# Az Európai Unió L 64/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 64 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. március 10. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 64

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. március 10.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2017/418 határozata (2017. február 28.) az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodásnak és az ahhoz csatolt végrehajtási jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/419 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) az Urtica spp. egyszerű anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/420 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) egy kakukkfűolajat, szintetikus csillagánizsolajat és szappanfakéregport tartalmazó készítmény brojlercsirkék, tojójércék, valamint kevésbé jelentős hízó- és tojómadárfajok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Delacon Biotechnik GmbH) (
  1
  ) | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/421 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektród-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/422 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 46 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/423 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó és a Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, a Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, a Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, a Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, a Maystar Footwear Co. Ltd, a Lien Phat Company Ltd, a Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, a Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, a PanYu LEADER Footwear Corporation, a Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, az An Loc Joint Stock Company, a Qingdao Changshin Shoes Company Limited, a Chang Shin Vietnam Co. Ltd, a Samyang Vietnam Co. Ltd, a Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, a Min Yuan, a Chau Giang Company Limited, a Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd és a Dongguan Texas Shoes Limited Co. által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Bíróság által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról | 72 |
| | | A Bizottság (EU) 2017/424 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 105 |
| | | A Bizottság (EU) 2017/425 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) a sovány tejpornak az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott hatodik részleges pályázati felhíváshoz kapcsolódó minimális eladási áráról | 107 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2017/426 határozata (2017. március 7.) a Régiók Bizottságának a Dán Királyság által javasolt egy tagja és egy póttagja kinevezéséről | 108 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/427 végrehajtási határozata (2017. március 8.) a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (fenyőrontó fonálféreg) Unión belüli elterjedésének megelőzésére irányuló sürgősségi intézkedésekről szóló 2012/535/EU bizottsági végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2017) 1482. számú dokumentummal történt) | 109 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2017/418 határozata (2017. február 28.) az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodásnak és az ahhoz csatolt végrehajtási jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2017/419 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) az Urtica spp. egyszerű anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

Urtica

1

4

*

A Bizottság (EU) 2017/420 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) egy kakukkfűolajat, szintetikus csillagánizsolajat és szappanfakéregport tartalmazó készítmény brojlercsirkék, tojójércék, valamint kevésbé jelentős hízó- és tojómadárfajok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Delacon Biotechnik GmbH) (
  1
  )

1

7

*

A Bizottság (EU) 2017/421 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektród-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről

10

*

A Bizottság (EU) 2017/422 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

46

*

A Bizottság (EU) 2017/423 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó és a Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, a Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, a Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, a Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, a Maystar Footwear Co. Ltd, a Lien Phat Company Ltd, a Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, a Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, a PanYu LEADER Footwear Corporation, a Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, az An Loc Joint Stock Company, a Qingdao Changshin Shoes Company Limited, a Chang Shin Vietnam Co. Ltd, a Samyang Vietnam Co. Ltd, a Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, a Min Yuan, a Chau Giang Company Limited, a Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd és a Dongguan Texas Shoes Limited Co. által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Bíróság által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról

72

A Bizottság (EU) 2017/424 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

105

A Bizottság (EU) 2017/425 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) a sovány tejpornak az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott hatodik részleges pályázati felhíváshoz kapcsolódó minimális eladási áráról

107

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2017/426 határozata (2017. március 7.) a Régiók Bizottságának a Dán Királyság által javasolt egy tagja és egy póttagja kinevezéséről

108

*

A Bizottság (EU) 2017/427 végrehajtási határozata (2017. március 8.) a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (fenyőrontó fonálféreg) Unión belüli elterjedésének megelőzésére irányuló sürgősségi intézkedésekről szóló 2012/535/EU bizottsági végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2017) 1482. számú dokumentummal történt)

Bursaphelenchus xylophilus

(az értesítés a C(2017) 1482. számú dokumentummal történt)

109

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 173., 2014.6.12. ) | 116 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 173., 2014.6.12. )

( HL L 173., 2014.6.12. )

116

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2017.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 64/1

---

A TANÁCS (EU) 2017/418 HATÁROZATA

(2017. február 28.)

az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodásnak és az ahhoz csatolt végrehajtási jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával és 218. cikkének (7) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | Az Unió és a Cook-szigetek kormánya eredményes tárgyalásokat folytatott egy öt évre szóló, hallgatólagosan megújítható fenntartható halászati partnerségi megállapodásról (a továbbiakban: megállapodás) és annak végrehajtási jegyzőkönyvéről (a továbbiakban: jegyzőkönyv), amelyek a halászat tekintetében a Cook-szigetek felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosítanak az uniós hajóknak. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió és a Cook-szigetek kormánya eredményes tárgyalásokat folytatott egy öt évre szóló, hallgatólagosan megújítható fenntartható halászati partnerségi megállapodásról (a továbbiakban: megállapodás) és annak végrehajtási jegyzőkönyvéről (a továbbiakban: jegyzőkönyv), amelyek a halászat tekintetében a Cook-szigetek felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosítanak az uniós hajóknak.

| (2) | A megállapodást és a jegyzőkönyvet aláírták, és azokat 2016. október 14-től ideiglenesen alkalmazzák az (EU) 2016/776 határozattal (2) összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodást és a jegyzőkönyvet aláírták, és azokat 2016. október 14-től ideiglenesen alkalmazzák az (EU) 2016/776 határozattal (2) összhangban.

| (3) | A megállapodás 6. cikke vegyes bizottságot hoz létre, amelynek feladata a megállapodás végrehajtásának, értelmezésének és alkalmazásának ellenőrzése. A vegyes bizottság továbbá a jegyzőkönyvvel összhangban jóváhagyhatja a jegyzőkönyv bizonyos módosításait. Ezen módosítások jóváhagyásának elősegítése érdekében a Bizottságot helyénvaló felhatalmazni arra, hogy meghatározott feltételek mellett a szóban forgó módosításokat egyszerűsített eljárás keretében hagyja jóvá. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 6. cikke vegyes bizottságot hoz létre, amelynek feladata a megállapodás végrehajtásának, értelmezésének és alkalmazásának ellenőrzése. A vegyes bizottság továbbá a jegyzőkönyvvel összhangban jóváhagyhatja a jegyzőkönyv bizonyos módosításait. Ezen módosítások jóváhagyásának elősegítése érdekében a Bizottságot helyénvaló felhatalmazni arra, hogy meghatározott feltételek mellett a szóban forgó módosításokat egyszerűsített eljárás keretében hagyja jóvá.

| (4) | A megállapodást és a jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(4)

A megállapodást és a jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodást és annak végrehajtási jegyzőkönyvét a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

2. cikk

A Tanács elnöke az Unió nevében megteszi a megállapodás 17. cikkében és a jegyzőkönyv 13. cikkében előírt értesítéseket. (3)

3. cikk

Az e határozat mellékletében megállapított rendelkezéseknek megfelelően és az abban megállapított feltételek mellett az Európai Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a vegyes bizottságon belül az Unió nevében jóváhagyja a jegyzőkönyv módosításait.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. HERRERA

---

(1)  
  2017. február 14-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács (EU) 2016/776 határozata (2016. április 29.) az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodásnak és az ahhoz csatolt végrehajtási jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 131., 2016.5.20., 1. o.).

2

(3)  A megállapodás és a jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

3

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

MELLÉKLET

Az Unió álláspontjának a vegyes bizottságban történő kialakítására vonatkozó felhatalmazás hatálya és az ehhez kapcsolódó eljárás

| 1. | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy tárgyalásokat folytasson a Cook-szigetek kormányával és – adott esetben – az e melléklet 3. pontjának megfelelően jóváhagyja a jegyzőkönyvnek a következő kérdések tekintetében történő módosítását:






  a) | a halászati lehetőségek és következésképpen a vonatkozó pénzügyi hozzájárulás mértékének felülvizsgálata, a megállapodás 5. cikkének és 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjával, valamint a jegyzőkönyv 5. és 6. cikkével összhangban; |
| --- | --- | --- |

1.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy tárgyalásokat folytasson a Cook-szigetek kormányával és – adott esetben – az e melléklet 3. pontjának megfelelően jóváhagyja a jegyzőkönyvnek a következő kérdések tekintetében történő módosítását:

a)

a halászati lehetőségek és következésképpen a vonatkozó pénzügyi hozzájárulás mértékének felülvizsgálata, a megállapodás 5. cikkének és 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjával, valamint a jegyzőkönyv 5. és 6. cikkével összhangban;

| b) | az ágazati támogatás szabályaira vonatkozó döntés meghozatala, a megállapodás 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjával, valamint a jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

b)

az ágazati támogatás szabályaira vonatkozó döntés meghozatala, a megállapodás 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjával, valamint a jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban;

| c) | az uniós hajók halászati tevékenységének műszaki feltételei és szabályai, a megállapodás 6. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, valamint a jegyzőkönyv 4. és 6. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

c)

az uniós hajók halászati tevékenységének műszaki feltételei és szabályai, a megállapodás 6. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, valamint a jegyzőkönyv 4. és 6. cikkével összhangban.

| 2. | A megállapodás keretében létrehozott vegyes bizottságban az Unió:






  a) | a közös halászati politika keretében kitűzött uniós célkitűzésekkel összhangban lép fel; |
| --- | --- | --- |

2.

A megállapodás keretében létrehozott vegyes bizottságban az Unió:

a)

a közös halászati politika keretében kitűzött uniós célkitűzésekkel összhangban lép fel;

| b) | a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel összhangban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

b)

a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel összhangban végzi tevékenységét;

| c) | olyan álláspontok elfogadását segíti elő, amelyek összhangban állnak a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott vonatkozó szabályokkal és figyelembe veszik a parti államok által folytatott közös állománygazdálkodást. |
| --- | --- |

c)

olyan álláspontok elfogadását segíti elő, amelyek összhangban állnak a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott vonatkozó szabályokkal és figyelembe veszik a parti államok által folytatott közös állománygazdálkodást.

| 3. | Amikor a vegyes bizottság ülésén egy, a jegyzőkönyvnek az 1. pontban említett módosításait érintő határozatot kívánnak elfogadni, meg kell tenni a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az Unió nevében kifejtendő álláspont figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legfrissebb statisztikai, biológiai és egyéb releváns információkat.
  Ebből a célból, a fenti információk alapján a Bizottság szolgálatai – elegendő idővel a vegyes bizottság adott ülése előtt – az Unió javasolt álláspontjának konkrét részleteit tartalmazó dokumentumot vizsgálat és jóváhagyás céljából megküldik a Tanácsnak vagy a Tanács előkészítő szerveinek.
  Az 1. a) pontban említett kérdéskör tekintetében a tervezett uniós álláspontot a Tanácsnak minősített többséggel kell jóváhagynia. A többi esetben az előkészítő dokumentumban megfogalmazott uniós álláspontot elfogadottnak kell tekinteni, hacsak az ellen a tagállamok blokkoló kisebbséget kitevő számban kifogást nem emelnek a Tanács előkészítő szervének valamely ülésén vagy – amennyiben ez hamarabb következik be – az előkészítő dokumentum kézhezvételétől számított 20 napon belül. Kifogás esetén az ügyet a Tanács elé kell terjeszteni.
  Amennyiben a későbbi, többek között a helyszínen sorra kerülő ülések során nem sikerül az új elemeket figyelembe vevő uniós álláspontot kialakítani, a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé. |
| --- | --- |

3.

Amikor a vegyes bizottság ülésén egy, a jegyzőkönyvnek az 1. pontban említett módosításait érintő határozatot kívánnak elfogadni, meg kell tenni a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az Unió nevében kifejtendő álláspont figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legfrissebb statisztikai, biológiai és egyéb releváns információkat.

Ebből a célból, a fenti információk alapján a Bizottság szolgálatai – elegendő idővel a vegyes bizottság adott ülése előtt – az Unió javasolt álláspontjának konkrét részleteit tartalmazó dokumentumot vizsgálat és jóváhagyás céljából megküldik a Tanácsnak vagy a Tanács előkészítő szerveinek.

Az 1. a) pontban említett kérdéskör tekintetében a tervezett uniós álláspontot a Tanácsnak minősített többséggel kell jóváhagynia. A többi esetben az előkészítő dokumentumban megfogalmazott uniós álláspontot elfogadottnak kell tekinteni, hacsak az ellen a tagállamok blokkoló kisebbséget kitevő számban kifogást nem emelnek a Tanács előkészítő szervének valamely ülésén vagy – amennyiben ez hamarabb következik be – az előkészítő dokumentum kézhezvételétől számított 20 napon belül. Kifogás esetén az ügyet a Tanács elé kell terjeszteni.

Amennyiben a későbbi, többek között a helyszínen sorra kerülő ülések során nem sikerül az új elemeket figyelembe vevő uniós álláspontot kialakítani, a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

| 4. | A Bizottság felkérést kap arra, hogy – kellő időben – tegye meg a vegyes bizottság által meghozott határozat nyomán szükségessé váló lépéseket, adott esetben beleértve a vonatkozó határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését, valamint az e határozat végrehajtásához szükséges bármely javaslat benyújtását is. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság felkérést kap arra, hogy – kellő időben – tegye meg a vegyes bizottság által meghozott határozat nyomán szükségessé váló lépéseket, adott esetben beleértve a vonatkozó határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését, valamint az e határozat végrehajtásához szükséges bármely javaslat benyújtását is.

---

RENDELETEK

| 2017.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 64/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 64/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/419 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. március 9.)

az Urtica spp. egyszerű anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke (5) bekezdésére, összefüggésben 13. cikke (2) bekezdésével,

mivel:

| (1) | A Bizottsághoz 2015. augusztus 18-án az 1107/2009/EK rendelet 23. cikke (3) bekezdésének megfelelő kérelem érkezett az Institut Technique de l'Agriculture Biologique-tól (ITAB) az Urtica spp. egyszerű anyagként történő jóváhagyására vonatkozóan. A kérelemhez csatolták a rendelet 23. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében előírt információkat. Ezenfelül 2016. január 5-én a csalán egyszerű anyagként történő jóváhagyására vonatkozó kérelem érkezett a Myosotistól a Bizottsághoz. Figyelembe véve, hogy az említett kérelem eltérő felhasználási javaslattal ugyan, de az Urtica spp.-re is vonatkozik, a Bizottság összevonta a két kérelem értékelését. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz 2015. augusztus 18-án az 1107/2009/EK rendelet 23. cikke (3) bekezdésének megfelelő kérelem érkezett az Institut Technique de l'Agriculture Biologique-tól (ITAB) az Urtica spp. egyszerű anyagként történő jóváhagyására vonatkozóan. A kérelemhez csatolták a rendelet 23. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében előírt információkat. Ezenfelül 2016. január 5-én a csalán egyszerű anyagként történő jóváhagyására vonatkozó kérelem érkezett a Myosotistól a Bizottsághoz. Figyelembe véve, hogy az említett kérelem eltérő felhasználási javaslattal ugyan, de az Urtica spp.-re is vonatkozik, a Bizottság összevonta a két kérelem értékelését.

| (2) | A Bizottság felkérte tudományos segítségnyújtásra az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA, a továbbiakban: a Hatóság). A Hatóság a Bizottságnak 2016. július 28-án technikai jelentést (2) nyújtott be a szóban forgó anyagról. A Bizottság 2016. december 7-én benyújtotta vizsgálati jelentését (3) és e rendelet tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának, melyeket az említett bizottság 2017. január 24-i ülésére véglegesített. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság felkérte tudományos segítségnyújtásra az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA, a továbbiakban: a Hatóság). A Hatóság a Bizottságnak 2016. július 28-án technikai jelentést (2) nyújtott be a szóban forgó anyagról. A Bizottság 2016. december 7-én benyújtotta vizsgálati jelentését (3) és e rendelet tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának, melyeket az említett bizottság 2017. január 24-i ülésére véglegesített.

| (3) | A kérelmező által benyújtott dokumentáció alátámasztja, hogy az Urtica spp. megfelel a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2. cikkében szereplő meghatározás szerinti élelmiszerekre vonatkozó kritériumoknak. Ezenfelül döntően nem növényvédelmi célokra használják, de vízzel keverve ilyen célokra is alkalmazható. Következésképpen egyszerű anyagnak tekintendő. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező által benyújtott dokumentáció alátámasztja, hogy az Urtica spp. megfelel a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2. cikkében szereplő meghatározás szerinti élelmiszerekre vonatkozó kritériumoknak. Ezenfelül döntően nem növényvédelmi célokra használják, de vízzel keverve ilyen célokra is alkalmazható. Következésképpen egyszerű anyagnak tekintendő.

| (4) | A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy az Urtica spp. várhatóan általában megfelel az 1107/2009/EK rendelet 23. cikkében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság vizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért az Urtica spp. egyszerű anyagként való jóváhagyása indokolt. |
| --- | --- |

(4)

A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy az Urtica spp. várhatóan általában megfelel az 1107/2009/EK rendelet 23. cikkében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság vizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért az Urtica spp. egyszerű anyagként való jóváhagyása indokolt.

| (5) | Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikke (2) bekezdésének megfelelően, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében szükség van bizonyos jóváhagyási feltételek előírására, melyeket e rendelet I. melléklete részletez. |
| --- | --- |

(5)

Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikke (2) bekezdésének megfelelően, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében szükség van bizonyos jóváhagyási feltételek előírására, melyeket e rendelet I. melléklete részletez.

| (6) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Egyszerű anyag jóváhagyása

Az I. mellékletben meghatározott Urtica spp. az ugyanazon mellékletben foglalt feltételek mellett egyszerű anyagként jóváhagyásra kerül.

Urtica

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság; 2016. Outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance applications for Urtica spp. for use in plant protection as insecticide, acaricide and fungicide. (Az Urtica spp.-nek mint egyszerű anyagnak rovarölő, atkaölő és gombaölő növényvédő szerként való használatára vonatkozó, a tagállamokkal és az EFSA-val folytatott konzultáció eredményéről.) EFSA supporting publication (kapcsolódó közlemény), 2016:EN-1075. 72. o.

2

Urtica

Urtica

(3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=HU.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Urtica spp.
  CAS-szám: 84012-40-8 (Urtica dioica – kivonat)
  CAS-szám: 90131-83-2 (Urtica urens – kivonat) | Urtica spp. | Európai Gyógyszerkönyv | 2017. március 30. | Az Urtica spp. használata az Urtica spp.-ről szóló vizsgálati jelentésben (SANTE/11809/2016) megfogalmazott következtetésekben és különösen a jelentés I. és II. függelékében meghatározott egyedi feltételekkel összhangban engedélyezett. |

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Egyedi rendelkezések

Urtica spp.

CAS-szám: 84012-40-8 (Urtica dioica – kivonat)

CAS-szám: 90131-83-2 (Urtica urens – kivonat)

Urtica spp.

Európai Gyógyszerkönyv

2017. március 30.

Az Urtica spp. használata az Urtica spp.-ről szóló vizsgálati jelentésben (SANTE/11809/2016) megfogalmazott következtetésekben és különösen a jelentés I. és II. függelékében meghatározott egyedi feltételekkel összhangban engedélyezett.

---

(1)  Az egyszerű anyag azonosítására, specifikációjára és alkalmazási módjára vonatkozó további részletek a felülvizsgálati jelentésben találhatók.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének C. része a következő bejegyzéssel egészül ki:

| Sorszám | Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (*1) | Jóváhagyás dátuma | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14 | Urtica spp.
  CAS-szám: 84012-40-8 (Urtica dioica – kivonat)
  CAS-szám: 90131-83-2 (Urtica urens – kivonat) | Urtica spp. | Európai Gyógyszerkönyv | 2017. március 30. | Az Urtica spp. használata az Urtica spp.-ről szóló vizsgálati jelentésben (SANTE/11809/2016) megfogalmazott következtetésekben és különösen a jelentés I. és II. függelékében meghatározott egyedi feltételekkel összhangban engedélyezett.” |

Sorszám

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (*1)

Jóváhagyás dátuma

Egyedi rendelkezések

„14

Urtica spp.

CAS-szám: 84012-40-8 (Urtica dioica – kivonat)

CAS-szám: 90131-83-2 (Urtica urens – kivonat)

Urtica spp.

Európai Gyógyszerkönyv

2017. március 30.

Az Urtica spp. használata az Urtica spp.-ről szóló vizsgálati jelentésben (SANTE/11809/2016) megfogalmazott következtetésekben és különösen a jelentés I. és II. függelékében meghatározott egyedi feltételekkel összhangban engedélyezett.”

---

(*1)  Az egyszerű anyag azonosítására, specifikációjára és alkalmazási módjára vonatkozó további részletek a felülvizsgálati jelentésben találhatók.

*1

---

| 2017.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 64/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 64/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/420 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. március 9.)

egy kakukkfűolajat, szintetikus csillagánizsolajat és szappanfakéregport tartalmazó készítmény brojlercsirkék, tojójércék, valamint kevésbé jelentős hízó- és tojómadárfajok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Delacon Biotechnik GmbH)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, valamint az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, valamint az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be egy kakukkfűolajat, szintetikus csillagánizsolajat és szappanfakéregport tartalmazó készítmény brojlercsirkék, tojójércék, valamint kevésbé jelentős hízó- és tojómadárfajok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be egy kakukkfűolajat, szintetikus csillagánizsolajat és szappanfakéregport tartalmazó készítmény brojlercsirkék, tojójércék, valamint kevésbé jelentős hízó- és tojómadárfajok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem egy, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, kakukkfűolajat, szintetikus csillagánizsolajat és szappanfakéregport tartalmazó készítmény brojlercsirkék, tojójércék, valamint kevésbé jelentős hízó- és tojómadárfajok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem egy, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, kakukkfűolajat, szintetikus csillagánizsolajat és szappanfakéregport tartalmazó készítmény brojlercsirkék, tojójércék, valamint kevésbé jelentős hízó- és tojómadárfajok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2015. december 4-i véleményében (2) megállapította, hogy a kakukkfűolajat, szintetikus csillagánizsolajat és szappanfakéregport tartalmazó készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A Hatóság emellett arra a következtetésre jutott, hogy a készítmény javíthatja a brojlercsirkék teljesítményét. A Hatóság szerint ez a következtetés kiterjeszthető a tojójércékre, és extrapolálható valamennyi kevésbé jelentős hízó- és tojóbaromfifajra. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló, az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2015. december 4-i véleményében (2) megállapította, hogy a kakukkfűolajat, szintetikus csillagánizsolajat és szappanfakéregport tartalmazó készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A Hatóság emellett arra a következtetésre jutott, hogy a készítmény javíthatja a brojlercsirkék teljesítményét. A Hatóság szerint ez a következtetés kiterjeszthető a tojójércékre, és extrapolálható valamennyi kevésbé jelentős hízó- és tojóbaromfifajra. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló, az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott jelentést.

| (5) | A kakukkfűolajat, szintetikus csillagánizsolajat és szappanfakéregport tartalmazó készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény felhasználását az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

A kakukkfűolajat, szintetikus csillagánizsolajat és szappanfakéregport tartalmazó készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény felhasználását az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „egyéb állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  
  The EFSA Journal 2016; 14(7):4351.

2

The EFSA Journal

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg adalékanyag/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: állattenyésztésben alkalmazott egyéb adalékanyagok (a teljesítményparaméterek javítása) |
| 4d15 | Delacon Biotechnik GmbH | Kakukkfűolaj, szintetikus csillagánizsolaj és szappanfakéregpor | Az adalékanyag összetétele:

  Kakukkfű (Thymus vulgaris L.) (1) mikrokapszulázott illóolajából és csillagánizs mikrokapszulázott szintetikus illóolajából (2) álló készítmény: ≥ 74 mg/g,
  Szappanfakéregpor (Quillaja saponaria) ≥ 200 mg/g
  Szaponin ≤ 23 mg/g
  Szilárd formában

  A hatóanyagok jellemzése:

  Kakukkfűolaj: timol 2–4 mg/g
  Csillagánizsolaj (kémiai szintézissel előállítva): (transz és cisz)-anetol 40–50 mg/g
  Szappanfakéregpor (Quillaja saponaria) ≥ 200 mg/g

  Analitikai módszerek
   (3)

  A takarmány-adalékanyagban, az előkeverékekben és a takarmányokban található timol mennyiségi meghatározása: gázkromatográfia-tömegspektrometria (GC-MS) | Brojlercsirkék
  Tojójércék
  Kevésbé jelentős hízó- és tojómadárfajok | — | 150 | 150 | 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet, az eltarthatóság időtartamát és a pelletálási stabilitást. |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

mg adalékanyag/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: állattenyésztésben alkalmazott egyéb adalékanyagok (a teljesítményparaméterek javítása)

4d15

Delacon Biotechnik GmbH

Kakukkfűolaj, szintetikus csillagánizsolaj és szappanfakéregpor

Az adalékanyag összetétele:

Kakukkfű (Thymus vulgaris L.) (1) mikrokapszulázott illóolajából és csillagánizs mikrokapszulázott szintetikus illóolajából (2) álló készítmény: ≥ 74 mg/g,

Szappanfakéregpor (Quillaja saponaria) ≥ 200 mg/g

Szaponin ≤ 23 mg/g

Szilárd formában

A hatóanyagok jellemzése:

Kakukkfűolaj: timol 2–4 mg/g

Csillagánizsolaj (kémiai szintézissel előállítva): (transz és cisz)-anetol 40–50 mg/g

Szappanfakéregpor (Quillaja saponaria) ≥ 200 mg/g

Analitikai módszerek
   (3)

A takarmány-adalékanyagban, az előkeverékekben és a takarmányokban található timol mennyiségi meghatározása: gázkromatográfia-tömegspektrometria (GC-MS)

Brojlercsirkék

Tojójércék

Kevésbé jelentős hízó- és tojómadárfajok

—

150

150

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet, az eltarthatóság időtartamát és a pelletálási stabilitást.

| 2. | A takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni. |
| --- | --- |

2.

A takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni.

2027. március 30.

---

(1)  Az Európa Tanács Európai Gyógyszerkönyvében (PhEur, 2005) meghatározottak szerint.

(2)  Tiszta vegyületeknek a természetes csillagánizs-illóolaj profilját utánzó keveréke (esztragol nélkül).

(3)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 2017.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 64/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 64/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/421 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. március 9.)

az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektród-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 18. cikkére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

Hatályos intézkedések

| (1) | Támogatásellenes vizsgálat (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács az 1628/2004/EK rendeletben (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az egyes Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (TARIC-kód: 8545110010) és ex 8545 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 8545909010) alá eső grafitelektróda-rendszerek importjára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Támogatásellenes vizsgálat (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács az 1628/2004/EK rendeletben (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az egyes Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (TARIC-kód: 8545110010) és ex 8545 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 8545909010) alá eső grafitelektróda-rendszerek importjára vonatkozóan.

2

| (2) | Dömpingellenes vizsgálat lefolytatását követően a Tanács az 1629/2004/EK rendelet útján (3) végleges dömpingellenes vámot is kivetett az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára. |
| --- | --- |

(2)

Dömpingellenes vizsgálat lefolytatását követően a Tanács az 1629/2004/EK rendelet útján (3) végleges dömpingellenes vámot is kivetett az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára.

3

| (3) | A kiegyenlítő intézkedések hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1354/2008/EK tanácsi rendelettel (4) módosította az 1628/2004/EK és 1629/2004/EK rendeletet. |
| --- | --- |

(3)

A kiegyenlítő intézkedések hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1354/2008/EK tanácsi rendelettel (4) módosította az 1628/2004/EK és 1629/2004/EK rendeletet.

4

| (4) | A kiegyenlítő intézkedések alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követően a Tanács az 1185/2010/EU végrehajtási rendelettel (5) kiterjesztette a kiegyenlítő intézkedéseket. A dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát követően a Tanács az 1186/2010/EU végrehajtási rendeletben (6) kiterjesztette a dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(4)

A kiegyenlítő intézkedések alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követően a Tanács az 1185/2010/EU végrehajtási rendelettel (5) kiterjesztette a kiegyenlítő intézkedéseket. A dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát követően a Tanács az 1186/2010/EU végrehajtási rendeletben (6) kiterjesztette a dömpingellenes intézkedéseket.

5

6

| (5) | A kiegyenlítő intézkedések formája egy 6,3 %-os és az egyénileg megnevezett exportőröktől származó behozatal esetében 7,0 %-os ad valorem vám volt, 7,2 %-os maradvány vámtétellel. |
| --- | --- |

(5)

A kiegyenlítő intézkedések formája egy 6,3 %-os és az egyénileg megnevezett exportőröktől származó behozatal esetében 7,0 %-os ad valorem vám volt, 7,2 %-os maradvány vámtétellel.

ad valorem

2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (6) | Az Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó hatályos kiegyenlítő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (7) közzétételét követően a Bizottsághoz felülvizsgálati kérelem érkezett az 597/2009/EK tanácsi rendelet (8) 18. cikkének bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(6)

Az Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó hatályos kiegyenlítő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (7) közzétételét követően a Bizottsághoz felülvizsgálati kérelem érkezett az 597/2009/EK tanácsi rendelet (8) 18. cikkének bekezdése szerint.

7

8

| (7) | A kérelmet az SGL Carbon GmbH, a TOKAI Erftcarbon GmbH és a GrafTech Switzerland SA (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtották be, amelyek termelése az egyes grafitelektróda-rendszerek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(7)

A kérelmet az SGL Carbon GmbH, a TOKAI Erftcarbon GmbH és a GrafTech Switzerland SA (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtották be, amelyek termelése az egyes grafitelektróda-rendszerek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki.

| (8) | A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a támogatás folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(8)

A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a támogatás folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

3.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (9) | Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2015. december 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjába (9) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az 597/2009/EK rendelet 18. cikkének bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(9)

Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2015. december 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjába (9) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az 597/2009/EK rendelet 18. cikkének bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

Európai Unió Hivatalos Lapjába

9

4.   Párhuzamos vizsgálatok

Párhuzamos vizsgálatok

| (10) | A Bizottság egy 2015. szeptember 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (10) azt is bejelentette, hogy az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (11) 11. cikkének (2 bekezdése szerint megindítja az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek uniós behozatalára vonatkozóan hatályban levő végleges dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát is. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság egy 2015. szeptember 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (10) azt is bejelentette, hogy az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (11) 11. cikkének (2 bekezdése szerint megindítja az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek uniós behozatalára vonatkozóan hatályban levő végleges dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát is.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

10

11

5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (11) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, az exportáló gyártókat, az ismert és érintett uniós importőröket és felhasználókat, valamint az indiai hatóságokat, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, az exportáló gyártókat, az ismert és érintett uniós importőröket és felhasználókat, valamint az indiai hatóságokat, és felkérte őket a részvételre.

| (12) | Minden érdekelt félnek lehetősége nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(12)

Minden érdekelt félnek lehetősége nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

5.1.   Mintavétel

Mintavétel

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

a)   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (14) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen meghatározott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 27. cikkének (1 bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan mintát választott ki az értékesítések legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni, a földrajzi helyet is figyelembe véve. A minta négy uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók az uniós termelés több mint 80 %-át képviselték a mintavételi eljárás során kapott információ alapján. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. A megadott határidőig nem érkezett észrevétel, így a mintát jóváhagyták. A minta az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatív. |
| --- | --- |

(14)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen meghatározott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 27. cikkének (1 bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan mintát választott ki az értékesítések legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni, a földrajzi helyet is figyelembe véve. A minta négy uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók az uniós termelés több mint 80 %-át képviselték a mintavételi eljárás során kapott információ alapján. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. A megadott határidőig nem érkezett észrevétel, így a mintát jóváhagyták. A minta az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatív.

b)   Mintavétel az importőrök körében

| (15) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

| (16) | Egyetlen importőr sem jelentkezett, hogy benyújtsa az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(16)

Egyetlen importőr sem jelentkezett, hogy benyújtsa az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

5.2.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (17) | A Bizottság kérdőíveket küldött India kormányának (a továbbiakban: indiai kormány), a mintában szereplő összes uniós gyártónak, a két ismert indiai gyártónak/exportálónak és 53 felhasználónak, akik az eljárás megindítását követően jelentkeztek. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság kérdőíveket küldött India kormányának (a továbbiakban: indiai kormány), a mintában szereplő összes uniós gyártónak, a két ismert indiai gyártónak/exportálónak és 53 felhasználónak, akik az eljárás megindítását követően jelentkeztek.

| (18) | Az indiai kormány, a mintába felvett négy uniós gyártó, egy indiai exportáló gyártó és nyolc felhasználó nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(18)

Az indiai kormány, a mintába felvett négy uniós gyártó, egy indiai exportáló gyártó és nyolc felhasználó nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (19) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a támogatás és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 26. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra az indiai kormány Delhiben és Bhopálban található hivatalaiban, valamint a következő vállalatok telephelyén került sor:






  a) | uniós gyártók:






  — | Graftech France SNC, Calais, France, |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a támogatás és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 26. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra az indiai kormány Delhiben és Bhopálban található hivatalaiban, valamint a következő vállalatok telephelyén került sor:

a)

uniós gyártók:

—

Graftech France SNC, Calais, France,

| — | Graftech Iberica S.L., Navarra, Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Navarra, Spanyolország,

| — | SGL Carbon SA, Wiesbaden, Németország, |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, Wiesbaden, Németország,

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Németország. |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Németország.

| b) | Indiai exportáló gyártó






  — | HEG Limited, Bhopal (a továbbiakban: HEG). |
| --- | --- | --- |

b)

Indiai exportáló gyártó

—

HEG Limited, Bhopal (a továbbiakban: HEG).

6.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (20) | A támogatás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2014. október 1. és 2015. szeptember 30. közötti időszakot (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) fedte le. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2012. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(20)

A támogatás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2014. október 1. és 2015. szeptember 30. közötti időszakot (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) fedte le. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2012. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

Érintett termék

| (21) | Az érintett termékek Indiából származó, elektromos kemencékhez használt grafitelektródok, amelyek látszólagos sűrűsége 1,65 g/cm3 vagy több, elektromos ellenállása 6,0 μΩ.m vagy kevesebb, továbbá jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (8545110010 TARIC-kód) alá tartoznak, valamint az ilyen elektródokhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód (8545909010 TARIC-kód) alá sorolt kötőelemek, akár együttesen, akár külön-külön hozzák be őket (a továbbiakban: felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(21)

Az érintett termékek Indiából származó, elektromos kemencékhez használt grafitelektródok, amelyek látszólagos sűrűsége 1,65 g/cm3 vagy több, elektromos ellenállása 6,0 μΩ.m vagy kevesebb, továbbá jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (8545110010 TARIC-kód) alá tartoznak, valamint az ilyen elektródokhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód (8545909010 TARIC-kód) alá sorolt kötőelemek, akár együttesen, akár külön-külön hozzák be őket (a továbbiakban: felülvizsgálat tárgyát képező termék).

3

2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (22) | A vizsgálat kimutatta, hogy az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék; |
| --- | --- | --- |

(22)

A vizsgálat kimutatta, hogy az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék;

| — | az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termék.

| (23) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a termékek az alaprendelet 2. cikkének c pontja értelmében hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a termékek az alaprendelet 2. cikkének c pontja értelmében hasonló termékeknek minősülnek.

C.   A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Bevezetés

Bevezetés

| (24) | A Bizottság az alaprendelet 18. cikke (1 bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a támogatás valószínű folytatódásához vezetne-e. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság az alaprendelet 18. cikke (1 bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a támogatás valószínű folytatódásához vezetne-e.

| (25) | A felülvizsgálati kérelemben található információk a következő – állítólagosan támogatásokkal járó – rendszerek megvizsgálására került sor: | Országos szintű rendszerek







  a) | vám-visszatérítési rendszer (a továbbiakban: DDS); |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

A felülvizsgálati kérelemben található információk a következő – állítólagosan támogatásokkal járó – rendszerek megvizsgálására került sor:

Országos szintű rendszerek

Országos szintű rendszerek

a)

vám-visszatérítési rendszer (a továbbiakban: DDS);

| b) | előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS); |
| --- | --- |

b)

előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS);

| c) | piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme, FMS); |
| --- | --- |

c)

piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme, FMS);

| d) | indiai árukiviteli rendszer (Merchandise Export from India Scheme; MEIS); |
| --- | --- |

d)

indiai árukiviteli rendszer (Merchandise Export from India Scheme; MEIS);

| e) | beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS); |
| --- | --- |

e)

beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);

| f) | exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS); |
| --- | --- |

f)

exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS);

| | Regionális rendszer







  g) | villamosenergiaadó-mentességi rendszer (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES) |
| --- | --- | --- |

Regionális rendszer

Regionális rendszer

g)

villamosenergiaadó-mentességi rendszer (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES)

| (26) | A fenti a)–e) pontban megjelölt rendszerek az 1992-es (1992. évi 22. számú) külkereskedelmi (fejlesztési és szabályozási) törvényen alapulnak, amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény alapján India kormánya (a továbbiakban: indiai kormány) export- és importpolitikával kapcsolatos közleményeket bocsáthat ki. Ezek a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika) című dokumentumokban vannak összefoglalva, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen naprakésszé tesz. Ebben az esetben a vizsgálati időszak szempontjából két ilyen külkereskedelem-politikai dokumentum lényeges: a 2009-2014-es Foreign Trade Policy (FTP 09-14) és a 2015-2020-as Foreign Trade Policy (FTP 15-20). Az utóbbi 2015 áprilisában lépett hatályba. Az indiai kormány az FTP 09-14 és az FTP 15-20 dokumentumra irányadó eljárásokat is meghatározza a „Handbook of Procedures, Volume I, 2009-2014” (Eljárási kézikönyv, I. kötet, 2009-2014) és a „Handbook of Procedures, Volume I, 2015-2020” (Eljárási kézikönyv, I. kötet, 2015-2020) című dokumentumokban (a továbbiakban: HOP 04-09, illetve HOP I 15-20). Az eljárási kézikönyveket rendszeresen frissítik. |
| --- | --- |

(26)

A fenti a)–e) pontban megjelölt rendszerek az 1992-es (1992. évi 22. számú) külkereskedelmi (fejlesztési és szabályozási) törvényen alapulnak, amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény alapján India kormánya (a továbbiakban: indiai kormány) export- és importpolitikával kapcsolatos közleményeket bocsáthat ki. Ezek a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika) című dokumentumokban vannak összefoglalva, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen naprakésszé tesz. Ebben az esetben a vizsgálati időszak szempontjából két ilyen külkereskedelem-politikai dokumentum lényeges: a 2009-2014-es Foreign Trade Policy (FTP 09-14) és a 2015-2020-as Foreign Trade Policy (FTP 15-20). Az utóbbi 2015 áprilisában lépett hatályba. Az indiai kormány az FTP 09-14 és az FTP 15-20 dokumentumra irányadó eljárásokat is meghatározza a „Handbook of Procedures, Volume I, 2009-2014” (Eljárási kézikönyv, I. kötet, 2009-2014) és a „Handbook of Procedures, Volume I, 2015-2020” (Eljárási kézikönyv, I. kötet, 2015-2020) című dokumentumokban (a továbbiakban: HOP 04-09, illetve HOP I 15-20). Az eljárási kézikönyveket rendszeresen frissítik.

Foreign Trade Policy

Foreign Trade Policy

Foreign Trade Policy

Handbook of Procedures, Volume I, 2009-2014

Handbook of Procedures, Volume I, 2015-2020

| (27) | A fenti f) pontban megjelölt ECS-rendszer alapja a banki szabályozásról szóló 1949. évi törvény 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak. |
| --- | --- |

(27)

A fenti f) pontban megjelölt ECS-rendszer alapja a banki szabályozásról szóló 1949. évi törvény 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak.

| (28) | A fenti g pontban megjelölt rendszert Madhya Pradesh állam hatóságai működtetik. |
| --- | --- |

(28)

A fenti g pontban megjelölt rendszert Madhya Pradesh állam hatóságai működtetik.

| (29) | A DDS – a vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, a továbbiakban: DEPB) (12) nevű jogelődje keretében – és az EPCGS az eredeti vizsgálatban már kiegyenlítettek voltak, míg az AAS, FMS, MEIS, ECS és EDES rendszerek nem képezték vizsgálat tárgyát. |
| --- | --- |

(29)

A DDS – a vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, a továbbiakban: DEPB) (12) nevű jogelődje keretében – és az EPCGS az eredeti vizsgálatban már kiegyenlítettek voltak, míg az AAS, FMS, MEIS, ECS és EDES rendszerek nem képezték vizsgálat tárgyát.

12

| (30) | Miként az az (18) preambulumbekezdésben szerepel, csak egy indiai exportáló gyártó működött együtt. Ez az exportáló gyártó a felülvizsgálat tárgyát képező termékek Unióba irányuló összes indiai behozatalának 95 %-át, és az összes becsült indiai termelési kapacitás 50 %-át képviselte. Az indiai termelési kapacitás meghatározása az együttműködő exportáló gyártó által kitöltött, ellenőrzött kérdőív és a nem együttműködő exportáló gyártó nyilvánosan elérhető pénzügyi kimutatásai alapján történt. Következésképpen az indiai exportáló gyártók együttműködési készsége alacsonynak minősült. A Bizottság megfelelően tájékoztatta az indiai hatóságokat arról, hogy az indiai exportáló gyártók alacsony együttműködési aránya miatt az alaprendelet 28. cikkét alkalmazhatja. Ezzel kapcsolatban észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(30)

Miként az az (18) preambulumbekezdésben szerepel, csak egy indiai exportáló gyártó működött együtt. Ez az exportáló gyártó a felülvizsgálat tárgyát képező termékek Unióba irányuló összes indiai behozatalának 95 %-át, és az összes becsült indiai termelési kapacitás 50 %-át képviselte. Az indiai termelési kapacitás meghatározása az együttműködő exportáló gyártó által kitöltött, ellenőrzött kérdőív és a nem együttműködő exportáló gyártó nyilvánosan elérhető pénzügyi kimutatásai alapján történt. Következésképpen az indiai exportáló gyártók együttműködési készsége alacsonynak minősült. A Bizottság megfelelően tájékoztatta az indiai hatóságokat arról, hogy az indiai exportáló gyártók alacsony együttműködési aránya miatt az alaprendelet 28. cikkét alkalmazhatja. Ezzel kapcsolatban észrevétel nem érkezett.

| (31) | A közzétételt követően az indiai kormány azt állította, hogy az együttműködés nem tekinthető alacsony szintűnek, mivel az együttműködő gyártó a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportjának a felülvizsgálati időszakban több mint 95 %-át és India becsült összes termelési kapacitásának 50 %-át képviselte. E tekintetben egyértelművé vált, hogy a Bizottság az együttműködés szintjét India teljes termelési kapacitása alapján állapította meg, mely utóbbit a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló indiai kiviteli mennyiségénél relevánsabbnak ítélte meg a hatályvesztési felülvizsgálat keretében. Mivel Indiában csak két ugyanolyan nagy gyártó van, és csak az egyikük működött együtt, az együttműködés alacsony szintűnek minősítése indokolt volt, mivel a nem együttműködő vállalat a támogatás folytatódása és a károkozás megismétlődése valószínűségének értékelésére potenciálisan jelentős hatást gyakorolt. Az (155) preambulumbekezdésben foglalt magyarázatnak megfelelően ugyanis a nem együttműködő gyártó a vámszintek miatt majdnem felhagyott az Unióba irányuló exporttal, és minden valószínűséggel jelentősebb mennyiségben folytatná az exportot az intézkedések hatályvesztése esetén. Következésképpen, mivel a két ismert gyártó egyenként a becsült teljes indiai termelési kapacitás 50 %-át képviseli, nem zárható ki, hogy az Unióba irányuló összes indiai exportban való részesedéseik kiegyenlítettebbekké válnak és így teljesen eltérnek majd a felülvizsgálati időszakban megfigyelt körülbelül 95/5-ös aránytól. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. Mindenesetre a Bizottság megjegyzi, hogy ez az állítás a hatályvesztési felülvizsgálattal összefüggésben nem helyénvaló, mivel a cél annak meghatározása, hogy a támogatás folytatódik-e. Az egyetlen exportáló gyártó vonatkozásában tett megállapítások alapján a Bizottság már most arra a következtetésre juthat, hogy a támogatás folytatódása fennáll. Következésképpen az együttműködés szintje alacsony vagy teljesen elhanyagolható. |
| --- | --- |

(31)

A közzétételt követően az indiai kormány azt állította, hogy az együttműködés nem tekinthető alacsony szintűnek, mivel az együttműködő gyártó a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportjának a felülvizsgálati időszakban több mint 95 %-át és India becsült összes termelési kapacitásának 50 %-át képviselte. E tekintetben egyértelművé vált, hogy a Bizottság az együttműködés szintjét India teljes termelési kapacitása alapján állapította meg, mely utóbbit a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló indiai kiviteli mennyiségénél relevánsabbnak ítélte meg a hatályvesztési felülvizsgálat keretében. Mivel Indiában csak két ugyanolyan nagy gyártó van, és csak az egyikük működött együtt, az együttműködés alacsony szintűnek minősítése indokolt volt, mivel a nem együttműködő vállalat a támogatás folytatódása és a károkozás megismétlődése valószínűségének értékelésére potenciálisan jelentős hatást gyakorolt. Az (155) preambulumbekezdésben foglalt magyarázatnak megfelelően ugyanis a nem együttműködő gyártó a vámszintek miatt majdnem felhagyott az Unióba irányuló exporttal, és minden valószínűséggel jelentősebb mennyiségben folytatná az exportot az intézkedések hatályvesztése esetén. Következésképpen, mivel a két ismert gyártó egyenként a becsült teljes indiai termelési kapacitás 50 %-át képviseli, nem zárható ki, hogy az Unióba irányuló összes indiai exportban való részesedéseik kiegyenlítettebbekké válnak és így teljesen eltérnek majd a felülvizsgálati időszakban megfigyelt körülbelül 95/5-ös aránytól. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. Mindenesetre a Bizottság megjegyzi, hogy ez az állítás a hatályvesztési felülvizsgálattal összefüggésben nem helyénvaló, mivel a cél annak meghatározása, hogy a támogatás folytatódik-e. Az egyetlen exportáló gyártó vonatkozásában tett megállapítások alapján a Bizottság már most arra a következtetésre juthat, hogy a támogatás folytatódása fennáll. Következésképpen az együttműködés szintje alacsony vagy teljesen elhanyagolható.

2.   Vám-visszatérítési rendszer (DDS)

Vám-visszatérítési rendszer (DDS)

2.3.   Jogalap

Jogalap

| (32) | A DDS részletes leírását a későbbi értesítésekkel módosított Custom & Central Excise Duties Drawback Rules, 1995 (a vámok és központi fogyasztási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) tartalmazzák. |
| --- | --- |

(32)

A DDS részletes leírását a későbbi értesítésekkel módosított Custom & Central Excise Duties Drawback Rules, 1995 (a vámok és központi fogyasztási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) tartalmazzák.

Custom & Central Excise Duties Drawback Rules, 1995

2.2.   Jogosultság

Jogosultság

| (33) | A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(33)

A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

2.3.   Gyakorlati végrehajtás

Gyakorlati végrehajtás

| (34) | A jogosult exportőr vámvisszatérítést kérhet, amelyet a rendszer keretében exportált termékek költségmentesen a hajófedélzetre (FOB) paritáson számított értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai kormány számos termék vonatkozásában meghatározta a visszatérítés mértékét, beleértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is. E mértékeket a termék gyártása során alapanyagként felhasznált anyagok átlagos mennyisége vagy értéke, valamint az alapanyag után fizetett vámok átlagos összege alapján számítják ki. Ezek attól függetlenül alkalmazandók, hogy a behozatali vámokat megfizették-e vagy sem. A felülvizsgálati időszak során a DDS-mérték 2014. november 22-ig 3 % volt 3,2 INR/kg értékhatárral, majd azt követően 8 INR/kg értékhatárral 2,4 %-nak felelt meg. |
| --- | --- |

(34)

A jogosult exportőr vámvisszatérítést kérhet, amelyet a rendszer keretében exportált termékek költségmentesen a hajófedélzetre (FOB) paritáson számított értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai kormány számos termék vonatkozásában meghatározta a visszatérítés mértékét, beleértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is. E mértékeket a termék gyártása során alapanyagként felhasznált anyagok átlagos mennyisége vagy értéke, valamint az alapanyag után fizetett vámok átlagos összege alapján számítják ki. Ezek attól függetlenül alkalmazandók, hogy a behozatali vámokat megfizették-e vagy sem. A felülvizsgálati időszak során a DDS-mérték 2014. november 22-ig 3 % volt 3,2 INR/kg értékhatárral, majd azt követően 8 INR/kg értékhatárral 2,4 %-nak felelt meg.

| (35) | E rendszerből eredő előny élvezéséhez a társaságnak exportálnia kell. Amikor a szállítási adatokat felviszik a vámhatóság szerverére (ICEGATE), jelzik, hogy az export a DDS hatálya alatt zajlik, továbbá visszavonhatatlanul rögzítik a DDS összeget. Miután a szállító vállalat kitöltötte az általános exportnyilatkozatot (Export General Manifest, EGM) és a vámhatóság megfelelő módon összevetette e dokumentumot a szállítólevél adataival, minden feltétel adottá válik a visszatérítési összeg kifizetésének engedélyezéséhez, akár az exportőr bankszámlájára történő közvetlen utalással, akár intézvényezés révén. |
| --- | --- |

(35)

E rendszerből eredő előny élvezéséhez a társaságnak exportálnia kell. Amikor a szállítási adatokat felviszik a vámhatóság szerverére (ICEGATE), jelzik, hogy az export a DDS hatálya alatt zajlik, továbbá visszavonhatatlanul rögzítik a DDS összeget. Miután a szállító vállalat kitöltötte az általános exportnyilatkozatot (Export General Manifest, EGM) és a vámhatóság megfelelő módon összevetette e dokumentumot a szállítólevél adataival, minden feltétel adottá válik a visszatérítési összeg kifizetésének engedélyezéséhez, akár az exportőr bankszámlájára történő közvetlen utalással, akár intézvényezés révén.

