezővel, a tagállamokkal és a Bizottsággal arra vonatkozó következtetését (2), hogy a Beauveria bassiana NPP111B005 törzs hatóanyag várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében meghatározott jóváhagyási kritériumoknak. A Hatóság nyilvánosságra hozta következtetéseit. |
| --- | --- |

(4)

2015. október 6-án a Hatóság közölte a kérelmezővel, a tagállamokkal és a Bizottsággal arra vonatkozó következtetését (2), hogy a Beauveria bassiana NPP111B005 törzs hatóanyag várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében meghatározott jóváhagyási kritériumoknak. A Hatóság nyilvánosságra hozta következtetéseit.

| (5) | A Bizottság 2016. március 8-án a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága elé terjesztette a Beauveria bassiana NPP111B005 törzsre vonatkozó felülvizsgálati jelentést és a Beauveria bassiana NPP111B005 törzs jóváhagyásáról szóló rendelettervezetet. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2016. március 8-án a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága elé terjesztette a Beauveria bassiana NPP111B005 törzsre vonatkozó felülvizsgálati jelentést és a Beauveria bassiana NPP111B005 törzs jóváhagyásáról szóló rendelettervezetet.

| (6) | A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálati jelentéssel kapcsolatban észrevételeket tegyen. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálati jelentéssel kapcsolatban észrevételeket tegyen.

| (7) | Legalább egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív használata és különösen azoknak a felhasználásoknak a tekintetében, amelyeket megvizsgáltak és a felülvizsgálati jelentésben részletesen ismertettek, megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Következésképpen a Beauveria bassiana NPP111B005 törzs jóváhagyása indokolt. |
| --- | --- |

(7)

Legalább egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív használata és különösen azoknak a felhasználásoknak a tekintetében, amelyeket megvizsgáltak és a felülvizsgálati jelentésben részletesen ismertettek, megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Következésképpen a Beauveria bassiana NPP111B005 törzs jóváhagyása indokolt.

| (8) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban a jóváhagyás feltételeit bizonyos feltételekkel és korlátozásokkal ki kell egészíteni. |
| --- | --- |

(8)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban a jóváhagyás feltételeit bizonyos feltételekkel és korlátozásokkal ki kell egészíteni.

| (9) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az 540/2011/EU (3) bizottsági végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az 540/2011/EU (3) bizottsági végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A hatóanyag jóváhagyása

Az I. mellékletben meghatározott Beauveria bassiana NPP111B005 törzs hatóanyag az ugyanazon mellékletben foglalt feltételekkel jóváhagyásra kerül.

Beauveria bassiana

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  EFSA Journal 2015;13(10):4264, 34. oldal, doi: 10.2903/j.efsa.2015.4264

2

(3)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, Azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beauveria bassiana, NPP111B005 törzs
  A franciaországi Párizsban található Pasteur Intézet „Collection Nationale de Culture de Microorganismes” (CNCM) gyűjteményének elérhetőségi száma: I-2961 | Tárgytalan | A beauvericin határértéke: 24 μg/L | 2017. június 7. | 2027. június 7. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Beauveria bassiana NPP111B005 törzsről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a szert kezelők és más dolgozók védelmére, tekintettel arra, hogy a Beauveria bassiana NPP111B005 törzsét a többi mikroorganizmushoz hasonlóan potenciális szenzibilizálónak kell tekinteni, külön figyelmet fordítva az inhalációs expozícióra, |

Közhasználatú név, Azonosító számok

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

Beauveria bassiana, NPP111B005 törzs

A franciaországi Párizsban található Pasteur Intézet „Collection Nationale de Culture de Microorganismes” (CNCM) gyűjteményének elérhetőségi száma: I-2961

Tárgytalan

A beauvericin határértéke: 24 μg/L

2017. június 7.

2027. június 7.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Beauveria bassiana NPP111B005 törzsről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a szert kezelők és más dolgozók védelmére, tekintettel arra, hogy a Beauveria bassiana NPP111B005 törzsét a többi mikroorganizmushoz hasonlóan potenciális szenzibilizálónak kell tekinteni, külön figyelmet fordítva az inhalációs expozícióra,

| — | a metabolit beauvericin határértékére a készítményben. |
| --- | --- |

—

a metabolit beauvericin határértékére a készítményben.

A gyártónak a gyártási folyamat során biztosítania kell a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőségellenőrzési célú elemzést.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

---

(1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének B. része a következő bejegyzéssel egészül ki:

| | Közhasználatú név, Azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „109 | Beauveria bassiana, NPP111B005 törzs
  A franciaországi Párizsban található Pasteur Intézet „Collection Nationale de Kultúra de Microorganismes” (CNCM) gyűjteményének elérhetőségi száma: I-2961 | Tárgytalan | A beauvericin határértéke: 24 μg/L | 2017. június 7. | 2027. június 7. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Beauveria bassiana NPP111B005 törzsről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a szert kezelők és más dolgozók védelmére, tekintettel arra, hogy a Beauveria bassiana NPP111B005 törzsét a többi mikroorganizmushoz hasonlóan potenciális szenzibilizálónak kell tekinteni, külön figyelmet fordítva az inhalációs expozícióra, |

Közhasználatú név, Azonosító számok

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„109

Beauveria bassiana, NPP111B005 törzs

A franciaországi Párizsban található Pasteur Intézet „Collection Nationale de Kultúra de Microorganismes” (CNCM) gyűjteményének elérhetőségi száma: I-2961

Tárgytalan

A beauvericin határértéke: 24 μg/L

2017. június 7.

2027. június 7.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Beauveria bassiana NPP111B005 törzsről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a szert kezelők és más dolgozók védelmére, tekintettel arra, hogy a Beauveria bassiana NPP111B005 törzsét a többi mikroorganizmushoz hasonlóan potenciális szenzibilizálónak kell tekinteni, külön figyelmet fordítva az inhalációs expozícióra,

| — | a metabolit beauvericin határértékére a készítményben. |
| --- | --- |

—

a metabolit beauvericin határértékére a készítményben.

A gyártónak a gyártási folyamat során biztosítania kell a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőségellenőrzési célú elemzést.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.”

---

(1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.

1

---

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/25

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/844 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. május 17.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 17-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 109,8 |
| TN | 158,2 |
| TR | 94,0 |
| ZZ | 120,7 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 131,8 |
| ZZ | 131,8 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 55,2 |
| MA | 59,8 |
| TR | 41,8 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 61,3 |
| 0805 50 10 | AR | 123,2 |
| TR | 65,0 |
| ZA | 144,7 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 10 80 | AR | 95,5 |
| BR | 108,5 |
| CL | 123,4 |
| CN | 130,6 |
| NZ | 136,2 |
| US | 107,1 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 114,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

109,8

TN

158,2

TR

94,0

ZZ

120,7

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

131,8

ZZ

131,8

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

55,2

MA

59,8

TR

41,8

ZA

88,5

ZZ

61,3

0805 50 10

AR

123,2

TR

65,0

ZA

144,7

ZZ

111,0

0808 10 80

AR

95,5

BR

108,5

CL

123,4

CN

130,6

NZ

136,2

US

107,1

ZA

99,3

ZZ

114,4

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

IRÁNYELVEK

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/845 IRÁNYELVE

(2017. május 17.)

a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tengervédelmi stratégiák elkészítésekor figyelembe veendő elemek indikatív felsorolásai tekintetében történő módosításról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (1) és különösen annak 24. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2008/56/EK irányelv III. melléklete tartalmazza az irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében, 9. cikkének (3) bekezdésében, 10. cikkének (1) bekezdésében, 11. cikkének (1) bekezdésében és 24. cikkében említett jellemzők, terhelések és hatások indikatív felsorolásait. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/56/EK irányelv III. melléklete tartalmazza az irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében, 9. cikkének (3) bekezdésében, 10. cikkének (1) bekezdésében, 11. cikkének (1) bekezdésében és 24. cikkében említett jellemzők, terhelések és hatások indikatív felsorolásait.

| (2) | 2012-ben a tagállamok tengervizeiknek a 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdése értelmében elvégzett kezdeti értékelése alapján, tengervédelmi stratégiájuk végrehajtása első szakaszának részeként – a 2008/56/EK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének, illetve 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően – tájékoztatták a Bizottságot a jó környezeti állapotot jelző mutatókról és környezetvédelmi célkitűzéseikről. A Bizottság az említett tagállami jelentéseknek az irányelv 12. cikkének megfelelően elkészített értékelésében (2) kiemelte, hogy sürgősen fokozni kell az erőfeszítéseket, ha az Unió és a tagállamok 2020-ig el akarják érni a jó környezeti állapotot. |
| --- | --- |

(2)

2012-ben a tagállamok tengervizeiknek a 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdése értelmében elvégzett kezdeti értékelése alapján, tengervédelmi stratégiájuk végrehajtása első szakaszának részeként – a 2008/56/EK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének, illetve 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően – tájékoztatták a Bizottságot a jó környezeti állapotot jelző mutatókról és környezetvédelmi célkitűzéseikről. A Bizottság az említett tagállami jelentéseknek az irányelv 12. cikkének megfelelően elkészített értékelésében (2) kiemelte, hogy sürgősen fokozni kell az erőfeszítéseket, ha az Unió és a tagállamok 2020-ig el akarják érni a jó környezeti állapotot.

| (3) | Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok tengervédelmi stratégiái végrehajtásának második szakasza is hozzájáruljon a 2008/56/EK irányelvben foglalt célok eléréséhez, és a jó környezeti állapot egységesebb értelmezést kapjon, a Bizottság az első végrehajtási szakaszról szóló jelentésében azt javasolta, hogy a Bizottság szolgálatai és a tagállamok 2015-ig uniós szinten együttműködve vizsgálják felül, erősítsék meg és igazítsák ki a 2010/477/EU bizottsági határozatot (3) azzal a céllal, hogy a jó környezeti állapotra vonatkozó kritériumok és módszertani előírások egyértelműbbé, egyszerűbbé, lényegre törőbbé, koherensebbé és összehasonlíthatóvá váljanak, egyúttal pedig tekintsék át és szükség szerint vizsgálják felül a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv III. mellékletét, és dolgozzanak ki konkrét iránymutatást a következő végrehajtási szakaszban végzendő értékelések szemléletének koherensebbé és egységesebbé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok tengervédelmi stratégiái végrehajtásának második szakasza is hozzájáruljon a 2008/56/EK irányelvben foglalt célok eléréséhez, és a jó környezeti állapot egységesebb értelmezést kapjon, a Bizottság az első végrehajtási szakaszról szóló jelentésében azt javasolta, hogy a Bizottság szolgálatai és a tagállamok 2015-ig uniós szinten együttműködve vizsgálják felül, erősítsék meg és igazítsák ki a 2010/477/EU bizottsági határozatot (3) azzal a céllal, hogy a jó környezeti állapotra vonatkozó kritériumok és módszertani előírások egyértelműbbé, egyszerűbbé, lényegre törőbbé, koherensebbé és összehasonlíthatóvá váljanak, egyúttal pedig tekintsék át és szükség szerint vizsgálják felül a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv III. mellékletét, és dolgozzanak ki konkrét iránymutatást a következő végrehajtási szakaszban végzendő értékelések szemléletének koherensebbé és egységesebbé tétele érdekében.

| (4) | A 2010/477/EU határozat felülvizsgálatát kiegészítendő, a 2008/56/EK irányelv III. mellékletének felülvizsgálatára van szükség. Ezenkívül az irányelv szövegében nincs konkrétan kifejtve a 2008/56/EK irányelv III. melléklete, valamint a jó környezeti állapot meghatározásakor alkalmazandó, az irányelv I. mellékletében felsorolt minőségi mutatók közötti kapcsolat, így nem elég egyértelmű. A Bizottság egy 2011-es szolgálati munkadokumentumában (4) magyarázattal szolgált a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében felsorolt minőségi mutatók, az irányelv III. mellékletében meghatározott elemek és a 2010/477/EU határozatban előírt kritériumok és mutatók közötti kapcsolatot illetően, azonban ezek lényegi jellemzői miatt csak részleges magyarázattal szolgálhatott. A szóban forgó kapcsolódások pontosítása és a végrehajtás elősegítése érdekében a 2008/56/EK irányelv III. mellékletének oly módon történő felülvizsgálatára van szükség, hogy az ökoszisztéma-elemek, valamint a tengeri környezetet érő, ember okozta terhelések és hatások jobban összekapcsolhatók legyenek a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében szereplő mutatókkal és a 2010/477/EU határozat felülvizsgálatának eredményeivel. |
| --- | --- |

(4)

A 2010/477/EU határozat felülvizsgálatát kiegészítendő, a 2008/56/EK irányelv III. mellékletének felülvizsgálatára van szükség. Ezenkívül az irányelv szövegében nincs konkrétan kifejtve a 2008/56/EK irányelv III. melléklete, valamint a jó környezeti állapot meghatározásakor alkalmazandó, az irányelv I. mellékletében felsorolt minőségi mutatók közötti kapcsolat, így nem elég egyértelmű. A Bizottság egy 2011-es szolgálati munkadokumentumában (4) magyarázattal szolgált a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében felsorolt minőségi mutatók, az irányelv III. mellékletében meghatározott elemek és a 2010/477/EU határozatban előírt kritériumok és mutatók közötti kapcsolatot illetően, azonban ezek lényegi jellemzői miatt csak részleges magyarázattal szolgálhatott. A szóban forgó kapcsolódások pontosítása és a végrehajtás elősegítése érdekében a 2008/56/EK irányelv III. mellékletének oly módon történő felülvizsgálatára van szükség, hogy az ökoszisztéma-elemek, valamint a tengeri környezetet érő, ember okozta terhelések és hatások jobban összekapcsolhatók legyenek a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében szereplő mutatókkal és a 2010/477/EU határozat felülvizsgálatának eredményeivel.

| (5) | Célszerű, hogy a 2008/56/EK irányelv III. melléklete rendelkezzen a jó környezeti állapotra (az irányelv 9. cikkének (1) bekezdése) vonatkozó értékelést (az irányelv 8. cikkének (1) bekezdése) szolgáló elemekről, a nyomon követést (az irányelv 11. cikkének (1) bekezdése) szolgáló, az értékelést kiegészítő elemekről (pl. hőmérséklet, sótartalom), valamint a célok megállapításakor (az irányelv 10. cikkének (1) bekezdése) figyelembe veendő elemekről. Ezen elemek relevanciája az egyes régiók és tagállamok esetében a regionális jellemzők különbözősége miatt eltérő. Emiatt a szóban forgó elemeket csak akkor szükséges meghatározni, ha a 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti „főbb tulajdonságoknak és jellemzőknek”, illetve b) pontja szerinti „fő terheléseknek és hatásoknak” minősülnek, és az érintett tagállam vizeiben előfordulnak. |
| --- | --- |

(5)

Célszerű, hogy a 2008/56/EK irányelv III. melléklete rendelkezzen a jó környezeti állapotra (az irányelv 9. cikkének (1) bekezdése) vonatkozó értékelést (az irányelv 8. cikkének (1) bekezdése) szolgáló elemekről, a nyomon követést (az irányelv 11. cikkének (1) bekezdése) szolgáló, az értékelést kiegészítő elemekről (pl. hőmérséklet, sótartalom), valamint a célok megállapításakor (az irányelv 10. cikkének (1) bekezdése) figyelembe veendő elemekről. Ezen elemek relevanciája az egyes régiók és tagállamok esetében a regionális jellemzők különbözősége miatt eltérő. Emiatt a szóban forgó elemeket csak akkor szükséges meghatározni, ha a 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti „főbb tulajdonságoknak és jellemzőknek”, illetve b) pontja szerinti „fő terheléseknek és hatásoknak” minősülnek, és az érintett tagállam vizeiben előfordulnak.

| (6) | Fontos biztosítani, hogy a 2008/56/EK irányelv III. mellékletében szereplő elemek egyértelműen kapcsolódjanak az ugyanazon irányelv I. mellékletében felsorolt minőségi mutatókhoz, a tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó, a 2008/56/EK irányelv 9. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság által meghatározott kritériumokhoz és módszertani előírásokhoz, valamint ezen kritériumoknak és módszertani előírásoknak a 2008/56/EK irányelv 8., 9., 10. és 11. cikke összefüggésében történő alkalmazásához. Ebben az összefüggésben az említett elemeknek általánosnak és az Unió egészében alkalmazhatónak kell lenniük, tekintettel arra, hogy konkrétabb elemeket a Bizottság a 2008/56/EK irányelv 9. cikke (3) bekezdése alapján, illetőleg a jó környezeti állapotot jelző mutatóknak az említett irányelv 9. cikke (1) bekezdése alapján történő megállapításának keretében is meghatározhat. |
| --- | --- |

(6)

Fontos biztosítani, hogy a 2008/56/EK irányelv III. mellékletében szereplő elemek egyértelműen kapcsolódjanak az ugyanazon irányelv I. mellékletében felsorolt minőségi mutatókhoz, a tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó, a 2008/56/EK irányelv 9. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság által meghatározott kritériumokhoz és módszertani előírásokhoz, valamint ezen kritériumoknak és módszertani előírásoknak a 2008/56/EK irányelv 8., 9., 10. és 11. cikke összefüggésében történő alkalmazásához. Ebben az összefüggésben az említett elemeknek általánosnak és az Unió egészében alkalmazhatónak kell lenniük, tekintettel arra, hogy konkrétabb elemeket a Bizottság a 2008/56/EK irányelv 9. cikke (3) bekezdése alapján, illetőleg a jó környezeti állapotot jelző mutatóknak az említett irányelv 9. cikke (1) bekezdése alapján történő megállapításának keretében is meghatározhat.

| (7) | A 2008/56/EK irányelv III. mellékletében szereplő 1. és 2. táblázatot indokolt úgy módosítani, hogy egyértelműbben kapcsolódjanak az állapotra vonatkozó elemekhez (1. táblázat), illetve a terhelési elemekhez és azok hatásaihoz (2. táblázat), és hogy a bennük felsorolt elemek közvetlenül kapcsolódjanak az irányelv I. mellékletében felsorolt minőségi mutatókhoz és ezeken keresztül a 2008/56/EK irányelv 9. cikke (3) bekezdése alapján a Bizottság által meghatározott kritériumokhoz. |
| --- | --- |

(7)

A 2008/56/EK irányelv III. mellékletében szereplő 1. és 2. táblázatot indokolt úgy módosítani, hogy egyértelműbben kapcsolódjanak az állapotra vonatkozó elemekhez (1. táblázat), illetve a terhelési elemekhez és azok hatásaihoz (2. táblázat), és hogy a bennük felsorolt elemek közvetlenül kapcsolódjanak az irányelv I. mellékletében felsorolt minőségi mutatókhoz és ezeken keresztül a 2008/56/EK irányelv 9. cikke (3) bekezdése alapján a Bizottság által meghatározott kritériumokhoz.

| (8) | Annak érdekében, hogy a tagállamok iránymutatást kapjanak a tengervizek 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdése c) pontjában említett használatának és az irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett emberi tevékenységeknek az értékeléséhez, valamint az irányelv 11. cikkében előírt kapcsolódó nyomon követéshez, indokolt a 2. táblázatot kibővíteni a szóban forgó felhasználások és emberi tevékenységek indikatív felsorolásával annak érdekében, hogy ezek értékelése minden tengeri régió és alrégió esetében egységesen történjen. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a tagállamok iránymutatást kapjanak a tengervizek 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdése c) pontjában említett használatának és az irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett emberi tevékenységeknek az értékeléséhez, valamint az irányelv 11. cikkében előírt kapcsolódó nyomon követéshez, indokolt a 2. táblázatot kibővíteni a szóban forgó felhasználások és emberi tevékenységek indikatív felsorolásával annak érdekében, hogy ezek értékelése minden tengeri régió és alrégió esetében egységesen történjen.

| (9) | A 2008/56/EK irányelv III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 2008/56/EK irányelv III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/56/EK irányelv 25. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott szabályozási bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/56/EK irányelv 25. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott szabályozási bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2008/56/EK irányelv III. mellékletének helyébe ezen irányelv mellékletének szövege lép.

2. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2018. december 7-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(3)   Az ezen irányelv átültetésére vonatkozó kötelezettség nem vonatkozik a tengervizekkel nem rendelkező tagállamokra.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

1

(2)  A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: A tengervédelmi stratégiáról szóló (2008/56/EK) keretirányelv végrehajtásának első szakasza – Az Európai Bizottság értékelése és útmutatója (COM(2014) 97 final, 2014.2.20.).

2

(3)  A Bizottság 2010. szeptember 1-jei 2010/477/EU határozata a tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó kritériumokról és módszertani előírásokról (HL L 232., 2010.9.2., 14. o.).

3

(4)  SEC(2011) 1255 bizottsági szolgálati munkadokumentum.

4

---

MELLÉKLET

III. MELLÉKLET

A tengervizek szempontjából releváns ökoszisztéma-elemek, ember okozta terhelések és emberi tevékenységek indikatív felsorolásai

(8. cikk (1) bekezdés, 9. cikk (1) bekezdés, 9. cikk (3) bekezdés, 10. cikk (1) bekezdés, 11. cikk (1) bekezdés és 24. cikk)

1. táblázat

A tengeri ökoszisztémák szerkezete, működése és folyamatai

különösen a 8. cikk (1) bekezdésének a) pontja, valamint 9. és 11. cikke alkalmazásában

| Témakör | Ökoszisztéma-elemek | Lehetséges paraméterek és jellemzők (1. megjegyzés) | Az I. mellékletben meghatározott releváns minőségi mutatók (2. és 3. megjegyzés) |
| --- | --- | --- | --- |
| Fajok | A tengeri régió vagy alrégió tengeri madarainak, emlőseinek, hüllőinek, halainak és lábasfejűinek fajcsoportjai (4. megjegyzés) | Térbeli és időbeli változás fajonként vagy populációnként:






  — | eloszlás, abundancia és/vagy biomassza |

Témakör

Ökoszisztéma-elemek

Lehetséges paraméterek és jellemzők (1. megjegyzés)

Az I. mellékletben meghatározott releváns minőségi mutatók (2. és 3. megjegyzés)

Fajok

A tengeri régió vagy alrégió tengeri madarainak, emlőseinek, hüllőinek, halainak és lábasfejűinek fajcsoportjai (4. megjegyzés)

Térbeli és időbeli változás fajonként vagy populációnként:

—

eloszlás, abundancia és/vagy biomassza

| — | méreteloszlás, korszerkezet és nemi összetétel |
| --- | --- |

—

méreteloszlás, korszerkezet és nemi összetétel

| — | fogamzóképesség, túlélési arány és mortalitás / sérülések aránya |
| --- | --- |

—

fogamzóképesség, túlélési arány és mortalitás / sérülések aránya

| — | viselkedés, ezen belül mozgás és vándorlás |
| --- | --- |

—

viselkedés, ezen belül mozgás és vándorlás

| — | faj élőhelye (kiterjedés, alkalmasság) |
| --- | --- |

—

faj élőhelye (kiterjedés, alkalmasság)

A csoport faji összetétele

(1); (3)

Élőhelyek

Tágabb élőhelytípusok a vízoszlopban (nyílt vízi) és a tengerfenéken (fenéki) (5. megjegyzés) vagy más élőhelytípusok, ideértve az azokhoz tartozó biológiai életközösségeket az egész tengeri régióban vagy alrégióban

Élőhelytípus szerint:

| — | az élőhelyek eloszlása és kiterjedése (és térfogata, ha releváns) |
| --- | --- |

—

az élőhelyek eloszlása és kiterjedése (és térfogata, ha releváns)

| — | faji összetétel, abundancia és/vagy biomassza (térbeli és időbeli változás) |
| --- | --- |

—

faji összetétel, abundancia és/vagy biomassza (térbeli és időbeli változás)

| — | fajok méreteloszlása és korszerkezete (ha releváns) |
| --- | --- |

—

fajok méreteloszlása és korszerkezete (ha releváns)

| — | fizikai, hidrológiai és kémiai jellemzők |
| --- | --- |

—

fizikai, hidrológiai és kémiai jellemzők

Továbbá nyílt vízi élőhelyek esetében:

| — | klorofil-A-koncentráció |
| --- | --- |

—

klorofil-A-koncentráció

| — | planktonvirágzás gyakorisága és térbeli kiterjedése |
| --- | --- |

—

planktonvirágzás gyakorisága és térbeli kiterjedése

(1); (6)

Ökoszisztémák, beleértve a táplálékhálózatokat is

Az ökoszisztémák szerkezete, működése és folyamatai, ezen belül:

| — | fizikai és hidrológiai jellemzők |
| --- | --- |

—

fizikai és hidrológiai jellemzők

| — | kémiai jellemzők |
| --- | --- |

—

kémiai jellemzők

| — | biológiai jellemzők |
| --- | --- |

—

biológiai jellemzők

| — | működés és folyamatok |
| --- | --- |

—

működés és folyamatok

Térbeli és időbeli változás a következőkben:

| — | hőmérséklet és jégmennyiség |
| --- | --- |

—

hőmérséklet és jégmennyiség

| — | hidrológia (hullám- és áramlásviszonyok; vízfeltörés, keveredés, tartózkodási idő, frissvíz-beáramlás; tengerszint) |
| --- | --- |

—

hidrológia (hullám- és áramlásviszonyok; vízfeltörés, keveredés, tartózkodási idő, frissvíz-beáramlás; tengerszint)

| — | batimetria |
| --- | --- |

—

batimetria

| — | zavarosság (iszap-/üledéktartalom), áttetszőség, zaj |
| --- | --- |

—

zavarosság (iszap-/üledéktartalom), áttetszőség, zaj

| — | tengerfenék talaja és morfológiája |
| --- | --- |

—

tengerfenék talaja és morfológiája

| — | sótartalom, tápanyagok (N, P), szerves szén, oldott gázok (pCO2, O2) és pH |
| --- | --- |

—

sótartalom, tápanyagok (N, P), szerves szén, oldott gázok (pCO2, O2) és pH

| — | az élőhelyek és a tengeri madarak, emlősök, hüllők, halak és lábasfejűek fajai közötti kapcsolat |
| --- | --- |

—

az élőhelyek és a tengeri madarak, emlősök, hüllők, halak és lábasfejűek fajai közötti kapcsolat

| — | a nyílt vízi és fenéki életközösségek szerkezete |
| --- | --- |

—

a nyílt vízi és fenéki életközösségek szerkezete

| — | termelékenység |
| --- | --- |

—

termelékenység

(1); (4)

Megjegyzések az 1. táblázathoz

| 1. megjegyzés: | Fajokra, élőhelyekre és ökoszisztémákra vonatkozó olyan paraméterek és jellemzők indikatív listája, amelyeket befolyásolnak az e melléklet 2. táblázatában szereplő terhelések, és amelyek relevánsak a 9. cikk (3) bekezdésének megfelelően meghatározott kritériumok szempontjából. A nyomon követés és az értékelés céljára szolgáló paramétereket és jellemzőket az ezen irányelvben foglalt követelményekkel összhangban kell meghatározni, ideértve a 8–11. cikkben foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

1. megjegyzés:

| 2. megjegyzés: | Az ezen oszlopban szereplő számok az I. melléklet azonos számú pontjaira utalnak. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

| 3. megjegyzés: | Az 1. táblázatban csak azok az állapotra vonatkozó (1), (3), (4) és (6) minőségi mutatók szerepelnek, amelyekre vonatkozóan a 9. cikk (3) bekezdése alapján kritériumokat állapítottak meg. Az I. mellékletben szereplő minden más (azaz terhelésre vonatkozó) minőségi mutató minden egyes témakörben külön releváns lehet. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

| 4. megjegyzés: | E fajcsoportok részletesebb meghatározását a a tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó kritériumok és módszertani előírások, a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek megállapításáról, valamint a 2010/477/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/848 bizottsági rendelet (lásd e Hivatalos Lap 43. oldalát) mellékletének II. része tartalmazza. |
| --- | --- |

4. megjegyzés:

| 5. megjegyzés: | E tágabb élőhelytípusok részletesebb meghatározását az (EU) 2017/848 határozat mellékletének II. része tartalmazza. |
| --- | --- |

5. megjegyzés:

2. táblázat

A tengeri környezetet érő, ember okozta terhelések és a tengeri környezetben zajló vagy azt befolyásoló felhasználások és emberi tevékenységek

| 2a. | A tengeri környezetet érő, ember okozta terhelések
  különösen a 8. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja, valamint 9., 10. és 11. cikke alkalmazásában |
| --- | --- |

2a.

különösen a 8. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja, valamint 9., 10. és 11. cikke alkalmazásában

Témakör

Terhelés (1. megjegyzés)

Lehetséges paraméterek

Az I. mellékletben meghatározott releváns minőségi mutatók (2. és 3. megjegyzés)

Biológiai

Nem őshonos fajok bekerülése és terjedése

A terhelés intenzitása, valamint térbeli és időbeli változása a tengeri környezetben, továbbá – ha releváns – a terhelés forrásánál

A terhelés környezeti hatásainak értékeléséhez ki kell választani az 1. táblázatból a releváns ökoszisztéma-elemeket és paramétereket.

(2)

Kórokozó mikrobák bekerülése

Génmódosított fajok bekerülése és őshonos fajok áthelyeződése

Természetes biológiai életközösségek csökkenése vagy változása állat- vagy növényfajok tenyésztése, illetve termesztése miatt

Fajok emberi jelenlét általi megzavarása (pl. szaporodó-, pihenő- és táplálkozóhelyen)

Vadon élő fajok kivonása vagy mortalitása/sérülése (kereskedelmi halászat, hobbihorgászat és egyéb tevékenységek következtében)

(3)

Fizikai

Tengerfenék fizikai zavarása (időleges vagy visszafordítható)

(6); (7)

Fizikai veszteség (a tengerfenék talajának vagy morfológiájának tartós megváltozása vagy a tengerfenéken végzett kitermelés miatt)

Hidrológiai viszonyok változása

Anyagok, hulladék és energia

Tápanyagok bejutása – diffúz források, pontszerű források, légköri lerakódás

(5)

Szerves anyagok bejutása – diffúz források és pontszerű források

Egyéb anyagok (pl. szintetikus anyagok, nem szintetikus anyagok, radionuklidok) bejutása – diffúz források, pontszerű források, légköri lerakódás, akut események

(8); (9)

Hulladékok bekerülése (szilárd hulladék, beleértve a mikrohulladékot is)

(10)

Ember keltette zaj (impulzív, folyamatos) bekerülése

(11)

Egyéb energiák (például elektromágneses mezők, fény és hő) bekerülése

Víz bekerülése – pontszerű forrás (pl. sós víz)

| 2b. | A tengeri környezetben zajló vagy azt befolyásoló felhasználások és emberi tevékenységek
  különösen a 8. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja (a c) pont szempontjából csak a *-gal jelzett tevékenységek relevánsak), valamint 10. és 13. cikke alkalmazásában |
| --- | --- |

2b.

különösen a 8. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja (a c) pont szempontjából csak a *-gal jelzett tevékenységek relevánsak), valamint 10. és 13. cikke alkalmazásában

Témakör

Tevékenység

Folyó, tengerpart vagy tengerfenék fizikai átalakítása (vízgazdálkodás)

Szárazföld kiterjesztése

Csatornaépítés és egyéb folyómeder-módosítás

Tengerparti védművek és árvízvédelem*

Tengeri létesítmények (nem olaj, gáz vagy megújuló energiák kitermelésére)*

Tengerfenék morfológiájának átalakítása, például kotrással vagy anyagok lerakásával*

Nem élő erőforrások kitermelése

Ásványi anyagok (kőzet, érc, kavics, homok, kagyló) kitermelése*

Kőolaj- és földgázkitermelés, beleértve az infrastruktúrát*

Sókitermelés*

Vízkitermelés*

Energiatermelés

Megújulóenergia-termelés (szél-, hullám- és árapály-energia), beleértve az infrastruktúrát*

Nem megújuló energia termelése

Villamosenergia-átvitel és hírközlés (kábelen)*

Élő erőforrások kitermelése

Halak, kagylók és rákok halászata (hivatásos, szabadidős)*

Halak, kagylók és rákok feldolgozása*

Tengeri növények betakarítása*

Más célú halászat és gyűjtés*

Élő erőforrások termesztése/tenyésztése

Akvakultúra – tengeri, beleértve az infrastruktúrát*

Akvakultúra – édesvízi

Mezőgazdaság

Erdőgazdálkodás

Közlekedés

Közlekedési infrastruktúra*

Közlekedés – vízi*

Közlekedés – légi

Közlekedés – szárazföldi

Városi és ipari felhasználások

Városi felhasználások

Ipari felhasználások

Hulladékkezelés és -ártalmatlanítás*

Idegenforgalom és szabadidő

Idegenforgalmi és szabadidős infrastruktúra*

Idegenforgalmi és szabadidős tevékenységek*

Biztonság/védelem

Katonai műveletek (a 2. cikk (2) bekezdése szerint)

Oktatás és kutatás

Kutatási, vizsgálati és oktatási célú tevékenységek*

Megjegyzések a 2. táblázathoz

| 1. megjegyzés: | Az értékeléskor vizsgálni kell a terhelések tengeri környezetbeli szintjét és adott esetben a (szárazföldi és légköri forrásokból származó) bekerülések arányát. |
| --- | --- |

1. megjegyzés:

| 2. megjegyzés: | Az ezen oszlopban szereplő számok az I. melléklet azonos számú pontjaira utalnak. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

| 3. megjegyzés: | A 2a. táblázatban csak azok a terhelésre vonatkozó (2), (3), (5), (6), (7), (8), (9), (10) és (11) minőségi mutatók szerepelnek, amelyekre vonatkozóan a 9. cikk (3) bekezdése alapján kritériumokat állapítottak meg. Az I. mellékletben szereplő minden más (azaz állapotra vonatkozó) minőségi mutató minden egyes témakörben külön releváns lehet.” |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

---

HATÁROZATOK

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/34

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/846 HATÁROZATA

(2017. március 16.)

a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 226. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 226. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (1),

| — | tekintettel a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállításáról, feladatairól, összetételéről és mandátumának időtartamáról szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1021 határozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállításáról, feladatairól, összetételéről és mandátumának időtartamáról szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1021 határozatára (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 198. cikkének (11) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 198. cikkének (11) bekezdésére,

| A. | mivel a vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbítását kérte annak érdekében, hogy megbízatását teljes mértékben és megfelelően végrehajthassa, figyelembe véve a megvizsgálandó dokumentumok, a megrendelt elemzések és a meghallgatandó érdekelt felek számát; |
| --- | --- |

A.

mivel a vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbítását kérte annak érdekében, hogy megbízatását teljes mértékben és megfelelően végrehajthassa, figyelembe véve a megvizsgálandó dokumentumok, a megrendelt elemzések és a meghallgatandó érdekelt felek számát;

1.

úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság hivatali idejét három hónappal meghosszabbítja.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

---

(1)  
  HL L 113., 1995.5.19., 1. o.

1

(2)  
  HL L 166., 2016.6.24., 10. o.

2

---

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/847 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. május 16.)

a Dánia által kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről

(az értesítés a C(2017) 2891. számú dokumentummal történt)

(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK irányelv alapján a Bizottság a Dánia által kért eltérés engedélyezéséről szóló, 2002. november 18-i 2002/915/EK határozatában (2) engedélyezte, hogy az 1999–2003 közötti időszakra vonatkozó dániai cselekvési program keretében egyes szarvasmarhatartó gazdaságokban évente és hektáronként legfeljebb 230 kg nitrogént tartalmazó istállótrágyát alkalmazzanak. Az eltérés időtartamát a 2005/294/EK bizottsági határozat (3) a 2004–2007 közötti időszakra vonatkozó dániai cselekvési programmal, a 2008/664/EK bizottsági határozat (4) a 2008–2012 közötti időszakra vonatkozó dániai cselekvési programmal, a 2012/659/EU bizottsági végrehajtási határozat (5) pedig a 2008–2015 közötti időszakra vonatkozó dániai cselekvési programmal összefüggésben meghosszabbította. |
| --- | --- |

(1)

A vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK irányelv alapján a Bizottság a Dánia által kért eltérés engedélyezéséről szóló, 2002. november 18-i 2002/915/EK határozatában (2) engedélyezte, hogy az 1999–2003 közötti időszakra vonatkozó dániai cselekvési program keretében egyes szarvasmarhatartó gazdaságokban évente és hektáronként legfeljebb 230 kg nitrogént tartalmazó istállótrágyát alkalmazzanak. Az eltérés időtartamát a 2005/294/EK bizottsági határozat (3) a 2004–2007 közötti időszakra vonatkozó dániai cselekvési programmal, a 2008/664/EK bizottsági határozat (4) a 2008–2012 közötti időszakra vonatkozó dániai cselekvési programmal, a 2012/659/EU bizottsági végrehajtási határozat (5) pedig a 2008–2015 közötti időszakra vonatkozó dániai cselekvési programmal összefüggésben meghosszabbította.

| (2) | A 2012/659/EU végrehajtási határozatban engedélyezett eltérés (a 2014–2015-ös időszakban) megközelítőleg 1 500 gazdaságot, 425 102 számosállat-egységet és 205 165 hektár szántóföldet érintett, ami az összes gazdaság 4,0 %-át, az összes számosállat-egység 18,6 %-át, és Dánia mezőgazdasági összterületének 8,2 %-át jelenti. |
| --- | --- |

(2)

A 2012/659/EU végrehajtási határozatban engedélyezett eltérés (a 2014–2015-ös időszakban) megközelítőleg 1 500 gazdaságot, 425 102 számosállat-egységet és 205 165 hektár szántóföldet érintett, ami az összes gazdaság 4,0 %-át, az összes számosállat-egység 18,6 %-át, és Dánia mezőgazdasági összterületének 8,2 %-át jelenti.

| (3) | 2016. február 4-én Dánia kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésében biztosított eltérés megújítása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

2016. február 4-én Dánia kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésében biztosított eltérés megújítása érdekében.

| (4) | Dánia a 91/676/EGK irányelv 5. cikkével összhangban cselekvési programmal rendelkezik a 2016–2018-as időszakra, mégpedig a kereskedelmi haszonállatokról, az istállótrágyáról, a szilázsról (stb.) szóló 2016. november 15-i 1324. sz. rendelet egyes részeinek, a gazdaságok talajjavítószer-felhasználásáról és a növénytakaróról szóló, 2016. április 27-i 388. sz. egységes szerkezetbe foglalt törvénynek, a gazdaságoknak a 2016–2017-es tervezési időszakban történő talajjavítószer-felhasználásáról szóló, 2016. július 1-jei 1055. sz. rendeletnek, valamint a gazdaságok talajjavítószer-felhasználásáról és a növénytakaróról szóló törvényben előírt új célzott köztesnövénykultúra-rendszer kötelező részének az elfogadása révén. Ezen túlmenően a dán szabályozás magában foglal egy új általános foszforrendeletet is, az állattartó gazdaságok környezetvédelmi jóváhagyásáról (stb.) szóló törvénynek, valamint a kereskedelmi haszonállatokról, az istállótrágyáról, a szilázsról (stb.) szóló rendeletnek megfelelően. |
| --- | --- |

(4)

Dánia a 91/676/EGK irányelv 5. cikkével összhangban cselekvési programmal rendelkezik a 2016–2018-as időszakra, mégpedig a kereskedelmi haszonállatokról, az istállótrágyáról, a szilázsról (stb.) szóló 2016. november 15-i 1324. sz. rendelet egyes részeinek, a gazdaságok talajjavítószer-felhasználásáról és a növénytakaróról szóló, 2016. április 27-i 388. sz. egységes szerkezetbe foglalt törvénynek, a gazdaságoknak a 2016–2017-es tervezési időszakban történő talajjavítószer-felhasználásáról szóló, 2016. július 1-jei 1055. sz. rendeletnek, valamint a gazdaságok talajjavítószer-felhasználásáról és a növénytakaróról szóló törvényben előírt új célzott köztesnövénykultúra-rendszer kötelező részének az elfogadása révén. Ezen túlmenően a dán szabályozás magában foglal egy új általános foszforrendeletet is, az állattartó gazdaságok környezetvédelmi jóváhagyásáról (stb.) szóló törvénynek, valamint a kereskedelmi haszonállatokról, az istállótrágyáról, a szilázsról (stb.) szóló rendeletnek megfelelően.

| (5) | A 91/676/EGK irányelvet végrehajtó dán jogszabály határértékeket tartalmaz a nitrogén alkalmazására vonatkozóan. Elfogadták a foszfor alkalmazását korlátozó jogszabályokat, amelyek 2017 augusztusában lépnek hatályba. |
| --- | --- |

(5)

A 91/676/EGK irányelvet végrehajtó dán jogszabály határértékeket tartalmaz a nitrogén alkalmazására vonatkozóan. Elfogadták a foszfor alkalmazását korlátozó jogszabályokat, amelyek 2017 augusztusában lépnek hatályba.

| (6) | A vízi környezet és mezőgazdasági gyakorlat helyzetéről és tendenciáiról szóló, a 2012 és 2015 közötti időszakot érintő dán jelentés kimutatta, hogy 2014-ben az éves nemzeti többlet 80 kg N/ha volt, és hogy 2012-ben a tengerbe történő teljes mezőgazdasági nitrogén-kibocsátás a teljes kibocsátás mintegy 70 %-át tette ki. Dánia becslése szerint a part menti vizek szárazföldi eredetű terhelését 56,8 Mt-ról 44,7 Mt-ra kell csökkenteni a jó ökológiai állapot támogatása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

A vízi környezet és mezőgazdasági gyakorlat helyzetéről és tendenciáiról szóló, a 2012 és 2015 közötti időszakot érintő dán jelentés kimutatta, hogy 2014-ben az éves nemzeti többlet 80 kg N/ha volt, és hogy 2012-ben a tengerbe történő teljes mezőgazdasági nitrogén-kibocsátás a teljes kibocsátás mintegy 70 %-át tette ki. Dánia becslése szerint a part menti vizek szárazföldi eredetű terhelését 56,8 Mt-ról 44,7 Mt-ra kell csökkenteni a jó ökológiai állapot támogatása érdekében.

| (7) | A dán jogszabályoknak egy, a köztes növénykultúrákra vonatkozó önkéntes és kötelező előírásokat kombináló célzott rendszert kellene magukban foglalniuk a 2017-es és a 2018-as évet érintően. E rendszer keretében a köztes kultúrákra vonatkozó kötelező rendelkezések automatikusan hatályba lépnének abban az esetben, ha a köztes kultúrákra vonatkozó önkéntes megállapodások nem teljesítenék a környezetvédelmi célkitűzéseket. A gazdaságok talajjavítószer-felhasználásáról és a növénytakaróról szóló dán törvény értelmében a köztes kultúrákkal beültetett területek kiegészítik a nemzeti követelmények szerinti kötelező köztes növénykultúrákat. Ezek az intézkedések szükségesek ahhoz, hogy a jelenlegi eltérés alkalmazása ne vezessen a víz minőségének romlásához. |
| --- | --- |

(7)

A dán jogszabályoknak egy, a köztes növénykultúrákra vonatkozó önkéntes és kötelező előírásokat kombináló célzott rendszert kellene magukban foglalniuk a 2017-es és a 2018-as évet érintően. E rendszer keretében a köztes kultúrákra vonatkozó kötelező rendelkezések automatikusan hatályba lépnének abban az esetben, ha a köztes kultúrákra vonatkozó önkéntes megállapodások nem teljesítenék a környezetvédelmi célkitűzéseket. A gazdaságok talajjavítószer-felhasználásáról és a növénytakaróról szóló dán törvény értelmében a köztes kultúrákkal beültetett területek kiegészítik a nemzeti követelmények szerinti kötelező köztes növénykultúrákat. Ezek az intézkedések szükségesek ahhoz, hogy a jelenlegi eltérés alkalmazása ne vezessen a víz minőségének romlásához.

| (8) | A 2012/659/EU végrehajtási határozattal engedélyezett eltéréssel kapcsolatban Dánia által benyújtott adatok azt mutatják, hogy az eltérés nem eredményezett vízminőségromlást az eltérés által érintett területekhez képest. A Dánia által a 91/676/EGK irányelv 2012–2015-ös időszakban történő végrehajtására vonatkozóan bemutatott adatokból (6) kiderül, hogy a felszín alatti vizek esetében a megfigyelő állomások mintegy 16 %-a 50 mg/l-t meghaladó, a megfigyelő állomások kb. 23 %-a pedig 40 mg/l-t meghaladó átlagos nitrátkoncentrációt mért Dániában. A megfigyelési adatok szerint a felszín alatti vizekben az előző jelentéstételi időszakhoz (2008–2011) viszonyítva a nitrátkoncentráció stagnál. A felszíni vizek esetében az ellenőrző pontok többsége azt mutatja, hogy a nitrátkoncentráció átlagosan 50 mg/l alatti és nagyjából változatlan. A 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó jelentés megállapítja, hogy a 119 parti vízből kettőt „jó” állapotúnak minősítettek. |
| --- | --- |

(8)

A 2012/659/EU végrehajtási határozattal engedélyezett eltéréssel kapcsolatban Dánia által benyújtott adatok azt mutatják, hogy az eltérés nem eredményezett vízminőségromlást az eltérés által érintett területekhez képest. A Dánia által a 91/676/EGK irányelv 2012–2015-ös időszakban történő végrehajtására vonatkozóan bemutatott adatokból (6) kiderül, hogy a felszín alatti vizek esetében a megfigyelő állomások mintegy 16 %-a 50 mg/l-t meghaladó, a megfigyelő állomások kb. 23 %-a pedig 40 mg/l-t meghaladó átlagos nitrátkoncentrációt mért Dániában. A megfigyelési adatok szerint a felszín alatti vizekben az előző jelentéstételi időszakhoz (2008–2011) viszonyítva a nitrátkoncentráció stagnál. A felszíni vizek esetében az ellenőrző pontok többsége azt mutatja, hogy a nitrátkoncentráció átlagosan 50 mg/l alatti és nagyjából változatlan. A 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó jelentés megállapítja, hogy a 119 parti vízből kettőt „jó” állapotúnak minősítettek.

| (9) | Dánia kérelmének a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésében leírt tényezők szerinti vizsgálata alapján, valamint a 2002/915/EK, a 2005/294/EK, 2008/664/EK határozatban és a 2012/659/EU végrehajtási határozatban engedélyezett eltérés kapcsán szerzett tapasztalatok fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy – amennyiben bizonyos előírt szigorú feltételek teljesülnek –, a Dánia által tervezett, évenként és hektáronként 230 kg nitrogént tartalmazó trágyamennyiség nem fogja veszélyeztetni a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseinek elérését. |
| --- | --- |

(9)

Dánia kérelmének a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésében leírt tényezők szerinti vizsgálata alapján, valamint a 2002/915/EK, a 2005/294/EK, 2008/664/EK határozatban és a 2012/659/EU végrehajtási határozatban engedélyezett eltérés kapcsán szerzett tapasztalatok fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy – amennyiben bizonyos előírt szigorú feltételek teljesülnek –, a Dánia által tervezett, évenként és hektáronként 230 kg nitrogént tartalmazó trágyamennyiség nem fogja veszélyeztetni a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseinek elérését.

| (10) | Az évente és hektáronként legfeljebb 230 kg nitrogént tartalmazó istállótrágya alkalmazására jogosult gazdaságokban a trágyázási terveket időben aktualizálják a tényleges mezőgazdasági gyakorlattal való összhang érdekében, valamint a talajvíz őszi nitrátveszteségének pótlása és a téli nitrogénvesztés korlátozása céljából biztosítják a szántóföld és a köztes kultúrák növénytakarójának folyamatos háborítatlanságát. |
| --- | --- |

(10)

Az évente és hektáronként legfeljebb 230 kg nitrogént tartalmazó istállótrágya alkalmazására jogosult gazdaságokban a trágyázási terveket időben aktualizálják a tényleges mezőgazdasági gyakorlattal való összhang érdekében, valamint a talajvíz őszi nitrátveszteségének pótlása és a téli nitrogénvesztés korlátozása céljából biztosítják a szántóföld és a köztes kultúrák növénytakarójának folyamatos háborítatlanságát.

| (11) | A 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) átfogó, határokon átnyúló vízvédelmi koncepciót vezetett be, amely a vízgyűjtő kerületek köré szerveződik, és amelynek célja, hogy 2015-re minden európai víztest jó állapotú legyen. A tápanyagbevitel csökkentése fontos része ennek a célkitűzésnek. Az e határozat által engedélyezett eltérés nem sérti a 2000/60/EK irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket, és nem zárja ki, hogy az irányelvből származó kötelezettségek teljesítése további intézkedések bevezetését is szükségessé teheti. |
| --- | --- |

(11)

A 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) átfogó, határokon átnyúló vízvédelmi koncepciót vezetett be, amely a vízgyűjtő kerületek köré szerveződik, és amelynek célja, hogy 2015-re minden európai víztest jó állapotú legyen. A tápanyagbevitel csökkentése fontos része ennek a célkitűzésnek. Az e határozat által engedélyezett eltérés nem sérti a 2000/60/EK irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket, és nem zárja ki, hogy az irányelvből származó kötelezettségek teljesítése további intézkedések bevezetését is szükségessé teheti.

| (12) | A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) általános szabályokat fektetett le egy olyan, az Unión belüli térinformációs infrastruktúra kialakítása céljából, amely segíti az uniós környezetvédelmi politika, valamint mindazon további szakpolitikák és tevékenységek alakítását, amelyek hatást gyakorolhatnak a környezetre. Az ezen határozattal kapcsolatosan összegyűjtött térinformatikai adatoknak a szóban forgó irányelv alkalmazási körén belül összhangban kell lenniük annak rendelkezéseivel. Az adminisztratív terhek csökkentése és az adatok egységességének biztosítása érdekében indokolt, hogy Dánia az e határozat végrehajtásához szükséges adatok összegyűjtése során felhasználja az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) V. címének II. fejezete alapján létrehozott integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer által előállított adatokat. |
| --- | --- |

(12)

A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) általános szabályokat fektetett le egy olyan, az Unión belüli térinformációs infrastruktúra kialakítása céljából, amely segíti az uniós környezetvédelmi politika, valamint mindazon további szakpolitikák és tevékenységek alakítását, amelyek hatást gyakorolhatnak a környezetre. Az ezen határozattal kapcsolatosan összegyűjtött térinformatikai adatoknak a szóban forgó irányelv alkalmazási körén belül összhangban kell lenniük annak rendelkezéseivel. Az adminisztratív terhek csökkentése és az adatok egységességének biztosítása érdekében indokolt, hogy Dánia az e határozat végrehajtásához szükséges adatok összegyűjtése során felhasználja az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) V. címének II. fejezete alapján létrehozott integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer által előállított adatokat.

| (13) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Eltérés

A Bizottság engedélyezi Dániának a 2016. február 4-én kelt levélben kérelmezett eltérést, vagyis a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének második albekezdése első mondatában előírt mennyiségnél több istállótrágyából származó nitrogén termőföldi használatát, az e végrehajtási határozatban rögzített feltételekkel.

2. cikk

Hatály

Ez az eltérés azon szarvasmarhatartó gazdaságokra vonatkozik, amelyek esetében a vetésforgó 80 %-ot meghaladó mértékben tartalmaz magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrákat, és amelyekre az 5. cikkel összhangban engedélyt adtak ki.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

a)   „szarvasmarhatartó gazdaság”: olyan mezőgazdasági üzem, amelynek istállótrágyából származó éves nitrogéntermelése meghaladja 300 kg-ot, és e mennyiség legalább kétharmadát szarvasmarhák állítják elő;

„szarvasmarhatartó gazdaság”

b)   „gyep”: állandó vagy időszakos gyepterület;

„gyep”

c)   „fűvel felülvetett növénykultúrák”: silógabona, silókukorica, tavaszi árpa vagy tavaszi árpa és borsó, amelyet betakarítás előtt vagy után fűvel vetnek felül;

„fűvel felülvetett növénykultúrák”

d)   „magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrák”: az alábbiak bármelyike:

„magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrák”

| i. | gyep; |
| --- | --- |

i.

gyep;

| ii. | köztes kultúraként szolgáló gyep; |
| --- | --- |

ii.

köztes kultúraként szolgáló gyep;

| iii. | takarmányrépa; |
| --- | --- |

iii.

takarmányrépa;

| iv. | fűvel felülvetett növénykultúrák; |
| --- | --- |

iv.

fűvel felülvetett növénykultúrák;

e)   „talajszelvény”: a felszíntől 0,90 m mélységig vagy – ha az átlagos legmagasabb talajvízszint a felszíntől mérve 0,90 m-nél kevesebb – az átlagos legmagasabb talajvízszintig terjedő talajréteg.

„talajszelvény”

4. cikk

Az eltérés engedélyezésének feltételei

Az eltérés a következő feltételek teljesülése esetén kerül engedélyezésre:

| 1. | 2017 augusztusától olyan, foszfortartalomra vonatkozó szabályozásnak kell hatályba lépnie, amely a földrajzi elhelyezkedéstől és a talajjavító szer típusától függően az ország egész területén közvetlen foszforhatárértékeket határoz meg különböző szinteken. A felső határértékek az összes talajjavító szerből – a szerves trágyákból, beleértve az istállótrágyát, a biogázüzemi fermentációs maradékból, a gázmentes növényi biomasszából, a szennyvíz tisztításából származó iszapból, valamint az ipari műtrágyákból – származó foszfor alkalmazására vonatkoznak. A foszforérzékeny vízi környezet mintavételi területein szigorúbb foszforalkalmazási felső határértékeket kell bevezetni az összes talajjavítószer-típusra vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.

2017 augusztusától olyan, foszfortartalomra vonatkozó szabályozásnak kell hatályba lépnie, amely a földrajzi elhelyezkedéstől és a talajjavító szer típusától függően az ország egész területén közvetlen foszforhatárértékeket határoz meg különböző szinteken. A felső határértékek az összes talajjavító szerből – a szerves trágyákból, beleértve az istállótrágyát, a biogázüzemi fermentációs maradékból, a gázmentes növényi biomasszából, a szennyvíz tisztításából származó iszapból, valamint az ipari műtrágyákból – származó foszfor alkalmazására vonatkoznak. A foszforérzékeny vízi környezet mintavételi területein szigorúbb foszforalkalmazási felső határértékeket kell bevezetni az összes talajjavítószer-típusra vonatkozóan.

| 2. | Jelző- és felügyeleti rendszert kell felállítani a Dánia mezőgazdasági területein alkalmazott foszfor mennyisége tekintetében. Amennyiben akár a jelzőrendszer, akár a felügyeleti rendszer azt mutatja, hogy Dániában a mezőgazdasági talajokra vonatkozó tényleges éves átlagos foszfortrágyázás mértéke meghaladhatja vagy ténylegesen meghaladta a 2018 és 2025 közötti időszakban elérendő, átlagos nemzeti foszfortrágyázás mértékét, a maximális foszforalkalmazásra vonatkozó felső határértékeket ennek megfelelően csökkenteni kell. |
| --- | --- |

2.

Jelző- és felügyeleti rendszert kell felállítani a Dánia mezőgazdasági területein alkalmazott foszfor mennyisége tekintetében. Amennyiben akár a jelzőrendszer, akár a felügyeleti rendszer azt mutatja, hogy Dániában a mezőgazdasági talajokra vonatkozó tényleges éves átlagos foszfortrágyázás mértéke meghaladhatja vagy ténylegesen meghaladta a 2018 és 2025 közötti időszakban elérendő, átlagos nemzeti foszfortrágyázás mértékét, a maximális foszforalkalmazásra vonatkozó felső határértékeket ennek megfelelően csökkenteni kell.

| 3. | Önkéntes és kötelező köztes növénykultúrákra vonatkozó kombinált célzott rendszert kell alkalmazni annak megfelelően, hogy mekkora szükség mutatkozik a felszín alatti víztestek és a parti vizek nitráttartalmának csökkentésére. Az említett rendszer keretében a köztes kultúrákra vonatkozó kötelező rendelkezések automatikusan hatályba lépnek abban az esetben, ha a köztes kultúrákra vonatkozó önkéntes megállapodások nem teljesítik a környezetvédelmi célkitűzéseket. |
| --- | --- |

3.

Önkéntes és kötelező köztes növénykultúrákra vonatkozó kombinált célzott rendszert kell alkalmazni annak megfelelően, hogy mekkora szükség mutatkozik a felszín alatti víztestek és a parti vizek nitráttartalmának csökkentésére. Az említett rendszer keretében a köztes kultúrákra vonatkozó kötelező rendelkezések automatikusan hatályba lépnek abban az esetben, ha a köztes kultúrákra vonatkozó önkéntes megállapodások nem teljesítik a környezetvédelmi célkitűzéseket.

| 4. | A szóban forgó rendszer keretében létrehozott köztes növénykultúráknak ki kell egészíteniük a kötelező nemzeti követelmény szerinti 10 vagy 14 %-nyi köztes növénykultúrát a gazdaságok növénytermesztési területén, és nem hozhatók létre ugyanazon a területen, amelyet az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos követelmény teljesítése érdekében használtak. |
| --- | --- |

4.

A szóban forgó rendszer keretében létrehozott köztes növénykultúráknak ki kell egészíteniük a kötelező nemzeti követelmény szerinti 10 vagy 14 %-nyi köztes növénykultúrát a gazdaságok növénytermesztési területén, és nem hozhatók létre ugyanazon a területen, amelyet az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos követelmény teljesítése érdekében használtak.

5. cikk

Éves engedély és kötelezettségvállalás

(1)   A szarvasmarha-tenyésztők éves engedély iránti kérelmet nyújthatnak be az illetékes hatóságokhoz az évente és hektáronként legfeljebb 230 kg nitrogént tartalmazó istállótrágya alkalmazására irányulóan.

A kérelem benyújtásának határideje megegyezik az egységes támogatás igénylésének, valamint a talajjavítószer-kvótára és a köztes növénykultúrára vonatkozó terv benyújtásának nemzeti határidejével.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kérelem benyújtásakor a kérelmező nyilatkozik az 7., 8. és 9. cikkben meghatározott követelmények teljesítéséről.

6. cikk

Engedélyezés

A hektáronként és évente legfeljebb 230 kg nitrogént tartalmazó szarvasmarhatrágya – az állatok által kiválasztott szerves trágya vagy a kezelt trágya – bizonyos mennyiségének alkalmazása a 7–9. cikkben meghatározott feltételek mellett engedélyezhető.

7. cikk

A trágya és egyéb talajjavító szerek alkalmazásának feltételei

(1)   A talajba juttatott teljes nitrogénmennyiség nem haladhatja meg a növénykultúra várható tápanyagigényét, figyelembe véve a talajból származó tápanyag-utánpótlást is. Nem haladhatja meg továbbá a 2016–2017-es tervezési időszakban történő mezőgazdasági célú talajjavítószer-felhasználásról szóló, 2016. július 1-jei 1055. sz. rendeletben, valamint a következő tervezési időszakokra vonatkozó megfelelő rendeletekben meghatározott maximális alkalmazási előírásokat.

(2)   A szarvasmarhatartó gazdaság egész területére nézve trágyázási tervet kell készíteni. A trágyázási tervnek hozzáférhetőnek kell lennie a gazdaságban. A tervnek az augusztus 1-jétől a következő év július 31-ig tartó időszakra kell vonatkoznia. A trágyázási tervnek az alábbi információkat kell tartalmaznia:

| a) | vetésforgóterv, amelyben meghatározásra kerülnek a következők:






  1. | a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrák parcelláinak területe; |
| --- | --- | --- |

a)

vetésforgóterv, amelyben meghatározásra kerülnek a következők:

1.

a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrák parcelláinak területe;

| 2. | az 1) alpontban említettektől eltérő növénykultúrák parcelláinak területe; |
| --- | --- |

2.

az 1) alpontban említettektől eltérő növénykultúrák parcelláinak területe;

| 3. | az 1) és 2) alpontban említett parcellák helyét mutató vázlatos térkép; |
| --- | --- |

3.

az 1) és 2) alpontban említett parcellák helyét mutató vázlatos térkép;

| b) | a gazdaság állatállományának nagysága, valamint az állattartási és trágyatárolási rendszer leírása, beleértve a trágyatároló űrtartalmának ismertetését; |
| --- | --- |

b)

a gazdaság állatállományának nagysága, valamint az állattartási és trágyatárolási rendszer leírása, beleértve a trágyatároló űrtartalmának ismertetését;

| c) | a gazdaságban keletkező trágya nitrogén- és foszfortartalmának kiszámítása; |
| --- | --- |

c)

a gazdaságban keletkező trágya nitrogén- és foszfortartalmának kiszámítása;

| d) | adott esetben a trágyakezelés és a kezelt trágya várt jellemzőinek leírása; |
| --- | --- |

d)

adott esetben a trágyakezelés és a kezelt trágya várt jellemzőinek leírása;

| e) | a gazdaságból elszállított vagy a gazdaságba beszállított trágya mennyisége, típusa és jellemzői; |
| --- | --- |

e)

a gazdaságból elszállított vagy a gazdaságba beszállított trágya mennyisége, típusa és jellemzői;

| f) | az egyes parcellák növénykultúráinak várható nitrogén- és foszforigénye; |
| --- | --- |

f)

az egyes parcellák növénykultúráinak várható nitrogén- és foszforigénye;

| g) | a trágyával kijuttatott nitrogén és foszfor mennyiségének kiszámítása parcellánként; |
| --- | --- |

g)

a trágyával kijuttatott nitrogén és foszfor mennyiségének kiszámítása parcellánként;

| h) | a műtrágyával és egyéb talajjavító szerrel kijuttatott nitrogén és foszfor mennyiségének kiszámítása parcellánként; |
| --- | --- |

h)

a műtrágyával és egyéb talajjavító szerrel kijuttatott nitrogén és foszfor mennyiségének kiszámítása parcellánként;

| i) | a trágya és a műtrágya kijuttatásának időpontja. |
| --- | --- |

i)

a trágya és a műtrágya kijuttatásának időpontja.

A trágyázási tervet a szarvasmarhatartó gazdaság mezőgazdasági gyakorlatában bekövetkező bármely változás esetén a változást követő hét napon belül ki kell igazítani. A trágyázási naplót legkésőbb minden év március végéig be kell nyújtani az illetékes hatóságokhoz.

(3)   A trágyát nem lehet az augusztus 31. és március 1. közötti időszakban olyan gyepterületre kijuttatni, amely a következő tavasszal felszántásra kerül.

8. cikk

A mintavételre és a minták vizsgálatára vonatkozó feltételek

(1)   A termőtalaj felső 30 cm-es rétegéből mintákat kell venni, és azokat meg kell vizsgálni nitrogén- és foszfortartalmuk tekintetében.

(2)   A mintavételt és a vizsgálatokat legalább négyévente egyszer, a gazdaság valamennyi, a vetésforgó és a talajminőség szempontjából homogén jellemzőkkel bíró területén el kell végezni.

(3)   Öthektárnyi termőterületenként legalább egy mintavételt és vizsgálatot kell végezni.

(4)   A vizsgálatok eredményeit ellenőrző vizsgálat céljára hozzáférhetővé kell tenni a szarvasmarhatartó gazdaságban.

9. cikk

A földgazdálkodára vonatkozó feltételek

(1)   A szerves trágyával trágyázható terület legalább 80 %-án magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrát kell termeszteni.

(2)   A köztes növénykultúrákat a telepítésüket követő év március 1-je előtt nem szabad felszántani.

(3)   Az időszakos gyepterületeket tavasszal fel kell szántani. A magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúra esetében a vetést a lehető leghamarabb, de legkésőbb a gyep felszántása után 3 héttel el kell végezni.

(4)   A vetésforgóban termesztett növénykultúrák nem foglalhatnak magukban hüvelyes növényeket vagy a légköri nitrogént megkötő más növényeket, kivéve a következőket:

| a) | lóhere az 50 %-nál kisebb arányban lóherét és lucernát tartalmazó gyepterületeken; |
| --- | --- |

a)

lóhere az 50 %-nál kisebb arányban lóherét és lucernát tartalmazó gyepterületeken;

| b) | lucerna az 50 %-nál kisebb arányban lóherét és lucernát tartalmazó gyepterületeken; |
| --- | --- |

b)

lucerna az 50 %-nál kisebb arányban lóherét és lucernát tartalmazó gyepterületeken;

| c) | fűvel felülvetett árpa és borsó. |
| --- | --- |

c)

fűvel felülvetett árpa és borsó.

(5)   A 2016–2017-es tervezési időszakban történő mezőgazdasági célú talajjavítószer-felhasználásról szóló, 2016. július 1-jei 1055. sz. rendelet, valamint a következő tervezési időszakokra vonatkozó, a mezőgazdasági növények és zöldségek trágyázási szabályait, a trágyázási szabályokkal kapcsolatos táblázatokat és a későbbi változásokat érintő megfelelő rendeletek értelmében az ideiglenes gyepterület utáni növénykultúrára vonatkozó nitrogéntrágyázási előírások értékeit csökkenteni kell az előző növénykultúrára jellemző nitrogénértékkel.

10. cikk

Megfigyelés

(1)   Az illetékes hatóságok gondoskodnak arról, hogy a térképeket a következők feltüntetésével készítsék el:

| a) | az egyes településeken az engedélyek által érintett szarvasmarhatartó gazdaságok százalékos aránya; |
| --- | --- |

a)

az egyes településeken az engedélyek által érintett szarvasmarhatartó gazdaságok százalékos aránya;

| b) | az egyes településeken az engedélyek által érintett állatállományok százalékos aránya; |
| --- | --- |

b)

az egyes településeken az engedélyek által érintett állatállományok százalékos aránya;

| c) | az egyes településeken az engedélyek által érintett mezőgazdasági földterületek százalékos aránya. |
| --- | --- |

c)

az egyes településeken az engedélyek által érintett mezőgazdasági földterületek százalékos aránya.

Ezeket a térképeket minden évben frissíteni kell.

Az engedélyek hatálya alá tartozó vetésforgókra és mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozó adatokat az illetékes hatóságok összegyűjtik. Ezeket az adatokat minden évben frissíteni kell.

(2)   Az illetékes hatóságok a megfigyelést kiterjesztik a gyökérzóna vizeire, a felszíni vizekre és a felszín alatti vizekre, és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a talajszelvényben található nitrogénre és a foszforra vonatkozó, a felszíni és felszín alatti vizek esetében pedig a nitrátkoncentrációra vonatkozó adatokat, mégpedig mind az eltérés hatálya alá tartozó, mind az azon kívüli területek tekintetében.

