# Euroopa Liidu L 84/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 84 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik30. märts 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 84

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik30. märts 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/604, 17. märts 2017, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Terre Tarentine (KPN)] | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/605, 29. märts 2017, millega muudetakse osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisa (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/606, 29. märts 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 4 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/607, 29. märts 2017, millega muudetakse otsust 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas | 6 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/604, 17. märts 2017, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Terre Tarentine (KPN)]

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/605, 29. märts 2017, millega muudetakse osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisa (
  1
  )

1

3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/606, 29. märts 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

4

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/607, 29. märts 2017, millega muudetakse otsust 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas

6

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 93/16/COL, 11. mai 2016, EFTA järelevalveameti soovitus elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, mis vastavalt EMP lepingu XI lisa punktis 5cl nimetatud aktile (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 ja EMP lepingu XI lisas esitatud valdkondlike kohandustega, vajavad eelnevat reguleerimist [2017/608] | 7 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 93/16/COL, 11. mai 2016, EFTA järelevalveameti soovitus elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, mis vastavalt EMP lepingu XI lisa punktis 5cl nimetatud aktile (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 ja EMP lepingu XI lisas esitatud valdkondlike kohandustega, vajavad eelnevat reguleerimist [2017/608]

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/604,

17. märts 2017,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Terre Tarentine (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1898/2004 registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Terre Tarentine“ spetsifikaadi muudatusele (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1898/2004 registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Terre Tarentine“ spetsifikaadi muudatusele (2).

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Terre Tarentine“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1898/2004 täiendamaks määruse (EÜ) nr 2400/96 lisasid selles osas, mis puudutab nimetuste registreerimist riikide nimetuste ja geograafiliste indikaatorite registris (Terre Tarentine) – (KPN) (ELT L 328, 30.10.2004, lk 66).

2

(3)  
  ELT C 440, 26.11.2016, lk 4.

3

---

| 30.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/605,

29. märts 2017,

millega muudetakse osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisaga on kehtestatud tähtpäevad, pärast mida ei tohiks kasutada haloone uute seadmete, sealhulgas uute õhusõidukite tulekustutites ega tuletõrjesüsteemides. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisa punkti 2 alapunktile b sõltub uue seadme määratlus asjaomasele reguleerivale asutusele tüübisertifikaadi taotluse esitamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisaga on kehtestatud tähtpäevad, pärast mida ei tohiks kasutada haloone uute seadmete, sealhulgas uute õhusõidukite tulekustutites ega tuletõrjesüsteemides. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisa punkti 2 alapunktile b sõltub uue seadme määratlus asjaomasele reguleerivale asutusele tüübisertifikaadi taotluse esitamise kuupäevast.

| (2) | Õigusliku selguse ja järjepidevuse tagamiseks määruse (EÜ) nr 1005/2009 rakendamisel on vaja määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisa punkti 2 alapunktis b esitatud määratluses täpsustada, et õhusõidukite puhul mõistetakse tüübisertifikaadi taotluse all üksnes uue tüübisertifikaadi taotlust ning see ei hõlma kehtiva tüübisertifikaadi muutmist. See on kooskõlas ka haloone käsitlevate Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standardite puhul kasutatud põhimõttega. |
| --- | --- |

(2)

Õigusliku selguse ja järjepidevuse tagamiseks määruse (EÜ) nr 1005/2009 rakendamisel on vaja määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisa punkti 2 alapunktis b esitatud määratluses täpsustada, et õhusõidukite puhul mõistetakse tüübisertifikaadi taotluse all üksnes uue tüübisertifikaadi taotlust ning see ei hõlma kehtiva tüübisertifikaadi muutmist. See on kooskõlas ka haloone käsitlevate Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standardite puhul kasutatud põhimõttega.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1005/2009 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1005/2009 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 25 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 25 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1005/2009 VI lisa punkti 2 alapunkti b lõppu lisatakse järgmine tekst:

„õhusõidukite puhul tähendab tüübisertifikaadi taotluse esitamine uue õhusõidukitüübi sertifitseerimise taotluse esitamist;“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. märts 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 286, 31.10.2009, lk 1.

1

---

| 30.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/606,

29. märts 2017,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. märts 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 288,4 |
| IL | 288,6 |
| MA | 105,2 |
| SN | 213,0 |
| TN | 200,0 |
| TR | 110,6 |
| ZA | 81,7 |
| ZZ | 183,9 |
| 0707 00 05 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0709 93 10 | MA | 50,0 |
| TR | 118,8 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 51,0 |
| IL | 60,7 |
| MA | 51,0 |
| TN | 50,6 |
| TR | 77,1 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 65,0 |
| 0805 50 10 | EG | 72,0 |
| TR | 92,7 |
| ZZ | 82,4 |
| 0808 10 80 | BR | 110,4 |
| CL | 99,4 |
| CN | 142,3 |
| US | 128,4 |
| ZA | 114,1 |
| ZZ | 118,9 |
| 0808 30 90 | AR | 100,4 |
| CL | 137,3 |
| CN | 84,7 |
| MA | 115,2 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 109,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

288,4

IL

288,6

MA

105,2

SN

213,0

TN

200,0

TR

110,6

ZA

81,7

ZZ

183,9

0707 00 05

TR

179,1

ZZ

179,1

0709 93 10

MA

50,0

TR

118,8

ZZ

84,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

51,0

IL

60,7

MA

51,0

TN

50,6

TR

77,1

ZA

99,3

ZZ

65,0

0805 50 10

EG

72,0

TR

92,7

ZZ

82,4

0808 10 80

BR

110,4

CL

99,4

CN

142,3

US

128,4

ZA

114,1

ZZ

118,9

0808 30 90

AR

100,4

CL

137,3

CN

84,7

MA

115,2

ZA

108,1

ZZ

109,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 30.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/6

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/607,

29. märts 2017,

millega muudetakse otsust 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/173/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/173/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuse 2011/173/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 31. märtsini 2018. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2011/173/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 31. märtsini 2018.

| (3) | Otsust 2011/173/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2011/173/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2011/173/ÜVJP artikli 6 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat otsust kohaldatakse 31. märtsini 2018.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 29. märts 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

L. GRECH

---

(1)  Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsus 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas (ELT L 76, 22.3.2011, lk 68).

1

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 30.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/7

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 93/16/COL,

11. mai 2016,

EFTA järelevalveameti soovitus elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, mis vastavalt EMP lepingu XI lisa punktis 5cl nimetatud aktile (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 ja EMP lepingu XI lisas esitatud valdkondlike kohandustega, vajavad eelnevat reguleerimist [2017/608]

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

võttes arvesse EMP lepingu XI lisa punktis 5cl nimetatud akti – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (2) (edaspidi „raamdirektiiv“), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 ja EMP lepingu XI lisas esitatud valdkondlike kohandustega – ja eriti selle artikli 15 lõiget 1,

võttes arvesse järelevalveameti 5. novembri 2008. aasta soovitust eelnevat reguleerimist vajavate turgude kohta elektroonilise side sektoris (3) (edaspidi „järelevalveameti 2008. aasta soovitus“) ning järelevalveameti suuniseid turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise kohta (4),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) andis 9. oktoobril 2014 välja soovituse 2014/710/EL (5) elektroonilise side sektori toote- ja teenuseturgude kohta, mis raamdirektiivi kohaselt vajavad eelnevat reguleerimist. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) andis 9. oktoobril 2014 välja soovituse 2014/710/EL (5) elektroonilise side sektori toote- ja teenuseturgude kohta, mis raamdirektiivi kohaselt vajavad eelnevat reguleerimist.