Export General Manifest

| (36) | Az exportőrnek emellett bizonyítékot kell benyújtania az exportjövedelem jóváírásáról, a kivitelt igazoló banki bizonylatok (Bank Realisation Certificate, BRC) révén. E dokumentumot azután lehet benyújtani, hogy a visszatérítés összegét kifizették, ha azonban az exportőr meghatározott határidőn belül nem nyújtja be a BRC-t, a kifizetett összeget vissza kell fizetni az indiai kormánynak. |
| --- | --- |

(36)

Az exportőrnek emellett bizonyítékot kell benyújtania az exportjövedelem jóváírásáról, a kivitelt igazoló banki bizonylatok (Bank Realisation Certificate, BRC) révén. E dokumentumot azután lehet benyújtani, hogy a visszatérítés összegét kifizették, ha azonban az exportőr meghatározott határidőn belül nem nyújtja be a BRC-t, a kifizetett összeget vissza kell fizetni az indiai kormánynak.

Bank Realisation Certificate

| (37) | A visszatérítés összege bármilyen célra felhasználható. |
| --- | --- |

(37)

A visszatérítés összege bármilyen célra felhasználható.

| (38) | Az indiai számviteli standardokkal összhangban a vámvisszatérítés összege az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolható. |
| --- | --- |

(38)

Az indiai számviteli standardokkal összhangban a vámvisszatérítés összege az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolható.

| (39) | Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó továbbra is kedvezményben részesült a DDS-rendszer keretében. |
| --- | --- |

(39)

Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó továbbra is kedvezményben részesült a DDS-rendszer keretében.

2.4.   A DDS-sel kapcsolatos következtetések

A DDS-sel kapcsolatos következtetések

| (40) | Ahogyan az eredeti vizsgálatban megállapítást nyert, a DDS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az úgynevezett vámvisszatérítés összege az indiai kormánytól származó pénzügyi hozzájárulás, mivel az indiai kormány részéről közvetlen finanszírozás formájában történik. E finanszírozások igénybevételekor nem alkalmaznak semmilyen korlátozást. Emellett a vámvisszatérítés összege gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel növeli likviditását. |
| --- | --- |

(40)

Ahogyan az eredeti vizsgálatban megállapítást nyert, a DDS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az úgynevezett vámvisszatérítés összege az indiai kormánytól származó pénzügyi hozzájárulás, mivel az indiai kormány részéről közvetlen finanszírozás formájában történik. E finanszírozások igénybevételekor nem alkalmaznak semmilyen korlátozást. Emellett a vámvisszatérítés összege gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel növeli likviditását.

| (41) | A kivitelre adott vámvisszatérítés mértékét az indiai kormány határozza meg a terméktől függően. Ugyanakkor, bár a támogatást vámvisszatérítésnek nevezik, a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem rendelkezik a megengedhető vámvisszatérítési-rendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek jellemzőivel. Az exportőrnek kifizetett készpénz nem kapcsolódik a nyersanyagokra ténylegesen kifizetett behozatali vámokhoz, és nem olyan vámhitel, amely nyersanyagok múltbeli vagy jövőbeli importjára vonatkozó behozatali vámok kiegyenlítésére szolgál. |
| --- | --- |

(41)

A kivitelre adott vámvisszatérítés mértékét az indiai kormány határozza meg a terméktől függően. Ugyanakkor, bár a támogatást vámvisszatérítésnek nevezik, a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem rendelkezik a megengedhető vámvisszatérítési-rendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek jellemzőivel. Az exportőrnek kifizetett készpénz nem kapcsolódik a nyersanyagokra ténylegesen kifizetett behozatali vámokhoz, és nem olyan vámhitel, amely nyersanyagok múltbeli vagy jövőbeli importjára vonatkozó behozatali vámok kiegyenlítésére szolgál.

| (42) | Az ellenőrző látogatás során az indiai kormány és az együttműködő exportáló gyártó azt állították, hogy megfelelő összefüggés van a visszatérítés mértékek és a nyersanyagok vonatkozásában megfizetett vámok között. Ennek oka, hogy az indiai kormány a vámvisszatérítések mértékének megállapításakor figyelembe veszi a termék gyártása során alapanyagként felhasznált anyagok átlagos mennyiségét vagy értékét, valamint az alapanyag után fizetett vámok átlagos összegét. |
| --- | --- |

(42)

Az ellenőrző látogatás során az indiai kormány és az együttműködő exportáló gyártó azt állították, hogy megfelelő összefüggés van a visszatérítés mértékek és a nyersanyagok vonatkozásában megfizetett vámok között. Ennek oka, hogy az indiai kormány a vámvisszatérítések mértékének megállapításakor figyelembe veszi a termék gyártása során alapanyagként felhasznált anyagok átlagos mennyiségét vagy értékét, valamint az alapanyag után fizetett vámok átlagos összegét.

| (43) | A Bizottság ugyanakkor nem ért azzal egyet, hogy a visszatérítések mértéke és a nyersanyagok után fizetett vámok közötti állítólagos kapcsolat elegendő ahhoz, hogy a rendszer megfeleljen az alaprendelet I. mellékletében, II. mellékletében (a vámvisszatérítés meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. A hitel összegének kiszámítása nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva történik. Ezenfelül nem működik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy a kivitt termék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel (ideértve azok mennyiségét és eredetét), vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám befizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete szerint. Ráadásul az indiai kormány a tényleges alapanyagok és ügyletek alapján nem végzett további vizsgálatot annak meghatározása érdekében, hogy történt-e túlfizetés. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság ugyanakkor nem ért azzal egyet, hogy a visszatérítések mértéke és a nyersanyagok után fizetett vámok közötti állítólagos kapcsolat elegendő ahhoz, hogy a rendszer megfeleljen az alaprendelet I. mellékletében, II. mellékletében (a vámvisszatérítés meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. A hitel összegének kiszámítása nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva történik. Ezenfelül nem működik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy a kivitt termék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel (ideértve azok mennyiségét és eredetét), vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám befizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete szerint. Ráadásul az indiai kormány a tényleges alapanyagok és ügyletek alapján nem végzett további vizsgálatot annak meghatározása érdekében, hogy történt-e túlfizetés. Az állítást ezért elutasították.

| (44) | Következésképpen az exportőrök általi kivitelt követően az indiai kormány általi közvetlen finanszírozás formájában megvalósuló kifizetés az indiai kormány általi, az exportteljesítménytől függő közvetlen támogatásnak minősül, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(44)

Következésképpen az exportőrök általi kivitelt követően az indiai kormány általi közvetlen finanszírozás formájában megvalósuló kifizetés az indiai kormány általi, az exportteljesítménytől függő közvetlen támogatásnak minősül, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő.

2.5.   A támogatás összegének kiszámítása

A támogatás összegének kiszámítása

| (45) | Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésével és 5. cikkével összhangban a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezett által élvezett és a felülvizsgálati időszak alatt feltárt kedvezmény mértékének megfelelően állapították meg. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a gazdasági előnyhöz, amikor e rendszer alapján kerül sor kiviteli ügyletre. Így az indiai kormány köteles megfizetni a visszatérítés összegét, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóság kiadja a kiviteli fuvarszámlát – amely többek között megjelöli az adott kiviteli ügyletre nyújtandó vámvisszatérítés összegét –, megszűnik az indiai kormány rendelkezési joga a támogatás megadása felett. A fentiek fényében, és mivel ennek ellenkezőjére nem áll rendelkezésre megbízható bizonyíték, indokoltnak tekinthető a DDS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi kiviteli ügyletre megkapott vámvisszatérítések összegét. |
| --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésével és 5. cikkével összhangban a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezett által élvezett és a felülvizsgálati időszak alatt feltárt kedvezmény mértékének megfelelően állapították meg. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a gazdasági előnyhöz, amikor e rendszer alapján kerül sor kiviteli ügyletre. Így az indiai kormány köteles megfizetni a visszatérítés összegét, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóság kiadja a kiviteli fuvarszámlát – amely többek között megjelöli az adott kiviteli ügyletre nyújtandó vámvisszatérítés összegét –, megszűnik az indiai kormány rendelkezési joga a támogatás megadása felett. A fentiek fényében, és mivel ennek ellenkezőjére nem áll rendelkezésre megbízható bizonyíték, indokoltnak tekinthető a DDS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi kiviteli ügyletre megkapott vámvisszatérítések összegét.

| (46) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésének megfelelően e támogatási összegeket a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti teljes kiviteli forgalmára vetítették ki (megfelelő nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésének megfelelően e támogatási összegeket a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti teljes kiviteli forgalmára vetítették ki (megfelelő nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (47) | A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében az e program tekintetében megállapított támogatás mértéke 2,02 %. |
| --- | --- |

(47)

A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében az e program tekintetében megállapított támogatás mértéke 2,02 %.

3.   Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)

Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)

3.1.   Jogalap

Jogalap

| (48) | A rendszer részletes leírását az FTP 09–14 4.1.1–4.1.14. bekezdése és a HOP I 09–14 4.1–4.30. fejezete, valamint az FTP 15–20 4.03–4.24. bekezdése és a HOP I 15–20 4.04–4.52. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(48)

A rendszer részletes leírását az FTP 09–14 4.1.1–4.1.14. bekezdése és a HOP I 09–14 4.1–4.30. fejezete, valamint az FTP 15–20 4.03–4.24. bekezdése és a HOP I 15–20 4.04–4.52. fejezete tartalmazza.

3.2.   Jogosultság

Jogosultság

| (49) | Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket az (50) preambulumbekezdés ismertet részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultak körének tekintetében különböznek egymástól. A tényleges exportra szóló AAS-re és az éves igényre szóló AAS-re a támogató gyártókhoz „kötött” gyártó exportőrök és a kereskedő exportőrök jogosultak. A végső exportőr részére szállító gyártó exportőrök közbenső szállításaik vonatkozásában jogosultak AAS-re. Azok a fővállalkozók, amelyek az FTP 09-14 dokumentum 8.2. bekezdésében említett „kváziexport” kategóriák, mint például az exportorientált egységek beszállítói, jogosultak a kváziexportra vonatkozó AAS alrendszer igénybevételére. Végezetül a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes felszabadítási megbízás (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei alapján „kváziexport” után járó kedvezményekre jogosultak. |
| --- | --- |

(49)

Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket az (50) preambulumbekezdés ismertet részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultak körének tekintetében különböznek egymástól. A tényleges exportra szóló AAS-re és az éves igényre szóló AAS-re a támogató gyártókhoz „kötött” gyártó exportőrök és a kereskedő exportőrök jogosultak. A végső exportőr részére szállító gyártó exportőrök közbenső szállításaik vonatkozásában jogosultak AAS-re. Azok a fővállalkozók, amelyek az FTP 09-14 dokumentum 8.2. bekezdésében említett „kváziexport” kategóriák, mint például az exportorientált egységek beszállítói, jogosultak a kváziexportra vonatkozó AAS alrendszer igénybevételére. Végezetül a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes felszabadítási megbízás (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei alapján „kváziexport” után járó kedvezményekre jogosultak.

3.3.   Gyakorlati végrehajtás

Gyakorlati végrehajtás

| (50) | Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:






  i. | tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártásához. A „fizikai” jelző ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India területét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is; |
| --- | --- | --- |

(50)

Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:

i.

tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártásához. A „fizikai” jelző ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India területét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is;

| ii. | éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja – a korábbi exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig – vámmentesen hozhat be bármilyen alapanyagot bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja; |
| --- | --- |

ii.

éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja – a korábbi exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig – vámmentesen hozhat be bármilyen alapanyagot bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja;

| iii. | közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó-exportőr vámmentesen hozhat be alapanyagokat, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra. A végső exportőr befejezi a gyártást, és köteles a készterméket exportálni; |
| --- | --- |

iii.

közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó-exportőr vámmentesen hozhat be alapanyagokat, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra. A végső exportőr befejezi a gyártást, és köteles a készterméket exportálni;

| iv. | kváziexport: ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy az FTP 09-14 dokumentum 8.2. bekezdésének b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen importálja. Az indiai kormány szerint az exportnak tekintett műveletek, azaz kváziexportok azok az ügyletek, amelyek során a szállított áruk nem hagyják el az országot. Számos szállítási kategória kváziexportnak minősül, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például az exportorientált egységek vagy a különleges gazdasági övezetben található vállalatok számára történő áruszállítás; |
| --- | --- |

iv.

kváziexport: ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy az FTP 09-14 dokumentum 8.2. bekezdésének b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen importálja. Az indiai kormány szerint az exportnak tekintett műveletek, azaz kváziexportok azok az ügyletek, amelyek során a szállított áruk nem hagyják el az országot. Számos szállítási kategória kváziexportnak minősül, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például az exportorientált egységek vagy a különleges gazdasági övezetben található vállalatok számára történő áruszállítás;

| v. | előzetes felszabadítási megbízás (a továbbiakban: ARO): Az előzetes engedély jogosultjának, amennyiben közvetlen behozatal helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van arra, hogy azt az ARO-k ellenében szerezze be. Ilyenkor az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és a bennük meghatározott tételek szállításakor átruházzák azt a szállítóra. Az ARO átruházása feljogosítja a belföldi szállítót az FTP 09-14 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra vonatkozó AAS rendszerre, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-rendszer az adókat és a vámokat a szállítónak téríti vissza, nem pedig – vámvisszatérítés/-visszafizetés formájában – a végső exportőrnek. Az adók, illetve vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető; |
| --- | --- |

v.

előzetes felszabadítási megbízás (a továbbiakban: ARO): Az előzetes engedély jogosultjának, amennyiben közvetlen behozatal helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van arra, hogy azt az ARO-k ellenében szerezze be. Ilyenkor az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és a bennük meghatározott tételek szállításakor átruházzák azt a szállítóra. Az ARO átruházása feljogosítja a belföldi szállítót az FTP 09-14 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra vonatkozó AAS rendszerre, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-rendszer az adókat és a vámokat a szállítónak téríti vissza, nem pedig – vámvisszatérítés/-visszafizetés formájában – a végső exportőrnek. Az adók, illetve vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető;

| vi. | fedezett belföldi akkreditív: Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra terjed ki. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényesítheti. A belföldi szállító jogosult lesz az FTP 09–14 8.3. bekezdésében említett kváziexport kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). |
| --- | --- |

vi.

fedezett belföldi akkreditív: Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra terjed ki. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényesítheti. A belföldi szállító jogosult lesz az FTP 09–14 8.3. bekezdésében említett kváziexport kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).

| (51) | Megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártó az első alrendszer, azaz az AAS keretében bonyolított tényleges export alapján kapott engedményeket. Ezért nem szükséges a többi, igénybe nem vett alrendszer kiegyenlíthetőségét megállapítani. |
| --- | --- |

(51)

Megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártó az első alrendszer, azaz az AAS keretében bonyolított tényleges export alapján kapott engedményeket. Ezért nem szükséges a többi, igénybe nem vett alrendszer kiegyenlíthetőségét megállapítani.

| (52) | Az előzetes engedély jogosultja jogilag köteles fenntartani – az indiai hatóságok által végzett ellenőrzésekhez meghatározott formátumban – „a vámmentesen importált/belföldön beszerzett áruk fogyasztásának és felhasználásának valósághű és megfelelő nyilvántartását”, azaz a tényleges fogyasztás nyilvántartását (a HOP I 09-14 4.26. és 4.30. fejezete, valamint 23. függeléke). Ezt a nyilvántartást független okleveles könyvvizsgálónak, illetve kontrollernek kell ellenőriznie, aki igazolást ad ki arról, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és vonatkozó dokumentumok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak. |
| --- | --- |

(52)

Az előzetes engedély jogosultja jogilag köteles fenntartani – az indiai hatóságok által végzett ellenőrzésekhez meghatározott formátumban – „a vámmentesen importált/belföldön beszerzett áruk fogyasztásának és felhasználásának valósághű és megfelelő nyilvántartását”, azaz a tényleges fogyasztás nyilvántartását (a HOP I 09-14 4.26. és 4.30. fejezete, valamint 23. függeléke). Ezt a nyilvántartást független okleveles könyvvizsgálónak, illetve kontrollernek kell ellenőriznie, aki igazolást ad ki arról, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és vonatkozó dokumentumok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak.

| (53) | Ami a felülvizsgálati időszakban az érintett vállalat által igénybe vett „tényleges export” alrendszer alkalmazását illeti, az indiai kormány mind az importtámogatás, mind az exportkötelezettség mennyiségét és értékét rögzíti, és azokat az engedélyen feltünteti. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselők kötelesek dokumentálni az engedélyen. Az AAS rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a standard input-output normák (a továbbiakban: SION) alapján, amelyek a legtöbb termékre, így a felülvizsgálat tárgyát képező termékre is léteznek. |
| --- | --- |

(53)

Ami a felülvizsgálati időszakban az érintett vállalat által igénybe vett „tényleges export” alrendszer alkalmazását illeti, az indiai kormány mind az importtámogatás, mind az exportkötelezettség mennyiségét és értékét rögzíti, és azokat az engedélyen feltünteti. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselők kötelesek dokumentálni az engedélyen. Az AAS rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a standard input-output normák (a továbbiakban: SION) alapján, amelyek a legtöbb termékre, így a felülvizsgálat tárgyát képező termékre is léteznek.

| (54) | Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat a származó exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként 6 hónappal). |
| --- | --- |

(54)

Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat a származó exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként 6 hónappal).

| (55) | Az (26) preambulumbekezdésben adott magyarázat szerint 2015 áprilisában új FTP dokumentum lépett hatályba. Ami a (50)–(54) preambulumbekezdésben rögzített gyakorlati megvalósítást illeti, az új FTP egyedüli változásként az exportkötelezettség időszakát 24 hónapról 18 hónapra csökkentette. Azt is meg kell jegyezni, hogy az együttműködő exportáló gyártó által a felülvizsgálati időszakban használt valamennyi engedélyre még az FTP 09-14 vonatkozott, mivel azokat 2015 áprilisa előtt állították ki. |
| --- | --- |

(55)

Az (26) preambulumbekezdésben adott magyarázat szerint 2015 áprilisában új FTP dokumentum lépett hatályba. Ami a (50)–(54) preambulumbekezdésben rögzített gyakorlati megvalósítást illeti, az új FTP egyedüli változásként az exportkötelezettség időszakát 24 hónapról 18 hónapra csökkentette. Azt is meg kell jegyezni, hogy az együttműködő exportáló gyártó által a felülvizsgálati időszakban használt valamennyi engedélyre még az FTP 09-14 vonatkozott, mivel azokat 2015 áprilisa előtt állították ki.

| (56) | A vizsgálat megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket még nem tartották be vagy még nem tesztelték a gyakorlatban. |
| --- | --- |

(56)

A vizsgálat megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket még nem tartották be vagy még nem tesztelték a gyakorlatban.

| (57) | Az együttműködő exportáló gyártó rendelkezett egyfajta termelési és fogyasztási nyilvántartással. Azonban nem lehetett ellenőrizni, mely alapanyagokat (ideértve azok eredetét) használták fel az exportált termék gyártására, és milyen összeget képviseltek. Közelebbről, a létrehozott rendszerrel nem lehetett pontosan azonosítani és mérni, hogy volt-e túlzott mértékű vámelengedés. |
| --- | --- |

(57)

Az együttműködő exportáló gyártó rendelkezett egyfajta termelési és fogyasztási nyilvántartással. Azonban nem lehetett ellenőrizni, mely alapanyagokat (ideértve azok eredetét) használták fel az exportált termék gyártására, és milyen összeget képviseltek. Közelebbről, a létrehozott rendszerrel nem lehetett pontosan azonosítani és mérni, hogy volt-e túlzott mértékű vámelengedés.

| (58) | Ami az (52) preambulumbekezdésben említett ellenőrzési követelményeket illeti, megállapítást nyert, hogy a vállalat által használt egyik AAS-engedély sem volt olyan életciklusban, amelyben a 23. függelék hatóságokhoz történő benyújtása esedékes lett volna. Ugyanakkor az is megállapításra került, hogy a vállalatok által nyilvántartott adatok lehetővé tennék a túlzott mértékű vámelengedés 23. függelékben kért kiszámítását és ezáltal ellehetetlenítenék bármely jövőbeni tanúsítás külső okleveles könyvvizsgáló/kontroller általi elvégzését. |
| --- | --- |

(58)

Ami az (52) preambulumbekezdésben említett ellenőrzési követelményeket illeti, megállapítást nyert, hogy a vállalat által használt egyik AAS-engedély sem volt olyan életciklusban, amelyben a 23. függelék hatóságokhoz történő benyújtása esedékes lett volna. Ugyanakkor az is megállapításra került, hogy a vállalatok által nyilvántartott adatok lehetővé tennék a túlzott mértékű vámelengedés 23. függelékben kért kiszámítását és ezáltal ellehetetlenítenék bármely jövőbeni tanúsítás külső okleveles könyvvizsgáló/kontroller általi elvégzését.

| (59) | Ezenfelül megállapították, hogy a vámmentesen importált fő nyersanyag (kalcinált ásványolaj koksz vagy CPC) mindössze 75–85 %-át építették be ténylegesen a felülvizsgálat tárgyát képező termékbe, míg 15–25 %-át két melléktermékbe, azaz darabos és finomra őrölt termékekbe építették be. Fény derült arra is, hogy mindkét mellékterméknek legalább egy részét a hazai piacon értékesítették, és hogy nem létezett olyan rendszer, amely a vámmentesen behozott CPC exportált vagy belföldön értékesített melléktermékbe ténylegesen beépített mennyiségét mérte volna. |
| --- | --- |

(59)

Ezenfelül megállapították, hogy a vámmentesen importált fő nyersanyag (kalcinált ásványolaj koksz vagy CPC) mindössze 75–85 %-át építették be ténylegesen a felülvizsgálat tárgyát képező termékbe, míg 15–25 %-át két melléktermékbe, azaz darabos és finomra őrölt termékekbe építették be. Fény derült arra is, hogy mindkét mellékterméknek legalább egy részét a hazai piacon értékesítették, és hogy nem létezett olyan rendszer, amely a vámmentesen behozott CPC exportált vagy belföldön értékesített melléktermékbe ténylegesen beépített mennyiségét mérte volna.

| (60) | Összességében a Bizottság úgy véli, hogy az együttműködő exportáló exportőr nem tudta bizonyítani, hogy teljesültek az FTP vonatkozó előírásai. |
| --- | --- |

(60)

Összességében a Bizottság úgy véli, hogy az együttműködő exportáló exportőr nem tudta bizonyítani, hogy teljesültek az FTP vonatkozó előírásai.

3.4.   Az AAS-rendszerrel kapcsolatos következtetések

Az AAS-rendszerrel kapcsolatos következtetések

| (61) | A behozatalivám-mentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, vagyis az indiai kormány részéről pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel csökkenti az egyébként esedékes vámbevételét és a vizsgált exportőrt gazdasági előnyhöz juttatja, mivel javítja annak likviditását. |
| --- | --- |

(61)

A behozatalivám-mentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, vagyis az indiai kormány részéről pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel csökkenti az egyébként esedékes vámbevételét és a vizsgált exportőrt gazdasági előnyhöz juttatja, mivel javítja annak likviditását.

| (62) | Ezenkívül a tényleges exportra vonatkozó AAS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszerek alapján nem juthatnak kedvezményekhez. |
| --- | --- |

(62)

Ezenkívül a tényleges exportra vonatkozó AAS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszerek alapján nem juthatnak kedvezményekhez.

| (63) | Az ebben az esetben használt alrendszer nem tekinthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében vett megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. Az indiai kormány nem alkalmazott hatékony ellenőrzési rendszert vagy eljárást annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék gyártásához használták-e fel, és ha igen, milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének 4. pontja; a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Úgy vélik továbbá, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó SION-ok nem voltak kellően pontosak, és önmagukban nem alkothatnak a tényleges felhasználás ellenőrzésére szolgáló rendszert, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exporttermelésben. Ezenkívül az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában, bár hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában ezt el kell végezni (az alaprendelet II. mellékletének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). |
| --- | --- |

(63)

Az ebben az esetben használt alrendszer nem tekinthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében vett megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. Az indiai kormány nem alkalmazott hatékony ellenőrzési rendszert vagy eljárást annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék gyártásához használták-e fel, és ha igen, milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének 4. pontja; a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Úgy vélik továbbá, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó SION-ok nem voltak kellően pontosak, és önmagukban nem alkothatnak a tényleges felhasználás ellenőrzésére szolgáló rendszert, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exporttermelésben. Ezenkívül az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában, bár hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában ezt el kell végezni (az alaprendelet II. mellékletének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja).

| (64) | Az alrendszer ezért kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(64)

Az alrendszer ezért kiegyenlíthető.

3.5.   A támogatás összegének kiszámítása

A támogatás összegének kiszámítása

| (65) | Engedélyezett vámkedvezményrendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny az alapanyagok importálása esetén normális esetben járó elengedett behozatali vámnak felel meg. |
| --- | --- |

(65)

Engedélyezett vámkedvezményrendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny az alapanyagok importálása esetén normális esetben járó elengedett behozatali vámnak felel meg.

| (66) | mivel ennek ellenkezőjére megbízható bizonyíték nem állt rendelkezésre, az együttműködő exportáló gyártó támogatásának összegét a felülvizsgálati időszak során alkalmazott alrendszer keretében importált anyagokra elengedett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerülő költségeket indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összeget elosztották felülvizsgálat tárgyát képező termék vizsgálati időszak alatti teljes kiviteli forgalmára (a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(66)

mivel ennek ellenkezőjére megbízható bizonyíték nem állt rendelkezésre, az együttműködő exportáló gyártó támogatásának összegét a felülvizsgálati időszak során alkalmazott alrendszer keretében importált anyagokra elengedett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerülő költségeket indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összeget elosztották felülvizsgálat tárgyát képező termék vizsgálati időszak alatti teljes kiviteli forgalmára (a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (67) | Az érintett együttműködő exportáló gyártó esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,30 %. |
| --- | --- |

(67)

Az érintett együttműködő exportáló gyártó esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,30 %.

4.   Piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme, FMS)

Piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme, FMS)

4.1.   Jogalap

Jogalap

| (68) | Az FMS részletes leírása az FTP 09–14 3.14. pontjában, valamint a HOP I 09–14 3.8. pontjában található. |
| --- | --- |

(68)

Az FMS részletes leírása az FTP 09–14 3.14. pontjában, valamint a HOP I 09–14 3.8. pontjában található.

4.2.   Jogosultság

Jogosultság

| (69) | A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(69)

A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

4.3.   Gyakorlati végrehajtás

Gyakorlati végrehajtás

| (70) | E rendszer keretében minden GES terméknek a HOP I 09–14 37C. függelékének 1. és 2. táblázatában felsorolt országokba irányuló exportja a FOB paritáson számított értékének 3 %-áig vámhitelre jogosult. 2011. április 1-jétől minden terméknek a 37C. függelék 3. táblázatában (különösen fontos piacok) felsorolt országokba irányuló exportja a FOB-paritáson számított értékének 4 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékek exportját, a kváziexportot, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek, illetve az exportorientált egységek kiviteli forgalmát. |
| --- | --- |

(70)

E rendszer keretében minden GES terméknek a HOP I 09–14 37C. függelékének 1. és 2. táblázatában felsorolt országokba irányuló exportja a FOB paritáson számított értékének 3 %-áig vámhitelre jogosult. 2011. április 1-jétől minden terméknek a 37C. függelék 3. táblázatában (különösen fontos piacok) felsorolt országokba irányuló exportja a FOB-paritáson számított értékének 4 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékek exportját, a kváziexportot, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek, illetve az exportorientált egységek kiviteli forgalmát.

| (71) | Az FMS keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére, a beruházási javakat is beleértve. |
| --- | --- |

(71)

Az FMS keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére, a beruházási javakat is beleértve.

| (72) | A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel vagy a javak elszállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a panaszos a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását. |
| --- | --- |

(72)

A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel vagy a javak elszállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a panaszos a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását.

| (73) | Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó kedvezményben részesült az FMS-rendszer keretében. |
| --- | --- |

(73)

Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó kedvezményben részesült az FMS-rendszer keretében.

4.4.   Az FMS-sel kapcsolatos következtetések

Az FMS-sel kapcsolatos következtetések

| (74) | Az FMS az alaprendelet 3. cikke (1 bekezdése a pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2 bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel javítja likviditását. |
| --- | --- |

(74)

Az FMS az alaprendelet 3. cikke (1 bekezdése a pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2 bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel javítja likviditását.

| (75) | Ezen túlmenően az FMS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4 bekezdése első albekezdésének a pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(75)

Ezen túlmenően az FMS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4 bekezdése első albekezdésének a pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (76) | Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy következésképpen történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. A kedvezmények igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak az engedélyezett vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i pontja meghatározza, mivel nem használják fel őket az exportált termékek előállítása során. Ezenfelül a Bizottság megjegyzi, hogy az indiai kormány a tényleges alapanyagok és ügyletek alapján nem végzett további vizsgálatot annak meghatározása érdekében, hogy történt-e túlfizetés. |
| --- | --- |

(76)

Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy következésképpen történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. A kedvezmények igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak az engedélyezett vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i pontja meghatározza, mivel nem használják fel őket az exportált termékek előállítása során. Ezenfelül a Bizottság megjegyzi, hogy az indiai kormány a tényleges alapanyagok és ügyletek alapján nem végzett további vizsgálatot annak meghatározása érdekében, hogy történt-e túlfizetés.

4.5.   A támogatás összegének kiszámítása

A támogatás összegének kiszámítása

| (77) | Az ennek ellenkezőjére utaló megbízható bizonyíték hiányában a kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban a kérelmező az eredményelszámolás elve alapján a kiviteli ügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) kivetítették a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti teljes kiviteli forgalmára (nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(77)

Az ennek ellenkezőjére utaló megbízható bizonyíték hiányában a kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban a kérelmező az eredményelszámolás elve alapján a kiviteli ügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) kivetítették a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti teljes kiviteli forgalmára (nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (78) | A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében az e program tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,13 %. |
| --- | --- |

(78)

A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében az e program tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,13 %.

Az FMS visszavonása és felváltása

Az FMS visszavonása és felváltása

| (79) | Az FTP 15-20 2015. április 1-i hatálybalépését követően az FMS a másik négy rendszerrel együtt beolvadt az (83)–(100) preambulumbekezdésben ismertetett indiai árukiviteli rendszerbe (Merchandise Export from India Scheme; MEIS). Ahogyan azt az indiai kormány külkereskedelemért felelős főigazgatósága (Directorate General of Foreign Trade) által közzétett „Highlights of the Foreign Trade Policy 2015-2020” (13) címet viselő dokumentum részletezi: „Korábban 5 különböző rendszer (Focus Product Scheme, Market Linked Focus Product Scheme, Focus Market Scheme, Agri. Infrastructure Incentive Scrip, VKGUY) létezett, amely a különböző vámhitelmértékekkel és igénybevételükhöz kapcsolódó eltérő (ágazatra vagy csak az adott felhasználóra vonatkozó) feltételekkel rendelkező áruexportokat díjazza. Most mindezek a rendszerek egyetlen rendszerré, nevezetesen indiai árukiviteli rendszerré az olvadtak össze [...].” |
| --- | --- |

(79)

Az FTP 15-20 2015. április 1-i hatálybalépését követően az FMS a másik négy rendszerrel együtt beolvadt az (83)–(100) preambulumbekezdésben ismertetett indiai árukiviteli rendszerbe (Merchandise Export from India Scheme; MEIS). Ahogyan azt az indiai kormány külkereskedelemért felelős főigazgatósága (Directorate General of Foreign Trade) által közzétett „Highlights of the Foreign Trade Policy 2015-2020” (13) címet viselő dokumentum részletezi: „Korábban 5 különböző rendszer (Focus Product Scheme, Market Linked Focus Product Scheme, Focus Market Scheme, Agri. Infrastructure Incentive Scrip, VKGUY) létezett, amely a különböző vámhitelmértékekkel és igénybevételükhöz kapcsolódó eltérő (ágazatra vagy csak az adott felhasználóra vonatkozó) feltételekkel rendelkező áruexportokat díjazza. Most mindezek a rendszerek egyetlen rendszerré, nevezetesen indiai árukiviteli rendszerré az olvadtak össze [...].”

Merchandise Export from India Scheme

Directorate General of Foreign Trade

Highlights of the Foreign Trade Policy 2015-2020

13

| (80) | A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártó az FMS visszavonását követően azonnal az MEIS-rendszerre váltott. |
| --- | --- |

(80)

A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártó az FMS visszavonását követően azonnal az MEIS-rendszerre váltott.

| (81) | Az (79) és (80) preambulumbekezdés fényében a Bizottság úgy véli, hogy az FMS által biztosított támogatás nem ért véget, hanem csak beolvadt és új elnevezést kapott, továbbá az is egyértelmű, hogy az FMS által szolgáltatott előnyöket az új rendszer továbbra is biztosítja. Ezen az alapon az FMS visszavonásáig kiegyenlíthetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(81)

Az (79) és (80) preambulumbekezdés fényében a Bizottság úgy véli, hogy az FMS által biztosított támogatás nem ért véget, hanem csak beolvadt és új elnevezést kapott, továbbá az is egyértelmű, hogy az FMS által szolgáltatott előnyöket az új rendszer továbbra is biztosítja. Ezen az alapon az FMS visszavonásáig kiegyenlíthetőnek tekinthető.

5.   Indiai árukiviteli rendszer (Merchandise Export from India Scheme; MEIS)

Indiai árukiviteli rendszer (Merchandise Export from India Scheme; MEIS)

5.1.   Jogalap

Jogalap

| (82) | Az MEIS részletes leírása az FTP 15-20 3. fejezetében, valamint a HOP I 15-20 3. fejezetében található. |
| --- | --- |

(82)

Az MEIS részletes leírása az FTP 15-20 3. fejezetében, valamint a HOP I 15-20 3. fejezetében található.

| (83) | Az MEIS 2015. április 1-jén, a felülvizsgálati időszak közepén lépett hatályba. Emlékeztetni kell arra, hogy az (79)–(81) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az MEIS az FMS és 4 másik rendszer (Focus Product Scheme, Market Linked Focus Product Scheme, Agricultural Infrastructure Incentive Scrip és VKGUY) jogutód rendszere. |
| --- | --- |

(83)

Az MEIS 2015. április 1-jén, a felülvizsgálati időszak közepén lépett hatályba. Emlékeztetni kell arra, hogy az (79)–(81) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az MEIS az FMS és 4 másik rendszer (Focus Product Scheme, Market Linked Focus Product Scheme, Agricultural Infrastructure Incentive Scrip és VKGUY) jogutód rendszere.

Focus Product Scheme, Market Linked Focus Product Scheme, Agricultural Infrastructure Incentive Scrip

5.2.   Jogosultság

Jogosultság

| (84) | A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(84)

A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

5.3.   Gyakorlati végrehajtás

Gyakorlati végrehajtás

| (85) | Az igénybevételre jogosult vállalatok támogatást kaphatnak az MEIS-rendszer keretében, ha meghatározott termékeket bizonyos, az A. csoportba („Hagyományos piacok”, amely magában foglalja az összes EU tagállamot), a B. csoportba („Fejlődő és fókuszpiacok”) és a C. csoportba („Egyéb piacok”) besorolt országokba exportálnak. Az egyes csoportokba tartozó országokat és a termékek kapcsolódó díjazási mértékeket magában foglaló felsorolását az FTP 15-20 3B. függelékének 1. és 2. táblázata rögzíti. |
| --- | --- |

(85)

Az igénybevételre jogosult vállalatok támogatást kaphatnak az MEIS-rendszer keretében, ha meghatározott termékeket bizonyos, az A. csoportba („Hagyományos piacok”, amely magában foglalja az összes EU tagállamot), a B. csoportba („Fejlődő és fókuszpiacok”) és a C. csoportba („Egyéb piacok”) besorolt országokba exportálnak. Az egyes csoportokba tartozó országokat és a termékek kapcsolódó díjazási mértékeket magában foglaló felsorolását az FTP 15-20 3B. függelékének 1. és 2. táblázata rögzíti.

| (86) | Az előny az export FOB-paritáson számított értéke valamely százalékának megfelelő mértékű vámhitel formáját ölti. A felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében ezt a százalékos mértéket a felülvizsgálati időszakban a B. csoportba tartozó országokba irányuló kivitel esetén 2 %-ban, míg az A. és C. csoportba tartozó országokba irányuló kivitel esetén 0 %-ban állapították meg. Bizonyos kiviteleket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékek exportját, a kváziexportot, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek, illetve az exportorientált egységek kiviteli forgalmát. |
| --- | --- |

(86)

Az előny az export FOB-paritáson számított értéke valamely százalékának megfelelő mértékű vámhitel formáját ölti. A felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében ezt a százalékos mértéket a felülvizsgálati időszakban a B. csoportba tartozó országokba irányuló kivitel esetén 2 %-ban, míg az A. és C. csoportba tartozó országokba irányuló kivitel esetén 0 %-ban állapították meg. Bizonyos kiviteleket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékek exportját, a kváziexportot, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek, illetve az exportorientált egységek kiviteli forgalmát.

| (87) | Az MEIS-rendszer keretében elérhető vámhitelek szabadon átruházhatók és a kibocsátásuk napjától számított 18 hónapig érvényesek. Az említett vámhitelek az alábbi célokra vehetők igénybe: i. az alapanyagok vagy termékek, köztük beruházási javak importját terhelő vám megfizetése, ii. alapanyagok és termékek, köztük beruházási javak belföldi beszerzését terhelő jövedéki adó megfizetése, iii. a szolgáltatások beszerzését terhelő szolgáltatási adó megfizetése. |
| --- | --- |

(87)

Az MEIS-rendszer keretében elérhető vámhitelek szabadon átruházhatók és a kibocsátásuk napjától számított 18 hónapig érvényesek. Az említett vámhitelek az alábbi célokra vehetők igénybe: i. az alapanyagok vagy termékek, köztük beruházási javak importját terhelő vám megfizetése, ii. alapanyagok és termékek, köztük beruházási javak belföldi beszerzését terhelő jövedéki adó megfizetése, iii. a szolgáltatások beszerzését terhelő szolgáltatási adó megfizetése.

| (88) | Az MEIS-rendszerből igényelhető kedvezmény igénybevételére vonatkozó kérelmet online, az indiai kormány külkereskedelemért felelős főigazgatósága weboldalán kell benyújtani. A szóban forgó dokumentációt (szállítólevelek, kivitelt igazoló banki bizonylatok és kirakodás igazolása) csatolni kell az online kérelemhez. Az indiai kormány illetékes regionális hatósága (Regional Authority; a továbbiakban: RA) a dokumentumok átnézését követően vámhitelt nyújt. Amíg az exportáló rendelkezésre bocsátja a releváns dokumentációt, az RA nem mérlegelheti a vámhitelek megadását. |
| --- | --- |

(88)

Az MEIS-rendszerből igényelhető kedvezmény igénybevételére vonatkozó kérelmet online, az indiai kormány külkereskedelemért felelős főigazgatósága weboldalán kell benyújtani. A szóban forgó dokumentációt (szállítólevelek, kivitelt igazoló banki bizonylatok és kirakodás igazolása) csatolni kell az online kérelemhez. Az indiai kormány illetékes regionális hatósága (Regional Authority; a továbbiakban: RA) a dokumentumok átnézését követően vámhitelt nyújt. Amíg az exportáló rendelkezésre bocsátja a releváns dokumentációt, az RA nem mérlegelheti a vámhitelek megadását.

Regional Authority

| (89) | Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó kedvezményben részesült az MEIS-rendszer keretében. |
| --- | --- |

(89)

Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó kedvezményben részesült az MEIS-rendszer keretében.

5.4.   Következtetés az MEIS-rendszerről

Következtetés az MEIS-rendszerről

| (90) | Az MEIS az alaprendelet 3. cikke (1 bekezdése a pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2 bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az MEIS-vámhitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az MEIS-vámhitel előnyt nyújt az exportőrnek, mivel javítja likviditását. |
| --- | --- |

(90)

Az MEIS az alaprendelet 3. cikke (1 bekezdése a pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2 bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az MEIS-vámhitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az MEIS-vámhitel előnyt nyújt az exportőrnek, mivel javítja likviditását.

| (91) | Ezen túlmenően az MEIS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(91)

Ezen túlmenően az MEIS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (92) | Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az MEIS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. A kedvezmények igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az MEIS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az MEIS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak az engedélyezett vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i pontja meghatározza, mivel nem használják fel őket az exportált termékek előállítása során. Ráadásul az indiai kormány a tényleges alapanyagok és ügyletek alapján nem végzett további vizsgálatot annak meghatározása érdekében, hogy történt-e túlfizetés. |
| --- | --- |

(92)

Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az MEIS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. A kedvezmények igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az MEIS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az MEIS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak az engedélyezett vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i pontja meghatározza, mivel nem használják fel őket az exportált termékek előállítása során. Ráadásul az indiai kormány a tényleges alapanyagok és ügyletek alapján nem végzett további vizsgálatot annak meghatározása érdekében, hogy történt-e túlfizetés.

| (93) | Az Európai Unióba irányuló exportra támogatás közvetlenül az MEIS-rendszer keretében nem vehető igénybe a felülvizsgálati időszakban, mivel az EU tagállamok az A. országcsoportba tartoznak, amelyre az említett időszakban az MEIS-kedvezmények nem vonatkoznak. Ezen az alapon az indiai kormány előadta, hogy az MEIS nem tekinthető kiegyenlíthetőnek. A felülvizsgálat tárgyát képező termék harmadik országokba irányuló exportja alapján megszerzett MEIS vámhitelek szabadon átruházhatók és a felülvizsgálat tárgyát képező termékbe beépített nyersanyagokat terhelő importvámok kiegyenlítésére fordíthatók akkor is, ha a szóban forgó termékek exportja az Unióba irányul. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az MEIS a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportját általánosságban véve támogatta, ezért az érvelést elutasította. |
| --- | --- |

(93)

Az Európai Unióba irányuló exportra támogatás közvetlenül az MEIS-rendszer keretében nem vehető igénybe a felülvizsgálati időszakban, mivel az EU tagállamok az A. országcsoportba tartoznak, amelyre az említett időszakban az MEIS-kedvezmények nem vonatkoznak. Ezen az alapon az indiai kormány előadta, hogy az MEIS nem tekinthető kiegyenlíthetőnek. A felülvizsgálat tárgyát képező termék harmadik országokba irányuló exportja alapján megszerzett MEIS vámhitelek szabadon átruházhatók és a felülvizsgálat tárgyát képező termékbe beépített nyersanyagokat terhelő importvámok kiegyenlítésére fordíthatók akkor is, ha a szóban forgó termékek exportja az Unióba irányul. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az MEIS a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportját általánosságban véve támogatta, ezért az érvelést elutasította.

| (94) | A közzétételt követően az indiai kormány megerősítette azt az állítását, hogy mivel kizárólag az unión kívüli harmadik országokba irányuló kivitel volt közvetlenül jogosult az MEIS szerinti kedvezményekre a felülvizsgálati időszakban, a rendszer nem tekinthető kiegyenlíthetőnek. Az indiai kormány ugyanakkor nem hozott fel olyan új érveket, amelyek vitatnák az (93) preambulumbekezdésben foglaltakat és különösen azt, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék harmadik országokba irányuló exportja alapján megszerzett MEIS vámhitelek szabadon átruházhatók és a felülvizsgálat tárgyát képező termékbe beépített nyersanyagokat terhelő importvámok kiegyenlítésére fordíthatók, ha a szóban forgó termékek exportja az Unióba irányul. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(94)

A közzétételt követően az indiai kormány megerősítette azt az állítását, hogy mivel kizárólag az unión kívüli harmadik országokba irányuló kivitel volt közvetlenül jogosult az MEIS szerinti kedvezményekre a felülvizsgálati időszakban, a rendszer nem tekinthető kiegyenlíthetőnek. Az indiai kormány ugyanakkor nem hozott fel olyan új érveket, amelyek vitatnák az (93) preambulumbekezdésben foglaltakat és különösen azt, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék harmadik országokba irányuló exportja alapján megszerzett MEIS vámhitelek szabadon átruházhatók és a felülvizsgálat tárgyát képező termékbe beépített nyersanyagokat terhelő importvámok kiegyenlítésére fordíthatók, ha a szóban forgó termékek exportja az Unióba irányul. Az állítást ezért elutasították.

5.5.   A támogatás összegének kiszámítása

A támogatás összegének kiszámítása

| (95) | A kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban a kérelmező az eredményelszámolás elve alapján a kiviteli ügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. |
| --- | --- |

(95)

A kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban a kérelmező az eredményelszámolás elve alapján a kiviteli ügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el.

| (96) | Megállapítást nyert, hogy míg az MEIS-rendszer és annak jogelődje, az FMS is hat hónapig volt hatályban (a felülvizsgálati időszak első felében az FMS, majd második felében az MEIS), az MEIS-rendszer által biztosított kiegyenlítő támogatások összege az FMS által biztosított összeg közel háromszorosának felelt meg. |
| --- | --- |

(96)

Megállapítást nyert, hogy míg az MEIS-rendszer és annak jogelődje, az FMS is hat hónapig volt hatályban (a felülvizsgálati időszak első felében az FMS, majd második felében az MEIS), az MEIS-rendszer által biztosított kiegyenlítő támogatások összege az FMS által biztosított összeg közel háromszorosának felelt meg.

| (97) | A közlésben a Bizottság az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) kivetítette a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti teljes kiviteli forgalmára (nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(97)

A közlésben a Bizottság az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) kivetítette a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti teljes kiviteli forgalmára (nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (98) | Az indiai kormány előadta, hogy a Bizottság (97) preambulumbekezdésben bemutatott számítási módszere az MEIS kedvezmények kétszeres figyelembevételét eredményezte: egyszer az MEIS kedvezményre közvetlenül jogosult országokba irányuló kivitelek, egyszer pedig a globális kivitel tekintetében (beleértve az Unióba irányuló kivitelt is). Mivel azonban a (97) preambulumbekezdésben ismertetett számítási módszer az export tekintetében biztosított kedvezménynek kizárólag a kiviteli forgalommal (beleértve az Unióba irányuló kivitelt) való elosztásából áll, a kedvezmények kétszeres elszámolására nem került sor. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(98)

Az indiai kormány előadta, hogy a Bizottság (97) preambulumbekezdésben bemutatott számítási módszere az MEIS kedvezmények kétszeres figyelembevételét eredményezte: egyszer az MEIS kedvezményre közvetlenül jogosult országokba irányuló kivitelek, egyszer pedig a globális kivitel tekintetében (beleértve az Unióba irányuló kivitelt is). Mivel azonban a (97) preambulumbekezdésben ismertetett számítási módszer az export tekintetében biztosított kedvezménynek kizárólag a kiviteli forgalommal (beleértve az Unióba irányuló kivitelt) való elosztásából áll, a kedvezmények kétszeres elszámolására nem került sor. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (99) | Mindenesetre a jelen felülvizsgálati időszakkal összefüggésben meg kell állapítani az MEIS pontos támogatási arányát, mivel a vizsgálat tárgyát képező többi rendszer vonatkozásában tett megállapítások fényében kellően bizonyított a támogatás folytatódása. Következésképpen csak azt kell megállapítani, hogy az FMS által biztosított előnyöket az MEIS továbbra is biztosította, mivel az MEIS az FMS-t folytató rendszer az (79)–(81) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások szerint. A Bizottság e célból a lehető legkonzervatívabb módszerrel újból kiszámolta a támogatási arányt a legnagyobb rendelkezésre álló nevező, vagyis a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes forgalmának alkalmazásával. Ennek alapján a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében az e program tekintetében kiszámított támogatás mértéke 0,31 %. Ez az arány a felülvizsgálati időszakban a támogatási arány alsó határértékét jelenti. |
| --- | --- |

(99)

Mindenesetre a jelen felülvizsgálati időszakkal összefüggésben meg kell állapítani az MEIS pontos támogatási arányát, mivel a vizsgálat tárgyát képező többi rendszer vonatkozásában tett megállapítások fényében kellően bizonyított a támogatás folytatódása. Következésképpen csak azt kell megállapítani, hogy az FMS által biztosított előnyöket az MEIS továbbra is biztosította, mivel az MEIS az FMS-t folytató rendszer az (79)–(81) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások szerint. A Bizottság e célból a lehető legkonzervatívabb módszerrel újból kiszámolta a támogatási arányt a legnagyobb rendelkezésre álló nevező, vagyis a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes forgalmának alkalmazásával. Ennek alapján a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében az e program tekintetében kiszámított támogatás mértéke 0,31 %. Ez az arány a felülvizsgálati időszakban a támogatási arány alsó határértékét jelenti.

| (100) | Meg kell jegyezni, hogy e rendszer támogatási aránya várhatóan jelentősen növekedni fog a felülvizsgálati időszakot követően, mivel az indiai kormány 2015. október 29-én kelt 44/2015-2020. sz. nyilvános értesítéssel kiterjesztette a 2 %-os kedvezményt az A. és a C. csoportra, és ezzel az összes országot – különösen az uniós tagállamokat – felvette az MEIS által lefedett piacok közé. Ez a fejlemény növelni fogja a támogatás szintjét a felülvizsgálati időszakban megfigyelt szinthez képest. Mivel ugyanis az MEIS-kedvezményeket főszabály szerint bármely exportra igénybe lehet venni, e rendszer támogatási aránya várhatóan jelentősen növekedni fog és eléri a 2 %-os szintet. |
| --- | --- |

(100)

Meg kell jegyezni, hogy e rendszer támogatási aránya várhatóan jelentősen növekedni fog a felülvizsgálati időszakot követően, mivel az indiai kormány 2015. október 29-én kelt 44/2015-2020. sz. nyilvános értesítéssel kiterjesztette a 2 %-os kedvezményt az A. és a C. csoportra, és ezzel az összes országot – különösen az uniós tagállamokat – felvette az MEIS által lefedett piacok közé. Ez a fejlemény növelni fogja a támogatás szintjét a felülvizsgálati időszakban megfigyelt szinthez képest. Mivel ugyanis az MEIS-kedvezményeket főszabály szerint bármely exportra igénybe lehet venni, e rendszer támogatási aránya várhatóan jelentősen növekedni fog és eléri a 2 %-os szintet.