A megfigyelést a mezőgazdasági vízgyűjtők nemzeti ellenőrzési programja keretén belül a mezőgazdasági üzemek szintjén kell végrehajtani. A megfigyelési pontoknak reprezentatívnak kell lenniük a fő talajtípusok, az elterjedt trágyázási gyakorlatok és a főbb termények tekintetében. Fokozott megfigyelést kell végezni a homokos talajok mezőgazdasági vízellátására vonatkozóan.

Ezenkívül a felszíni és a felszín alatti vizek nitrátkoncentrációját az engedéllyel rendelkező összes gazdaság legalább 3 %-ában meg kell figyelni.

(3)   Az illetékes hatóságok a mezőgazdasági vízgyűjtők nemzeti ellenőrzési programja keretén belül felméréseket és folyamatos tápanyagvizsgálatokat végeznek, és adatokat bocsátanak rendelkezésre a helyi földhasználatról, a vetésforgókról és az engedéllyel rendelkező szarvasmarhatartó gazdaságok mezőgazdasági gyakorlatáról.

A 7. cikkben említett tápanyagvizsgálatokból, illetve a 10. cikk (2) bekezdésében említett megfigyelésekből származó információk és adatok modellalapú számításokhoz használhatók, melyek célja, hogy tudományos elvek alapján felmérjék a nitrát- és foszforveszteség mértékét az engedéllyel rendelkező szarvasmarhatartó gazdaságokban.

(4)   Az illetékes hatóságok számszerűsítik az eltérés hatálya alá tartozó azon földterületek százalékos arányát, amelyeken:

| a) | lóhere vagy lucerna; illetve |
| --- | --- |

a)

lóhere vagy lucerna; illetve

| b) | fűvel felülvetett árpa és borsó terem. |
| --- | --- |

b)

fűvel felülvetett árpa és borsó terem.

11. cikk

A feltételeknek való megfelelés ellenőrzése

(1)   Az illetékes hatóságok gondoskodnak az engedély iránti kérelmek hatósági ellenőrzéséről. Amennyiben a hatósági ellenőrzés bizonyítja, hogy a kérelmező nem teljesíti a 7., 8. és 9. cikkben meghatározott feltételeket, a kérelmet el kell utasítani, és a kérelmezőt tájékoztatni kell az elutasítás indokairól.

(2)   Az illetékes hatóságok programot hoznak létre az engedélyezés előnyeit élvező gazdaságok ellenőrző vizsgálatára.

Az ellenőrző vizsgálati programnak kockázatelemzésen kell alapulnia, amely figyelembe veszi a korábbi években lefolytatott, a 7., 8. és 9. cikkben meghatározott feltételekre vonatkozó ellenőrzések eredményeit, valamint a 91/676/EGK irányelvet átültető nemzeti jogszabályoknak való megfeleléssel kapcsolatos ellenőrzések eredményeit.

(3)   Az ellenőrző vizsgálatoknak helyszíni szemlékből és a 7., 8. és 9. cikkben meghatározott feltételeknek való megfelelés helyszíni ellenőrzéseiből kell állniuk, és évente legalább az engedélyezés előnyeit élvező gazdaságok 7 %-ára ki kell terjedniük. Amennyiben egy gazdaságról bebizonyosodott, hogy nem felel meg a szóban forgó a feltételeknek, az engedély jogosultját a nemzeti joggal összhangban meg kell bírságolni, és a következő évben ki kell zárni az engedély jogosultjainak köréből.

(4)   Az illetékes hatóságok számára biztosítani kell az e végrehajtási határozat alapján engedélyezett eltérés feltételeinek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges hatásköröket és eszközöket.

12. cikk

Jelentéstétel

Az illetékes hatóságok minden évben legkésőbb december 31-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak, amely a következő információkat tartalmazza:

| a) | minden település esetében a szarvasmarhatartó gazdaságok, az állatállomány és az egyedi eltérések hatálya alá tartozó mezőgazdasági területek százalékos arányát, továbbá a helyi földhasználatot feltüntető térképek, a 10. cikk (1) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

minden település esetében a szarvasmarhatartó gazdaságok, az állatállomány és az egyedi eltérések hatálya alá tartozó mezőgazdasági területek százalékos arányát, továbbá a helyi földhasználatot feltüntető térképek, a 10. cikk (1) bekezdésének megfelelően;

| b) | a felszín alatti és felszíni vizek megfigyeléséből származó, a nitrát- és foszforkoncentrációt jelző adatok, beleértve az eltérést alkalmazó és nem alkalmazó területek vízminőségének alakulására, valamint az eltérésnek a vízminőségre gyakorolt hatására vonatkozó információkat a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a felszín alatti és felszíni vizek megfigyeléséből származó, a nitrát- és foszforkoncentrációt jelző adatok, beleértve az eltérést alkalmazó és nem alkalmazó területek vízminőségének alakulására, valamint az eltérésnek a vízminőségre gyakorolt hatására vonatkozó információkat a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően;

| c) | az eltérést alkalmazó, illetve nem alkalmazó területek gyökérvizeinek nitrogén- és foszforkoncentrációjára vonatkozó talajmegfigyelés eredményei, a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

c)

az eltérést alkalmazó, illetve nem alkalmazó területek gyökérvizeinek nitrogén- és foszforkoncentrációjára vonatkozó talajmegfigyelés eredményei, a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően;

| d) | a helyi földhasználatra, a vetésforgókra és a mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó felmérések eredményei, a 10. cikk (3) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

d)

a helyi földhasználatra, a vetésforgókra és a mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó felmérések eredményei, a 10. cikk (3) bekezdésének megfelelően;

| e) | az engedélyezés előnyeit élvező gazdaságokban a nitrogén- és foszforveszteség nagyságrendjét felmérő modellalapú számítások eredményei, a 10. cikk (3) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

e)

az engedélyezés előnyeit élvező gazdaságokban a nitrogén- és foszforveszteség nagyságrendjét felmérő modellalapú számítások eredményei, a 10. cikk (3) bekezdésének megfelelően;

| f) | az eltérés hatálya alá tartozó mezőgazdasági földterületeken a lóherével vagy lucernával borított gyepterületek, illetve a fűvel felülvetett árpával vagy borsóval borított területek arányát bemutató táblázatok, a 10. cikk (4) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

f)

az eltérés hatálya alá tartozó mezőgazdasági földterületeken a lóherével vagy lucernával borított gyepterületek, illetve a fűvel felülvetett árpával vagy borsóval borított területek arányát bemutató táblázatok, a 10. cikk (4) bekezdésének megfelelően;

| g) | az eltérésre vonatkozó feltételek teljesítésének értékelése a gazdaságok szintjén végzett hatósági ellenőrzések és helyszíni szemlék eredményei, valamint a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokra vonatkozó információk alapján, a 11. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

g)

az eltérésre vonatkozó feltételek teljesítésének értékelése a gazdaságok szintjén végzett hatósági ellenőrzések és helyszíni szemlék eredményei, valamint a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokra vonatkozó információk alapján, a 11. cikknek megfelelően;

| h) | Dánia egészére és az eltérést igénybe vevő gazdaságok mindegyikére vonatkozóan az állatállomány egyedszámának és az istállótrágya-mennyiségnek az alakulása valamennyi állománykategóriában. |
| --- | --- |

h)

Dánia egészére és az eltérést igénybe vevő gazdaságok mindegyikére vonatkozóan az állatállomány egyedszámának és az istállótrágya-mennyiségnek az alakulása valamennyi állománykategóriában.

A jelentésben foglalt térinformatikai adatoknak adott esetben meg kell felelniük a 2007/2/EK irányelv rendelkezéseinek. Az előírt adatgyűjtés során Dániának adott esetben fel kell használnia az 1306/2013/EU rendelet 67. cikkének (1) bekezdésében meghatározott integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer által előállított adatokat.

13. cikk

Alkalmazási időszak

Ezt a határozatot 2018. december 31-ig kell alkalmazni.

14. cikk

Címzett

Ennek a határozatnak a címzettje a Dán Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 16-án.

a Bizottság részéről

Karmenu VELLA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 375., 1991.12.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2002/915/EK határozata (2002. november 18.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének 2. b) pontjától és 9. cikkétől való eltérés iránti kérelemről (HL L 319., 2002.11.23., 24. o.)

2

(3)  A Bizottság 2005/294/EK határozata (2005. április 5.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének 2. b) pontjától és 9. cikkétől való eltérés iránti kérelemről (HL L 94., 2005.4.13., 34. o.).

3

(4)  A Bizottság 2008/664/EK határozata (2008. augusztus 8.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének 2. b) pontjától és 9. cikkétől való eltérés iránti kérelemről szóló 2005/294/EK határozat módosításáról (HL L 217., 2008.8.13., 16. o.).

4

(5)  A Bizottság 2012/659/EU végrehajtási határozata (2012. október 23.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján egy, a Dán Királyság által kért eltérés engedélyezéséről (HL L 295., 2012.10.25., 20. o.).

5

(6)  Dán környezetvédelmi ügynökség (szerk.): „A vízi környezet és a mezőgazdasági gyakorlat helyzete és tendenciái Dániában”, jelentés az Európai Bizottságnak a 2012–2015 közötti időszakra vonatkozóan, a nitrátirányelv (1991/676/EGK irányelv) 10. cikkével összhangban, 2016. szeptember.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

9

---

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/43

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/848 HATÁROZATA

(2017. május 17.)

a tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó kritériumok és módszertani előírások, a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek megállapításáról, valamint a 2010/477/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére, valamint 11. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2010/477/EU bizottsági határozat (2) megállapította azokat a kritériumokat, amelyeket a tagállamoknak a 2008/56/EK irányelv első végrehajtási ciklusában a tengervizeik jó környezeti állapotának meghatározásához és értékeléséhez használniuk kellett. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/477/EU bizottsági határozat (2) megállapította azokat a kritériumokat, amelyeket a tagállamoknak a 2008/56/EK irányelv első végrehajtási ciklusában a tengervizeik jó környezeti állapotának meghatározásához és értékeléséhez használniuk kellett.

| (2) | A 2010/477/EU határozat elismerte, hogy további tudományos és műszaki fejlődésre van szükség bizonyos minőségi kritériumok és a kapcsolódó mutatók továbbfejlesztéséhez vagy felülvizsgálatához, és elengedhetetlen a módszertani előírások továbbfejlesztése is, amit szorosan össze kell hangolni a nyomonkövetési programok létrehozásával. A határozat szerint ezt a felülvizsgálatot a 2008/56/EK irányelv 12. cikkében előírt értékelés befejezését követően mielőbb el kell végezni, ezáltal előmozdítva a tengervédelmi stratégiáknak a 2008/56/EK irányelv 17. cikke értelmében 2018-ra esedékes sikeres frissítését. |
| --- | --- |

(2)

A 2010/477/EU határozat elismerte, hogy további tudományos és műszaki fejlődésre van szükség bizonyos minőségi kritériumok és a kapcsolódó mutatók továbbfejlesztéséhez vagy felülvizsgálatához, és elengedhetetlen a módszertani előírások továbbfejlesztése is, amit szorosan össze kell hangolni a nyomonkövetési programok létrehozásával. A határozat szerint ezt a felülvizsgálatot a 2008/56/EK irányelv 12. cikkében előírt értékelés befejezését követően mielőbb el kell végezni, ezáltal előmozdítva a tengervédelmi stratégiáknak a 2008/56/EK irányelv 17. cikke értelmében 2018-ra esedékes sikeres frissítését.

| (3) | 2012-ben a tagállamok a 2008/56/EK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében előírt kezdő értékelés alapján jelentést tettek tengervizeik környezeti állapotáról, és a 2008/56/EK irányelv 9. cikkének (2) bekezdése, illetve 10. cikkének (2) bekezdése alapján tájékoztatták a Bizottságot a jó környezeti állapot meghatározásához használt mutatókról, valamint az általuk kitűzött környezetvédelmi célokról. A Bizottság az említett tagállami jelentéseknek a 2008/56/EK irányelv 12. cikke szerinti értékelésében (3) kiemelte, hogy sürgősen fokozni kell az erőfeszítéseket, ha a tagállamok 2020-ig el akarják érni a jó környezeti állapotot. Az értékelés eredményei alapján megállapítást nyert, hogy lényegesen színvonalasabbá és koherensebbé kell tenni a jó környezeti állapot tagállamok általi meghatározásának módját. Ezenfelül az értékelés rávilágított, hogy a regionális együttműködés elengedhetetlen a 2008/56/EK irányelv végrehajtásához. A Bizottság azt is hangsúlyozta, hogy a tagállamoknak jobban kell támaszkodniuk a meglévő uniós jogszabályokból eredő, illetve ezek hiányában a regionális tengeri egyezményekben vagy más nemzetközi megállapodásokban megállapított előírásokra. |
| --- | --- |

(3)

2012-ben a tagállamok a 2008/56/EK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében előírt kezdő értékelés alapján jelentést tettek tengervizeik környezeti állapotáról, és a 2008/56/EK irányelv 9. cikkének (2) bekezdése, illetve 10. cikkének (2) bekezdése alapján tájékoztatták a Bizottságot a jó környezeti állapot meghatározásához használt mutatókról, valamint az általuk kitűzött környezetvédelmi célokról. A Bizottság az említett tagállami jelentéseknek a 2008/56/EK irányelv 12. cikke szerinti értékelésében (3) kiemelte, hogy sürgősen fokozni kell az erőfeszítéseket, ha a tagállamok 2020-ig el akarják érni a jó környezeti állapotot. Az értékelés eredményei alapján megállapítást nyert, hogy lényegesen színvonalasabbá és koherensebbé kell tenni a jó környezeti állapot tagállamok általi meghatározásának módját. Ezenfelül az értékelés rávilágított, hogy a regionális együttműködés elengedhetetlen a 2008/56/EK irányelv végrehajtásához. A Bizottság azt is hangsúlyozta, hogy a tagállamoknak jobban kell támaszkodniuk a meglévő uniós jogszabályokból eredő, illetve ezek hiányában a regionális tengeri egyezményekben vagy más nemzetközi megállapodásokban megállapított előírásokra.

| (4) | Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállami tengervédelmi stratégiák végrehajtásának második szakasza is hozzájáruljon a 2008/56/EK irányelvben foglalt célok eléréséhez, és egységesebbé váljon a jó környezeti állapot meghatározása, a Bizottság az első végrehajtási szakaszról szóló jelentésében javasolta, hogy szolgálatai és a tagállamok uniós szinten együttműködve vizsgálják felül, erősítsék meg és igazítsák ki a 2010/477/EU bizottsági határozatot azzal a céllal, hogy a jó környezeti állapotra vonatkozó kritériumok és módszertani előírások egyértelműbbé, egyszerűbbé, lényegre törőbbé, koherensebbé és összehasonlíthatóvá váljanak, egyúttal pedig tekintsék át és szükség szerint vizsgálják felül a 2008/56/EK keretirányelv III. mellékletét, és dolgozzanak ki konkrét iránymutatást a következő végrehajtási szakaszban elvégzendő értékelések szemléletének koherensebbé és egységesebbé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállami tengervédelmi stratégiák végrehajtásának második szakasza is hozzájáruljon a 2008/56/EK irányelvben foglalt célok eléréséhez, és egységesebbé váljon a jó környezeti állapot meghatározása, a Bizottság az első végrehajtási szakaszról szóló jelentésében javasolta, hogy szolgálatai és a tagállamok uniós szinten együttműködve vizsgálják felül, erősítsék meg és igazítsák ki a 2010/477/EU bizottsági határozatot azzal a céllal, hogy a jó környezeti állapotra vonatkozó kritériumok és módszertani előírások egyértelműbbé, egyszerűbbé, lényegre törőbbé, koherensebbé és összehasonlíthatóvá váljanak, egyúttal pedig tekintsék át és szükség szerint vizsgálják felül a 2008/56/EK keretirányelv III. mellékletét, és dolgozzanak ki konkrét iránymutatást a következő végrehajtási szakaszban elvégzendő értékelések szemléletének koherensebbé és egységesebbé tétele érdekében.

| (5) | E következtetések nyomán 2013-ban megkezdődött a felülvizsgálat folyamata, és a 2008/56/EK irányelv 25. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott szabályozási bizottság több (műszaki és tudományos, konzultációs és döntéshozatali) szakaszból álló ütemtervet fogadott el. A munka során a Bizottság konzultált minden érdekelttel, beleértve a regionális tengeri egyezmények testületeit is. |
| --- | --- |

(5)

E következtetések nyomán 2013-ban megkezdődött a felülvizsgálat folyamata, és a 2008/56/EK irányelv 25. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott szabályozási bizottság több (műszaki és tudományos, konzultációs és döntéshozatali) szakaszból álló ütemtervet fogadott el. A munka során a Bizottság konzultált minden érdekelttel, beleértve a regionális tengeri egyezmények testületeit is.

| (6) | A tengervizek állapotának értékelésével és a jó környezeti állapotot meghatározó mutatókkal foglalkozó kezdő értékelés későbbi ismétléseinek megkönnyítése és a 2008/56/EK irányelv végrehajtásának az egész Unióban való egységesebbé tétele érdekében szükséges a 2010/477/EU határozatban jelenleg előírtakhoz képest egyértelműbbé tenni, felülvizsgálni vagy bővíteni azon kritériumok, módszertani előírások, egyéb előírások és szabványosított módszerek körét, melyeket a tagállamoknak használniuk kell. Következésképp indokolt csökkenteni azon kritériumok számát, amelyek nyomon követése és értékelése a tagállamok számára kötelező, és kockázatalapú megközelítéssel kell meghatározni a fenntartandó kritériumokat, hogy a tagállamok a tengervizeikre legjelentősebb hatást gyakorló, ember okozta terhelésekre tudjanak összpontosítani. Végül magukat a kritériumokat és azok használatát is pontosabban meg kell határozni, előírva a küszöbértékeket vagy az ezek meghatározására szolgáló módszereket, hogy az uniós tengervizekben bárhol mérhető legyen a jó környezeti állapot elérésének mértéke. |
| --- | --- |

(6)

A tengervizek állapotának értékelésével és a jó környezeti állapotot meghatározó mutatókkal foglalkozó kezdő értékelés későbbi ismétléseinek megkönnyítése és a 2008/56/EK irányelv végrehajtásának az egész Unióban való egységesebbé tétele érdekében szükséges a 2010/477/EU határozatban jelenleg előírtakhoz képest egyértelműbbé tenni, felülvizsgálni vagy bővíteni azon kritériumok, módszertani előírások, egyéb előírások és szabványosított módszerek körét, melyeket a tagállamoknak használniuk kell. Következésképp indokolt csökkenteni azon kritériumok számát, amelyek nyomon követése és értékelése a tagállamok számára kötelező, és kockázatalapú megközelítéssel kell meghatározni a fenntartandó kritériumokat, hogy a tagállamok a tengervizeikre legjelentősebb hatást gyakorló, ember okozta terhelésekre tudjanak összpontosítani. Végül magukat a kritériumokat és azok használatát is pontosabban meg kell határozni, előírva a küszöbértékeket vagy az ezek meghatározására szolgáló módszereket, hogy az uniós tengervizekben bárhol mérhető legyen a jó környezeti állapot elérésének mértéke.

| (7) | Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című közleményben (4) a Bizottság által megfogalmazott kötelezettségvállalásnak megfelelően ennek a határozatnak is biztosítania kell az egyéb uniós jogszabályokkal való összhangot. A jó környezeti állapot tagállami meghatározásainak egységesebbé és uniós szinten jobban összehasonlíthatóvá tétele, valamint a szükségtelen átfedések elkerülése végett helyénvaló figyelembe venni az uniós jogszabályokban már rögzített nyomonkövetési és értékelési előírásokat és módszereket, többek között a 92/43/EGK tanácsi irányelvben (5), a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6), az 1881/2006/EK bizottsági rendeletben (7), az 1967/2006/EK tanácsi rendeletben (8), a 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9), a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) szereplőket. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című közleményben (4) a Bizottság által megfogalmazott kötelezettségvállalásnak megfelelően ennek a határozatnak is biztosítania kell az egyéb uniós jogszabályokkal való összhangot. A jó környezeti állapot tagállami meghatározásainak egységesebbé és uniós szinten jobban összehasonlíthatóvá tétele, valamint a szükségtelen átfedések elkerülése végett helyénvaló figyelembe venni az uniós jogszabályokban már rögzített nyomonkövetési és értékelési előírásokat és módszereket, többek között a 92/43/EGK tanácsi irányelvben (5), a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6), az 1881/2006/EK bizottsági rendeletben (7), az 1967/2006/EK tanácsi rendeletben (8), a 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9), a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) szereplőket.

| (8) | A 2008/56/EK irányelv I. mellékletében felsorolt minőségi mutatók mindegyike esetében és a III. mellékletében szereplő indikatív felsorolás alapján meg kell határozni a használandó kritériumokat, ideértve a kritérium-elemeket és adott esetben a küszöbértékeket. Küszöbértékekre azért van szükség, hogy megkönnyítsék a tagállamok számára a jó környezeti állapot meghatározására szolgáló jellemzők azonosítását, valamint hogy a tagállamok ezek figyelembevételével értékelhessék a jó környezeti állapot elérésének mértékét. Mindezen felül módszertani előírások megállapításáról is gondoskodni kell, többek között rendelkezni kell az értékelések földrajzi léptékéről és a kritériumok használatának módjáról. E kritériumok és módszertani előírások célja egyrészt a következetesség, másrészt annak biztosítása, hogy a jó környezeti állapot elérésének mértéke összehasonlítható legyen különböző tengeri régiók és alrégiók között. |
| --- | --- |

(8)

A 2008/56/EK irányelv I. mellékletében felsorolt minőségi mutatók mindegyike esetében és a III. mellékletében szereplő indikatív felsorolás alapján meg kell határozni a használandó kritériumokat, ideértve a kritérium-elemeket és adott esetben a küszöbértékeket. Küszöbértékekre azért van szükség, hogy megkönnyítsék a tagállamok számára a jó környezeti állapot meghatározására szolgáló jellemzők azonosítását, valamint hogy a tagállamok ezek figyelembevételével értékelhessék a jó környezeti állapot elérésének mértékét. Mindezen felül módszertani előírások megállapításáról is gondoskodni kell, többek között rendelkezni kell az értékelések földrajzi léptékéről és a kritériumok használatának módjáról. E kritériumok és módszertani előírások célja egyrészt a következetesség, másrészt annak biztosítása, hogy a jó környezeti állapot elérésének mértéke összehasonlítható legyen különböző tengeri régiók és alrégiók között.

| (9) | Annak érdekében, hogy összehasonlíthatóak legyenek a 2008/56/EK irányelv 17. cikkének (3) bekezdése alapján a tagállamok által a tengervédelmi stratégiájuk egyes elemein végzett felülvizsgálatok nyomán történt frissítések részletei, az előírások és szabványosított módszerek meghatározásakor figyelembe kell venni az uniós vagy nemzetközi, akár regionális vagy alregionális szinten már meglévő előírásokat és szabványosított módszereket. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy összehasonlíthatóak legyenek a 2008/56/EK irányelv 17. cikkének (3) bekezdése alapján a tagállamok által a tengervédelmi stratégiájuk egyes elemein végzett felülvizsgálatok nyomán történt frissítések részletei, az előírások és szabványosított módszerek meghatározásakor figyelembe kell venni az uniós vagy nemzetközi, akár regionális vagy alregionális szinten már meglévő előírásokat és szabványosított módszereket.

| (10) | A jó környezeti állapot meghatározására szolgáló jellemzőknek a 9. cikk (1) bekezdése szerinti meghatározásakor és az összehangolt nyomonkövetési programok 11. cikk szerinti összeállításakor a tagállamoknak az e határozatban előírt kritériumokat, módszertani előírásokat, nyomonkövetési és értékelési előírásokat és szabványosított módszereket kell alkalmazniuk, figyelembe véve a 2008/56/EK irányelv III. mellékletében szereplő indikatív felsorolások szerinti ökoszisztéma-elemeket, ember okozta terheléseket és emberi tevékenységeket, valamint az említett irányelv 8. cikkének (1) bekezdése szerinti kezdő értékelést. |
| --- | --- |

(10)

A jó környezeti állapot meghatározására szolgáló jellemzőknek a 9. cikk (1) bekezdése szerinti meghatározásakor és az összehangolt nyomonkövetési programok 11. cikk szerinti összeállításakor a tagállamoknak az e határozatban előírt kritériumokat, módszertani előírásokat, nyomonkövetési és értékelési előírásokat és szabványosított módszereket kell alkalmazniuk, figyelembe véve a 2008/56/EK irányelv III. mellékletében szereplő indikatív felsorolások szerinti ökoszisztéma-elemeket, ember okozta terheléseket és emberi tevékenységeket, valamint az említett irányelv 8. cikkének (1) bekezdése szerinti kezdő értékelést.

| (11) | A jó környezeti állapot meghatározásához figyelembe vett jellemzők és a jó környezeti állapot elérésében elért eredmények értékelése közötti egyértelmű kapcsolat kialakítása érdekében a kritériumokat és módszertani előírásokat a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében előírt minőségi mutatók alapján kell rendszerezni, figyelembe véve az irányelv III. mellékletében szereplő indikatív felsorolások szerinti ökoszisztéma-elemeket, ember okozta terheléseket és emberi tevékenységeket. Egyes kritériumok és módszertani előírások kifejezetten a környezeti állapot értékeléséhez, vagy a fő terhelések és hatások értékeléséhez használandók a 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a), illetve b) pontja szerint. |
| --- | --- |

(11)

A jó környezeti állapot meghatározásához figyelembe vett jellemzők és a jó környezeti állapot elérésében elért eredmények értékelése közötti egyértelmű kapcsolat kialakítása érdekében a kritériumokat és módszertani előírásokat a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében előírt minőségi mutatók alapján kell rendszerezni, figyelembe véve az irányelv III. mellékletében szereplő indikatív felsorolások szerinti ökoszisztéma-elemeket, ember okozta terheléseket és emberi tevékenységeket. Egyes kritériumok és módszertani előírások kifejezetten a környezeti állapot értékeléséhez, vagy a fő terhelések és hatások értékeléséhez használandók a 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a), illetve b) pontja szerint.

| (12) | Azokban az esetekben, ahol nem kerültek meghatározásra küszöbértékek, uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében a tagállamoknak kell megállapítaniuk azokat, akár ismert értékekre való hivatkozással, akár új értékek meghatározásával a regionális tengeri egyezmények keretében. Amennyiben a küszöbértékeket uniós szintű együttműködés keretében kell meghatározni (pl. a tengeri hulladék, a víz alatti zaj vagy a tengerfenék épsége kapcsán), erre a tagállamok és a Bizottság által a 2008/56/EK irányelv céljaira létrehozott közös végrehajtási stratégia keretein belül kell sort keríteni. Az uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében megállapított küszöbértékek akkor válnak a tagállamok által a jó környezeti állapot meghatározásához figyelembe vehető jellemzőkké, ha a 2008/56/EK irányelv 17. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentéstétel keretében a tagállamok tájékoztatják azokról a Bizottságot. Amíg uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében sor nem kerül ezen küszöbértékek meghatározására, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy ezek helyett nemzeti küszöbértékeket, fejlődési trendeket, vagy terhelésen alapuló küszöbértékeket használjanak. |
| --- | --- |

(12)

Azokban az esetekben, ahol nem kerültek meghatározásra küszöbértékek, uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében a tagállamoknak kell megállapítaniuk azokat, akár ismert értékekre való hivatkozással, akár új értékek meghatározásával a regionális tengeri egyezmények keretében. Amennyiben a küszöbértékeket uniós szintű együttműködés keretében kell meghatározni (pl. a tengeri hulladék, a víz alatti zaj vagy a tengerfenék épsége kapcsán), erre a tagállamok és a Bizottság által a 2008/56/EK irányelv céljaira létrehozott közös végrehajtási stratégia keretein belül kell sort keríteni. Az uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében megállapított küszöbértékek akkor válnak a tagállamok által a jó környezeti állapot meghatározásához figyelembe vehető jellemzőkké, ha a 2008/56/EK irányelv 17. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentéstétel keretében a tagállamok tájékoztatják azokról a Bizottságot. Amíg uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében sor nem kerül ezen küszöbértékek meghatározására, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy ezek helyett nemzeti küszöbértékeket, fejlődési trendeket, vagy terhelésen alapuló küszöbértékeket használjanak.

| (13) | A küszöbértékeknek adott esetben olyan minőséget kell képviselniük, amely tükrözi az adott kritériumra gyakorolt kedvezőtlen hatás jelentőségét, és egy referencia-állapothoz kell viszonyulniuk. A küszöbértékeknek összhangban kell állniuk az uniós joggal, és azokat megfelelő földrajzi léptékben kell megállapítani ahhoz, hogy tükrözzék a régiók, alrégiók és részterületek különböző biotikus és abiotikus jellemzőit. Ebből következik, hogy ha a küszöbértékek megállapítása uniós szinten történik, akkor is sor kerülhet több különböző, régió-, alrégió- vagy részterület-specifikus küszöbérték megállapítására. A küszöbértékeket az elővigyázatosság elve alapján kell meghatározni, figyelemmel a tengeri környezetet fenyegető potenciális kockázatokra. A küszöbértékek megállapításakor tekintettel kell lenni a tengeri ökoszisztémák és ökoszisztéma-elemek dinamikus természetére, vagyis hogy térben és időben módosulhatnak a hidrológiai vagy az éghajlati változások, a ragadozók és a zsákmányállatok viszonyai és más környezeti tényezők hatására. A küszöbértékeknek azt is tükrözniük kell, hogy a tengeri ökoszisztémák, ha károsodtak, képesek lehetnek regenerációra, de inkább az uralkodó fiziográfiai, földrajzi, éghajlati és biológiai feltételeknek megfelelő állapotra, mintsem egy adott korábbi állapotra állnak vissza. |
| --- | --- |

(13)

A küszöbértékeknek adott esetben olyan minőséget kell képviselniük, amely tükrözi az adott kritériumra gyakorolt kedvezőtlen hatás jelentőségét, és egy referencia-állapothoz kell viszonyulniuk. A küszöbértékeknek összhangban kell állniuk az uniós joggal, és azokat megfelelő földrajzi léptékben kell megállapítani ahhoz, hogy tükrözzék a régiók, alrégiók és részterületek különböző biotikus és abiotikus jellemzőit. Ebből következik, hogy ha a küszöbértékek megállapítása uniós szinten történik, akkor is sor kerülhet több különböző, régió-, alrégió- vagy részterület-specifikus küszöbérték megállapítására. A küszöbértékeket az elővigyázatosság elve alapján kell meghatározni, figyelemmel a tengeri környezetet fenyegető potenciális kockázatokra. A küszöbértékek megállapításakor tekintettel kell lenni a tengeri ökoszisztémák és ökoszisztéma-elemek dinamikus természetére, vagyis hogy térben és időben módosulhatnak a hidrológiai vagy az éghajlati változások, a ragadozók és a zsákmányállatok viszonyai és más környezeti tényezők hatására. A küszöbértékeknek azt is tükrözniük kell, hogy a tengeri ökoszisztémák, ha károsodtak, képesek lehetnek regenerációra, de inkább az uralkodó fiziográfiai, földrajzi, éghajlati és biológiai feltételeknek megfelelő állapotra, mintsem egy adott korábbi állapotra állnak vissza.

| (14) | A 2008/56/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének megfelelően az emberi tevékenységek által okozott kollektív terhelést olyan szinten kell tartani, amely összeegyeztethető a jó környezeti állapot elérésével, biztosítva, hogy ne károsodjon a tengeri ökoszisztémáknak az ember okozta változásokra való reagálóképessége. Ez adott esetben járhat azzal, hogy egyes terhelések és környezeti hatások esetében nem minden tengeri terület éri el a megállapított küszöbértéket, ám ez nem veszélyeztetheti a 2008/56/EK irányelv céljainak elérését, csupán a tengeri javak és szolgáltatások fenntartható használatát hivatott lehetővé tenni. |
| --- | --- |

(14)

A 2008/56/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének megfelelően az emberi tevékenységek által okozott kollektív terhelést olyan szinten kell tartani, amely összeegyeztethető a jó környezeti állapot elérésével, biztosítva, hogy ne károsodjon a tengeri ökoszisztémáknak az ember okozta változásokra való reagálóképessége. Ez adott esetben járhat azzal, hogy egyes terhelések és környezeti hatások esetében nem minden tengeri terület éri el a megállapított küszöbértéket, ám ez nem veszélyeztetheti a 2008/56/EK irányelv céljainak elérését, csupán a tengeri javak és szolgáltatások fenntartható használatát hivatott lehetővé tenni.

| (15) | A megállapítandó küszöbértékeknek illeszkedniük kell a 2008/56/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően a tagállamok által a jó környezeti állapot meghatározásához használt jellemzők körébe, és meg kell határozni azt is, hogy e küszöbértékek milyen mértékben érendők el. Vagyis a küszöbértékek önmagukban nem elegendők a jó környezeti állapot tagállami meghatározásához. |
| --- | --- |

(15)

A megállapítandó küszöbértékeknek illeszkedniük kell a 2008/56/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően a tagállamok által a jó környezeti állapot meghatározásához használt jellemzők körébe, és meg kell határozni azt is, hogy e küszöbértékek milyen mértékben érendők el. Vagyis a küszöbértékek önmagukban nem elegendők a jó környezeti állapot tagállami meghatározásához.