| (2) | Järelevalveameti soovitus asjaomaste turgude kohta vaadatakse läbi soovituse 2014/710/EL alusel. Järelevalveamet on läbivaatamisel lähtunud sellest, et turul toimunud muutuste võrdlemisel tuleb võtta aluseks EMP võrdlusalus, mitte ainult turuolukord igas EFTA riigis. |
| --- | --- |

(2)

Järelevalveameti soovitus asjaomaste turgude kohta vaadatakse läbi soovituse 2014/710/EL alusel. Järelevalveamet on läbivaatamisel lähtunud sellest, et turul toimunud muutuste võrdlemisel tuleb võtta aluseks EMP võrdlusalus, mitte ainult turuolukord igas EFTA riigis.

| (3) | EFTA riikides toimunud turumuutuste alusel näib, et üldiselt ei ole tõenäoline, et elektroonilise side turu toimimine erineks kolmes EFTA riigis suuresti (rohkem kui ELi eri liikmesriikides) selliste turgude keskmisest toimimisest Euroopa Liidus või kogu EMPs. |
| --- | --- |

(3)

EFTA riikides toimunud turumuutuste alusel näib, et üldiselt ei ole tõenäoline, et elektroonilise side turu toimimine erineks kolmes EFTA riigis suuresti (rohkem kui ELi eri liikmesriikides) selliste turgude keskmisest toimimisest Euroopa Liidus või kogu EMPs.

| (4) | EMP lepingu eesmärk on luua ühtne dünaamiline Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel eeskirjadel ja võrdsetel konkurentsitingimustel (6). Seda eesmärki ja eeltoodud kaalutlusi arvestades võtab järelevalveamet vastu soovitusega 2014/710/EL kooskõlas oleva soovituse, et tagada EMPs elektroonilise side turuosaliste jaoks õiguskindlus ja ühtse õigusraamistiku ühetaoline kohaldamine. |
| --- | --- |

(4)

EMP lepingu eesmärk on luua ühtne dünaamiline Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel eeskirjadel ja võrdsetel konkurentsitingimustel (6). Seda eesmärki ja eeltoodud kaalutlusi arvestades võtab järelevalveamet vastu soovitusega 2014/710/EL kooskõlas oleva soovituse, et tagada EMPs elektroonilise side turuosaliste jaoks õiguskindlus ja ühtse õigusraamistiku ühetaoline kohaldamine.

| (5) | Raamdirektiiviga on kehtestatud elektroonilise side sektori õigusraamistik, millega muu hulgas püütakse sektorit ühtlustada, kaasates selle kohaldamisalasse kõik elektroonilised sidevõrgud ja -teenused. Õigusraamistiku eesmärk on muu hulgas turukonkurentsi arenedes järk-järgult vähendada sektori eelnevat reguleerimist ning lõpuks jõuda selleni, et elektrooniline side oleks reguleeritud üksnes konkurentsiõigusega. |
| --- | --- |

(5)

Raamdirektiiviga on kehtestatud elektroonilise side sektori õigusraamistik, millega muu hulgas püütakse sektorit ühtlustada, kaasates selle kohaldamisalasse kõik elektroonilised sidevõrgud ja -teenused. Õigusraamistiku eesmärk on muu hulgas turukonkurentsi arenedes järk-järgult vähendada sektori eelnevat reguleerimist ning lõpuks jõuda selleni, et elektrooniline side oleks reguleeritud üksnes konkurentsiõigusega.

| (6) | Raamdirektiivi artiklis 15 on sätestatud, et järelevalveamet võtab pärast avalikkuse ning EFTA riikide reguleerivate asutustega konsulteerimist vastu soovituse asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta. |
| --- | --- |

(6)

Raamdirektiivi artiklis 15 on sätestatud, et järelevalveamet võtab pärast avalikkuse ning EFTA riikide reguleerivate asutustega konsulteerimist vastu soovituse asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta.

| (7) | Seetõttu on käesoleva soovituse eesmärk määrata raamdirektiivi artikli 15 lõike 1 kohaselt kindlaks need toote- ja teenuseturud, mille puhul võib eelnev reguleerimine olla õigustatud. Eelneva reguleerimise eesmärk on jätkusuutlikul tõhusal konkurentsil põhinev jaeturg, millest kokkuvõttes saab kasu tarbija. Kuna prognoosida võib innovatsiooni ja konkurentsi paranemist, siis tõenäoliselt leiavad riikide reguleerivad asutused, et jaeturul on üha enam konkurentsi, kuigi hulgiturgu ei reguleerita. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu on käesoleva soovituse eesmärk määrata raamdirektiivi artikli 15 lõike 1 kohaselt kindlaks need toote- ja teenuseturud, mille puhul võib eelnev reguleerimine olla õigustatud. Eelneva reguleerimise eesmärk on jätkusuutlikul tõhusal konkurentsil põhinev jaeturg, millest kokkuvõttes saab kasu tarbija. Kuna prognoosida võib innovatsiooni ja konkurentsi paranemist, siis tõenäoliselt leiavad riikide reguleerivad asutused, et jaeturul on üha enam konkurentsi, kuigi hulgiturgu ei reguleerita.

| (8) | Asjaomase turu määratlus võib aja jooksul muutuda, kui muutuvad toodete ja teenuste omadused ning nõudluse ja pakkumise asendusvõimalused. Järelevalveameti 2008. aasta soovitus on kehtinud juba üle seitsme aasta ja nüüd on sobiv aeg see läbi vaadata, sest turg on pärast selle vastuvõtmist muutunud. Seetõttu asendatakse käesoleva soovitusega järelevalveameti 2008. aasta soovitus ja sellega antakse riiklikele reguleerivatele asutustele tulevaste turuülevaadete koostamise juhised. |
| --- | --- |

(8)

Asjaomase turu määratlus võib aja jooksul muutuda, kui muutuvad toodete ja teenuste omadused ning nõudluse ja pakkumise asendusvõimalused. Järelevalveameti 2008. aasta soovitus on kehtinud juba üle seitsme aasta ja nüüd on sobiv aeg see läbi vaadata, sest turg on pärast selle vastuvõtmist muutunud. Seetõttu asendatakse käesoleva soovitusega järelevalveameti 2008. aasta soovitus ja sellega antakse riiklikele reguleerivatele asutustele tulevaste turuülevaadete koostamise juhised.

| (9) | Raamdirektiivi artikli 15 lõike 1 kohaselt peab järelevalveamet elektroonilise side sektoris kindlaks määrama selliste omadustega turud, mille puhul võib olla põhjendatud regulatiivsete kohustuste kehtestamine kooskõlas konkurentsiõiguse põhimõtetega. Käesolevas soovituses lähtutaksegi elektroonilise side sektori tooteturgude kindaksmääramisel konkurentsiõiguse põhimõtetest. |
| --- | --- |

(9)

Raamdirektiivi artikli 15 lõike 1 kohaselt peab järelevalveamet elektroonilise side sektoris kindlaks määrama selliste omadustega turud, mille puhul võib olla põhjendatud regulatiivsete kohustuste kehtestamine kooskõlas konkurentsiõiguse põhimõtetega. Käesolevas soovituses lähtutaksegi elektroonilise side sektori tooteturgude kindaksmääramisel konkurentsiõiguse põhimõtetest.