6.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

6.1.   Jogalap

Jogalap

| (101) | A rendszer részletes leírását az FTP 09-14 5. fejezete és az FTP 15-20 5. fejezete, valamint a HOP I 09-14 és a HOP I 15-20 5. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(101)

A rendszer részletes leírását az FTP 09-14 5. fejezete és az FTP 15-20 5. fejezete, valamint a HOP I 09-14 és a HOP I 15-20 5. fejezete tartalmazza.

6.2.   Jogosultság

Jogosultság

| (102) | Erre a rendszerre a támogató gyártókhoz „kötött” gyártó exportőrök és a kereskedő exportőrök és szolgáltatók jogosultak. |
| --- | --- |

(102)

Erre a rendszerre a támogató gyártókhoz „kötött” gyártó exportőrök és a kereskedő exportőrök és szolgáltatók jogosultak.

6.3.   Gyakorlati végrehajtás

Gyakorlati végrehajtás

| (103) | Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vám mellett importálhat beruházási javakat. Az exportkötelezettség a megtakarított vám – választott alrendszertől függően – legalább hat- vagy nyolcszorosának megfelelő értékű áru kivitelére vonatkozik. E célból az indiai kormány – kérelemre és díjfizetés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. A rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 3 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat bizonyos idő alatt bizonyos mennyiségű exportáru előállítására kell felhasználni. Az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb. |
| --- | --- |

(103)

Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vám mellett importálhat beruházási javakat. Az exportkötelezettség a megtakarított vám – választott alrendszertől függően – legalább hat- vagy nyolcszorosának megfelelő értékű áru kivitelére vonatkozik. E célból az indiai kormány – kérelemre és díjfizetés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. A rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 3 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat bizonyos idő alatt bizonyos mennyiségű exportáru előállítására kell felhasználni. Az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb.

| (104) | Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója igénybe veheti a beruházási javak előállításához szükséges alkatrészek vámmentes behozatalára nyújtott juttatást. Másik megoldásként a hazai gyártó az EPCGS-engedély jogosultja számára szállított beruházási javak tekintetében tarthat igényt kvázikivitelből származó juttatásra. |
| --- | --- |

(104)

Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója igénybe veheti a beruházási javak előállításához szükséges alkatrészek vámmentes behozatalára nyújtott juttatást. Másik megoldásként a hazai gyártó az EPCGS-engedély jogosultja számára szállított beruházási javak tekintetében tarthat igényt kvázikivitelből származó juttatásra.

| (105) | Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó továbbra is kedvezményben részesült az EPCGS-rendszer keretében. |
| --- | --- |

(105)

Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó továbbra is kedvezményben részesült az EPCGS-rendszer keretében.

6.4.   Az EPCGS-re vonatkozó következtetések

Az EPCGS-re vonatkozó következtetések

| (106) | Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az indiai kormány részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám növeli a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(106)

Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az indiai kormány részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám növeli a vállalat likviditását.

| (107) | Az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(107)

Az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül.

| (108) | Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen engedélyezett rendszerek hatálya alá, amint azt az alaprendelet I. mellékletének I pontja meghatározza, mivel nem használják őket el az exportált termékek előállítása során. |
| --- | --- |

(108)

Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen engedélyezett rendszerek hatálya alá, amint azt az alaprendelet I. mellékletének I pontja meghatározza, mivel nem használják őket el az exportált termékek előállítása során.

6.5.   A támogatás összegének kiszámítása

A támogatás összegének kiszámítása

| (109) | A kiegyenlíthető támogatások összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett gazdasági ágazatban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. Az így kiszámított és a vizsgálati időszakra vonatkozó összeget kiigazították az adott időszakra érvényes kamatlábakkal, annak érdekében, hogy ez tükrözze a pénzösszeg teljes időszakra vonatkozó értékét. E célra az Indiában a felülvizsgálati időszak során érvényes kereskedelmi kamatot ítélték megfelelőnek. |
| --- | --- |

(109)

A kiegyenlíthető támogatások összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett gazdasági ágazatban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. Az így kiszámított és a vizsgálati időszakra vonatkozó összeget kiigazították az adott időszakra érvényes kamatlábakkal, annak érdekében, hogy ez tükrözze a pénzösszeg teljes időszakra vonatkozó értékét. E célra az Indiában a felülvizsgálati időszak során érvényes kereskedelmi kamatot ítélték megfelelőnek.

| (110) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget az érintett termék vizsgálati időszak alatti megfelelő kiviteli forgalmára vetítették ki (megfelelő nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(110)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget az érintett termék vizsgálati időszak alatti megfelelő kiviteli forgalmára vetítették ki (megfelelő nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (111) | A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,27 %. |
| --- | --- |

(111)

A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,27 %.

| (112) | A közzétételt követően az együttműködő exportáló gyártó előadta, hogy e rendszer támogatási arányának meghatározásához a támogatási arányt a kiviteli forgalom helyett a vállalat teljes, kivitelt és belföldi értékesítéseket is magában foglaló forgalmához kell hozzárendelni. Állítását azzal indokolta, hogy az EPCGS támogatásból részesülő gépek belföldön értékesített termékek gyártására is használhatók, továbbá a kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálatokban a támogatás összegének kiszámításához kapcsolódó iránymutatás (14) (a továbbiakban: iránymutatás) F. cikke b pontjának (2 bekezdésére hivatkozott, amelyben megtalálható a nem exporttal kapcsolatos támogatások támogatási arányának kiszámítására vonatkozó utasítás. Mindazonáltal az, hogy az EPCGS keretében importált gépekkel belföldön értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termék is gyártható, nem kérdőjelezi meg az EPCGS exporttámogatási minőségét, mivel – a (103)) és a (107) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – ez a támogatás jogilag az exportteljesítmény függvénye. Következésképpen az iránymutatás nem exportra vonatkozó támogatással foglalkozó F. cikke b pontjának (2 bekezdése nem vonatkozik az EPCGS kiszámítására, és az állítást a Bizottság elutasította. Ezenfelül emlékeztetünk arra, hogy az EPCGS keretében a jelen eljárásban alkalmazott számítási módszer megegyezik az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termékkel kapcsolatos más eljárásokban, azaz az eredeti vizsgálatban (lásd az 1008/2004/EK bizottsági rendelet (15) (57) preambulumbekezdése), a részleges időközi felülvizsgálatban (lásd az 1354/2008/EK rendelet (54 preambulumbekezdése) és az első hatályvesztési felülvizsgálatban (lásd az 1185/2010/EU végrehajtási rendelet (47 preambulumbekezdése) használt számítási módszerrel. |
| --- | --- |

(112)

A közzétételt követően az együttműködő exportáló gyártó előadta, hogy e rendszer támogatási arányának meghatározásához a támogatási arányt a kiviteli forgalom helyett a vállalat teljes, kivitelt és belföldi értékesítéseket is magában foglaló forgalmához kell hozzárendelni. Állítását azzal indokolta, hogy az EPCGS támogatásból részesülő gépek belföldön értékesített termékek gyártására is használhatók, továbbá a kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálatokban a támogatás összegének kiszámításához kapcsolódó iránymutatás (14) (a továbbiakban: iránymutatás) F. cikke b pontjának (2 bekezdésére hivatkozott, amelyben megtalálható a nem exporttal kapcsolatos támogatások támogatási arányának kiszámítására vonatkozó utasítás. Mindazonáltal az, hogy az EPCGS keretében importált gépekkel belföldön értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termék is gyártható, nem kérdőjelezi meg az EPCGS exporttámogatási minőségét, mivel – a (103)) és a (107) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – ez a támogatás jogilag az exportteljesítmény függvénye. Következésképpen az iránymutatás nem exportra vonatkozó támogatással foglalkozó F. cikke b pontjának (2 bekezdése nem vonatkozik az EPCGS kiszámítására, és az állítást a Bizottság elutasította. Ezenfelül emlékeztetünk arra, hogy az EPCGS keretében a jelen eljárásban alkalmazott számítási módszer megegyezik az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termékkel kapcsolatos más eljárásokban, azaz az eredeti vizsgálatban (lásd az 1008/2004/EK bizottsági rendelet (15) (57) preambulumbekezdése), a részleges időközi felülvizsgálatban (lásd az 1354/2008/EK rendelet (54 preambulumbekezdése) és az első hatályvesztési felülvizsgálatban (lásd az 1185/2010/EU végrehajtási rendelet (47 preambulumbekezdése) használt számítási módszerrel.

14

15

7.   Exporthitelprogram (Export Credit Scheme, a továbbiakban: ECS)

Exporthitelprogram (Export Credit Scheme, a továbbiakban: ECS)

| (113) | A kérelmezők azt állították, hogy az ECS keretében a Reserve Bank of India (a továbbiakban: RBI) a bankok által nyújtott exporthitelekre, kölcsönökre kamatláb plafont alkalmaz. Ezt a plafont állítólagosan a banki referencia alapkamat 2,5 %-kal csökkentett mértékében határozták meg. |
| --- | --- |

(113)

A kérelmezők azt állították, hogy az ECS keretében a Reserve Bank of India (a továbbiakban: RBI) a bankok által nyújtott exporthitelekre, kölcsönökre kamatláb plafont alkalmaz. Ezt a plafont állítólagosan a banki referencia alapkamat 2,5 %-kal csökkentett mértékében határozták meg.

| (114) | Ugyanakkor megállapítást nyert, hogy az INR-ben nyújtott exporthitel kölcsönökre a bank által alkalmazandó kamatplafont az RB Master Circular DBOD No DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 körrendeletével 2010. július 1-jei hatállyal visszavonták, a devizában nyújtott exporthitel kölcsönökre pedig a bank által alkalmazandó kamatplafont a Master Circular DBOD No DIR(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 körrendeletével 2012. május 5-i hatállyal vonták vissza, egy bizonyos korlátozott számú iparág kivételével. A felülvizsgálat tárgyát képező termék nem szerepelt a kivétellistában és a hatályos jogalap szerint az ECS-rendszer ezért nem állt a felülvizsgálat tárgyát képező termékek gyártóinak rendelkezésére a felülvizsgálati időszak során. |
| --- | --- |

(114)

Ugyanakkor megállapítást nyert, hogy az INR-ben nyújtott exporthitel kölcsönökre a bank által alkalmazandó kamatplafont az RB Master Circular DBOD No DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 körrendeletével 2010. július 1-jei hatállyal visszavonták, a devizában nyújtott exporthitel kölcsönökre pedig a bank által alkalmazandó kamatplafont a Master Circular DBOD No DIR(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 körrendeletével 2012. május 5-i hatállyal vonták vissza, egy bizonyos korlátozott számú iparág kivételével. A felülvizsgálat tárgyát képező termék nem szerepelt a kivétellistában és a hatályos jogalap szerint az ECS-rendszer ezért nem állt a felülvizsgálat tárgyát képező termékek gyártóinak rendelkezésére a felülvizsgálati időszak során.

| (115) | A vizsgálat megerősítette, hogy az együttműködő exportáló gyártó által a kölcsönei vonatkozásában ténylegesen elért kamatok megegyeztek vagy csak elhanyagolható mértékben tértek el a kölcsönt nyújtó bankok által alkalmazott alapkamatoktól. Mivel semmi sem utalt arra, hogy az RBI meghatározta volna a bankok által alkalmazott alapkamatokat, megállapítást nyert, hogy az exporthitelkölcsönök kamatait a bankok szabadon állapították meg. |
| --- | --- |

(115)

A vizsgálat megerősítette, hogy az együttműködő exportáló gyártó által a kölcsönei vonatkozásában ténylegesen elért kamatok megegyeztek vagy csak elhanyagolható mértékben tértek el a kölcsönt nyújtó bankok által alkalmazott alapkamatoktól. Mivel semmi sem utalt arra, hogy az RBI meghatározta volna a bankok által alkalmazott alapkamatokat, megállapítást nyert, hogy az exporthitelkölcsönök kamatait a bankok szabadon állapították meg.

| (116) | Meg kell jegyezni, hogy röviddel a felülvizsgálati időszakot követően az RBI a 2015. december 4-én kelt Master Circular DBR.Dir.BC.No.62/04.02.001/2015-16 körrendelettel egy új, szállítást megelőzően vagy azt követően rúpiában nyújtott exporthitel kamatkiegyenlítési rendszert („Interest Equalisation Scheme on Pre and Post Shipment Rupee Export Credit”) jelentett be. A rendszer az exportáló gyártó méretére tekintet nélkül a termékek széles körének, köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportjára, valamint a kis- és középvállalkozásoknak szánt exportra is igénybe vehető. Ezen az alapon nem zárható ki, hogy az együttműködő exportáló gyártó elkezdte igénybe venni ezt a rendszert vagy majd igénybe veszi azt a jövőben. A megszerzett kedvezmények – amennyiben van ilyen – a felülvizsgálati időszakot követő időre esnének. |
| --- | --- |

(116)

Meg kell jegyezni, hogy röviddel a felülvizsgálati időszakot követően az RBI a 2015. december 4-én kelt Master Circular DBR.Dir.BC.No.62/04.02.001/2015-16 körrendelettel egy új, szállítást megelőzően vagy azt követően rúpiában nyújtott exporthitel kamatkiegyenlítési rendszert („Interest Equalisation Scheme on Pre and Post Shipment Rupee Export Credit”) jelentett be. A rendszer az exportáló gyártó méretére tekintet nélkül a termékek széles körének, köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportjára, valamint a kis- és középvállalkozásoknak szánt exportra is igénybe vehető. Ezen az alapon nem zárható ki, hogy az együttműködő exportáló gyártó elkezdte igénybe venni ezt a rendszert vagy majd igénybe veszi azt a jövőben. A megszerzett kedvezmények – amennyiben van ilyen – a felülvizsgálati időszakot követő időre esnének.

Interest Equalisation Scheme on Pre and Post Shipment Rupee Export Credit

| (117) | A fentiekre tekintettel a jelen hatályvesztési felülvizsgálattal összefüggésben a Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy e rendszerrel kapcsolatban megállapításokat tegyen. |
| --- | --- |

(117)

A fentiekre tekintettel a jelen hatályvesztési felülvizsgálattal összefüggésben a Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy e rendszerrel kapcsolatban megállapításokat tegyen.

8.   Villamosenergiaadó-mentességi rendszer (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES)

Villamosenergiaadó-mentességi rendszer (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES)

| (118) | A 2004-es ipartámogatási politika alapján Madhya Pradesh állam villamos energiát terhelő adó alóli mentességet nyújt azoknak az iparvállalatoknak, amelyek saját felhasználású villamosenergia-termelésbe fektetnek be. |
| --- | --- |

(118)

A 2004-es ipartámogatási politika alapján Madhya Pradesh állam villamos energiát terhelő adó alóli mentességet nyújt azoknak az iparvállalatoknak, amelyek saját felhasználású villamosenergia-termelésbe fektetnek be.

8.1.   Jogalap

Jogalap

| (119) | A Madhya Pradesh állam kormánya által alkalmazott, a villamos energiát terhelő adó alóli mentességi rendszer leírását a villamos energiát terhelő adóról szóló 1949. évi törvény 3. B. szakasza tartalmazza. |
| --- | --- |

(119)

A Madhya Pradesh állam kormánya által alkalmazott, a villamos energiát terhelő adó alóli mentességi rendszer leírását a villamos energiát terhelő adóról szóló 1949. évi törvény 3. B. szakasza tartalmazza.

8.2.   Jogosultság

Jogosultság

| (120) | A rendszerre minden olyan gyártó jogosult, amely bizonyos mennyiségű tőkét fektet egy Madhya Pradesh államban található erőmű létrehozásába. |
| --- | --- |

(120)

A rendszerre minden olyan gyártó jogosult, amely bizonyos mennyiségű tőkét fektet egy Madhya Pradesh államban található erőmű létrehozásába.

8.3.   Gyakorlati végrehajtás

Gyakorlati végrehajtás

| (121) | Madhya Pradesh állam kormánya 2004. szeptember 29-i 5691-XIII-2004. sz. bejelentésének megfelelően a 10 kilowatt kapacitást meghaladó, saját felhasználású erőművekbe befektető vállalatok vagy személyek a Madhya Pradesh-i elektromos felügyelőségtől a villamos energiát terhelő adó alóli mentességi igazolást kaphatnak. A mentességet csak a saját felhasználásra előállított villamos energiára nyújtják, és csak abban az esetben, ha az új, saját felhasználású erőmű nem egy régebbi erőmű kiváltása. A mentességet ötéves időtartamra nyújtják. |
| --- | --- |

(121)

Madhya Pradesh állam kormánya 2004. szeptember 29-i 5691-XIII-2004. sz. bejelentésének megfelelően a 10 kilowatt kapacitást meghaladó, saját felhasználású erőművekbe befektető vállalatok vagy személyek a Madhya Pradesh-i elektromos felügyelőségtől a villamos energiát terhelő adó alóli mentességi igazolást kaphatnak. A mentességet csak a saját felhasználásra előállított villamos energiára nyújtják, és csak abban az esetben, ha az új, saját felhasználású erőmű nem egy régebbi erőmű kiváltása. A mentességet ötéves időtartamra nyújtják.

| (122) | Madhya Pradesh állam kormánya 2005. április 5-én kelt 3023/F-4/3/13/03. sz. bejelentésével Madhya Pradesh állam kormánya az együttműködő exportáló által megépített első erőmű (a továbbiakban: 30 MW-os erőmű) vonatkozásában 2005. április 6-i hatállyal 10 éves időszakra mentességet adott. Meg kell jegyezni, hogy ez a bejelentés kizárólag az együttműködő exportáló gyártóra vonatkozott, ezért az 5691-XIII-2004. sz. bejelentésben meghatározott, általános 5 éves mentességi időszak alól kivételt képezett. Ez arra utal, hogy a szóban forgó kedvezmény odaítélése nem szisztematikusan, a jogszabályban vagy rendelkezésben egyértelműen meghatározott kritériumok alapján történik. |
| --- | --- |

(122)

Madhya Pradesh állam kormánya 2005. április 5-én kelt 3023/F-4/3/13/03. sz. bejelentésével Madhya Pradesh állam kormánya az együttműködő exportáló által megépített első erőmű (a továbbiakban: 30 MW-os erőmű) vonatkozásában 2005. április 6-i hatállyal 10 éves időszakra mentességet adott. Meg kell jegyezni, hogy ez a bejelentés kizárólag az együttműködő exportáló gyártóra vonatkozott, ezért az 5691-XIII-2004. sz. bejelentésben meghatározott, általános 5 éves mentességi időszak alól kivételt képezett. Ez arra utal, hogy a szóban forgó kedvezmény odaítélése nem szisztematikusan, a jogszabályban vagy rendelkezésben egyértelműen meghatározott kritériumok alapján történik.

| (123) | Madhya Pradesh állam kormánya 2006. július 21-én kelt 4328-XIII-2006. sz. bejelentésével a támogatott erőmű beruházási értéke alapján külön 5, 7 és 10 éves mentességi időszakokat vezetett be. |
| --- | --- |

(123)

Madhya Pradesh állam kormánya 2006. július 21-én kelt 4328-XIII-2006. sz. bejelentésével a támogatott erőmű beruházási értéke alapján külön 5, 7 és 10 éves mentességi időszakokat vezetett be.

| (124) | Madhya Pradesh állam kormánya 2015. február 4-én kelt levele szerint az együttműködő exportáló gyártó második erőműve (a továbbiakban: „33 MW-os erőmű) 2009. június 10-től2016. június 9-ig tartó, 7 éves mentességet kapott. |
| --- | --- |

(124)

Madhya Pradesh állam kormánya 2015. február 4-én kelt levele szerint az együttműködő exportáló gyártó második erőműve (a továbbiakban: „33 MW-os erőmű) 2009. június 10-től2016. június 9-ig tartó, 7 éves mentességet kapott.

8.4.   Az EDES-re vonatkozó következtetések

Az EDES-re vonatkozó következtetések

| (125) | A támogatás összege az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően lett kiszámítva a felülvizsgálati időszakban vásárolt villamos energia után be nem fizetett forgalmi adó (számláló) és a vállalat teljes forgalma (nevező) alapján, mivel az EDES nem függ a kiviteli teljesítménytől, és a villamos energia felhasználása sem korlátozódott csupán a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártására. |
| --- | --- |

(125)

A támogatás összege az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően lett kiszámítva a felülvizsgálati időszakban vásárolt villamos energia után be nem fizetett forgalmi adó (számláló) és a vállalat teljes forgalma (nevező) alapján, mivel az EDES nem függ a kiviteli teljesítménytől, és a villamos energia felhasználása sem korlátozódott csupán a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártására.

| (126) | A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében az e program tekintetében megállapított támogatás mértéke közel 2 %. |
| --- | --- |

(126)

A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében az e program tekintetében megállapított támogatás mértéke közel 2 %.

| (127) | Az együttműködő exportáló gyártó által üzemeltetett 30 MW-os erőmű EDES-rendszer igénybevételére való jogosultsága azonban az (122) preambulumbekezdésben hivatkozott 3023/F-4/3/13/03. sz. szerint 2015 áprilisában (vagyis a felülvizsgálati időszak alatt) megszűnt. A vizsgálat megerősítette, hogy az együttműködő exportáló gyártó az erőmű vonatkozásában ettől az időponttól kezdve nem részesült vámmentességben. |
| --- | --- |

(127)

Az együttműködő exportáló gyártó által üzemeltetett 30 MW-os erőmű EDES-rendszer igénybevételére való jogosultsága azonban az (122) preambulumbekezdésben hivatkozott 3023/F-4/3/13/03. sz. szerint 2015 áprilisában (vagyis a felülvizsgálati időszak alatt) megszűnt. A vizsgálat megerősítette, hogy az együttműködő exportáló gyártó az erőmű vonatkozásában ettől az időponttól kezdve nem részesült vámmentességben.

| (128) | A 33 MW-os erőművet illetően a jogosultság 2016 júniusában járt le az (124) preambulumbekezdésben foglalt részletek szerint. Mivel az ellenőrző látogatásra szintén 2016 júniusában került sor, nem volt lehetőség annak helyszíni ellenőrzésére, hogy a kedvezmények nyújtásával ettől az időponttól ténylegesen fel is hagytak. Mivel azonban a 30 MW-os erőmű tekintetében a kedvezmények lejártát ellenőrizni lehetett, nincs kézzel fogható alap annak kétségbe vonására, hogy a 33 MW-os erőmű vonatkozásában is a kedvezmények időben lejártak. |
| --- | --- |

(128)

A 33 MW-os erőművet illetően a jogosultság 2016 júniusában járt le az (124) preambulumbekezdésben foglalt részletek szerint. Mivel az ellenőrző látogatásra szintén 2016 júniusában került sor, nem volt lehetőség annak helyszíni ellenőrzésére, hogy a kedvezmények nyújtásával ettől az időponttól ténylegesen fel is hagytak. Mivel azonban a 30 MW-os erőmű tekintetében a kedvezmények lejártát ellenőrizni lehetett, nincs kézzel fogható alap annak kétségbe vonására, hogy a 33 MW-os erőmű vonatkozásában is a kedvezmények időben lejártak.

| (129) | Az e rendszerben biztosított kedvezmények hatályvesztésére tekintettel a Bizottság megállapította, hogy az exportáló gyártó a továbbiakban e rendszer keretében nem részesült kedvezményből. Mindenesetre a jelen hatályvesztési felülvizsgálattal összefüggésben a Bizottság nem tartja szükségesnek e rendszerrel kapcsolatban megállapításokat tenni, mivel – a fentieknek megfelelően – a Bizottság megállapításainak alapját képező rendszerek alapján a támogatás folytatódására vonatkozó következtetés levonásához nem áll kellő bizonyíték rendelkezésre. |
| --- | --- |

(129)

Az e rendszerben biztosított kedvezmények hatályvesztésére tekintettel a Bizottság megállapította, hogy az exportáló gyártó a továbbiakban e rendszer keretében nem részesült kedvezményből. Mindenesetre a jelen hatályvesztési felülvizsgálattal összefüggésben a Bizottság nem tartja szükségesnek e rendszerrel kapcsolatban megállapításokat tenni, mivel – a fentieknek megfelelően – a Bizottság megállapításainak alapját képező rendszerek alapján a támogatás folytatódására vonatkozó következtetés levonásához nem áll kellő bizonyíték rendelkezésre.

9.   A kiegyenlíthető támogatások összege

A kiegyenlíthető támogatások összege

| (130) | A kiegyenlíthető támogatások összege az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban, ad valorem mértékként kifejezve az együttműködő exportáló gyártó esetében az alábbi volt:

  1. táblázat












  RENDSZEREK | DDS | AAS | FMS | MEIS | Beruházási javak exportösztönzési rendszere | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HEG Limited (%) | 2,02 | 0,30 | 0,13 | 0,31 | 0,27 | 3,03 |

(130)

A kiegyenlíthető támogatások összege az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban, ad valorem mértékként kifejezve az együttműködő exportáló gyártó esetében az alábbi volt:

ad valorem

1. táblázat

1. táblázat

RENDSZEREK

DDS

AAS

FMS

MEIS

Beruházási javak exportösztönzési rendszere

Összesen

HEG Limited (%)

2,02

0,30

0,13

0,31

0,27

3,03

| (131) | A teljes támogatási összeg meghaladja az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésében említett de minimis küszöböt. |
| --- | --- |

(131)

A teljes támogatási összeg meghaladja az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésében említett de minimis küszöböt.

de minimis

| (132) | Az indiai kormány előadta, hogy a nem együttműködő exportáló gyártó, a Graphite India Limited (a továbbiakban: GIL) nem vette igénybe a HEG számára támogatást nyújtónak bizonyult, öt kiegyenlíthető rendszer egyikét sem az alábbiak miatt:






  a) | a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló export vonatkozásában DDS-vámhitel nyújtása nem történt; |
| --- | --- | --- |

(132)

Az indiai kormány előadta, hogy a nem együttműködő exportáló gyártó, a Graphite India Limited (a továbbiakban: GIL) nem vette igénybe a HEG számára támogatást nyújtónak bizonyult, öt kiegyenlíthető rendszer egyikét sem az alábbiak miatt:

a)

a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló export vonatkozásában DDS-vámhitel nyújtása nem történt;

| b) | a felülvizsgálati időszak során az FMS megszűnt és biztosít kedvezményt az exportáló gyártók részére a jövőben; |
| --- | --- |

b)

a felülvizsgálati időszak során az FMS megszűnt és biztosít kedvezményt az exportáló gyártók részére a jövőben;

| c) | a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportra az MEIS nem volt igénybe vehető, legalábbis ami a felülvizsgálat tárgyát képező terméket illeti; |
| --- | --- |

c)

a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportra az MEIS nem volt igénybe vehető, legalábbis ami a felülvizsgálat tárgyát képező terméket illeti;

| d) | a felülvizsgálati időszak során a GIL nem kapott AAS vagy EPCGS keretében engedélyt. |
| --- | --- |

d)

a felülvizsgálati időszak során a GIL nem kapott AAS vagy EPCGS keretében engedélyt.

| (133) | Ezeket az állításokat azonban a következő okokból el kell utasítani:






  a) | Ha GIL nem is kapott az Unióba irányuló exportja tekintetében DDS-vámhitelt, ez nem vezethet arra a következtetésre, hogy a rendszer nem nyújtott támogatást a GIL számára. A DDS támogatási arányt ugyanis a vállalat összes kivitele alapján kell meghatározni, beleértve a más harmadik országokba irányuló kivitelt is. |
| --- | --- | --- |

(133)

Ezeket az állításokat azonban a következő okokból el kell utasítani:

a)

Ha GIL nem is kapott az Unióba irányuló exportja tekintetében DDS-vámhitelt, ez nem vezethet arra a következtetésre, hogy a rendszer nem nyújtott támogatást a GIL számára. A DDS támogatási arányt ugyanis a vállalat összes kivitele alapján kell meghatározni, beleértve a más harmadik országokba irányuló kivitelt is.

| b) | Miközben a vizsgálat megerősítette, hogy az FMS-rendszer a felülvizsgálati időszak során megszűnt, az (79)–(81) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az is megállapítást nyert, hogy az FMS által megszűnése előtt biztosított előnyöket az új, az FMS megszűnését követően azonnal hatályba lépett MEIS-rendszer továbbra is biztosította. |
| --- | --- |

b)

Miközben a vizsgálat megerősítette, hogy az FMS-rendszer a felülvizsgálati időszak során megszűnt, az (79)–(81) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az is megállapítást nyert, hogy az FMS által megszűnése előtt biztosított előnyöket az új, az FMS megszűnését követően azonnal hatályba lépett MEIS-rendszer továbbra is biztosította.

| c) | Az (93) preambulumbekezdésében szereplő részletek szerint pusztán az, hogy az Unióba irányuló export közvetlenül nem kaphat MEIS-vámhitelt, nem engedhet arra következtetni, hogy valamely exportáló gyártó nem jogosult az MEIS keretében kedvezményre az általában vett exporttermelő tevékenysége vonatkozásában. A felülvizsgálat tárgyát képező termék harmadik országokba irányuló exportja alapján megszerzett MEIS vámhitelek ugyanis szabadon átruházhatók és a felülvizsgálat tárgyát képező termékbe beépített nyersanyagokat terhelő importvámok kiegyenlítésére fordíthatók akkor is, ha a szóban forgó termékek exportja az Unióba irányul. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy ezek a vámhitelek általában véve a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportját, valamint a GIL termelését, köztük az Unióba irányuló exportot támogatják. |
| --- | --- |

c)

Az (93) preambulumbekezdésében szereplő részletek szerint pusztán az, hogy az Unióba irányuló export közvetlenül nem kaphat MEIS-vámhitelt, nem engedhet arra következtetni, hogy valamely exportáló gyártó nem jogosult az MEIS keretében kedvezményre az általában vett exporttermelő tevékenysége vonatkozásában. A felülvizsgálat tárgyát képező termék harmadik országokba irányuló exportja alapján megszerzett MEIS vámhitelek ugyanis szabadon átruházhatók és a felülvizsgálat tárgyát képező termékbe beépített nyersanyagokat terhelő importvámok kiegyenlítésére fordíthatók akkor is, ha a szóban forgó termékek exportja az Unióba irányul. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy ezek a vámhitelek általában véve a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportját, valamint a GIL termelését, köztük az Unióba irányuló exportot támogatják.

| d) | Habár a GIL a felülvizsgálati időszakban nem kapott új AAS vagy EPCGS engedélyt, ebből még mindig nem lehet arra következtetni, hogy a GIL e rendszerek keretében támogatásra nem jogosult. A GIL a felülvizsgálati időszakot megelőzően kapott engedélyek felhasználásával igénybe vehette volna a szóban forgó rendszereket. E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy amíg a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó nem kapott egyetlen új AAS vagy EPCGS engedélyt sem, a felülvizsgálati időszakot megelőzően kapott engedélyek felhasználásával mindkét rendszer keretében kapott támogatást. |
| --- | --- |

d)

Habár a GIL a felülvizsgálati időszakban nem kapott új AAS vagy EPCGS engedélyt, ebből még mindig nem lehet arra következtetni, hogy a GIL e rendszerek keretében támogatásra nem jogosult. A GIL a felülvizsgálati időszakot megelőzően kapott engedélyek felhasználásával igénybe vehette volna a szóban forgó rendszereket. E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy amíg a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó nem kapott egyetlen új AAS vagy EPCGS engedélyt sem, a felülvizsgálati időszakot megelőzően kapott engedélyek felhasználásával mindkét rendszer keretében kapott támogatást.

| (134) | A felülvizsgálati kérelem szerint a GIL az együttműködő exportáló gyártóval azonos kiegyenlíthető rendszerekből kapott támogatást. Nem áll rendelkezésre olyan információ, amely ennek az ellenkezőjére utalna. A jelen vizsgálat ugyanis rámutatott arra, az a két rendszer, amelynek keretében a GIL kedvezményben részesült és amelyek az eredeti vizsgálatban (DDS és EPCGS) kiegyenlítettek voltak, továbbra is hatályban vannak, és azokból az együttműködő exportáló továbbra is kedvezményben részesül. E rendelkezésre álló tényállás alapján és az alaprendelet 28. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy a támogatás országos szinten folytatódott a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(134)

A felülvizsgálati kérelem szerint a GIL az együttműködő exportáló gyártóval azonos kiegyenlíthető rendszerekből kapott támogatást. Nem áll rendelkezésre olyan információ, amely ennek az ellenkezőjére utalna. A jelen vizsgálat ugyanis rámutatott arra, az a két rendszer, amelynek keretében a GIL kedvezményben részesült és amelyek az eredeti vizsgálatban (DDS és EPCGS) kiegyenlítettek voltak, továbbra is hatályban vannak, és azokból az együttműködő exportáló továbbra is kedvezményben részesül. E rendelkezésre álló tényállás alapján és az alaprendelet 28. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy a támogatás országos szinten folytatódott a felülvizsgálati időszakban.

10.   Következtetések a támogatás folytatódásának valószínűségéről

Következtetések a támogatás folytatódásának valószínűségéről

| (135) | Megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártó továbbra is élvezte az indiai hatóságok kiegyenlíthető támogatását a felülvizsgálati időszakban. Az (134) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a támogatás országos szinten is folytatódott. |
| --- | --- |

(135)

Megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártó továbbra is élvezte az indiai hatóságok kiegyenlíthető támogatását a felülvizsgálati időszakban. Az (134) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a támogatás országos szinten is folytatódott.

| (136) | A kiegyenlítő támogatási rendszerek ismétlődő gazdasági előnyöket nyújtanak, és semmi sem mutat arra (az MEIS által azonnal felváltott FMS kivételével), hogy a belátható jövőben ezek a rendszerek fokozatosan megszűnnének, vagy az exportáló gyártó felhagyna a rendszerek keretében kapott előnyök igénybevételével. Ezzel ellentétben az említett rendszereket a felülvizsgálati időszakban a 2015 és 2020 közötti időszakra szóló, 2020 márciusáig hatályban maradó külkereskedelmi politika részeként. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálati időszakot követően i. az MEIS támogatási aránya az (96) és a (100) foglalt megállapításoknak megfelelően emelkedett és ii. az exporthitelrendszer támogatása a (116) preambulumbekezdésben foglaltak szerint újraindult. Emellett mindegyik exportőr több támogatási rendszerre jogosult. |
| --- | --- |

(136)

A kiegyenlítő támogatási rendszerek ismétlődő gazdasági előnyöket nyújtanak, és semmi sem mutat arra (az MEIS által azonnal felváltott FMS kivételével), hogy a belátható jövőben ezek a rendszerek fokozatosan megszűnnének, vagy az exportáló gyártó felhagyna a rendszerek keretében kapott előnyök igénybevételével. Ezzel ellentétben az említett rendszereket a felülvizsgálati időszakban a 2015 és 2020 közötti időszakra szóló, 2020 márciusáig hatályban maradó külkereskedelmi politika részeként. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálati időszakot követően i. az MEIS támogatási aránya az (96) és a (100) foglalt megállapításoknak megfelelően emelkedett és ii. az exporthitelrendszer támogatása a (116) preambulumbekezdésben foglaltak szerint újraindult. Emellett mindegyik exportőr több támogatási rendszerre jogosult.

| (137) | Az is megvizsgálásra került, hogy az Unióba irányuló export jelentős mennyiségű lenne-e, ha megszüntetnék az intézkedéseket. E tekintetben az Indiában meglévő gyártási és tartalékkapacitást, az Indiából más harmadik országokba irányuló exportot, valamint az uniós piac vonzerejét elemezte. |
| --- | --- |

(137)

Az is megvizsgálásra került, hogy az Unióba irányuló export jelentős mennyiségű lenne-e, ha megszüntetnék az intézkedéseket. E tekintetben az Indiában meglévő gyártási és tartalékkapacitást, az Indiából más harmadik országokba irányuló exportot, valamint az uniós piac vonzerejét elemezte.

| (138) | Miként az az (30) preambulumbekezdésben említésre került, mindössze egyetlen, Indiában működő exportáló gyártó tanúsított együttműködést, amely a teljes indiai termelési kapacitásnak csak felét képviselte. Ezért a következő szakaszokban szereplő ténymegállapítások – az alaprendelet 28. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tényeken alapulnak. A Bizottság e tekintetben az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, az Egyesült Nemzetek adatbázisát, az indiai kormány által szolgáltatott Directorate General of Commercial Intelligence and Statistics (indiai kereskedelmi kutatási és statisztikai főigazgatóság; a továbbiakban: DGCIS) statisztikát és nyilvánosan rendelkezésre álló információkat használta fel. |
| --- | --- |

(138)

Miként az az (30) preambulumbekezdésben említésre került, mindössze egyetlen, Indiában működő exportáló gyártó tanúsított együttműködést, amely a teljes indiai termelési kapacitásnak csak felét képviselte. Ezért a következő szakaszokban szereplő ténymegállapítások – az alaprendelet 28. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tényeken alapulnak. A Bizottság e tekintetben az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, az Egyesült Nemzetek adatbázisát, az indiai kormány által szolgáltatott Directorate General of Commercial Intelligence and Statistics (indiai kereskedelmi kutatási és statisztikai főigazgatóság; a továbbiakban: DGCIS) statisztikát és nyilvánosan rendelkezésre álló információkat használta fel.

Directorate General of Commercial Intelligence and Statistics

10.1.   Gyártási és tartalékkapacitás

Gyártási és tartalékkapacitás

| (139) | A HEG együttműködő exportáló gyártó nyilvános pénzügyi információja és ellenőrzött adatai alapján (16) (17) mindkét indiai gyártó 27 %-kal növelte termelési kapacitását a (4) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálatot követően. A felülvizsgálati időszak végén a teljes termelési kapacitás Indiában évente 160 000 tonnát tett ki, amely a két gyártó között egyenlő arányban oszlott meg (18). Ezenfelül a vizsgálat feltárta, hogy a kereslet növekedése esetén az indiai exportáló gyártók valószínűleg tovább fogják növelni kapacitásukat (19). |
| --- | --- |

(139)

A HEG együttműködő exportáló gyártó nyilvános pénzügyi információja és ellenőrzött adatai alapján (16) (17) mindkét indiai gyártó 27 %-kal növelte termelési kapacitását a (4) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálatot követően. A felülvizsgálati időszak végén a teljes termelési kapacitás Indiában évente 160 000 tonnát tett ki, amely a két gyártó között egyenlő arányban oszlott meg (18). Ezenfelül a vizsgálat feltárta, hogy a kereslet növekedése esetén az indiai exportáló gyártók valószínűleg tovább fogják növelni kapacitásukat (19).

16

17

18

19

| (140) | A két indiai gyártó termelési volumene a felülvizsgálati időszakban 110 000 és 120 000 tonna között volt. A fentiek alapján a teljes indiai tartalékkapacitás a becslések szerint 40 000 és 50 000 között mozgott, vagyis az uniós fogyasztás 29–36 %-át képviselte a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(140)

A két indiai gyártó termelési volumene a felülvizsgálati időszakban 110 000 és 120 000 tonna között volt. A fentiek alapján a teljes indiai tartalékkapacitás a becslések szerint 40 000 és 50 000 között mozgott, vagyis az uniós fogyasztás 29–36 %-át képviselte a felülvizsgálati időszakban.

| (141) | A kapacitás növekedésére a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának Indiában és világszerte bekövetkezett csökkenésével párhuzamosan került sor. A felülvizsgálat tárgyát képező terméket az elektromosacél-iparban, pontosabban acélüzemben az acélhulladék beolvasztására használják. A felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának alakulása ezért összefüggésben állt az elektromos acél gyártásának alakulásával, és ahhoz hasonló tendenciát követ. A felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy Indiában és a világban az elektromos acél gyártása 2012 és a felülvizsgálati időszak (20) között csökkent, míg a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel kapcsolatos termelési kapacitás Indiában nőtt. |
| --- | --- |

(141)

A kapacitás növekedésére a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának Indiában és világszerte bekövetkezett csökkenésével párhuzamosan került sor. A felülvizsgálat tárgyát képező terméket az elektromosacél-iparban, pontosabban acélüzemben az acélhulladék beolvasztására használják. A felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának alakulása ezért összefüggésben állt az elektromos acél gyártásának alakulásával, és ahhoz hasonló tendenciát követ. A felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy Indiában és a világban az elektromos acél gyártása 2012 és a felülvizsgálati időszak (20) között csökkent, míg a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel kapcsolatos termelési kapacitás Indiában nőtt.

20

| (142) | 2014 novembere végén az indiai hatóságok a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termékek behozatalára dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki (21). Az indiai termelők várhatóan növelni fogják részesedésüket a belföldi piacon. |
| --- | --- |

(142)

2014 novembere végén az indiai hatóságok a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termékek behozatalára dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki (21). Az indiai termelők várhatóan növelni fogják részesedésüket a belföldi piacon.

21

10.2.   Harmadik országokba irányuló kivitel

Harmadik országokba irányuló kivitel

| (143) | A nyilvános pénzügyi kimutatások alapján mindkét indiai exportáló gyártó exportorientáltnak bizonyult (22) (23) a felülvizsgálati időszak alatt a teljes termelésük mintegy 60 %-át exportálták. |
| --- | --- |

(143)

A nyilvános pénzügyi kimutatások alapján mindkét indiai exportáló gyártó exportorientáltnak bizonyult (22) (23) a felülvizsgálati időszak alatt a teljes termelésük mintegy 60 %-át exportálták.

22

23

| (144) | A HEG együttműködő exportáló gyártó számára az Unió a hatályos intézkedések ellenére is fontos kiviteli célpont. A HEG kivitele érték tekintetében a teljes értékesítésének 10–17 %-át, míg mennyiség tekintetében 10–20 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban. A nem együttműködő GIL indiai társaság igen alacsony mennyiséget exportált az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt. Ezt ugyanakkor a HEG-hez képest (összesen 7 %) a GIL-re alkalmazandó (összesen 15,7 %-os) dömpingellenes és kiegyenlítő vámokkal összefüggésben kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(144)

A HEG együttműködő exportáló gyártó számára az Unió a hatályos intézkedések ellenére is fontos kiviteli célpont. A HEG kivitele érték tekintetében a teljes értékesítésének 10–17 %-át, míg mennyiség tekintetében 10–20 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban. A nem együttműködő GIL indiai társaság igen alacsony mennyiséget exportált az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt. Ezt ugyanakkor a HEG-hez képest (összesen 7 %) a GIL-re alkalmazandó (összesen 15,7 %-os) dömpingellenes és kiegyenlítő vámokkal összefüggésben kell vizsgálni.

| (145) | Az Indiából más harmadik országok piacaira irányuló kiviteli mennyiségek megállapítását szolgáló egyéb megbízhatóbb forrás hiányában az Egyesült Nemzetek adatbázisának alkalmazására került sor. Az adatbázis szerint a más harmadik országokba irányuló kivitel 2012 és 2013 között 43 %-kal növekedett, majd 2014 és 2015 között 38 %-kal csökkent 2013-hoz képest. A kiviteli mennyiség összességében csökkent 2012 és a felülvizsgálati időszak között (10 %-kal). Az indiai kivitel fő célállomásait 2015-ben az Egyesült Királyság, Szaúd-Arábia, Irán, Törökország, az Egyesült Arab Emírségek, a Koreai Köztársaság és Egyiptom jelentették. Az indiai export 2012 és 2015 között e célállomások közül néhány (például Szaúd-Arábia, az Egyesült Arab Emírségek és az Egyesült Államok) esetében növekedett, míg mások (Irán, Törökország, a Koreai Köztársaság és Egyiptom) esetében visszaesett, és összesen 9 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(145)

Az Indiából más harmadik országok piacaira irányuló kiviteli mennyiségek megállapítását szolgáló egyéb megbízhatóbb forrás hiányában az Egyesült Nemzetek adatbázisának alkalmazására került sor. Az adatbázis szerint a más harmadik országokba irányuló kivitel 2012 és 2013 között 43 %-kal növekedett, majd 2014 és 2015 között 38 %-kal csökkent 2013-hoz képest. A kiviteli mennyiség összességében csökkent 2012 és a felülvizsgálati időszak között (10 %-kal). Az indiai kivitel fő célállomásait 2015-ben az Egyesült Királyság, Szaúd-Arábia, Irán, Törökország, az Egyesült Arab Emírségek, a Koreai Köztársaság és Egyiptom jelentették. Az indiai export 2012 és 2015 között e célállomások közül néhány (például Szaúd-Arábia, az Egyesült Arab Emírségek és az Egyesült Államok) esetében növekedett, míg mások (Irán, Törökország, a Koreai Köztársaság és Egyiptom) esetében visszaesett, és összesen 9 %-kal csökkent.

| (146) | Bár 2012-ben Oroszország volumen tekintetében az indiai gyártók harmadik legnagyobb exportpiacát jelentette, miután Oroszország az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára 16,04 % és 32,83 % közötti ad valorem vámot vezetett be 2012 decemberében, (24) az Indiából Oroszországba irányuló export 86 %-kal, 4 415 tonnáról 638 tonnára esett vissza 2015-ben. |
| --- | --- |

(146)

Bár 2012-ben Oroszország volumen tekintetében az indiai gyártók harmadik legnagyobb exportpiacát jelentette, miután Oroszország az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára 16,04 % és 32,83 % közötti ad valorem vámot vezetett be 2012 decemberében, (24) az Indiából Oroszországba irányuló export 86 %-kal, 4 415 tonnáról 638 tonnára esett vissza 2015-ben.

ad valorem

24

| (147) | Az Egyesült Nemzetek adatbázisában szereplő, kiviteli mennyiségekkel kapcsolatos információ összevethető a DGCIS statisztikával, amely az Egyesült Nemzetek adatbázisában észlelthez hasonló tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(147)

Az Egyesült Nemzetek adatbázisában szereplő, kiviteli mennyiségekkel kapcsolatos információ összevethető a DGCIS statisztikával, amely az Egyesült Nemzetek adatbázisában észlelthez hasonló tendenciát mutatott.

| (148) | Ezenfelül a HEG együttműködő exportáló gyártó más harmadik országokba irányuló kivitele is hasonló tendenciát követett, azaz a más harmadik országokba irányuló kivitel mennyisége 2012 és 2013 között emelkedett, míg 2014 és a felülvizsgálati időszak között csökkent, és a figyelembe vett időszak során összességében csökkenő tendenciát követett. Meg kell jegyezni, hogy a kiviteli mennyiségek említett csökkenése ellenére a teljes volumen a felülvizsgálati időszakban jelentős maradt, 20 000 tonna és 30 000 tonna között mozgott. |
| --- | --- |

(148)

Ezenfelül a HEG együttműködő exportáló gyártó más harmadik országokba irányuló kivitele is hasonló tendenciát követett, azaz a más harmadik országokba irányuló kivitel mennyisége 2012 és 2013 között emelkedett, míg 2014 és a felülvizsgálati időszak között csökkent, és a figyelembe vett időszak során összességében csökkenő tendenciát követett. Meg kell jegyezni, hogy a kiviteli mennyiségek említett csökkenése ellenére a teljes volumen a felülvizsgálati időszakban jelentős maradt, 20 000 tonna és 30 000 tonna között mozgott.

| (149) | Az Egyesült Nemzetek adatbázisa alapján az exportárszinteket illetően a vizsgálat feltárta, hogy bizonyos országokba, például az Egyesült Államokba és a Koreai Köztársaságba irányuló, 2012 és 2014 között az uniós áraknál átlagosan alacsonyabb indiai export ára 2015-ben nagyjából az uniós árak szintjére emelkedett. Ezenfelül a más országokba, például Szaúd-Arábiába irányuló, 2012 és 2014 között az uniós áraknál alacsonyabb indiai export ára 2015-ben az uniós áraknál nagyobb mértékben nőtt. Ráadásul az egyes más országokba, például Törökországba irányuló indiai export a figyelembe vett teljes időszakban továbbra is az uniós áraknál alacsonyabb volt. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy az említett adatbázisban szereplő árak nem tesznek különbséget az eltérő terméktípusok között, ezért ezen az alapon az ilyen ár-összehasonlítás megbízhatósága korlátozott. |
| --- | --- |

(149)

Az Egyesült Nemzetek adatbázisa alapján az exportárszinteket illetően a vizsgálat feltárta, hogy bizonyos országokba, például az Egyesült Államokba és a Koreai Köztársaságba irányuló, 2012 és 2014 között az uniós áraknál átlagosan alacsonyabb indiai export ára 2015-ben nagyjából az uniós árak szintjére emelkedett. Ezenfelül a más országokba, például Szaúd-Arábiába irányuló, 2012 és 2014 között az uniós áraknál alacsonyabb indiai export ára 2015-ben az uniós áraknál nagyobb mértékben nőtt. Ráadásul az egyes más országokba, például Törökországba irányuló indiai export a figyelembe vett teljes időszakban továbbra is az uniós áraknál alacsonyabb volt. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy az említett adatbázisban szereplő árak nem tesznek különbséget az eltérő terméktípusok között, ezért ezen az alapon az ilyen ár-összehasonlítás megbízhatósága korlátozott.

| (150) | Az együttműködő exportáló gyártó más harmadik országokba irányuló kivitelének áraira vonatkozó információ elemzése rámutatott arra, hogy az uniós piacon az átlagárak 2012 és 2014 között meghaladták a HEG más harmadik országokban alkalmazott átlagárait (naptári év alapján korrigált átlagárak, mivel az adatokat pénzügyi éves alapon bocsátották rendelkezésre), míg a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon irányadó átlagárak a HEG más harmadik országokban alkalmazott átlagárai alatt maradtak. |
| --- | --- |

(150)

Az együttműködő exportáló gyártó más harmadik országokba irányuló kivitelének áraira vonatkozó információ elemzése rámutatott arra, hogy az uniós piacon az átlagárak 2012 és 2014 között meghaladták a HEG más harmadik országokban alkalmazott átlagárait (naptári év alapján korrigált átlagárak, mivel az adatokat pénzügyi éves alapon bocsátották rendelkezésre), míg a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon irányadó átlagárak a HEG más harmadik országokban alkalmazott átlagárai alatt maradtak.

| (151) | Az indiai exportáló gyártók egyéb harmadik országok piacán alkalmazott árai pontos szintjének megállapításához más adat nem állt rendelkezésre. |
| --- | --- |

(151)

Az indiai exportáló gyártók egyéb harmadik országok piacán alkalmazott árai pontos szintjének megállapításához más adat nem állt rendelkezésre.