| (16) | Annak kifejezéséhez, hogy a tengervizeik milyen mértékben érik el a jó környezeti állapotot, a tagállamoknak vagy a küszöbértékeket teljesítő tengervizek arányát, vagy a küszöbértéket elérő kritérium-elemek (fajok, szennyező anyagok stb.) arányát kell megadniuk. A 2008/56/EK irányelv 17. cikke (2) bekezdése a) pontja szerinti értékelés végzésekor a tagállamok a tengervizek állapotának változását az előző jelentéstételi időszakhoz képest javuló, stabil vagy romló tendencia megadásával kell, hogy jellemezzék, hiszen a tengeri környezet gyakran csak lassan reagál a változásokra. |
| --- | --- |

(16)

Annak kifejezéséhez, hogy a tengervizeik milyen mértékben érik el a jó környezeti állapotot, a tagállamoknak vagy a küszöbértékeket teljesítő tengervizek arányát, vagy a küszöbértéket elérő kritérium-elemek (fajok, szennyező anyagok stb.) arányát kell megadniuk. A 2008/56/EK irányelv 17. cikke (2) bekezdése a) pontja szerinti értékelés végzésekor a tagállamok a tengervizek állapotának változását az előző jelentéstételi időszakhoz képest javuló, stabil vagy romló tendencia megadásával kell, hogy jellemezzék, hiszen a tengeri környezet gyakran csak lassan reagál a változásokra.

| (17) | Amennyiben egy terület az e határozattal összhangban megállapított küszöbértékeket egy adott kritérium vonatkozásában nem teljesíti, a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk, vagy további kutatásokat vagy vizsgálatokat kell végezniük. |
| --- | --- |

(17)

Amennyiben egy terület az e határozattal összhangban megállapított küszöbértékeket egy adott kritérium vonatkozásában nem teljesíti, a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk, vagy további kutatásokat vagy vizsgálatokat kell végezniük.

| (18) | Regionális vagy alregionális szintű együttműködés keretében a tagállamoknak – amennyiben kivitelezhető és célravezető – a 2008/56/EK irányelv 6. cikkének megfelelően törekedniük kell a már meglévő regionális intézményi együttműködési keretek igénybevételére, ideértve a regionális tengeri egyezményeket is. Ehhez hasonlóan, amennyiben nem áll rendelkezésre egy kritérium vagy módszertani előírás, ideértve a kritériumok integrálásával kapcsolatosakat, valamint nincsenek megállapított nyomonkövetési és értékelési előírások és szabványosított módszerek, a tagállamoknak – amennyiben kivitelezhető és célravezető – a nemzetközi, regionális vagy alregionális szinten, például regionális tengeri egyezmények vagy nemzetközi együttműködés keretében kialakítottakat kell alapul venniük. Egyéb esetekben a tagállamok egyeztethetnek egymással a megfelelő regionális vagy alregionális szinten. Mindemellett egy tagállam dönthet úgy is, hogy tengervizeinek sajátosságai szükségessé teszik olyan további elemek figyelembevételét, amelyek nem szerepelnek ebben a határozatban és nemzetközi, regionális vagy alregionális szinten sem kerültek megállapításra, vagy megfontolhatja, hogy a 2008/56/EK irányelv végrehajtásának támogatása érdekében az e határozatban szereplő elemeket alkalmazza a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének 6. pontja szerinti átmeneti vizeire. |
| --- | --- |

(18)

Regionális vagy alregionális szintű együttműködés keretében a tagállamoknak – amennyiben kivitelezhető és célravezető – a 2008/56/EK irányelv 6. cikkének megfelelően törekedniük kell a már meglévő regionális intézményi együttműködési keretek igénybevételére, ideértve a regionális tengeri egyezményeket is. Ehhez hasonlóan, amennyiben nem áll rendelkezésre egy kritérium vagy módszertani előírás, ideértve a kritériumok integrálásával kapcsolatosakat, valamint nincsenek megállapított nyomonkövetési és értékelési előírások és szabványosított módszerek, a tagállamoknak – amennyiben kivitelezhető és célravezető – a nemzetközi, regionális vagy alregionális szinten, például regionális tengeri egyezmények vagy nemzetközi együttműködés keretében kialakítottakat kell alapul venniük. Egyéb esetekben a tagállamok egyeztethetnek egymással a megfelelő regionális vagy alregionális szinten. Mindemellett egy tagállam dönthet úgy is, hogy tengervizeinek sajátosságai szükségessé teszik olyan további elemek figyelembevételét, amelyek nem szerepelnek ebben a határozatban és nemzetközi, regionális vagy alregionális szinten sem kerültek megállapításra, vagy megfontolhatja, hogy a 2008/56/EK irányelv végrehajtásának támogatása érdekében az e határozatban szereplő elemeket alkalmazza a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének 6. pontja szerinti átmeneti vizeire.

| (19) | A tagállamok számára elegendő rugalmasságot kell biztosítani ahhoz, hogy meghatározott feltételek mellett minden régióban vagy alrégióban az ökoszisztéma-elemeket érő fő terhelésekre és környezeti hatásokra összpontosítsanak, és így tengervizeik értékelését és nyomon követését a lehető leghatékonyabban végezzék, valamint a jó környezeti állapot elérését célzó intézkedéseket könnyen rangsorolhassák. Ennek érdekében egyrészt lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok indokolt esetben dönthessenek úgy, hogy egyes kritériumokat nem célszerű alkalmazni. Másrészt gondoskodni kell arról, hogy egyes kritérium-elemeket figyelmen kívül hagyhassanak, további elemeket válasszanak, bizonyos mátrixokra vagy tengeri területekre összpontosítsanak, ha ezt a terhelések és hatások kockázatértékelése alapján teszik. Végezetül különbséget kell tenni az elsődleges és a másodlagos kritériumok között. Az elsődleges kritériumokkal biztosítani kell az Unión belüli egységességet, ám a másodlagos kritériumok tekintetében rugalmasságot kell biztosítani. A másodlagos kritériumok használatáról a tagállamoknak kell dönteniük, ha ez szükséges az elsődleges kritériumok kiegészítéseként, vagy ha egy adott kritérium esetében a tengeri környezet várhatóan nem éri el vagy nem tartja meg a jó környezeti állapotot. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamok számára elegendő rugalmasságot kell biztosítani ahhoz, hogy meghatározott feltételek mellett minden régióban vagy alrégióban az ökoszisztéma-elemeket érő fő terhelésekre és környezeti hatásokra összpontosítsanak, és így tengervizeik értékelését és nyomon követését a lehető leghatékonyabban végezzék, valamint a jó környezeti állapot elérését célzó intézkedéseket könnyen rangsorolhassák. Ennek érdekében egyrészt lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok indokolt esetben dönthessenek úgy, hogy egyes kritériumokat nem célszerű alkalmazni. Másrészt gondoskodni kell arról, hogy egyes kritérium-elemeket figyelmen kívül hagyhassanak, további elemeket válasszanak, bizonyos mátrixokra vagy tengeri területekre összpontosítsanak, ha ezt a terhelések és hatások kockázatértékelése alapján teszik. Végezetül különbséget kell tenni az elsődleges és a másodlagos kritériumok között. Az elsődleges kritériumokkal biztosítani kell az Unión belüli egységességet, ám a másodlagos kritériumok tekintetében rugalmasságot kell biztosítani. A másodlagos kritériumok használatáról a tagállamoknak kell dönteniük, ha ez szükséges az elsődleges kritériumok kiegészítéseként, vagy ha egy adott kritérium esetében a tengeri környezet várhatóan nem éri el vagy nem tartja meg a jó környezeti állapotot.

| (20) | A kritériumoknak, köztük a küszöbértékeknek, a módszertani előírásoknak, a nyomonkövetési és értékelési előírásoknak és szabványosított módszereknek az elérhető legjobb tudományos ismereteken kell alapulniuk. Mindazonáltal ezek némelyikének továbbfejlesztéséhez további tudományos és műszaki fejlődésre van szükség, és amint az ilyen ismeret és tudás elérhetővé válik, azt hasznosítani kell. |
| --- | --- |

(20)

A kritériumoknak, köztük a küszöbértékeknek, a módszertani előírásoknak, a nyomonkövetési és értékelési előírásoknak és szabványosított módszereknek az elérhető legjobb tudományos ismereteken kell alapulniuk. Mindazonáltal ezek némelyikének továbbfejlesztéséhez további tudományos és műszaki fejlődésre van szükség, és amint az ilyen ismeret és tudás elérhetővé válik, azt hasznosítani kell.

| (21) | A 2010/477/EU határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(21)

A 2010/477/EU határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (22) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a szabályozási bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(22)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a szabályozási bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

Ez a határozat a következőket állapítja meg:

| a) | a 2008/56/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően a jó környezeti állapotot jelző mutatók meghatározásakor a tagállamok által használandó kritériumok és módszertani előírások, amelyek segítségével az említett irányelv I. és III. melléklete alapján és az irányelv 8. cikkének (1) bekezdése értelmében készült kezdő értékelésre támaszkodva az irányelv 9. cikke (3) bekezdésével összhangban felmérhető a jó környezeti állapot elérésének mértéke; |
| --- | --- |

a)

a 2008/56/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően a jó környezeti állapotot jelző mutatók meghatározásakor a tagállamok által használandó kritériumok és módszertani előírások, amelyek segítségével az említett irányelv I. és III. melléklete alapján és az irányelv 8. cikkének (1) bekezdése értelmében készült kezdő értékelésre támaszkodva az irányelv 9. cikke (3) bekezdésével összhangban felmérhető a jó környezeti állapot elérésének mértéke;

| b) | a 2008/56/EK irányelv 11. cikke (4) bekezdésével összhangban a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek, melyeket a tagállamoknak az említett irányelv 11. cikke szerinti összehangolt nyomonkövetési programok összeállítása és végrehajtása során kell használniuk; |
| --- | --- |

b)

a 2008/56/EK irányelv 11. cikke (4) bekezdésével összhangban a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek, melyeket a tagállamoknak az említett irányelv 11. cikke szerinti összehangolt nyomonkövetési programok összeállítása és végrehajtása során kell használniuk;

| c) | a küszöbértékek, a kritérium-elemek listája és a módszertani előírások uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében történő meghatározásának ütemezése; |
| --- | --- |

c)

a küszöbértékek, a kritérium-elemek listája és a módszertani előírások uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében történő meghatározásának ütemezése;

| d) | a kritérium-elemek, a küszöbértékek és a módszertani előírások bejelentésére vonatkozó követelmény. |
| --- | --- |

d)

a kritérium-elemek, a küszöbértékek és a módszertani előírások bejelentésére vonatkozó követelmény.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat céljaira a 2008/56/EK irányelv 3. cikkében előírt fogalommeghatározások alkalmazandók.

Azokon túlmenően a következő fogalommeghatározások is alkalmazandók:

1.   „alrégiók”: a 2008/56/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében felsorolt alrégiók;

„alrégiók”

2.   „részterületek”: a 2008/56/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében említett részterületek;

„részterületek”

3.   „nem őshonos inváziós fajok”: az 1143/2014/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 3. cikkének 2. pontja szerinti idegenhonos inváziós fajok;

„nem őshonos inváziós fajok”

12

4.   „kritérium-elemek”: az ökoszisztéma alkotóelemei, különösen biológiai elemei (fajok, élőhelyek és ezek közösségei), vagy az egyes kritériumok szempontjából értékelt, a tengeri környezetet érő terhelések (biológiai, fizikai, anyag, hulladék és energia) aspektusai;

„kritérium-elemek”

5.   „küszöbérték”: olyan érték vagy értéktartomány, amely lehetővé teszi az egy adott kritérium tekintetében elért minőségi szint értékelését és ezáltal hozzájárul annak megítéléséhez, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült megvalósítani.

„küszöbérték”

3. cikk

A kritériumok, módszertani előírások, egyéb előírások és szabványosított módszerek használata

(1)   A tagállamok e határozat végrehajtása keretében a mellékletben meghatározott elsődleges kritériumokat és kapcsolódó módszertani előírásokat, egyéb előírásokat és szabványosított módszereket használják. Azonban a 2008/56/EK irányelv 8. cikke szerint elvégzendő kezdő értékelés, illetve annak a 17. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti későbbi felülvizsgálatai alapján a tagállamok indokolt esetben dönthetnek úgy, hogy az elsődleges kritériumok közül egyet vagy többet nem célszerű használni. Ilyen esetben a tagállamoknak a 2008/56/EK irányelv 9. cikkének (2) bekezdése vagy 17. cikkének (3) bekezdése szerinti tájékoztatás keretében indoklást kell benyújtaniuk a Bizottsághoz.

A 2008/56/EK irányelv 5. és 6. cikkében megállapított regionális együttműködési kötelezettség értelmében a tagállamok tájékoztatják az ugyanazon tengeri régióban vagy alrégióban érintett egyéb tagállamokat egy elsődleges kritérium figyelmen kívül hagyásának szándékáról még az erre vonatkozó döntés meghozatala előtt.

(2)   A mellékletben megállapított másodlagos kritériumok és kapcsolódó módszertani előírások, egyéb előírások és szabványosított módszerek az elsődleges kritériumok kiegészítéseként használandók, vagy olyan esetben, ha egy adott kritérium kapcsán fennáll annak a kockázata, hogy a tengeri környezet nem éri el vagy nem tartja meg a jó környezeti állapotot. A másodlagos kritériumok használatáról a tagállamok maguk döntenek, hacsak a melléklet erről másképpen nem rendelkezik.

(3)   Amennyiben ez a határozat nem ír elő kritériumokat vagy módszertani előírásokat, egyéb előírásokat illetve szabványosított nyomonkövetési és értékelési módszereket – ideértve az adatok térbeli és időbeli aggregációja tekintetében –, akkor a tagállamok lehetőség és célszerűség szerint a nemzetközi, regionális vagy alregionális szinten, például a regionális tengeri egyezmények keretében kialakítottakat veszik alapul.

(4)   Mindaddig, amíg uniós, nemzetközi, regionális vagy alregionális szinten nem kerülnek megállapításra a kritérium-elemek jegyzékei, a módszertani előírások, az egyéb előírások vagy szabványosított nyomonkövetési és értékelési és módszerek, addig a tagállamok használhatják a nemzeti szinten megállapítottakat, amennyiben a 2008/56/EK irányelv 5. és 6. cikkének megfelelően megvalósul a regionális együttműködés.

4. cikk

Küszöbértékek megállapítása uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében

(1)   Amennyiben e határozat értelmében a tagállamoknak uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében kell megállapítaniuk küszöbértékeket, e küszöbértékekre az alábbi követelmények vonatkoznak:

| a) | illeszkedniük kell a jó környezeti állapot meghatározásához használt jellemzők körébe; |
| --- | --- |

a)

illeszkedniük kell a jó környezeti állapot meghatározásához használt jellemzők körébe;

| b) | összhangban kell állniuk az uniós joggal; |
| --- | --- |

b)

összhangban kell állniuk az uniós joggal;

| c) | adott esetben meg kell különböztetniük azt a minőségi szintet, amely tükrözi az adott kritériumra gyakorolt kedvezőtlen hatás jelentőségét, és egy referencia-állapothoz kell viszonyulniuk; |
| --- | --- |

c)

adott esetben meg kell különböztetniük azt a minőségi szintet, amely tükrözi az adott kritériumra gyakorolt kedvezőtlen hatás jelentőségét, és egy referencia-állapothoz kell viszonyulniuk;

| d) | a megfelelő földrajzi értékelési léptékekben kerülnek megállapításra, hogy tükrözzék a régiók, alrégiók és részterületek különböző biotikus és abiotikus jellemzőit; |
| --- | --- |

d)

a megfelelő földrajzi értékelési léptékekben kerülnek megállapításra, hogy tükrözzék a régiók, alrégiók és részterületek különböző biotikus és abiotikus jellemzőit;

| e) | az elővigyázatosság elvén kell alapulniuk és a tengeri környezetre jelentett potenciális kockázatokat kell tükrözniük; |
| --- | --- |

e)

az elővigyázatosság elvén kell alapulniuk és a tengeri környezetre jelentett potenciális kockázatokat kell tükrözniük;

| f) | a kritériumoktól függetlenül következetesnek kell lenniük, ha ugyanazon ökoszisztéma-elemre vonatkoznak; |
| --- | --- |

f)

a kritériumoktól függetlenül következetesnek kell lenniük, ha ugyanazon ökoszisztéma-elemre vonatkoznak;

| g) | az elérhető legjobb tudományos ismereteken kell alapulniuk; |
| --- | --- |

g)

az elérhető legjobb tudományos ismereteken kell alapulniuk;

| h) | lehetőség szerint hosszú időn át felvett adatokon kell alapulniuk, hogy segítségükkel a legmegfelelőbb érték legyen megállapítható; |
| --- | --- |

h)

lehetőség szerint hosszú időn át felvett adatokon kell alapulniuk, hogy segítségükkel a legmegfelelőbb érték legyen megállapítható;

| i) | tükrözniük kell a természetes ökoszisztémák dinamikáját, beleértve a ragadozók és a zsákmányállatok viszonyait és a hidrológiai és éghajlati változásokat, valamint azt, hogy a tengeri ökoszisztémák vagy azok részei, ha károsodtak, képesek lehetnek regenerációra, de inkább az uralkodó fiziográfiai, földrajzi, éghajlati és biológiai feltételeknek megfelelő állapotra, mintsem egy adott korábbi állapotra állnak vissza; |
| --- | --- |

i)

tükrözniük kell a természetes ökoszisztémák dinamikáját, beleértve a ragadozók és a zsákmányállatok viszonyait és a hidrológiai és éghajlati változásokat, valamint azt, hogy a tengeri ökoszisztémák vagy azok részei, ha károsodtak, képesek lehetnek regenerációra, de inkább az uralkodó fiziográfiai, földrajzi, éghajlati és biológiai feltételeknek megfelelő állapotra, mintsem egy adott korábbi állapotra állnak vissza;

| j) | lehetőség és célszerűség szerint összhangban kell állniuk a már meglévő regionális intézményi együttműködési keretekben, többek között a regionális tengeri egyezmények keretében megállapított releváns értékekkel. |
| --- | --- |

j)

lehetőség és célszerűség szerint összhangban kell állniuk a már meglévő regionális intézményi együttműködési keretekben, többek között a regionális tengeri egyezmények keretében megállapított releváns értékekkel.

(2)   Amíg a tagállamok e határozatnak megfelelően uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében meg nem állapítják a küszöbértékeket, a jó környezeti állapot elérési mértékének kifejezésére használhatják az alábbiakat:

| a) | nemzeti küszöbértékek, amennyiben a 2008/56/EK irányelv 5. és 6. cikkében előírt regionális együttműködés megvalósul; |
| --- | --- |

a)

nemzeti küszöbértékek, amennyiben a 2008/56/EK irányelv 5. és 6. cikkében előírt regionális együttműködés megvalósul;

| b) | az értékek fejlődési trendjei; |
| --- | --- |

b)

az értékek fejlődési trendjei;

| c) | a terhelésen alapuló küszöbértékeket helyettesítő értékként. |
| --- | --- |

c)

a terhelésen alapuló küszöbértékeket helyettesítő értékként.

Ezek lehetőség szerint feleljenek meg az (1) bekezdés a)–i) pontjaiban foglalt elveknek.

(3)   Ha valamely kritérium tekintetében nem sikerül elérni azon – többek között a tagállamok által e határozatnak megfelelően megállapított – küszöbértékeket, amelyek a 2008/56/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésével összhangban az adott tagállam meghatározása szerint a jó környezeti állapotot jellemzik, a tagállamok mérlegelik, hogy az irányelv 13. cikkének megfelelő intézkedések meghozatalára vagy további kutatás vagy vizsgálat végzésére van-e szükség.

(4)   Az e határozattal összhangban a tagállamok által megállapított küszöbértékek a tudományos és műszaki fejlődés fényében rendszeres időközönként felülvizsgálhatók, és szükség szerint módosíthatók a 2008/56/EK irányelv 17. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti felülvizsgálatok alkalmával.

5. cikk

Ütemezés

(1)   Amennyiben ez a határozat úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében küszöbértékeket, kritérium-elemeket vagy módszertani előírásokat kell meghatározniuk, a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy erre a 2008/56/EK irányelv 17. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt, a kezdő értékelés és a jó környezeti állapot meghatározásának első felülvizsgálata elvégzésére vonatkozó határidőig (2018. július 15.) sort kerítsenek.

(2)   Amennyiben a tagállamok az (1) bekezdésben előírt határidőig nem tudják elvégezni uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében a küszöbértékek, kritérium-elemek vagy módszertani előírások meghatározását, erről indoklást nyújtanak be a Bizottsághoz a 2008/56/EK irányelv 9. cikkének (2) bekezdése vagy 17. cikkének (3) bekezdése szerinti tájékoztatás keretében 2018. október 15-ig, és a munkát a határidőt követően a lehető leghamarabb elvégzik.

6. cikk

Tájékoztatás

A 2008/56/EK irányelv 17. cikkének (3) bekezdése szerinti tájékoztatás keretében minden tagállam megküldi a Bizottság részére az uniós, regionális vagy alregionális együttműködés keretében megállapított azon kritérium-elemeket, küszöbértékeket és módszertani előírásokat, amelyeket a 2008/56/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésével összhangban a jó környezeti állapot meghatározásához figyelembe vett jellemzők körében használni szándékozik.

7. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2010/477/EU határozat hatályát veszti.

A 2010/477/EU határozatra való hivatkozásokat az e határozatra való hivatkozásokként kell értelmezni.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2017. május 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

1

(2)  A Bizottság 2010/477/EU határozata (2010. szeptember 1.) a tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó kritériumokról és módszertani előírásokról (HL L 232., 2010.9.2., 14. o.).

2

(3)  A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A tengervédelmi stratégiáról szóló (2008/56/EK) keretirányelv végrehajtásának első szakasza – Az Európai Bizottság értékelése és útmutatója (COM(2014) 097 final, 2014.2.20.).

3

(4)  COM(2015) 215 final

4

(5)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság 1881/2006/EK rendelete (2006. december 19.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1967/2006/EK (2006. december 21.) rendelete a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/105/EK irányelve (2008. december 16.) a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, a 82/176/EGK, a 83/513/EGK, a 84/156/EGK, a 84/491/EGK és a 86/280/EGK tanácsi irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (HL L 348., 2008.12.24., 84. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1143/2014/EU rendelete (2014. október 22.) az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről (HL L 317., 2014.11.4., 35. o.).

12

---

MELLÉKLET

A tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó, a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében foglalt általános környezetminőségi mutatókhoz és az irányelv III. mellékletében foglalt indikatív felsorolásokhoz kapcsolódó kritériumok és módszertani előírások, valamint a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

Ez a melléklet két részből áll:

| — | az I. rész a 2008/56/EK irányelv 9. cikkének (3) bekezdése szerint a jó környezeti állapot meghatározását szolgáló azon kritériumokat és módszertani előírásokat, illetve az ugyanezen irányelv 11. cikkének (4) bekezdése szerint a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó azon előírásokat és szabványosított módszereket tartalmazza, amelyeket a tagállamoknak a fő terhelések és hatások 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti értékelése során kell alkalmazniuk, |
| --- | --- |

—

az I. rész a 2008/56/EK irányelv 9. cikkének (3) bekezdése szerint a jó környezeti állapot meghatározását szolgáló azon kritériumokat és módszertani előírásokat, illetve az ugyanezen irányelv 11. cikkének (4) bekezdése szerint a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó azon előírásokat és szabványosított módszereket tartalmazza, amelyeket a tagállamoknak a fő terhelések és hatások 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti értékelése során kell alkalmazniuk,

| — | a II. rész a 2008/56/EK irányelv 9. cikkének (3) bekezdése szerint a jó környezeti állapot meghatározását szolgáló azon kritériumokat és módszertani előírásokat, illetve a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó azon előírásokat és szabványosított módszereket tartalmazza, amelyeket a tagállamoknak a környezeti állapot 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti értékelése során kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

—

a II. rész a 2008/56/EK irányelv 9. cikkének (3) bekezdése szerint a jó környezeti állapot meghatározását szolgáló azon kritériumokat és módszertani előírásokat, illetve a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó azon előírásokat és szabványosított módszereket tartalmazza, amelyeket a tagállamoknak a környezeti állapot 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti értékelése során kell alkalmazniuk.

I. RÉSZ

A 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a fő terhelések és hatások nyomon követésére és értékelésére vonatkozó kritériumok, módszertani előírások, egyéb előírások és szabványosított módszerek

Az I. rész a vonatkozó antropogén terhelésekhez kapcsolódó mutatókkal (1) foglalkozik: a 2008/56/EK irányelv III. mellékletében felsorolt biológiai terhelések (2. és 3. mutató), fizikai terhelések (6. és 7. mutató), anyagok, hulladékok és energia (5., 8., 9., 10. és 11. mutató).

2. mutató

Az emberi tevékenységek során betelepített nem őshonos fajok olyan mértékben vannak jelen, amely nem károsítja az ökoszisztémákat

Kapcsolódó terhelés: Nem őshonos fajok bejutása vagy elterjedése

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| Újonnan betelepített nem őshonos fajok | D2C1 – Elsődleges:
  A természetbe emberi tevékenység során újonnan betelepített nem őshonos fajok száma értékelési időszakonként (6 évenként), a 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének értelmében a kezdő értékeléskor jelentett referenciaévétől számítva a lehető legalacsonyabb, lehetőleg nulla.
  A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg az újonnan betelepített nem őshonos fajok számára vonatkozó küszöbértékeket. | Az értékelés léptéke:

  A régió vagy alrégió részterülete, amelyet adott esetben országhatárok tagolnak.

  A kritériumok alkalmazása:

  Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:






  — | a 6 éves értékelési időszakban az emberi tevékenység során újonnan betelepített nem őshonos fajok száma és e fajok jegyzéke. |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

Újonnan betelepített nem őshonos fajok

D2C1 – Elsődleges:

A természetbe emberi tevékenység során újonnan betelepített nem őshonos fajok száma értékelési időszakonként (6 évenként), a 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének értelmében a kezdő értékeléskor jelentett referenciaévétől számítva a lehető legalacsonyabb, lehetőleg nulla.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg az újonnan betelepített nem őshonos fajok számára vonatkozó küszöbértékeket.

Az értékelés léptéke:

A régió vagy alrégió részterülete, amelyet adott esetben országhatárok tagolnak.

A kritériumok alkalmazása:

Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:

—

a 6 éves értékelési időszakban az emberi tevékenység során újonnan betelepített nem őshonos fajok száma és e fajok jegyzéke.

A már megtelepedett nem őshonos fajok, különösen a nem őshonos inváziós fajok, amelyek magukban foglalják az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajoknak az 1143/2014/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően elfogadott jegyzékében szereplő megfelelő fajokat és a D2C3 kritérium alatt figyelembe veendő fajokat.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki ezt a jegyzéket.

D2C2 – Másodlagos:

A már megtelepedett nem őshonos fajok, különösen az inváziós fajok abundanciája és térbeli eloszlása, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak az egyes fajcsoportokra vagy átfogó élőhelytípusokra gyakorolt káros hatásokhoz.

Az értékelés léptéke:

A megfelelő fajcsoportok vagy átfogó élőhelytípusok 1. és 6. mutató szerinti értékelésénél alkalmazottnak megfelelően.

A kritériumok alkalmazása:

A D2C2 kritériumot (nem őshonos fajok mennyiségi meghatározása) az értékelt fajok viszonylatában kell kifejezni, és figyelembe kell venni a D2C3 kritérium (nem őshonos fajok által okozott káros hatások) értékelésekor.

A D2C3 kritérium fajcsoportonként és átfogó élőhelytípusonként adja meg a káros hatásokat elszenvedett arányt, és így járul hozzá ezek 1. és 6. mutató szerinti értékeléséhez.

A nem őshonos fajok által veszélyeztetett, az 1. és 6. mutató alá tartozók közül kiválasztott fajcsoportok és átfogó élőhelytípusok.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki ezt a jegyzéket.

D2C3 – Másodlagos:

A fajcsoporton vagy az átfogó élőhelytípus kiterjedésén belül a nem őshonos fajok, különösen a nem őshonos inváziós fajok miatt káros hatásokat elszenvedett arány.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg a nem őshonos fajok miatt a fajcsoportokra és az átfogó élőhelytípusokra gyakorolt káros átalakulásra vonatkozó küszöbértékeket.

A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | Az „újonnan betelepített” nem őshonos fajok olyan fajok, amelyekről az előző értékelési időszakban nem volt ismert, hogy jelen voltak a területen. |
| --- | --- |

1.

Az „újonnan betelepített” nem őshonos fajok olyan fajok, amelyekről az előző értékelési időszakban nem volt ismert, hogy jelen voltak a területen.

| 2. | A „már megtelepedett” nem őshonos fajok olyan fajok, amelyekről már az előző értékelési időszakban is ismert volt, hogy jelen voltak a területen. |
| --- | --- |

2.

A „már megtelepedett” nem őshonos fajok olyan fajok, amelyekről már az előző értékelési időszakban is ismert volt, hogy jelen voltak a területen.

| 3. | D2C1 kritérium esetében: ahol nem egyértelmű, hogy a nem őshonos fajok új betelepülését emberi tevékenység vagy a szomszédos területektől való természetes átterjedés okozta, a betelepülést a D2C1 kritérium alatt kell nyilvántartani. |
| --- | --- |

3.

D2C1 kritérium esetében: ahol nem egyértelmű, hogy a nem őshonos fajok új betelepülését emberi tevékenység vagy a szomszédos területektől való természetes átterjedés okozta, a betelepülést a D2C1 kritérium alatt kell nyilvántartani.

| 4. | D2C2 kritérium esetében: ahol a fajok előfordulása és abundanciája évszakonként változik (pl. planktonoknál), a nyomon követést az év megfelelő időszakaiban kell végezni. |
| --- | --- |

4.

D2C2 kritérium esetében: ahol a fajok előfordulása és abundanciája évszakonként változik (pl. planktonoknál), a nyomon követést az év megfelelő időszakaiban kell végezni.

| 5. | A nyomonkövetési programokat az 1., 4., 5. és 6. mutatók programjaihoz kell hozzákötni, ahol lehetséges, mivel ezek általában ugyanazokat a mintavételi módszereket alkalmazzák, és sokkal praktikusabb a nem őshonos fajokat a biológiai sokféleség szélesebb körű nyomon követésének részeként megfigyelni, kivéve akkor, ha a mintavételnek az új betelepítések legfőbb vektoraira és a veszélyeztetett területekre kell összpontosítania. |
| --- | --- |

5.

A nyomonkövetési programokat az 1., 4., 5. és 6. mutatók programjaihoz kell hozzákötni, ahol lehetséges, mivel ezek általában ugyanazokat a mintavételi módszereket alkalmazzák, és sokkal praktikusabb a nem őshonos fajokat a biológiai sokféleség szélesebb körű nyomon követésének részeként megfigyelni, kivéve akkor, ha a mintavételnek az új betelepítések legfőbb vektoraira és a veszélyeztetett területekre kell összpontosítania.

A kritérium mértékegységei:

| — | D2C1: az értékelési területen azon fajok száma, amelyek az értékelési időszakban (6 év) újonnan települtek be, |
| --- | --- |

—

D2C1: az értékelési területen azon fajok száma, amelyek az értékelési időszakban (6 év) újonnan települtek be,

| — | D2C2: abundancia (nem őshonos fajonként az egyedek száma, biomasszája tonnában [t] vagy kiterjedése négyzetkilométerben [km2]), |
| --- | --- |

—

D2C2: abundancia (nem őshonos fajonként az egyedek száma, biomasszája tonnában [t] vagy kiterjedése négyzetkilométerben [km2]),

| — | D2C3: a fajcsoport káros hatásoknak kitett aránya (a csoporton belüli fajok számában/és vagy abundanciájában kifejezve az őshonos fajoknak a nem őshonos fajokhoz viszonyított aránya) vagy az átfogó élőhelytípus káros hatásoknak kitett területe (négyzetkilométerben [km2]). |
| --- | --- |

—

D2C3: a fajcsoport káros hatásoknak kitett aránya (a csoporton belüli fajok számában/és vagy abundanciájában kifejezve az őshonos fajoknak a nem őshonos fajokhoz viszonyított aránya) vagy az átfogó élőhelytípus káros hatásoknak kitett területe (négyzetkilométerben [km2]).

3. mutató

Valamennyi gazdaságilag hasznosított hal és kagyló populációja a biológiailag biztonságos korlátok között marad, a populáció életkor és méret szerinti megoszlása pedig az állomány jó egészségi állapotáról tanúskodik

Kapcsolódó terhelés: Vadon élő fajok kitermelése vagy elhullása/sérülése, a célfajokat és a nem célfajokat egyaránt ideértve

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| Gazdaságilag hasznosított hal és kagyló.
  A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg a gazdaságilag hasznosított halak és kagylók jegyzékét az „előírások” kritériumainak megfelelően. | D3C1 – Elsődleges:
  A gazdaságilag hasznosított fajok halászati mortalitása legfeljebb olyan szintű, amely még képes biztosítani a maximális fenntartható hozamot. Az 1380/2013/EU rendelet 26. cikkének megfelelően erről konzultálni kell a megfelelő tudományos testületekkel. | Az értékelés léptéke:

  Minden faj populációját az ökológiai szempontból releváns léptékben értékelik az egyes régiókon vagy alrégiókon belül az 1380/2013/EU rendelet 26. cikkében említett illetékes tudományos testületek által megállapítottak szerint a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) övezeteinek, a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) földrajzi alterületeinek és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) makaronéziai biogeográfiai régióban található halászterületeinek meghatározott aggregációján.