| (10) | Raamdirektiivi artikli 15 lõike 3 kohaselt määratleb riigi reguleeriv asutus kooskõlas konkurentsiõigusega ning käesolevat soovitust täies ulatuses arvesse võttes riigi olukorrale vastavad asjaomased turud, eelkõige riigi territooriumil paiknevad asjaomased geograafilised turud. |
| --- | --- |

(10)

Raamdirektiivi artikli 15 lõike 3 kohaselt määratleb riigi reguleeriv asutus kooskõlas konkurentsiõigusega ning käesolevat soovitust täies ulatuses arvesse võttes riigi olukorrale vastavad asjaomased turud, eelkõige riigi territooriumil paiknevad asjaomased geograafilised turud.

| (11) | Raamdirektiivi artikli 16 lõike 3 kohaselt kehtestatakse eelnevad regulatiivsed kohustused ainult selliste turgude suhtes, kus puudub tõhus konkurents. Direktiivi põhjenduse 27 kohaselt on silmas peetud turgusid, kus on üks või mitu märkimisväärse turujõuga ettevõtet ning kus konkurentsiprobleemi lahendamiseks ei piisa riikliku ja ELi konkurentsiõiguse õiguskaitsevahenditest. Konkurentsi tõhususe analüüs peab hõlmama ka analüüsi selle kohta, kas turg vastab tulevikus konkurentsinõuetele ja kas tõhusa konkurentsi puudumine on seetõttu kestev või mitte. |
| --- | --- |

(11)

Raamdirektiivi artikli 16 lõike 3 kohaselt kehtestatakse eelnevad regulatiivsed kohustused ainult selliste turgude suhtes, kus puudub tõhus konkurents. Direktiivi põhjenduse 27 kohaselt on silmas peetud turgusid, kus on üks või mitu märkimisväärse turujõuga ettevõtet ning kus konkurentsiprobleemi lahendamiseks ei piisa riikliku ja ELi konkurentsiõiguse õiguskaitsevahenditest. Konkurentsi tõhususe analüüs peab hõlmama ka analüüsi selle kohta, kas turg vastab tulevikus konkurentsinõuetele ja kas tõhusa konkurentsi puudumine on seetõttu kestev või mitte.

| (12) | Selleks, et kindlaks määrata eelnevat reguleerimist vajavad hulgiturud, peab järelevalveamet ja riigi reguleeriv asutus kõigepealt analüüsima vastavaid jaeturgusid. Jaeturu analüüsimisel võetakse arvesse nõudluse ja pakkumise asendatavust tulevikus teatava ajavahemiku jooksul. Asjaomaste turgude kindlaksmääramisel raamdirektiivi artikli 15 lõike 3 kohaselt peavad riikide reguleerivad asutused kindlaks tegema geograafilise piirkonna, kus konkurentsitingimused on sarnased või piisavalt ühetaolised ning mis erineb naaberpiirkondadest, kus konkurentsitingimused on märgatavalt erinevad, võttes eelkõige arvesse seda, kas ettevõte, mis võib olla märkimisväärse turujõuga, tegutseb ühetaoliselt kogu oma võrgupiirkonnas ning kas konkurentsitingimuste erinevuste tõttu on tema tegevus mõnes piirkonnas piiratud, teistes aga mitte. |
| --- | --- |

(12)

Selleks, et kindlaks määrata eelnevat reguleerimist vajavad hulgiturud, peab järelevalveamet ja riigi reguleeriv asutus kõigepealt analüüsima vastavaid jaeturgusid. Jaeturu analüüsimisel võetakse arvesse nõudluse ja pakkumise asendatavust tulevikus teatava ajavahemiku jooksul. Asjaomaste turgude kindlaksmääramisel raamdirektiivi artikli 15 lõike 3 kohaselt peavad riikide reguleerivad asutused kindlaks tegema geograafilise piirkonna, kus konkurentsitingimused on sarnased või piisavalt ühetaolised ning mis erineb naaberpiirkondadest, kus konkurentsitingimused on märgatavalt erinevad, võttes eelkõige arvesse seda, kas ettevõte, mis võib olla märkimisväärse turujõuga, tegutseb ühetaoliselt kogu oma võrgupiirkonnas ning kas konkurentsitingimuste erinevuste tõttu on tema tegevus mõnes piirkonnas piiratud, teistes aga mitte.

| (13) | Tuleb hinnata, kas tulevikus valitseb jaeturgudel tõhus konkurents, kui puudub olulise turujõu tuvastamisest tingitud turu reguleerimine. Teisest küljest tuleb analüüsi tegemisel arvesse võtta mõju, mida muud laadi reguleerimine avaldab asjakohastele jae- ja hulgiturgudele kogu vaadeldaval perioodil. |
| --- | --- |

(13)

Tuleb hinnata, kas tulevikus valitseb jaeturgudel tõhus konkurents, kui puudub olulise turujõu tuvastamisest tingitud turu reguleerimine. Teisest küljest tuleb analüüsi tegemisel arvesse võtta mõju, mida muud laadi reguleerimine avaldab asjakohastele jae- ja hulgiturgudele kogu vaadeldaval perioodil.

| (14) | Turuanalüüsi läbiviimisel raamdirektiivi artikli 16 kohaselt tuleb turgu analüüsida tuleviku seisukohalt, võttes lähtepunktiks olemasolevad turutingimused. Võttes arvesse eeldatavaid ja prognoositavaid muutusi turul, tuleb analüüsida, kas tulevikus on turul toimiv konkurents või kas konkurentsi puudumine on püsiv (7). |
| --- | --- |

(14)

Turuanalüüsi läbiviimisel raamdirektiivi artikli 16 kohaselt tuleb turgu analüüsida tuleviku seisukohalt, võttes lähtepunktiks olemasolevad turutingimused. Võttes arvesse eeldatavaid ja prognoositavaid muutusi turul, tuleb analüüsida, kas tulevikus on turul toimiv konkurents või kas konkurentsi puudumine on püsiv (7).

| (15) | Kui vaatlusalusel turul puudub tulevikus tõhus konkurents, sest turgu eelnevalt ei reguleerita, tuleb kooskõlas raamdirektiivi artikliga 16 analüüsida vastavaid eelnevat reguleerimist vajavaid hulgiturgusid. Kui analüüsitakse asjaomaste hulgiturgude ulatust ja neil esinevat turujõudu, et teha kindlaks, kas turul on tõhus konkurents, tuleb arvesse võtta otseseid ja kaudseid konkurentsipiiranguid olenemata sellest, kas need piirangud tulenevad elektroonilistest sidevõrkudest või elektroonilise side või muud liiki teenustest või rakendustest, mis on lõppkasutaja seisukohast võrreldavad (8). Seevastu juhul, kui vaatlusalusel jaeturul valitseb tulevikus tõhus konkurents ka juhul, kui asjaomaseid hulgiturge ei reguleerita, peab riigi reguleeriv asutus jõudma järeldusele, et hulgiturgude reguleerimine ei ole enam vajalik. Sellisel juhul tuleb analüüsida asjaomaseid hulgiturge ja hinnata eelneva reguleerimise lõpetamise võimalusi. Kui hulgiturud on tarneahelas vertikaalselt seotud, tuleb kõigepealt analüüsida seda hulgiturgu, mis on tarneahelas asjaomasest jaeturust kõige kaugemal asuv eelnev turg. |
| --- | --- |