10.3.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (152) | Az uniós piac vonzerejét bizonyította, hogy a hatályba levő dömpingellenes és kiegyenlítő vámok ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termék továbbra is eljutott az Unió piacára. A figyelembe vett időszakban India továbbra is az Unióba exportáló második legnagyobb ország volt Kína után. India Unióba irányuló kivitele a 2012 és a felülvizsgálati időszak között bekövetkezett csökkenés ellenére volumen és piaci részesedés szempontjából az alábbi (179) preambulumbekezdésben ismertetett módon jelentős maradt. |
| --- | --- |

(152)

Az uniós piac vonzerejét bizonyította, hogy a hatályba levő dömpingellenes és kiegyenlítő vámok ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termék továbbra is eljutott az Unió piacára. A figyelembe vett időszakban India továbbra is az Unióba exportáló második legnagyobb ország volt Kína után. India Unióba irányuló kivitele a 2012 és a felülvizsgálati időszak között bekövetkezett csökkenés ellenére volumen és piaci részesedés szempontjából az alábbi (179) preambulumbekezdésben ismertetett módon jelentős maradt.

| (153) | Az Unióba irányuló exportértékesítések intézkedések hatályon kívül helyezése esetén bekövetkező lehetséges alakulását az indiai tartalékkapacitás mellett a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának Indiában és világszerte történt általános csökkenése tükrében kell vizsgálni. Ez minden bizonnyal fokozottan arra ösztönzi majd az indiai exportáló gyártókat – különösen tekintettel e gyártók exportorientált üzleti modelljére –, hogy további exportpiacokat fedezzenek fel. Az uniós intézkedések hatályon kívül helyezése és az uniós piachoz való hozzáférés dömpingellenes és kiegyenlítő vámok alóli mentessé válása esetén is ezért valószínűleg a rendelkezésre álló tartalékkapacitás nagy részét valóban az uniós piacra irányuló kivitelre fogják fordítani. Közelebbről, mivel a vizsgálat azt mutatta, hogy miközben egyes exportpiacokon (például Szaúd-Arábiában, az Egyesült Arab Emírségekben és az Egyesült Királyságban) az indiai kivitel 2015-ben nőtt, az Indiából harmadik országok piacaira irányuló összes kivitel csökkenő tendenciát mutatott. Ez azt mutatja, hogy egyes harmadik országok látszólag korlátozott kapacitással rendelkeznek a további exportmennyiségek felvételére. |
| --- | --- |

(153)

Az Unióba irányuló exportértékesítések intézkedések hatályon kívül helyezése esetén bekövetkező lehetséges alakulását az indiai tartalékkapacitás mellett a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának Indiában és világszerte történt általános csökkenése tükrében kell vizsgálni. Ez minden bizonnyal fokozottan arra ösztönzi majd az indiai exportáló gyártókat – különösen tekintettel e gyártók exportorientált üzleti modelljére –, hogy további exportpiacokat fedezzenek fel. Az uniós intézkedések hatályon kívül helyezése és az uniós piachoz való hozzáférés dömpingellenes és kiegyenlítő vámok alóli mentessé válása esetén is ezért valószínűleg a rendelkezésre álló tartalékkapacitás nagy részét valóban az uniós piacra irányuló kivitelre fogják fordítani. Közelebbről, mivel a vizsgálat azt mutatta, hogy miközben egyes exportpiacokon (például Szaúd-Arábiában, az Egyesült Arab Emírségekben és az Egyesült Királyságban) az indiai kivitel 2015-ben nőtt, az Indiából harmadik országok piacaira irányuló összes kivitel csökkenő tendenciát mutatott. Ez azt mutatja, hogy egyes harmadik országok látszólag korlátozott kapacitással rendelkeznek a további exportmennyiségek felvételére.

| (154) | Ezenfelül, az (146) preambulumbekezdésben szereplő hivatkozásnak megfelelően, Oroszország dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára. Az indiai exportáló gyártók ezért korlátozottan férnek hozzá ehhez a piachoz, és nem tudják növelni az Oroszországba irányuló kivitelük mennyiségét vagy nem képesek arra, hogy kivitelüket Oroszországba irányítsák, ahogyan azt az e célállomásra irányuló kivitel 2012-es visszaesése is mutatta. |
| --- | --- |

(154)

Ezenfelül, az (146) preambulumbekezdésben szereplő hivatkozásnak megfelelően, Oroszország dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára. Az indiai exportáló gyártók ezért korlátozottan férnek hozzá ehhez a piachoz, és nem tudják növelni az Oroszországba irányuló kivitelük mennyiségét vagy nem képesek arra, hogy kivitelüket Oroszországba irányítsák, ahogyan azt az e célállomásra irányuló kivitel 2012-es visszaesése is mutatta.

| (155) | Ennek alapján valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az indiai exportáló gyártók továbbra is jelentős mennyiségeket fognak exportálni az Unióba, és még növelik is a jelenlegi kiviteli mennyiségeket, tekintettel a jelentős tartalékkapacitásukra. Valószínűleg ez az együttműködő exportáló gyártót majd arra készteti, hogy az uniós piacon már erős jelenlétét tovább növelje, és ez még valószínűbb a nem együttműködő exportáló gyártó esetén, amelyre az együttműködő exportáló gyártóhoz képest magasabb vámszint vonatkozik, és amely szinte felhagyott az uniós piacra irányuló kivitellel. |
| --- | --- |

(155)

Ennek alapján valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az indiai exportáló gyártók továbbra is jelentős mennyiségeket fognak exportálni az Unióba, és még növelik is a jelenlegi kiviteli mennyiségeket, tekintettel a jelentős tartalékkapacitásukra. Valószínűleg ez az együttműködő exportáló gyártót majd arra készteti, hogy az uniós piacon már erős jelenlétét tovább növelje, és ez még valószínűbb a nem együttműködő exportáló gyártó esetén, amelyre az együttműködő exportáló gyártóhoz képest magasabb vámszint vonatkozik, és amely szinte felhagyott az uniós piacra irányuló kivitellel.

10.4.   Következtetés a támogatás folytatódásának valószínűségéről

Következtetés a támogatás folytatódásának valószínűségéről

| (156) | A fenti elemzés arra mutat rá, hogy i. a támogatott indiai behozatal az uniós piacra továbbra is jelentős mennyiségben jutott el a felülvizsgálati időszakban; ii. a támogatási rendszerek az előrelátható jövőben továbbra is rendelkezésre fognak állni; iii. mindkét indiai gyártó exportorientált és rendelkeznek tartalékkapacitással, amelyet az unióba irányuló áru kiviteli mennyiségek növelésére lehetne fordítani; iv. a fogyasztás világszerte csökkenő tendenciát mutat, ezáltal csökkenti egyes más harmadik országokra irányuló kivitel lehetőségét; v. a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termékkel szemben Oroszországban bevezetett dömpingellenes intézkedések létezése tovább korlátozza az indiai exportáló gyártók kiviteli lehetőségeit. Következésképpen valószínű, hogy az intézkedések megszüntetése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termék továbbra is jelentős mennyiségben, támogatott árakon jut majd a piacra. |
| --- | --- |

(156)

A fenti elemzés arra mutat rá, hogy i. a támogatott indiai behozatal az uniós piacra továbbra is jelentős mennyiségben jutott el a felülvizsgálati időszakban; ii. a támogatási rendszerek az előrelátható jövőben továbbra is rendelkezésre fognak állni; iii. mindkét indiai gyártó exportorientált és rendelkeznek tartalékkapacitással, amelyet az unióba irányuló áru kiviteli mennyiségek növelésére lehetne fordítani; iv. a fogyasztás világszerte csökkenő tendenciát mutat, ezáltal csökkenti egyes más harmadik országokra irányuló kivitel lehetőségét; v. a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termékkel szemben Oroszországban bevezetett dömpingellenes intézkedések létezése tovább korlátozza az indiai exportáló gyártók kiviteli lehetőségeit. Következésképpen valószínű, hogy az intézkedések megszüntetése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termék továbbra is jelentős mennyiségben, támogatott árakon jut majd a piacra.

| (157) | A fentiek alapján az alaprendelet 18. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a támogatás folytatódásának. |
| --- | --- |

(157)

A fentiek alapján az alaprendelet 18. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a támogatás folytatódásának.

| (158) | A közzétételt követően az egyetlen együttműködő indiai exportáló gyártó, a HEG azt állította, hogy a Bizottság a támogatás folytatódása valószínűségének értékelése során nem vette figyelembe a felülvizsgálati időszakot követő időszakhoz kapcsolódó tényállást. E tekintetben az együttműködő indiai exportáló gyártó kijelentette, hogy az alaprendelet 28. cikkének alkalmazása során a Bizottság nem vette figyelembe azt, hogy a GIL, a felülvizsgálat tárgyát képező termék másik indiai gyártója az Unióban beruházott egy gyártólétesítménybe, azaz a Graphite Cova GmbH társaságba (a továbbiakban GIL Cova). A HEG azt is előadta, hogy a GIL hosszú távú stratégiai szerződéssel rendelkezik az égetett zöld elektródák (vagyis egy félkész termék) GIL Cova grafitizáló létesítményének történő értékesítésére. A HEG azt is állította, hogy a GIL stratégiai beruházása miatt helytelen a Bizottság következtetése, amely szerint az Indiából az Unióba irányuló kivitel növekedni fog, továbbá előadta, hogy puszta feltételezésen alapul az a megállapítás, hogy mindkét indiai gyártó rendelkezik tartalékkapacitással az exportra. A HEG azt is kijelentette, hogy az intézkedések hatályvesztése nem fogja növelni az Unióba irányuló kivitelt a felülvizsgálati időszakot követően Indiából az Unióba irányuló kivitel (beleértve a HEG Unióba irányuló kivitelének) csökkenő tendenciája alapján. |
| --- | --- |

(158)

A közzétételt követően az egyetlen együttműködő indiai exportáló gyártó, a HEG azt állította, hogy a Bizottság a támogatás folytatódása valószínűségének értékelése során nem vette figyelembe a felülvizsgálati időszakot követő időszakhoz kapcsolódó tényállást. E tekintetben az együttműködő indiai exportáló gyártó kijelentette, hogy az alaprendelet 28. cikkének alkalmazása során a Bizottság nem vette figyelembe azt, hogy a GIL, a felülvizsgálat tárgyát képező termék másik indiai gyártója az Unióban beruházott egy gyártólétesítménybe, azaz a Graphite Cova GmbH társaságba (a továbbiakban GIL Cova). A HEG azt is előadta, hogy a GIL hosszú távú stratégiai szerződéssel rendelkezik az égetett zöld elektródák (vagyis egy félkész termék) GIL Cova grafitizáló létesítményének történő értékesítésére. A HEG azt is állította, hogy a GIL stratégiai beruházása miatt helytelen a Bizottság következtetése, amely szerint az Indiából az Unióba irányuló kivitel növekedni fog, továbbá előadta, hogy puszta feltételezésen alapul az a megállapítás, hogy mindkét indiai gyártó rendelkezik tartalékkapacitással az exportra. A HEG azt is kijelentette, hogy az intézkedések hatályvesztése nem fogja növelni az Unióba irányuló kivitelt a felülvizsgálati időszakot követően Indiából az Unióba irányuló kivitel (beleértve a HEG Unióba irányuló kivitelének) csökkenő tendenciája alapján.

| (159) | Ezenfelül a HEG előadta, hogy a termelési kapacitásának növelésére vonatkozó terve kizárólag a HEG elnökének látomása volt a 2010-es kedvező gazdasági forgatókönyv tükrében. A HEG 2016. március 31-én záruló évre vonatkozó beszámolójában az igazgatóság már nem tárgyal a kapacitások kibővítésére vonatkozó új javaslatokat. |
| --- | --- |

(159)

Ezenfelül a HEG előadta, hogy a termelési kapacitásának növelésére vonatkozó terve kizárólag a HEG elnökének látomása volt a 2010-es kedvező gazdasági forgatókönyv tükrében. A HEG 2016. március 31-én záruló évre vonatkozó beszámolójában az igazgatóság már nem tárgyal a kapacitások kibővítésére vonatkozó új javaslatokat.

| (160) | A Bizottság által a más harmadik országok piacaira irányuló kivitelt illetően az (149)) és a (150) preambulumbekezdésben végzett ár-összehasonlítással kapcsolatban a HEG az unióba irányuló kivitelének CIF fuvarparitáson meghatározott átlagos áraihoz képest négy másik harmadik országba irányuló kivitelének CIF/CFR fuvarparitáson meghatározott átlagárainak elemzését mutatta be, és arra a következtetésre jutott, hogy általában véve a négy másik harmadik országba irányuló kivitelének átlagára meghaladta az Unióba irányuló kivitelének átlagárát. A HEG ezért rögzítette, hogy egy alacsonyabb árszintű uniós piac az összehasonlításban kevésbé lenne vonzó. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság által a más harmadik országok piacaira irányuló kivitelt illetően az (149)) és a (150) preambulumbekezdésben végzett ár-összehasonlítással kapcsolatban a HEG az unióba irányuló kivitelének CIF fuvarparitáson meghatározott átlagos áraihoz képest négy másik harmadik országba irányuló kivitelének CIF/CFR fuvarparitáson meghatározott átlagárainak elemzését mutatta be, és arra a következtetésre jutott, hogy általában véve a négy másik harmadik országba irányuló kivitelének átlagára meghaladta az Unióba irányuló kivitelének átlagárát. A HEG ezért rögzítette, hogy egy alacsonyabb árszintű uniós piac az összehasonlításban kevésbé lenne vonzó.

| (161) | Ami a HEG-nek a GIL GIL Cova-ba történt beruházásával kapcsolatos kijelentését illeti, a figyelembe vett időszakban a GIL nagyon csekély mennyiséget exportált az uniós piacra. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy ez nem pusztán a GIL GIL Cova-ba történt beruházásának, hanem a GIL India Unióba irányuló exportját terhelő magas dömpingellenes és kiegyenlítő vámok (összesen 15,7 %) következménye is. Ezért valószínű, hogy a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedéseket hatályon kívül helyezése esetén a GIL a GIL Cova-ban végzett beruházása ellenére folytatni fogja az Unióba irányuló kivitelét, figyelembe véve a rendelkezésre álló tartalékkapacitását és az uniós piac fenti (152)–(155) preambulumbekezdésben ismertetett vonzerejét is. |
| --- | --- |

(161)

Ami a HEG-nek a GIL GIL Cova-ba történt beruházásával kapcsolatos kijelentését illeti, a figyelembe vett időszakban a GIL nagyon csekély mennyiséget exportált az uniós piacra. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy ez nem pusztán a GIL GIL Cova-ba történt beruházásának, hanem a GIL India Unióba irányuló exportját terhelő magas dömpingellenes és kiegyenlítő vámok (összesen 15,7 %) következménye is. Ezért valószínű, hogy a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedéseket hatályon kívül helyezése esetén a GIL a GIL Cova-ban végzett beruházása ellenére folytatni fogja az Unióba irányuló kivitelét, figyelembe véve a rendelkezésre álló tartalékkapacitását és az uniós piac fenti (152)–(155) preambulumbekezdésben ismertetett vonzerejét is.

| (162) | Ami a HEG-nek a felülvizsgálati időszakot követő export tendenciára vonatkozó kijelentését illeti, ki kell emelni, hogy az említett kivitelre a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatályban léte alatt került sor. Következésképpen valószínű, hogy még amennyiben a felülvizsgálati időszakot követően a HEG kivitele csökkenő tendenciát mutat is, a HEG Unióba irányuló exportja növekedni fog a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, figyelembe véve, hogy a HEG az uniós piacra továbbra is jelentősen dömpingelt és támogatott áron exportált és tekintettel az exportorientált üzleti modelljére, valamint a tartalékkapacitására, amelynek jövőbeli növekedése nem kizárt, ha a HEG termékei iránti kereslet a fenti (139)–(155) preambulumbekezdésben foglaltak szerint megnövekszik. |
| --- | --- |

(162)

Ami a HEG-nek a felülvizsgálati időszakot követő export tendenciára vonatkozó kijelentését illeti, ki kell emelni, hogy az említett kivitelre a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatályban léte alatt került sor. Következésképpen valószínű, hogy még amennyiben a felülvizsgálati időszakot követően a HEG kivitele csökkenő tendenciát mutat is, a HEG Unióba irányuló exportja növekedni fog a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, figyelembe véve, hogy a HEG az uniós piacra továbbra is jelentősen dömpingelt és támogatott áron exportált és tekintettel az exportorientált üzleti modelljére, valamint a tartalékkapacitására, amelynek jövőbeli növekedése nem kizárt, ha a HEG termékei iránti kereslet a fenti (139)–(155) preambulumbekezdésben foglaltak szerint megnövekszik.

| (163) | Ezenfelül a HEG kapacitás növelésére irányuló szándékát illetően ki kell emelni, hogy a 2016-os helyszíni vizsgálat során a HEG az ügyön dolgozó csoportnak a HEG-csoportról áttekintést adó kisfilmet mutatott be. Az említett filmben bemutatott egyik elemet a vállalat termelési kapacitásának növelésére vonatkozó tervei jelentették. Ráadásul a helyszíni vizsgálat során a vállalat képviselői kifejtették, hogy ezeket a terveket jelenleg felfüggesztették, figyelembe véve, hogy a vállalat nem használja ki teljesen a kapacitását és hogy a globális kereslet csökken. Ezért valószínű, hogy a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piacon a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termék iránti kereslet növekedni fog, és ezért a HEG ösztönzést kap a kapacitásának a kereslet kielégítése céljából történő megnövelésére. |
| --- | --- |

(163)

Ezenfelül a HEG kapacitás növelésére irányuló szándékát illetően ki kell emelni, hogy a 2016-os helyszíni vizsgálat során a HEG az ügyön dolgozó csoportnak a HEG-csoportról áttekintést adó kisfilmet mutatott be. Az említett filmben bemutatott egyik elemet a vállalat termelési kapacitásának növelésére vonatkozó tervei jelentették. Ráadásul a helyszíni vizsgálat során a vállalat képviselői kifejtették, hogy ezeket a terveket jelenleg felfüggesztették, figyelembe véve, hogy a vállalat nem használja ki teljesen a kapacitását és hogy a globális kereslet csökken. Ezért valószínű, hogy a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piacon a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termék iránti kereslet növekedni fog, és ezért a HEG ösztönzést kap a kapacitásának a kereslet kielégítése céljából történő megnövelésére.

| (164) | A HEG-nek az uniós piaci és más harmadik országok piacán irányadó árak közti eltérésre vonatkozó állítását illetően ki kell emelni, hogy a Bizottság által az (149) és a (150) preambulumbekezdésben elvégzett összehasonlítás az indiai exportáló gyártók más harmadik országok piacán alkalmazott átlagárainak és az indiai gyártók uniós piacon alkalmazott átlagárai helyett az uniós gyártók uniós piacon alkalmazott átlagárainak összevetését jelenti. Emlékeztetni kell arra, hogy a HEG uniós piacon alkalmazott átlagára jelentősen dömpingelt és az uniós gyártók átlagos ára alá kínál, ezért nem alkalmas a szóban forgó összehasonlítás céljára. |
| --- | --- |

(164)

A HEG-nek az uniós piaci és más harmadik országok piacán irányadó árak közti eltérésre vonatkozó állítását illetően ki kell emelni, hogy a Bizottság által az (149) és a (150) preambulumbekezdésben elvégzett összehasonlítás az indiai exportáló gyártók más harmadik országok piacán alkalmazott átlagárainak és az indiai gyártók uniós piacon alkalmazott átlagárai helyett az uniós gyártók uniós piacon alkalmazott átlagárainak összevetését jelenti. Emlékeztetni kell arra, hogy a HEG uniós piacon alkalmazott átlagára jelentősen dömpingelt és az uniós gyártók átlagos ára alá kínál, ezért nem alkalmas a szóban forgó összehasonlítás céljára.

| (165) | A fentiekre tekintettel a HEG előadásait a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(165)

A fentiekre tekintettel a HEG előadásait a Bizottság elutasította.

| (166) | Következésképpen megerősítést nyer az a bizottsági következtetés, amely szerint az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a támogatás folytatódása. |
| --- | --- |

(166)

Következésképpen megerősítést nyer az a bizottsági következtetés, amely szerint az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a támogatás folytatódása.

D.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (167) | A felülvizsgálati időszak alatt nyolc gyártó (két önálló vállalat és két csoport) állított elő az Unióban a hasonló terméket. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(167)

A felülvizsgálati időszak alatt nyolc gyártó (két önálló vállalat és két csoport) állított elő az Unióban a hasonló terméket. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

2.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (168) | Ahogyan az az (141) preambulumbekezdésben is szerepel, a felülvizsgálat tárgyát képező termék iparának helyzete szorosan összefügg az elektromosacél-ipar helyzetével, mivel a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az elektromosacél-gyártó kemencében a fémhulladék beolvasztásához használják. Ebben az összefüggésben a figyelembe vett időszakban az elektromosacél-iparban negatív piaci körülmények érvényesültek a fogyasztás egyidejű csökkenése mellett, amely a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásában is tükröződött. |
| --- | --- |

(168)

Ahogyan az az (141) preambulumbekezdésben is szerepel, a felülvizsgálat tárgyát képező termék iparának helyzete szorosan összefügg az elektromosacél-ipar helyzetével, mivel a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az elektromosacél-gyártó kemencében a fémhulladék beolvasztásához használják. Ebben az összefüggésben a figyelembe vett időszakban az elektromosacél-iparban negatív piaci körülmények érvényesültek a fogyasztás egyidejű csökkenése mellett, amely a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásában is tükröződött.

| (169) | Minthogy az érintett terméknek Indiában csak két indiai exportáló gyártója van, az alaprendelet 29. cikkében rögzített bizalmas jelleg megőrzése érdekében az Indiából és más harmadik országokból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló behozatalára vonatkozó adatok nem pontos számok formájában jelennek meg. |
| --- | --- |

(169)

Minthogy az érintett terméknek Indiában csak két indiai exportáló gyártója van, az alaprendelet 29. cikkében rögzített bizalmas jelleg megőrzése érdekében az Indiából és más harmadik országokból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló behozatalára vonatkozó adatok nem pontos számok formájában jelennek meg.

3.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (170) | A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak hozzáadásával határozta meg:






  i. | a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott válaszok ellenőrzését követően megállapított értékesítése, |
| --- | --- | --- |

(170)

A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak hozzáadásával határozta meg:

i.

a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott válaszok ellenőrzését követően megállapított értékesítése,

| ii. | a mintába fel nem vett együttműködő uniós gyártók értékesítése a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján, |
| --- | --- |

ii.

a mintába fel nem vett együttműködő uniós gyártók értékesítése a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján,

| iii. | a mintába fel nem vett nem együttműködő uniós gyártók értékesítése az éves beszámolóikban szereplő adatok alapján, |
| --- | --- |

iii.

a mintába fel nem vett nem együttműködő uniós gyártók értékesítése az éves beszámolóikban szereplő adatok alapján,

| iv. | behozatal Indiából a 14. cikk (6 bekezdése szerinti adatbázis alapján és |
| --- | --- |

iv.

behozatal Indiából a 14. cikk (6 bekezdése szerinti adatbázis alapján és

| v. | minden más harmadik országból származó behozatal az Eurostat adatai alapján (TARIC szinten). |
| --- | --- |

v.

minden más harmadik országból származó behozatal az Eurostat adatai alapján (TARIC szinten).

| (171) | Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós felhasználás (tonnában) | 151 508 | 140 244 | 146 637 | 139 974 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 97 | 92 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolója, a felülvizsgálati kérelem, Eurostat (TARIC--szintű), 14. cikk (6 bekezdése szerinti adatbázis. |

(171)

Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Uniós felhasználás (tonnában)

151 508

140 244

146 637

139 974

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

97

97

92

92

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolója, a felülvizsgálati kérelem, Eurostat (TARIC--szintű), 14. cikk (6 bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (172) | Az uniós felhasználás 8 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban az uniós felhasználás 2013-ban 7 %-kal csökkent, 2013 és 2014 között 4 %-kal javult, majd ezt követően 5 %-kal ismételten visszaesett 2014 és a felülvizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(172)

Az uniós felhasználás 8 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban az uniós felhasználás 2013-ban 7 %-kal csökkent, 2013 és 2014 között 4 %-kal javult, majd ezt követően 5 %-kal ismételten visszaesett 2014 és a felülvizsgálati időszak között.

| (173) | Ahogy az az (141) és a (168) preambulumbekezdésben szerepel, a kereslet általános visszaesését az elektromosacél-iparban uralkodó negatív piaci körülmények eredményezték, mivel a grafitelektródák értékesítési volumene az elektromos kemencékben előállított acél mennyiségének alakulását követi. |
| --- | --- |

(173)

Ahogy az az (141) és a (168) preambulumbekezdésben szerepel, a kereslet általános visszaesését az elektromosacél-iparban uralkodó negatív piaci körülmények eredményezték, mivel a grafitelektródák értékesítési volumene az elektromos kemencékben előállított acél mennyiségének alakulását követi.

| (174) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy a piaci részesedés és felhasználás elemzésének figyelembe kell vennie az uniós gyártók egyesült államokbeli, mexikói, japán és malajziai kapcsolt vállalkozásaiból történő behozatalát, amely az elmúlt három évben jelentősen növekedhetett. |
| --- | --- |

(174)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy a piaci részesedés és felhasználás elemzésének figyelembe kell vennie az uniós gyártók egyesült államokbeli, mexikói, japán és malajziai kapcsolt vállalkozásaiból történő behozatalát, amely az elmúlt három évben jelentősen növekedhetett.

| (175) | Minden más harmadik országból származó behozatalt – a fenti (170) bekezdésben foglalt magyarázatnak megfelelően – kellően figyelembe vettek az Uniós felhasználás meghatározása során, következésképpen azt a teljes felhasználás megfelelően tükrözi. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(175)

Minden más harmadik országból származó behozatalt – a fenti (170) bekezdésben foglalt magyarázatnak megfelelően – kellően figyelembe vettek az Uniós felhasználás meghatározása során, következésképpen azt a teljes felhasználás megfelelően tükrözi. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

4.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.1.   Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése

3. táblázat

3. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

| Ország | | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | A behozatal mennyisége (tonna) | 9 000 –10 000 | 5 000 –6 000 | 7 000 –8 000 | 6 500 –7 500 |
| | Az indexált behozatal mennyisége (2012 = 100) | 100 | 57 | 80 | 74 |
| Piaci részesedés (%) | 6–7 | 3–4 | 5–6 | 4–5 |
| Piaci részesedés index | 100 | 62 | 83 | 80 |
| Forrás: 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

Ország

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

India

A behozatal mennyisége (tonna)

9 000 –10 000

5 000 –6 000

7 000 –8 000

6 500 –7 500

Az indexált behozatal mennyisége (2012 = 100)

Az indexált behozatal mennyisége (2012 = 100)

100

100

57

57

80

80

74

74

Piaci részesedés (%)

6–7

3–4

5–6

4–5

Piaci részesedés index

Piaci részesedés index

100

100

62

62

83

83

80

80

Forrás: 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (176) | A behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban csökkent. 2013-ban jelentősen (43 %-kal) visszaesett, 2014-ben élénkülést mutatott, majd a felülvizsgálati időszakban ismételten csökkent. Egészében véve 26 %-os visszaesést észleltek a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(176)

A behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban csökkent. 2013-ban jelentősen (43 %-kal) visszaesett, 2014-ben élénkülést mutatott, majd a felülvizsgálati időszakban ismételten csökkent. Egészében véve 26 %-os visszaesést észleltek a figyelembe vett időszakban.

| (177) | A Bizottság a behozatal piaci részesedését a fenti (170)) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság a behozatal piaci részesedését a fenti (170)) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg.

| (178) | A piaci részesedés a behozatali mennyiséghez hasonló tendenciát mutatott, vagyis 2012 és 2013 között csökkent, 2013 és 2014 között nőtt, majd 2014 és a felülvizsgálati időszak között ismételten csökkent. A teljes piaci részesedés 1,2 százalékponttal csökkent a felülvizsgálati időszakban a 2012-es szinthez képest. |
| --- | --- |

(178)

A piaci részesedés a behozatali mennyiséghez hasonló tendenciát mutatott, vagyis 2012 és 2013 között csökkent, 2013 és 2014 között nőtt, majd 2014 és a felülvizsgálati időszak között ismételten csökkent. A teljes piaci részesedés 1,2 százalékponttal csökkent a felülvizsgálati időszakban a 2012-es szinthez képest.

| (179) | A figyelembe vett időszak kezdetén az indiai behozatal piaci részesedése 6–7 % között mozgott. A felülvizsgálati időszak végére ez a részesedés 4–5 % közé esett vissza. |
| --- | --- |

(179)

A figyelembe vett időszak kezdetén az indiai behozatal piaci részesedése 6–7 % között mozgott. A felülvizsgálati időszak végére ez a részesedés 4–5 % közé esett vissza.

4.2.   Az érintett országból származó behozatal árai

Az érintett országból származó behozatal árai

| (180) | A Bizottság az indiai behozatal áraira jellemző tendenciát az 14. cikk (6 bekezdése szerinti adatbázisban rögzített adatok alapján állapította meg. Ezek nagyjából megfeleltek az együttműködő exportáló gyártó által bejelentett áraknak. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság az indiai behozatal áraira jellemző tendenciát az 14. cikk (6 bekezdése szerinti adatbázisban rögzített adatok alapján állapította meg. Ezek nagyjából megfeleltek az együttműködő exportáló gyártó által bejelentett áraknak.

| (181) | Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importár
   (*1)











  Ország | | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | Importárak (EUR/tonna) | 2 500 –3 500 | 3 000 –4 000 | 2 500 –3 500 | 2 200 –3 200 |
| | Index (2012 = 100) | 100 | 105 | 89 | 86 |
| Forrás: 14. cikk (6 bekezdése szerinti adatbázis. |

(181)

Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importár
   (*1)

Importár

*1

Ország

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

India

Importárak (EUR/tonna)

2 500 –3 500

3 000 –4 000

2 500 –3 500

2 200 –3 200

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

105

105

89

89

86

86

Forrás: 14. cikk (6 bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (182) | A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak összességében véve 14 %-kal csökkentek. Az importárak 2012 és 2013 között 5 %-kal nőttek, 2014-ben 16 %-kal csökkentek, majd a felülvizsgálati időszakban 3 %-kal tovább csökkentek. |
| --- | --- |

(182)

A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak összességében véve 14 %-kal csökkentek. Az importárak 2012 és 2013 között 5 %-kal nőttek, 2014-ben 16 %-kal csökkentek, majd a felülvizsgálati időszakban 3 %-kal tovább csökkentek.

4.3.   Áralákínálás

Áralákínálás

| (183) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze: i. a mintában résztvevő uniós gyártók által az uniós piacon független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint ii. az indiai együttműködő exportáló gyártók uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás és fuvardíj (CIF) paritás alapján állapítottak meg, és megfelelően kiigazítottak a dömpingellenes/kiegyenlítő vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(183)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze: i. a mintában résztvevő uniós gyártók által az uniós piacon független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint ii. az indiai együttműködő exportáló gyártók uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás és fuvardíj (CIF) paritás alapján állapítottak meg, és megfelelően kiigazítottak a dömpingellenes/kiegyenlítő vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (184) | Az árakat terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, az engedmények és a visszatérítések levonása után hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(184)

Az árakat terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, az engedmények és a visszatérítések levonása után hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki.

| (185) | Az összehasonlítás az együttműködő exportáló gyártó vonatkozásában az uniós piacon 3 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutatott a felülvizsgálati időszakban. Mindamellett a hatályban a dömpingellenes és kiegyenlítő vám számításokból történő levonásával az alákínálási különbözet 9 %-os lenne. Ami a nem együttműködő exportáló gyártót illeti, nagyon csekély mennyiségeket importált a felülvizsgálati időszakban. A Bizottság ennek ellenére elvégezte az alákínálás becslését. A Bizottság 12 %-os alákínálási különbözetet állapított meg, amikor a hatályban a dömpingellenes és kiegyenlítő vámot a számításokból levonta. A becslés azonban nagyon csekély import mennyiségen alapszik, és az együttműködés hiánya miatt nem veszi figyelembe a terméktípusokat. Következésképpen annak megbízhatósága korlátozott. |
| --- | --- |

(185)

Az összehasonlítás az együttműködő exportáló gyártó vonatkozásában az uniós piacon 3 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutatott a felülvizsgálati időszakban. Mindamellett a hatályban a dömpingellenes és kiegyenlítő vám számításokból történő levonásával az alákínálási különbözet 9 %-os lenne. Ami a nem együttműködő exportáló gyártót illeti, nagyon csekély mennyiségeket importált a felülvizsgálati időszakban. A Bizottság ennek ellenére elvégezte az alákínálás becslését. A Bizottság 12 %-os alákínálási különbözetet állapított meg, amikor a hatályban a dömpingellenes és kiegyenlítő vámot a számításokból levonta. A becslés azonban nagyon csekély import mennyiségen alapszik, és az együttműködés hiánya miatt nem veszi figyelembe a terméktípusokat. Következésképpen annak megbízhatósága korlátozott.

4.4.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

Egyéb harmadik országokból származó behozatal

5. táblázat

5. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

| Ország | | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egyéb harmadik országok összesen | Behozatal (tonna) | 33 000 –35 000 | 30 000 –32 000 | 34 000 –36 000 | 30 000 –32 000 |
| Index | 100 | 90 | 103 | 90 |
| Piaci részesedés (%) | 22–23 % | 22–23 | 24–25 | 22–23 |
| Ár (EUR/tonna) | 2 500 –3 500 | 2 400 –3 400 | 2 400 –3 400 | 2 300 –3 300 |
| Index | 100 | 98 | 89 | 92 |
| Kína | Behozatal (tonna) | 14 000 –15 000 | 11 000 –12 000 | 16 000 –17 000 | 14 000 –15 000 |
| | Index | 100 | 80 | 117 | 103 |
| Piaci részesedés (%) | 9–10 | 8–9 | 11–12 | 10–11 |
| Ár (EUR/tonna) | 2 000 –3 000 | 1 500 –2 500 | 1 400 –2 400 | 1 600 –2 600 |
| Index | 100 | 94 | 90 | 99 |
| Egyesült Államok | Behozatal (tonna) | 3 000 –4 000 | 4 000 –5 000 | 4 200 –5 200 | 4 200 –5 200 |
| | Index | 100 | 118 | 129 | 128 |
| Piaci részesedés (%) | 2–3 | 3–4 | 3–4 | 3–4 |
| Ár (EUR/tonna) | 3 300 –4 300 | 3 200 –4 200 | 3 000 –4 000 | 2 800 –3 800 |
| Index | 100 | 96 | 84 | 81 |
| Mexikó | Behozatal (tonna) | 3 000 – 4 000 | 4 000 – 5 000 | 5 500 – 6 500 | 4 000 – 5 000 |
| | Index | 100 | 127 | 165 | 119 |
| Piaci részesedés (%) | 2–3 | 3–4 | 4–5 | 3–4 |
| Ár (EUR/tonna) | 3 800 –4 800 | 3 900 –4 900 | 3 900 –4 900 | 4 000 –5 000 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 115 |
| Oroszország | Behozatal (tonna) | 3 000 –4 000 | 2 500 –3 500 | 3 500 –4 500 | 3 700 –4 700 |
| | Index | 100 | 70 | 101 | 103 |
| Piaci részesedés (%) | 2–3 | 1–2 | 2–3 | 2–3 |
| Ár (EUR/tonna) | 3 000 –4 000 | 2 800 –3 800 | 2 500 –3 500 | 2 100 –3 100 |
| Index | 100 | 91 | 79 | 75 |
| Japán | Behozatal (tonna) | 4 500 –5 500 | 3 000 –4 000 | 3 000 –4 000 | 2 000 –3 000 |
| | Index | 100 | 74 | 62 | 50 |
| Piaci részesedés (%) | 3–4 | 2–3 | 2–3 | 1–2 |
| Ár (EUR/tonna) | 3 400 –4 400 | 3 300 –4 300 | 2 800 –3 800 | 2 900 –3 900 |
| Index | 100 | 99 | 82 | 83 |
| Egyéb harmadik országok | Behozatal (tonna) | 4 000 –5 000 | 4 000 –5 000 | 1 000 –2 000 | 700–1 700 |
| | Index | 100 | 104 | 25 | 19 |
| Piaci részesedés (%) | 2–3 | 3–4 | 0,5–1,5 | 0,5–1,5 |
| Ár (EUR/tonna) | 2 600 –3 600 | 2 000 –3 000 | 1 900 –2 900 | 1 600 –2 600 |
| Index | 100 | 83 | 78 | 72 |
| Forrás: Eurostat (TARIC-szintű). |

Ország

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Egyéb harmadik országok összesen

Behozatal (tonna)

33 000 –35 000

30 000 –32 000

34 000 –36 000

30 000 –32 000

Index

Index

100

100

90

90

103

103

90

90

Piaci részesedés (%)

22–23 %

22–23

24–25

22–23

Ár (EUR/tonna)

2 500 –3 500

2 400 –3 400

2 400 –3 400

2 300 –3 300

Index

Index

100

100

98

98

89

89

92

92

Kína

Behozatal (tonna)

14 000 –15 000

11 000 –12 000

16 000 –17 000

14 000 –15 000

Index

Index

100

100

80

80

117

117

103

103

Piaci részesedés (%)

9–10

8–9

11–12

10–11

Ár (EUR/tonna)

2 000 –3 000

1 500 –2 500

1 400 –2 400

1 600 –2 600

Index

Index

100

100

94

94

90

90

99

99

Egyesült Államok

Behozatal (tonna)

3 000 –4 000

4 000 –5 000

4 200 –5 200

4 200 –5 200

Index

Index

100

100

118

118

129

129

128

128

Piaci részesedés (%)

2–3

3–4

3–4

3–4

Ár (EUR/tonna)

3 300 –4 300

3 200 –4 200

3 000 –4 000

2 800 –3 800

Index

Index

100

100

96

96

84

84

81

81

Mexikó

Behozatal (tonna)

3 000 – 4 000

4 000 – 5 000

5 500 – 6 500

4 000 – 5 000

Index

Index

100

100

127

127

165

165

119

119

Piaci részesedés (%)

2–3

3–4

4–5

3–4

Ár (EUR/tonna)

3 800 –4 800

3 900 –4 900

3 900 –4 900

4 000 –5 000

Index

Index

100

100

103

103

103

103

115

115

Oroszország

Behozatal (tonna)

3 000 –4 000

2 500 –3 500

3 500 –4 500

3 700 –4 700

Index

Index

100

100

70

70

101

101

103

103

Piaci részesedés (%)

2–3

1–2

2–3

2–3

Ár (EUR/tonna)

3 000 –4 000

2 800 –3 800

2 500 –3 500

2 100 –3 100

Index

Index

100

100

91

91

79

79

75

75

Japán

Behozatal (tonna)

4 500 –5 500

3 000 –4 000

3 000 –4 000

2 000 –3 000

Index

Index

100

100

74

74

62

62

50

50

Piaci részesedés (%)

3–4

2–3

2–3

1–2

Ár (EUR/tonna)

3 400 –4 400

3 300 –4 300

2 800 –3 800

2 900 –3 900

Index

Index

100

100

99

99

82

82

83

83

Egyéb harmadik országok

Behozatal (tonna)

4 000 –5 000

4 000 –5 000

1 000 –2 000

700–1 700

Index

Index

100

100

104

104

25

25

19

19

Piaci részesedés (%)

2–3

3–4

0,5–1,5

0,5–1,5

Ár (EUR/tonna)

2 600 –3 600

2 000 –3 000

1 900 –2 900

1 600 –2 600

Index

Index

100

100

83

83

78

78

72

72

Forrás: Eurostat (TARIC-szintű).

Forrás:

| (186) | A csökkenő fogyasztással összhangban az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene 2012 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal visszaesett. Az összes egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 22–23 % közötti tartományban mozgott. A legjelentősebb behozatal Kínából, Mexikóból, Oroszországból és Japánból származott és egyedül ezek az országok rendelkeztek 1 %-ot meghaladó részesedéssel a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(186)

A csökkenő fogyasztással összhangban az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene 2012 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal visszaesett. Az összes egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 22–23 % közötti tartományban mozgott. A legjelentősebb behozatal Kínából, Mexikóból, Oroszországból és Japánból származott és egyedül ezek az országok rendelkeztek 1 %-ot meghaladó részesedéssel a felülvizsgálati időszakban.

| (187) | Az Egyesült Államokból, Japánból és Mexikóból származó termék importára meghaladta az indiai exportőrök és az uniós gyártók árait. Az USA-ból származó és a mexikói behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban kevesebb, mint 1 százalékponttal nőtt. A japán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,5 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(187)

Az Egyesült Államokból, Japánból és Mexikóból származó termék importára meghaladta az indiai exportőrök és az uniós gyártók árait. Az USA-ból származó és a mexikói behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban kevesebb, mint 1 százalékponttal nőtt. A japán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,5 százalékponttal csökkent.

| (188) | A Kínából és Oroszországból származó termék importára alacsonyabb volt az indiai exportőrök és az uniós gyártók árainál (kivéve 2012-ben Oroszország esetében). Az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információ szerint a Kínából származó import egy része kis átmérőjű (400 milliméternél kisebb átmérőjű) felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kapcsolódik, miközben az indiai behozatal és az uniós gazdasági ágazat termelésének nagy részét a drágább, nagy átmérőjű (400 millimétert meghaladó átmérőjű) felülvizsgálat tárgyát képező termékek (25) teszik ki. |
| --- | --- |

(188)

A Kínából és Oroszországból származó termék importára alacsonyabb volt az indiai exportőrök és az uniós gyártók árainál (kivéve 2012-ben Oroszország esetében). Az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információ szerint a Kínából származó import egy része kis átmérőjű (400 milliméternél kisebb átmérőjű) felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kapcsolódik, miközben az indiai behozatal és az uniós gazdasági ágazat termelésének nagy részét a drágább, nagy átmérőjű (400 millimétert meghaladó átmérőjű) felülvizsgálat tárgyát képező termékek (25) teszik ki.

25

| (189) | A kínai import piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt 1 százalékponttal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 10 % és 11 % közötti tartományban mozgott, miközben az Oroszországból származó import piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban csak 2 % és 3 % közé esett. A piaci részesedés 0,3 százalékponttal növekedett a figyelembe vett időszak során. Azonban ez a növekedés nem az uniós ágazat piaci részesedésének hátrányára történt, amely – az alábbi (202) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a figyelembe vett időszakban 1,9 százalékponttal növekedett. |
| --- | --- |

(189)

A kínai import piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt 1 százalékponttal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 10 % és 11 % közötti tartományban mozgott, miközben az Oroszországból származó import piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban csak 2 % és 3 % közé esett. A piaci részesedés 0,3 százalékponttal növekedett a figyelembe vett időszak során. Azonban ez a növekedés nem az uniós ágazat piaci részesedésének hátrányára történt, amely – az alábbi (202) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a figyelembe vett időszakban 1,9 százalékponttal növekedett.

| (190) | Végezetül tekintettel arra, hogy a behozatali statisztikákból rendelkezésre álló adatok nem tesznek különbséget a különféle terméktípusok között, és hogy ebből kifolyólag nem lehetett olyan terméktípusonkénti érdemi ár-összehasonlítást végezni, mint amilyet az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott részletes információ alapján India el tudott végezni, a Kínából és Oroszországból származó behozatal hatása nem állapítható meg. |
| --- | --- |

(190)

Végezetül tekintettel arra, hogy a behozatali statisztikákból rendelkezésre álló adatok nem tesznek különbséget a különféle terméktípusok között, és hogy ebből kifolyólag nem lehetett olyan terméktípusonkénti érdemi ár-összehasonlítást végezni, mint amilyet az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott részletes információ alapján India el tudott végezni, a Kínából és Oroszországból származó behozatal hatása nem állapítható meg.

5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (191) | A támogatott import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(191)

A támogatott import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (192) | Az (14) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően mintavételt alkalmaztak az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

(192)

Az (14) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően mintavételt alkalmaztak az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében.

| (193) | A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a felülvizsgálati kérelemben, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolóiban és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívekben szereplő adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében. |
| --- | --- |

(193)

A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a felülvizsgálati kérelemben, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolóiban és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívekben szereplő adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.

| (194) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatási különbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás hatása alól. |
| --- | --- |

(194)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatási különbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás hatása alól.

| (195) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(195)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

| (196) | Mindkét adatállományról megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak. |
| --- | --- |

(196)

Mindkét adatállományról megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak.