  A kritériumok alkalmazása:

  Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:






  a) | az értékelt populációk, az egyes kritériumok esetében elért értékek és az, hogy a D3C1 és a D3C2 kritériumok szintjét, illetve a D3C3 küszöbértékét elérték-e, továbbá milyen a populáció általános állapota az uniós szinten egyeztetett kritériumintegrálási szabályok alapján; |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

Gazdaságilag hasznosított hal és kagyló.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg a gazdaságilag hasznosított halak és kagylók jegyzékét az „előírások” kritériumainak megfelelően.

D3C1 – Elsődleges:

A gazdaságilag hasznosított fajok halászati mortalitása legfeljebb olyan szintű, amely még képes biztosítani a maximális fenntartható hozamot. Az 1380/2013/EU rendelet 26. cikkének megfelelően erről konzultálni kell a megfelelő tudományos testületekkel.

Az értékelés léptéke:

Minden faj populációját az ökológiai szempontból releváns léptékben értékelik az egyes régiókon vagy alrégiókon belül az 1380/2013/EU rendelet 26. cikkében említett illetékes tudományos testületek által megállapítottak szerint a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) övezeteinek, a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) földrajzi alterületeinek és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) makaronéziai biogeográfiai régióban található halászterületeinek meghatározott aggregációján.

A kritériumok alkalmazása:

Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:

a)

az értékelt populációk, az egyes kritériumok esetében elért értékek és az, hogy a D3C1 és a D3C2 kritériumok szintjét, illetve a D3C3 küszöbértékét elérték-e, továbbá milyen a populáció általános állapota az uniós szinten egyeztetett kritériumintegrálási szabályok alapján;

| b) | az értékelésben nem szereplő, gazdaságilag hasznosított fajok populációi az értékelési területen. |
| --- | --- |

b)

az értékelésben nem szereplő, gazdaságilag hasznosított fajok populációi az értékelési területen.

E populációértékelések eredményei hozzájárulnak az 1. és a 6. mutató szerinti értékelésekhez is, amennyiben a fajok figyelembe veendők valamely konkrét fajcsoport és tengerfenéki élőhelytípus értékelésekor.

D3C2 (2) – Elsődleges:

A gazdaságilag hasznosított fajok állományainak szaporodóképes biomasszája a maximális fenntartható hozamot biztosítani képes szint felett van. Az 1380/2013/EU rendelet 26. cikkének megfelelően erről konzultálni kell a megfelelő tudományos testületekkel.

D3C3 (2)
   (3) – Elsődleges:

A gazdaságilag hasznosított fajok populációiban élő egyedek életkor és méret szerinti megoszlása az állomány jó egészségi állapotáról tanúskodik. Ez abban is megmutatkozik, hogy magas az idős/nagy egyedek aránya, és a kiaknázás csak korlátozott káros hatást gyakorol a genetikai sokféleségre.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében, az 1380/2013/EU rendelet 26. cikke értelmében kért tudományos tanácsadással összhangban dolgozzák ki az egyes fajok populációira vonatkozó küszöbértékeket.

A gazdaságilag nem hasznosított fajoknak a halászati tevékenységek által okozott kivonásával vagy elhullásával/sérülésével (nem szándékos járulékos fogások) a D1C1 kritérium foglalkozik.

A tengerfenék halászati tevékenységekből eredő fizikai zavarásával – ideértve a fenéklakó életközösségekre gyakorolt hatásokat – a 6. mutató szerinti kritérium (különösen D6C2 és D6C3 kritérium) foglalkozik, és az eredményeket a tengerfenéki élőhelytípusok 1. és 6. mutató szerinti értékelésében is figyelembe kell venni.

A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | A tagállamoknak regionális vagy alregionális együttműködés keretében ki kell dolgozniuk és 6 éves értékelési időszakonként frissíteniük kell az egyes értékelési területeken a kritériumok alkalmazása érdekében a gazdaságilag hasznosított fajok jegyzékét, figyelembe véve a 199/2008/EK tanácsi rendeletet (4) és a következőket:






  a) | az 1380/2013/EU rendelet szerint kezelt állományok; |
| --- | --- | --- |

1.

A tagállamoknak regionális vagy alregionális együttműködés keretében ki kell dolgozniuk és 6 éves értékelési időszakonként frissíteniük kell az egyes értékelési területeken a kritériumok alkalmazása érdekében a gazdaságilag hasznosított fajok jegyzékét, figyelembe véve a 199/2008/EK tanácsi rendeletet (4) és a következőket:

a)

az 1380/2013/EU rendelet szerint kezelt állományok;

| b) | azok a fajok, amelyekre halászati lehetőségeket (teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat) állapított meg a Tanács az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (3) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

b)

azok a fajok, amelyekre halászati lehetőségeket (teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat) állapított meg a Tanács az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (3) bekezdése értelmében;

| c) | azok a fajok, amelyekre az 1967/2006/EK rendelet értelmében minimális állományvédelmi referenciaméret vonatkozik; |
| --- | --- |

c)

azok a fajok, amelyekre az 1967/2006/EK rendelet értelmében minimális állományvédelmi referenciaméret vonatkozik;

| d) | az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke szerinti többéves tervek hatálya alá tartozó fajok; |
| --- | --- |

d)

az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke szerinti többéves tervek hatálya alá tartozó fajok;

| e) | az 1967/2006/EU rendelet 19. cikke szerinti nemzeti irányítási tervek hatálya alá tartozó fajok; |
| --- | --- |

e)

az 1967/2006/EU rendelet 19. cikke szerinti nemzeti irányítási tervek hatálya alá tartozó fajok;

| f) | a kisüzemi/helyi part menti halászatok szempontjából regionális vagy országos szinten fontos fajok. |
| --- | --- |

f)

a kisüzemi/helyi part menti halászatok szempontjából regionális vagy országos szinten fontos fajok.

E határozat alkalmazásában az egyes értékelési területeken nem őshonos, gazdaságilag hasznosított fajokat ki kell hagyni a jegyzékből, és ezért ezek nem járulnak hozzá a jó környezeti állapot 3. mutató szerinti eléréséhez.

| 2. | A 199/2008/EK rendelet a halászati ágazatra vonatkozó biológiai, műszaki, környezeti, gazdasági és társadalmi vonatkozású adatok többéves programok keretében történő gyűjtésére és kezelésére irányadó szabályokat állapítja meg, mely adatokat figyelembe kell venni a 3. mutató szerinti nyomon követéshez. |
| --- | --- |

2.

A 199/2008/EK rendelet a halászati ágazatra vonatkozó biológiai, műszaki, környezeti, gazdasági és társadalmi vonatkozású adatok többéves programok keretében történő gyűjtésére és kezelésére irányadó szabályokat állapítja meg, mely adatokat figyelembe kell venni a 3. mutató szerinti nyomon követéshez.

| 3. | A „populációk” kifejezés alatt az 1380/2013/EU rendelet szerinti „állományok” értendők. |
| --- | --- |

3.

A „populációk” kifejezés alatt az 1380/2013/EU rendelet szerinti „állományok” értendők.

| 4. | A D3C1 és a D3C2 kritérium tekintetében a következők alkalmazandók:






  a) | az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke szerinti többéves tervek alapján kezelt állományok esetében a vegyes halászatokban a halászati mortalitás célértékének és a maximális fenntartható hozamot biztosítani képes biomasszaszintnek a vonatkozó többéves tervvel összhangban kell állnia; |
| --- | --- | --- |

4.

A D3C1 és a D3C2 kritérium tekintetében a következők alkalmazandók:

a)

az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke szerinti többéves tervek alapján kezelt állományok esetében a vegyes halászatokban a halászati mortalitás célértékének és a maximális fenntartható hozamot biztosítani képes biomasszaszintnek a vonatkozó többéves tervvel összhangban kell állnia;

| b) | a Földközi-tenger és a Fekete-tenger régióiban megfelelő helyettesítő érték alkalmazható. |
| --- | --- |

b)

a Földközi-tenger és a Fekete-tenger régióiban megfelelő helyettesítő érték alkalmazható.

| 5. | Az értékeléshez a következő módszerek alkalmazandók:






  a) | D3C1 kritérium esetében: Ha a halászati mortalitás mennyiségi értékeléséhez szükséges megfelelő adatok nem állnak rendelkezésre, alternatívaként más értékek is alkalmazhatók, például a fogások biomasszához viszonyított aránya. Ilyen esetekben megfelelő trendelemezési módszert kell alkalmazni (pl. a jelenlegi érték összehasonlítható a hosszú távú történelmi átlaggal); |
| --- | --- | --- |

5.

Az értékeléshez a következő módszerek alkalmazandók:

a)

D3C1 kritérium esetében: Ha a halászati mortalitás mennyiségi értékeléséhez szükséges megfelelő adatok nem állnak rendelkezésre, alternatívaként más értékek is alkalmazhatók, például a fogások biomasszához viszonyított aránya. Ilyen esetekben megfelelő trendelemezési módszert kell alkalmazni (pl. a jelenlegi érték összehasonlítható a hosszú távú történelmi átlaggal);

| b) | D3C2 kritérium esetében: az alkalmazott küszöbértéknek összhangban kell lennie az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével. Ha az állomány szaporodóképes biomasszája mennyiségi értékeléséhez szükséges megfelelő adatok nem állnak rendelkezésre, a biomasszával kapcsolatos mutatók – például egységnyi erőkifejtésre jutó halfogás vagy felmérési mennyiségi mutatók – is alkalmazhatók alternatívaként. Ilyen esetekben megfelelő trendelemezési módszert kell alkalmazni (pl. a jelenlegi érték összehasonlítható a hosszú távú történelmi átlaggal); |
| --- | --- |

b)

D3C2 kritérium esetében: az alkalmazott küszöbértéknek összhangban kell lennie az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével. Ha az állomány szaporodóképes biomasszája mennyiségi értékeléséhez szükséges megfelelő adatok nem állnak rendelkezésre, a biomasszával kapcsolatos mutatók – például egységnyi erőkifejtésre jutó halfogás vagy felmérési mennyiségi mutatók – is alkalmazhatók alternatívaként. Ilyen esetekben megfelelő trendelemezési módszert kell alkalmazni (pl. a jelenlegi érték összehasonlítható a hosszú távú történelmi átlaggal);

| c) | A D3C3 kritérium tükrözi, hogy az egészséges állományokat az idős, nagy egyedek magas aránya jellemzi. A legfontosabb tulajdonságok a következők:






  i. | az egyedek méret szerinti megoszlása a populációban, a következőképpen kifejezve:






  — | az ivarérettség elérésekor jellemző átlagos méretnél nagyobb halak aránya, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A D3C3 kritérium tükrözi, hogy az egészséges állományokat az idős, nagy egyedek magas aránya jellemzi. A legfontosabb tulajdonságok a következők:

i.

az egyedek méret szerinti megoszlása a populációban, a következőképpen kifejezve:

—

az ivarérettség elérésekor jellemző átlagos méretnél nagyobb halak aránya, vagy

| — | a halhosszúság-megoszlás 95. százalékosztálya valamennyi állomány tekintetében a kutatóhajók felmérései vagy más felmérések alapján; |
| --- | --- |

—

a halhosszúság-megoszlás 95. százalékosztálya valamennyi állomány tekintetében a kutatóhajók felmérései vagy más felmérések alapján;

| ii. | a faj kiaknázása által okozott genetikai hatás, például adott esetben az ivarérettség elérésekor jellemző méret. |
| --- | --- |

ii.

a faj kiaknázása által okozott genetikai hatás, például adott esetben az ivarérettség elérésekor jellemző méret.

A legfontosabb tulajdonságok más módon is megadhatók e kritérium tudományos és technikai továbbfejlesztését követően.

A kritérium mértékegységei:

| — | D3C1: a halászati mortalitás éves értéke, |
| --- | --- |

—

D3C1: a halászati mortalitás éves értéke,

| — | D3C2: biomassza tonnában (t) vagy egyedek száma fajonként, kivéve, ha az 5. pont b) alpontjában más mutatókat alkalmaznak, |
| --- | --- |

—

D3C2: biomassza tonnában (t) vagy egyedek száma fajonként, kivéve, ha az 5. pont b) alpontjában más mutatókat alkalmaznak,

| — | D3C3: az 5. c) pont alatt: az i. alpont első francia bekezdése esetében: arány (százalék) vagy számok, az i. alpont második francia bekezdése esetében: hosszúság centiméterben (cm) és a ii. alpont esetében: hosszúság centiméterben (cm). |
| --- | --- |

—

D3C3: az 5. c) pont alatt: az i. alpont első francia bekezdése esetében: arány (százalék) vagy számok, az i. alpont második francia bekezdése esetében: hosszúság centiméterben (cm) és a ii. alpont esetében: hosszúság centiméterben (cm).

5. mutató

Minimálisra csökken az ember által előidézett eutrofizáció, különös tekintettel annak káros hatásaira, mint a biológiai sokféleség csökkenése, az ökoszisztéma eróziója, az ártalmas algavirágzások és az alsó vízrétegek oxigénhiánya

Kapcsolódó terhelés: Tápanyagok bejutása; Szerves anyagok bejutása

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| Tápanyagok a vízoszlopban: Oldott szervetlen nitrogén (Dissolved Inorganic Nitrogen, DIN), teljes nitrogéntartalom (Total Nitrogen, TN), oldott szervetlen foszfor (Dissolved Inorganic Phosphorus, DIP), teljes foszfortartalom (Total Phosphorus, TP).
  A parti tengervizekben a 2000/60/EK irányelv szerint.
  A parti tengervizeken túl a tagállamok dönthetnek arról regionális vagy alregionális szinten, hogy az említettek közül egy vagy több tápanyagelemet nem használnak. | D5C1 – Elsődleges:
  A tápanyag-koncentráció nem akkora, amely káros eutrofizációs hatásokat jelezne.
  A küszöbértékek a következők:






  a) | a parti tengervizekben az értékek a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak; |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

Tápanyagok a vízoszlopban: Oldott szervetlen nitrogén (Dissolved Inorganic Nitrogen, DIN), teljes nitrogéntartalom (Total Nitrogen, TN), oldott szervetlen foszfor (Dissolved Inorganic Phosphorus, DIP), teljes foszfortartalom (Total Phosphorus, TP).

A parti tengervizekben a 2000/60/EK irányelv szerint.

A parti tengervizeken túl a tagállamok dönthetnek arról regionális vagy alregionális szinten, hogy az említettek közül egy vagy több tápanyagelemet nem használnak.

D5C1 – Elsődleges:

A tápanyag-koncentráció nem akkora, amely káros eutrofizációs hatásokat jelezne.

A küszöbértékek a következők:

a)

a parti tengervizekben az értékek a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak;

| b) | a parti tengervizeken túl az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket. |
| --- | --- |

b)

a parti tengervizeken túl az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket.

Az értékelés léptéke:

| — | a parti tengervizekben a 2000/60/EK irányelv szerint, |
| --- | --- |

—

a parti tengervizekben a 2000/60/EK irányelv szerint,

| — | a parti tengervizeken túl a régió vagy alrégió részterületei, amelyeket adott esetben országhatárok tagolnak. |
| --- | --- |

—

a parti tengervizeken túl a régió vagy alrégió részterületei, amelyeket adott esetben országhatárok tagolnak.

A kritériumok alkalmazása:

Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:

| a) | az alkalmazott kritériumoknál elért értékek és az értékelési terület azon becsült aránya, ami a meghatározott küszöbértékeknek megfelel; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazott kritériumoknál elért értékek és az értékelési terület azon becsült aránya, ami a meghatározott küszöbértékeknek megfelel;

| b) | a parti tengervizekben a kritériumokat a 2000/60/EK irányelv követelményeinek megfelelően kell alkalmazni annak megállapításához, hogy a víztest ki van-e téve eutrofizációnak (5); |
| --- | --- |

b)

a parti tengervizekben a kritériumokat a 2000/60/EK irányelv követelményeinek megfelelően kell alkalmazni annak megállapításához, hogy a víztest ki van-e téve eutrofizációnak (5);

| c) | a parti tengervizeken túl az eutrofizációnak ki nem tett terület becsült (százalékos) aránya (az összes felhasznált kritérium eredményei alapján, lehetőleg uniós szinten, de legalább regionális vagy alregionális szinten közösen elfogadott módon integrálva). |
| --- | --- |

c)

a parti tengervizeken túl az eutrofizációnak ki nem tett terület becsült (százalékos) aránya (az összes felhasznált kritérium eredményei alapján, lehetőleg uniós szinten, de legalább regionális vagy alregionális szinten közösen elfogadott módon integrálva).

A parti tengervizeken túl a másodlagos kritériumok használatáról regionális vagy alregionális szinten kell dönteni.

Az értékelések eredményeit figyelembe kell venni a nyílt vízi élőhelyek 1. mutató szerinti értékeléseiben is a következők szerint:

| — | annak a területnek a megoszlása és becsült kiterjedése (százalékos arány), amely eutrofizációnak van kitéve a vízoszlopban (amit az mutat, hogy a D5C2, D5C3 és D5C4 kritériumok küszöbértékeit – amennyiben alkalmazták őket – elérték-e); |
| --- | --- |

—

annak a területnek a megoszlása és becsült kiterjedése (százalékos arány), amely eutrofizációnak van kitéve a vízoszlopban (amit az mutat, hogy a D5C2, D5C3 és D5C4 kritériumok küszöbértékeit – amennyiben alkalmazták őket – elérték-e);

Az értékelések eredményeit figyelembe kell venni a tengerfenéki élőhelyek 1. és 6. mutató szerinti értékeléseiben is a következők szerint:

| — | annak a területnek a megoszlása és becsült kiterjedése (százalékos arány), amely eutrofizációnak van kitéve a tengerfenéken (amit az mutat, hogy a D5C4, D5C5, D5C6, D5C7 és D5C8 kritérium küszöbértékeit – amennyiben alkalmazták őket – elérték-e). |
| --- | --- |

—

annak a területnek a megoszlása és becsült kiterjedése (százalékos arány), amely eutrofizációnak van kitéve a tengerfenéken (amit az mutat, hogy a D5C4, D5C5, D5C6, D5C7 és D5C8 kritérium küszöbértékeit – amennyiben alkalmazták őket – elérték-e).

Klorofill-A a vízoszlopban

D5C2 – Elsődleges:

A klorofill-A koncentrációja nem olyan szintű, ami a tápanyagok káros feldúsulását jelezné.

A küszöbértékek a következők:

| a) | a parti tengervizekben az értékek a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak; |
| --- | --- |

a)

a parti tengervizekben az értékek a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak;

| b) | a parti tengervizeken túl az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket. |
| --- | --- |

b)

a parti tengervizeken túl az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket.

Ártalmas algavirágzások (pl. cianobaktériumok) a vízoszlopban

D5C3 – Másodlagos:

Az ártalmas algavirágzások száma, térbeli kiterjedése és időtartama nem akkora, amely a tápanyagok káros feldúsulását jelezné.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg e szintek küszöbértékeit.

Fotikus határ (áttetszőség) a vízoszlopban

D5C4 – Másodlagos:

A fotikus határ (áttetszőség) a vízoszlopban a lebegő algák gyarapodása miatt nem csökkent olyan szintre, amely a tápanyagok káros feldúsulását jelezné.

A küszöbértékek a következők:

| a) | a parti tengervizekben az értékek a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak; |
| --- | --- |

a)

a parti tengervizekben az értékek a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak;

| b) | a parti tengervizeken túl az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket. |
| --- | --- |

b)

a parti tengervizeken túl az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket.

Oldott oxigén a vízoszlop alján

D5C5 – Elsődleges (a D5C8 kritériummal helyettesíthető):

Az oldott oxigén koncentrációja a tápanyagok feldúsulása következtében nem csökkent olyan szintre, amely a tengerfenéki élőhelyekre (köztük a kapcsolódó biótára és a helyhez nem kötött fajokra) gyakorolt káros hatások meglétét vagy más eutrofizációs hatásokat jelezne.

A küszöbértékek a következők:

| a) | a parti tengervizekben az értékek a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak; |
| --- | --- |

a)

a parti tengervizekben az értékek a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak;

| b) | a parti tengervizeken túl az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket. |
| --- | --- |

b)

a parti tengervizeken túl az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket.

Tengerfenéki élőhelyek opportunista makroalgái

D5C6 – Másodlagos:

Az opportunista makroalgák abundanciája nem akkora, amely a tápanyagok káros feldúsulását jelezné.

A küszöbértékek a következők:

| a) | a parti tengervizekben az értékek a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak; |
| --- | --- |

a)

a parti tengervizekben az értékek a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak;

| b) | amennyiben ez a kritérium a parti tengervizeken túli vizekre is vonatkozik, az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket. |
| --- | --- |

b)

amennyiben ez a kritérium a parti tengervizeken túli vizekre is vonatkozik, az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket.

Makrofita életközösségek a tengerfenéki élőhelyeken (évelő tengeri hínárfélék és fűfélék, például moszatfélék, angolnafű és neptunfű)

D5C7 – Másodlagos:

A makrofita életközösségek fajösszetétele és relatív abundanciája vagy mélységi megoszlása olyan, az alábbiaknak megfelelő értékek között mozog, amelyek azt mutatják, hogy nem befolyásolja őket kedvezőtlenül a tápanyagok feldúsulása, ideértve a víz áttetszőségének csökkenését:

| a) | a parti tengervizekben az értékek a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak; |
| --- | --- |

a)

a parti tengervizekben az értékek a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak;

| b) | amennyiben ez a kritérium a parti tengervizeken túli vizekre is vonatkozik, az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket. |
| --- | --- |

b)

amennyiben ez a kritérium a parti tengervizeken túli vizekre is vonatkozik, az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket.

Tengerfenéki élőhelyek makrofaunális életközösségei

D5C8 – Másodlagos (kivéve, ha a D5C5 kritériumot helyettesíti):

A makrofaunális életközösségek fajösszetétele és relatív abundanciája olyan, az alábbiaknak megfelelő értékek között mozog, amelyek azt mutatják, hogy nem befolyásolja őket kedvezőtlenül a tápanyagok és szerves anyagok feldúsulása:

| a) | a parti tengervizekben a tengerfenéki biológiai minőségi elemek értékei a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak; |
| --- | --- |

a)

a parti tengervizekben a tengerfenéki biológiai minőségi elemek értékei a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően alakulnak;

| b) | a parti tengervizeken túl az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket. |
| --- | --- |

b)

a parti tengervizeken túl az értékek konzisztensek a 2000/60/EK irányelvben a parti tengervizekre meghatározott értékekkel. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket az értékeket.

A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | A parti tengervizekben a kritériumelemeket a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően kell kiválasztani. |
| --- | --- |

1.

A parti tengervizekben a kritériumelemeket a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően kell kiválasztani.

| 2. | A D5C2 és D5C3 kritérium esetében a tagállamok a fitoplanktonok fajösszetételét és abundanciáját is felhasználhatják. |
| --- | --- |

2.

A D5C2 és D5C3 kritérium esetében a tagállamok a fitoplanktonok fajösszetételét és abundanciáját is felhasználhatják.

| 3. | Információt kell gyűjteni a tengeri környezetbe jutó tápanyagok útvonalairól (atmoszferikus, szárazföldi vagy tengeri), amennyiben lehetséges. |
| --- | --- |

3.

Információt kell gyűjteni a tengeri környezetbe jutó tápanyagok útvonalairól (atmoszferikus, szárazföldi vagy tengeri), amennyiben lehetséges.

| 4. | A parti tengervizeken túl az alacsony kockázat miatt nem szükséges a nyomon követés, például olyan esetekben, ahol a parti tengervizek megfelelnek a küszöbértékeknek, figyelembe véve az atmoszferikus, tengeri – köztük a parti tengervizekből eredő – és a határokon átnyúló forrásokból származó tápanyagok bejutását. |
| --- | --- |

4.

A parti tengervizeken túl az alacsony kockázat miatt nem szükséges a nyomon követés, például olyan esetekben, ahol a parti tengervizek megfelelnek a küszöbértékeknek, figyelembe véve az atmoszferikus, tengeri – köztük a parti tengervizekből eredő – és a határokon átnyúló forrásokból származó tápanyagok bejutását.

| 5. | A 2000/60/EK irányelv szerinti értékeléseket kell alkalmazni a parti tengervizekre vonatkozó minden egyes kritérium értékeléséhez. |
| --- | --- |

5.

A 2000/60/EK irányelv szerinti értékeléseket kell alkalmazni a parti tengervizekre vonatkozó minden egyes kritérium értékeléséhez.

| 6. | A 2000/60/EK irányelvvel összhangban meghatározott értékek vagy a 2013/480/EU bizottsági határozat (6) szerinti interkalibrációs eljárással megállapított értékekre vagy a 2000/60/EK irányelv 8. cikkével és V. mellékletével összhangban a nemzeti jogszabályokban meghatározott értékekre hivatkoznak. Ezek az értékek az ökológiai minőségi arány „jó/mérsékelt határvonalának” tekintendők. |
| --- | --- |

6.

A 2000/60/EK irányelvvel összhangban meghatározott értékek vagy a 2013/480/EU bizottsági határozat (6) szerinti interkalibrációs eljárással megállapított értékekre vagy a 2000/60/EK irányelv 8. cikkével és V. mellékletével összhangban a nemzeti jogszabályokban meghatározott értékekre hivatkoznak. Ezek az értékek az ökológiai minőségi arány „jó/mérsékelt határvonalának” tekintendők.

| 7. | A fajösszetétel mindig az értékeléshez megfelelő legalacsonyabb taxonómiai szintre vonatkozik. |
| --- | --- |

7.

A fajösszetétel mindig az értékeléshez megfelelő legalacsonyabb taxonómiai szintre vonatkozik.

A kritérium mértékegységei:

| — | D5C1: tápanyag-koncentráció mikromol/literben (μmol/l), |
| --- | --- |

—

D5C1: tápanyag-koncentráció mikromol/literben (μmol/l),

| — | D5C2: klorofill-A-koncentráció (biomassza) mikrogramm/literben (μg/l), |
| --- | --- |

—

D5C2: klorofill-A-koncentráció (biomassza) mikrogramm/literben (μg/l),

| — | D5C3: virágzások esetében az előfordulások száma, időtartama napokban és térbeli kiterjedése négyzetkilométerben (km2), |
| --- | --- |

—

D5C3: virágzások esetében az előfordulások száma, időtartama napokban és térbeli kiterjedése négyzetkilométerben (km2),

| — | D5C4: a fotikus határ mélysége méterben (m), |
| --- | --- |

—

D5C4: a fotikus határ mélysége méterben (m),

| — | D5C5: az oxigén koncentrációja a vízoszlop alján milligramm/literben (mg/l), |
| --- | --- |

—

D5C5: az oxigén koncentrációja a vízoszlop alján milligramm/literben (mg/l),

| — | D5C6: az ökológiai minőségi arány a makroalgák abundanciája vagy térbeli elterjedése vonatkozásában. A káros hatások kiterjedése négyzetkilométerben (km2) vagy az értékelési terület arányában (százalék), |
| --- | --- |

—

D5C6: az ökológiai minőségi arány a makroalgák abundanciája vagy térbeli elterjedése vonatkozásában. A káros hatások kiterjedése négyzetkilométerben (km2) vagy az értékelési terület arányában (százalék),

| — | D5C7: az ökológiai minőségi arány a fajösszetétel és a relatív abundancia értékelése, illetve a makrofiták növekedésének maximális mélysége vonatkozásában. A káros hatások kiterjedése négyzetkilométerben (km2) vagy az értékelési terület arányában (százalék), |
| --- | --- |

—

D5C7: az ökológiai minőségi arány a fajösszetétel és a relatív abundancia értékelése, illetve a makrofiták növekedésének maximális mélysége vonatkozásában. A káros hatások kiterjedése négyzetkilométerben (km2) vagy az értékelési terület arányában (százalék),

| — | D5C8: az ökológiai minőségi arány a fajösszetétel és a relatív abundancia értékelése vonatkozásában. A káros hatások kiterjedése négyzetkilométerben (km2) vagy az értékelési terület arányában (százalék). |
| --- | --- |

—

D5C8: az ökológiai minőségi arány a fajösszetétel és a relatív abundancia értékelése vonatkozásában. A káros hatások kiterjedése négyzetkilométerben (km2) vagy az értékelési terület arányában (százalék).

A tagállamoknak a 2000/60/EK irányelvben előírt mértékegységeket és ökológiai minőségi arányokat kell alkalmazniuk, amennyiben rendelkezésre állnak.

6. mutató

A tengerfenék épsége olyan szintű, amely biztosítja az ökoszisztémák szerkezetét és működését és különösen a fenéklakó ökoszisztémákat nem éri káros hatás

Kapcsolódó terhelés: Fizikai veszteség (a tengerfenék anyagának vagy morfológiájának tartós megváltoztatása és a tengerfenék anyagának kikotrása miatt); a tengerfenék fizikai zavarása (ami ideiglenes vagy visszafordítható)

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| A tengerfenék fizikai vesztesége (beleértve az árapályövi területeket). | D6C1 – Elsődleges:
  A természetes tengerfenék fizikai veszteségének (tartós megváltoztatásának) térbeli kiterjedése és eloszlása. | Az értékelés léptéke:

  A tengerfenéki átfogó élőhelytípusok 1. és 6. mutató szerinti értékelésénél alkalmazottnak megfelelően.

  A kritériumok alkalmazása:

  A D6C1 kritérium értékelésének eredményeit (a fizikai veszteség eloszlása és becsült mértéke) figyelembe kell venni a D6C4 és a D7C1 kritériumok értékeléséhez.
  A D6C2 kritérium értékelésének eredményeit (a fizikai zavarási terhelések eloszlása és becsült mértéke) figyelembe kell venni a D6C3 kritérium értékeléséhez.
  A D6C3 kritérium értékelésének eredményeit (a fizikai zavarás káros hatásainak becsült mértéke élőhelytípusonként az egyes értékelési területeken) fel kell használni a D6C5 kritérium értékeléséhez. |
| A tengerfenék fizikai zavarása (beleértve az árapályövi területeket). | D6C2 – Elsődleges:
  A tengerfenék fizikai zavarásának térbeli kiterjedése és eloszlása. |
| Az 1. és a 6. mutatónál alkalmazott tengerfenéki átfogó élőhelytípusok vagy egyéb élőhelytípusok. | D6C3 – Elsődleges:
  A fizikai zavarás miatt a biotikus és az abiotikus szerkezet és működés megváltozása formájában (pl. változik a fajösszetétel és a fajok relatív abundanciája, eltűnnek a különösen érzékeny vagy sérülékeny, illetve a kulcsfontosságú funkciót betöltő fajok, megváltozik a fajok méretstruktúrája) káros hatásokat elszenvedett élőhelytípus térbeli kiterjedése.
  A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg a fizikai zavarás káros hatásainak küszöbértékeit. |
| A D6C1, a D6C2 és a D6C3 kritériumok csak a „fizikai veszteség” és a „fizikai zavarás” terhelésekhez és ezek hatásaihoz kapcsolódnak, míg a D6C4 és a D6C5 kritériumok a 6. mutató átfogó értékelésében és a tengerfenéki élőhelyek 1. mutató szerinti értékelésében is szerepet játszanak. A D6C4 és a D6C5 kritériumokat ennek a mellékletnek a II. része mutatja be. |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

A tengerfenék fizikai vesztesége (beleértve az árapályövi területeket).

D6C1 – Elsődleges:

A természetes tengerfenék fizikai veszteségének (tartós megváltoztatásának) térbeli kiterjedése és eloszlása.

Az értékelés léptéke:

A tengerfenéki átfogó élőhelytípusok 1. és 6. mutató szerinti értékelésénél alkalmazottnak megfelelően.

A kritériumok alkalmazása:

A D6C1 kritérium értékelésének eredményeit (a fizikai veszteség eloszlása és becsült mértéke) figyelembe kell venni a D6C4 és a D7C1 kritériumok értékeléséhez.

A D6C2 kritérium értékelésének eredményeit (a fizikai zavarási terhelések eloszlása és becsült mértéke) figyelembe kell venni a D6C3 kritérium értékeléséhez.

A D6C3 kritérium értékelésének eredményeit (a fizikai zavarás káros hatásainak becsült mértéke élőhelytípusonként az egyes értékelési területeken) fel kell használni a D6C5 kritérium értékeléséhez.

A tengerfenék fizikai zavarása (beleértve az árapályövi területeket).

D6C2 – Elsődleges:

A tengerfenék fizikai zavarásának térbeli kiterjedése és eloszlása.

Az 1. és a 6. mutatónál alkalmazott tengerfenéki átfogó élőhelytípusok vagy egyéb élőhelytípusok.

D6C3 – Elsődleges:

A fizikai zavarás miatt a biotikus és az abiotikus szerkezet és működés megváltozása formájában (pl. változik a fajösszetétel és a fajok relatív abundanciája, eltűnnek a különösen érzékeny vagy sérülékeny, illetve a kulcsfontosságú funkciót betöltő fajok, megváltozik a fajok méretstruktúrája) káros hatásokat elszenvedett élőhelytípus térbeli kiterjedése.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg a fizikai zavarás káros hatásainak küszöbértékeit.

A D6C1, a D6C2 és a D6C3 kritériumok csak a „fizikai veszteség” és a „fizikai zavarás” terhelésekhez és ezek hatásaihoz kapcsolódnak, míg a D6C4 és a D6C5 kritériumok a 6. mutató átfogó értékelésében és a tengerfenéki élőhelyek 1. mutató szerinti értékelésében is szerepet játszanak. A D6C4 és a D6C5 kritériumokat ennek a mellékletnek a II. része mutatja be.