(15)

Kui vaatlusalusel turul puudub tulevikus tõhus konkurents, sest turgu eelnevalt ei reguleerita, tuleb kooskõlas raamdirektiivi artikliga 16 analüüsida vastavaid eelnevat reguleerimist vajavaid hulgiturgusid. Kui analüüsitakse asjaomaste hulgiturgude ulatust ja neil esinevat turujõudu, et teha kindlaks, kas turul on tõhus konkurents, tuleb arvesse võtta otseseid ja kaudseid konkurentsipiiranguid olenemata sellest, kas need piirangud tulenevad elektroonilistest sidevõrkudest või elektroonilise side või muud liiki teenustest või rakendustest, mis on lõppkasutaja seisukohast võrreldavad (8). Seevastu juhul, kui vaatlusalusel jaeturul valitseb tulevikus tõhus konkurents ka juhul, kui asjaomaseid hulgiturge ei reguleerita, peab riigi reguleeriv asutus jõudma järeldusele, et hulgiturgude reguleerimine ei ole enam vajalik. Sellisel juhul tuleb analüüsida asjaomaseid hulgiturge ja hinnata eelneva reguleerimise lõpetamise võimalusi. Kui hulgiturud on tarneahelas vertikaalselt seotud, tuleb kõigepealt analüüsida seda hulgiturgu, mis on tarneahelas asjaomasest jaeturust kõige kaugemal asuv eelnev turg.

| (16) | Lisas loetletud hulgiturgude omadused võivad olla sellised, mis viitavad eelneva reguleerimise vajalikkusele, sest need turud vastavad kokkuvõttes järgmisele kolmele kumuleeritavale kriteeriumile, mis olid esitatud käesoleva soovituse varasemates versioonides ja mille abil määrati kindlaks turud, kus eelnev reguleerimine on vajalik. Esimene kriteerium on suurte püsivate turutõkete olemasolu. Arvestades aga elektroonilise side turgude dünaamilist iseloomu ja toimimist, tuleb võimalike eelnevat reguleerimist vajavate asjaomaste turgude kindlaksmääramiseks tehtavates analüüsides arvestada ka võimalusega, et turutõkked teatava aja jooksul ületatakse. Teine kriteerium on küsimus, kas turu struktuur võimaldab analüüsitava ajavahemiku jooksul saavutada tõhusa konkurentsi. Selle kriteeriumi rakendamisel uuritakse taristupõhise ja muu konkurentsi olukorda turutõketega turul. Kolmas kriteerium on tingimus, et turutõrgete kõrvaldamiseks ei piisa ainult konkurentsiõiguse kohaldamisest. Peamised näitajad, mille alusel saab hinnata esimese ja teise kriteeriumi täitmist, on sarnased näitajatega, mille alusel uuritakse turul märkimisväärse turujõu olemasolu tulevikus. Nendeks on eelkõige turutõkete näitajad reguleerimise puudumise puhul (sh pöördumatute kulude ulatus), turu struktuuri, toimimise ja dünaamika näitajad (sh ka turuosad ja nende suundumused ning turuhinnad ja nende suundumused) ning konkureerivate võrkude või taristute ulatus ja katvus. |
| --- | --- |

(16)

Lisas loetletud hulgiturgude omadused võivad olla sellised, mis viitavad eelneva reguleerimise vajalikkusele, sest need turud vastavad kokkuvõttes järgmisele kolmele kumuleeritavale kriteeriumile, mis olid esitatud käesoleva soovituse varasemates versioonides ja mille abil määrati kindlaks turud, kus eelnev reguleerimine on vajalik. Esimene kriteerium on suurte püsivate turutõkete olemasolu. Arvestades aga elektroonilise side turgude dünaamilist iseloomu ja toimimist, tuleb võimalike eelnevat reguleerimist vajavate asjaomaste turgude kindlaksmääramiseks tehtavates analüüsides arvestada ka võimalusega, et turutõkked teatava aja jooksul ületatakse. Teine kriteerium on küsimus, kas turu struktuur võimaldab analüüsitava ajavahemiku jooksul saavutada tõhusa konkurentsi. Selle kriteeriumi rakendamisel uuritakse taristupõhise ja muu konkurentsi olukorda turutõketega turul. Kolmas kriteerium on tingimus, et turutõrgete kõrvaldamiseks ei piisa ainult konkurentsiõiguse kohaldamisest. Peamised näitajad, mille alusel saab hinnata esimese ja teise kriteeriumi täitmist, on sarnased näitajatega, mille alusel uuritakse turul märkimisväärse turujõu olemasolu tulevikus. Nendeks on eelkõige turutõkete näitajad reguleerimise puudumise puhul (sh pöördumatute kulude ulatus), turu struktuuri, toimimise ja dünaamika näitajad (sh ka turuosad ja nende suundumused ning turuhinnad ja nende suundumused) ning konkureerivate võrkude või taristute ulatus ja katvus.

| (17) | Käesoleva soovituse eesmärgist lähtudes on esimese kriteeriumi seisukohalt asjakohased kaht tüüpi turutõkked: struktuursed tõkked ning õiguslikud ja regulatiivsed tõkked. Struktuursed turutõkked tulenevad algmaksumusest või nõudluse tingimustest, mis loovad asümmeetrilised tingimused turu valitsejate ja uute turuosaliste vahel, takistades nii viimaste turuletulekut või välistades selle. Näiteks võib suuri struktuurseid turutõkkeid täheldada nende turgude puhul, mida iseloomustavad absoluutsed kulueelised, oluline mastaabisääst ja/või mitmekülgsussääst, mahupiirangud ja suured pöördumatud kulud. Sellega seotud struktuursed tõkked võivad esineda ka juhul, kui teenuse osutamiseks on vaja võrgukomponenti, mida ei saa tehniliselt dubleerida või on seda võimalik teha vaid sellise hinnaga, mis muudab selle konkurentidele majanduslikult kahjulikuks. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva soovituse eesmärgist lähtudes on esimese kriteeriumi seisukohalt asjakohased kaht tüüpi turutõkked: struktuursed tõkked ning õiguslikud ja regulatiivsed tõkked. Struktuursed turutõkked tulenevad algmaksumusest või nõudluse tingimustest, mis loovad asümmeetrilised tingimused turu valitsejate ja uute turuosaliste vahel, takistades nii viimaste turuletulekut või välistades selle. Näiteks võib suuri struktuurseid turutõkkeid täheldada nende turgude puhul, mida iseloomustavad absoluutsed kulueelised, oluline mastaabisääst ja/või mitmekülgsussääst, mahupiirangud ja suured pöördumatud kulud. Sellega seotud struktuursed tõkked võivad esineda ka juhul, kui teenuse osutamiseks on vaja võrgukomponenti, mida ei saa tehniliselt dubleerida või on seda võimalik teha vaid sellise hinnaga, mis muudab selle konkurentidele majanduslikult kahjulikuks.