5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

a)   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (197) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 235 915 | 235 502 | 241 623 | 221 971 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 102 | 94 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 297 620 | 297 245 | 299 120 | 290 245 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 101 | 98 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 79 | 79 | 81 | 76 |
| Forrás: a felülvizsgálati kérelem, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolói és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(197)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása

Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

235 915

235 502

241 623

221 971

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

102

102

94

94

Termelési kapacitás (tonna)

297 620

297 245

299 120

290 245

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

101

101

98

98

Kapacitáskihasználás (%)

79

79

81

76

Forrás: a felülvizsgálati kérelem, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolói és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (198) | A termelési volumen 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban először 2 %-kal nőtt 2014-ig, majd a felülvizsgálati időszak alatt 2014-hez képest 8 %-kal visszaesett. |
| --- | --- |

(198)

A termelési volumen 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban először 2 %-kal nőtt 2014-ig, majd a felülvizsgálati időszak alatt 2014-hez képest 8 %-kal visszaesett.

| (199) | A figyelembe vett időszak során a termelési kapacitás 2 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(199)

A figyelembe vett időszak során a termelési kapacitás 2 %-kal csökkent.

| (200) | A gyártott mennyiség csökkenése következtében a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás 3 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(200)

A gyártott mennyiség csökkenése következtében a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás 3 százalékponttal csökkent.

b)   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (201) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az Unióban (tonna) | 107 655 | 103 779 | 103 704 | 102 123 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 96 | 95 |
| Piaci részesedés (%) | 71,1 | 74,0 | 70,7 | 73,0 |
| Forrás: a felülvizsgálati kérelem, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolói és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(201)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése

Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az Unióban (tonna)

107 655

103 779

103 704

102 123

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

96

96

95

95

Piaci részesedés (%)

71,1

74,0

70,7

73,0

Forrás: a felülvizsgálati kérelem, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolói és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (202) | Az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítése az Unió piacán közel 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ingadozott. A piaci részesedés 2013-ban 2,9 százalékponttal nőtt. Ezt követően 2014-ben 3,3 százalékponttal visszaesett, és a felülvizsgálati időszakban 2,3 százalékponttal ismételten növekedett. Összességében véve, a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 1,9 százalékponttal növekedett. |
| --- | --- |

(202)

Az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítése az Unió piacán közel 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ingadozott. A piaci részesedés 2013-ban 2,9 százalékponttal nőtt. Ezt követően 2014-ben 3,3 százalékponttal visszaesett, és a felülvizsgálati időszakban 2,3 százalékponttal ismételten növekedett. Összességében véve, a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 1,9 százalékponttal növekedett.

| (203) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó kijelentette, hogy az uniós gyártók egyesült államokbeli, mexikói, japán és malajziai kapcsolt vállalkozásaiktól történő behozatalát figyelembe kell venni az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének meghatározása során. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanakkor a saját termelés uniós piacokon történő értékesítése alapján kerül meghatározásra. Az uniós gazdasági ágazat behozatalát nem veszik figyelembe, mivel az torzítaná az általános képet, tekintettel arra, hogy a behozatalok kétszeresen kerülnének figyelembevételre; egyrészről behozatalként, másrészről pedig az uniós gazdasági ágazat általi értékesítésként. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(203)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó kijelentette, hogy az uniós gyártók egyesült államokbeli, mexikói, japán és malajziai kapcsolt vállalkozásaiktól történő behozatalát figyelembe kell venni az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének meghatározása során. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanakkor a saját termelés uniós piacokon történő értékesítése alapján kerül meghatározásra. Az uniós gazdasági ágazat behozatalát nem veszik figyelembe, mivel az torzítaná az általános képet, tekintettel arra, hogy a behozatalok kétszeresen kerülnének figyelembevételre; egyrészről behozatalként, másrészről pedig az uniós gazdasági ágazat általi értékesítésként. Ezért ezt az érvet elutasították.

c)   Növekedés

| (204) | 2012 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 8 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal csökkent, amely azonban 1,9 százalékpontos piaci részesedésszerzéssé alakult át. |
| --- | --- |

(204)

2012 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 8 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal csökkent, amely azonban 1,9 százalékpontos piaci részesedésszerzéssé alakult át.

d)   Foglalkoztatás és termelékenység

| (205) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Az uniós gyártók foglalkoztatási adatai és termelékenysége | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 1 526 | 1 539 | 1 475 | 1 523 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 97 | 100 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 155 | 153 | 164 | 146 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 106 | 94 |
| Forrás: a felülvizsgálati kérelem, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolói és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(205)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Az uniós gyártók foglalkoztatási adatai és termelékenysége

Az uniós gyártók foglalkoztatási adatai és termelékenysége

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

1 526

1 539

1 475

1 523

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

97

97

100

100

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

155

153

164

146

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

106

106

94

94

Forrás: a felülvizsgálati kérelem, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolói és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (206) | Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás nagyjából azonos szinten maradt a figyelembe vett időszakban. A termelés visszaesése következtében (a figyelembe vett időszakban 6 %) a termelékenység is 6 %-kal csökkent ugyanazon időszak alatt. |
| --- | --- |

(206)

Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás nagyjából azonos szinten maradt a figyelembe vett időszakban. A termelés visszaesése következtében (a figyelembe vett időszakban 6 %) a termelékenység is 6 %-kal csökkent ugyanazon időszak alatt.

e)   A támogatási különbözet nagysága és felépülés a korábbi támogatás hatása alól

| (207) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós piacra továbbra is támogatott áron érkezett az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék. Az India tekintetében megállapított támogatási különbözet a felülvizsgálati időszak alatt jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet (lásd a (130) preambulumbekezdést). Ez egybeesett az importárak 2012-es évhez viszonyított visszaesésével. Az uniós gazdasági ágazat ennek ellenére képes volt hasznot húzni a hatályban levő kiegyenlítő intézkedésekből a piaci részesedésének fenntartása és enyhe növelése révén. |
| --- | --- |

(207)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós piacra továbbra is támogatott áron érkezett az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék. Az India tekintetében megállapított támogatási különbözet a felülvizsgálati időszak alatt jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet (lásd a (130) preambulumbekezdést). Ez egybeesett az importárak 2012-es évhez viszonyított visszaesésével. Az uniós gazdasági ágazat ennek ellenére képes volt hasznot húzni a hatályban levő kiegyenlítő intézkedésekből a piaci részesedésének fenntartása és enyhe növelése révén.

csekély mértékű (de minimis)

5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

f)   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (208) | Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő, Unión belüli értékesítéskor alkalmazott eladási átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  9. táblázat


  Átlagos értékesítési árak az Unióban és egységnyi költség | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos eladási egységár az Unióban (EUR/tonna) | 3 784 | 3 468 | 2 997 | 2 825 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 79 | 75 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 3 357 | 3 116 | 2 776 | 2 745 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 83 | 82 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(208)

Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő, Unión belüli értékesítéskor alkalmazott eladási átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

9. táblázat

9. táblázat

Átlagos értékesítési árak az Unióban és egységnyi költség

Átlagos értékesítési árak az Unióban és egységnyi költség

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Átlagos eladási egységár az Unióban (EUR/tonna)

3 784

3 468

2 997

2 825

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

79

79

75

75

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

3 357

3 116

2 776

2 745

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

83

83

82

82

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (209) | Az uniós gazdasági ágazat független vevők felé Unión belül felszámított értékesítési egységárának átlaga a felülvizsgálati időszakban folyamatosan, 25 %-kal csökkent és 2 825 EUR/tonna árra zuhant. Az elektromosacél-ágazati kereslet zsugorodása miatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacán általánosan csökkentek az árak, és erre reagálva az uniós gazdasági ágazatnak lefelé kellett korrigálnia az árait. |
| --- | --- |

(209)

Az uniós gazdasági ágazat független vevők felé Unión belül felszámított értékesítési egységárának átlaga a felülvizsgálati időszakban folyamatosan, 25 %-kal csökkent és 2 825 EUR/tonna árra zuhant. Az elektromosacél-ágazati kereslet zsugorodása miatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacán általánosan csökkentek az árak, és erre reagálva az uniós gazdasági ágazatnak lefelé kellett korrigálnia az árait.

| (210) | Az uniós gazdasági ágazat termelési átlagköltsége még ennél nagyobb mértékű, 18 %-os csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban. Az A termelési egységköltség csökkenésére ható fő tényezőt a nyersanyagár visszaesése jelentette. |
| --- | --- |

(210)

Az uniós gazdasági ágazat termelési átlagköltsége még ennél nagyobb mértékű, 18 %-os csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban. Az A termelési egységköltség csökkenésére ható fő tényezőt a nyersanyagár visszaesése jelentette.

| (211) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó kijelentette, hogy az alapanyag világpiaci ára a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban felmerült alapanyagköltségnél nagyobb mértékben esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat ezért az alapanyagok beszerzése tekintetében nem volt hatékony, így annak életképessége megkérdőjelezhető volt. |
| --- | --- |

(211)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó kijelentette, hogy az alapanyag világpiaci ára a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban felmerült alapanyagköltségnél nagyobb mértékben esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat ezért az alapanyagok beszerzése tekintetében nem volt hatékony, így annak életképessége megkérdőjelezhető volt.

| (212) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós ágazat az alapanyagot világszerte a kapcsolt és független felektől hasonló árszinten szerezte be és az alapanyag beszerzését illetően nem volt jele a hatékonyság hiányának. Mivel ezt az állítást a továbbiakban sem bizonyították be, a Bizottság azt elutasította. |
| --- | --- |

(212)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós ágazat az alapanyagot világszerte a kapcsolt és független felektől hasonló árszinten szerezte be és az alapanyag beszerzését illetően nem volt jele a hatékonyság hiányának. Mivel ezt az állítást a továbbiakban sem bizonyították be, a Bizottság azt elutasította.

g)   Munkaerőköltségek

| (213) | Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/alkalmazott) | 66 111 | 66 842 | 67 113 | 67 253 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 102 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(213)

Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/alkalmazott)

66 111

66 842

67 113

67 253

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

102

102

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (214) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszak során elhanyagolható mértékben, 2 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(214)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszak során elhanyagolható mértékben, 2 %-kal nőtt.

h)   Készletek

| (215) | A készletszintek a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek | 8 952 | 8 821 | 13 770 | 18 465 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 154 | 206 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (%) | 6 | 5 | 7 | 11 |
| Forrás: a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(215)

A készletszintek a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek

8 952

8 821

13 770

18 465

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

154

154

206

206

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (%)

6

5

7

11

Forrás: a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (216) | A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak alatt abszolút értékben több mint kétszeresére növekedett. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje az uniós ipar termelésének közel 11 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(216)

A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak alatt abszolút értékben több mint kétszeresére növekedett. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje az uniós ipar termelésének közel 11 %-át tette ki.

i)   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (217) | A jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 11,3 | 10,2 | 7,4 | 2,8 |
| Pénzforgalom (EUR) | 47 981 432 | 46 443 978 | 30 426 147 | 31 283 121 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 63 | 65 |
| Beruházások (EUR) | 25 293 559 | 23 133 505 | 21 672 869 | 12 313 975 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 86 | 49 |
| Beruházások megtérülése (%) | 16,5 | 13,9 | 10,1 | 3,9 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(217)

A jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

11,3

10,2

7,4

2,8

Pénzforgalom (EUR)

47 981 432

46 443 978

30 426 147

31 283 121

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

63

63

65

65

Beruházások (EUR)

25 293 559

23 133 505

21 672 869

12 313 975

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

86

86

49

49

Beruházások megtérülése (%)

16,5

13,9

10,1

3,9

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (218) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. Az uniós ipar nyereségessége a 2012-es 11,3 %-ról fokozatosan 2,8 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban, azaz 8,5 százalékpontos csökkenés következett be. |
| --- | --- |

(218)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. Az uniós ipar nyereségessége a 2012-es 11,3 %-ról fokozatosan 2,8 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban, azaz 8,5 százalékpontos csökkenés következett be.

| (219) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy az uniós gyártók jövedelmezőségének visszaesését a magas általános adminisztratív és értékesítési költségek okozták. |
| --- | --- |

(219)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy az uniós gyártók jövedelmezőségének visszaesését a magas általános adminisztratív és értékesítési költségek okozták.

| (220) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a termelési egységköltség a figyelembe vett időszakban – a fenti (210) preambulumbekezdésben megjelölt módon – visszaesett. A termelési egységköltség csökkenése még úgy is érintette az adminisztratív és értékesítési költségeket, hogy a költség nagy részét az alapanyag képezte. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(220)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a termelési egységköltség a figyelembe vett időszakban – a fenti (210) preambulumbekezdésben megjelölt módon – visszaesett. A termelési egységköltség csökkenése még úgy is érintette az adminisztratív és értékesítési költségeket, hogy a költség nagy részét az alapanyag képezte. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (221) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártó önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom 35 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A pénzforgalom tekintélyes visszaesése elsősorban a – (218) preambulumbekezdésben részletezett – jelentős jövedelmezőség-csökkenéssel magyarázható. |
| --- | --- |

(221)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártó önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom 35 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A pénzforgalom tekintélyes visszaesése elsősorban a – (218) preambulumbekezdésben részletezett – jelentős jövedelmezőség-csökkenéssel magyarázható.

| (222) | Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházás több mint felével, a 2012-es 25 millió EUR-ról 12 millió EUR-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(222)

Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházás több mint felével, a 2012-es 25 millió EUR-ról 12 millió EUR-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban.

| (223) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy a beruházások visszaesése a kereslet csökkenésének és a felülvizsgálat tárgyát képező termék globális gyártásának többletkapacitásainak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(223)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy a beruházások visszaesése a kereslet csökkenésének és a felülvizsgálat tárgyát képező termék globális gyártásának többletkapacitásainak tulajdonítható.

| (224) | A vizsgálat során ugyanis megállapítást nyert, hogy – a fenti (172) preambulumbekezdésben foglalt magyarázatnak megfelelően – a figyelembe vett időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználása csökkent. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a felhasználás visszaesésével egy időben az érintett termék kapcsán az utolsó hatályvesztési felülvizsgálat időszakában végzett beruházások a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat időszakában elért beruházási szint háromszorosát érték el. |
| --- | --- |

(224)

A vizsgálat során ugyanis megállapítást nyert, hogy – a fenti (172) preambulumbekezdésben foglalt magyarázatnak megfelelően – a figyelembe vett időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználása csökkent. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a felhasználás visszaesésével egy időben az érintett termék kapcsán az utolsó hatályvesztési felülvizsgálat időszakában végzett beruházások a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat időszakában elért beruházási szint háromszorosát érték el.

| (225) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A hasonló termék gyártásából és értékesítéséből származóan a beruházások megtérülése fokozatosan, a 2012-es 16,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban 3,9 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(225)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A hasonló termék gyártásából és értékesítéséből származóan a beruházások megtérülése fokozatosan, a 2012-es 16,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban 3,9 %-ra csökkent.

5.4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (226) | A vizsgálatból kiderült, hogy a hatályban levő intézkedések ellenére a kármutatók legtöbbje negatívan alakult és az Európai Unió gazdasági és pénzügyi helyzete romlott a figyelembe vett időszakban. Az uniós ágazatnak ugyanakkor sikerült megőriznie és enyhén növelnie a piaci részesedését, amelyre csak alacsonyabb profitszint elérése esetén volt lehetőség. |
| --- | --- |

(226)

A vizsgálatból kiderült, hogy a hatályban levő intézkedések ellenére a kármutatók legtöbbje negatívan alakult és az Európai Unió gazdasági és pénzügyi helyzete romlott a figyelembe vett időszakban. Az uniós ágazatnak ugyanakkor sikerült megőriznie és enyhén növelnie a piaci részesedését, amelyre csak alacsonyabb profitszint elérése esetén volt lehetőség.

| (227) | Míg e negatív fejlemények megmagyarázhatók a felhasználás – a figyelembe vett időszakban 8 %-nak megfelelő – csökkenésével, az indiai behozatal még mindig állandóan jelen volt az uniós piacon. Az indiai behozatalt az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb áron értékesítették és a felülvizsgálati időszakban ez az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 3 %-os alákínálást jelentett. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy az alulértékesítési különbözet 9 %-os volt. Ezért az indiai dömpingelt és támogatott behozatal továbbra is árnyomást fejtett ki. A jelenlegi felülvizsgálati időszakban ugyanis az árnyomás nőtt a korábbi hatályvesztési felülvizsgálathoz képest, amelynek során az áralákínálás 2 %-nál alacsonyabb volt. |
| --- | --- |

(227)

Míg e negatív fejlemények megmagyarázhatók a felhasználás – a figyelembe vett időszakban 8 %-nak megfelelő – csökkenésével, az indiai behozatal még mindig állandóan jelen volt az uniós piacon. Az indiai behozatalt az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb áron értékesítették és a felülvizsgálati időszakban ez az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 3 %-os alákínálást jelentett. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy az alulértékesítési különbözet 9 %-os volt. Ezért az indiai dömpingelt és támogatott behozatal továbbra is árnyomást fejtett ki. A jelenlegi felülvizsgálati időszakban ugyanis az árnyomás nőtt a korábbi hatályvesztési felülvizsgálathoz képest, amelynek során az áralákínálás 2 %-nál alacsonyabb volt.

| (228) | A csökkent felhasználás és a dömpingelt és támogatott behozatal által kifejtett árnyomás alapján az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt csökkenteni az eladási árait. Ennek következtében, bár a felülvizsgálati időszakban továbbra is pozitív (2,8 %-os) eredményt ért el, nyeresége az eredeti vizsgálatban megállapított 8 %-os célkitűzés alatt maradt. |
| --- | --- |

(228)

A csökkent felhasználás és a dömpingelt és támogatott behozatal által kifejtett árnyomás alapján az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt csökkenteni az eladási árait. Ennek következtében, bár a felülvizsgálati időszakban továbbra is pozitív (2,8 %-os) eredményt ért el, nyeresége az eredeti vizsgálatban megállapított 8 %-os célkitűzés alatt maradt.

| (229) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy mivel az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2 %-kal nőtt, az uniós gyártók jelentős hasznot húztak az indiai behozatal csökkenéséből. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése állítólag még ennél is magasabb lenne, ha az uniós gazdasági ágazat más harmadik országokból érkező behozatalát is figyelembe vennék. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat más forrásokból származó kemény árversennyel nézett szembe (különösen a Kínából és Oroszországból származó alacsony áru importtal). Következésképpen rögzítésre került, hogy az uniós gyártók állítólagos alacsonyabb piaci részesedésének eredményeként az indiai behozatalnak nem tulajdonítható károkozás. |
| --- | --- |

(229)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy mivel az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2 %-kal nőtt, az uniós gyártók jelentős hasznot húztak az indiai behozatal csökkenéséből. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése állítólag még ennél is magasabb lenne, ha az uniós gazdasági ágazat más harmadik országokból érkező behozatalát is figyelembe vennék. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat más forrásokból származó kemény árversennyel nézett szembe (különösen a Kínából és Oroszországból származó alacsony áru importtal). Következésképpen rögzítésre került, hogy az uniós gyártók állítólagos alacsonyabb piaci részesedésének eredményeként az indiai behozatalnak nem tulajdonítható károkozás.

| (230) | A vizsgálat ugyanis rámutatott az Indiából származó behozatal mennyiségének és piaci részesedésének csökkenésére, ugyanakkor – a fenti (227) preambulumbekezdésben foglalt magyarázat szerint – a dömpingelt és támogatott indiai behozatal továbbra is árnyomást fejtett ki, amely az előző hatályvesztési felülvizsgálathoz képest a jelen felülvizsgálati időszakban még nőtt is. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(230)

A vizsgálat ugyanis rámutatott az Indiából származó behozatal mennyiségének és piaci részesedésének csökkenésére, ugyanakkor – a fenti (227) preambulumbekezdésben foglalt magyarázat szerint – a dömpingelt és támogatott indiai behozatal továbbra is árnyomást fejtett ki, amely az előző hatályvesztési felülvizsgálathoz képest a jelen felülvizsgálati időszakban még nőtt is. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (231) | Ugyanez a fél azt is előadta, hogy a Bizottság nem vette figyelembe, hogy a Kínából és Oroszországból származó, alacsonyan árazott behozatal egyike az uniós piacon jelentkező árnyomás fő okainak és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődése valószínűségének meghatározása előtt a figyelembe vett termék Kínából és Oroszországból származó, alacsonyan árazott behozatala teljes körű elemzésének elvégzését sürgette. Ez a fél azt is állította, hogy néhány kínai gyártó növelte az uniós piacra irányuló, nagy átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó kivitelét. |
| --- | --- |

(231)

Ugyanez a fél azt is előadta, hogy a Bizottság nem vette figyelembe, hogy a Kínából és Oroszországból származó, alacsonyan árazott behozatal egyike az uniós piacon jelentkező árnyomás fő okainak és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődése valószínűségének meghatározása előtt a figyelembe vett termék Kínából és Oroszországból származó, alacsonyan árazott behozatala teljes körű elemzésének elvégzését sürgette. Ez a fél azt is állította, hogy néhány kínai gyártó növelte az uniós piacra irányuló, nagy átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó kivitelét.

| (232) | A fenti (188) és (190) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínából és Oroszországból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék importárát illetően az alábbiakra kell emlékeztetni: i. az ezen országokból származó behozatal tekintetében észszerű, terméktípusonkénti összehasonlítást nem lehetett elvégezni, mivel azt India vonatkozásában az együttműködő exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott részletes információ alapján lehetett elvégezni; ii. a Bizottság számára ezen országokból rendelkezésre álló import statisztikák nem teszik lehetővé az eltérő terméktípusok közti különbségtételt; és iii. az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati kérelemben rendelkezésre bocsátott, a felhasználók által megerősített információ szerint az ezen országokból származó behozatal többsége az olcsóbb, kis átmérőjű felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kötődik. Ezenfelül az együttműködő indiai exportáló gyártó nem bizonyította a Kínából az Unióba irányuló nagy átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék megnövekedett behozatalára vonatkozó állítását. |
| --- | --- |

(232)

A fenti (188) és (190) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínából és Oroszországból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék importárát illetően az alábbiakra kell emlékeztetni: i. az ezen országokból származó behozatal tekintetében észszerű, terméktípusonkénti összehasonlítást nem lehetett elvégezni, mivel azt India vonatkozásában az együttműködő exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott részletes információ alapján lehetett elvégezni; ii. a Bizottság számára ezen országokból rendelkezésre álló import statisztikák nem teszik lehetővé az eltérő terméktípusok közti különbségtételt; és iii. az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati kérelemben rendelkezésre bocsátott, a felhasználók által megerősített információ szerint az ezen országokból származó behozatal többsége az olcsóbb, kis átmérőjű felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kötődik. Ezenfelül az együttműködő indiai exportáló gyártó nem bizonyította a Kínából az Unióba irányuló nagy átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék megnövekedett behozatalára vonatkozó állítását.

| (233) | A felülvizsgálat tárgyát képező termékek behozatali mennyiségét és a Kínából és Oroszországból származó behozatal piaci részesedését illetően – a fenti (189) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – a kínai behozatal piaci részesedése 1 százalékponttal, míg az oroszországi behozatal részesedése 0,3 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez a növekedés nem az uniós ágazat piaci részesedésének hátrányára történt, amely – a (189) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a figyelembe vett időszakban 1,9 százalékponttal növekedett. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(233)

A felülvizsgálat tárgyát képező termékek behozatali mennyiségét és a Kínából és Oroszországból származó behozatal piaci részesedését illetően – a fenti (189) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – a kínai behozatal piaci részesedése 1 százalékponttal, míg az oroszországi behozatal részesedése 0,3 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez a növekedés nem az uniós ágazat piaci részesedésének hátrányára történt, amely – a (189) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a figyelembe vett időszakban 1,9 százalékponttal növekedett. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (234) | Ugyanez az érdekelt kijelentette, hogy az uniós gazdasági ágazat a kisebb átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításában nem volt hatékony, mivel e termékek értékesítése a teljes értékesítési volumennek csak egy részét jelentette. |
| --- | --- |

(234)

Ugyanez az érdekelt kijelentette, hogy az uniós gazdasági ágazat a kisebb átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításában nem volt hatékony, mivel e termékek értékesítése a teljes értékesítési volumennek csak egy részét jelentette.

| (235) | A piaci feltételek rendes esetben biztosítják, hogy a kínálatot, jelesül az értékesített termék típusát a kereslet határozza meg. Mivel a kisebb átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós gazdasági ágazat általi előállítása hatékonyságának hiányára vonatkozó állítást további bizonyítékkal nem támasztották alá, a Bizottság ezt az érvelést elutasította. |
| --- | --- |

(235)

A piaci feltételek rendes esetben biztosítják, hogy a kínálatot, jelesül az értékesített termék típusát a kereslet határozza meg. Mivel a kisebb átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós gazdasági ágazat általi előállítása hatékonyságának hiányára vonatkozó állítást további bizonyítékkal nem támasztották alá, a Bizottság ezt az érvelést elutasította.

| (236) | Ugyanez az érdekelt hivatkozott a más országokból, köztük az egyesült államokbeli, mexikói, malajziai és japán kapcsolt vállalkozásoktól származó, dömpingelt árazású behozatal megnövekedett mennyisége hatáselemzésének hiányára. |
| --- | --- |

(236)

Ugyanez az érdekelt hivatkozott a más országokból, köztük az egyesült államokbeli, mexikói, malajziai és japán kapcsolt vállalkozásoktól származó, dömpingelt árazású behozatal megnövekedett mennyisége hatáselemzésének hiányára.

| (237) | Ahogyan azt az (187) preambulumbekezdés is tartalmazza, az Egyesült Államokból, Japánból és Mexikóból származó termék importára meghaladta az indiai exportőrök és az uniós gyártók árait. Az ezen országokból származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 0,1 százalékponttal növekedett és a felülvizsgálati időszak végén 10 %-nál alacsonyabb volt. Hasonlóképpen a Bizottság nem rendelkezett bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy az ezen országokból származó behozatal ára dömpingelt volt. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(237)

Ahogyan azt az (187) preambulumbekezdés is tartalmazza, az Egyesült Államokból, Japánból és Mexikóból származó termék importára meghaladta az indiai exportőrök és az uniós gyártók árait. Az ezen országokból származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 0,1 százalékponttal növekedett és a felülvizsgálati időszak végén 10 %-nál alacsonyabb volt. Hasonlóképpen a Bizottság nem rendelkezett bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy az ezen országokból származó behozatal ára dömpingelt volt. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (238) | Ugyanez az érdekelt előadta, hogy az alákínálási és alulértékesítési különbözet típusonkénti meghatározásakor a Bizottság termékkódot (a továbbiakban: TK) használt, amely nem veszi figyelembe a költségekre és az árakra jelentős hatást gyakorló, felhasznált alapanyagot. Az azonos alapanyagból készült terméktípusok összehasonlítása az alulértékesítési különbözet 9 %-ról 8 %-ra csökkentésével járna. |
| --- | --- |

(238)

Ugyanez az érdekelt előadta, hogy az alákínálási és alulértékesítési különbözet típusonkénti meghatározásakor a Bizottság termékkódot (a továbbiakban: TK) használt, amely nem veszi figyelembe a költségekre és az árakra jelentős hatást gyakorló, felhasznált alapanyagot. Az azonos alapanyagból készült terméktípusok összehasonlítása az alulértékesítési különbözet 9 %-ról 8 %-ra csökkentésével járna.

| (239) | Az alapanyag eltérést ugyanis a termékkód struktúra nem tükrözte, ezért az alákínálási és alulértékesítési különbözetek meghatározása során ezt az eltérést nem vették figyelembe. Mindazonáltal, amikor az alákínálás és alulértékesítés meghatározása céljából a terméktípusokat a felhasznált alapanyag figyelembevétele érdekében felosztották, az (227) preambulumbekezdésben rögzített alulértékesítési különbözet csak 1 százalékponttal, 8 %-ra esett vissza. Következésképpen ez a visszaesés nem érintette lényegesen a felülvizsgálati időszakban a Bizottság alulértékesítési különbözettel kapcsolatban tett megállapításait. |
| --- | --- |

(239)

Az alapanyag eltérést ugyanis a termékkód struktúra nem tükrözte, ezért az alákínálási és alulértékesítési különbözetek meghatározása során ezt az eltérést nem vették figyelembe. Mindazonáltal, amikor az alákínálás és alulértékesítés meghatározása céljából a terméktípusokat a felhasznált alapanyag figyelembevétele érdekében felosztották, az (227) preambulumbekezdésben rögzített alulértékesítési különbözet csak 1 százalékponttal, 8 %-ra esett vissza. Következésképpen ez a visszaesés nem érintette lényegesen a felülvizsgálati időszakban a Bizottság alulértékesítési különbözettel kapcsolatban tett megállapításait.

| (240) | Ugyanez az érdekelt megkérdőjelezte az eredeti vizsgálatban megállapított 8 %-os nyereségcélt arra hivatkozással, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékek gyártói veszteségekkel szembesültek a nemzetközi acél iránti kereslet visszaesése miatt, ezért a 8 %-os nyereségcél már nem indokolt. |
| --- | --- |

(240)

Ugyanez az érdekelt megkérdőjelezte az eredeti vizsgálatban megállapított 8 %-os nyereségcélt arra hivatkozással, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékek gyártói veszteségekkel szembesültek a nemzetközi acél iránti kereslet visszaesése miatt, ezért a 8 %-os nyereségcél már nem indokolt.

| (241) | Emlékeztetni kell arra, hogy a hasonló termék értékesítése vonatkozásában az uniós piacon elérendő nyereségszintet a megfelelő ágazat által rendes versenyfeltételek között – azaz dömpingelt/támogatott behozatal nélkül – észszerűen elérhető haszonkulcs alapján kell meghatározni. E tekintetben – ahogyan azt az 1628/2004/EK rendelet (34 preambulumbekezdése rögzíti –, az uniós gazdasági ágazat nyereségének szintjének megfelelő vizsgálatára került sor, amikor a támogatott behozatal piaci részesedése a legalacsonyabb volt (azaz 1999-ben). Következésképpen véglegesen megállapítást nyert, hogy a nyereségkulcsot – amely az Indiából származó és sérelmes támogatás hiányában joggal tekinthető a közösségi ipar pénzügyi helyzetét tükröző elemnek – a sérelmi haszonkulcs kiszámítása céljából 8 %-ban kell megállapítani. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(241)

Emlékeztetni kell arra, hogy a hasonló termék értékesítése vonatkozásában az uniós piacon elérendő nyereségszintet a megfelelő ágazat által rendes versenyfeltételek között – azaz dömpingelt/támogatott behozatal nélkül – észszerűen elérhető haszonkulcs alapján kell meghatározni. E tekintetben – ahogyan azt az 1628/2004/EK rendelet (34 preambulumbekezdése rögzíti –, az uniós gazdasági ágazat nyereségének szintjének megfelelő vizsgálatára került sor, amikor a támogatott behozatal piaci részesedése a legalacsonyabb volt (azaz 1999-ben). Következésképpen véglegesen megállapítást nyert, hogy a nyereségkulcsot – amely az Indiából származó és sérelmes támogatás hiányában joggal tekinthető a közösségi ipar pénzügyi helyzetét tükröző elemnek – a sérelmi haszonkulcs kiszámítása céljából 8 %-ban kell megállapítani. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (242) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat rendkívül törékeny helyzetben volt a felülvizsgálati időszakban, amely nagyrészt a negatív piaci feltételeknek és ebből következően a felhasználás visszaesésének tudható be. Ezen okból a Bizottság értékelése az Indiából származó támogatott behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűségére összpontosít. |
| --- | --- |

(242)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat rendkívül törékeny helyzetben volt a felülvizsgálati időszakban, amely nagyrészt a negatív piaci feltételeknek és ebből következően a felhasználás visszaesésének tudható be. Ezen okból a Bizottság értékelése az Indiából származó támogatott behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűségére összpontosít.

6.   A károkozás megismétlődésének valószínűsége

A károkozás megismétlődésének valószínűsége

| (243) | Az Indiával szemben alkalmazott intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kár megismétlődése valószínűségének megállapítása érdekében a Bizottság a következő elemeket vizsgálta: az indiai termelési kapacitás és szabad kapacitás, az Indiából egyéb harmadik országokba irányuló kivitel, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(243)

Az Indiával szemben alkalmazott intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kár megismétlődése valószínűségének megállapítása érdekében a Bizottság a következő elemeket vizsgálta: az indiai termelési kapacitás és szabad kapacitás, az Indiából egyéb harmadik országokba irányuló kivitel, valamint az uniós piac vonzereje.

| (244) | Az (155) preambulumbekezdésben ismertetett megállapítás szerint valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az indiai exportáló gyártók továbbra is jelentős mennyiségeket fognak exportálni az Unióba, és még növelni is fogják a jelenlegi kiviteli mennyiségeket, továbbá az is valószínű, hogy ezekre a kivitelekre dömpingelt áron kerül majd sor. |
| --- | --- |

(244)

Az (155) preambulumbekezdésben ismertetett megállapítás szerint valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az indiai exportáló gyártók továbbra is jelentős mennyiségeket fognak exportálni az Unióba, és még növelni is fogják a jelenlegi kiviteli mennyiségeket, továbbá az is valószínű, hogy ezekre a kivitelekre dömpingelt áron kerül majd sor.

| (245) | Ahogyan az az (139)–(140) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, az indiai kapacitás a felülvizsgálati időszakban a becslések szerint 160 000 tonna körül volt, míg a tartalékkapacitást 40 000 és 50 000 tonna közé tették, amely ugyanebben az időszakban az uniós fogyasztás 29–36 %-át képviselte. Ezenfelül, ahogyan azt a (139) preambulumbekezdés megállapítja, a kereslet növekedése esetén az indiai exportáló gyártók valószínűleg tovább fogják növelni kapacitásukat. Ahogyan azt a (142) preambulumbekezdés rögzíti, 2014 novembere végén az indiai hatóságok a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termékek behozatalára dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki. Ennek következtében várhatóan az indiai termelők növelni fogják részesedésüket a belföldi piacon. |
| --- | --- |

(245)

Ahogyan az az (139)–(140) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, az indiai kapacitás a felülvizsgálati időszakban a becslések szerint 160 000 tonna körül volt, míg a tartalékkapacitást 40 000 és 50 000 tonna közé tették, amely ugyanebben az időszakban az uniós fogyasztás 29–36 %-át képviselte. Ezenfelül, ahogyan azt a (139) preambulumbekezdés megállapítja, a kereslet növekedése esetén az indiai exportáló gyártók valószínűleg tovább fogják növelni kapacitásukat. Ahogyan azt a (142) preambulumbekezdés rögzíti, 2014 novembere végén az indiai hatóságok a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termékek behozatalára dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki. Ennek következtében várhatóan az indiai termelők növelni fogják részesedésüket a belföldi piacon.

| (246) | Az uniós piac vonzerejével kapcsolatban az (152)–(155) preambulumbekezdésben tett megállapítások alapján logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén e szabad kapacitásoknak minden valószínűség szerint legalább egy részét az uniós piacra irányuló termelésre fogják felhasználni. Ráadásul a (143) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy az indiai gyártók erősen exportorientáltak. A felülvizsgálat tárgyát képező termék árát illetően – a (149) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően – az indiai export néhány célállomása esetében az uniósnál magasabb árszint nyert megállapítást. Tekintettel azonban az eltérő termékarányokra, ez az információ nem von le abból az átfogó értékelésből, amely szerint az uniós piacra új kapacitást fognak irányítani, mivel a szóban forgó ár-összehasonlítás megbízhatósága korlátozott. |
| --- | --- |

(246)

Az uniós piac vonzerejével kapcsolatban az (152)–(155) preambulumbekezdésben tett megállapítások alapján logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén e szabad kapacitásoknak minden valószínűség szerint legalább egy részét az uniós piacra irányuló termelésre fogják felhasználni. Ráadásul a (143) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy az indiai gyártók erősen exportorientáltak. A felülvizsgálat tárgyát képező termék árát illetően – a (149) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően – az indiai export néhány célállomása esetében az uniósnál magasabb árszint nyert megállapítást. Tekintettel azonban az eltérő termékarányokra, ez az információ nem von le abból az átfogó értékelésből, amely szerint az uniós piacra új kapacitást fognak irányítani, mivel a szóban forgó ár-összehasonlítás megbízhatósága korlátozott.

| (247) | Az (146) preambulumbekezdésben megjelöltek szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék indiai behozatalával szemben dömpingellenes intézkedéseket hoztak Oroszországban, és az Indiából Oroszországba irányuló export a figyelembe vett időszakban jelentősen visszaesett. Ez arra enged következtetni, hogy az indiai exportáló gyártók harmadik fő exportpiacához való hozzáférés korlátozott, és igen valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi vagy akár a fenti (245)) preambulumbekezdésben említett, valószínűsíthetően megnövekedett szabad kapacitás mellett az indiai exportáló gyártók jelentősen növelni fogják az érintett termék uniós piacra irányuló behozatalát. |
| --- | --- |

(247)

Az (146) preambulumbekezdésben megjelöltek szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék indiai behozatalával szemben dömpingellenes intézkedéseket hoztak Oroszországban, és az Indiából Oroszországba irányuló export a figyelembe vett időszakban jelentősen visszaesett. Ez arra enged következtetni, hogy az indiai exportáló gyártók harmadik fő exportpiacához való hozzáférés korlátozott, és igen valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi vagy akár a fenti (245)) preambulumbekezdésben említett, valószínűsíthetően megnövekedett szabad kapacitás mellett az indiai exportáló gyártók jelentősen növelni fogják az érintett termék uniós piacra irányuló behozatalát.

| (248) | Ahogyan az az (185) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, az indiai importárak dömpingellenes és kiegyenlítő vámok hiányában 9 %-kal az uniós eladási árak alá kínálnának. A nem együttműködő exportáló gyártó esetében a dömpingellenes és kiegyenlítő vámok nélkül az alákínálási különbözet becslések szerint 12 %-nak felelne meg. Ez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Indiából származó behozatal valószínűsíthető árszintjét jelzi. Ennek alapján valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piacon az árnyomás jelentősen növekedni fog, ezáltal pedig tovább rontja az uniós ágazat gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(248)

Ahogyan az az (185) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, az indiai importárak dömpingellenes és kiegyenlítő vámok hiányában 9 %-kal az uniós eladási árak alá kínálnának. A nem együttműködő exportáló gyártó esetében a dömpingellenes és kiegyenlítő vámok nélkül az alákínálási különbözet becslések szerint 12 %-nak felelne meg. Ez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Indiából származó behozatal valószínűsíthető árszintjét jelzi. Ennek alapján valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piacon az árnyomás jelentősen növekedni fog, ezáltal pedig tovább rontja az uniós ágazat gazdasági helyzetét.

| (249) | A mennyiségek vonatkozásában az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel lehetővé tenné, hogy az indiai exportáló gyártók az uniós piacon részesedést szerezzenek. Tehát a nem együttműködő exportáló, amelyre jelenleg a magasabb, 15,7 %-os vámmérték vonatkozik, erős ösztönzést kapna arra, hogy újból jelentős mennyiségben exportáljon az uniós piacra. Ha ez a helyzet felmerül, akkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése azonnal csökkennének. |
| --- | --- |

(249)

A mennyiségek vonatkozásában az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel lehetővé tenné, hogy az indiai exportáló gyártók az uniós piacon részesedést szerezzenek. Tehát a nem együttműködő exportáló, amelyre jelenleg a magasabb, 15,7 %-os vámmérték vonatkozik, erős ösztönzést kapna arra, hogy újból jelentős mennyiségben exportáljon az uniós piacra. Ha ez a helyzet felmerül, akkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése azonnal csökkennének.

| (250) | Ezen az alapon, intézkedések hiányában az indiai exportáló gyártók valószínűsíthetően növelni fogják jelenlétüket az uniós piacon import mennyiségek és piaci részesedések tekintetében, és dömpingelt, valamint támogatott árakon jelentősen az uniós ágazat eladási árai alá fognak kínálni. Ez fokozott árnyomást hoz létre az uniós piacon, amely negatív hatást gyakorol majd az uniós ágazat nyereségességére és pénzügyi helyzetére. Ezenkívül az uniós ágazat gazdasági helyzetét is tovább fogja rontani. |
| --- | --- |

(250)

Ezen az alapon, intézkedések hiányában az indiai exportáló gyártók valószínűsíthetően növelni fogják jelenlétüket az uniós piacon import mennyiségek és piaci részesedések tekintetében, és dömpingelt, valamint támogatott árakon jelentősen az uniós ágazat eladási árai alá fognak kínálni. Ez fokozott árnyomást hoz létre az uniós piacon, amely negatív hatást gyakorol majd az uniós ágazat nyereségességére és pénzügyi helyzetére. Ezenkívül az uniós ágazat gazdasági helyzetét is tovább fogja rontani.

| (251) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy igen nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődik a károkozás. |
| --- | --- |

(251)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy igen nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődik a károkozás.

E.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (252) | Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az Indiával szembeni kiegyenlítő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(252)

Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az Indiával szembeni kiegyenlítő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (253) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. |
| --- | --- |

(253)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek.

| (254) | Az alaprendelet 31. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(254)

Az alaprendelet 31. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (255) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a támogatás folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(255)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a támogatás folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (256) | Az intézkedések az (226)) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint lehetővé tették, hogy az uniós ágazat megőrizze piaci részesedését. A (250) preambulumbekezdésben ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy amennyiben az Indiával szembeni kiegyenlítő intézkedések hatályukat vesztik, az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg romlana. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az Indiával szembeni intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára. |
| --- | --- |

(256)

Az intézkedések az (226)) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint lehetővé tették, hogy az uniós ágazat megőrizze piaci részesedését. A (250) preambulumbekezdésben ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy amennyiben az Indiával szembeni kiegyenlítő intézkedések hatályukat vesztik, az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg romlana. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az Indiával szembeni intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára.

2.   Az importőrök/kereskedők érdeke

Az importőrök/kereskedők érdeke

| (257) | A jelenlegi vizsgálatban – miként az az (16) preambulumbekezdésben is szerepel – egyetlen importőr sem működött együtt, illetve jelentkezett. Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna az importőrökre, amelyet ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka. |
| --- | --- |

(257)

A jelenlegi vizsgálatban – miként az az (16) preambulumbekezdésben is szerepel – egyetlen importőr sem működött együtt, illetve jelentkezett. Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna az importőrökre, amelyet ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka.

3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (258) | Az (18) preambulumbekezdésben említettek szerint az 53 megkeresett felhasználóból nyolcan válaszoltak a kérdőívre. Közülük négyen Indiából behozott, felülvizsgálat tárgyát képező terméket használtak. Az Indiából érkezett behozatalok az érintett termék összes behozatalának kb. 20 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(258)

Az (18) preambulumbekezdésben említettek szerint az 53 megkeresett felhasználóból nyolcan válaszoltak a kérdőívre. Közülük négyen Indiából behozott, felülvizsgálat tárgyát képező terméket használtak. Az Indiából érkezett behozatalok az érintett termék összes behozatalának kb. 20 %-át tették ki.

| (259) | Emlékeztetni kell az eredeti vizsgálat azon megállapítására, hogy az intézkedések elrendelése nem lesz jelentős hatással a felhasználókra. Az intézkedések tízéves fennállása ellenére az uniós felhasználók szállítmányaikat továbbra is többek között Indiából szerzik be. A felhasználók nem szolgáltattak olyan információt, amely azt mutatná, hogy más források keresése nehézségekbe ütközik és a vizsgálat sem tárt fel ilyen információt. |
| --- | --- |

(259)

Emlékeztetni kell az eredeti vizsgálat azon megállapítására, hogy az intézkedések elrendelése nem lesz jelentős hatással a felhasználókra. Az intézkedések tízéves fennállása ellenére az uniós felhasználók szállítmányaikat továbbra is többek között Indiából szerzik be. A felhasználók nem szolgáltattak olyan információt, amely azt mutatná, hogy más források keresése nehézségekbe ütközik és a vizsgálat sem tárt fel ilyen információt.

| (260) | Ezen túlmenően emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések kivetésének a felhasználókra gyakorolt hatása vonatkozásában a következtetés az eredeti vizsgálatban az volt, hogy a felhasználó iparban a felülvizsgálat tárgyát képező termék költségének elhanyagolható jelentősége miatt valószínűtlen, hogy a költségek emelkedése a felhasználó iparágakra jelentős hatást gyakorolna. Ezeket a megállapításokat a jelen felülvizsgálat megerősítette, mivel az intézkedések kiszabását követően semmi sem utalt az előbb vázolt helyzet ellenkezőjére. Ezenfelül a négy felhasználó közül egyik sem adott elő olyan érvet, amely az intézkedések fenntartása ellen szólt volna. |
| --- | --- |

(260)

Ezen túlmenően emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések kivetésének a felhasználókra gyakorolt hatása vonatkozásában a következtetés az eredeti vizsgálatban az volt, hogy a felhasználó iparban a felülvizsgálat tárgyát képező termék költségének elhanyagolható jelentősége miatt valószínűtlen, hogy a költségek emelkedése a felhasználó iparágakra jelentős hatást gyakorolna. Ezeket a megállapításokat a jelen felülvizsgálat megerősítette, mivel az intézkedések kiszabását követően semmi sem utalt az előbb vázolt helyzet ellenkezőjére. Ezenfelül a négy felhasználó közül egyik sem adott elő olyan érvet, amely az intézkedések fenntartása ellen szólt volna.

| (261) | Egy acélgyártó szövetség, a német acélipari szövetség (Wirtschaftsvereinigung Stahl) kifogásolta az intézkedések folytatását, és előadta, hogy az intézkedések az uniós acélgyártóknak a felülvizsgálat tárgyát képező termékre intézkedés kiszabását mellőző más térségek acélgyártóihoz viszonyítva versenyhátrányt okoztak. A szövetség állítása szerint az intézkedések folytatódása lehetővé tenné, hogy az uniós ágazat továbbra is erőfölényes helyzetben legyen. Az indiai behozatalnak az intézkedések kiszabását követő alakulásából egyértelműen kiderül, hogy az Indiából származó behozatal a figyelembe vett időszakban folytatódott. A vizsgálat ráadásul kimutatta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyre inkább más harmadik országokból érkezik az EU piacára. |
| --- | --- |

(261)

Egy acélgyártó szövetség, a német acélipari szövetség (Wirtschaftsvereinigung Stahl) kifogásolta az intézkedések folytatását, és előadta, hogy az intézkedések az uniós acélgyártóknak a felülvizsgálat tárgyát képező termékre intézkedés kiszabását mellőző más térségek acélgyártóihoz viszonyítva versenyhátrányt okoztak. A szövetség állítása szerint az intézkedések folytatódása lehetővé tenné, hogy az uniós ágazat továbbra is erőfölényes helyzetben legyen. Az indiai behozatalnak az intézkedések kiszabását követő alakulásából egyértelműen kiderül, hogy az Indiából származó behozatal a figyelembe vett időszakban folytatódott. A vizsgálat ráadásul kimutatta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyre inkább más harmadik országokból érkezik az EU piacára.

| (262) | Az intézkedések fenntartása ennek alapján, továbbá az eredeti vizsgálat keretében levont következtetésekkel összhangban a várakozások szerint nem fog jelentős negatív hatást gyakorolni a felhasználókra, és így nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a meglévő intézkedések kiterjesztése ne szolgálná az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(262)

Az intézkedések fenntartása ennek alapján, továbbá az eredeti vizsgálat keretében levont következtetésekkel összhangban a várakozások szerint nem fog jelentős negatív hatást gyakorolni a felhasználókra, és így nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a meglévő intézkedések kiterjesztése ne szolgálná az uniós érdeket.

4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (263) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szólnak uniós érdekből fakadó kényszerítő okok az Indiából származó behozatalra alkalmazandó jelenlegi kiegyenlítő intézkedések kiterjesztése ellen. |
| --- | --- |

(263)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szólnak uniós érdekből fakadó kényszerítő okok az Indiából származó behozatalra alkalmazandó jelenlegi kiegyenlítő intézkedések kiterjesztése ellen.

F.   KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

| (264) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályos kiegyenlítő intézkedéseket. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. A beadványokat és észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették. |
| --- | --- |

(264)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályos kiegyenlítő intézkedéseket. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. A beadványokat és észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették.

| (265) | A fenti megfontolásokból következik, hogy az alaprendelet 18. cikkének bekezdése alapján az Indiából származó, egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára az 1185/2010/EU végrehajtási rendelettel előírt kiegyenlítő intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(265)

A fenti megfontolásokból következik, hogy az alaprendelet 18. cikkének bekezdése alapján az Indiából származó, egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára az 1185/2010/EU végrehajtási rendelettel előírt kiegyenlítő intézkedéseket fenn kell tartani.

| (266) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó kérte a Bizottságot, hogy mérlegelje az intézkedések további két évig történő fenntartását. A vizsgálat során azonban nem került megállapításra olyan kivételes körülmény, amely indokolná az intézkedések tartamának két évre korlátozását. |
| --- | --- |

(266)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó kérte a Bizottságot, hogy mérlegelje az intézkedések további két évig történő fenntartását. A vizsgálat során azonban nem került megállapításra olyan kivételes körülmény, amely indokolná az intézkedések tartamának két évre korlátozását.

| (267) | Az ebben a rendeletben meghatározott egyedi kiegyenlítő vámtételeket kizárólag az e vállalatok – tehát az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termékek behozatalára kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok – ezen belül a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyek – által gyártott érintett termékek behozatala nem részesülhet e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(267)

Az ebben a rendeletben meghatározott egyedi kiegyenlítő vámtételeket kizárólag az e vállalatok – tehát az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termékek behozatalára kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok – ezen belül a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyek – által gyártott érintett termékek behozatala nem részesülhet e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.

| (268) | Az ezekre a vállalatokra kivetett egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például az érintett vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottságnak (26). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy az új termelési- vagy értékesítési egységek létrehozásával kapcsolatos – változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog. |
| --- | --- |

(268)

Az ezekre a vállalatokra kivetett egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például az érintett vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottságnak (26). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy az új termelési- vagy értékesítési egységek létrehozásával kapcsolatos – változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.

26

| (269) | Ez a rendelet összhangban van az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(269)

Ez a rendelet összhangban van az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével,

27

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni az elektromos kemencékhez használatos, 1,65 g/cm3 vagy annál nagyobb látszólagos sűrűségű és 6,0 μΩ.m vagy annál kevesebb elektromos ellenállású, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (8545110010 TARIC-kód) alá sorolt, Indiából származó grafitelektródok behozatalára, és az ilyen elektródokhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód (8545909010 TARIC-kód) alá sorolt, Indiából származó kötőelemek behozatalára, akár együttesen, akár különállóan hozzák be őket.

(2)   A nettó uniós határparitáson számított árra alkalmazandó vámtétel, vámkezelés előtt, az (1) bekezdésben leírt és az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében:

| Vállalat | Vámtétel (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 | A531 |
| Minden más vállalat | 7,2 | A999 |

Vállalat

Vámtétel (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

6,3

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

7,0

A531

Minden más vállalat

7,2

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

1

(2)  A Tanács 2004. szeptember 13-i 1628/2004/EK rendelete az egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek importjára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és az ezekre megállapított ideiglenes vám végleges behajtásáról (HL L 295., 2004.9.18., 4. o.).

2

(3)  A Tanács 2004. szeptember 13-i 1629/2004/EK rendelete az egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek importjára vonatkozó végleges dömpingvám kivetéséről és az ezekre megállapított ideiglenes vám behajtásáról (HL L 295., 2004.9.18., 10. o.).

3

(4)  A Tanács 2008. december 18-i 1354/2008/EK rendelete az egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek importjára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 1628/2004/EK rendelet módosításáról és az egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek importjára vonatkozó végleges dömpingvám kivetéséről szóló 1629/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 350., 2008.12.30., 24. o.).

4

(5)  A Tanács 2010. december 13-i 1185/2010/EU végrehajtási rendelete az 597/2009/EK tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 332., 2010.12.16., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 2010. december 13-i 1186/2010/EU végrehajtási rendelete az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 332., 2010.12.16., 17. o.).

6

(7)  
  HL C 82., 2015.3.10., 4. o.

7

(8)  A Tanács 597/2009/EK rendelete (2009. június 11.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 188., 2009.7.18., 93. o.). Ezt a rendeletet az alaprendelet kodifikálta.

8

(9)  Értesítés az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó kiegyenlítő intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 415., 2015.12.15., 25. o.).

9

(10)  Értesítés az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 415., 2015.12.15., 33. o.).

10

(11)  A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.).

11

(12)  Átállás a DEPB rendszerről a DDS rendszerre, ahogyan azt többek közt az 597/2009/EK rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló, 2013. május 21-i 461/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL L 137., 2013.5.23., 1. o.) (47)–(54 preabulumbekezdései részletezik.

12

(13)  http://dgft.gov.in/exim/2000/highlight2015.pdf.

13

(14)  
  HL C 394., 1998.12.17., 6. o.

14

(15)  A Bizottság 1008/2004/EK rendelete (2004. május 19.) bizonyos Indiából származó grafitelektród-rendszerek importjára vonatkozó ideiglenes szubvencióellenes vám kivetéséről (HL L 183., 2004.5.20., 35. o.).