A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | A nyomonkövetési módszereket illetően:






  a) | a D6C1 kritérium esetében az emberi tevékenységek által a tengerfenékben okozott tartós változtatásokat kell értékelni (ideértve a természetes tengerfenék anyagának vagy morfológiájának tartós megváltoztatását fizikai szerkezetátalakítás, infrastrukturális fejlesztések és a tengerfenék anyagának kikotrása okozta anyagveszteség miatt); |
| --- | --- | --- |

1.

A nyomonkövetési módszereket illetően:

a)

a D6C1 kritérium esetében az emberi tevékenységek által a tengerfenékben okozott tartós változtatásokat kell értékelni (ideértve a természetes tengerfenék anyagának vagy morfológiájának tartós megváltoztatását fizikai szerkezetátalakítás, infrastrukturális fejlesztések és a tengerfenék anyagának kikotrása okozta anyagveszteség miatt);

| b) | a D6C2 kritérium esetében az emberi tevékenységekből származó fizikai zavarásokat kell értékelni (például fenékhalászati tevékenységek); |
| --- | --- |

b)

a D6C2 kritérium esetében az emberi tevékenységekből származó fizikai zavarásokat kell értékelni (például fenékhalászati tevékenységek);

| c) | parti tengervizek esetében a 2000/60/EK irányelv szerinti hidromorfológiai adatokat és releváns értékeléseket kell alkalmazni. A parti tengervizeken túl az adatok az infrastruktúra és az engedélyezett kitermelési helyek feltérképezéséből is kigyűjthetők. |
| --- | --- |

c)

parti tengervizek esetében a 2000/60/EK irányelv szerinti hidromorfológiai adatokat és releváns értékeléseket kell alkalmazni. A parti tengervizeken túl az adatok az infrastruktúra és az engedélyezett kitermelési helyek feltérképezéséből is kigyűjthetők.

| 2. | Az értékelési módszereket illetően az adatokat úgy kell összesíteni, hogy:






  a) | a D6C1 kritérium értékelése az a terület, amely az értékelési területen található összes tengerfenéki élőhely teljes természetes kiterjedéséhez képest elveszett (pl. az antropogén módosítás mértéke miatt); |
| --- | --- | --- |

2.

Az értékelési módszereket illetően az adatokat úgy kell összesíteni, hogy:

a)

a D6C1 kritérium értékelése az a terület, amely az értékelési területen található összes tengerfenéki élőhely teljes természetes kiterjedéséhez képest elveszett (pl. az antropogén módosítás mértéke miatt);

| b) | a D6C3 kritériumot az egyes értékelt tengerfenéki élőhelytípusok teljes természetes kiterjedéséhez képest kell vizsgálni. |
| --- | --- |

b)

a D6C3 kritériumot az egyes értékelt tengerfenéki élőhelytípusok teljes természetes kiterjedéséhez képest kell vizsgálni.

| 3. | A fizikai veszteség a tengerfenék olyan tartós megváltoztatását jelenti, amely legalább két jelentéstételi cikluson (12 év) keresztül fennállt vagy várhatóan fennáll. |
| --- | --- |

3.

A fizikai veszteség a tengerfenék olyan tartós megváltoztatását jelenti, amely legalább két jelentéstételi cikluson (12 év) keresztül fennállt vagy várhatóan fennáll.

| 4. | A fizikai zavarás a tengerfenék olyan megváltoztatása, amely visszafordulhat, ha a zavarási terhelést okozó tevékenység megszűnik. |
| --- | --- |

4.

A fizikai zavarás a tengerfenék olyan megváltoztatása, amely visszafordulhat, ha a zavarási terhelést okozó tevékenység megszűnik.

| 5. | A D6C3 kritérium esetében a fajösszetétel az értékeléshez megfelelő legalacsonyabb taxonómiai szintre vonatkozik. |
| --- | --- |

5.

A D6C3 kritérium esetében a fajösszetétel az értékeléshez megfelelő legalacsonyabb taxonómiai szintre vonatkozik.

A kritérium mértékegységei:

| — | D6C1: az értékelési terület fizikai értelemben elveszített részének kiterjedése négyzetkilométerben (km2), |
| --- | --- |

—

D6C1: az értékelési terület fizikai értelemben elveszített részének kiterjedése négyzetkilométerben (km2),

| — | D6C2: az értékelési terület fizikai értelemben zavart részének kiterjedése négyzetkilométerben (km2), |
| --- | --- |

—

D6C2: az értékelési terület fizikai értelemben zavart részének kiterjedése négyzetkilométerben (km2),

| — | D6C3: Az egyes élőhelytípusok káros hatásoknak kitett területe négyzetkilométerben (km2) vagy az értékelési területen az élőhelytípus természetes kiterjedésének arányában (százalék). |
| --- | --- |

—

D6C3: Az egyes élőhelytípusok káros hatásoknak kitett területe négyzetkilométerben (km2) vagy az értékelési területen az élőhelytípus természetes kiterjedésének arányában (százalék).

7. mutató

A hidrográfiai feltételek tartós megváltozása nem károsítja a tengeri ökoszisztémákat

Kapcsolódó terhelés: Fizikai veszteség (a tengerfenék anyagának vagy morfológiájának tartós megváltoztatása vagy a tengerfenék anyagának kikotrása miatt); A hidrológiai feltételek változásai

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| A tengerfenék és a vízoszlop (beleértve az árapályövi területeket) hidrográfiai változásai. | D7C1 – Másodlagos:
  A tengerfenék és a vízoszlop hidrográfiai feltételei tartós megváltozásának térbeli kiterjedése és eloszlása (pl. a hullámhatás, az áramlás, a sótartalom vagy a hőmérséklet változása), amelyek különösen a természetes tengerfenék fizikai veszteségével (7) kapcsolatosak. | Az értékelés léptéke:

  A tengerfenéki átfogó élőhelytípusok 1. és 6. mutató szerinti értékelésénél alkalmazottnak megfelelően.

  A kritériumok alkalmazása:

  A D7C1 kritérium értékelésének eredményeit (a hidrográfiai változások eloszlása és becsült mértéke) kell alkalmazni a D7C2 kritérium értékeléséhez.
  A D7C2 kritérium értékelésének eredményeit (a káros hatások becsült mértéke élőhelytípusonként az egyes értékelési területeken) fel kell használni a D6C5 kritérium értékeléséhez. |
| Az 1. és a 6. mutatónál alkalmazott tengerfenéki átfogó élőhelytípusok vagy egyéb élőhelytípusok. | D7C2 – Másodlagos:
  A hidrográfiai feltételek tartós megváltozása miatt (fizikai és hidrográfiai jellemzőiben és a kapcsolódó biológiai életközösségekben) károsodást szenvedett egyes tengerfenéki élőhelytípusok térbeli kiterjedése.
  A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg a hidrográfiai feltételek tartós változásai által okozott káros hatásokra vonatkozó küszöbértékeket. |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

A tengerfenék és a vízoszlop (beleértve az árapályövi területeket) hidrográfiai változásai.

D7C1 – Másodlagos:

A tengerfenék és a vízoszlop hidrográfiai feltételei tartós megváltozásának térbeli kiterjedése és eloszlása (pl. a hullámhatás, az áramlás, a sótartalom vagy a hőmérséklet változása), amelyek különösen a természetes tengerfenék fizikai veszteségével (7) kapcsolatosak.

Az értékelés léptéke:

A tengerfenéki átfogó élőhelytípusok 1. és 6. mutató szerinti értékelésénél alkalmazottnak megfelelően.

A kritériumok alkalmazása:

A D7C1 kritérium értékelésének eredményeit (a hidrográfiai változások eloszlása és becsült mértéke) kell alkalmazni a D7C2 kritérium értékeléséhez.

A D7C2 kritérium értékelésének eredményeit (a káros hatások becsült mértéke élőhelytípusonként az egyes értékelési területeken) fel kell használni a D6C5 kritérium értékeléséhez.

Az 1. és a 6. mutatónál alkalmazott tengerfenéki átfogó élőhelytípusok vagy egyéb élőhelytípusok.

D7C2 – Másodlagos:

A hidrográfiai feltételek tartós megváltozása miatt (fizikai és hidrográfiai jellemzőiben és a kapcsolódó biológiai életközösségekben) károsodást szenvedett egyes tengerfenéki élőhelytípusok térbeli kiterjedése.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg a hidrográfiai feltételek tartós változásai által okozott káros hatásokra vonatkozó küszöbértékeket.

A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó módszereket illetően:






  a) | A nyomon követésnek a parton vagy a tengeren zajló infrastrukturális fejlesztésekhez kapcsolódó változásokra kell összpontosítania. |
| --- | --- | --- |

1.

A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó módszereket illetően:

a)

A nyomon követésnek a parton vagy a tengeren zajló infrastrukturális fejlesztésekhez kapcsolódó változásokra kell összpontosítania.

| b) | Adott esetben az infrastrukturális fejlesztések hatásainak mértékét közvetlen mérésekkel vagy más megfelelő információforrással alátámasztott környezeti hatástanulmányi hidrodinamikai modellek segítségével kell értékelni. |
| --- | --- |

b)

Adott esetben az infrastrukturális fejlesztések hatásainak mértékét közvetlen mérésekkel vagy más megfelelő információforrással alátámasztott környezeti hatástanulmányi hidrodinamikai modellek segítségével kell értékelni.

| c) | A parti tengervizek esetében a 2000/60/EK irányelv szerinti hidromorfológiai adatokat és releváns értékeléseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

A parti tengervizek esetében a 2000/60/EK irányelv szerinti hidromorfológiai adatokat és releváns értékeléseket kell alkalmazni.

| 2. | Az értékelési módszereket illetően az adatokat úgy kell összesíteni, hogy:






  a) | a D7C1 kritériumot az értékelési területen lévő összes élőhely teljes természetes kiterjedéséhez képest vizsgálják; |
| --- | --- | --- |

2.

Az értékelési módszereket illetően az adatokat úgy kell összesíteni, hogy:

a)

a D7C1 kritériumot az értékelési területen lévő összes élőhely teljes természetes kiterjedéséhez képest vizsgálják;

| b) | a D7C2 kritériumot az egyes értékelt tengerfenéki élőhelytípusok teljes természetes kiterjedéséhez képest vizsgálják. |
| --- | --- |

b)

a D7C2 kritériumot az egyes értékelt tengerfenéki élőhelytípusok teljes természetes kiterjedéséhez képest vizsgálják.

A kritérium mértékegységei:

| — | D7C1: az értékelési terület hidrográfiailag megváltoztatott részének kiterjedése négyzetkilométerben (km2), |
| --- | --- |

—

D7C1: az értékelési terület hidrográfiailag megváltoztatott részének kiterjedése négyzetkilométerben (km2),

| — | D7C2: az egyes élőhelytípusok káros hatásoknak kitett területe négyzetkilométerben (km2) vagy az értékelési területen az élőhelytípus természetes kiterjedésének arányában (százalék). |
| --- | --- |

—

D7C2: az egyes élőhelytípusok káros hatásoknak kitett területe négyzetkilométerben (km2) vagy az értékelési területen az élőhelytípus természetes kiterjedésének arányában (százalék).

8. mutató

A szennyező anyagok koncentrációja olyan szintű, amely nem okoz szennyező hatást

Kapcsolódó terhelés: Egyéb anyagok (szintetikus és nem szintetikus anyagok, radionuklidok) bejutása

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| (1) | A parti tengervizekben és a felségvizekben:






  a) | A 2000/60/EK irányelvnek megfelelően kiválasztott szennyező anyagok:






  i. | azok a szennyező anyagok, amelyek vonatkozásában a 2008/105/EK irányelv I. mellékletének A. része környezetminőségi szabványt határoz meg; |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

(1)

A parti tengervizekben és a felségvizekben:

a)

A 2000/60/EK irányelvnek megfelelően kiválasztott szennyező anyagok:

i.

azok a szennyező anyagok, amelyek vonatkozásában a 2008/105/EK irányelv I. mellékletének A. része környezetminőségi szabványt határoz meg;

| ii. | a 2000/60/EK irányelv VIII. melléklete szerinti vízgyűjtő-specifikus szennyező anyagok a parti tengervizekben; |
| --- | --- |

ii.

a 2000/60/EK irányelv VIII. melléklete szerinti vízgyűjtő-specifikus szennyező anyagok a parti tengervizekben;

| b) | adott esetben egyéb (például tengeri forrásokból származó) szennyező anyagok, amelyeket az a) pont nem azonosít, és amelyek szennyező hatást okozhatnak a régióban vagy alrégióban. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki ezeknek a szennyező anyagoknak a jegyzékét. |
| --- | --- |

b)

adott esetben egyéb (például tengeri forrásokból származó) szennyező anyagok, amelyeket az a) pont nem azonosít, és amelyek szennyező hatást okozhatnak a régióban vagy alrégióban. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki ezeknek a szennyező anyagoknak a jegyzékét.

| (2) | A felségvizeken túl:






  a) | az (1) pont szerinti szennyező anyagok, amennyiben ezek még okozhatnak szennyező hatást; |
| --- | --- | --- |

(2)

A felségvizeken túl:

a)

az (1) pont szerinti szennyező anyagok, amennyiben ezek még okozhatnak szennyező hatást;

| b) | adott esetben egyéb szennyező anyagok, amelyeket a (2) a) pont nem azonosít, és amelyek szennyező hatást okozhatnak a régióban vagy alrégióban. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki ezeknek a szennyező anyagoknak a jegyzékét. |
| --- | --- |

b)

adott esetben egyéb szennyező anyagok, amelyeket a (2) a) pont nem azonosít, és amelyek szennyező hatást okozhatnak a régióban vagy alrégióban. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki ezeknek a szennyező anyagoknak a jegyzékét.

D8C1 – Elsődleges:

Parti tengervizekben és felségvizekben a szennyező anyagok koncentrációja nem lépi túl a következő küszöbértékeket:

| a) | a kritériumelemek (1) a) pontjában meghatározott szennyező anyagok esetében a 2000/60/EK irányelvvel összhangban megállapított értékek; |
| --- | --- |

a)

a kritériumelemek (1) a) pontjában meghatározott szennyező anyagok esetében a 2000/60/EK irányelvvel összhangban megállapított értékek;

| b) | amennyiben az a) pont szerinti szennyező anyagokat olyan mátrixban mérik, amelyre a 2000/60/EK irányelv nem állapított meg értéket, a szennyező anyagoknak az adott mátrixban a tagállamok által regionális vagy alregionális együttműködés keretében megállapított koncentrációja. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az a) pont szerinti szennyező anyagokat olyan mátrixban mérik, amelyre a 2000/60/EK irányelv nem állapított meg értéket, a szennyező anyagoknak az adott mátrixban a tagállamok által regionális vagy alregionális együttműködés keretében megállapított koncentrációja.

| c) | a kritériumelemek (1) b) pontja alapján kiválasztott egyéb szennyező anyagok esetében egy meghatározott mátrixban (vízben, üledékben vagy biótában) mért azon koncentrációk, amelyek szennyező hatást okozhatnak. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket a koncentrációkat, figyelemmel ezeknek a parti tengervizeken és felségvizeken, illetve azokon túl történő alkalmazására; |
| --- | --- |

c)

a kritériumelemek (1) b) pontja alapján kiválasztott egyéb szennyező anyagok esetében egy meghatározott mátrixban (vízben, üledékben vagy biótában) mért azon koncentrációk, amelyek szennyező hatást okozhatnak. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket a koncentrációkat, figyelemmel ezeknek a parti tengervizeken és felségvizeken, illetve azokon túl történő alkalmazására;

A parti tengervizeken túl a szennyező anyagok koncentrációja nem lépi túl a következő küszöbértékeket:

| a) | a kritériumelemek (2) a) pontja alapján kiválasztott szennyező anyagok esetében a parti tengervizekben és felségvizekben alkalmazandó értékek; |
| --- | --- |

a)

a kritériumelemek (2) a) pontja alapján kiválasztott szennyező anyagok esetében a parti tengervizekben és felségvizekben alkalmazandó értékek;

| b) | a kritériumelemek (2) b) pontja alapján kiválasztott szennyező anyagok esetében egy meghatározott mátrixban (vízben, üledékben vagy biótában) mért koncentrációk, amelyek szennyező hatást okozhatnak. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket a koncentrációkat. |
| --- | --- |

b)

a kritériumelemek (2) b) pontja alapján kiválasztott szennyező anyagok esetében egy meghatározott mátrixban (vízben, üledékben vagy biótában) mért koncentrációk, amelyek szennyező hatást okozhatnak. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket a koncentrációkat.

Az értékelés léptéke:

| — | a parti tengervizekben és a felségvizekben a 2000/60/EK irányelv szerint, |
| --- | --- |

—

a parti tengervizekben és a felségvizekben a 2000/60/EK irányelv szerint,

| — | a felségvizeken túl a régió vagy alrégió részterületei, amelyeket adott esetben országhatárok tagolnak. |
| --- | --- |

—

a felségvizeken túl a régió vagy alrégió részterületei, amelyeket adott esetben országhatárok tagolnak.

A kritériumok alkalmazása:

Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:

| a) | a D8C1 kritérium szerinti összes szennyező anyag koncentrációja, az alkalmazott mátrix (víz, üledék, bióta), az, hogy a megállapított küszöbértékeknek megfelelnek-e, illetve a küszöbértékeknek megfelelő értékelt szennyező anyagok aránya, továbbá külön fel kell tüntetni a 2008/105/EK irányelv 8a. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, mindenütt előforduló perzisztens, bioakkumulatív és toxikus anyagként viselkedő anyagokat; |
| --- | --- |

a)

a D8C1 kritérium szerinti összes szennyező anyag koncentrációja, az alkalmazott mátrix (víz, üledék, bióta), az, hogy a megállapított küszöbértékeknek megfelelnek-e, illetve a küszöbértékeknek megfelelő értékelt szennyező anyagok aránya, továbbá külön fel kell tüntetni a 2008/105/EK irányelv 8a. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, mindenütt előforduló perzisztens, bioakkumulatív és toxikus anyagként viselkedő anyagokat;

| b) | a D8C2 kritérium alapján értékelt fajokra vonatkozóan a káros hatásnak kitett populáció becsült abundanciája az értékelési területen; |
| --- | --- |

b)

a D8C2 kritérium alapján értékelt fajokra vonatkozóan a káros hatásnak kitett populáció becsült abundanciája az értékelési területen;

| c) | a D8C2 kritérium alapján értékelt élőhelyekre vonatkozóan a káros hatásnak kitett terület becsült kiterjedése az értékelési területen. |
| --- | --- |

c)

a D8C2 kritérium alapján értékelt élőhelyekre vonatkozóan a káros hatásnak kitett terület becsült kiterjedése az értékelési területen.

A D8C2 kritériumnak a jó környezeti állapot 8. mutató szerinti átfogó értékelésében való alkalmazásáról regionális vagy alregionális szinten kell dönteni.

Adott esetben a D8C2 kritérium értékelésének eredményeit figyelembe kell venni az 1. és a 6. mutató szerinti értékelésekben.

A szennyező anyagok által veszélyeztetett fajok és élőhelyek.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a vizsgálandó fajok, szövetek és élőhelyek jegyzékét.

D8C2 – Másodlagos:

A fajok egészségét és az élőhelyek állapotát (például a faj-összetételt és a relatív abundanciát a krónikusan szennyezett helyszíneken) nem károsítják a szennyező anyagok, figyelemmel azok kumulatív és szinergikus hatásaira is.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében állapítják meg ezeket a káros hatásokat és küszöbértékeiket.

A 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 2. cikkének 2. pontjában meghatározott szennyező anyagokkal, többek között kőolajjal és hasonló anyagokkal való jelentős mértékű akut szennyezési események.

D8C3 – Elsődleges:

A jelentős mértékű akut szennyezési események térbeli kiterjedését és időtartamát a minimálisra csökkentették.

Az értékelés léptéke:

Regionális vagy alregionális szint, amelyet adott esetben országhatárok tagolnak.

A kritériumok alkalmazása:

Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:

| — | a jelentős mértékű akut szennyezési események teljes becsült térbeli kiterjedése és eloszlása, valamint teljes időtartama évente. |
| --- | --- |

—

a jelentős mértékű akut szennyezési események teljes becsült térbeli kiterjedése és eloszlása, valamint teljes időtartama évente.

Ezt a kritériumot a D8C4 kritérium értékeléséhez triggerként kell használni.

A II. rész 1. táblázatában felsorolt fajcsoportokba tartozó fajok és a II. rész 2. táblázatában felsorolt, átfogó tengerfenéki élőhelytípusok.

D8C4 – Másodlagos (jelentős mértékű akut szennyezési esemény esetén alkalmazandó):

A jelentős mértékű akut szennyezési eseményeknek a fajok egészségére és az élőhelyek állapotára (például fajösszetételükre és relatív abundanciájukra) gyakorolt káros hatásait a minimálisra csökkentették, és ahol lehetséges volt, megszüntették.

Az értékelés léptéke:

A fajcsoportok vagy átfogó tengerfenéki élőhelytípusok 1. és 6. mutató szerinti értékelésénél alkalmazottnak megfelelően.

A kritériumok alkalmazása:

A D8C4 kritérium értékelésének eredményeit figyelembe kell venni az 1. és 6. mutató szerinti értékelésben a következők megadásával, amennyiben a kumulatív térbeli és időbeli hatások jelentősek:

| a) | a károsodást szenvedett fajok becsült abundanciája; |
| --- | --- |

a)

a károsodást szenvedett fajok becsült abundanciája;

| b) | a károsodást szenvedett átfogó élőhelytípusok becsült kiterjedése. |
| --- | --- |

b)

a károsodást szenvedett átfogó élőhelytípusok becsült kiterjedése.

A D8C4 kritériumnak a jó környezeti állapot 8. mutató szerinti átfogó értékelésében való alkalmazásáról regionális vagy alregionális szinten kell dönteni.

A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | A D8C1 kritérium elemeinél az esetlegesen szennyező hatást okozó egyéb szennyező anyagokat kockázatelemzés alapján kell kiválasztani az (1) b) és (2) b) pontnak megfelelően. Ezeknél a szennyező anyagoknál az értékeléshez használt mátrixoknak és küszöbértékeknek a legérzékenyebb fajokat és kitettségi útvonalakat (ideértve az emberi egészségre az élelmiszerláncon keresztüli kitettséggel gyakorolt veszélyeket) kell megjeleníteniük. |
| --- | --- |

1.

A D8C1 kritérium elemeinél az esetlegesen szennyező hatást okozó egyéb szennyező anyagokat kockázatelemzés alapján kell kiválasztani az (1) b) és (2) b) pontnak megfelelően. Ezeknél a szennyező anyagoknál az értékeléshez használt mátrixoknak és küszöbértékeknek a legérzékenyebb fajokat és kitettségi útvonalakat (ideértve az emberi egészségre az élelmiszerláncon keresztüli kitettséggel gyakorolt veszélyeket) kell megjeleníteniük.

| 2. | E határozat alkalmazásában:






  a) | D8C1 kritérium: a parti tengervizekben és a felségvizekben előforduló szennyező anyagok értékelését illetően a tagállamok a 2000/60/EK irányelv követelményeivel összhangban követik nyomon a szennyező anyagokat, és az irányelv szerinti értékeléseket alkalmazzák, amennyiben ezek rendelkezésre állnak. Információt kell gyűjteni a tengeri környezetbe jutó szennyező anyagok útvonalairól (atmoszferikus, szárazföldi vagy tengeri), amennyiben lehetséges. |
| --- | --- | --- |

2.

E határozat alkalmazásában:

a)

D8C1 kritérium: a parti tengervizekben és a felségvizekben előforduló szennyező anyagok értékelését illetően a tagállamok a 2000/60/EK irányelv követelményeivel összhangban követik nyomon a szennyező anyagokat, és az irányelv szerinti értékeléseket alkalmazzák, amennyiben ezek rendelkezésre állnak. Információt kell gyűjteni a tengeri környezetbe jutó szennyező anyagok útvonalairól (atmoszferikus, szárazföldi vagy tengeri), amennyiben lehetséges.

| b) | D8C2 és D8C4 kritérium: az egészségügyi hatások értékeléséhez relevánsak lehetnek a biomarkerek vagy a populáció demográfiai jellemzői (például termékenységi arányok, túlélési és elhullási arányok és reproduktív kapacitás). |
| --- | --- |

b)

D8C2 és D8C4 kritérium: az egészségügyi hatások értékeléséhez relevánsak lehetnek a biomarkerek vagy a populáció demográfiai jellemzői (például termékenységi arányok, túlélési és elhullási arányok és reproduktív kapacitás).

| c) | D8C3 és D8C4 kritérium: e határozat alkalmazásában a nyomon követést szükség szerint akkor kezdik, amikor akut szennyezési esemény következik be, és nem a 2008/56/EK irányelv 11. cikke szerinti rendszeres nyomonkövetési program részeként végzik azt. |
| --- | --- |

c)

D8C3 és D8C4 kritérium: e határozat alkalmazásában a nyomon követést szükség szerint akkor kezdik, amikor akut szennyezési esemény következik be, és nem a 2008/56/EK irányelv 11. cikke szerinti rendszeres nyomonkövetési program részeként végzik azt.

| d) | D8C3 kritérium: A tagállamok azonosítják a jelentős mértékű akut szennyezési esemény forrását, hacsak lehetséges. Ehhez használhatják az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség műholdas felügyeleti rendszerét. |
| --- | --- |

d)

D8C3 kritérium: A tagállamok azonosítják a jelentős mértékű akut szennyezési esemény forrását, hacsak lehetséges. Ehhez használhatják az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség műholdas felügyeleti rendszerét.

| 3. | A szennyező anyag kifejezés vonatkozhat egyetlen anyagra vagy anyagcsoportra. A jelentéstétel következetessége érdekében az anyagok csoportosítását uniós szinten kell meghatározni. |
| --- | --- |

3.

A szennyező anyag kifejezés vonatkozhat egyetlen anyagra vagy anyagcsoportra. A jelentéstétel következetessége érdekében az anyagok csoportosítását uniós szinten kell meghatározni.

| 4. | A fajösszetétel mindig az értékeléshez megfelelő legalacsonyabb taxonómiai szintre vonatkozik. |
| --- | --- |

4.

A fajösszetétel mindig az értékeléshez megfelelő legalacsonyabb taxonómiai szintre vonatkozik.

A kritérium mértékegységei:

| — | D8C1: a szennyező anyagok koncentrációja mikrogramm/literben (μg/l) víz esetében, mikrogramm/kilogrammban (μg/kg) az üledék száraz tömege esetében és mikrogramm/kilogrammban (μg/kg) a bióta nedves tömege esetében, |
| --- | --- |

—

D8C1: a szennyező anyagok koncentrációja mikrogramm/literben (μg/l) víz esetében, mikrogramm/kilogrammban (μg/kg) az üledék száraz tömege esetében és mikrogramm/kilogrammban (μg/kg) a bióta nedves tömege esetében,

| — | D8C2: az érintett fajok abundanciája (egyedek vagy regionális vagy alregionális szinten elfogadott egyéb megfelelő egységek száma); az egyes átfogó élőhelytípusok érintett kiterjedése négyzetkilométerben (km2), |
| --- | --- |

—

D8C2: az érintett fajok abundanciája (egyedek vagy regionális vagy alregionális szinten elfogadott egyéb megfelelő egységek száma); az egyes átfogó élőhelytípusok érintett kiterjedése négyzetkilométerben (km2),

| — | D8C3: a jelentős mértékű akut szennyezési események időtartama napokban és térbeli kiterjedése négyzetkilométerben (km2) az egyes években, |
| --- | --- |

—

D8C3: a jelentős mértékű akut szennyezési események időtartama napokban és térbeli kiterjedése négyzetkilométerben (km2) az egyes években,

| — | D8C4: az érintett fajok abundanciája (egyedek vagy regionális vagy alregionális szinten elfogadott egyéb megfelelő egységek száma); az egyes átfogó élőhelytípusok érintett kiterjedése négyzetkilométerben (km2). |
| --- | --- |

—

D8C4: az érintett fajok abundanciája (egyedek vagy regionális vagy alregionális szinten elfogadott egyéb megfelelő egységek száma); az egyes átfogó élőhelytípusok érintett kiterjedése négyzetkilométerben (km2).

9. mutató

Az emberi fogyasztásra szánt halakban és egyéb tengeri eredetű élelmiszerekben lévő szennyező anyagok mennyisége nem haladja meg az uniós jogszabályokban vagy más vonatkozó előírásokban meghatározott szintet

Kapcsolódó terhelés: Veszélyes anyagok bejutása

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| Az 1881/2006/EK rendeletben felsorolt szennyező anyagok.
  E határozat alkalmazásában a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem veszik figyelembe az 1881/2006/EK rendeletben szereplő szennyező anyagokat, amennyiben ezt kockázatelemzés támasztja alá.
  A tagállamok értékelhetnek egyéb olyan szennyező anyagokat is, amelyek az 1881/2006/EK rendeletben nem szerepelnek. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki az ilyen egyéb szennyező anyagok jegyzékét.
  Az értékelendő fajok, szövetek és élőhelyek jegyzékét a tagállamok az itt szereplő előírásoknak megfelelően dolgozzák ki. A fajok és kapcsolódó szövetek jegyzékének kidolgozásakor regionális vagy alregionális szinten együttműködhetnek. | D9C1 – Elsődleges:
  A vadonból fogott vagy gyűjtött tengeri eredetű élelmiszerek (köztük halak [a tengeri akvakultúrából származó uszonyos halak kivételével], rákalakúak, puhatestűek, tüskésbőrűek, tengeri hínár és egyéb tengeri növények) ehető szöveteiben (izom, máj, ikra, hús vagy értelemszerűen az egyéb puha testrészek) lévő szennyező anyagok szintje nem haladja meg:






  a) | az 1881/2006/EK rendeletben felsorolt szennyező anyagok esetében az abban a rendeletben megállapított felső határértékeket, amelyek megegyeznek az e határozat szerinti küszöbértékekkel; |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

Az 1881/2006/EK rendeletben felsorolt szennyező anyagok.

E határozat alkalmazásában a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem veszik figyelembe az 1881/2006/EK rendeletben szereplő szennyező anyagokat, amennyiben ezt kockázatelemzés támasztja alá.

A tagállamok értékelhetnek egyéb olyan szennyező anyagokat is, amelyek az 1881/2006/EK rendeletben nem szerepelnek. A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki az ilyen egyéb szennyező anyagok jegyzékét.

Az értékelendő fajok, szövetek és élőhelyek jegyzékét a tagállamok az itt szereplő előírásoknak megfelelően dolgozzák ki. A fajok és kapcsolódó szövetek jegyzékének kidolgozásakor regionális vagy alregionális szinten együttműködhetnek.

D9C1 – Elsődleges:

A vadonból fogott vagy gyűjtött tengeri eredetű élelmiszerek (köztük halak [a tengeri akvakultúrából származó uszonyos halak kivételével], rákalakúak, puhatestűek, tüskésbőrűek, tengeri hínár és egyéb tengeri növények) ehető szöveteiben (izom, máj, ikra, hús vagy értelemszerűen az egyéb puha testrészek) lévő szennyező anyagok szintje nem haladja meg:

a)

az 1881/2006/EK rendeletben felsorolt szennyező anyagok esetében az abban a rendeletben megállapított felső határértékeket, amelyek megegyeznek az e határozat szerinti küszöbértékekkel;

| b) | az 1881/2006/EK rendeletben nem szereplő egyéb szennyező anyagok esetében azokat a küszöbértékeket, amelyeket a tagállamok határoznak meg regionális vagy alregionális együttműködés keretében. |
| --- | --- |

b)

az 1881/2006/EK rendeletben nem szereplő egyéb szennyező anyagok esetében azokat a küszöbértékeket, amelyeket a tagállamok határoznak meg regionális vagy alregionális együttműködés keretében.

Az értékelés léptéke:

A 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 38. cikke szerinti halászati vagy tenyésztési terület.

A kritériumok alkalmazása:

Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:

| — | az egyes szennyező anyagok koncentrációja a tengeri eredetű élelmiszerekben, az alkalmazott mátrix (fajok és szövetek), hogy a megállapított küszöbértékeknek megfelel-e, illetve azon értékelt szennyező anyagoknak az aránya, amelyek a vonatkozó küszöbértékeknek megfelelnek. |
| --- | --- |

—

az egyes szennyező anyagok koncentrációja a tengeri eredetű élelmiszerekben, az alkalmazott mátrix (fajok és szövetek), hogy a megállapított küszöbértékeknek megfelel-e, illetve azon értékelt szennyező anyagoknak az aránya, amelyek a vonatkozó küszöbértékeknek megfelelnek.

A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | Amikor a tagállamok összeállítják a D9C1 kritériumhoz figyelembe veendő fajok jegyzékét, e fajoknak:






  a) | jellemzőeknek kell lenniük az érintett tengeri régióra vagy alrégióra; |
| --- | --- | --- |

1.