| (18) | Õiguslikud ja regulatiivsed tõkked ei põhine majanduslikel tingimustel, vaid tulenevad õigus-, haldus- või muudest meetmetest, millel on otsene mõju ettevõtete turuletulekule ja/või nende positsioonile asjaomasel turul. Turuletulekut takistavate või seda välistavate õiguslike ja reguleerivate tõkete näiteks saab tuua selliste ettevõtete arvu piiramise, kes saavad kasutada mingit sagedusvahemikku, et pakkuda sellel põhinevaid teenuseid. Õiguslike ja regulatiivsete tõkete näiteks on ka hinnakontroll ja muud hinnaga seotud meetmed, mida kohaldatakse ettevõtete suhtes ning mis mõjutavad mitte ainult turuletulekut, vaid ka ettevõtete positsiooni turul. Kui õiguslikud ja regulatiivsed meetmed vaadeldava aja jooksul tõenäoliselt kaotatakse, ei saa neid tavapärasel juhul käsitada esimesele kriteeriumile vastavate turutõketena. |
| --- | --- |

(18)

Õiguslikud ja regulatiivsed tõkked ei põhine majanduslikel tingimustel, vaid tulenevad õigus-, haldus- või muudest meetmetest, millel on otsene mõju ettevõtete turuletulekule ja/või nende positsioonile asjaomasel turul. Turuletulekut takistavate või seda välistavate õiguslike ja reguleerivate tõkete näiteks saab tuua selliste ettevõtete arvu piiramise, kes saavad kasutada mingit sagedusvahemikku, et pakkuda sellel põhinevaid teenuseid. Õiguslike ja regulatiivsete tõkete näiteks on ka hinnakontroll ja muud hinnaga seotud meetmed, mida kohaldatakse ettevõtete suhtes ning mis mõjutavad mitte ainult turuletulekut, vaid ka ettevõtete positsiooni turul. Kui õiguslikud ja regulatiivsed meetmed vaadeldava aja jooksul tõenäoliselt kaotatakse, ei saa neid tavapärasel juhul käsitada esimesele kriteeriumile vastavate turutõketena.

| (19) | Turutõkked võivad minetada oma olulisuse ka innovaatilistel turgudel, mida iseloomustab pidev tehnoloogia areng. Sellistel turgudel tulenevad konkurentsipiirangud sageli võimalike turule tulevate konkurentide uuendustest. Innovaatilistel turgudel võib tekkida dünaamiline või pikemaajaline konkurents ettevõtete vahel, kes ei pruugi olla konkurendid olemasoleval n-ö stabiilsel turul. Käesoleva soovitusega määratakse kindlaks turud, mille puhul eeldatakse, et turutõkked püsivad kauem kui ettenähtavas tulevikus. Hindamisel, kas turutõkked jäävad reguleerimise puudumisel tõenäoliselt püsima, on vaja kontrollida, kas sektoris on õnnestunud turule sageli ja edukalt siseneda ning kas turule sisenemine on olnud või on edaspidi piisavalt kiire ja pidev, et turuvõimu piirata. Turutõkete olulisus sõltub muu hulgas ka kasumlikuks tegevuseks vajalikust minimaalsest võimsusest (minimum efficient scale of output) ja pöördumatutest kuludest. |
| --- | --- |

(19)

Turutõkked võivad minetada oma olulisuse ka innovaatilistel turgudel, mida iseloomustab pidev tehnoloogia areng. Sellistel turgudel tulenevad konkurentsipiirangud sageli võimalike turule tulevate konkurentide uuendustest. Innovaatilistel turgudel võib tekkida dünaamiline või pikemaajaline konkurents ettevõtete vahel, kes ei pruugi olla konkurendid olemasoleval n-ö stabiilsel turul. Käesoleva soovitusega määratakse kindlaks turud, mille puhul eeldatakse, et turutõkked püsivad kauem kui ettenähtavas tulevikus. Hindamisel, kas turutõkked jäävad reguleerimise puudumisel tõenäoliselt püsima, on vaja kontrollida, kas sektoris on õnnestunud turule sageli ja edukalt siseneda ning kas turule sisenemine on olnud või on edaspidi piisavalt kiire ja pidev, et turuvõimu piirata. Turutõkete olulisus sõltub muu hulgas ka kasumlikuks tegevuseks vajalikust minimaalsest võimsusest (minimum efficient scale of output) ja pöördumatutest kuludest.

| (20) | Isegi kui turul on suuri turutõkkeid, võivad muud struktuursed asjaolud mõjuda nii, et tõhus konkurents analüüsitava aja jooksul siiski tekib. Teine kriteerium ehk turu suundumine tõhusa konkurentsi poole tähendab, et turul, kus puudub eelnev reguleerimine, tekib tõhus konkurents vaatlusperioodi jooksul või viitab nimetatud perioodi turudünaamika selgelt sellele, et tõhus konkurents tekib pärast vaadeldava perioodi lõppu. Turg võib dünaamilisemaks muutuda näiteks tehnika arengu ning toodete ja turgude lähenemise tõttu, millega võivad kaasneda konkurentsipiirangud eri tooteturgudel tegutsevate ettevõtete vahel. See võib esineda ka turgude puhul, millel on piiratud, kuid piisav arv eri hinnastruktuuriga ettevõtteid ja kus nõudlus sõltub hinnast. Sellisel turul võib esineda ka ülevõimsust, et konkureerivad ettevõtted saaksid vastuseks konkurendi hinnatõusule oma toodangu/teenuse mahte kiiresti suurendada. Sellistel turgudel võivad turuosad aja jooksul muutuda ja/või hinnad langeda. |
| --- | --- |

(20)

Isegi kui turul on suuri turutõkkeid, võivad muud struktuursed asjaolud mõjuda nii, et tõhus konkurents analüüsitava aja jooksul siiski tekib. Teine kriteerium ehk turu suundumine tõhusa konkurentsi poole tähendab, et turul, kus puudub eelnev reguleerimine, tekib tõhus konkurents vaatlusperioodi jooksul või viitab nimetatud perioodi turudünaamika selgelt sellele, et tõhus konkurents tekib pärast vaadeldava perioodi lõppu. Turg võib dünaamilisemaks muutuda näiteks tehnika arengu ning toodete ja turgude lähenemise tõttu, millega võivad kaasneda konkurentsipiirangud eri tooteturgudel tegutsevate ettevõtete vahel. See võib esineda ka turgude puhul, millel on piiratud, kuid piisav arv eri hinnastruktuuriga ettevõtteid ja kus nõudlus sõltub hinnast. Sellisel turul võib esineda ka ülevõimsust, et konkureerivad ettevõtted saaksid vastuseks konkurendi hinnatõusule oma toodangu/teenuse mahte kiiresti suurendada. Sellistel turgudel võivad turuosad aja jooksul muutuda ja/või hinnad langeda.

| (21) | Kolmanda kriteeriumi abil saab hinnata, kas konkurentsiõiguse alusel on võimalik kehtestada piisavaid parandusmeetmeid, mis kõrvaldaksid väljaselgitatud pidevad turutõrked, eelkõige arvestades, et eelnevad regulatiivsed kohustused võivad edukalt takistada konkurentsiõiguse rikkumist. Konkurentsiõiguse alusel sekkumine ei ole tõenäoliselt piisav näiteks siis, kui sekkumisega kehtestatavad nõuded püsivate turutõrgete kõrvaldamiseks on väga ulatuslikud või kui sage ja/või kiire sekkumine on möödapääsmatu. Seetõttu juhul, kui väljaselgitatud püsivate turutõrgete kõrvaldamiseks ei piisa ainult konkurentsiõiguse kohaldamisest, tuleb konkurentsiõigusega kokkusobiva täiendusena kaaluda ka eelneva reguleerimise kehtestamist. |
| --- | --- |