15

(16)  http://www.google.be/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwiqt6H2u9_QAhWEzRoKHYUwBVEQFggfMAA&url=http%3A%2F%2Fhegltd.com%2Fwebmaster%2FDownloadFile.aspx%3Fd%3D..%2Fuploads%2FFinance%2F70Results_Release.pdf&usg=AFQjCNGMpUymLm4BNOjIMmolLDgwSGgcDw.

16

(17)  http://content.icicidirect.com/mailimages/IDirect_GraphiteIndia_Q1FY16.pdf.

17

(18)  http://hegltd.com/ és http://www.graphiteindia.com/.

18

(19)  http://hegltd.com/WEBMASTER/DownloadFile.aspx?D=../Uploads/Newsletter/News9.pdf.

19

(20)  https://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html.

20

(21)  http://www.dgtr.gov.in/sites/default/files/adfin_Graphite_Electrodes_diameters_ChinaPR.pdf.

21

(22)  http://hegltd.com/pdf/HEGLtd_Q1_FY_16_Investors_Presentation.pdf.

22

(23)  http://www.graphiteindia.com/View/investor_relation.aspx (lásd GIL Q3 FY2015 Earnings Presentation.pdf, 14. oldal).

23

(24)  http://www.eurasiancommission.org/_layouts/Lanit.EEC.Desicions/Download.aspx?IsDlg=0&ID=3805&print=1.

24

(*1)  Hatályos dömpingellenes/kiegyenlítő vámok nélküli átlagárak.

*1

(25)  A kis és a nagy átmérőjű grafitelektródák is azonos TARIC-kód alá tartoznak.

25

(26)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium (Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H. Igazgatóság, 1049 Brüsszel, Belgium).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1036 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.).

27

---

| 2017.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 64/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 64/46

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/422 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. március 9.)

az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

Hatályos intézkedések

| (1) | Egy dömpingellenes vizsgálatot követően a Tanács az 1629/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingvámot vetett ki az egyes Indiából („érintett ország”) származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (TARIC-kód: 8545110010) és az ex 8545 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 8545909010) alá eső grafitelektróda-rendszerek importjára. |
| --- | --- |

(1)

Egy dömpingellenes vizsgálatot követően a Tanács az 1629/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingvámot vetett ki az egyes Indiából („érintett ország”) származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (TARIC-kód: 8545110010) és az ex 8545 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 8545909010) alá eső grafitelektróda-rendszerek importjára.

2

| (2) | Egy dömpingellenes vizsgálatot követően a Tanács az 1628/2004/EK rendelettel (3) végleges kiegyenlítő vámot is kivetett az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára. |
| --- | --- |

(2)

Egy dömpingellenes vizsgálatot követően a Tanács az 1628/2004/EK rendelettel (3) végleges kiegyenlítő vámot is kivetett az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára.

3

| (3) | A kiegyenlítő intézkedések hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1354/2008/EK tanácsi rendelettel (4) módosította az 1628/2004/EK és 1629/2004/EK rendeletet. |
| --- | --- |

(3)

A kiegyenlítő intézkedések hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1354/2008/EK tanácsi rendelettel (4) módosította az 1628/2004/EK és 1629/2004/EK rendeletet.

hivatalból

4

| (4) | A dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követően a Tanács az 1186/2010/EU végrehajtási rendelettel (5) kiterjesztette a dömpingellenes intézkedéseket. A kiegyenlítő intézkedések hatályvesztésének felülvizsgálatát követően a Tanács az 1185/2010/EU rendeletben (6) kiterjesztette a kiegyenlítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(4)

A dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követően a Tanács az 1186/2010/EU végrehajtási rendelettel (5) kiterjesztette a dömpingellenes intézkedéseket. A kiegyenlítő intézkedések hatályvesztésének felülvizsgálatát követően a Tanács az 1185/2010/EU rendeletben (6) kiterjesztette a kiegyenlítő intézkedéseket.

5

6

| (5) | A dömpingellenes intézkedések formája egy 9,4 %-os és az egyénileg megnevezett exportőröktől származó behozatal esetében 0 %-os ad valorem vám volt, 8,5 %-os maradvány vámtétellel. |
| --- | --- |

(5)

A dömpingellenes intézkedések formája egy 9,4 %-os és az egyénileg megnevezett exportőröktől származó behozatal esetében 0 %-os ad valorem vám volt, 8,5 %-os maradvány vámtétellel.

ad valorem

2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (6) | Az Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (7) közzétételét követően a Bizottsághoz felülvizsgálati kérelem érkezett az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint (8). |
| --- | --- |

(6)

Az Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (7) közzétételét követően a Bizottsághoz felülvizsgálati kérelem érkezett az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint (8).

7

8

| (7) | A kérelmet az SGL Carbon GmbH, a TOKAI Erftcarbon GmbH és a GrafTech Switzerland SA (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtották be, amelyek termelése az egyes grafitelektróda-rendszerek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(7)

A kérelmet az SGL Carbon GmbH, a TOKAI Erftcarbon GmbH és a GrafTech Switzerland SA (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtották be, amelyek termelése az egyes grafitelektróda-rendszerek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki.

| (8) | A kérelem alapja az volt, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(8)

A kérelem alapja az volt, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

3.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (9) | Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2015. december 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában (9) közzétett értesítéssel (az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(9)

Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2015. december 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában (9) közzétett értesítéssel (az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

9

4.   Párhuzamos vizsgálatok

Párhuzamos vizsgálatok

| (10) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2015. szeptember 15-én közzétett értesítéssel (10) azt is bejelentette, hogy az 597/2009/EK tanácsi rendelet (11) 18. cikke szerint megindítja az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek uniós behozatalára vonatkozóan hatályban levő végleges kiegyenlítő intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát is. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2015. szeptember 15-én közzétett értesítéssel (10) azt is bejelentette, hogy az 597/2009/EK tanácsi rendelet (11) 18. cikke szerint megindítja az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek uniós behozatalára vonatkozóan hatályban levő végleges kiegyenlítő intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát is.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

10

11

5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (11) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, az exportáló gyártókat, az ismert és érintett uniós importőröket és felhasználókat, valamint az indiai hatóságokat, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, az exportáló gyártókat, az ismert és érintett uniós importőröket és felhasználókat, valamint az indiai hatóságokat, és felkérte őket a részvételre.

| (12) | Minden érdekelt fél lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtson be, illetve kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását. |
| --- | --- |

(12)

Minden érdekelt fél lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtson be, illetve kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását.

5.1.   Mintavétel

Mintavétel

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

a)   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (14) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen meghatározott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy olyan mintát választott ki az értékesítések legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni, a földrajzi helyet is figyelembe véve. A minta négy uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók az uniós termelés megközelítőleg 80 %-át képviselték a mintavételi eljárás során kapott információ alapján. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. A megadott határidőig nem érkezett észrevétel, így a mintát jóváhagyták. A minta az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatív. |
| --- | --- |

(14)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen meghatározott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy olyan mintát választott ki az értékesítések legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni, a földrajzi helyet is figyelembe véve. A minta négy uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók az uniós termelés megközelítőleg 80 %-át képviselték a mintavételi eljárás során kapott információ alapján. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. A megadott határidőig nem érkezett észrevétel, így a mintát jóváhagyták. A minta az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatív.

b)   Mintavétel az importőrök körében

| (15) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

| (16) | Egyetlen importőr sem jelentkezett, hogy benyújtsa az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(16)

Egyetlen importőr sem jelentkezett, hogy benyújtsa az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

5.2.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (17) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő uniós gyártóknak, két indiai exportáló gyártónak és 53 felhasználónak, akik az eljárás megindítását követően jelentkeztek. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő uniós gyártóknak, két indiai exportáló gyártónak és 53 felhasználónak, akik az eljárás megindítását követően jelentkeztek.

| (18) | A mintába felvett négy uniós gyártó, a mintába felvett egy indiai exportáló gyártó és a felülvizsgálat tárgyát képező termék nyolc felhasználója nyújtott be kitöltött kérdőívet. Az eredeti vizsgálatban együttműködő másik exportáló gyártó, a Graphite India Limited (a továbbiakban: GIL) a jelenlegi felülvizsgálatban nem adott választ a kérdőívre. |
| --- | --- |

(18)

A mintába felvett négy uniós gyártó, a mintába felvett egy indiai exportáló gyártó és a felülvizsgálat tárgyát képező termék nyolc felhasználója nyújtott be kitöltött kérdőívet. Az eredeti vizsgálatban együttműködő másik exportáló gyártó, a Graphite India Limited (a továbbiakban: GIL) a jelenlegi felülvizsgálatban nem adott választ a kérdőívre.

| (19) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:






  a) | uniós gyártók:






  — | Graftech France S.N.C. Calais, Franciaország |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

a)

uniós gyártók:

—

Graftech France S.N.C. Calais, Franciaország

| — | Graftech Iberica S.L., Navarra, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Navarra, Spanyolország

| — | SGL Carbon S.A., Wiesbaden, Németország |
| --- | --- |

—

SGL Carbon S.A., Wiesbaden, Németország

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Németország |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Németország

| b) | Indiai exportáló gyártó






  — | HEG Limited, Bhopal (a továbbiakban: HEG). |
| --- | --- | --- |

b)

Indiai exportáló gyártó

—

HEG Limited, Bhopal (a továbbiakban: HEG).

6.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (20) | A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2014. október 1. és 2015. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2012. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(20)

A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2014. október 1. és 2015. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2012. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

Érintett termék

| (21) | Az érintett termékek Indiából származó, elektromos kemencékhez használt grafitelektródok, amelyek látszólagos sűrűsége 1,65 g/cm3 vagy több, elektromos ellenállása 6,0 μΩ.m vagy kevesebb, továbbá jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (8545110010 TARIC-kód) alá tartoznak, valamint az ilyen elektródokhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód (8545909010 TARIC-kód) alá sorolt kötőelemek, akár együttesen, akár külön-külön hozzák be őket (a továbbiakban: felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(21)

Az érintett termékek Indiából származó, elektromos kemencékhez használt grafitelektródok, amelyek látszólagos sűrűsége 1,65 g/cm3 vagy több, elektromos ellenállása 6,0 μΩ.m vagy kevesebb, továbbá jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (8545110010 TARIC-kód) alá tartoznak, valamint az ilyen elektródokhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód (8545909010 TARIC-kód) alá sorolt kötőelemek, akár együttesen, akár külön-külön hozzák be őket (a továbbiakban: felülvizsgálat tárgyát képező termék).

3

2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (22) | A vizsgálat kimutatta, hogy az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék; |
| --- | --- | --- |

(22)

A vizsgálat kimutatta, hogy az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék;

| — | az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termék.

| (23) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (24) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. |
| --- | --- |

(24)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

| (25) | Miként az az (18) preambulumbekezdésben szerepel, a jelenlegi vizsgálatban mindössze egyetlen indiai exportáló gyártó működött együtt. Ez a vállalat a felülvizsgálat tárgyát képező termék Indiából az Unióba irányuló kivitelének több mint 95 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy elegendő információ áll rendelkezésére a felülvizsgálati időszak alatti exportár és dömpingkülönbözet megállapításához. |
| --- | --- |

(25)

Miként az az (18) preambulumbekezdésben szerepel, a jelenlegi vizsgálatban mindössze egyetlen indiai exportáló gyártó működött együtt. Ez a vállalat a felülvizsgálat tárgyát képező termék Indiából az Unióba irányuló kivitelének több mint 95 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy elegendő információ áll rendelkezésére a felülvizsgálati időszak alatti exportár és dömpingkülönbözet megállapításához.

| (26) | Ez az exportáló gyártó ugyanakkor a teljes termelési kapacitásnak csak 50 %-át, míg a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes indiai termelésének mindössze 40 % és 50 % közötti részét tette ki a felülvizsgálati időszakban. Emellett az egyéb harmadik országokba irányuló kivitele csak 43 % és 52 % közötti részét adta az Indiából egyéb harmadik országokba irányuló, felülvizsgálati időszak alatti teljes kivitelnek (az egyetlen együttműködő indiai exportáló gyártónak a teljes indiai termelésben és teljes kivitelben való pontos részesedését titoktartási okokból nem lehet nyilvánosságra hozni). Ennélfogva és figyelemmel arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék más indiai gyártója sem tanúsított együttműködést, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem áll elegendő információ rendelkezésére ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, és így az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre kellett hagyatkoznia annak megállapításakor, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén miként alakul a behozatal. |
| --- | --- |

(26)

Ez az exportáló gyártó ugyanakkor a teljes termelési kapacitásnak csak 50 %-át, míg a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes indiai termelésének mindössze 40 % és 50 % közötti részét tette ki a felülvizsgálati időszakban. Emellett az egyéb harmadik országokba irányuló kivitele csak 43 % és 52 % közötti részét adta az Indiából egyéb harmadik országokba irányuló, felülvizsgálati időszak alatti teljes kivitelnek (az egyetlen együttműködő indiai exportáló gyártónak a teljes indiai termelésben és teljes kivitelben való pontos részesedését titoktartási okokból nem lehet nyilvánosságra hozni). Ennélfogva és figyelemmel arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék más indiai gyártója sem tanúsított együttműködést, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem áll elegendő információ rendelkezésére ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, és így az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre kellett hagyatkoznia annak megállapításakor, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén miként alakul a behozatal.

| (27) | A Bizottság megfelelően tájékoztatta az indiai hatóságokat arról, hogy az indiai exportáló gyártók alacsony együttműködési aránya miatt az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. Ezzel kapcsolatban észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság megfelelően tájékoztatta az indiai hatóságokat arról, hogy az indiai exportáló gyártók alacsony együttműködési aránya miatt az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. Ezzel kapcsolatban észrevétel nem érkezett.

| (28) | A 3. szakaszban tett ténymegállapítások így a rendelkezésre álló tényeken alapulnak. A Bizottság e célból az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, az Eurostat statisztikáit, a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatokat (az úgynevezett 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázist) és a nyilvánosan rendelkezésre álló információkat használta fel. |
| --- | --- |

(28)

A 3. szakaszban tett ténymegállapítások így a rendelkezésre álló tényeken alapulnak. A Bizottság e célból az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, az Eurostat statisztikáit, a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatokat (az úgynevezett 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázist) és a nyilvánosan rendelkezésre álló információkat használta fel.

2.   Dömping fennállása az Unióban a felülvizsgálati időszak alatt

Dömping fennállása az Unióban a felülvizsgálati időszak alatt

2.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (29) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítések teljes volumene reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítések akkor reprezentatívak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon bonyolított belföldi értékesítésének teljes volumene az exportáló gyártó esetében eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítések teljes volumene reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítések akkor reprezentatívak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon bonyolított belföldi értékesítésének teljes volumene az exportáló gyártó esetében eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

| (30) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártó esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. A felülvizsgálat tárgyát képező termék típusainak meghatározásánál a következő összetevőket vették figyelembe: i. kötőelemmel értékesítik-e őket; ii. átmérő; és iii. hosszúság. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártó esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. A felülvizsgálat tárgyát képező termék típusainak meghatározásánál a következő összetevőket vették figyelembe: i. kötőelemmel értékesítik-e őket; ii. átmérő; és iii. hosszúság.

| (31) | Az együttműködő exportáló gyártó szerint az azonos vagy közvetlenül összehasonlítható a felülvizsgálat tárgyát képező terméktípusok meghatározásánál figyelembe kellene venni azt is, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékek különböző minőségű tűkokszból (alapvető nyersanyag) készülnek. A vizsgálat során valóban megerősítést nyert, hogy a gyártási folyamatban a vállalat két különböző koksztípust használt, a jobb minőségű importált tűkokszot és az indiai piacon beszerzett rendes tűkokszot. Megerősítést nyert az is, hogy a felhasznált koksz típusa befolyásolja a gyártási költségeket és a végtermék árát is. |
| --- | --- |

(31)

Az együttműködő exportáló gyártó szerint az azonos vagy közvetlenül összehasonlítható a felülvizsgálat tárgyát képező terméktípusok meghatározásánál figyelembe kellene venni azt is, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékek különböző minőségű tűkokszból (alapvető nyersanyag) készülnek. A vizsgálat során valóban megerősítést nyert, hogy a gyártási folyamatban a vállalat két különböző koksztípust használt, a jobb minőségű importált tűkokszot és az indiai piacon beszerzett rendes tűkokszot. Megerősítést nyert az is, hogy a felhasznált koksz típusa befolyásolja a gyártási költségeket és a végtermék árát is.

| (32) | Ezért a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében a Bizottság a dömping kiszámításához minden terméktípust két csoportra bontott: az alacsony és magas minőségű termékek csoportjára. |
| --- | --- |

(32)

Ezért a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében a Bizottság a dömping kiszámításához minden terméktípust két csoportra bontott: az alacsony és magas minőségű termékek csoportjára.

| (33) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevőknek történt belföldi értékesítési összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy ezek a terméktípusok reprezentatívak voltak. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevőknek történt belföldi értékesítési összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy ezek a terméktípusok reprezentatívak voltak.

| (34) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítési ár alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítési ár alapján végezze-e el.

| (35) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron belföldön értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(35)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron belföldön értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (36) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(36)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árak súlyozott átlaga.

| (37) | A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, felülvizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(37)

A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, felülvizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

| (38) | Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte. |
| --- | --- |

(38)

Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

| (39) | E terméktípusok esetében a rendes érték képzésekor az egyetlen exportáló gyártó hasonló termékének a felülvizsgálati időszak alatti átlagos termelési költségéhez hozzáadta:






  a) | a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az egyetlen együttműködő exportáló gyártónál felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(39)

E terméktípusok esetében a rendes érték képzésekor az egyetlen exportáló gyártó hasonló termékének a felülvizsgálati időszak alatti átlagos termelési költségéhez hozzáadta:

a)

a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az egyetlen együttműködő exportáló gyártónál felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

| b) | a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az egyetlen együttműködő exportáló gyártó által elért nyereség súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az egyetlen együttműködő exportáló gyártó által elért nyereség súlyozott átlaga.

| (40) | A hazai piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlagát és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá. |
| --- | --- |

(40)

A hazai piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlagát és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá.

2.2.   Exportár

Exportár

| (41) | Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó közvetlenül független vevők részére végzett kivitelt az Unióba. Így az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termékért az Unióba történő kivitelre való értékesítéskor ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(41)

Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó közvetlenül független vevők részére végzett kivitelt az Unióba. Így az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termékért az Unióba történő kivitelre való értékesítéskor ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (42) | A helyszíni ellenőrzés során az együttműködő exportáló által bejelentett exportárakban számos hibára derült fény. Ezeket a hibákat kijavították és erről az exportáló gyártó megfelelő tájékoztatást kapott. |
| --- | --- |

(42)

A helyszíni ellenőrzés során az együttműködő exportáló által bejelentett exportárakban számos hibára derült fény. Ezeket a hibákat kijavították és erről az exportáló gyártó megfelelő tájékoztatást kapott.

2.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (43) | A Bizottság gyártelepi alapon összehasonlította a fentiek szerint meghatározott rendes értéket és az exportárat. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság gyártelepi alapon összehasonlította a fentiek szerint meghatározott rendes értéket és az exportárat.

| (44) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végzett a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási, hitelköltségek, banki költségek és – adott és indokolt esetben – az együttműködő exportáló gyártó által megfizetett kiegyenlítő vámok tekintetében. |
| --- | --- |

(44)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végzett a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási, hitelköltségek, banki költségek és – adott és indokolt esetben – az együttműködő exportáló gyártó által megfizetett kiegyenlítő vámok tekintetében.

| (45) | Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontjával összhangban a nyersanyagok vonatkozásában megfizetett importterhek kiigazítását kérte azon az alapon, hogy az Indiában való fogyasztás céljára gyártott, felülvizsgálat tárgyát képező termékre importterhet vetettek ki, azonban ezt a terhet a vám-visszatérítési rendszer (a továbbiakban: DDS) keretében visszatérítették, amikor a terméket az Unióba irányuló kivitel céljára értékesítették. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy nem volt közvetlen kapcsolat a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelével kapcsolatban kapott DDS összegek és a beépített importált nyersanyagok vonatkozásában ténylegesen megfizetett vámok között. Ezért a Bizottság megítélése szerint az exportáló gyártó nem bizonyította, hogy a hazai ár az exporteladások vonatkozásában visszatérített adót tartalmazott. Ez a párhuzamos támogatásellenes vizsgálat (38)–(42) preambulumbekezdései is megerősítették, amennyiben megállapítást nyert, hogy a DDS pénzügyi hozzájárulás formájában támogatást biztosít India kormánya részéről, amely nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő visszatérítési rendszernek. Ezért a kiigazítás iránti igénynek nem lehetett helyt adni. |
| --- | --- |

(45)

Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontjával összhangban a nyersanyagok vonatkozásában megfizetett importterhek kiigazítását kérte azon az alapon, hogy az Indiában való fogyasztás céljára gyártott, felülvizsgálat tárgyát képező termékre importterhet vetettek ki, azonban ezt a terhet a vám-visszatérítési rendszer (a továbbiakban: DDS) keretében visszatérítették, amikor a terméket az Unióba irányuló kivitel céljára értékesítették. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy nem volt közvetlen kapcsolat a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelével kapcsolatban kapott DDS összegek és a beépített importált nyersanyagok vonatkozásában ténylegesen megfizetett vámok között. Ezért a Bizottság megítélése szerint az exportáló gyártó nem bizonyította, hogy a hazai ár az exporteladások vonatkozásában visszatérített adót tartalmazott. Ez a párhuzamos támogatásellenes vizsgálat (38)–(42) preambulumbekezdései is megerősítették, amennyiben megállapítást nyert, hogy a DDS pénzügyi hozzájárulás formájában támogatást biztosít India kormánya részéről, amely nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő visszatérítési rendszernek. Ezért a kiigazítás iránti igénynek nem lehetett helyt adni.

| (46) | Ezen túlmenően az együttműködő indiai exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének c) pontján alapuló kiigazítást kért azon az alapon, hogy az importterheket a hasonló termékekre vetik ki, ha azokat Indiában való felhasználásra szánják, de e terheket az Unióba exportált termékek vonatkozásában az előzetes jóváhagyási rendszer (a továbbiakban: AAS) okán nem szedték be. A vizsgálat mindazonáltal azt mutatta, hogy nincs olyan rendszer, amely ellenőrizné, hogy az AAS keretében vámmentesen importált nyersanyagokat kizárólag exportált felülvizsgálat tárgyát képező termékbe építették be. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az exportáló gyártó nem bizonyította, hogy az exporteladások vonatkozásában meg nem fizetett adót a hazai ár tartalmazta. Ez a párhuzamos támogatásellenes vizsgálat (59)–(62) preambulumbekezdései is megerősítették, amennyiben megállapítást nyert, hogy az AAS pénzügyi hozzájárulás formájában támogatást biztosít India kormánya részéről, amely nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő visszatérítési rendszernek. Ezért ennek a kiigazítás iránti igénynek nem lehetett helyt adni. |
| --- | --- |

(46)

Ezen túlmenően az együttműködő indiai exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének c) pontján alapuló kiigazítást kért azon az alapon, hogy az importterheket a hasonló termékekre vetik ki, ha azokat Indiában való felhasználásra szánják, de e terheket az Unióba exportált termékek vonatkozásában az előzetes jóváhagyási rendszer (a továbbiakban: AAS) okán nem szedték be. A vizsgálat mindazonáltal azt mutatta, hogy nincs olyan rendszer, amely ellenőrizné, hogy az AAS keretében vámmentesen importált nyersanyagokat kizárólag exportált felülvizsgálat tárgyát képező termékbe építették be. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az exportáló gyártó nem bizonyította, hogy az exporteladások vonatkozásában meg nem fizetett adót a hazai ár tartalmazta. Ez a párhuzamos támogatásellenes vizsgálat (59)–(62) preambulumbekezdései is megerősítették, amennyiben megállapítást nyert, hogy az AAS pénzügyi hozzájárulás formájában támogatást biztosít India kormánya részéről, amely nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő visszatérítési rendszernek. Ezért ennek a kiigazítás iránti igénynek nem lehetett helyt adni.

2.4.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (47) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlaggal számított rendes értéket a Bizottság típusonként összehasonlította a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával. E módszertan alapján az együttműködő exportáló gyártó esetében 29,8 %-os dömpingkülönbözet állapíttatott meg a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlaggal számított rendes értéket a Bizottság típusonként összehasonlította a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával. E módszertan alapján az együttműködő exportáló gyártó esetében 29,8 %-os dömpingkülönbözet állapíttatott meg a felülvizsgálati időszakban.

| (48) | A helyszíni ellenőrzés során az egyetlen együttműködő exportáló gyártó telephelyén a vállalat előadta, hogy a fő nyersanyag (tűkoksz) árának a felülvizsgálati időszakban állítólagosan bekövetkezett jelentős ingadozását figyelembe kell venni, és az együttműködő exportáló gyártó arra kérte a Bizottságot, hogy számoljon e célból negyedéves dömpingkülönbözetet. Ez azt bizonyítaná, hogy nem volt szó dömpingről a felülvizsgálati időszakban. E tekintetben a vállalkozás a helyszíni ellenőrzés végén negyedéves előállítási költségre (a továbbiakban: előállítási költség) vonatkozó adatokat nyújtott be. |
| --- | --- |

(48)

A helyszíni ellenőrzés során az egyetlen együttműködő exportáló gyártó telephelyén a vállalat előadta, hogy a fő nyersanyag (tűkoksz) árának a felülvizsgálati időszakban állítólagosan bekövetkezett jelentős ingadozását figyelembe kell venni, és az együttműködő exportáló gyártó arra kérte a Bizottságot, hogy számoljon e célból negyedéves dömpingkülönbözetet. Ez azt bizonyítaná, hogy nem volt szó dömpingről a felülvizsgálati időszakban. E tekintetben a vállalkozás a helyszíni ellenőrzés végén negyedéves előállítási költségre (a továbbiakban: előállítási költség) vonatkozó adatokat nyújtott be.

| (49) | Tekintettel arra, hogy se az eljárás korábbi szakaszában, se a kérdőívre adott válaszokban ilyen állítás nem szerepelt, a Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy ellenőrizze ezt az állítást, így nem tudta megállapítani, hogy a rendelkezésre bocsátott adatok teljes körűek és pontosak-e. |
| --- | --- |

(49)

Tekintettel arra, hogy se az eljárás korábbi szakaszában, se a kérdőívre adott válaszokban ilyen állítás nem szerepelt, a Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy ellenőrizze ezt az állítást, így nem tudta megállapítani, hogy a rendelkezésre bocsátott adatok teljes körűek és pontosak-e.

| (50) | Mindenesetre a helyszíni ellenőrzés során rendelkezésre bocsátott adatok alapján megállapítást nyert, hogy a terméktípusonkénti egységnyi előállítási költség néhány – de nem az összes – terméktípus vonatkozásában negyedévről negyedévre csökkenő tendenciát mutatott a felülvizsgálati időszakban. Számos termékkód esetében az egységnyi előállítási költség nőtt az utolsó negyedévben. Az export egységár hasonló, csökkenő tendenciát mutatott az utolsó negyedévet leszámítva, amelynek során két terméktípus kivételével növekedtek az exportárak. A vállalat a felülvizsgálati időszak minden egyes negyedévében jelentős volumenben exportált, amelynek negyedévek közötti megoszlását az alábbi táblázat mutatja (a volumenre vonatkozó pontos adatok a bizalmas adatkezelés miatt nem hozhatók nyilvánosságra). Ráadásul nem mindegyik terméktípust értékesítették az összes negyedévben: az együttműködő exportáló gyártó által az uniós piacra értékesített 23 terméktípusból csak hatot értékesítettek mindegyik negyedévben. |
| --- | --- |

(50)

Mindenesetre a helyszíni ellenőrzés során rendelkezésre bocsátott adatok alapján megállapítást nyert, hogy a terméktípusonkénti egységnyi előállítási költség néhány – de nem az összes – terméktípus vonatkozásában negyedévről negyedévre csökkenő tendenciát mutatott a felülvizsgálati időszakban. Számos termékkód esetében az egységnyi előállítási költség nőtt az utolsó negyedévben. Az export egységár hasonló, csökkenő tendenciát mutatott az utolsó negyedévet leszámítva, amelynek során két terméktípus kivételével növekedtek az exportárak. A vállalat a felülvizsgálati időszak minden egyes negyedévében jelentős volumenben exportált, amelynek negyedévek közötti megoszlását az alábbi táblázat mutatja (a volumenre vonatkozó pontos adatok a bizalmas adatkezelés miatt nem hozhatók nyilvánosságra). Ráadásul nem mindegyik terméktípust értékesítették az összes negyedévben: az együttműködő exportáló gyártó által az uniós piacra értékesített 23 terméktípusból csak hatot értékesítettek mindegyik negyedévben.

| (51) | Az (29)–(47) preambulumbekezdésben ismertetett módszerek szerint az egyes negyedévek vonatkozásában kiszámított dömpingkülönbözetek a felülvizsgálati időszak mindegyik negyedévében jelentős dömpinget mutattak.

  1. táblázat








  Felülvizsgálati időszak | Dömpingkülönbözet (%) | Exportmennyiség (tonna) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014. október – 2014. december | 23,1 | [1 500 –1 700 ] |
| 2015. január – 2015. március | 32,3 | [1 900 –2 100 ] |
| 2015. április – 2015. június | 15,4 | [1 500 –1 700 ] |
| 2015. július – 2015. szeptember | 6,4 | [1 100 –1 400 ] |

(51)

Az (29)–(47) preambulumbekezdésben ismertetett módszerek szerint az egyes negyedévek vonatkozásában kiszámított dömpingkülönbözetek a felülvizsgálati időszak mindegyik negyedévében jelentős dömpinget mutattak.

1. táblázat

1. táblázat

Felülvizsgálati időszak

Dömpingkülönbözet (%)

Exportmennyiség (tonna)

2014. október – 2014. december

23,1

[1 500 –1 700 ]

2015. január – 2015. március

32,3

[1 900 –2 100 ]

2015. április – 2015. június

15,4

[1 500 –1 700 ]

2015. július – 2015. szeptember

6,4

[1 100 –1 400 ]

| (52) | Ezért nem állja meg a helyét az együttműködő exportáló gyártó azon állítása, hogy a negyedéves alapon kiszámított dömpingkülönbözete a dömping hiányát mutatná. A dömpingkülönbözet mindegyik negyedévben jelentős volt, és e negyedéves különbözetek alapján kiszámított, felülvizsgálati időszak alatti átlagos dömpingkülönbözet is jelentős mértékű, vagyis 19,3 %-os maradt. |
| --- | --- |

(52)

Ezért nem állja meg a helyét az együttműködő exportáló gyártó azon állítása, hogy a negyedéves alapon kiszámított dömpingkülönbözete a dömping hiányát mutatná. A dömpingkülönbözet mindegyik negyedévben jelentős volt, és e negyedéves különbözetek alapján kiszámított, felülvizsgálati időszak alatti átlagos dömpingkülönbözet is jelentős mértékű, vagyis 19,3 %-os maradt.

| (53) | Miközben valamely termék alapján a különböző negyedévekben meghatározott dömpingkülönbözet ingadozó tendenciát mutat (2014. október – 2014. decembertől 2015. január – 2015. márciusig növekszik, majd 2015. január – 2015. márciustól a felülvizsgálati időszak végéig csökken), a felülvizsgálati időszakban az előállítási költség fokozatos csökkenése megállapított hatással nem rendelkezett. Meg kell jegyezni ugyanis, hogy a dömpingkülönbözet részben az exportár növekedésének is betudható volt. Emlékeztetni kell arra, hogy az együttműködő exportáló gyártó negyedéves dömpingkülönbözetre vonatkozó állítása kizárólag a nyersanyagárak ingadozásán alapult. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a nyújtott információ nem kérdőjelezte meg a felülvizsgálati időszak során fennálló dömpingre vonatkozó megállapításokat, és így az (57)–(87) preambulumbekezdésben szereplő, a dömping folytatódására vonatkozó megállapításokat sem. |
| --- | --- |

(53)

Miközben valamely termék alapján a különböző negyedévekben meghatározott dömpingkülönbözet ingadozó tendenciát mutat (2014. október – 2014. decembertől 2015. január – 2015. márciusig növekszik, majd 2015. január – 2015. márciustól a felülvizsgálati időszak végéig csökken), a felülvizsgálati időszakban az előállítási költség fokozatos csökkenése megállapított hatással nem rendelkezett. Meg kell jegyezni ugyanis, hogy a dömpingkülönbözet részben az exportár növekedésének is betudható volt. Emlékeztetni kell arra, hogy az együttműködő exportáló gyártó negyedéves dömpingkülönbözetre vonatkozó állítása kizárólag a nyersanyagárak ingadozásán alapult. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a nyújtott információ nem kérdőjelezte meg a felülvizsgálati időszak során fennálló dömpingre vonatkozó megállapításokat, és így az (57)–(87) preambulumbekezdésben szereplő, a dömping folytatódására vonatkozó megállapításokat sem.

| (54) | A közlést követően az egyetlen együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy a rendes érték kiszámításához használt jövedelmezőség meghatározásához a Bizottságnak különbséget kell tennie egyrészről a belföldi kokszból, másrészről pedig az importált tűkokszból gyártott termékek között. Ennek okát az említett termékek felhasználásának különbsége adta. Ezenfelül azt is állította, hogy kizárólag a nagy teljesítményű elektromos ívkemencében használt, importált tűkokszból gyártott termékeket értékesítik az uniós piacon, és hogy a rendes érték kiszámításához használt jövedelmezőséget ezért csak e terméktípusok alapján kellene meghatározni. A közlést követően a Bizottsággal tartott meghallgatás során a HEG előadta, hogy ezen állítások alapján a rendes érték kiszámításához a Bizottságnak nem kellene az összes belföldi értékesítés alapján meghatározott súlyozott átlagos jövedelmezőségi arányt használnia. A HEG azzal érvelt, hogy a Bizottságnak két különböző jövedelmezőségi arányt kell kiszámítania a koksz eredetének figyelembevételével, és azt megfelelően kell alkalmaznia a rendes érték meghatározása során. |
| --- | --- |

(54)

A közlést követően az egyetlen együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy a rendes érték kiszámításához használt jövedelmezőség meghatározásához a Bizottságnak különbséget kell tennie egyrészről a belföldi kokszból, másrészről pedig az importált tűkokszból gyártott termékek között. Ennek okát az említett termékek felhasználásának különbsége adta. Ezenfelül azt is állította, hogy kizárólag a nagy teljesítményű elektromos ívkemencében használt, importált tűkokszból gyártott termékeket értékesítik az uniós piacon, és hogy a rendes érték kiszámításához használt jövedelmezőséget ezért csak e terméktípusok alapján kellene meghatározni. A közlést követően a Bizottsággal tartott meghallgatás során a HEG előadta, hogy ezen állítások alapján a rendes érték kiszámításához a Bizottságnak nem kellene az összes belföldi értékesítés alapján meghatározott súlyozott átlagos jövedelmezőségi arányt használnia. A HEG azzal érvelt, hogy a Bizottságnak két különböző jövedelmezőségi arányt kell kiszámítania a koksz eredetének figyelembevételével, és azt megfelelően kell alkalmaznia a rendes érték meghatározása során.

| (55) | A kérdőívre adott válaszában a HEG az egyes termékek vonatkozásában beszámolt az alapanyag eredetéről és a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljesítményéről. E két elem figyelembevétele esetén azonban az uniós piacon értékesített terméktípusok és az indiai piacon értékesített terméktípusok összehasonlítása azt mutatta, hogy a HEG mindkét piacon ugyanazokat a terméktípusokat értékesítette a felülvizsgálati időszakban. Következésképpen az állítás első része a tények tekintetében helytelen. |
| --- | --- |

(55)

A kérdőívre adott válaszában a HEG az egyes termékek vonatkozásában beszámolt az alapanyag eredetéről és a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljesítményéről. E két elem figyelembevétele esetén azonban az uniós piacon értékesített terméktípusok és az indiai piacon értékesített terméktípusok összehasonlítása azt mutatta, hogy a HEG mindkét piacon ugyanazokat a terméktípusokat értékesítette a felülvizsgálati időszakban. Következésképpen az állítás első része a tények tekintetében helytelen.

| (56) | Ezenfelül, ahogyan azt az (39) és a (40) preambulumbekezdés részletezi, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése értelmében vett felülvizsgálati időszak során a rendes érték kiszámításához a rendes kereskedelmi forgalom keretében a hasonló termék összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagos nyereségét használta. Mindazonáltal a (54) preambulumbekezdésben említett meghallgatás során a vállalat által előadott, egyes terméktípusokhoz kapcsolódó egyedi nyereségarányok felhasználása esetén a (47) preambulumbekezdésben rögzített dömpingkülönbözet csak 3,2 százalékponttal csökkenne (26,7 %-ra). Ez a csökkenés tehát nem gyakorol jelentős hatást a Bizottság felülvizsgálati időszak alatti dömpinggel kapcsolatos megállapításaira, és ebből következően az (57)–(87) preambulumbekezdésben szereplő, a dömping folytatódásával kapcsolatos megállapításokra sem. |
| --- | --- |

(56)

Ezenfelül, ahogyan azt az (39) és a (40) preambulumbekezdés részletezi, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése értelmében vett felülvizsgálati időszak során a rendes érték kiszámításához a rendes kereskedelmi forgalom keretében a hasonló termék összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagos nyereségét használta. Mindazonáltal a (54) preambulumbekezdésben említett meghallgatás során a vállalat által előadott, egyes terméktípusokhoz kapcsolódó egyedi nyereségarányok felhasználása esetén a (47) preambulumbekezdésben rögzített dömpingkülönbözet csak 3,2 százalékponttal csökkenne (26,7 %-ra). Ez a csökkenés tehát nem gyakorol jelentős hatást a Bizottság felülvizsgálati időszak alatti dömpinggel kapcsolatos megállapításaira, és ebből következően az (57)–(87) preambulumbekezdésben szereplő, a dömping folytatódásával kapcsolatos megállapításokra sem.

3.   A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

| (57) | A felülvizsgálati időszak alatt fennálló jelentős dömping ténymegállapításán túl a Bizottság elemezte, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával járna-e. Az elemzés a következő elemekre terjedt ki: az indiai termelési kapacitás és szabad kapacitás, az Indiából egyéb harmadik országokba irányuló kivitel, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(57)

A felülvizsgálati időszak alatt fennálló jelentős dömping ténymegállapításán túl a Bizottság elemezte, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával járna-e. Az elemzés a következő elemekre terjedt ki: az indiai termelési kapacitás és szabad kapacitás, az Indiából egyéb harmadik országokba irányuló kivitel, valamint az uniós piac vonzereje.

| (58) | Miként az az (25) preambulumbekezdésben említésre került, mindössze egyetlen Indiában működő exportáló gyártó tanúsított együttműködést, amely a teljes indiai termelési kapacitásnak csak a felét képviselte. Ezért a következő szakaszokban szereplő ténymegállapítások – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tényeken alapulnak. A Bizottság e tekintetben az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, az Egyesült Nemzetek adatbázisát, a (10) preambulumbekezdésben említett párhuzamos támogatásellenes vizsgálatban India kormánya által rendelkezésre bocsátott információkat és a nyilvánosan rendelkezésre álló információkat használta fel. |
| --- | --- |

(58)

Miként az az (25) preambulumbekezdésben említésre került, mindössze egyetlen Indiában működő exportáló gyártó tanúsított együttműködést, amely a teljes indiai termelési kapacitásnak csak a felét képviselte. Ezért a következő szakaszokban szereplő ténymegállapítások – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tényeken alapulnak. A Bizottság e tekintetben az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, az Egyesült Nemzetek adatbázisát, a (10) preambulumbekezdésben említett párhuzamos támogatásellenes vizsgálatban India kormánya által rendelkezésre bocsátott információkat és a nyilvánosan rendelkezésre álló információkat használta fel.

3.1.   Gyártási és tartalékkapacitás

Gyártási és tartalékkapacitás

| (59) | Az együttműködő exportáló gyártó nyilvános pénzügyi információja és ellenőrzött adatai alapján (12) (13) mindkét indiai gyártó 27 %-kal növelte termelési kapacitását a (4) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálatot követően. A felülvizsgálati időszak végén a teljes termelési kapacitás Indiában évente 160 000 tonnát tett ki, amely a két gyártó között egyenlő arányban oszlott meg (14). Ezen felül a vizsgálat feltárta, hogy a kereslet növekedése esetén az indiai exportáló gyártók valószínűleg tovább fogják növelni kapacitásukat (15). |
| --- | --- |

(59)

Az együttműködő exportáló gyártó nyilvános pénzügyi információja és ellenőrzött adatai alapján (12) (13) mindkét indiai gyártó 27 %-kal növelte termelési kapacitását a (4) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálatot követően. A felülvizsgálati időszak végén a teljes termelési kapacitás Indiában évente 160 000 tonnát tett ki, amely a két gyártó között egyenlő arányban oszlott meg (14). Ezen felül a vizsgálat feltárta, hogy a kereslet növekedése esetén az indiai exportáló gyártók valószínűleg tovább fogják növelni kapacitásukat (15).

12

13

14

15

| (60) | A két indiai gyártó termelési volumene a felülvizsgálati időszakban 110 000 és 120 000 tonna között volt. A fentiek alapján a teljes indiai tartalékkapacitás a becslések szerint 40 000 és 50 000 között mozgott, vagyis az uniós fogyasztás 29–36 %-át képviselte a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(60)

A két indiai gyártó termelési volumene a felülvizsgálati időszakban 110 000 és 120 000 tonna között volt. A fentiek alapján a teljes indiai tartalékkapacitás a becslések szerint 40 000 és 50 000 között mozgott, vagyis az uniós fogyasztás 29–36 %-át képviselte a felülvizsgálati időszakban.

| (61) | A kapacitás növekedésére a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának Indiában és világszerte bekövetkezett csökkenésével párhuzamosan került sor. A felülvizsgálat tárgyát képező terméket az elektromosacél-iparban, pontosabban acélüzemben az acélhulladék beolvasztására használják. A felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának alakulása ezért összefüggésben állt az elektromos acél gyártásának alakulásával, és ahhoz hasonló tendenciát követ. A felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy Indiában és a világban az elektromos acél gyártása 2012 és a felülvizsgálati időszak (16) között csökkent, míg a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel kapcsolatos termelési kapacitás Indiában nőtt. |
| --- | --- |

(61)

A kapacitás növekedésére a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának Indiában és világszerte bekövetkezett csökkenésével párhuzamosan került sor. A felülvizsgálat tárgyát képező terméket az elektromosacél-iparban, pontosabban acélüzemben az acélhulladék beolvasztására használják. A felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának alakulása ezért összefüggésben állt az elektromos acél gyártásának alakulásával, és ahhoz hasonló tendenciát követ. A felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy Indiában és a világban az elektromos acél gyártása 2012 és a felülvizsgálati időszak (16) között csökkent, míg a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel kapcsolatos termelési kapacitás Indiában nőtt.

16

| (62) | 2014 novembere végén az indiai hatóságok a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termékek behozatalára dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki (17). Az indiai termelők várhatóan növelni fogják részesedésüket a belföldi piacon. |
| --- | --- |

(62)

2014 novembere végén az indiai hatóságok a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termékek behozatalára dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki (17). Az indiai termelők várhatóan növelni fogják részesedésüket a belföldi piacon.

17

3.2.   Harmadik országokba irányuló kivitel

Harmadik országokba irányuló kivitel

| (63) | A nyilvános pénzügyi kimutatások alapján mindkét indiai exportáló gyártó exportorientáltnak bizonyult (18)
  , (19) a felülvizsgálati időszak alatt a teljes termelésük mintegy 60 %-át exportálták. |
| --- | --- |

(63)

A nyilvános pénzügyi kimutatások alapján mindkét indiai exportáló gyártó exportorientáltnak bizonyult (18)
  , (19) a felülvizsgálati időszak alatt a teljes termelésük mintegy 60 %-át exportálták.

18

,

19

| (64) | A HEG együttműködő exportáló gyártó számára az Unió a hatályos intézkedések ellenére is fontos kiviteli célpont. A HEG kivitele érték tekintetében a teljes értékesítésének 10–17 %-át, míg mennyiség tekintetében 10–20 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban. A nem együttműködő GIL indiai társaság igen alacsony mennyiséget exportált az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt. Ezt ugyanakkor a HEG-hez képest (összesen 7 %) a GIL-re alkalmazandó (összesen 15,7 %-os) dömpingellenes és kiegyenlítő vámokkal összefüggésben kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(64)

A HEG együttműködő exportáló gyártó számára az Unió a hatályos intézkedések ellenére is fontos kiviteli célpont. A HEG kivitele érték tekintetében a teljes értékesítésének 10–17 %-át, míg mennyiség tekintetében 10–20 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban. A nem együttműködő GIL indiai társaság igen alacsony mennyiséget exportált az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt. Ezt ugyanakkor a HEG-hez képest (összesen 7 %) a GIL-re alkalmazandó (összesen 15,7 %-os) dömpingellenes és kiegyenlítő vámokkal összefüggésben kell vizsgálni.

| (65) | Az Indiából más harmadik országok piacaira irányuló kiviteli mennyiségek megállapítását szolgáló egyéb megbízhatóbb forrás hiányában az Egyesült Nemzetek adatbázisának alkalmazására került sor. Az adatbázis szerint a más harmadik országokba irányuló kivitel 2012 és 2013 között 43 %-kal növekedett, majd 2014 és 2015 között 38 %-kal csökkent 2013-hoz képest. A kiviteli mennyiség összességében csökkent 2012 és a felülvizsgálati időszak között (10 %-kal). Az indiai kivitel fő célállomásait 2015-ben az Egyesült Királyság, Szaúd-Arábia, Irán, Törökország, az Egyesült Arab Emírségek, a Koreai Köztársaság és Egyiptom jelentették. Az indiai export 2012 és 2015 között e célállomások közül néhány (például Szaúd-Arábia, az Egyesült Arab Emírségek és az Egyesült Államok) esetében növekedett, míg mások (Irán, Törökország, a Koreai Köztársaság és Egyiptom) esetében visszaesett, és összesen 9 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(65)

Az Indiából más harmadik országok piacaira irányuló kiviteli mennyiségek megállapítását szolgáló egyéb megbízhatóbb forrás hiányában az Egyesült Nemzetek adatbázisának alkalmazására került sor. Az adatbázis szerint a más harmadik országokba irányuló kivitel 2012 és 2013 között 43 %-kal növekedett, majd 2014 és 2015 között 38 %-kal csökkent 2013-hoz képest. A kiviteli mennyiség összességében csökkent 2012 és a felülvizsgálati időszak között (10 %-kal). Az indiai kivitel fő célállomásait 2015-ben az Egyesült Királyság, Szaúd-Arábia, Irán, Törökország, az Egyesült Arab Emírségek, a Koreai Köztársaság és Egyiptom jelentették. Az indiai export 2012 és 2015 között e célállomások közül néhány (például Szaúd-Arábia, az Egyesült Arab Emírségek és az Egyesült Államok) esetében növekedett, míg mások (Irán, Törökország, a Koreai Köztársaság és Egyiptom) esetében visszaesett, és összesen 9 %-kal csökkent.

| (66) | Bár 2012-ben Oroszország volumen tekintetében az indiai gyártók harmadik legnagyobb exportpiacát jelentette, miután Oroszország az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára 16,04 % és 32,83 % közötti ad valorem vámot vezetett be 2012 decemberében, (20) az Indiából Oroszországba irányuló export 86 %-kal, 4 415 tonnáról 638 tonnára esett vissza 2015-ben. |
| --- | --- |

(66)

Bár 2012-ben Oroszország volumen tekintetében az indiai gyártók harmadik legnagyobb exportpiacát jelentette, miután Oroszország az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára 16,04 % és 32,83 % közötti ad valorem vámot vezetett be 2012 decemberében, (20) az Indiából Oroszországba irányuló export 86 %-kal, 4 415 tonnáról 638 tonnára esett vissza 2015-ben.

ad valorem

20

| (67) | Az Egyesült Nemzetek adatbázisában szereplő, kiviteli mennyiségekre vonatkozó információ összevethető az indiai kormány által a párhuzamos támogatásellenes vizsgálatban rendelkezésre bocsátott információval, azaz a Directorate General of Commercial Intelligence and Statistics (indiai kereskedelmi kutatási és statisztikai főigazgatóság; a továbbiakban: DGCIS) kiviteli statisztikáival, amelyek az Egyesült Nemzetek adatbázisában megfigyelthez hasonló tendenciát mutattak. |
| --- | --- |

(67)

Az Egyesült Nemzetek adatbázisában szereplő, kiviteli mennyiségekre vonatkozó információ összevethető az indiai kormány által a párhuzamos támogatásellenes vizsgálatban rendelkezésre bocsátott információval, azaz a Directorate General of Commercial Intelligence and Statistics (indiai kereskedelmi kutatási és statisztikai főigazgatóság; a továbbiakban: DGCIS) kiviteli statisztikáival, amelyek az Egyesült Nemzetek adatbázisában megfigyelthez hasonló tendenciát mutattak.