Amikor a tagállamok összeállítják a D9C1 kritériumhoz figyelembe veendő fajok jegyzékét, e fajoknak:

a)

jellemzőeknek kell lenniük az érintett tengeri régióra vagy alrégióra;

| b) | az 1881/2006/EK rendelet hatálya alá kell tartozniuk; |
| --- | --- |

b)

az 1881/2006/EK rendelet hatálya alá kell tartozniuk;

| c) | az értékelt szennyező anyag szempontjából megfelelőnek kell lenniük; |
| --- | --- |

c)

az értékelt szennyező anyag szempontjából megfelelőnek kell lenniük;

| d) | az adott tagállamban a leggyakrabban fogyasztott vagy fogyasztás céljából leggyakrabban fogott vagy gyűjtött fajok között kell lenniük. |
| --- | --- |

d)

az adott tagállamban a leggyakrabban fogyasztott vagy fogyasztás céljából leggyakrabban fogott vagy gyűjtött fajok között kell lenniük.

| 2. | Egy szennyező anyag kapcsán meghatározott küszöbérték túllépése esetén utólagos nyomon követést kell alkalmazni, hogy megállapítsák a szennyeződés perzisztenciáját a vizsgált területen és fajokban. A nyomon követést addig kell végezni, amíg elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hibakockázat kizárására. |
| --- | --- |

2.

Egy szennyező anyag kapcsán meghatározott küszöbérték túllépése esetén utólagos nyomon követést kell alkalmazni, hogy megállapítsák a szennyeződés perzisztenciáját a vizsgált területen és fajokban. A nyomon követést addig kell végezni, amíg elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hibakockázat kizárására.

| 3. | E határozat alkalmazásában a szennyező anyagok felső határértékének értékeléséhez végzett mintavételt a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 11. cikkével és az 589/2014/EU (11) és 333/2007/EK (12) bizottsági rendelettel összhangban kell végezni. |
| --- | --- |

3.

E határozat alkalmazásában a szennyező anyagok felső határértékének értékeléséhez végzett mintavételt a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 11. cikkével és az 589/2014/EU (11) és 333/2007/EK (12) bizottsági rendelettel összhangban kell végezni.

| 4. | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az egyes régiókon és alrégiókon belül a mintavétel időbeli és földrajzi léptéke kellően reprezentatív mintát eredményezzen a szóban forgó szennyező anyagoknak az adott tengeri régió vagy alrégió tengeri eredetű élelmiszereiben való jelenlétéről. |
| --- | --- |

4.

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az egyes régiókon és alrégiókon belül a mintavétel időbeli és földrajzi léptéke kellően reprezentatív mintát eredményezzen a szóban forgó szennyező anyagoknak az adott tengeri régió vagy alrégió tengeri eredetű élelmiszereiben való jelenlétéről.

A kritérium mértékegységei:

| — | D9C1: a szennyező anyagok koncentrációja az 1881/2006/EK rendelet mellékletében meghatározott mértékegységekben. |
| --- | --- |

—

D9C1: a szennyező anyagok koncentrációja az 1881/2006/EK rendelet mellékletében meghatározott mértékegységekben.

10. mutató

A tengeri hulladék jellemzői és mennyiségei nem okoznak károsodást a parti és a tengeri környezetben

Kapcsolódó terhelés: Hulladék bejutása

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| Hulladék (kivéve mikrohulladék), amely a következő kategóriákba sorolható (13): mesterséges polimer anyagok, gumi, ruha/textilanyag, papír/kartonpapír, feldolgozott/megmunkált fa, fém, üveg/kerámia, vegyi anyagok, nem meghatározott, illetve élelmiszer-hulladék.
  A tagállamok további alkategóriákat határozhatnak meg. | D10C1 – Elsődleges:
  A partvonalakon, a vízoszlop felszíni rétegében és a tengerfenéken lerakódott hulladék összetétele, mennyisége és térbeli eloszlása olyan mértékű, amely nem okoz károsodást a parti és a tengeri környezetben.
  A tagállamok uniós szintű együttműködés keretében határozzák meg e szintek küszöbértékeit, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra. | Az értékelés léptéke:

  A régió vagy alrégió részterülete, amelyet adott esetben országhatárok tagolnak.

  A kritériumok alkalmazása:

  Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület és kritérium vonatkozásában a következőképp kell kifejezni:






  a) | az egyes kritériumok eredményei (a hulladék vagy mikrohulladék mennyisége kategóriánként) és eloszlása a D10C1 és a D10C2 kritériumoknál alkalmazott mátrixokban, illetve az, hogy a megállapított küszöbértékeknek megfeleltek-e, |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

Hulladék (kivéve mikrohulladék), amely a következő kategóriákba sorolható (13): mesterséges polimer anyagok, gumi, ruha/textilanyag, papír/kartonpapír, feldolgozott/megmunkált fa, fém, üveg/kerámia, vegyi anyagok, nem meghatározott, illetve élelmiszer-hulladék.

A tagállamok további alkategóriákat határozhatnak meg.

D10C1 – Elsődleges:

A partvonalakon, a vízoszlop felszíni rétegében és a tengerfenéken lerakódott hulladék összetétele, mennyisége és térbeli eloszlása olyan mértékű, amely nem okoz károsodást a parti és a tengeri környezetben.

A tagállamok uniós szintű együttműködés keretében határozzák meg e szintek küszöbértékeit, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra.

Az értékelés léptéke:

A régió vagy alrégió részterülete, amelyet adott esetben országhatárok tagolnak.

A kritériumok alkalmazása:

Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület és kritérium vonatkozásában a következőképp kell kifejezni:

a)

az egyes kritériumok eredményei (a hulladék vagy mikrohulladék mennyisége kategóriánként) és eloszlása a D10C1 és a D10C2 kritériumoknál alkalmazott mátrixokban, illetve az, hogy a megállapított küszöbértékeknek megfeleltek-e,

| b) | a D10C3 kritérium eredményei (a hulladék és a mikrohulladék mennyisége kategóriánként és fajonként), illetve az, hogy a megállapított küszöbértékeknek megfeleltek-e. |
| --- | --- |

b)

a D10C3 kritérium eredményei (a hulladék és a mikrohulladék mennyisége kategóriánként és fajonként), illetve az, hogy a megállapított küszöbértékeknek megfeleltek-e.

A D10C1, D10C2 és D10C3 kritériumoknak a jó környezeti állapot 10. mutató szerinti átfogó értékelésében való alkalmazásáról uniós szinten kell megegyezni.

A D10C3 kritérium eredményeit figyelembe kell venni az 1. mutató szerinti értékelésekben, ahol lehetséges.

Mikrohulladék (5 mm-nél kisebb részecskék), a „mesterséges polimer anyagok” és az „egyéb” kategóriában.

D10C2 – Elsődleges:

A partvonalakon a vízoszlop felszínén és a tengerfenék üledékében lerakódott mikrohulladék összetétele, mennyiségének alakulása és térbeli eloszlása olyan mértékű, amely nem okoz károsodást a parti és a tengeri környezetben.

A tagállamok uniós szintű együttműködés keretében határozzák meg e szintek küszöbértékeit, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra.

Hulladék és mikrohulladék, amely a „mesterséges polimer anyagok” és az „egyéb” kategóriába tartozik, és amelynek jelenlétét a következő csoportokba tartozó bármelyik fajban vizsgálhatják: madarak, emlősök, hüllők, halak vagy gerinctelenek.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a vizsgálandó fajok jegyzékét.

D10C3 – Másodlagos:

A tengeri állatok által elfogyasztott hulladék és mikrohulladék mennyisége olyan mértékű, amely nem károsítja az érintett fajok egészségét.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg e szintek küszöbértékeit.

Azon madár-, emlős-, hüllő-, hal- vagy gerinctelen fajok, amelyek ki vannak téve a hulladék okozta kockázatnak.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a vizsgálandó fajok jegyzékét.

D10C4 – Másodlagos:

A hulladék miatt károsodott, például a hulladékba gabalyodott, más típusú sebesüléseket szenvedett vagy elpusztult, illetve egészségügyi következményeket elszenvedett egyedek száma fajonként.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg a hulladék káros hatásainak küszöbértékeit.

Az értékelés léptéke:

A fajcsoportok 1. mutató szerinti értékelésénél alkalmazottnak megfelelően.

A kritériumok alkalmazása:

Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:

| — | a D10C4 kritérium alapján értékelt fajokra vonatkozóan a károsodást szenvedett egyedek becsült száma az értékelési területen. |
| --- | --- |

—

a D10C4 kritérium alapján értékelt fajokra vonatkozóan a károsodást szenvedett egyedek becsült száma az értékelési területen.

A D10C4 kritériumnak a jó környezeti állapot 10. mutató szerinti átfogó értékelésében való alkalmazásáról uniós szinten kell megegyezni.

Adott esetben e kritérium értékelésének eredményeit is figyelembe kell venni az 1. mutató szerinti értékelésekben.

A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | D10C1 kritérium esetében: a hulladékot kötelező nyomon követni a partvonalakon; emellett a vízoszlop felszínén és a tengerfenéken felhalmozódott hulladék is nyomon követhető. Információt kell gyűjteni a hulladék forrásáról és útvonaláról, amennyiben ez megvalósítható; |
| --- | --- |

1.

D10C1 kritérium esetében: a hulladékot kötelező nyomon követni a partvonalakon; emellett a vízoszlop felszínén és a tengerfenéken felhalmozódott hulladék is nyomon követhető. Információt kell gyűjteni a hulladék forrásáról és útvonaláról, amennyiben ez megvalósítható;

| 2. | D10C2 kritérium esetében: a mikrohulladékot kötelező nyomon követni a vízoszlop felszínén és a tengerfenék üledékében; emellett a partvonalakon felhalmozódott hulladék is nyomon követhető. Ahol ez megvalósítható, a mikrohulladékot úgy kell nyomon követni, hogy a bejutás pontszerű szennyezőforrásához (például kikötőhöz, jachtkikötőhöz, szennyvíztisztító telephez, esővízcsatornához) kapcsolódjon. |
| --- | --- |

2.

D10C2 kritérium esetében: a mikrohulladékot kötelező nyomon követni a vízoszlop felszínén és a tengerfenék üledékében; emellett a partvonalakon felhalmozódott hulladék is nyomon követhető. Ahol ez megvalósítható, a mikrohulladékot úgy kell nyomon követni, hogy a bejutás pontszerű szennyezőforrásához (például kikötőhöz, jachtkikötőhöz, szennyvíztisztító telephez, esővízcsatornához) kapcsolódjon.

| 3. | A D10C3 és a D10C4 kritérium vonatkozásában: a nyomon követés véletlenszerű eseményeken is alapulhat (pl. elhullott állatok partra vetődése, hulladékba gabalyodott állatok tenyészkolóniákban, érintett egyedek felmérésenként). |
| --- | --- |

3.

A D10C3 és a D10C4 kritérium vonatkozásában: a nyomon követés véletlenszerű eseményeken is alapulhat (pl. elhullott állatok partra vetődése, hulladékba gabalyodott állatok tenyészkolóniákban, érintett egyedek felmérésenként).

A kritérium mértékegységei:

| — | D10C1: hulladék mennyisége kategóriánként, darabszám:






  — | a partvonal 100 méteres szakaszain (m), |
| --- | --- | --- |

—

D10C1: hulladék mennyisége kategóriánként, darabszám:

—

a partvonal 100 méteres szakaszain (m),

| — | a vízoszlop felszínén és a tengerfenéken négyzetkilométerenként (km2), |
| --- | --- |

—

a vízoszlop felszínén és a tengerfenéken négyzetkilométerenként (km2),

| — | D10C2: mikrohulladék mennyisége kategóriánként, darabszám és tömeg grammban (g),






  — | a vízoszlop felszínén négyzetméterenként (m2), |
| --- | --- | --- |

—

D10C2: mikrohulladék mennyisége kategóriánként, darabszám és tömeg grammban (g),

—

a vízoszlop felszínén négyzetméterenként (m2),

| — | a partvonalon és a tengerfenéken az üledék kilogrammjában (kg) (száraz tömeg), |
| --- | --- |

—

a partvonalon és a tengerfenéken az üledék kilogrammjában (kg) (száraz tömeg),

| — | D10C3: a hulladék/mikrohulladék mennyisége grammban (g), darabszáma egyedenként és fajonként a vizsgált egyed mérethez viszonyítva (tömeg vagy hossz, értelemszerűen), |
| --- | --- |

—

D10C3: a hulladék/mikrohulladék mennyisége grammban (g), darabszáma egyedenként és fajonként a vizsgált egyed mérethez viszonyítva (tömeg vagy hossz, értelemszerűen),

| — | D10C4: az érintett egyedek száma (halálos; nem halálos) fajonként. |
| --- | --- |

—

D10C4: az érintett egyedek száma (halálos; nem halálos) fajonként.

11. mutató

A tengeri környezetbe jutó energia – többek között a víz alatti zaj – olyan szintű, amely nem okoz a tengeri környezetben károsodást

Kapcsolódó terhelés: Emberi eredetű hangok bejutása; Más energiabeviteli formák

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| Emberi eredetű impulzusos zaj a vízben. | D11C1 – Elsődleges:
  Az emberi eredetű impulzusos hangforrások térbeli eloszlása, időtartama és erőssége nem haladja meg azt a szintet, ami károsan hat a tengeri állatok populációira.
  A tagállamok uniós szintű együttműködés keretében határozzák meg e szintek küszöbértékeit, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra. | Az értékelés léptéke:

  Régió, alrégió vagy alkörzet.

  A kritériumok alkalmazása:

  Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:






  a) | a D11C1 kritérium vonatkozásában az impulzusos zajforrások időtartama naptári évekre vetítve, ezek időbeli megoszlása az éven belül és térbeli eloszlása az értékelési területen, továbbá az, hogy a megállapított küszöbértékeknek megfelelnek-e; |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

Emberi eredetű impulzusos zaj a vízben.

D11C1 – Elsődleges:

Az emberi eredetű impulzusos hangforrások térbeli eloszlása, időtartama és erőssége nem haladja meg azt a szintet, ami károsan hat a tengeri állatok populációira.

A tagállamok uniós szintű együttműködés keretében határozzák meg e szintek küszöbértékeit, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra.

Az értékelés léptéke:

Régió, alrégió vagy alkörzet.

A kritériumok alkalmazása:

Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:

a)

a D11C1 kritérium vonatkozásában az impulzusos zajforrások időtartama naptári évekre vetítve, ezek időbeli megoszlása az éven belül és térbeli eloszlása az értékelési területen, továbbá az, hogy a megállapított küszöbértékeknek megfelelnek-e;

| b) | a D11C2 kritérium vonatkozásában egységterületenként a mért hangerősség éves vagy regionális vagy alregionális szinten elfogadott egyéb megfelelő időszakra számított átlaga, továbbá ennek térbeli eloszlása az értékelési területen, illetve az, hogy a megállapított küszöbértékeknek az értékelési terület mekkora része (%, km2) felel meg. |
| --- | --- |

b)

a D11C2 kritérium vonatkozásában egységterületenként a mért hangerősség éves vagy regionális vagy alregionális szinten elfogadott egyéb megfelelő időszakra számított átlaga, továbbá ennek térbeli eloszlása az értékelési területen, illetve az, hogy a megállapított küszöbértékeknek az értékelési terület mekkora része (%, km2) felel meg.

A D11C1 és D11C2 kritériumoknak a jó környezeti állapot 11. mutató szerinti értékelésében való alkalmazásáról uniós szinten kell megegyezni.

Ezeknek a kritériumoknak az eredményeit is figyelembe kell venni az 1. mutató szerinti értékelésekben.

Emberi eredetű, alacsony frekvenciájú folyamatos hang a vízben.

D11C2 – Elsődleges:

Az emberi eredetű, alacsony frekvenciájú folyamatos hang térbeli eloszlása, időtartama és erőssége nem haladja meg azt a szintet, ami károsan hat a tengeri állatok populációira.

A tagállamok uniós szintű együttműködés keretében határozzák meg e szintek küszöbértékeit, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra.

A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | A D11C1 kritérium nyomon követéséhez:






  a) | Térbeli eloszlás: olyan földrajzi helyek, amelyek alakját és területét regionális vagy alregionális szinten határozzák meg például a 2008/56/EK irányelv III. mellékletében felsorolt tevékenységek alapján. |
| --- | --- | --- |

1.

A D11C1 kritérium nyomon követéséhez:

a)

Térbeli eloszlás: olyan földrajzi helyek, amelyek alakját és területét regionális vagy alregionális szinten határozzák meg például a 2008/56/EK irányelv III. mellékletében felsorolt tevékenységek alapján.

| b) | Monopólusos energiaforrási szintként leírt impulzusos zaj dB re 1μΡa2 s egységekben vagy nullától a csúcsszintig monopólusos forrásszint dB re 1μΡa m egységekben, mindkettő a 10 Hz és 10 kHz közötti frekvenciasávon túl. A tagállamok egyéb magasabb frekvenciasávval rendelkező konkrét forrásokat is figyelembe vehetnek, amennyiben a hosszabb tartományú hatások relevánsak. |
| --- | --- |

b)

Monopólusos energiaforrási szintként leírt impulzusos zaj dB re 1μΡa2 s egységekben vagy nullától a csúcsszintig monopólusos forrásszint dB re 1μΡa m egységekben, mindkettő a 10 Hz és 10 kHz közötti frekvenciasávon túl. A tagállamok egyéb magasabb frekvenciasávval rendelkező konkrét forrásokat is figyelembe vehetnek, amennyiben a hosszabb tartományú hatások relevánsak.

| 2. | A D11C2 kritérium nyomon követéséhez:
  A négyzetes hangterhelés éves átlagértéke vagy regionális vagy alregionális szinten elfogadott egyéb mértékegysége mindkét egyharmad oktávos sávban (az egyik 63 Hz-es középfrekvenciájú, a másik 125 Hz-es középfrekvenciájú) dB re 1μΡa egységekben decibelszintben kifejezve, a terheléshez képest megfelelő térbeli eloszlással. Ez közvetlenül is mérhető, illetve a mérések közötti interpolálásra vagy a mérésekből való extrapolálásra használt modellekből is kikövetkeztethető. A tagállamok dönthetnek úgy regionális vagy alregionális szinten, hogy további frekvenciasávokat kísérnek figyelemmel. |
| --- | --- |

2.

A D11C2 kritérium nyomon követéséhez:

A négyzetes hangterhelés éves átlagértéke vagy regionális vagy alregionális szinten elfogadott egyéb mértékegysége mindkét egyharmad oktávos sávban (az egyik 63 Hz-es középfrekvenciájú, a másik 125 Hz-es középfrekvenciájú) dB re 1μΡa egységekben decibelszintben kifejezve, a terheléshez képest megfelelő térbeli eloszlással. Ez közvetlenül is mérhető, illetve a mérések közötti interpolálásra vagy a mérésekből való extrapolálásra használt modellekből is kikövetkeztethető. A tagállamok dönthetnek úgy regionális vagy alregionális szinten, hogy további frekvenciasávokat kísérnek figyelemmel.

A más energiabeviteli formákhoz (például a hőenergiához, az elektromágneses térhez és a fényhez) és a zaj környezetre gyakorolt hatásaihoz kapcsolódó kritériumok még további fejlesztést igényelnek.

A kritérium mértékegységei:

| — | D11C1: Az impulzusos zaj negyedévente (vagy adott esetben havonta) hány napon jelentkezik; az értékelési területen azon egységterületek aránya vagy kiterjedése négyzetkilomérben (km2) és évente, ahol impulzusos zaj jelentkezik, |
| --- | --- |

—

D11C1: Az impulzusos zaj negyedévente (vagy adott esetben havonta) hány napon jelentkezik; az értékelési területen azon egységterületek aránya vagy kiterjedése négyzetkilomérben (km2) és évente, ahol impulzusos zaj jelentkezik,

| — | D11C2: a folyamatos zaj szintjének éves (vagy egyéb megfelelő időszakban számított) átlaga egységterületenként; az értékelési terület azon aránya (százalékban) vagy kiterjedése négyzetkilomérben (km2), ahol a zajszint meghaladja a küszöbértéket. |
| --- | --- |

—

D11C2: a folyamatos zaj szintjének éves (vagy egyéb megfelelő időszakban számított) átlaga egységterületenként; az értékelési terület azon aránya (százalékban) vagy kiterjedése négyzetkilomérben (km2), ahol a zajszint meghaladja a küszöbértéket.

II. RÉSZ

A 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a tengervizek főbb tulajdonságainak, jellemzőinek és jelenlegi környezeti állapotának nyomon követésére és értékelésére vonatkozó kritériumok, módszertani előírások, egyéb előírások és szabványosított módszerek

A II. rész az ökoszisztéma következő releváns elemeihez kapcsolódó mutatókkal foglalkozik: madár-, emlős-, hüllő-, hal- és lábasfejűfajok csoportjai (1. mutató), nyílt vízi élőhelyek (1. mutató), tengerfenéki élőhelyek (1. és 6. mutató) és ökoszisztémák, ideértve a táplálékhálókat (1. és 4. mutató) a 2008/56/EK irányelv (14) III. mellékletében felsoroltaknak megfelelően.

Témakör

Madár-, emlős-, hüllő-, hal- és lábasfejűfajok csoportjai (1. mutató)

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| A régióban vagy az alrégióban azon madár-, emlős-, hüllő-, gazdaságilag nem hasznosított hal- és lábasfejűfajok, amelyeket veszélyeztet a nem szándékos befogás.
  A tagállamok az adatgyűjtési tevékenységekre vonatkozóan az 1380/2013/EU rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott kötelezettségeknek megfelelően a Bizottság (EU) 2016/1251 végrehajtási határozata (15) mellékletének 1D. táblázatában felsorolt fajjegyzékre figyelemmel regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki e fajok jegyzékét. | D1C1 – Elsődleges:
  Az egyes fajok nem szándékos járulékos fogások által okozott mortalitása elmarad a fajokat veszélyeztető mértéktől, így biztosított hosszú távú életképességük.
  A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg a fajok nem szándékos járulékos fogások által okozott elhullási arányára vonatkozó küszöbértékeket. | Az értékelés léptéke:

  A megfelelő fajok és fajcsoportok D1C2–D1C5 kritériumok szerinti értékelésénél alkalmazottnak megfelelően.

  A kritériumok alkalmazása:

  Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:






  — | a fajok elhullási aránya és az, hogy ez megfelel-e a megállapított küszöbértéknek. |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

A régióban vagy az alrégióban azon madár-, emlős-, hüllő-, gazdaságilag nem hasznosított hal- és lábasfejűfajok, amelyeket veszélyeztet a nem szándékos befogás.

A tagállamok az adatgyűjtési tevékenységekre vonatkozóan az 1380/2013/EU rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott kötelezettségeknek megfelelően a Bizottság (EU) 2016/1251 végrehajtási határozata (15) mellékletének 1D. táblázatában felsorolt fajjegyzékre figyelemmel regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki e fajok jegyzékét.

D1C1 – Elsődleges:

Az egyes fajok nem szándékos járulékos fogások által okozott mortalitása elmarad a fajokat veszélyeztető mértéktől, így biztosított hosszú távú életképességük.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg a fajok nem szándékos járulékos fogások által okozott elhullási arányára vonatkozó küszöbértékeket.

Az értékelés léptéke:

A megfelelő fajok és fajcsoportok D1C2–D1C5 kritériumok szerinti értékelésénél alkalmazottnak megfelelően.

A kritériumok alkalmazása:

Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:

—

a fajok elhullási aránya és az, hogy ez megfelel-e a megállapított küszöbértéknek.

Ez a kritérium is hozzájárul a megfelelő fajok D1C2 kritérium szerinti értékeléséhez.

Az 1. táblázatában felsorolt fajcsoportok, amennyiben jelen vannak a régióban vagy alrégióban.

A tagállamok megállapítják az egyes fajcsoportokra jellemző fajok körét, amelyeket a fajok és élőhelyek kiválasztására vonatkozó előírásokban meghatározott kritériumok alapján választanak ki regionális vagy alregionális együttműködés keretében. E fajok közé tartoznak a 92/43/EGK irányelv II. mellékletében felsorolt emlősök és hüllők, és más fajokat is beemelhetnek közéjük, például az uniós jogszabályokban (a 92/43/EGK irányelv további mellékleteiben, a 2009/147/EK irányelvben vagy az 1380/2013/EU rendeletben) és a nemzetközi megállapodásokban – például a regionális tengeri egyezményekben – felsoroltakat.

D1C2 – Elsődleges:

A fajok populációinak abundanciája nem károsodik az emberi eredetű terhelések következtében, így ezek hosszú távú életképessége biztosított.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki az egyes fajokra vonatkozó küszöbértékeket, figyelembe véve a populációméret természetes változásait és a D1C1, a D8C4 és a D10C4 kritériumok és más releváns terhelések által okozott elhullási arányokat. A 92/43/EGK irányelv hatálya alá tartozó fajok esetében ezek az értékek megegyeznek az illetékes tagállamok által a 92/43/EGK irányelv értelmében megállapított kedvező referenciapopuláció értékeivel.

Az értékelés léptéke:

Ökológiai szempontból releváns léptéket kell alkalmazni minden fajcsoportra a következők szerint:

| — | a mélytengeri fogascetek, sziláscetek és mélytengeri halak esetében: régió, |
| --- | --- |

—

a mélytengeri fogascetek, sziláscetek és mélytengeri halak esetében: régió,

| — | madarak, kis fogascetek, nyílt vízi és tengerfenéki talapzati halak: a Balti-tenger és a Fekete-tenger régiója vagy alkörzetei; az Atlanti-óceán észak-keleti térségének és a Földközi-tengernek az alrégiói, |
| --- | --- |

—

madarak, kis fogascetek, nyílt vízi és tengerfenéki talapzati halak: a Balti-tenger és a Fekete-tenger régiója vagy alkörzetei; az Atlanti-óceán észak-keleti térségének és a Földközi-tengernek az alrégiói,

| — | fókafélék, teknősbékák, lábasfejűek esetében: a Balti-tenger régiója és alkörzetei; az Atlanti-óceán észak-keleti térségének és a Földközi-tengernek az alrégiói, |
| --- | --- |

—

fókafélék, teknősbékák, lábasfejűek esetében: a Balti-tenger régiója és alkörzetei; az Atlanti-óceán észak-keleti térségének és a Földközi-tengernek az alrégiói,

| — | a part menti halak esetében: régió vagy alrégió alkörzete, |
| --- | --- |

—

a part menti halak esetében: régió vagy alrégió alkörzete,

| — | gazdaságilag hasznosított halak és kagylók esetében: a 3. mutató szerint. |
| --- | --- |

—

gazdaságilag hasznosított halak és kagylók esetében: a 3. mutató szerint.

A kritériumok alkalmazása:

Az egyes fajok állapotát egyedileg kell értékelni az ehhez kiválasztott kritériumok alapján, és az értékelések segítségével a következőképpen kell kifejezni, hogy mennyire sikerült elérni a jó környezeti állapotot az egyes fajcsoportok és az egyes értékelt területek esetében:

| a) | az értékelések megadják az alkalmazott kritériumok értékét/értékeit, és azt, hogy ezek megfelelnek-e a megállapított küszöbértékeknek; |
| --- | --- |

a)

az értékelések megadják az alkalmazott kritériumok értékét/értékeit, és azt, hogy ezek megfelelnek-e a megállapított küszöbértékeknek;

| b) | a 92/43/EGK irányelv hatálya alá tartozó fajok általános állapotát az irányelv által biztosított módszer alkalmazásával kell felmérni. A gazdaságilag hasznosított fajok általános állapotát a 3. mutató alatt kell értékelni. Más fajoknál a fajok általános állapotát uniós szinten elfogadott módszerrel kell meghatározni, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra; |
| --- | --- |

b)

a 92/43/EGK irányelv hatálya alá tartozó fajok általános állapotát az irányelv által biztosított módszer alkalmazásával kell felmérni. A gazdaságilag hasznosított fajok általános állapotát a 3. mutató alatt kell értékelni. Más fajoknál a fajok általános állapotát uniós szinten elfogadott módszerrel kell meghatározni, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra;

| c) | az egyes fajcsoportok általános állapotát uniós szinten elfogadott módszerrel kell meghatározni, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra. |
| --- | --- |

c)

az egyes fajcsoportok általános állapotát uniós szinten elfogadott módszerrel kell meghatározni, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra.

D1C3 – Elsődleges a gazdaságilag hasznosított halak és lábasfejűek, és másodlagos az egyéb fajok esetében:

A fajok populációjának demográfiai jellemzői (például testméret vagy életkorcsoport szerinti összetétel, a nemek aránya, termékenységi és túlélési arányok) olyan egészséges populációt jeleznek, amelyet nem károsítanak az emberi eredetű terhelések.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki az egyes fajok meghatározott jellemzőire vonatkozó küszöbértékeket, figyelembe véve a D8C2 és a D8C4 kritériumokból, valamint más kapcsolódó terhelésekből eredően a fajok egészségét károsító hatásokat.

D1C4 – Elsődleges a 92/43/EGK irányelv II., IV. és V. mellékletének hatálya alá tartozó fajok, és másodlagos az egyéb fajok esetében:

A fajok elterjedési területe és – adott esetben – elterjedési mintája összhangban van az uralkodó fiziográfiai, földrajzi és éghajlati feltételekkel.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg az egyes fajokra vonatkozó küszöbértékeket. A 92/43/EGK irányelv hatálya alá tartozó fajok esetében ezek az értékek megegyeznek az illetékes tagállamok által a 92/43/EGK irányelvben megállapított kedvező elterjedési terület referenciaértékekkel.

D1C5 – Elsődleges a 92/43/EGK irányelv II., IV. és V. mellékletének hatálya alá tartozó fajok, és másodlagos az egyéb fajok esetében:

A fajok élőhelye megfelelő méretű és állapotú ahhoz, hogy támogassa a fajok különböző életszakaszait.

Kritériumelemek

1. táblázat

Fajcsoportok
   (16)

| Ökoszisztéma-elem | Fajcsoportok |
| --- | --- |
| Madarak | Növényevő madarak |
| Gázlómadarak |
| Felszínen táplálkozó madarak |
| Nyílt vízen táplálkozó madarak |
| Tengerfenéken táplálkozó madarak |
| Emlősök | Kis fogascetek |
| Mélytengeri fogascetek |
| Sziláscetek |
| Fókafélék |
| Hüllők | Teknősbékák |
| Halak | Part menti halak |
| Nyílt vízi talapzati halak |
| Tengerfenéki talapzati halak |
| Mélytengeri halak |
| Lábasfejűek | Part menti/talapzati lábasfejűek |
| Mélytengeri lábasfejűek |

Ökoszisztéma-elem

Fajcsoportok

Madarak

Növényevő madarak

Gázlómadarak

Felszínen táplálkozó madarak

Nyílt vízen táplálkozó madarak

Tengerfenéken táplálkozó madarak

Emlősök

Kis fogascetek

Mélytengeri fogascetek

Sziláscetek

Fókafélék

Hüllők

Teknősbékák

Halak

Part menti halak

Nyílt vízi talapzati halak

Tengerfenéki talapzati halak

Mélytengeri halak

Lábasfejűek

Part menti/talapzati lábasfejűek

Mélytengeri lábasfejűek

A „Madár-, emlős-, hüllő-, hal- és lábasfejűfajok csoportjai” témakörhöz kapcsolódó nyomon követésre és értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | A D1C1 kritérium esetében fajonként és halászati tevékenységcsoportonként kell adatokat szolgáltatni a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) övezetei, a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) földrajzi alterületei vagy az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) makaronéziai biogeográfiai régióban található halászterületei vonatkozásában, hogy az érintett fajokra vonatkozóan a szükséges mértékben lehetővé tegyék az adatok aggregációját, és azonosítsák az egyes fajok járulékos fogásai legfőbb okozóinak tartott konkrét halászatokat és halászeszközöket. |
| --- | --- |

1.

A D1C1 kritérium esetében fajonként és halászati tevékenységcsoportonként kell adatokat szolgáltatni a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) övezetei, a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) földrajzi alterületei vagy az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) makaronéziai biogeográfiai régióban található halászterületei vonatkozásában, hogy az érintett fajokra vonatkozóan a szükséges mértékben lehetővé tegyék az adatok aggregációját, és azonosítsák az egyes fajok járulékos fogásai legfőbb okozóinak tartott konkrét halászatokat és halászeszközöket.

| 2. | A „parti” kifejezést fizikai, hidrológiai és ökológiai paraméterek határozzák meg, és nem korlátozódik a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének (7) bekezdésében meghatározott parti tengervizekre. |
| --- | --- |

2.

A „parti” kifejezést fizikai, hidrológiai és ökológiai paraméterek határozzák meg, és nem korlátozódik a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének (7) bekezdésében meghatározott parti tengervizekre.

| 3. | A fajok értékelése indokolt esetben populációk szintjén is végezhető. |
| --- | --- |

3.

A fajok értékelése indokolt esetben populációk szintjén is végezhető.

| 4. | Ahol lehetséges, a 92/43/EGK irányelv, a 2009/147/EK irányelv és az 1380/2013/EU rendelet szerinti értékeléseket kell alkalmazni e határozat céljaira:






  a) | a madarak esetében a D1C2 és a D1C4 kritériumok a populáció méretének, illetve a költő- és elterjedési terület méretének felelnek meg a 2009/147/EK irányelv alapján. |
| --- | --- | --- |

4.