(21)

Kolmanda kriteeriumi abil saab hinnata, kas konkurentsiõiguse alusel on võimalik kehtestada piisavaid parandusmeetmeid, mis kõrvaldaksid väljaselgitatud pidevad turutõrked, eelkõige arvestades, et eelnevad regulatiivsed kohustused võivad edukalt takistada konkurentsiõiguse rikkumist. Konkurentsiõiguse alusel sekkumine ei ole tõenäoliselt piisav näiteks siis, kui sekkumisega kehtestatavad nõuded püsivate turutõrgete kõrvaldamiseks on väga ulatuslikud või kui sage ja/või kiire sekkumine on möödapääsmatu. Seetõttu juhul, kui väljaselgitatud püsivate turutõrgete kõrvaldamiseks ei piisa ainult konkurentsiõiguse kohaldamisest, tuleb konkurentsiõigusega kokkusobiva täiendusena kaaluda ka eelneva reguleerimise kehtestamist.

| (22) | Nende kolme kumuleeritava kriteeriumi kohaldamine peaks piirama elektroonilise side sektori nende turgude arvu, mille suhtes on kehtestatud eelneva reguleerimise kohustus, ja aitama seega saavutada õigusraamistiku ühte eesmärki – vähendada konkurentsi arenedes järk-järgult sektoripõhist eelnevat reguleerimist. Turg, mis ei vasta mõnele neist kolmest kriteeriumist, ei vaja eelnevat reguleerimist. |
| --- | --- |

(22)

Nende kolme kumuleeritava kriteeriumi kohaldamine peaks piirama elektroonilise side sektori nende turgude arvu, mille suhtes on kehtestatud eelneva reguleerimise kohustus, ja aitama seega saavutada õigusraamistiku ühte eesmärki – vähendada konkurentsi arenedes järk-järgult sektoripõhist eelnevat reguleerimist. Turg, mis ei vasta mõnele neist kolmest kriteeriumist, ei vaja eelnevat reguleerimist.

| (23) | Selleks et lahendada võimalikke konkurentsiprobleeme seotud järgnevatel turgudel, peaks piisama hulgiturgude eelnevast reguleerimisest. Järgnevate turgude eelnev reguleerimine on vajalik ainult juhul, kui seotud eelnevate hulgiturgude eelnevast reguleerimisest hoolimata ilmneb järgnevatel turgudel ikkagi märkimisväärset turujõudu. Kuna reguleerimise abil on konkurents paranenud, määratletakse käesoleva soovitusega kindlaks ainult asjaomased hulgiturud. Usutavasti saab nende reguleerimise teel kõrvaldada hulgitasandil tõhusa konkurentsi puudumise, mis omakorda on seotud jaeturgudel tuvastatud turutõrgete põhjuseks. Kui riigi reguleeriv asutus siiski tõendab, et hulgiturul sekkumine jäi edutuks, võib asjaomane jaeturg vajada eelnevat reguleerimist, kui selle turu puhul on täidetud kõik kolm käesolevas soovituses nimetatud kriteeriumi. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et lahendada võimalikke konkurentsiprobleeme seotud järgnevatel turgudel, peaks piisama hulgiturgude eelnevast reguleerimisest. Järgnevate turgude eelnev reguleerimine on vajalik ainult juhul, kui seotud eelnevate hulgiturgude eelnevast reguleerimisest hoolimata ilmneb järgnevatel turgudel ikkagi märkimisväärset turujõudu. Kuna reguleerimise abil on konkurents paranenud, määratletakse käesoleva soovitusega kindlaks ainult asjaomased hulgiturud. Usutavasti saab nende reguleerimise teel kõrvaldada hulgitasandil tõhusa konkurentsi puudumise, mis omakorda on seotud jaeturgudel tuvastatud turutõrgete põhjuseks. Kui riigi reguleeriv asutus siiski tõendab, et hulgiturul sekkumine jäi edutuks, võib asjaomane jaeturg vajada eelnevat reguleerimist, kui selle turu puhul on täidetud kõik kolm käesolevas soovituses nimetatud kriteeriumi.

| (24) | Lisas loetletud turud on kindlaks määratud kolme eelmainitud kumulatiivse kriteeriumi alusel. Riigi reguleeriv asutus peab lähtuma eeldusest, et neil turgudel on kolm kriteeriumi täidetud. Kui riigi reguleeriv asutus jõuab järeldusele, et määratletud jaeturul valitseb jätkusuutlik konkurents ka ilma hulgiturgu(sid) reguleerimata, tuleb tal järeldada, et on kadunud vajadus ka hulgitur(g)u(de) eelneva reguleerimise järele. |
| --- | --- |

(24)

Lisas loetletud turud on kindlaks määratud kolme eelmainitud kumulatiivse kriteeriumi alusel. Riigi reguleeriv asutus peab lähtuma eeldusest, et neil turgudel on kolm kriteeriumi täidetud. Kui riigi reguleeriv asutus jõuab järeldusele, et määratletud jaeturul valitseb jätkusuutlik konkurents ka ilma hulgiturgu(sid) reguleerimata, tuleb tal järeldada, et on kadunud vajadus ka hulgitur(g)u(de) eelneva reguleerimise järele.

| (25) | Oma riigi olukorrast lähtudes võib riigi reguleeriv asutus ikkagi hinnata lisas loetletud turgude vastavust nimetatud kolmele kriteeriumile. Riigi reguleeriv asutus võib langetada otsuse selle kohta, kas tema riigi olukorra puhul on kõnealused kolm kriteeriumi täidetud või mitte. Kui mõni soovituses loetletud turg ei vasta kõigile kolmele kriteeriumile, ei tohi selle turu suhtes regulatiivseid kohustusi kehtestada. |
| --- | --- |

(25)

Oma riigi olukorrast lähtudes võib riigi reguleeriv asutus ikkagi hinnata lisas loetletud turgude vastavust nimetatud kolmele kriteeriumile. Riigi reguleeriv asutus võib langetada otsuse selle kohta, kas tema riigi olukorra puhul on kõnealused kolm kriteeriumi täidetud või mitte. Kui mõni soovituses loetletud turg ei vasta kõigile kolmele kriteeriumile, ei tohi selle turu suhtes regulatiivseid kohustusi kehtestada.

| (26) | Riikide reguleerivad asutused võivad kindlaks määrata ka muid turgusid peale siin soovituses loetletud turgude ja analüüsida neid kolme kriteeriumi alusel. Kui riigi reguleeriv asutus jõuab järeldusele, et jaeturul, mille puhul puudub eelnev reguleerimine, puudub ka tõhus konkurents, ja kavatseb vastavat üht või mitut hulgiturgu reguleerida olenemata sellest, kas need on või ei ole käesolevas soovituses loetletud, peab ta igal juhul teostama kolmel kriteeriumil põhineva analüüsi. Kõigepealt analüüsitakse seda hulgiturgu, mis on vertikaalses tarneahelas asjaomasest jaeturust kõige kaugemal asuv eelnev turg. Riigi reguleeriv asutus peab üksteise järel, kuni jaeturuni (-turgudeni) välja, analüüsima reguleeritud eelnevatele sisendturgudele järgnevaid turgusid, et teha kindlaks, kas jaeturgudel valitseks tõhus konkurents ka siis, kui eelnevaid turge reguleeritakse. |
| --- | --- |