Directorate General of Commercial Intelligence and Statistics

| (68) | Ezenfelül a HEG együttműködő exportáló gyártó más harmadik országokba irányuló kivitele is hasonló tendenciát követett, azaz a más harmadik országokba irányuló kivitel mennyisége 2012 és 2013 között emelkedett, míg 2014 és a felülvizsgálati időszak között csökkent, és a figyelembe vett időszak során összességében csökkenő tendenciát mutatott. Meg kell jegyezni, hogy a kiviteli mennyiségek említett csökkenése ellenére a teljes volumen a felülvizsgálati időszakban jelentős maradt, 20 000 tonna és 30 000 tonna között mozgott. |
| --- | --- |

(68)

Ezenfelül a HEG együttműködő exportáló gyártó más harmadik országokba irányuló kivitele is hasonló tendenciát követett, azaz a más harmadik országokba irányuló kivitel mennyisége 2012 és 2013 között emelkedett, míg 2014 és a felülvizsgálati időszak között csökkent, és a figyelembe vett időszak során összességében csökkenő tendenciát mutatott. Meg kell jegyezni, hogy a kiviteli mennyiségek említett csökkenése ellenére a teljes volumen a felülvizsgálati időszakban jelentős maradt, 20 000 tonna és 30 000 tonna között mozgott.

| (69) | Az Egyesült Nemzetek adatbázisa alapján az exportárszinteket illetően a vizsgálat feltárta, hogy bizonyos országokba, például az Egyesült Államokba és a Koreai Köztársaságba irányuló, 2012 és 2014 között az uniós áraknál átlagosan alacsonyabb indiai export ára 2015-ben nagyjából az uniós árak szintjére emelkedett. Ezenfelül a más országokba, például Szaúd-Arábiába irányuló, 2012 és 2014 között az uniós áraknál alacsonyabb indiai export ára 2015-ben az uniós áraknál nagyobb mértékben nőtt. Ráadásul az egyes más országokba, például Törökországba irányuló indiai export a figyelembe vett teljes időszakban továbbra is az uniós áraknál alacsonyabb volt. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy az említett adatbázisban szereplő árak nem tesznek különbséget az eltérő terméktípusok között, ezért ezen az alapon az ilyen ár-összehasonlítás megbízhatósága korlátozott. |
| --- | --- |

(69)

Az Egyesült Nemzetek adatbázisa alapján az exportárszinteket illetően a vizsgálat feltárta, hogy bizonyos országokba, például az Egyesült Államokba és a Koreai Köztársaságba irányuló, 2012 és 2014 között az uniós áraknál átlagosan alacsonyabb indiai export ára 2015-ben nagyjából az uniós árak szintjére emelkedett. Ezenfelül a más országokba, például Szaúd-Arábiába irányuló, 2012 és 2014 között az uniós áraknál alacsonyabb indiai export ára 2015-ben az uniós áraknál nagyobb mértékben nőtt. Ráadásul az egyes más országokba, például Törökországba irányuló indiai export a figyelembe vett teljes időszakban továbbra is az uniós áraknál alacsonyabb volt. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy az említett adatbázisban szereplő árak nem tesznek különbséget az eltérő terméktípusok között, ezért ezen az alapon az ilyen ár-összehasonlítás megbízhatósága korlátozott.

| (70) | Az együttműködő exportáló gyártó más harmadik országokba irányuló kivitelének áraira vonatkozó információ elemzése rámutatott arra, hogy az uniós piacon az átlagárak 2012 és 2014 között meghaladták a HEG más harmadik országokban alkalmazott átlagárait (naptári év alapján korrigált átlagárak, mivel az adatokat pénzügyi éves alapon bocsátották rendelkezésre), míg a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon irányadó átlagárak a HEG más harmadik országokban alkalmazott átlagárai alatt maradtak. |
| --- | --- |

(70)

Az együttműködő exportáló gyártó más harmadik országokba irányuló kivitelének áraira vonatkozó információ elemzése rámutatott arra, hogy az uniós piacon az átlagárak 2012 és 2014 között meghaladták a HEG más harmadik országokban alkalmazott átlagárait (naptári év alapján korrigált átlagárak, mivel az adatokat pénzügyi éves alapon bocsátották rendelkezésre), míg a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon irányadó átlagárak a HEG más harmadik országokban alkalmazott átlagárai alatt maradtak.

| (71) | Az indiai exportáló gyártók egyéb harmadik országok piacán alkalmazott árai pontos szintjének megállapításához más adat nem állt rendelkezésre. |
| --- | --- |

(71)

Az indiai exportáló gyártók egyéb harmadik országok piacán alkalmazott árai pontos szintjének megállapításához más adat nem állt rendelkezésre.

3.3.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (72) | Az uniós piac vonzerejét bizonyította, hogy a hatályba levő dömpingellenes és kiegyenlítő vámok ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termék továbbra is eljutott az Unió piacára. A figyelembe vett időszakban India továbbra is az Unióba exportáló második legnagyobb ország volt Kína után. India Unióba irányuló kivitele a 2012 és a felülvizsgálati időszak között bekövetkezett csökkenés ellenére volumen és piaci részesedés szempontjából az alábbi (100) preambulumbekezdésben ismertetett módon jelentős maradt. |
| --- | --- |

(72)

Az uniós piac vonzerejét bizonyította, hogy a hatályba levő dömpingellenes és kiegyenlítő vámok ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termék továbbra is eljutott az Unió piacára. A figyelembe vett időszakban India továbbra is az Unióba exportáló második legnagyobb ország volt Kína után. India Unióba irányuló kivitele a 2012 és a felülvizsgálati időszak között bekövetkezett csökkenés ellenére volumen és piaci részesedés szempontjából az alábbi (100) preambulumbekezdésben ismertetett módon jelentős maradt.

| (73) | Az Unióba irányuló exportértékesítések intézkedések hatályon kívül helyezése esetén bekövetkező lehetséges alakulását az indiai tartalékkapacitás mellett a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának Indiában és világszerte történt általános csökkenése tükrében kell vizsgálni. Ez minden bizonnyal fokozottan arra ösztönzi majd az indiai exportáló gyártókat – különösen tekintettel e gyártók exportorientált üzleti modelljére –, hogy további exportpiacokat fedezzenek fel. Az uniós intézkedések hatályon kívül helyezése és az uniós piachoz való hozzáférés dömpingellenes és kiegyenlítő vámok alóli mentessé válása esetén ezért valószínűleg a rendelkezésre álló tartalékkapacitás nagy részét valóban az uniós piacra irányuló kivitelre fogják fordítani. Közelebbről, mivel a vizsgálat azt mutatta, hogy miközben egyes exportpiacokon (például Szaúd-Arábiában, az Egyesült Arab Emírségekben és az Egyesült Királyságban) az indiai kivitel 2015-ben nőtt, az Indiából a harmadik országok piacaira irányuló összes kivitel csökkenő tendenciát mutatott. Ez azt mutatja, hogy egyes harmadik országok látszólag korlátozott kapacitással rendelkeznek a további exportmennyiségek felvételére. |
| --- | --- |

(73)

Az Unióba irányuló exportértékesítések intézkedések hatályon kívül helyezése esetén bekövetkező lehetséges alakulását az indiai tartalékkapacitás mellett a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának Indiában és világszerte történt általános csökkenése tükrében kell vizsgálni. Ez minden bizonnyal fokozottan arra ösztönzi majd az indiai exportáló gyártókat – különösen tekintettel e gyártók exportorientált üzleti modelljére –, hogy további exportpiacokat fedezzenek fel. Az uniós intézkedések hatályon kívül helyezése és az uniós piachoz való hozzáférés dömpingellenes és kiegyenlítő vámok alóli mentessé válása esetén ezért valószínűleg a rendelkezésre álló tartalékkapacitás nagy részét valóban az uniós piacra irányuló kivitelre fogják fordítani. Közelebbről, mivel a vizsgálat azt mutatta, hogy miközben egyes exportpiacokon (például Szaúd-Arábiában, az Egyesült Arab Emírségekben és az Egyesült Királyságban) az indiai kivitel 2015-ben nőtt, az Indiából a harmadik országok piacaira irányuló összes kivitel csökkenő tendenciát mutatott. Ez azt mutatja, hogy egyes harmadik országok látszólag korlátozott kapacitással rendelkeznek a további exportmennyiségek felvételére.

| (74) | Ezenfelül, az (66) preambulumbekezdésben szereplő hivatkozásnak megfelelően, Oroszország dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára. Az indiai exportáló gyártók ezért korlátozottan férnek hozzá ehhez a piachoz, és nem tudják növelni az Oroszországba irányuló kivitelük mennyiségét vagy nem képesek arra, hogy kivitelüket Oroszországba irányítsák, ahogyan azt az e célállomásra irányuló kivitel 2012-es visszaesése is mutatta. |
| --- | --- |

(74)

Ezenfelül, az (66) preambulumbekezdésben szereplő hivatkozásnak megfelelően, Oroszország dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára. Az indiai exportáló gyártók ezért korlátozottan férnek hozzá ehhez a piachoz, és nem tudják növelni az Oroszországba irányuló kivitelük mennyiségét vagy nem képesek arra, hogy kivitelüket Oroszországba irányítsák, ahogyan azt az e célállomásra irányuló kivitel 2012-es visszaesése is mutatta.

| (75) | Ennek alapján valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az indiai exportáló gyártók továbbra is jelentős mennyiségeket fognak exportálni az Unióba, és még növelik is a jelenlegi kiviteli mennyiségeket, tekintettel a jelentős tartalékkapacitásukra. Ez valószínűleg majd arra készteti az együttműködő exportáló gyártót, hogy tovább növelje az uniós piacon már így is jelentős jelenlétét, és ez még valószínűbb lesz a nem együttműködő exportáló gyártó esetében, amelyre az együttműködő exportáló gyártóhoz képest magasabb vámszint vonatkozik, és amely szinte felhagyott az uniós piacra irányuló kivitellel. |
| --- | --- |

(75)

Ennek alapján valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az indiai exportáló gyártók továbbra is jelentős mennyiségeket fognak exportálni az Unióba, és még növelik is a jelenlegi kiviteli mennyiségeket, tekintettel a jelentős tartalékkapacitásukra. Ez valószínűleg majd arra készteti az együttműködő exportáló gyártót, hogy tovább növelje az uniós piacon már így is jelentős jelenlétét, és ez még valószínűbb lesz a nem együttműködő exportáló gyártó esetében, amelyre az együttműködő exportáló gyártóhoz képest magasabb vámszint vonatkozik, és amely szinte felhagyott az uniós piacra irányuló kivitellel.

3.4.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

| (76) | A fenti elemzés arra mutat rá, hogy i. az indiai behozatal az uniós piacra továbbra is jelentősen dömpingelt árakon és jelentős mennyiségben jut el; ii. mindkét indiai gyártó exportorientált és rendelkeznek tartalékkapacitással, amelyet az unióba irányuló dömpingelt áru kiviteli mennyiségek növelésére lehetne fordítani; iii. a fogyasztás világszerte csökkenő tendenciát követ, ezáltal bizonyos harmadik országok piacaira történő kivitel lehetősége is csökken; iv. a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termékkel szemben Oroszországban bevezetett dömpingellenes intézkedések létezése tovább korlátozza az indiai exportáló gyártók kiviteli lehetőségeit. |
| --- | --- |

(76)

A fenti elemzés arra mutat rá, hogy i. az indiai behozatal az uniós piacra továbbra is jelentősen dömpingelt árakon és jelentős mennyiségben jut el; ii. mindkét indiai gyártó exportorientált és rendelkeznek tartalékkapacitással, amelyet az unióba irányuló dömpingelt áru kiviteli mennyiségek növelésére lehetne fordítani; iii. a fogyasztás világszerte csökkenő tendenciát követ, ezáltal bizonyos harmadik országok piacaira történő kivitel lehetősége is csökken; iv. a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termékkel szemben Oroszországban bevezetett dömpingellenes intézkedések létezése tovább korlátozza az indiai exportáló gyártók kiviteli lehetőségeit.

| (77) | A fentiekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a dömping folytatódása. |
| --- | --- |

(77)

A fentiekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a dömping folytatódása.

| (78) | A közzétételt követően az egyetlen együttműködő indiai exportáló gyártó, a HEG azt állította, hogy a Bizottság a dömping folytatódása valószínűségének értékelése során nem vette figyelembe a felülvizsgálati időszakot követő időszakhoz kapcsolódó tényállást. E tekintetben az együttműködő indiai exportáló gyártó kijelentette, hogy az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása során a Bizottság nem vette figyelembe azt, hogy a GIL, a felülvizsgálat tárgyát képező termék másik indiai gyártója az Unióban beruházott egy gyártólétesítménybe, azaz a Graphite Cova GmbH társaságba (a továbbiakban GIL Cova). A HEG azt is előadta, hogy a GIL hosszú távú stratégiai szerződéssel rendelkezik az égetett zöld elektródák (vagyis egy félkész termék) a GIL Cova grafitizáló létesítménye számára történő értékesítésére. A HEG azt is állította, hogy a GIL stratégiai beruházása miatt helytelen a Bizottság következtetése, amely szerint az Indiából az Unióba irányuló kivitel növekedni fog, továbbá előadta, hogy puszta feltételezésen alapul az a megállapítás, hogy mindkét indiai gyártó rendelkezik tartalékkapacitással az exportra. A HEG azt is kijelentette, hogy az intézkedések hatályvesztése nem fogja növelni az Unióba irányuló kivitelt a felülvizsgálati időszakot követően Indiából az Unióba irányuló kivitel (beleértve a HEG Unióba irányuló kivitelének) csökkenő tendenciája alapján. |
| --- | --- |

(78)

A közzétételt követően az egyetlen együttműködő indiai exportáló gyártó, a HEG azt állította, hogy a Bizottság a dömping folytatódása valószínűségének értékelése során nem vette figyelembe a felülvizsgálati időszakot követő időszakhoz kapcsolódó tényállást. E tekintetben az együttműködő indiai exportáló gyártó kijelentette, hogy az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása során a Bizottság nem vette figyelembe azt, hogy a GIL, a felülvizsgálat tárgyát képező termék másik indiai gyártója az Unióban beruházott egy gyártólétesítménybe, azaz a Graphite Cova GmbH társaságba (a továbbiakban GIL Cova). A HEG azt is előadta, hogy a GIL hosszú távú stratégiai szerződéssel rendelkezik az égetett zöld elektródák (vagyis egy félkész termék) a GIL Cova grafitizáló létesítménye számára történő értékesítésére. A HEG azt is állította, hogy a GIL stratégiai beruházása miatt helytelen a Bizottság következtetése, amely szerint az Indiából az Unióba irányuló kivitel növekedni fog, továbbá előadta, hogy puszta feltételezésen alapul az a megállapítás, hogy mindkét indiai gyártó rendelkezik tartalékkapacitással az exportra. A HEG azt is kijelentette, hogy az intézkedések hatályvesztése nem fogja növelni az Unióba irányuló kivitelt a felülvizsgálati időszakot követően Indiából az Unióba irányuló kivitel (beleértve a HEG Unióba irányuló kivitelének) csökkenő tendenciája alapján.

| (79) | Ezenfelül a HEG előadta, hogy a termelési kapacitásának növelésére vonatkozó terve kizárólag a HEG elnökének látomása volt a 2010-es kedvező gazdasági forgatókönyv tükrében. A HEG 2016. március 31-én záruló évre vonatkozó beszámolójában az igazgatóság már nem tárgyal a kapacitások kibővítésére vonatkozó új javaslatokat. |
| --- | --- |

(79)

Ezenfelül a HEG előadta, hogy a termelési kapacitásának növelésére vonatkozó terve kizárólag a HEG elnökének látomása volt a 2010-es kedvező gazdasági forgatókönyv tükrében. A HEG 2016. március 31-én záruló évre vonatkozó beszámolójában az igazgatóság már nem tárgyal a kapacitások kibővítésére vonatkozó új javaslatokat.

| (80) | A Bizottság által a más harmadik országok piacaira irányuló kivitelt illetően az (69) és a (70) preambulumbekezdésben végzett ár-összehasonlítással kapcsolatban a HEG az Unióba irányuló kivitelének CIF fuvarparitáson meghatározott átlagos áraihoz képest négy másik harmadik országba irányuló kivitelének CIF/CFR fuvarparitáson meghatározott átlagárainak elemzését mutatta be, és arra a következtetésre jutott, hogy általában véve a négy másik harmadik országba irányuló kivitelének átlagára meghaladta az Unióba irányuló kivitelének átlagárát. A HEG ezért rögzítette, hogy egy alacsonyabb árszintű uniós piac az összehasonlításban kevésbé lenne vonzó. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság által a más harmadik országok piacaira irányuló kivitelt illetően az (69) és a (70) preambulumbekezdésben végzett ár-összehasonlítással kapcsolatban a HEG az Unióba irányuló kivitelének CIF fuvarparitáson meghatározott átlagos áraihoz képest négy másik harmadik országba irányuló kivitelének CIF/CFR fuvarparitáson meghatározott átlagárainak elemzését mutatta be, és arra a következtetésre jutott, hogy általában véve a négy másik harmadik országba irányuló kivitelének átlagára meghaladta az Unióba irányuló kivitelének átlagárát. A HEG ezért rögzítette, hogy egy alacsonyabb árszintű uniós piac az összehasonlításban kevésbé lenne vonzó.

| (81) | Ami a HEG-nek a GIL GIL Cova-ba történt beruházásával kapcsolatos kijelentését illeti, a figyelembe vett időszakban a GIL nagyon csekély mennyiséget exportált az uniós piacra. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy ez nem pusztán a GIL GIL Cova-ba történt beruházásának, hanem a GIL India Unióba irányuló exportját terhelő magas dömpingellenes és kiegyenlítő vámok (összesen 15,7 %) következménye is. Ezért valószínű, hogy a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedéseket hatályon kívül helyezése esetén a GIL a GIL Cova-ban végzett beruházása ellenére folytatni fogja az Unióba irányuló kivitelét, figyelembe véve a rendelkezésre álló tartalékkapacitását és az uniós piac fenti (72)–(75) preambulumbekezdésben ismertetett vonzerejét is. |
| --- | --- |

(81)

Ami a HEG-nek a GIL GIL Cova-ba történt beruházásával kapcsolatos kijelentését illeti, a figyelembe vett időszakban a GIL nagyon csekély mennyiséget exportált az uniós piacra. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy ez nem pusztán a GIL GIL Cova-ba történt beruházásának, hanem a GIL India Unióba irányuló exportját terhelő magas dömpingellenes és kiegyenlítő vámok (összesen 15,7 %) következménye is. Ezért valószínű, hogy a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedéseket hatályon kívül helyezése esetén a GIL a GIL Cova-ban végzett beruházása ellenére folytatni fogja az Unióba irányuló kivitelét, figyelembe véve a rendelkezésre álló tartalékkapacitását és az uniós piac fenti (72)–(75) preambulumbekezdésben ismertetett vonzerejét is.

| (82) | Ami a HEG-nek a felülvizsgálati időszakot követő export tendenciára vonatkozó kijelentését illeti, ki kell emelni, hogy az említett kivitelre a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatályban léte alatt került sor. Következésképpen valószínű, hogy még amennyiben a felülvizsgálati időszakot követően a HEG kivitele csökkenő tendenciát mutat is, a HEG Unióba irányuló exportja növekedni fog a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, figyelembe véve, hogy a hatályban lévő intézkedések ellenére a HEG az uniós piacra továbbra is jelentősen dömpingelt áron exportált, továbbá tekintettel az exportorientált üzleti modelljére, valamint a tartalékkapacitására, amelynek jövőbeli növekedése nem kizárt, ha a HEG termékei iránti kereslet a fenti (59)–(75) preambulumbekezdésben foglaltak szerint emelkedik. |
| --- | --- |

(82)

Ami a HEG-nek a felülvizsgálati időszakot követő export tendenciára vonatkozó kijelentését illeti, ki kell emelni, hogy az említett kivitelre a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatályban léte alatt került sor. Következésképpen valószínű, hogy még amennyiben a felülvizsgálati időszakot követően a HEG kivitele csökkenő tendenciát mutat is, a HEG Unióba irányuló exportja növekedni fog a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, figyelembe véve, hogy a hatályban lévő intézkedések ellenére a HEG az uniós piacra továbbra is jelentősen dömpingelt áron exportált, továbbá tekintettel az exportorientált üzleti modelljére, valamint a tartalékkapacitására, amelynek jövőbeli növekedése nem kizárt, ha a HEG termékei iránti kereslet a fenti (59)–(75) preambulumbekezdésben foglaltak szerint emelkedik.

| (83) | Ezenfelül a HEG kapacitásnövelésre irányuló szándékát illetően ki kell emelni, hogy a 2016-os helyszíni vizsgálat során a HEG az ügyön dolgozó csoportnak áttekintő kisfilmet mutatott be a HEG-csoportról. Az említett filmben bemutatott egyik elem a vállalat termelési kapacitásának növelésére vonatkozó terveiről szól. Ráadásul a helyszíni vizsgálat során a vállalat képviselői kifejtették, hogy ezeket a terveket jelenleg felfüggesztették, figyelembe véve, hogy a vállalat nem használja ki teljesen a kapacitását, és hogy a globális kereslet csökken. Ezért valószínű, hogy a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piacon a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termék iránti kereslet valószínűleg növekedni fog, és hogy ezért a HEG ösztönzést kap a kapacitásának a kereslet kielégítése céljából történő megnövelésére. |
| --- | --- |

(83)

Ezenfelül a HEG kapacitásnövelésre irányuló szándékát illetően ki kell emelni, hogy a 2016-os helyszíni vizsgálat során a HEG az ügyön dolgozó csoportnak áttekintő kisfilmet mutatott be a HEG-csoportról. Az említett filmben bemutatott egyik elem a vállalat termelési kapacitásának növelésére vonatkozó terveiről szól. Ráadásul a helyszíni vizsgálat során a vállalat képviselői kifejtették, hogy ezeket a terveket jelenleg felfüggesztették, figyelembe véve, hogy a vállalat nem használja ki teljesen a kapacitását, és hogy a globális kereslet csökken. Ezért valószínű, hogy a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piacon a felülvizsgálat tárgyát képező indiai termék iránti kereslet valószínűleg növekedni fog, és hogy ezért a HEG ösztönzést kap a kapacitásának a kereslet kielégítése céljából történő megnövelésére.

| (84) | A HEG-nek az uniós piaci és más harmadik országok piacán irányadó árak közti eltérésre vonatkozó állítását illetően kiemelendő, hogy a Bizottság által az (69) és a (70) preambulumbekezdésben elvégzett összehasonlítás az indiai exportáló gyártók más harmadik országok piacán alkalmazott átlagárainak és – az indiai gyártók uniós piacon alkalmazott átlagárai helyett – az uniós gyártók uniós piacon alkalmazott átlagárainak összevetését jelenti. Emlékeztetni kell arra, hogy a HEG uniós piacon alkalmazott átlagára jelentősen dömpingelt, és az uniós gyártók átlagos ára alá kínál, ezért nem alkalmas a szóban forgó összehasonlítás céljára. |
| --- | --- |

(84)

A HEG-nek az uniós piaci és más harmadik országok piacán irányadó árak közti eltérésre vonatkozó állítását illetően kiemelendő, hogy a Bizottság által az (69) és a (70) preambulumbekezdésben elvégzett összehasonlítás az indiai exportáló gyártók más harmadik országok piacán alkalmazott átlagárainak és – az indiai gyártók uniós piacon alkalmazott átlagárai helyett – az uniós gyártók uniós piacon alkalmazott átlagárainak összevetését jelenti. Emlékeztetni kell arra, hogy a HEG uniós piacon alkalmazott átlagára jelentősen dömpingelt, és az uniós gyártók átlagos ára alá kínál, ezért nem alkalmas a szóban forgó összehasonlítás céljára.

| (85) | A fentiekre tekintettel a HEG előadásait a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(85)

A fentiekre tekintettel a HEG előadásait a Bizottság elutasította.

| (86) | Egy másik érdekelt előadta, hogy az alacsonyabb energiafelhasználásnak mint fő költségtényezőnek és az alacsonyabb munkaerő költségeknek köszönhetően az indiai termelők költséghatékonyság szempontjából egyértelmű komparatív előnnyel rendelkeznek. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a vizsgálat szerint Indiában a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártási folyamatának legfőbb költségtényezője ténylegesen nem az energia vagy a munkaerő, hanem a koksz. Mindenesetre, amennyiben az indiai gyártók komparatív előnyt élveznének, ez az exportárra és a normál értékre is hasonló hatást gyakorolna, következésképpen nem érintené a dömpingkülönbözetet. Az állítás ezért a tények tekintetében helytelen, következésképpen azt a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(86)

Egy másik érdekelt előadta, hogy az alacsonyabb energiafelhasználásnak mint fő költségtényezőnek és az alacsonyabb munkaerő költségeknek köszönhetően az indiai termelők költséghatékonyság szempontjából egyértelmű komparatív előnnyel rendelkeznek. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a vizsgálat szerint Indiában a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártási folyamatának legfőbb költségtényezője ténylegesen nem az energia vagy a munkaerő, hanem a koksz. Mindenesetre, amennyiben az indiai gyártók komparatív előnyt élveznének, ez az exportárra és a normál értékre is hasonló hatást gyakorolna, következésképpen nem érintené a dömpingkülönbözetet. Az állítás ezért a tények tekintetében helytelen, következésképpen azt a Bizottság elutasítja.

| (87) | Tehát megerősítést nyer az a bizottsági következtetés, amely szerint az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a dömping folytatódása. |
| --- | --- |

(87)

Tehát megerősítést nyer az a bizottsági következtetés, amely szerint az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a dömping folytatódása.

D.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (88) | A felülvizsgálati időszak alatt nyolc gyártó (két önálló vállalat és két csoport) állított elő az Unióban a hasonló terméket. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(88)

A felülvizsgálati időszak alatt nyolc gyártó (két önálló vállalat és két csoport) állított elő az Unióban a hasonló terméket. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

2.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (89) | Ahogyan az az (61) preambulumbekezdésben is szerepel, a felülvizsgálat tárgyát képező termék iparának helyzete szorosan összefügg az elektromosacél-ipar helyzetével, mivel a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az elektromosacél-gyártó kemencében a fémhulladék beolvasztásához használják. Ebben az összefüggésben a figyelembe vett időszakban az elektromosacél-iparban negatív piaci körülmények érvényesültek a fogyasztás egyidejű csökkenése mellett, amely a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásában is tükröződött. |
| --- | --- |

(89)

Ahogyan az az (61) preambulumbekezdésben is szerepel, a felülvizsgálat tárgyát képező termék iparának helyzete szorosan összefügg az elektromosacél-ipar helyzetével, mivel a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az elektromosacél-gyártó kemencében a fémhulladék beolvasztásához használják. Ebben az összefüggésben a figyelembe vett időszakban az elektromosacél-iparban negatív piaci körülmények érvényesültek a fogyasztás egyidejű csökkenése mellett, amely a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásában is tükröződött.

| (90) | Minthogy az érintett terméknek Indiában csak két indiai exportáló gyártója van, az alaprendelet 19. cikkében rögzített bizalmas jelleg megőrzése érdekében az Indiából és más harmadik országokból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló behozatalára vonatkozó adatok nem pontos számok formájában jelennek meg. |
| --- | --- |

(90)

Minthogy az érintett terméknek Indiában csak két indiai exportáló gyártója van, az alaprendelet 19. cikkében rögzített bizalmas jelleg megőrzése érdekében az Indiából és más harmadik országokból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló behozatalára vonatkozó adatok nem pontos számok formájában jelennek meg.

3.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (91) | A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak hozzáadásával határozta meg:






  i. | a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott válaszok ellenőrzését követően megállapított értékesítése, |
| --- | --- | --- |

(91)

A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak hozzáadásával határozta meg:

i.

a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott válaszok ellenőrzését követően megállapított értékesítése,

| ii. | a mintába fel nem vett együttműködő uniós gyártók értékesítése a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján, |
| --- | --- |

ii.

a mintába fel nem vett együttműködő uniós gyártók értékesítése a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján,

| iii. | a mintába fel nem vett nem együttműködő uniós gyártók értékesítése az éves beszámolóikban szereplő adatok alapján, |
| --- | --- |

iii.

a mintába fel nem vett nem együttműködő uniós gyártók értékesítése az éves beszámolóikban szereplő adatok alapján,

| iv. | behozatal Indiából a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján és |
| --- | --- |

iv.

behozatal Indiából a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján és

| v. | minden más harmadik országból származó behozatal az Eurostat adatai alapján (TARIC szinten). |
| --- | --- |

v.

minden más harmadik országból származó behozatal az Eurostat adatai alapján (TARIC szinten).

| (92) | Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós felhasználás (tonnában) | 151 508 | 140 244 | 146 637 | 139 974 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 97 | 92 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolója, a felülvizsgálati kérelem, Eurostat (TARIC-szintű), 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(92)

Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Uniós felhasználás (tonnában)

151 508

140 244

146 637

139 974

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

97

97

92

92

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolója, a felülvizsgálati kérelem, Eurostat (TARIC-szintű), 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (93) | Az uniós felhasználás 8 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban az uniós felhasználás 2013-ban 7 %-kal csökkent, 2013 és 2014 között 4 %-kal javult, majd ezt követően 5 %-kal ismételten visszaesett 2014 és a felülvizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(93)

Az uniós felhasználás 8 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban az uniós felhasználás 2013-ban 7 %-kal csökkent, 2013 és 2014 között 4 %-kal javult, majd ezt követően 5 %-kal ismételten visszaesett 2014 és a felülvizsgálati időszak között.

| (94) | Ahogy az az (61) és a (89) preambulumbekezdésben szerepel, a kereslet általános visszaesését az elektromosacél-iparban uralkodó negatív piaci körülmények eredményezték, mivel a grafitelektródák értékesítési volumene az elektromos kemencékben előállított acél mennyiségének alakulását követi. |
| --- | --- |

(94)

Ahogy az az (61) és a (89) preambulumbekezdésben szerepel, a kereslet általános visszaesését az elektromosacél-iparban uralkodó negatív piaci körülmények eredményezték, mivel a grafitelektródák értékesítési volumene az elektromos kemencékben előállított acél mennyiségének alakulását követi.

| (95) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy a piaci részesedés és felhasználás elemzésének figyelembe kell vennie az uniós gyártók egyesült államokbeli, mexikói, japán és malajziai kapcsolt vállalkozásaiból történő behozatalát, amely az elmúlt három évben jelentősen növekedhetett. |
| --- | --- |

(95)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy a piaci részesedés és felhasználás elemzésének figyelembe kell vennie az uniós gyártók egyesült államokbeli, mexikói, japán és malajziai kapcsolt vállalkozásaiból történő behozatalát, amely az elmúlt három évben jelentősen növekedhetett.

| (96) | Minden más harmadik országból származó behozatalt – a fenti (91) bekezdésben foglalt magyarázatnak megfelelően – kellően figyelembe vettek az Uniós felhasználás meghatározása során, következésképpen azt a teljes felhasználás megfelelően tükrözi. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(96)

Minden más harmadik országból származó behozatalt – a fenti (91) bekezdésben foglalt magyarázatnak megfelelően – kellően figyelembe vettek az Uniós felhasználás meghatározása során, következésképpen azt a teljes felhasználás megfelelően tükrözi. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

4.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.1.   Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése

3. táblázat

3. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

| Ország | | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | A behozatal mennyisége (tonna) | 9 000 –10 000 | 5 000 –6 000 | 7 000 –8 000 | 6 500 –7 500 |
| Az indexált behozatal mennyisége (2012 = 100) | 100 | 57 | 80 | 74 |
| Piaci részesedés (%) | 6–7 | 3–4 | 5–6 | 4–5 |
| Piaci részesedés index | 100 | 62 | 83 | 80 |
| Forrás: 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

Ország

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

India

A behozatal mennyisége (tonna)

9 000 –10 000

5 000 –6 000

7 000 –8 000

6 500 –7 500

Az indexált behozatal mennyisége (2012 = 100)

Az indexált behozatal mennyisége (2012 = 100)

100

100

57

57

80

80

74

74

Piaci részesedés (%)

6–7

3–4

5–6

4–5

Piaci részesedés index

Piaci részesedés index

100

100

62

62

83

83

80

80

Forrás: 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (97) | A behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban csökkent. 2013-ban jelentősen (43 %-kal) visszaesett, 2014-ben élénkülést mutatott, majd a felülvizsgálati időszakban ismételten csökkent. Egészében véve 26 %-os visszaesést észleltek a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(97)

A behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban csökkent. 2013-ban jelentősen (43 %-kal) visszaesett, 2014-ben élénkülést mutatott, majd a felülvizsgálati időszakban ismételten csökkent. Egészében véve 26 %-os visszaesést észleltek a figyelembe vett időszakban.

| (98) | A Bizottság a behozatal piaci részesedését a fenti (91) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság a behozatal piaci részesedését a fenti (91) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg.

| (99) | A piaci részesedés a behozatali mennyiséghez hasonló tendenciát mutatott, vagyis 2012 és 2013 között csökkent, 2013 és 2014 között nőtt, majd 2014 és a felülvizsgálati időszak között ismételten csökkent. A teljes piaci részesedés 1,2 százalékponttal csökkent a felülvizsgálati időszakban a 2012-es szinthez képest. |
| --- | --- |

(99)

A piaci részesedés a behozatali mennyiséghez hasonló tendenciát mutatott, vagyis 2012 és 2013 között csökkent, 2013 és 2014 között nőtt, majd 2014 és a felülvizsgálati időszak között ismételten csökkent. A teljes piaci részesedés 1,2 százalékponttal csökkent a felülvizsgálati időszakban a 2012-es szinthez képest.

| (100) | A figyelembe vett időszak kezdetén az indiai behozatal piaci részesedése 6–7 % között mozgott. A felülvizsgálati időszak végére ez a részesedés 4–5 % közé esett vissza. |
| --- | --- |

(100)

A figyelembe vett időszak kezdetén az indiai behozatal piaci részesedése 6–7 % között mozgott. A felülvizsgálati időszak végére ez a részesedés 4–5 % közé esett vissza.

4.2.   Az érintett országból származó behozatal árai

Az érintett országból származó behozatal árai

| (101) | A Bizottság az indiai behozatal áraira jellemző tendenciát az 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rögzített adatok alapján állapította meg. Ezek nagyjából megfeleltek az együttműködő exportáló gyártó által bejelentett áraknak. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság az indiai behozatal áraira jellemző tendenciát az 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rögzített adatok alapján állapította meg. Ezek nagyjából megfeleltek az együttműködő exportáló gyártó által bejelentett áraknak.

| (102) | Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importár
   (21)











  Ország | | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | Importárak (EUR/tonna) | 2 500 –3 500 | 3 000 –4 000 | 2 500 –3 500 | 2 200 –3 200 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 105 | 89 | 86 |
| Forrás: 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(102)

Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importár
   (21)

Importár

21

Ország

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

India

Importárak (EUR/tonna)

2 500 –3 500

3 000 –4 000

2 500 –3 500

2 200 –3 200

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

105

105

89

89

86

86

Forrás: 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (103) | A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak összességében véve 14 %-kal csökkentek. Az importárak 2012 és 2013 között 5 %-kal nőttek, 2014-ben 16 %-kal csökkentek, majd a felülvizsgálati időszakban 3 %-kal tovább csökkentek. |
| --- | --- |

(103)

A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak összességében véve 14 %-kal csökkentek. Az importárak 2012 és 2013 között 5 %-kal nőttek, 2014-ben 16 %-kal csökkentek, majd a felülvizsgálati időszakban 3 %-kal tovább csökkentek.

4.3.   Áralákínálás

Áralákínálás

| (104) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította i. a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát; ii. az indiai együttműködő gyártónak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a dömpingellenes/kiegyenlítő vám és a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(104)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította i. a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát; ii. az indiai együttműködő gyártónak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a dömpingellenes/kiegyenlítő vám és a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (105) | Az árakat terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, az engedmények és a visszatérítések levonása után hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(105)

Az árakat terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, az engedmények és a visszatérítések levonása után hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki.

| (106) | Az összehasonlítás az együttműködő exportáló gyártó vonatkozásában az uniós piacon 3 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutatott a felülvizsgálati időszakban. Mindamellett a hatályban a dömpingellenes és kiegyenlítő vám számításokból történő levonásával az alákínálási különbözet 9 %-os lenne. Ami a nem együttműködő exportáló gyártót illeti, nagyon csekély mennyiségeket importált a felülvizsgálati időszakban. A Bizottság ennek ellenére elvégezte az alákínálás becslését. A Bizottság 12 %-os alákínálási különbözetet állapított meg, amikor a hatályban a dömpingellenes és kiegyenlítő vámot a számításokból levonta. A becslés azonban nagyon csekély import mennyiségen alapszik, és az együttműködés hiánya miatt nem veszi figyelembe a terméktípusokat. Következésképpen annak megbízhatósága korlátozott. |
| --- | --- |

(106)

Az összehasonlítás az együttműködő exportáló gyártó vonatkozásában az uniós piacon 3 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutatott a felülvizsgálati időszakban. Mindamellett a hatályban a dömpingellenes és kiegyenlítő vám számításokból történő levonásával az alákínálási különbözet 9 %-os lenne. Ami a nem együttműködő exportáló gyártót illeti, nagyon csekély mennyiségeket importált a felülvizsgálati időszakban. A Bizottság ennek ellenére elvégezte az alákínálás becslését. A Bizottság 12 %-os alákínálási különbözetet állapított meg, amikor a hatályban a dömpingellenes és kiegyenlítő vámot a számításokból levonta. A becslés azonban nagyon csekély import mennyiségen alapszik, és az együttműködés hiánya miatt nem veszi figyelembe a terméktípusokat. Következésképpen annak megbízhatósága korlátozott.

4.4.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

Egyéb harmadik országokból származó behozatal

5. táblázat

5. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

| Ország | | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egyéb harmadik országok összesen | Behozatal (tonna) | 33 000 –35 000 | 30 000 –32 000 | 34 000 –36 000 | 30 000 –32 000 |
| Index | 100 | 90 | 103 | 90 |
| Piaci részesedés (%) | 22–23 | 22–23 | 24–25 | 22–23 |
| Ár (EUR/tonna) | 2 500 –3 500 | 2 400 –3 400 | 2 400 –3 400 | 2 300 –3 300 |
| Index | 100 | 98 | 89 | 92 |
| Kína | Behozatal (tonna) | 14 000 –15 000 | 11 000 –12 000 | 16 000 –17 000 | 14 000 –15 000 |
| Index | 100 | 80 | 117 | 103 |
| Piaci részesedés (%) | 9–10 | 8–9 | 11–12 | 10–11 |
| Ár (EUR/tonna) | 2 000 –3 000 | 1 500 –2 500 | 1 400 –2 400 | 1 600 –2 600 |
| Index | 100 | 94 | 90 | 99 |
| Egyesült Államok | Behozatal (tonna) | 3 000 –4 000 | 4 000 –5 000 | 4 200 –5 200 | 4 200 –5 200 |
| Index | 100 | 118 | 129 | 128 |
| Piaci részesedés (%) | 2–3 | 3–4 | 3–4 | 3–4 |
| Ár (EUR/tonna) | 3 300 –4 300 | 3 200 –4 200 | 3 000 –4 000 | 2 800 –3 800 |
| Index | 100 | 96 | 84 | 81 |
| Mexikó | Behozatal (tonna) | 3 000 –4 000 | 4 000 –5 000 | 5 500 –6 500 | 4 000 –5 000 |
| Index | 100 | 127 | 165 | 119 |
| Piaci részesedés (%) | 2–3 | 3–4 | 4–5 | 3–4 |
| Ár (EUR/tonna) | 3 800 –4 800 | 3 900 –4 900 | 3 900 –4 900 | 4 000 –5 000 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 115 |
| Oroszország | Behozatal (tonna) | 3 000 –4 000 | 2 500 –3 500 | 3 500 –4 500 | 3 700 –4 700 |
| Index | 100 | 70 | 101 | 103 |
| Piaci részesedés (%) | 2–3 | 1–2 | 2–3 | 2–3 |
| Ár (EUR/tonna) | 3 000 –4 000 | 2 800 –3 800 | 2 500 –3 500 | 2 100 –3 100 |
| Index | 100 | 91 | 79 | 75 |
| Japán | Behozatal (tonna) | 4 500 –5 500 | 3 000 –4 000 | 3 000 –4 000 | 2 000 –3 000 |
| Index | 100 | 74 | 62 | 50 |
| Piaci részesedés (%) | 3–4 | 2–3 | 2–3 | 1–2 |
| Ár (EUR/tonna) | 3 400 –4 400 | 3 300 –4 300 | 2 800 –3 800 | 2 900 –3 900 |
| Index | 100 | 99 | 82 | 83 |
| Egyéb harmadik országok | Behozatal (tonna) | 4 000 –5 000 | 4 000 –5 000 | 1 000 –2 000 | 700–1 700 |
| Index | 100 | 104 | 25 | 19 |
| Piaci részesedés (%) | 2–3 | 3–4 | 0,5–1,5 | 0,5–1,5 |
| Ár (EUR/tonna) | 2 600 –3 600 | 2 000 –3 000 | 1 900 –2 900 | 1 600 –2 600 |
| Index | 100 | 83 | 78 | 72 |
| Forrás: Eurostat (TARIC-szintű). |

Ország

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Egyéb harmadik országok összesen

Behozatal (tonna)

33 000 –35 000

30 000 –32 000

34 000 –36 000

30 000 –32 000

Index

Index

100

100

90

90

103

103

90

90

Piaci részesedés (%)

22–23

22–23

24–25

22–23

Ár (EUR/tonna)

2 500 –3 500

2 400 –3 400

2 400 –3 400

2 300 –3 300

Index

Index

100

100

98

98

89

89

92

92

Kína

Behozatal (tonna)

14 000 –15 000

11 000 –12 000

16 000 –17 000

14 000 –15 000

Index

Index

100

100

80

80

117

117

103

103

Piaci részesedés (%)

9–10

8–9

11–12

10–11

Ár (EUR/tonna)

2 000 –3 000

1 500 –2 500

1 400 –2 400

1 600 –2 600

Index

Index

100

100

94

94

90

90

99

99

Egyesült Államok

Behozatal (tonna)

3 000 –4 000

4 000 –5 000

4 200 –5 200

4 200 –5 200

Index

Index

100

100

118

118

129

129

128

128

Piaci részesedés (%)

2–3

3–4

3–4

3–4

Ár (EUR/tonna)

3 300 –4 300

3 200 –4 200

3 000 –4 000

2 800 –3 800

Index

Index

100

100

96

96

84

84

81

81

Mexikó

Behozatal (tonna)

3 000 –4 000

4 000 –5 000

5 500 –6 500

4 000 –5 000

Index

Index

100

100

127

127

165

165

119

119

Piaci részesedés (%)

2–3

3–4

4–5

3–4

Ár (EUR/tonna)

3 800 –4 800

3 900 –4 900

3 900 –4 900

4 000 –5 000

Index

Index

100

100

103

103

103

103

115

115

Oroszország

Behozatal (tonna)

3 000 –4 000

2 500 –3 500

3 500 –4 500

3 700 –4 700

Index

Index

100

100

70

70

101

101

103

103

Piaci részesedés (%)

2–3

1–2

2–3

2–3

Ár (EUR/tonna)

3 000 –4 000

2 800 –3 800

2 500 –3 500

2 100 –3 100

Index

Index

100

100

91

91

79

79

75

75

Japán

Behozatal (tonna)

4 500 –5 500

3 000 –4 000

3 000 –4 000

2 000 –3 000

Index

Index

100

100

74

74

62

62

50

50

Piaci részesedés (%)

3–4

2–3

2–3

1–2

Ár (EUR/tonna)

3 400 –4 400

3 300 –4 300

2 800 –3 800

2 900 –3 900

Index

Index

100

100

99

99

82

82

83

83

Egyéb harmadik országok

Behozatal (tonna)

4 000 –5 000

4 000 –5 000

1 000 –2 000

700–1 700

Index

Index

100

100

104

104

25

25

19

19

Piaci részesedés (%)

2–3

3–4

0,5–1,5

0,5–1,5

Ár (EUR/tonna)

2 600 –3 600

2 000 –3 000

1 900 –2 900

1 600 –2 600

Index

Index

100

100

83

83

78

78

72

72

Forrás: Eurostat (TARIC-szintű).

Forrás:

| (107) | A csökkenő fogyasztással összhangban az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene 2012 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal visszaesett. Az összes egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 22–23 % közötti tartományban mozgott. A legjelentősebb behozatal Kínából, Mexikóból, Oroszországból és Japánból származott és egyedül ezek az országok rendelkeztek 1 %-ot meghaladó részesedéssel a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(107)

A csökkenő fogyasztással összhangban az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene 2012 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal visszaesett. Az összes egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 22–23 % közötti tartományban mozgott. A legjelentősebb behozatal Kínából, Mexikóból, Oroszországból és Japánból származott és egyedül ezek az országok rendelkeztek 1 %-ot meghaladó részesedéssel a felülvizsgálati időszakban.

| (108) | Az Egyesült Államokból, Japánból és Mexikóból származó termék importára meghaladta az indiai exportőrök és az uniós gyártók árait. Az USA-ból származó és a mexikói behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban kevesebb, mint 1 százalékponttal nőtt. A japán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,5 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(108)

Az Egyesült Államokból, Japánból és Mexikóból származó termék importára meghaladta az indiai exportőrök és az uniós gyártók árait. Az USA-ból származó és a mexikói behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban kevesebb, mint 1 százalékponttal nőtt. A japán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,5 százalékponttal csökkent.

| (109) | A Kínából és Oroszországból származó termék importára alacsonyabb volt az indiai exportőrök és az uniós gyártók árainál (kivéve 2012-ben Oroszország esetében). Az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információ szerint a Kínából származó import egy része kis átmérőjű (400 milliméternél kisebb átmérőjű) felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kapcsolódik, miközben az indiai behozatal és az uniós gazdasági ágazat termelésének nagy részét a drágább, nagy átmérőjű (400 millimétert meghaladó átmérőjű) felülvizsgálat tárgyát képező termékek (22) teszik ki. |
| --- | --- |

(109)

A Kínából és Oroszországból származó termék importára alacsonyabb volt az indiai exportőrök és az uniós gyártók árainál (kivéve 2012-ben Oroszország esetében). Az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információ szerint a Kínából származó import egy része kis átmérőjű (400 milliméternél kisebb átmérőjű) felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kapcsolódik, miközben az indiai behozatal és az uniós gazdasági ágazat termelésének nagy részét a drágább, nagy átmérőjű (400 millimétert meghaladó átmérőjű) felülvizsgálat tárgyát képező termékek (22) teszik ki.

22

| (110) | A kínai import piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt 1 százalékponttal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 10–11 % közötti tartományban mozgott, miközben az Oroszországból származó import piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban csak 2–3 % közé esett, és a figyelembe vett időszakban 0,3 százalékponttal növekedett. Azonban ez a növekedés nem az uniós ágazat piaci részesedésének hátrányára történt, amely – az alábbi (123) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a figyelembe vett időszakban 1,9 százalékponttal növekedett. |
| --- | --- |

(110)

A kínai import piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt 1 százalékponttal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 10–11 % közötti tartományban mozgott, miközben az Oroszországból származó import piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban csak 2–3 % közé esett, és a figyelembe vett időszakban 0,3 százalékponttal növekedett. Azonban ez a növekedés nem az uniós ágazat piaci részesedésének hátrányára történt, amely – az alábbi (123) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a figyelembe vett időszakban 1,9 százalékponttal növekedett.

5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (112) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(112)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (113) | Az (14) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében mintavételt alkalmaztak. |
| --- | --- |

(113)

Az (14) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében mintavételt alkalmaztak.

| (114) | A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a felülvizsgálati kérelemben, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolóiban és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívekben szereplő adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében. |
| --- | --- |

(114)

A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a felülvizsgálati kérelemben, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolóiban és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívekben szereplő adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.

| (115) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás. |
| --- | --- |

(115)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás.

| (116) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységnyi költség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(116)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységnyi költség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

| (117) | Mindkét adatállományról megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak. |
| --- | --- |

(117)

Mindkét adatállományról megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak.