Ahol lehetséges, a 92/43/EGK irányelv, a 2009/147/EK irányelv és az 1380/2013/EU rendelet szerinti értékeléseket kell alkalmazni e határozat céljaira:

a)

a madarak esetében a D1C2 és a D1C4 kritériumok a populáció méretének, illetve a költő- és elterjedési terület méretének felelnek meg a 2009/147/EK irányelv alapján.

| b) | emlősök, hüllők és gazdaságilag nem hasznosított halak esetében a kritériumok megegyeznek a 92/43/EGK irányelv értelmében alkalmazott kritériumokkal a következők szerint: a D1C2 és a D1C3 kritérium a „populáció”, a D1C4 kritérium az „elterjedés” és a D1C5 kritérium a „faj élőhelye” kritériumnak felel meg; |
| --- | --- |

b)

emlősök, hüllők és gazdaságilag nem hasznosított halak esetében a kritériumok megegyeznek a 92/43/EGK irányelv értelmében alkalmazott kritériumokkal a következők szerint: a D1C2 és a D1C3 kritérium a „populáció”, a D1C4 kritérium az „elterjedés” és a D1C5 kritérium a „faj élőhelye” kritériumnak felel meg;

| c) | a gazdaságilag hasznosított halak és lábasfejűek esetében a 3. mutató szerinti értékeléseket kell az 1. mutató céljaira felhasználni úgy, hogy a D3C2 kritériumot a D1C2 kritériumhoz, a D3C3 kritériumot a D1C3 kritériumhoz használják. |
| --- | --- |

c)

a gazdaságilag hasznosított halak és lábasfejűek esetében a 3. mutató szerinti értékeléseket kell az 1. mutató céljaira felhasználni úgy, hogy a D3C2 kritériumot a D1C2 kritériumhoz, a D3C3 kritériumot a D1C3 kritériumhoz használják.

| 5. | A D1C1, D2C3, D3C1, D8C2, D8C4 és D10C4 kritériumok szerinti terhelések káros hatásainak értékelését, valamint a D9C1, D10C3, D11C1 és D11C2 kritériumok szerinti terhelések értékelését figyelembe kell venni a fajok 1. mutató szerinti értékelésénél. |
| --- | --- |

5.

A D1C1, D2C3, D3C1, D8C2, D8C4 és D10C4 kritériumok szerinti terhelések káros hatásainak értékelését, valamint a D9C1, D10C3, D11C1 és D11C2 kritériumok szerinti terhelések értékelését figyelembe kell venni a fajok 1. mutató szerinti értékelésénél.

A kritérium mértékegységei:

| — | D1C2: az egyes fajok abundanciája (egyedek száma vagy biomassza tonnában [t]). |
| --- | --- |

—

D1C2: az egyes fajok abundanciája (egyedek száma vagy biomassza tonnában [t]).

Témakör

Nyílt vízi élőhelyek (az 1. mutatóhoz kapcsolódóan)

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| Az átfogó nyílt vízi élőhelytípusok (változó sótartalom (17), parti, talapzati és óceáni/talapzaton túli), amennyiben jelen vannak a régióban vagy alrégióban, és a második bekezdésben meghatározott egyéb élőhelytípusok.
  A tagállamok további élőhelytípusokat választhatnak ki regionális vagy alregionális együttműködés keretében a fajok és élőhelyek kiválasztására vonatkozó előírásokban meghatározott kritériumok alapján. | D1C6 – Elsődleges:
  Az élőhelytípus állapotát – ideértve a biotikus és abiotikus szerkezetét és működését – (pl. tipikus fajösszetétel és a fajok relatív abundanciája, a különösen érzékeny vagy sérülékeny fajok, illetve a kulcsfontosságú funkciót betöltő fajok hiánya, a fajok méret szerinti struktúrája) nem érik emberi eredetű káros hatások.
  A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg az egyes élőhelytípusok állapotára vonatkozó küszöbértékeket, és biztosítják a 2., 5. és 8. mutatóban megállapított értékekkel való összeegyeztethetőségüket. | Az értékelés léptéke:

  Az átfogó tengerfenéki élőhelytípusok értékelésekor figyelembe vett régió vagy alrégió részterülete, amely tükrözi az élőhelytípus fajösszetételének biogeográfiai eltéréseit.

  A kritériumok alkalmazása:

  Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:






  a) | a megállapított küszöbértékeknek megfelelő értékelt élőhelytípusok becsült aránya és kiterjedése; |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

Az átfogó nyílt vízi élőhelytípusok (változó sótartalom (17), parti, talapzati és óceáni/talapzaton túli), amennyiben jelen vannak a régióban vagy alrégióban, és a második bekezdésben meghatározott egyéb élőhelytípusok.

A tagállamok további élőhelytípusokat választhatnak ki regionális vagy alregionális együttműködés keretében a fajok és élőhelyek kiválasztására vonatkozó előírásokban meghatározott kritériumok alapján.

D1C6 – Elsődleges:

Az élőhelytípus állapotát – ideértve a biotikus és abiotikus szerkezetét és működését – (pl. tipikus fajösszetétel és a fajok relatív abundanciája, a különösen érzékeny vagy sérülékeny fajok, illetve a kulcsfontosságú funkciót betöltő fajok hiánya, a fajok méret szerinti struktúrája) nem érik emberi eredetű káros hatások.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében határozzák meg az egyes élőhelytípusok állapotára vonatkozó küszöbértékeket, és biztosítják a 2., 5. és 8. mutatóban megállapított értékekkel való összeegyeztethetőségüket.

Az értékelés léptéke:

Az átfogó tengerfenéki élőhelytípusok értékelésekor figyelembe vett régió vagy alrégió részterülete, amely tükrözi az élőhelytípus fajösszetételének biogeográfiai eltéréseit.

A kritériumok alkalmazása:

Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:

a)

a megállapított küszöbértékeknek megfelelő értékelt élőhelytípusok becsült aránya és kiterjedése;

| b) | az értékelési területen elhelyezkedő, de nem értékelt átfogó élőhelytípusok jegyzéke. |
| --- | --- |

b)

az értékelési területen elhelyezkedő, de nem értékelt átfogó élőhelytípusok jegyzéke.

A „nyílt vízi élőhelyek” témakörrel kapcsolatos nyomon követésre és értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | A „parti” kifejezést fizikai, hidrológiai és ökológiai paraméterek határozzák meg, és nem korlátozódik a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének (7) bekezdésében meghatározott parti tengervizekre. |
| --- | --- |

1.

A „parti” kifejezést fizikai, hidrológiai és ökológiai paraméterek határozzák meg, és nem korlátozódik a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének (7) bekezdésében meghatározott parti tengervizekre.

| 2. | A terhelések – köztük a D2C3, D5C2, D5C3, D5C4, D7C1, D8C2 és D8C4 kritériumok szerinti terhelések – káros hatásainak értékelését érdemes figyelembe venni a nyílt vízi élőhelyek 1. mutató szerinti értékelésénél. |
| --- | --- |

2.

A terhelések – köztük a D2C3, D5C2, D5C3, D5C4, D7C1, D8C2 és D8C4 kritériumok szerinti terhelések – káros hatásainak értékelését érdemes figyelembe venni a nyílt vízi élőhelyek 1. mutató szerinti értékelésénél.

A kritérium mértékegységei:

| — | D1C6: az élőhely káros hatásoknak kitett területe négyzetkilométerben (km2) és az élőhelytípus teljes kiterjedésének arányában (százalék). |
| --- | --- |

—

D1C6: az élőhely káros hatásoknak kitett területe négyzetkilométerben (km2) és az élőhelytípus teljes kiterjedésének arányában (százalék).

Témakör

Tengerfenéki élőhelyek (az 1. és a 6. mutatókhoz kapcsolódóan)

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| A D6C1, a D6C2 és a D6C3 kritériumokhoz lásd e melléklet I. részét. |
| A 2. táblázatban felsorolt átfogó tengerfenéki élőhelytípusok, amennyiben jelen vannak a régióban vagy alrégióban, valamint a második bekezdésben meghatározott egyéb élőhelytípusok.
  A tagállamok további élőhelytípusokat választhatnak ki regionális vagy alregionális együttműködés keretében a fajok és élőhelyek kiválasztására vonatkozó előírásokban meghatározott kritériumok alapján, amelyek között szerepelhetnek a 92/43/EGK irányelvben vagy nemzetközi megállapodásokban – például a regionális tengeri egyezményekben – felsorolt élőhelytípusok is a következő célokra:






  a) | az egyes átfogó élőhelytípusok értékelése a D6C5 kritérium szerint; |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

A D6C1, a D6C2 és a D6C3 kritériumokhoz lásd e melléklet I. részét.

A 2. táblázatban felsorolt átfogó tengerfenéki élőhelytípusok, amennyiben jelen vannak a régióban vagy alrégióban, valamint a második bekezdésben meghatározott egyéb élőhelytípusok.

A tagállamok további élőhelytípusokat választhatnak ki regionális vagy alregionális együttműködés keretében a fajok és élőhelyek kiválasztására vonatkozó előírásokban meghatározott kritériumok alapján, amelyek között szerepelhetnek a 92/43/EGK irányelvben vagy nemzetközi megállapodásokban – például a regionális tengeri egyezményekben – felsorolt élőhelytípusok is a következő célokra:

a)

az egyes átfogó élőhelytípusok értékelése a D6C5 kritérium szerint;

| b) | az egyes élőhelytípusok értékelése. |
| --- | --- |

b)

az egyes élőhelytípusok értékelése.

Az élőhelytípusok egyetlen csoportja szolgál a tengerfenéki élőhelyek 1. mutató szerinti, illetve a tengerfenék épségének 6. mutató szerinti értékelésére.

D6C4 – Elsődleges:

Az élőhelytípusok emberi eredetű terhelések által okozott veszteségének mértéke nem lépi túl az értékelési területen lévő élőhelytípus természetes kiterjedésének meghatározott arányát.

A tagállamok az élőhely veszteségének az élőhelytípus természetes kiterjedése arányában kifejezett maximális megengedett mértékét uniós szinten elfogadott módszerrel határozzák meg, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra.

Az értékelés léptéke:

Régió vagy alrégió alkörzete, amely tükrözi az átfogó élőhelytípus fajösszetételének biogeográfiai eltéréseit.

A kritériumok alkalmazása:

Az élőhelytípusok szerinti, a D6C4 és a D6C5 kritérium felhasználásával végzett egyetlen értékelés szolgál a tengerfenéki élőhelyek 1. mutató szerinti, illetve a tengerfenék épségének 6. mutató szerinti értékelésére.

Azt, hogy a jó környezeti állapotot milyen mértékben sikerült elérni, minden egyes értékelt terület vonatkozásában a következőképpen kell kifejezni:

| a) | a D6C4 kritérium esetében a veszteség becsült aránya és kiterjedése élőhelytípusonként és az, hogy ez hogy viszonyul a megengedett mértékhez; |
| --- | --- |

a)

a D6C4 kritérium esetében a veszteség becsült aránya és kiterjedése élőhelytípusonként és az, hogy ez hogy viszonyul a megengedett mértékhez;

| b) | a D6C5 kritérium esetében a káros hatások becsült aránya és kiterjedése élőhelytípusonként – ideértve az a) pontból az elveszett arányt – és az, hogy ez miként viszonyul a megengedett mértékhez; |
| --- | --- |

b)

a D6C5 kritérium esetében a káros hatások becsült aránya és kiterjedése élőhelytípusonként – ideértve az a) pontból az elveszett arányt – és az, hogy ez miként viszonyul a megengedett mértékhez;

| c) | az élőhelytípus általános állapotának felmérése uniós szinten elfogadott módszer segítségével az a) és a b) pont alapján, továbbá az értékelési területen előforduló, de nem értékelt átfogó élőhelytípusok jegyzéke. |
| --- | --- |

c)

az élőhelytípus általános állapotának felmérése uniós szinten elfogadott módszer segítségével az a) és a b) pont alapján, továbbá az értékelési területen előforduló, de nem értékelt átfogó élőhelytípusok jegyzéke.

D6C5 – Elsődleges:

Az emberi eredetű terheléseknek az élőhelytípus állapotára gyakorolt káros hatásainak mértéke – ideértve a biotikus és abiotikus szerkezetük és működésük megváltoztatását – (pl. a tipikus fajösszetétel és a fajok relatív abundanciája, a különösen érzékeny vagy sérülékeny fajok, illetve a kulcsfontosságú funkciót betöltő fajok hiánya, a fajok méretstruktúrája) nem haladja meg az értékelési területen az élőhelytípus természetes kiterjedésének meghatározott arányát.

A tagállamok uniós együttműködés keretében határozzák meg az egyes élőhelytípusok állapotára gyakorolt káros hatások küszöbértékeit, és biztosítják a 2., 5., 6., 7. és 8. mutatóban megállapított értékekkel való összeegyeztethetőségüket, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra.

A tagállamok a káros hatásoknak az élőhelytípus természetes kiterjedése arányában kifejezett maximális megengedett mértékét uniós szintű együttműködés keretében határozzák meg, figyelemmel a regionális vagy alregionális sajátosságokra.

Kritériumelemek

2. táblázat

Tengerfenéki átfogó élőhelytípusok és az ide tartozó (az 1. és a 6. mutató szerinti kritériumokhoz kapcsolódó) biológiai életközösségek, amelyek egybeesnek az európai természetvédelmi információs rendszer (EUNIS) élőhely-osztályozásának
   (18)
  egy vagy több élőhelytípusával. Az EUNIS frissített tipológiáját kell követni a 2008/56/EK irányelv és az e határozat céljaira alkalmazott átfogó élőhelytípusok esetében is.

| Ökoszisztéma-elem | Átfogó élőhelytípusok | Releváns EUNIS élőhelykódok (2016. évi változat) |
| --- | --- | --- |
| Tengerfenéki élőhelyek | Parti kőzet és biogén zátony | MA1, MA2 |
| Parti üledék | MA3, MA4, MA5, MA6 |
| Infralitorális kőzet és biogén zátony | MB1, MB2 |
| Infralitorális durva üledék | MB3 |
| Infralitorális vegyes üledék | MB4 |
| Infralitorális homok | MB5 |
| Infralitorális agyag | MB6 |
| Cirkalitorális kőzet és biogén zátony | MC1, MC2 |
| Cirkalitorális durva üledék | MC3 |
| Cirkalitorális vegyes üledék | MC4 |
| Cirkalitorális homok | MC5 |
| Cirkalitorális agyag | MC6 |
| Nyílt tengeri cirkalitorális kőzet és biogén zátony | MD1, MD2 |
| Nyílt tengeri cirkalitorális durva üledék | MD3 |
| Nyílt tengeri cirkalitorális vegyes üledék | MD4 |
| Nyílt tengeri cirkalitorális homok | MD5 |
| Nyílt tengeri cirkalitorális agyag | MD6 |
| Felső árnyékzóna (19) kőzet és biogén zátony | ME1, ME2 |
| Felső árnyékzóna üledék | ME3, ME4, ME5, ME6 |
| Alsó árnyékzóna kőzet és biogén zátony | MF1, MF2 |
| Alsó árnyékzóna üledék | MF3, MF4, MF5, MF6 |
| Abisszális öv | MG1, MG2, MG3, MG4, MG5, MG6 |

Ökoszisztéma-elem

Átfogó élőhelytípusok

Releváns EUNIS élőhelykódok (2016. évi változat)

Tengerfenéki élőhelyek

Parti kőzet és biogén zátony

MA1, MA2

Parti üledék

MA3, MA4, MA5, MA6

Infralitorális kőzet és biogén zátony

MB1, MB2

Infralitorális durva üledék

MB3

Infralitorális vegyes üledék

MB4

Infralitorális homok

MB5

Infralitorális agyag

MB6

Cirkalitorális kőzet és biogén zátony

MC1, MC2

Cirkalitorális durva üledék

MC3

Cirkalitorális vegyes üledék

MC4

Cirkalitorális homok

MC5

Cirkalitorális agyag

MC6

Nyílt tengeri cirkalitorális kőzet és biogén zátony

MD1, MD2

Nyílt tengeri cirkalitorális durva üledék

MD3

Nyílt tengeri cirkalitorális vegyes üledék

MD4

Nyílt tengeri cirkalitorális homok

MD5

Nyílt tengeri cirkalitorális agyag

MD6

Felső árnyékzóna (19) kőzet és biogén zátony

ME1, ME2

Felső árnyékzóna üledék

ME3, ME4, ME5, ME6

Alsó árnyékzóna kőzet és biogén zátony

MF1, MF2

Alsó árnyékzóna üledék

MF3, MF4, MF5, MF6

Abisszális öv

MG1, MG2, MG3, MG4, MG5, MG6

A „tengerfenéki élőhelyek” témakörrel kapcsolatos nyomon követésre és értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | Az egyes élőhelytípusok állapotát – ha csak lehetséges – a 92/43/EGK és a 2000/60/EGK irányelvek szerinti értékelésekkel kell felmérni (például az átfogó élőhelytípusok altípusainak értékelése). |
| --- | --- |

1.

Az egyes élőhelytípusok állapotát – ha csak lehetséges – a 92/43/EGK és a 2000/60/EGK irányelvek szerinti értékelésekkel kell felmérni (például az átfogó élőhelytípusok altípusainak értékelése).

| 2. | A D6C4 kritérium értékelésekor a D6C1 kritérium szerinti értékelést kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.

A D6C4 kritérium értékelésekor a D6C1 kritérium szerinti értékelést kell alkalmazni.

| 3. | A D6C4 és a D6C5 kritériumok a 92/43/EGK irányelv „élőhelytípus kiterjedése az elterjedési területen belül” és a „specifikus szerkezetek és funkciók” kritériumainak felelnek meg. |
| --- | --- |

3.

A D6C4 és a D6C5 kritériumok a 92/43/EGK irányelv „élőhelytípus kiterjedése az elterjedési területen belül” és a „specifikus szerkezetek és funkciók” kritériumainak felelnek meg.

| 4. | A D6C5 kritérium esetében figyelembe kell venni minden terhelés káros hatásainak értékelését – többek között a D2C3, D3C1, D3C2, D3C3, D5C4, D5C5, D5C6, D5C7, D5C8, D6C3, D7C2, D8C2 és D8C4 kritériumok szerint. |
| --- | --- |

4.

A D6C5 kritérium esetében figyelembe kell venni minden terhelés káros hatásainak értékelését – többek között a D2C3, D3C1, D3C2, D3C3, D5C4, D5C5, D5C6, D5C7, D5C8, D6C3, D7C2, D8C2 és D8C4 kritériumok szerint.

| 5. | A D6C5 kritérium esetében a fajösszetétel az értékeléshez megfelelő legalacsonyabb taxonómiai szintre vonatkozik. |
| --- | --- |

5.

A D6C5 kritérium esetében a fajösszetétel az értékeléshez megfelelő legalacsonyabb taxonómiai szintre vonatkozik.

A kritérium mértékegységei:

| — | D6C4: az élőhely veszteségének mértéke négyzetkilométerben (km2) és az élőhelytípus teljes kiterjedésének arányában (százalék), |
| --- | --- |

—

D6C4: az élőhely veszteségének mértéke négyzetkilométerben (km2) és az élőhelytípus teljes kiterjedésének arányában (százalék),

| — | D6C5: az élőhely káros hatásoknak kitett területe négyzetkilométerben (km2) és az élőhelytípus teljes kiterjedésének arányában (százalék). |
| --- | --- |

—

D6C5: az élőhely káros hatásoknak kitett területe négyzetkilométerben (km2) és az élőhelytípus teljes kiterjedésének arányában (százalék).

A „Madár-, emlős-, hüllő-, hal- és lábasfejűfajok csoportjai”, a „Nyílt vízi élőhelyek” és a „Tengerfenéki élőhelyek” témakörök céljaira a fajok és élőhelyek kiválasztására vonatkozó előírások

A fajcsoportokhoz és az átfogó nyílt vízi és tengerfenéki élőhelytípusokhoz hozzárendelt fajok és élőhelyek kiválasztását a következőkre kell alapozni:

| 1. | Tudományos kritériumok (ökológiai relevancia):






  a) | képviseli az ökoszisztéma alkotóelemeit (fajcsoportot vagy élőhelytípust) és funkcióit (pl. az élőhelyek és populációk közötti folytonosság, a létfontosságú élőhelyek teljessége és épsége), az állapot/hatások értékelése szempontjából releváns, például kulcsfontosságú szerepet tölt be az ökoszisztéma-elem szempontjából (pl. magas vagy egyedi biológiai sokféleség, termékenység, trofikus kapcsolat, konkrét erőforrás vagy szolgáltatás biztosítása) vagy egyedi életszakaszbeli tulajdonságokat tükröz (méret és kor szaporodáskor, hosszú élet, vándorlás); |
| --- | --- | --- |

1.

Tudományos kritériumok (ökológiai relevancia):

a)

képviseli az ökoszisztéma alkotóelemeit (fajcsoportot vagy élőhelytípust) és funkcióit (pl. az élőhelyek és populációk közötti folytonosság, a létfontosságú élőhelyek teljessége és épsége), az állapot/hatások értékelése szempontjából releváns, például kulcsfontosságú szerepet tölt be az ökoszisztéma-elem szempontjából (pl. magas vagy egyedi biológiai sokféleség, termékenység, trofikus kapcsolat, konkrét erőforrás vagy szolgáltatás biztosítása) vagy egyedi életszakaszbeli tulajdonságokat tükröz (méret és kor szaporodáskor, hosszú élet, vándorlás);

| b) | releváns azon fő antropogén terhelés értékelése szempontjából, amelynek az ökoszisztéma eleme ki van téve, az értékelési területen érzékeny a terhelésre és ki van téve annak (sérülékeny); |
| --- | --- |

b)

releváns azon fő antropogén terhelés értékelése szempontjából, amelynek az ökoszisztéma eleme ki van téve, az értékelési területen érzékeny a terhelésre és ki van téve annak (sérülékeny);

| c) | kellő számban vagy mennyiségben van jelen az értékelési területen ahhoz, hogy megfelelő tényezőt jelentsen az értékeléshez; |
| --- | --- |

c)

kellő számban vagy mennyiségben van jelen az értékelési területen ahhoz, hogy megfelelő tényezőt jelentsen az értékeléshez;

| d) | a kiválasztott fajok vagy élőhelyek csoportjának a lehető legjobb módon le kell fednie az ökoszisztéma-elem ökológiai funkcióinak teljes tartományát és az uralkodó terheléseket, amelyeknek az elem ki van téve; |
| --- | --- |

d)

a kiválasztott fajok vagy élőhelyek csoportjának a lehető legjobb módon le kell fednie az ökoszisztéma-elem ökológiai funkcióinak teljes tartományát és az uralkodó terheléseket, amelyeknek az elem ki van téve;

| e) | ha bizonyos fajok vagy fajcsoportok szorosan kapcsolódnak egy adott átfogó élőhelytípushoz, akkor nyomonkövetési és értékelési célokból az adott élőhelytípus részének tekinthetők; ilyen esetekben a fajok nem vonhatók be a fajcsoport értékelésébe. |
| --- | --- |

e)

ha bizonyos fajok vagy fajcsoportok szorosan kapcsolódnak egy adott átfogó élőhelytípushoz, akkor nyomonkövetési és értékelési célokból az adott élőhelytípus részének tekinthetők; ilyen esetekben a fajok nem vonhatók be a fajcsoport értékelésébe.

| 2. | További gyakorlati kritériumok (amelyek nem írják felül a tudományos kritériumokat):






  a) | nyomonkövetési/műszaki megvalósíthatóság; |
| --- | --- | --- |

2.

További gyakorlati kritériumok (amelyek nem írják felül a tudományos kritériumokat):

a)

nyomonkövetési/műszaki megvalósíthatóság;

| b) | a nyomon követés költségei; |
| --- | --- |

b)

a nyomon követés költségei;

| c) | megfelelő időt lefedő adatsorok. |
| --- | --- |

c)

megfelelő időt lefedő adatsorok.

Az értékelésre kerülő fajok vagy élőhelyek csoportja várhatóan az adott régióra vagy alrégióra jellemző, jóllehet egyes fajok több régióban vagy alrégióban is előfordulnak.

Témakör

Ökoszisztémák, ideértve a táplálékláncokat (az 1. és a 4. mutatókhoz kapcsolódóan)

Kritériumok – köztük kritériumelemek – és módszertani előírások

| Kritériumelemek | Kritériumok | Módszertani előírások |
| --- | --- | --- |
| Egy ökoszisztéma táplálkozási közösségei
  A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a táplálkozási közösségek jegyzékét. | D4C1 – Elsődleges:
  A táplálkozási közösségek sokféleségét (fajösszetétel és relatív abundancia) nem befolyásolják hátrányosan az antropogén terhelések.
  A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a küszöbértékeket. | Az értékelés léptéke:

  a Balti-tenger és a Fekete-tenger regionális szintje; az Atlanti-óceán észak-keleti térségének és a Földközi-tengernek az alrégiós szintje.
  Adott esetben alkörzetek is alkalmazhatók.

  A kritériumok alkalmazása:

  Amennyiben az érték nem felelnek meg a küszöbértékeknek, további kutatásokra és vizsgálatokra lehet szükség a meg nem felelés okainak megértéséhez. |
| D4C2 – Elsődleges:
  A táplálkozási közösségek összesített abundanciájának egyensúlyát nem befolyásolják hátrányosan az emberi eredetű terhelések.
  A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a küszöbértékeket. |
| D4C3 – Másodlagos:
  Az egyedek méreteloszlását a táplálkozási közösségben nem befolyásolják hátrányosan az antropogén terhelések.
  A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a küszöbértékeket. |
| D4C4 – Másodlagos (szükség esetén a D4C2 kritérium alátámasztására használható):
  A táplálkozási közösség szaporodási képességét nem befolyásolják hátrányosan az emberi eredetű terhelések.
  A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a küszöbértékeket. |

Kritériumelemek

Kritériumok

Módszertani előírások

Egy ökoszisztéma táplálkozási közösségei

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a táplálkozási közösségek jegyzékét.

D4C1 – Elsődleges:

A táplálkozási közösségek sokféleségét (fajösszetétel és relatív abundancia) nem befolyásolják hátrányosan az antropogén terhelések.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a küszöbértékeket.

Az értékelés léptéke:

a Balti-tenger és a Fekete-tenger regionális szintje; az Atlanti-óceán észak-keleti térségének és a Földközi-tengernek az alrégiós szintje.

Adott esetben alkörzetek is alkalmazhatók.

A kritériumok alkalmazása:

Amennyiben az érték nem felelnek meg a küszöbértékeknek, további kutatásokra és vizsgálatokra lehet szükség a meg nem felelés okainak megértéséhez.

D4C2 – Elsődleges:

A táplálkozási közösségek összesített abundanciájának egyensúlyát nem befolyásolják hátrányosan az emberi eredetű terhelések.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a küszöbértékeket.

D4C3 – Másodlagos:

Az egyedek méreteloszlását a táplálkozási közösségben nem befolyásolják hátrányosan az antropogén terhelések.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a küszöbértékeket.

D4C4 – Másodlagos (szükség esetén a D4C2 kritérium alátámasztására használható):

A táplálkozási közösség szaporodási képességét nem befolyásolják hátrányosan az emberi eredetű terhelések.

A tagállamok regionális vagy alregionális együttműködés keretében dolgozzák ki a küszöbértékeket.

A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek

| 1. | A fajösszetétel mindig az értékeléshez megfelelő legalacsonyabb taxonómiai szintre vonatkozik. |
| --- | --- |

1.

A fajösszetétel mindig az értékeléshez megfelelő legalacsonyabb taxonómiai szintre vonatkozik.

| 2. | A kritériumelemek között kiválasztott táplálkozási közösségekhez figyelembe kell venni az ICES trofikus guildekről szóló jegyzékét (20), és e közösségeknek a következő feltételeket kell teljesíteniük:






  a) | legalább három táplálkozási közösséget tartalmaznak; |
| --- | --- | --- |

2.

A kritériumelemek között kiválasztott táplálkozási közösségekhez figyelembe kell venni az ICES trofikus guildekről szóló jegyzékét (20), és e közösségeknek a következő feltételeket kell teljesíteniük:

a)

legalább három táplálkozási közösséget tartalmaznak;

| b) | ebből kettő nem halakból áll; |
| --- | --- |

b)

ebből kettő nem halakból áll;

| c) | legalább egy pedig elsődleges termelőnek minősül; |
| --- | --- |

c)

legalább egy pedig elsődleges termelőnek minősül;

| d) | lehetőség szerint legalább az élelmiszerlánc csúcsát, közepét és alját képviselik. |
| --- | --- |

d)

lehetőség szerint legalább az élelmiszerlánc csúcsát, közepét és alját képviselik.

Mértékegységek:

| — | D4C2: teljes abundancia (egyedek száma vagy biomassza tonnában [t]) a táplálkozási közösség összes fajára tekintettel. |
| --- | --- |

—

D4C2: teljes abundancia (egyedek száma vagy biomassza tonnában [t]) a táplálkozási közösség összes fajára tekintettel.

---

(1)  Ahol a határozatban „mutató” szerepel, az a 2008/56/EK irányelv I. mellékletének számozott pontjaiban foglalt, a jó környezeti állapot meghatározásakor alkalmazandó környezetminőségi mutatókra utal.

(2)  A D3C2 és a D3C3 kritériumok a gazdaságilag hasznosított halakra és kagylókra vonatkozó, tagállamok által meghatározott kritériumok, ám az egyértelműség kedvéért az I. részben tüntetjük fel őket.

(3)  A D3C3 kritérium a jó környezeti állapot 2008/56/EK irányelv 17. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti kezdő értékelésének és meghatározásának 2018. évi felülvizsgálatánál nem biztos, hogy rendelkezésre fog állni.

(4)  A Tanács 199/2008/EK rendelete (2008. február 25.) a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról (HL L 60., 2008.3.5., 1. o.).

(5)  Ezen értékelés szempontjából relevánsak lehetnek a 2000/60/EK irányelv közös végrehajtási stratégiája keretében készült iránymutatások (pl. az ökológiai állapot és az ökológiai potenciál osztályozásának általános megközelítésére vonatkozó 13. sz. útmutató és az eutrofizáció európai vízpolitikák összefüggésében történő értékeléséről szóló 23. sz. útmutató).

(6)  A Bizottság 2013/480/EU határozata (2013. szeptember 20.) az interkalibrációs eljárás eredményeképpen a tagállami megfigyelőrendszerek osztályozási értékeinek a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő megállapításáról és a 2008/915/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 266., 2013.10.8., 1. o.).

(7)  A fizikai veszteség a 6. mutatóhoz tartozó előírások 3. pontjában említett fogalomnak felel meg.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/35/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a hajók által okozott szennyezésről és a szennyezéssel elkövetett jogsértésekre alkalmazandó, büntetőjogi szankciókat is magukban foglaló szankciók bevezetéséről (HL L 255., 2005.9.30., 11. o.).

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1379/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 1. o.).

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

(11)  A Bizottság 589/2014/EU rendelete (2014. június 2.) az egyes élelmiszerekben előforduló dioxinok, dioxinszerű PCB-k és nem dioxinszerű PCB-k koncentrációjának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról és a 252/2012/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 164., 2014.6.3., 18. o.).

(12)  A Bizottság 333/2007/EK rendelete (2007. március 28.) az élelmiszerek ólom-, kadmium-, higany-, szervetlen vegyületben lévő ón-, 3-MCPD- és benzo(a)pirén-tartalmának hatósági ellenőrzése céljából végzett mintavétel és vizsgálat módszereinek megállapításáról (HL L 88., 2007.3.29., 29. o.).

(13)  Ezek a Közös Kutatóközpont „Guidance on Monitoring of marine litter in European seas” (Útmutató a tengeri hulladék nyomon követéséhez az európai tengereken) című útmutatójában (2013, ISBN 978-92-79-32709-4) a hulladékelemek kategóriáit bemutató alaplista „1. szint – Anyagok” kategóriái. Az alaplista meghatározza, hogy az egyes kategóriák mit tartalmaznak, például a „vegyi anyagok” a paraffint, a viaszt, az olajat és a kátrányt foglalja magában.

(14)  A 199/2008/EK rendelet használható a megfelelő halászati adatok gyűjtéséhez az 1., a 4. és a 6. mutató céljaira.

(15)  A Bizottság (EU) 2016/1251 végrehajtási határozata (2016. július 12.) a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó, a 2017–2019 közötti időszakra szóló többéves uniós program elfogadásáról (HL L 207., 2016.8.1., 113. o.).

(16)  A 199/2008/EK rendelet szerinti releváns halászati adatokat kell használni.

(17)  Fenntartva az olyan helyzetekre, amikor a torkolati áramok túlterjeszkednek a 2000/60/EK irányelv szerint átmeneti vizeknek kijelölt vizeken.

(18)  Evans, D. (2016). Az EUNIS élőhely-osztályozása tengeri szakaszának felülvizsgálata – Jelentés a Biológiai Sokféleség Európai Témaközpontjában tartott munkaértekezletről, 2016. május 12–13. Az ETC/BD A/2016. sz. munkadokumentuma.

(19)  Ahol az EUNIS osztályozása nem ad konkrét meghatározást, a felső és az alsó árnyékzóna közötti határ konkrét mélységi határként is meghatározható.

(20)  ICES-tanácsadás (2015), 1. könyv, ICES különleges kérésre nyújtott szakvéleménye, 2015. március 20.

---

Helyesbítések

| 2017.5.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.5.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/75

---

Helyesbítés a kábítószer-prekurzorokról szóló 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a kábítószer-prekurzoroknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 111/2005/EK tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint az 1277/2005/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. április 24-i (EU) 2015/1011 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 162., 2015. június 27.
  )

A 15. oldalon, a 3. cikk (9) bekezdése második albekezdésének i. pontjában:

a következő szövegrész:

„az érvényességi idő lejártának napja, ha az e rendelet 3. cikkének (6) bekezdésével vagy a 273/2004/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban érvényességi időtartamot állapították meg;”

helyesen:

„az érvényességi idő lejártának napja, ha az e rendelet 3. cikkének (7) bekezdésével vagy a 273/2004/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban érvényességi időtartamot állapították meg;”.

---