(26)

Riikide reguleerivad asutused võivad kindlaks määrata ka muid turgusid peale siin soovituses loetletud turgude ja analüüsida neid kolme kriteeriumi alusel. Kui riigi reguleeriv asutus jõuab järeldusele, et jaeturul, mille puhul puudub eelnev reguleerimine, puudub ka tõhus konkurents, ja kavatseb vastavat üht või mitut hulgiturgu reguleerida olenemata sellest, kas need on või ei ole käesolevas soovituses loetletud, peab ta igal juhul teostama kolmel kriteeriumil põhineva analüüsi. Kõigepealt analüüsitakse seda hulgiturgu, mis on vertikaalses tarneahelas asjaomasest jaeturust kõige kaugemal asuv eelnev turg. Riigi reguleeriv asutus peab üksteise järel, kuni jaeturuni (-turgudeni) välja, analüüsima reguleeritud eelnevatele sisendturgudele järgnevaid turgusid, et teha kindlaks, kas jaeturgudel valitseks tõhus konkurents ka siis, kui eelnevaid turge reguleeritakse.

| (27) | Turge, mis on loetletud järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta soovituse (eelnevat reguleerimist vajavate turgude kohta elektroonilise side sektoris) (9) ja 2008. aasta soovituse lisas, aga mitte käesolevas soovituses, ning mida riiklikku olukorda arvestades reguleeritakse, peab riiklik reguleeriv asutus kolme kriteeriumi alusel analüüsima selleks, et teada saada, kas neil on endiselt vaja eelnevat reguleerimist. |
| --- | --- |

(27)

Turge, mis on loetletud järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta soovituse (eelnevat reguleerimist vajavate turgude kohta elektroonilise side sektoris) (9) ja 2008. aasta soovituse lisas, aga mitte käesolevas soovituses, ning mida riiklikku olukorda arvestades reguleeritakse, peab riiklik reguleeriv asutus kolme kriteeriumi alusel analüüsima selleks, et teada saada, kas neil on endiselt vaja eelnevat reguleerimist.

| (28) | Raamdirektiivi kohaselt ei tohi tekkivatele turgudele kehtestada põhjendamatuid eelnevaid regulatiivseid kohustusi, isegi kui ilmneb esimese turule tulija eelis. Tekkivad turud hõlmavad tooteid või teenuseid, mille nõudluse tingimusi või turule sisenemise ja toote või teenuse pakkumise tingimusi on nende uudsuse tõttu raske ennustada ning mida on seetõttu ka raske analüüsida kõnealuse kolme kriteeriumi kohaselt. Tekkivate turgude suhtes põhjendamatute eelnevate regulatiivsete kohustuste kehtestamata jätmise eesmärk on edendada innovatsiooni raamdirektiivi artikli 8 kohaselt; samal ajal tuleb vältida olukorda, kus juhtiv ettevõte piirab turule pääsemist, nagu on viidatud ka järelevalveameti turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise suunistes (10). Olemasoleva võrgutaristu järkjärguline uuendamine ei vii enamasti uue või tekkiva turu kujunemiseni. Seda, et toode ei ole ühegi olemasoleva turu osa, saab järeldada siis, kui on tehtud kindlaks, et see on asendamatu nii nõudluse kui ka pakkumise poolt vaadates. Uute jaeteenuste tekkimisel võib tekkida ka uus hulgiturg, sest neid jaeteenuseid ei saa enam osutada olemasolevaid hulgitooteid kasutades. |
| --- | --- |

(28)

Raamdirektiivi kohaselt ei tohi tekkivatele turgudele kehtestada põhjendamatuid eelnevaid regulatiivseid kohustusi, isegi kui ilmneb esimese turule tulija eelis. Tekkivad turud hõlmavad tooteid või teenuseid, mille nõudluse tingimusi või turule sisenemise ja toote või teenuse pakkumise tingimusi on nende uudsuse tõttu raske ennustada ning mida on seetõttu ka raske analüüsida kõnealuse kolme kriteeriumi kohaselt. Tekkivate turgude suhtes põhjendamatute eelnevate regulatiivsete kohustuste kehtestamata jätmise eesmärk on edendada innovatsiooni raamdirektiivi artikli 8 kohaselt; samal ajal tuleb vältida olukorda, kus juhtiv ettevõte piirab turule pääsemist, nagu on viidatud ka järelevalveameti turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise suunistes (10). Olemasoleva võrgutaristu järkjärguline uuendamine ei vii enamasti uue või tekkiva turu kujunemiseni. Seda, et toode ei ole ühegi olemasoleva turu osa, saab järeldada siis, kui on tehtud kindlaks, et see on asendamatu nii nõudluse kui ka pakkumise poolt vaadates. Uute jaeteenuste tekkimisel võib tekkida ka uus hulgiturg, sest neid jaeteenuseid ei saa enam osutada olemasolevaid hulgitooteid kasutades.

| (29) | Riikide reguleerivad asutused teevad käesoleva soovituse ja raamdirektiivi artikli 7 lõike 3 kohase kolme kriteeriumiga analüüsi tulemused kättesaadavaks järelevalveametile ja teiste EMP riikide reguleerivatele asutustele. Riigi suhtes, kes ei tee EFTA riikide vahelist kaubandust raamdirektiivi põhjenduses 38 kirjeldatud viisil mõjutavat meetme eelnõu teatavaks, võidakse algatada rikkumismenetlus. |
| --- | --- |

(29)

Riikide reguleerivad asutused teevad käesoleva soovituse ja raamdirektiivi artikli 7 lõike 3 kohase kolme kriteeriumiga analüüsi tulemused kättesaadavaks järelevalveametile ja teiste EMP riikide reguleerivatele asutustele. Riigi suhtes, kes ei tee EFTA riikide vahelist kaubandust raamdirektiivi põhjenduses 38 kirjeldatud viisil mõjutavat meetme eelnõu teatavaks, võidakse algatada rikkumismenetlus.

| (30) | Kaks järelevalveameti 2008. aasta soovituse loetelus toodud turgu (esimene ja teine turg) on soovituse lisas loetletud turgude hulgast on välja arvatud, sest need ei vasta enam kolmele kriteeriumile. Kuna EMP tasandil sellisele järeldusele jõudmise alusel olevate oodatud või prognoositavate turumuutuste kiirus võib riigiti erineda, võib riigi reguleeriv asutus riigi konkreetset olukorda arvestades leida, et ilma hulgiturul sobivaid proportsionaalseid parandusmeetmeid võtmata ei ole järelevalveameti 2008. aasta soovituses nimetatud esimesel turul ja samas nimetatud teise turuga seotud jaeturgudel veel tõhusat konkurentsi oodata. Seda silmas pidades ja tingimusel, et järgmisel vaadeldaval perioodil vastab riigi olukord kolmele kriteeriumile, võib riigi reguleeriv asutus pidada põhjendatuks eelneva regulatiivse sekkumise jätkamist hulgiturgudel. Teistel järelevalveameti 2008. aasta soovituses loetletud turgudel tuleb eelnevat reguleerimist jätkata, kuigi nimetatud soovituse neljanda, viienda ja kuuenda turu piire on muudetud. Nendele turgude piiritlemisel võtavad riikide reguleerivad asutused arvesse oma riigi olukorda. |
| --- | --- |

(30)

Kaks järelevalveameti 2008. aasta soovituse loetelus toodud turgu (esimene ja teine turg) on soovituse lisas loetletud turgude hulgast on välja arvatud, sest need ei vasta enam kolmele kriteeriumile. Kuna EMP tasandil sellisele järeldusele jõudmise alusel olevate oodatud või prognoositavate turumuutuste kiirus võib riigiti erineda, võib riigi reguleeriv asutus riigi konkreetset olukorda arvestades leida, et ilma hulgiturul sobivaid proportsionaalseid parandusmeetmeid võtmata ei ole järelevalveameti 2008. aasta soovituses nimetatud esimesel turul ja samas nimetatud teise turuga seotud jaeturgudel veel tõhusat konkurentsi oodata. Seda silmas pidades ja tingimusel, et järgmisel vaadeldaval perioodil vastab riigi olukord kolmele kriteeriumile, võib riigi reguleeriv asutus pidada põhjendatuks eelneva regulatiivse sekkumise jätkamist hulgiturgudel. Teistel järelevalveameti 2008. aasta soovituses loetletud turgudel tuleb eelnevat reguleerimist jätkata, kuigi nimetatud soovituse neljanda, viienda ja kuuenda turu piire on muudetud. Nendele turgude piiritlemisel võtavad riikide reguleerivad asutused arvesse oma riigi olukorda.

| (31) | Käesoleva soovituse vastuvõtmisele eelnes konsulteerimine avalikkuse, EFTA riikide reguleerivate asutuste ja muude riiklike ametiasutustega (11), |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva soovituse vastuvõtmisele eelnes konsulteerimine avalikkuse, EFTA riikide reguleerivate asutuste ja muude riiklike ametiasutustega (11),

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1. | Riigi olukorrale vastavate asjaomaste turgude määratlemiseks raamdirektiivi artikli 15 lõike 3 kohaselt analüüsivad riikide reguleerivad asutused lisas nimetatud toote- ja teenuseturge. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Muude kui lisas sätestatud turgude kindlaksmääramisel peab reguleeriv asutus tõendama ja järelevalveamet kinnitama, et kumulatiivselt on täidetud järgmised kolm kriteeriumi:






  a) | turul on püsivad suured struktuursed, õiguslikud ja regulatiivsed turutõkked; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

turul on püsivad suured struktuursed, õiguslikud ja regulatiivsed turutõkked;

| b) | turu struktuur on selline, et turutõketega seotud taristupõhise ja muu konkurentsi olukorda arvestades ei teki turul analüüsitava ajavahemiku jooksul tõhusat konkurentsi; |
| --- | --- |

b)

turu struktuur on selline, et turutõketega seotud taristupõhise ja muu konkurentsi olukorda arvestades ei teki turul analüüsitava ajavahemiku jooksul tõhusat konkurentsi;

| c) | väljaselgitatud turutõrgete kõrvaldamiseks ei piisa ainult konkurentsiõiguse kohaldamisest. |
| --- | --- |

c)

väljaselgitatud turutõrgete kõrvaldamiseks ei piisa ainult konkurentsiõiguse kohaldamisest.

| 3. | Kui riigi reguleeriv astus on seisukohal, et riigi konkreetset olukorda arvesse võttes ei ole mõne lisas mainitud turu suhtes vaja kohaldada eelnevat reguleerimist, peaks asutus tõendama ja järelevalveamet kinnitama, et täitmata on vähemalt üks punktis 2 sätestatud kolmest kriteeriumist. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Riigi reguleeriv asutus peab arvesse võtma kõiki asjakohaseid konkurentsipiiranguid olenemata sellest, kas selliste piirangute allikaks peetakse elektroonilise side võrke või elektroonilise side või muid teenuseid ja rakendusi, mis on lõppkasutaja seisukohast võrreldavad. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Käesolev soovitus ei mõjuta turumääratlusi, turuanalüüside tulemusi ega regulatiivseid kohustusi, mille riikide reguleerivad asutused on raamdirektiivi artikli 15 lõike 3 ja artikli 16 kohaselt vastu võtnud enne soovituse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Soovitus on adresseeritud EFTA riikidele. |
| --- | --- |

6.

Brüssel, 11. mai 2016

EFTA järelevalveameti nimel

Sven Erik SVEDMAN

esimees

Frank BÜCHEL

kolleegiumi liige

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet“.

1

(2)  
  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

2

(3)  EFTA järelevalveameti 5. novembri 2008. aasta soovitus elektroonilise side sektori toote- ja teenuseturgude kohta, mis vastavalt EMP lepingu XI lisas punktis 5cl nimetatud aktile (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 ja EMP lepingu XI lisas esitatud valdkondlike kohandustega (ELT C 156, 9.7.2009, lk 18, ning EMP kaasanne nr 36, 9.7.2009, lk 1), vajavad eelnevat reguleerimist.

3

(4)  EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta suunised turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise kohta Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XI lisas nimetatud elektroonilise side võrkude ja teenuste õigusraamistiku kohaselt (ELT C 101, 27.4.2006, lk 1, ja EMP kaasanne nr 21, 27.4.2006, lk 1) (edaspidi „järelevalveameti turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise suunised“).

4

(5)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta soovitus 2014/710/EL elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta) vajavad eelnevat reguleerimist (ELT L 295, 11.10.2014, lk 79).

5

(6)  4. põhjendus Euroopa Majanduspiirkonna lepingu preambulis.

6

(7)  Järelevalveameti turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise soovituste punkt 20. Vt joonealune märkus 4.

7

(8)  Näiteks OTT-teenused, mida tänapäeval veel ei loeta elektroonilise side teenuse osutajate pakutavate teenuste otsese asendusena, aga tehnoloogia areneb ja selliste teenuste kasutamine lähematel aastatel tõenäoliselt laieneb.

8

(9)  EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. a soovitus elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, mis EMP lepingu XI lisa punktis 5cl nimetatud akti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, kaasatud EMP lepingusse) kohaselt vajavad eelnevat reguleerimist (vastu võetud otsusega 194/04/COL).

9

(10)  Vt joonealune märkus 4.

10

(11)  Konsulteerimine toimus ajavahemikul 4.2–18.3.2016.

11

---

LISA

| 1. turg. | Kõne lõpetamise hulgiteenus konkreetsetes üldkasutatavates telefonivõrkudes kindlaksmääratud asukohas |
| --- | --- |
| 2. turg. | Häälkõne lõpetamise hulgiteenus konkreetsetes mobiilsidevõrkudes |
| 3. turg. | a) | Kohaliku kaabliühenduse hulgiteenus kindlaksmääratud asukohas |

1. turg.

Kõne lõpetamise hulgiteenus konkreetsetes üldkasutatavates telefonivõrkudes kindlaksmääratud asukohas

2. turg.

Häälkõne lõpetamise hulgiteenus konkreetsetes mobiilsidevõrkudes

3. turg.

a)

Kohaliku kaabliühenduse hulgiteenus kindlaksmääratud asukohas

| b) | Keskse kaabliühenduse hulgiteenus masstoodete jaoks kindlaksmääratud asukoha |
| --- | --- |

b)

Keskse kaabliühenduse hulgiteenus masstoodete jaoks kindlaksmääratud asukoha

4. turg.

Kiire kaabliühenduse hulgiteenus kindlaksmääratud asukohas

---