5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

a)   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (118) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 235 915 | 235 502 | 241 623 | 221 971 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 102 | 94 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 297 620 | 297 245 | 299 120 | 290 245 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 101 | 98 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 79 | 79 | 81 | 76 |
| Forrás: a felülvizsgálati kérelem, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolói és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(118)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása

Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

235 915

235 502

241 623

221 971

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

102

102

94

94

Termelési kapacitás (tonna)

297 620

297 245

299 120

290 245

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

101

101

98

98

Kapacitáskihasználás (%)

79

79

81

76

Forrás: a felülvizsgálati kérelem, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolói és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (119) | A termelési volumen 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban először 2 %-kal nőtt 2014-ig, majd a felülvizsgálati időszak alatt 2014-hez képest 8 %-kal visszaesett. |
| --- | --- |

(119)

A termelési volumen 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban először 2 %-kal nőtt 2014-ig, majd a felülvizsgálati időszak alatt 2014-hez képest 8 %-kal visszaesett.

| (120) | A figyelembe vett időszak során a termelési kapacitás 2 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(120)

A figyelembe vett időszak során a termelési kapacitás 2 %-kal csökkent.

| (121) | A gyártott mennyiség csökkenése következtében a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás 3 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(121)

A gyártott mennyiség csökkenése következtében a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás 3 százalékponttal csökkent.

b)   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (122) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az Unióban (tonna) | 107 655 | 103 779 | 103 704 | 102 123 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 96 | 95 |
| Piaci részesedés (%) | 71,1 | 74,0 | 70,7 | 73,0 |
| Forrás: a felülvizsgálati kérelem, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolói és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(122)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése

Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az Unióban (tonna)

107 655

103 779

103 704

102 123

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

96

96

95

95

Piaci részesedés (%)

71,1

74,0

70,7

73,0

Forrás: a felülvizsgálati kérelem, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolói és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (123) | Az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítése az Unió piacán közel 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ingadozott. A piaci részesedés 2013-ban 2,9 százalékponttal nőtt. Ezt követően 2014-ben 3,3 százalékponttal visszaesett, és a felülvizsgálati időszakban 2,3 százalékponttal ismételten növekedett. Összességében véve, a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 1,9 százalékponttal növekedett. |
| --- | --- |

(123)

Az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítése az Unió piacán közel 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ingadozott. A piaci részesedés 2013-ban 2,9 százalékponttal nőtt. Ezt követően 2014-ben 3,3 százalékponttal visszaesett, és a felülvizsgálati időszakban 2,3 százalékponttal ismételten növekedett. Összességében véve, a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 1,9 százalékponttal növekedett.

| (124) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó kijelentette, hogy az uniós gyártók egyesült államokbeli, mexikói, japán és malajziai kapcsolt vállalkozásaiktól történő behozatalát figyelembe kell venni az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének meghatározása során. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanakkor a saját termelés uniós piacokon történő értékesítése alapján kerül meghatározásra. Az uniós gazdasági ágazat behozatalát nem veszik figyelembe, mivel az torzítaná átfogó képet, tekintettel arra, hogy a behozatalok kétszeresen kerülnének figyelembevételre; egyrészről behozatalként, másrészről pedig az uniós gazdasági ágazat általi értékesítésként. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(124)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó kijelentette, hogy az uniós gyártók egyesült államokbeli, mexikói, japán és malajziai kapcsolt vállalkozásaiktól történő behozatalát figyelembe kell venni az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének meghatározása során. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanakkor a saját termelés uniós piacokon történő értékesítése alapján kerül meghatározásra. Az uniós gazdasági ágazat behozatalát nem veszik figyelembe, mivel az torzítaná átfogó képet, tekintettel arra, hogy a behozatalok kétszeresen kerülnének figyelembevételre; egyrészről behozatalként, másrészről pedig az uniós gazdasági ágazat általi értékesítésként. Ezért ezt az érvet elutasították.

c)   Növekedés

| (125) | 2012 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 8 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal csökkent, amely azonban 1,9 százalékpontos piaci részesedésszerzéssé alakult át. |
| --- | --- |

(125)

2012 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 8 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal csökkent, amely azonban 1,9 százalékpontos piaci részesedésszerzéssé alakult át.

d)   Foglalkoztatás és termelékenység

| (126) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Az uniós gyártók foglalkoztatási adatai és termelékenysége | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 1 526 | 1 539 | 1 475 | 1 523 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 97 | 100 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 155 | 153 | 164 | 146 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 106 | 94 |
| Forrás: a felülvizsgálati kérelem, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolói és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(126)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Az uniós gyártók foglalkoztatási adatai és termelékenysége

Az uniós gyártók foglalkoztatási adatai és termelékenysége

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

1 526

1 539

1 475

1 523

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

97

97

100

100

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

155

153

164

146

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

106

106

94

94

Forrás: a felülvizsgálati kérelem, a nem együttműködő uniós gyártó éves beszámolói és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (127) | Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás nagyjából azonos szinten maradt a figyelembe vett időszakban. A termelés visszaesése következtében (a figyelembe vett időszakban 6 %) a termelékenység is 6 %-kal csökkent ugyanazon időszak alatt. |
| --- | --- |

(127)

Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás nagyjából azonos szinten maradt a figyelembe vett időszakban. A termelés visszaesése következtében (a figyelembe vett időszakban 6 %) a termelékenység is 6 %-kal csökkent ugyanazon időszak alatt.

e)   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping hatásaiból való felépülés

| (128) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós piacra továbbra is dömpingelt áron érkezett az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala. Az India tekintetében megállapított dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet (lásd a (47) preambulumbekezdést). Ez egybeesett az importárak 2012-es évhez viszonyított visszaesésével. Az uniós gazdasági ágazat ennek ellenére képes volt hasznot húzni a hatályban levő dömpingellenes intézkedésekből a piaci részesedésének fenntartása és enyhe növelése révén. |
| --- | --- |

(128)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós piacra továbbra is dömpingelt áron érkezett az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala. Az India tekintetében megállapított dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet (lásd a (47) preambulumbekezdést). Ez egybeesett az importárak 2012-es évhez viszonyított visszaesésével. Az uniós gazdasági ágazat ennek ellenére képes volt hasznot húzni a hatályban levő dömpingellenes intézkedésekből a piaci részesedésének fenntartása és enyhe növelése révén.

csekély mértékű (de minimis)

5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

a)   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (129) | Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő, Unión belüli értékesítéskor alkalmazott eladási átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  9. táblázat


  Átlagos értékesítési árak az Unióban és egységnyi költség | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos eladási egységár az Unióban (EUR/tonna) | 3 784 | 3 468 | 2 997 | 2 825 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 79 | 75 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 3 357 | 3 116 | 2 776 | 2 745 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 83 | 82 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(129)

Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő, Unión belüli értékesítéskor alkalmazott eladási átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

9. táblázat

9. táblázat

Átlagos értékesítési árak az Unióban és egységnyi költség

Átlagos értékesítési árak az Unióban és egységnyi költség

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Átlagos eladási egységár az Unióban (EUR/tonna)

3 784

3 468

2 997

2 825

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

79

79

75

75

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

3 357

3 116

2 776

2 745

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

83

83

82

82

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (130) | Az uniós gazdasági ágazat független vevők felé Unión belül felszámított értékesítési egységárának átlaga a felülvizsgálati időszakban folyamatosan, 25 %-kal csökkent és 2 825 EUR/tonna árra zuhant. Az elektromosacél-ágazati kereslet zsugorodása miatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacán általánosan csökkentek az árak, és erre reagálva az uniós gazdasági ágazatnak lefelé kellett korrigálnia az árait. |
| --- | --- |

(130)

Az uniós gazdasági ágazat független vevők felé Unión belül felszámított értékesítési egységárának átlaga a felülvizsgálati időszakban folyamatosan, 25 %-kal csökkent és 2 825 EUR/tonna árra zuhant. Az elektromosacél-ágazati kereslet zsugorodása miatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacán általánosan csökkentek az árak, és erre reagálva az uniós gazdasági ágazatnak lefelé kellett korrigálnia az árait.

| (131) | Az uniós gazdasági ágazat termelési átlagköltsége még ennél nagyobb mértékű, 18 %-os csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban. A termelési egységköltség csökkenésére ható fő tényezőt a nyersanyagár visszaesése jelentette. |
| --- | --- |

(131)

Az uniós gazdasági ágazat termelési átlagköltsége még ennél nagyobb mértékű, 18 %-os csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban. A termelési egységköltség csökkenésére ható fő tényezőt a nyersanyagár visszaesése jelentette.

| (132) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó kijelentette, hogy az alapanyag világpiaci ára a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban felmerült alapanyagköltségnél nagyobb mértékben esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat ezért az alapanyagok beszerzése tekintetében nem volt hatékony, így annak életképessége megkérdőjelezhető volt. |
| --- | --- |

(132)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó kijelentette, hogy az alapanyag világpiaci ára a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban felmerült alapanyagköltségnél nagyobb mértékben esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat ezért az alapanyagok beszerzése tekintetében nem volt hatékony, így annak életképessége megkérdőjelezhető volt.

| (133) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós ágazat az alapanyagot világszerte a kapcsolt és független felektől hasonló árszinten szerezte be és az alapanyag beszerzését illetően nem volt jele a hatékonyság hiányának. Mivel ezt az állítást a továbbiakban sem bizonyították be, a Bizottság azt elutasította. |
| --- | --- |

(133)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós ágazat az alapanyagot világszerte a kapcsolt és független felektől hasonló árszinten szerezte be és az alapanyag beszerzését illetően nem volt jele a hatékonyság hiányának. Mivel ezt az állítást a továbbiakban sem bizonyították be, a Bizottság azt elutasította.

b)   Munkaerőköltségek

| (134) | Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/alkalmazott) | 66 111 | 66 842 | 67 113 | 67 253 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 102 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(134)

Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/alkalmazott)

66 111

66 842

67 113

67 253

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

102

102

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (135) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszak során elhanyagolható mértékben, 2 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(135)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszak során elhanyagolható mértékben, 2 %-kal nőtt.

c)   Készletek

| (136) | A készletszintek a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek | 8 952 | 8 821 | 13 770 | 18 465 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 154 | 206 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve | 6 | 5 | 7 | 11 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(136)

A készletszintek a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek

8 952

8 821

13 770

18 465

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

154

154

206

206

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

6

5

7

11

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (137) | A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak alatt abszolút értékben megduplázódott. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje az uniós ipar termelésének közel 11 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(137)

A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak alatt abszolút értékben megduplázódott. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje az uniós ipar termelésének közel 11 %-át tette ki.

d)   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (138) | A jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 11,3 | 10,2 | 7,4 | 2,8 |
| Pénzforgalom (EUR) | 47 981 432 | 46 443 978 | 30 426 147 | 31 283 121 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 63 | 65 |
| Beruházások (EUR) | 25 293 559 | 23 133 505 | 21 672 869 | 12 313 975 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 86 | 49 |
| Beruházások megtérülése (%) | 16,5 | 13,9 | 10,1 | 3,9 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(138)

A jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

11,3

10,2

7,4

2,8

Pénzforgalom (EUR)

47 981 432

46 443 978

30 426 147

31 283 121

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

63

63

65

65

Beruházások (EUR)

25 293 559

23 133 505

21 672 869

12 313 975

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

86

86

49

49

Beruházások megtérülése (%)

16,5

13,9

10,1

3,9

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás

| (139) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. Az uniós ipar nyereségessége a 2012-es 11,3 %-ról fokozatosan 2,8 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban, azaz 8,5 százalékpontos csökkenés következett be. |
| --- | --- |

(139)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. Az uniós ipar nyereségessége a 2012-es 11,3 %-ról fokozatosan 2,8 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban, azaz 8,5 százalékpontos csökkenés következett be.

| (140) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy az uniós gyártók jövedelmezőségének visszaesését a magas általános adminisztratív és értékesítési költségek okozták. |
| --- | --- |

(140)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy az uniós gyártók jövedelmezőségének visszaesését a magas általános adminisztratív és értékesítési költségek okozták.

| (141) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a termelési egységköltség a figyelembe vett időszakban – a fenti (131) preambulumbekezdésben megjelölt módon – visszaesett. A termelési egységköltség csökkenése még úgy is érintette az adminisztratív és értékesítési költségeket, hogy a költség nagy részét az alapanyag képezte. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(141)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a termelési egységköltség a figyelembe vett időszakban – a fenti (131) preambulumbekezdésben megjelölt módon – visszaesett. A termelési egységköltség csökkenése még úgy is érintette az adminisztratív és értékesítési költségeket, hogy a költség nagy részét az alapanyag képezte. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (142) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártó önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom 35 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A pénzforgalom tekintélyes visszaesése elsősorban a – (139) preambulumbekezdésben részletezett – jelentős jövedelmezőség-csökkenéssel magyarázható. |
| --- | --- |

(142)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártó önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom 35 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A pénzforgalom tekintélyes visszaesése elsősorban a – (139) preambulumbekezdésben részletezett – jelentős jövedelmezőség-csökkenéssel magyarázható.

| (143) | Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházás több mint felével, a 2012-es 25 millió EUR-ról 12 millió EUR-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(143)

Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházás több mint felével, a 2012-es 25 millió EUR-ról 12 millió EUR-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban.

| (144) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy a beruházások visszaesése a kereslet csökkenésének és a felülvizsgálat tárgyát képező termék globális gyártásának többletkapacitásainak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(144)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy a beruházások visszaesése a kereslet csökkenésének és a felülvizsgálat tárgyát képező termék globális gyártásának többletkapacitásainak tulajdonítható.

| (145) | A vizsgálat során ugyanis megállapítást nyert, hogy – a fenti (93) preambulumbekezdésben foglalt magyarázatnak megfelelően – a figyelembe vett időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználása csökkent. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a felhasználás visszaesésével egy időben az érintett termék kapcsán az utolsó hatályvesztési felülvizsgálat időszakában végzett beruházások a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat időszakában elért beruházási szint háromszorosát érték el. |
| --- | --- |

(145)

A vizsgálat során ugyanis megállapítást nyert, hogy – a fenti (93) preambulumbekezdésben foglalt magyarázatnak megfelelően – a figyelembe vett időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználása csökkent. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a felhasználás visszaesésével egy időben az érintett termék kapcsán az utolsó hatályvesztési felülvizsgálat időszakában végzett beruházások a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat időszakában elért beruházási szint háromszorosát érték el.

| (146) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A hasonló termék gyártásából és értékesítéséből származóan a beruházások megtérülése fokozatosan, a 2012-es 16,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban 3,9 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(146)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A hasonló termék gyártásából és értékesítéséből származóan a beruházások megtérülése fokozatosan, a 2012-es 16,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban 3,9 %-ra csökkent.

5.4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (147) | A vizsgálatból kiderült, hogy a hatályban levő intézkedések ellenére a kármutatók legtöbbje negatívan alakult és az Európai Unió gazdasági és pénzügyi helyzete romlott a figyelembe vett időszakban. Az uniós ágazatnak ugyanakkor sikerült megőriznie és enyhén növelnie a piaci részesedését, amelyre csak alacsonyabb profitszint elérése esetén volt lehetőség. |
| --- | --- |

(147)

A vizsgálatból kiderült, hogy a hatályban levő intézkedések ellenére a kármutatók legtöbbje negatívan alakult és az Európai Unió gazdasági és pénzügyi helyzete romlott a figyelembe vett időszakban. Az uniós ágazatnak ugyanakkor sikerült megőriznie és enyhén növelnie a piaci részesedését, amelyre csak alacsonyabb profitszint elérése esetén volt lehetőség.

| (148) | Míg e negatív fejlemények megmagyarázhatók a felhasználás – a figyelembe vett időszakban 8 %-nak megfelelő – csökkenésével, az indiai behozatal még mindig állandóan jelen volt az uniós piacon. Az indiai behozatalt az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb áron értékesítették és a felülvizsgálati időszakban ez az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 3 %-os alákínálást jelentett. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy az alulértékesítési különbözet 9 %-os volt. Ezért az indiai dömpingelt és támogatott behozatal továbbra is árnyomást fejtett ki. A jelenlegi felülvizsgálati időszakban ugyanis az árnyomás nőtt a korábbi hatályvesztési felülvizsgálathoz képest, amelynek során az áralákínálás 2 %-nál alacsonyabb volt. |
| --- | --- |

(148)

Míg e negatív fejlemények megmagyarázhatók a felhasználás – a figyelembe vett időszakban 8 %-nak megfelelő – csökkenésével, az indiai behozatal még mindig állandóan jelen volt az uniós piacon. Az indiai behozatalt az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb áron értékesítették és a felülvizsgálati időszakban ez az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 3 %-os alákínálást jelentett. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy az alulértékesítési különbözet 9 %-os volt. Ezért az indiai dömpingelt és támogatott behozatal továbbra is árnyomást fejtett ki. A jelenlegi felülvizsgálati időszakban ugyanis az árnyomás nőtt a korábbi hatályvesztési felülvizsgálathoz képest, amelynek során az áralákínálás 2 %-nál alacsonyabb volt.

| (149) | A csökkent felhasználás és a dömpingelt és támogatott behozatal által kifejtett árnyomás alapján az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt csökkenteni az eladási árait. Ennek következtében, bár a felülvizsgálati időszakban továbbra is pozitív (2,8 %) eredményt ért el, nyeresége az eredeti vizsgálatban megállapított 8 %-os célkitűzés alatt maradt. |
| --- | --- |

(149)

A csökkent felhasználás és a dömpingelt és támogatott behozatal által kifejtett árnyomás alapján az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt csökkenteni az eladási árait. Ennek következtében, bár a felülvizsgálati időszakban továbbra is pozitív (2,8 %) eredményt ért el, nyeresége az eredeti vizsgálatban megállapított 8 %-os célkitűzés alatt maradt.

| (150) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy mivel az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2 %-kal nőtt, az uniós gyártók alapvetően hasznot húztak az indiai behozatal csökkenéséből. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése állítólag még ennél is magasabb lenne, ha az uniós gazdasági ágazat más harmadik országokból érkező behozatalát is figyelembe vennék. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat más forrásokból származó kemény árversennyel nézett szembe (különösen a Kínából és Oroszországból származó alacsony áru import). Következésképpen rögzítésre került, hogy az uniós gyártók állítólagos alacsonyabb piaci részesedésének eredményeként az indiai behozatalnak nem tulajdonítható károkozás. |
| --- | --- |

(150)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó előadta, hogy mivel az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2 %-kal nőtt, az uniós gyártók alapvetően hasznot húztak az indiai behozatal csökkenéséből. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése állítólag még ennél is magasabb lenne, ha az uniós gazdasági ágazat más harmadik országokból érkező behozatalát is figyelembe vennék. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat más forrásokból származó kemény árversennyel nézett szembe (különösen a Kínából és Oroszországból származó alacsony áru import). Következésképpen rögzítésre került, hogy az uniós gyártók állítólagos alacsonyabb piaci részesedésének eredményeként az indiai behozatalnak nem tulajdonítható károkozás.

| (151) | A vizsgálat ugyanis rámutatott az Indiából származó behozatal mennyiségének és piaci részesedésének csökkenésére, ugyanakkor – a fenti (148) preambulumbekezdésben foglalt magyarázat szerint – a dömpingelt és támogatott indiai behozatal továbbra is árnyomást fejtett ki, amely az előző hatályvesztési felülvizsgálathoz képest a jelen felülvizsgálati időszakban még nőtt is. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(151)

A vizsgálat ugyanis rámutatott az Indiából származó behozatal mennyiségének és piaci részesedésének csökkenésére, ugyanakkor – a fenti (148) preambulumbekezdésben foglalt magyarázat szerint – a dömpingelt és támogatott indiai behozatal továbbra is árnyomást fejtett ki, amely az előző hatályvesztési felülvizsgálathoz képest a jelen felülvizsgálati időszakban még nőtt is. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (152) | Ugyanez a fél azt is előadta, hogy a Bizottság nem vette figyelembe, hogy a Kínából és Oroszországból származó, alacsonyan árazott behozatal egyike az uniós piacon jelentkező árnyomás fő okainak és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődése valószínűségének meghatározása előtt a figyelembe vett termék Kínából és Oroszországból származó, alacsonyan árazott behozatala teljes körű elemzésének elvégzését sürgette. Ez a fél azt is állította, hogy néhány kínai gyártó növelte az uniós piacra irányuló, nagy átmérőjű felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó kivitelét. |
| --- | --- |

(152)

Ugyanez a fél azt is előadta, hogy a Bizottság nem vette figyelembe, hogy a Kínából és Oroszországból származó, alacsonyan árazott behozatal egyike az uniós piacon jelentkező árnyomás fő okainak és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődése valószínűségének meghatározása előtt a figyelembe vett termék Kínából és Oroszországból származó, alacsonyan árazott behozatala teljes körű elemzésének elvégzését sürgette. Ez a fél azt is állította, hogy néhány kínai gyártó növelte az uniós piacra irányuló, nagy átmérőjű felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó kivitelét.

| (153) | A fenti (109) és (111) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínából és Oroszországból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék importárát illetően az alábbiakra kell emlékeztetni: i. az ezen országokból származó behozatal tekintetében észszerű, terméktípusonkénti összehasonlítást nem lehetett elvégezni, mivel azt India vonatkozásában az együttműködő exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott részletes információ alapján el lehetett elvégezni; ii. a Bizottság számára ezen országokból rendelkezésre álló behozatali statisztikák nem teszik lehetővé az eltérő terméktípusok közti különbségtételt, és iii. az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati kérelemben rendelkezésre bocsátott, a felhasználók által megerősített információ szerint az ezen országokból származó behozatal többsége az olcsóbb, kis átmérőjű felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kötődik. Ezenfelül az együttműködő indiai exportáló gyártó nem bizonyította a Kínából az Unióba irányuló nagy átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék megnövekedett behozatalára vonatkozó állítását. |
| --- | --- |

(153)

A fenti (109) és (111) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínából és Oroszországból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék importárát illetően az alábbiakra kell emlékeztetni: i. az ezen országokból származó behozatal tekintetében észszerű, terméktípusonkénti összehasonlítást nem lehetett elvégezni, mivel azt India vonatkozásában az együttműködő exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott részletes információ alapján el lehetett elvégezni; ii. a Bizottság számára ezen országokból rendelkezésre álló behozatali statisztikák nem teszik lehetővé az eltérő terméktípusok közti különbségtételt, és iii. az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati kérelemben rendelkezésre bocsátott, a felhasználók által megerősített információ szerint az ezen országokból származó behozatal többsége az olcsóbb, kis átmérőjű felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kötődik. Ezenfelül az együttműködő indiai exportáló gyártó nem bizonyította a Kínából az Unióba irányuló nagy átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék megnövekedett behozatalára vonatkozó állítását.

| (154) | A felülvizsgálat tárgyát képező termékek behozatali mennyiségét és a Kínából és Oroszországból származó behozatal piaci részesedését illetően – a fenti (110) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – a kínai behozatal piaci részesedése 1 százalékponttal, míg az oroszországi behozatal részesedése 0,3 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez a növekedés nem az uniós ágazat piaci részesedésének hátrányára történt, amely – a (110) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a figyelembe vett időszakban 1,9 százalékponttal növekedett. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(154)

A felülvizsgálat tárgyát képező termékek behozatali mennyiségét és a Kínából és Oroszországból származó behozatal piaci részesedését illetően – a fenti (110) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – a kínai behozatal piaci részesedése 1 százalékponttal, míg az oroszországi behozatal részesedése 0,3 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez a növekedés nem az uniós ágazat piaci részesedésének hátrányára történt, amely – a (110) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a figyelembe vett időszakban 1,9 százalékponttal növekedett. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (155) | Ugyanez az érdekelt kijelentette, hogy az uniós gazdasági ágazat a kisebb átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításában nem volt hatékony, mivel e termékek értékesítése a teljes értékesítési volumennek csak egy részét jelentette. |
| --- | --- |

(155)

Ugyanez az érdekelt kijelentette, hogy az uniós gazdasági ágazat a kisebb átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításában nem volt hatékony, mivel e termékek értékesítése a teljes értékesítési volumennek csak egy részét jelentette.

| (156) | A piaci feltételek rendes esetben biztosítják, hogy a kínálatot, jelesül az értékesített termék típusát a kereslet határozza meg. Mivel a kisebb átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós gazdasági ágazat általi előállítása hatékonyságának hiányára vonatkozó állítást további bizonyítékkal nem támasztották alá, a Bizottság ezt az érvelést elutasította. |
| --- | --- |

(156)

A piaci feltételek rendes esetben biztosítják, hogy a kínálatot, jelesül az értékesített termék típusát a kereslet határozza meg. Mivel a kisebb átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós gazdasági ágazat általi előállítása hatékonyságának hiányára vonatkozó állítást további bizonyítékkal nem támasztották alá, a Bizottság ezt az érvelést elutasította.

| (157) | Ugyanez az érdekelt hivatkozott a más országokból, köztük az egyesült államokbeli, mexikói, malajziai és japán kapcsolt vállalkozásoktól származó, dömpingelt árazású behozatal megnövekedett mennyisége hatáselemzésének hiányára. |
| --- | --- |

(157)

Ugyanez az érdekelt hivatkozott a más országokból, köztük az egyesült államokbeli, mexikói, malajziai és japán kapcsolt vállalkozásoktól származó, dömpingelt árazású behozatal megnövekedett mennyisége hatáselemzésének hiányára.

| (158) | Ahogyan azt az (108) preambulumbekezdés is tartalmazza, az Egyesült Államokból, Japánból és Mexikóból származó termék importára meghaladta az indiai exportőrök és az uniós gyártók árait. Az ezen országokból származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 0,1 százalékponttal növekedett és a felülvizsgálati időszak végén 10 %-nál alacsonyabb volt. Hasonlóképpen a Bizottság nem rendelkezett bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy az ezen országokból származó behozatal ára dömpingelt volt. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(158)

Ahogyan azt az (108) preambulumbekezdés is tartalmazza, az Egyesült Államokból, Japánból és Mexikóból származó termék importára meghaladta az indiai exportőrök és az uniós gyártók árait. Az ezen országokból származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 0,1 százalékponttal növekedett és a felülvizsgálati időszak végén 10 %-nál alacsonyabb volt. Hasonlóképpen a Bizottság nem rendelkezett bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy az ezen országokból származó behozatal ára dömpingelt volt. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (159) | Ugyanez az érdekelt előadta, hogy az alákínálási és alulértékesítési különbözet típusonkénti meghatározásakor a Bizottság termékkódot (a továbbiakban: TK) használt, amely nem veszi figyelembe a költségekre és az árakra jelentős hatást gyakorló, felhasznált alapanyagot. Az azonos alapanyagból készült terméktípusok összehasonlítása az alulértékesítési különbözet 9 %-ról 8 %-ra csökkentésével járna. |
| --- | --- |

(159)

Ugyanez az érdekelt előadta, hogy az alákínálási és alulértékesítési különbözet típusonkénti meghatározásakor a Bizottság termékkódot (a továbbiakban: TK) használt, amely nem veszi figyelembe a költségekre és az árakra jelentős hatást gyakorló, felhasznált alapanyagot. Az azonos alapanyagból készült terméktípusok összehasonlítása az alulértékesítési különbözet 9 %-ról 8 %-ra csökkentésével járna.

| (160) | Az alapanyag eltérést ugyanis a termékkód struktúra nem tükrözte, ezért az alákínálási és alulértékesítési különbözetek meghatározása során ezt az eltérést nem vették figyelembe. Mindazonáltal, amikor az alákínálás és alulértékesítés meghatározása céljából a terméktípusokat a felhasznált alapanyag figyelembevétele érdekében felosztották, az (148) preambulumbekezdésben rögzített alulértékesítési különbözet csak 1 százalékponttal, 8 %-ra esett vissza. Következésképpen ez a visszaesés nem érintette lényegesen a felülvizsgálati időszakban a Bizottság alulértékesítési különbözettel kapcsolatban tett megállapításait. |
| --- | --- |

(160)

Az alapanyag eltérést ugyanis a termékkód struktúra nem tükrözte, ezért az alákínálási és alulértékesítési különbözetek meghatározása során ezt az eltérést nem vették figyelembe. Mindazonáltal, amikor az alákínálás és alulértékesítés meghatározása céljából a terméktípusokat a felhasznált alapanyag figyelembevétele érdekében felosztották, az (148) preambulumbekezdésben rögzített alulértékesítési különbözet csak 1 százalékponttal, 8 %-ra esett vissza. Következésképpen ez a visszaesés nem érintette lényegesen a felülvizsgálati időszakban a Bizottság alulértékesítési különbözettel kapcsolatban tett megállapításait.

| (161) | Ugyanez az érdekelt megkérdőjelezte az eredeti vizsgálatban megállapított 8 %-os nyereségcélt arra hivatkozással, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékek gyártói veszteségekkel szembesültek a nemzetközi acél iránti kereslet visszaesése miatt, ezért a 8 %-os nyereségcél már nem indokolt. |
| --- | --- |

(161)

Ugyanez az érdekelt megkérdőjelezte az eredeti vizsgálatban megállapított 8 %-os nyereségcélt arra hivatkozással, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékek gyártói veszteségekkel szembesültek a nemzetközi acél iránti kereslet visszaesése miatt, ezért a 8 %-os nyereségcél már nem indokolt.

| (162) | Emlékeztetni kell arra, hogy a hasonló termék értékesítése vonatkozásában az uniós piacon elérendő nyereségszintet a megfelelő ágazat által rendes versenyfeltételek között – azaz dömpingelt/támogatott behozatal nélkül – észszerűen elérhető haszonkulcs alapján kell meghatározni. E tekintetben – ahogyan azt az 1629/2004/EK rendelet (26) preambulumbekezdése rögzíti – akkor végezték el az uniós gazdasági ágazat nyereségi szintjének helyes vizsgálatát, amikor a dömpingelt behozatal piaci részesedése a legalacsonyabb volt (azaz 1999-ben). Következésképpen véglegesen megállapítást nyert, hogy a nyereségkulcsot – amely az Indiából származó és sérelmes dömping hiányában joggal tekinthető a közösségi ipar pénzügyi helyzetét tükröző elemnek – a sérelmi haszonkulcs kiszámítása céljából 8 %-ban kell megállapítani. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(162)

Emlékeztetni kell arra, hogy a hasonló termék értékesítése vonatkozásában az uniós piacon elérendő nyereségszintet a megfelelő ágazat által rendes versenyfeltételek között – azaz dömpingelt/támogatott behozatal nélkül – észszerűen elérhető haszonkulcs alapján kell meghatározni. E tekintetben – ahogyan azt az 1629/2004/EK rendelet (26) preambulumbekezdése rögzíti – akkor végezték el az uniós gazdasági ágazat nyereségi szintjének helyes vizsgálatát, amikor a dömpingelt behozatal piaci részesedése a legalacsonyabb volt (azaz 1999-ben). Következésképpen véglegesen megállapítást nyert, hogy a nyereségkulcsot – amely az Indiából származó és sérelmes dömping hiányában joggal tekinthető a közösségi ipar pénzügyi helyzetét tükröző elemnek – a sérelmi haszonkulcs kiszámítása céljából 8 %-ban kell megállapítani. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

| (163) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat rendkívül törékeny helyzetben volt a felülvizsgálati időszakban, amely nagyrészt a negatív piaci feltételeknek és ebből következően a felhasználás visszaesésének tudható be. Ezen okból a Bizottság értékelése az Indiából származó dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűségére összpontosított. |
| --- | --- |

(163)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat rendkívül törékeny helyzetben volt a felülvizsgálati időszakban, amely nagyrészt a negatív piaci feltételeknek és ebből következően a felhasználás visszaesésének tudható be. Ezen okból a Bizottság értékelése az Indiából származó dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűségére összpontosított.

6.   A károkozás megismétlődésének valószínűsége

A károkozás megismétlődésének valószínűsége

| (164) | Az Indiával szemben alkalmazott intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kár ismétlődése valószínűségének megállapítása érdekében a Bizottság a következő elemeket vizsgálta: az indiai termelési kapacitás és szabad kapacitás, az Indiából egyéb harmadik országokba irányuló kivitel, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(164)

Az Indiával szemben alkalmazott intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kár ismétlődése valószínűségének megállapítása érdekében a Bizottság a következő elemeket vizsgálta: az indiai termelési kapacitás és szabad kapacitás, az Indiából egyéb harmadik országokba irányuló kivitel, valamint az uniós piac vonzereje.

| (165) | Az (75) preambulumbekezdésben nyert megállapítás szerint valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az indiai exportáló gyártók továbbra is jelentős mennyiségeket fognak exportálni az Unióba, és még növelni is fogják a jelenlegi kiviteli mennyiségeket, továbbá az is valószínű, hogy ezekre a kivitelekre dömpingelt áron kerül majd sor. |
| --- | --- |

(165)

Az (75) preambulumbekezdésben nyert megállapítás szerint valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az indiai exportáló gyártók továbbra is jelentős mennyiségeket fognak exportálni az Unióba, és még növelni is fogják a jelenlegi kiviteli mennyiségeket, továbbá az is valószínű, hogy ezekre a kivitelekre dömpingelt áron kerül majd sor.

| (166) | Ahogyan az az (60) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, az indiai kapacitás a felülvizsgálati időszakban a becslések szerint 160 000 tonna körül volt, míg a tartalékkapacitást 40 000 és 50 000 tonna közé tették, amely ugyanebben az időszakban az uniós fogyasztás 29–36 %-át képviselte. Ezenfelül, ahogyan azt a (59) preambulumbekezdés megjelöli, a kereslet növekedése esetén az indiai exportáló gyártók valószínűleg tovább fogják növelni kapacitásukat. Ahogyan azt a (62) preambulumbekezdés rögzíti, 2014 novembere végén az indiai hatóságok a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termékek behozatalára dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki. Ennek következtében várhatóan az indiai termelők növelni fogják részesedésüket a belföldi piacon. |
| --- | --- |

(166)

Ahogyan az az (60) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, az indiai kapacitás a felülvizsgálati időszakban a becslések szerint 160 000 tonna körül volt, míg a tartalékkapacitást 40 000 és 50 000 tonna közé tették, amely ugyanebben az időszakban az uniós fogyasztás 29–36 %-át képviselte. Ezenfelül, ahogyan azt a (59) preambulumbekezdés megjelöli, a kereslet növekedése esetén az indiai exportáló gyártók valószínűleg tovább fogják növelni kapacitásukat. Ahogyan azt a (62) preambulumbekezdés rögzíti, 2014 novembere végén az indiai hatóságok a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termékek behozatalára dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki. Ennek következtében várhatóan az indiai termelők növelni fogják részesedésüket a belföldi piacon.

| (167) | Az uniós piac vonzerejével kapcsolatban az (72)–(75) preambulumbekezdésben tett megállapítások alapján logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén e szabad kapacitásoknak minden valószínűség szerint legalább egy részét az uniós piacra irányuló termelésre fogják felhasználni. Ráadásul a (63) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy az indiai gyártók erősen exportorientáltak. A felülvizsgálat tárgyát képező termék árát illetően – a (69) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően – az indiai export néhány célállomása esetében az uniósnál magasabb árszint nyert megállapítást. Tekintettel azonban az eltérő termékarányokra, ez az információ nem von le abból az átfogó értékelésből, amely szerint az uniós piacra új kapacitást fognak irányítani, mivel a szóban forgó ár-összehasonlítás megbízhatósága korlátozott. |
| --- | --- |

(167)

Az uniós piac vonzerejével kapcsolatban az (72)–(75) preambulumbekezdésben tett megállapítások alapján logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén e szabad kapacitásoknak minden valószínűség szerint legalább egy részét az uniós piacra irányuló termelésre fogják felhasználni. Ráadásul a (63) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy az indiai gyártók erősen exportorientáltak. A felülvizsgálat tárgyát képező termék árát illetően – a (69) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően – az indiai export néhány célállomása esetében az uniósnál magasabb árszint nyert megállapítást. Tekintettel azonban az eltérő termékarányokra, ez az információ nem von le abból az átfogó értékelésből, amely szerint az uniós piacra új kapacitást fognak irányítani, mivel a szóban forgó ár-összehasonlítás megbízhatósága korlátozott.

| (168) | Az (66) preambulumbekezdésben megjelöltek szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék indiai behozatalával szemben dömpingellenes intézkedéseket hoztak Oroszországban, és az Indiából Oroszországba irányuló export a figyelembe vett időszakban jelentősen visszaesett. Ez arra enged következtetni, hogy az indiai exportáló gyártók harmadik fő exportpiacához való hozzáférés korlátozott, és igen valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi vagy akár a valószínűsíthetően megnövekedett kapacitás mellett(166) az indiai exportáló gyártók jelentősen növelni fogják az érintett termék uniós piacra irányuló behozatalát. |
| --- | --- |

(168)

Az (66) preambulumbekezdésben megjelöltek szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék indiai behozatalával szemben dömpingellenes intézkedéseket hoztak Oroszországban, és az Indiából Oroszországba irányuló export a figyelembe vett időszakban jelentősen visszaesett. Ez arra enged következtetni, hogy az indiai exportáló gyártók harmadik fő exportpiacához való hozzáférés korlátozott, és igen valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi vagy akár a valószínűsíthetően megnövekedett kapacitás mellett(166) az indiai exportáló gyártók jelentősen növelni fogják az érintett termék uniós piacra irányuló behozatalát.

| (169) | Ahogyan az az (106) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, az indiai importárak dömpingellenes és kiegyenlítő vámok hiányában 9 %-kal az uniós eladási árak alá kínálnának. A nem együttműködő exportáló gyártó esetében a dömpingellenes és kiegyenlítő vámok nélkül az alákínálási különbözet becslések szerint 12 %-nak felelne meg. Ez mutatja azt a valószínűsíthető behozatali árszintet, amelyet India az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén alkalmazna. Ezen az alapon az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piacon az árnyomás valószínűleg jelentősen növekedni fog, ezáltal pedig tovább rontja az uniós ágazat gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(169)

Ahogyan az az (106) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, az indiai importárak dömpingellenes és kiegyenlítő vámok hiányában 9 %-kal az uniós eladási árak alá kínálnának. A nem együttműködő exportáló gyártó esetében a dömpingellenes és kiegyenlítő vámok nélkül az alákínálási különbözet becslések szerint 12 %-nak felelne meg. Ez mutatja azt a valószínűsíthető behozatali árszintet, amelyet India az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén alkalmazna. Ezen az alapon az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piacon az árnyomás valószínűleg jelentősen növekedni fog, ezáltal pedig tovább rontja az uniós ágazat gazdasági helyzetét.

| (170) | A mennyiségek vonatkozásában az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel lehetővé tenné, hogy az indiai exportáló gyártók az uniós piacon részesedést szerezzenek. Tehát a nem együttműködő exportáló, amelyre jelenleg a magasabb, 15,7 %-os vámmérték vonatkozik, erős ösztönzést kapna arra, hogy újból jelentős mennyiségben exportáljon az uniós piacra. Ha ez a helyzet felmerül, akkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése azonnal csökkennének. |
| --- | --- |

(170)

A mennyiségek vonatkozásában az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel lehetővé tenné, hogy az indiai exportáló gyártók az uniós piacon részesedést szerezzenek. Tehát a nem együttműködő exportáló, amelyre jelenleg a magasabb, 15,7 %-os vámmérték vonatkozik, erős ösztönzést kapna arra, hogy újból jelentős mennyiségben exportáljon az uniós piacra. Ha ez a helyzet felmerül, akkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése azonnal csökkennének.

| (171) | Ezen az alapon, intézkedések hiányában az indiai exportáló gyártók valószínűsíthetően növelni fogják jelenlétüket az uniós piacon import mennyiségek és piaci részesedések tekintetében, és dömpingelt, valamint támogatott árakon jelentősen az uniós ágazat eladási árai alá fognak kínálni. Ez fokozott árnyomást hoz létre az uniós piacon, amely negatív hatást gyakorol majd az uniós ágazat nyereségességére és pénzügyi helyzetére. Ezenkívül az uniós ágazat gazdasági helyzetét is tovább fogja rontani. |
| --- | --- |

(171)

Ezen az alapon, intézkedések hiányában az indiai exportáló gyártók valószínűsíthetően növelni fogják jelenlétüket az uniós piacon import mennyiségek és piaci részesedések tekintetében, és dömpingelt, valamint támogatott árakon jelentősen az uniós ágazat eladási árai alá fognak kínálni. Ez fokozott árnyomást hoz létre az uniós piacon, amely negatív hatást gyakorol majd az uniós ágazat nyereségességére és pénzügyi helyzetére. Ezenkívül az uniós ágazat gazdasági helyzetét is tovább fogja rontani.

| (172) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy igen nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődik az Indiából származó dömpingelt behozatal által előidézett károkozás. |
| --- | --- |

(172)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy igen nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődik az Indiából származó dömpingelt behozatal által előidézett károkozás.

E.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (173) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az Indiával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(173)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az Indiával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (174) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. |
| --- | --- |

(174)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek.

| (175) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(175)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (176) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(176)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (177) | Az intézkedések az (147) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint lehetővé tették, hogy az uniós ágazat megőrizze piaci részesedését. A (172) preambulumbekezdésben ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy amennyiben az Indiával szembeni dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg romlana. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az Indiával szembeni intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára. |
| --- | --- |

(177)

Az intézkedések az (147) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint lehetővé tették, hogy az uniós ágazat megőrizze piaci részesedését. A (172) preambulumbekezdésben ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy amennyiben az Indiával szembeni dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg romlana. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az Indiával szembeni intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára.

2.   Az importőrök/kereskedők érdeke

Az importőrök/kereskedők érdeke

| (178) | A jelenlegi vizsgálatban – miként az az (16) preambulumbekezdésben is szerepel – egyetlen importőr sem működött együtt, illetve jelentkezett. Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna az importőrökre, amelyet ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka. |
| --- | --- |

(178)

A jelenlegi vizsgálatban – miként az az (16) preambulumbekezdésben is szerepel – egyetlen importőr sem működött együtt, illetve jelentkezett. Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna az importőrökre, amelyet ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka.

3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (179) | Az (18) preambulumbekezdésben említettek szerint az 53 megkeresett felhasználóból nyolcan válaszoltak a kérdőívre. Közülük négyen Indiából behozott, felülvizsgálat tárgyát képező terméket használtak. Az Indiából érkezett behozatalok az érintett termék összes behozatalának kb. 20 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(179)

Az (18) preambulumbekezdésben említettek szerint az 53 megkeresett felhasználóból nyolcan válaszoltak a kérdőívre. Közülük négyen Indiából behozott, felülvizsgálat tárgyát képező terméket használtak. Az Indiából érkezett behozatalok az érintett termék összes behozatalának kb. 20 %-át tették ki.

| (180) | Emlékeztetni kell az eredeti vizsgálat azon megállapítására, hogy az intézkedések elrendelése nem lesz jelentős hatással a felhasználókra. Az intézkedések tízéves fennállása ellenére az uniós felhasználók szállítmányaikat továbbra is többek között Indiából szerzik be. A felhasználók nem szolgáltattak olyan információt, amely azt mutatná, hogy más források keresése nehézségekbe ütközik és a vizsgálat sem tárt fel ilyen információt. |
| --- | --- |

(180)

Emlékeztetni kell az eredeti vizsgálat azon megállapítására, hogy az intézkedések elrendelése nem lesz jelentős hatással a felhasználókra. Az intézkedések tízéves fennállása ellenére az uniós felhasználók szállítmányaikat továbbra is többek között Indiából szerzik be. A felhasználók nem szolgáltattak olyan információt, amely azt mutatná, hogy más források keresése nehézségekbe ütközik és a vizsgálat sem tárt fel ilyen információt.

| (181) | Ezen túlmenően emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések kivetésének a felhasználókra gyakorolt hatása vonatkozásában a következtetés az eredeti vizsgálatban az volt, hogy a felhasználó iparban a felülvizsgálat tárgyát képező termék költségének elhanyagolható jelentősége miatt valószínűtlen, hogy a költségek emelkedése a felhasználó iparágakra jelentős hatást gyakorolna. Ezeket a megállapításokat a jelen felülvizsgálat megerősítette, mivel az intézkedések kiszabását követően semmi sem utalt az előbb vázolt helyzet ellenkezőjére. Ezenfelül a négy felhasználó közül egyik sem adott elő olyan érvet, amely az intézkedések fenntartása ellen szólt volna. |
| --- | --- |

(181)

Ezen túlmenően emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések kivetésének a felhasználókra gyakorolt hatása vonatkozásában a következtetés az eredeti vizsgálatban az volt, hogy a felhasználó iparban a felülvizsgálat tárgyát képező termék költségének elhanyagolható jelentősége miatt valószínűtlen, hogy a költségek emelkedése a felhasználó iparágakra jelentős hatást gyakorolna. Ezeket a megállapításokat a jelen felülvizsgálat megerősítette, mivel az intézkedések kiszabását követően semmi sem utalt az előbb vázolt helyzet ellenkezőjére. Ezenfelül a négy felhasználó közül egyik sem adott elő olyan érvet, amely az intézkedések fenntartása ellen szólt volna.

| (182) | Egy acélgyártó szövetség, a német acélipari szövetség (Wirtschaftsvereinigung Stahl) kifogásolta az intézkedések folytatását, és előadta, hogy az intézkedések az uniós acélgyártóknak a felülvizsgálat tárgyát képező termékre intézkedés kiszabását mellőző más térségek acélgyártóihoz viszonyítva versenyhátrányt okoztak. A szövetség állítása szerint az intézkedések folytatódása lehetővé tenné, hogy az uniós ágazat továbbra is erőfölényes helyzetben legyen. Az indiai behozatalnak az intézkedések kiszabását követő alakulásából egyértelműen kiderül, hogy az Indiából származó behozatal a figyelembe vett időszakban folytatódott. A vizsgálat ráadásul kimutatta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyre inkább más harmadik országokból érkezik az EU piacára. |
| --- | --- |

(182)

Egy acélgyártó szövetség, a német acélipari szövetség (Wirtschaftsvereinigung Stahl) kifogásolta az intézkedések folytatását, és előadta, hogy az intézkedések az uniós acélgyártóknak a felülvizsgálat tárgyát képező termékre intézkedés kiszabását mellőző más térségek acélgyártóihoz viszonyítva versenyhátrányt okoztak. A szövetség állítása szerint az intézkedések folytatódása lehetővé tenné, hogy az uniós ágazat továbbra is erőfölényes helyzetben legyen. Az indiai behozatalnak az intézkedések kiszabását követő alakulásából egyértelműen kiderül, hogy az Indiából származó behozatal a figyelembe vett időszakban folytatódott. A vizsgálat ráadásul kimutatta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyre inkább más harmadik országokból érkezik az EU piacára.

| (183) | Az intézkedések fenntartása ennek alapján, továbbá az eredeti vizsgálat keretében levont következtetésekkel összhangban a várakozások szerint nem fog jelentős negatív hatást gyakorolni a felhasználókra, és így nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a meglévő intézkedések kiterjesztése ne szolgálná az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(183)

Az intézkedések fenntartása ennek alapján, továbbá az eredeti vizsgálat keretében levont következtetésekkel összhangban a várakozások szerint nem fog jelentős negatív hatást gyakorolni a felhasználókra, és így nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a meglévő intézkedések kiterjesztése ne szolgálná az uniós érdeket.

4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (184) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szólnak uniós érdekből fakadó kényszerítő okok az Indiából származó behozatalra alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések kiterjesztése ellen. |
| --- | --- |

(184)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szólnak uniós érdekből fakadó kényszerítő okok az Indiából származó behozatalra alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések kiterjesztése ellen.

F.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (185) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályos dömpingellenes intézkedéseket. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. A beadványokat és észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették. |
| --- | --- |

(185)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályos dömpingellenes intézkedéseket. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. A beadványokat és észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették.

| (186) | A fenti megfontolásokból következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára az 1225/2009/EU rendelettel előírt dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(186)

A fenti megfontolásokból következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján az Indiából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára az 1225/2009/EU rendelettel előírt dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (187) | A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó kérte a Bizottságot, hogy mérlegelje az intézkedések további két évig történő fenntartását. A vizsgálat során azonban nem került megállapításra olyan kivételes körülmény, amely indokolná a az intézkedések tartamának két évre korlátozását. |
| --- | --- |

(187)

A közzétételt követően az együttműködő indiai exportáló gyártó kérte a Bizottságot, hogy mérlegelje az intézkedések további két évig történő fenntartását. A vizsgálat során azonban nem került megállapításra olyan kivételes körülmény, amely indokolná a az intézkedések tartamának két évre korlátozását.

| (188) | A rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételeket kizárólag az e vállalatok – tehát az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalaira kell alkalmazni. E rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok – ezen belül a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(188)

A rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételeket kizárólag az e vállalatok – tehát az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalaira kell alkalmazni. E rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok – ezen belül a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.

| (189) | Az ezen egyedi dömpingellenes vámtételek (például a vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követő) alkalmazására vonatkozó kérelmeket haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (23). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy a gyártási vagy értékesítési egységek módosulásával kapcsolatos – változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog. |
| --- | --- |

(189)

Az ezen egyedi dömpingellenes vámtételek (például a vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követő) alkalmazására vonatkozó kérelmeket haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (23). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy a gyártási vagy értékesítési egységek módosulásával kapcsolatos – változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.

23

| (190) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt. |
| --- | --- |

(190)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni az elektromos kemencékhez használatos, 1,65 g/cm3 vagy annál nagyobb látszólagos sűrűségű és 6,0 μΩ.m vagy annál kevesebb elektromos ellenállású, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (8545110010 TARIC-kód) alá sorolt, Indiából származó grafitelektródok behozatalára, és az ilyen elektródokhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód (8545909010 TARIC-kód) alá sorolt, Indiából származó kötőelemek behozatalára, akár együttesen, akár különállóan hozzák be őket.

(2)   A nettó uniós határparitáson számított árra alkalmazandó vámtétel, vámkezelés előtt, az (1) bekezdésben leírt és az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében:

| Vállalat | Vámtétel | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 9,4 % | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 % | A531 |
| Minden más vállalat | 8,5 % | A999 |

Vállalat

Vámtétel

Kiegészítő TARIC-kód

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

9,4 %

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0 %

A531

Minden más vállalat

8,5 %

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 2004. szeptember 13-i 1629/2004/EK rendelete az egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek importjára vonatkozó végleges dömpingvám kivetéséről és az ezekre megállapított ideiglenes vám behajtásáról (HL L 295., 2004.9.18., 10. o.).

2

(3)  A Tanács 2004. szeptember 13-i 1628/2004/EK rendelete az egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek importjára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és az ezekre megállapított ideiglenes vám végleges behajtásáról (HL L 295., 2004.9.18., 4. o.).

3

(4)  A Tanács 2008. december 18-i 1354/2008/EK rendelete az egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek importjára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 1628/2004/EK rendelet módosításáról és az egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek importjára vonatkozó végleges dömpingvám kivetéséről szóló 1629/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 350., 2008.12.30., 24. o.).

4

(5)  A Tanács 2010. december 13-i 1186/2010/EU végrehajtási rendelete az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 332., 2010.12.16., 17. o.).

5

(6)  A Tanács 2010. december 13-i 1185/2010/EU végrehajtási rendelete az 597/2009/EK tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 332., 2010.12.16., 1. o.).

6

(7)  
  HL C 82., 2015.3.10., 5. o.

7

(8)  A Tanács 2009. november 30-i 1225/2009/EK rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.). Ezt a rendeletet az alaprendelet kodifikálta.

8

(9)  Értesítés az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 415., 2015.12.15., 33. o.).

9

(10)  Értesítés az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó kiegyenlítő intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 415., 2015.12.15., 25. o.).

10

(11)  A Tanács 2009. június 11-i 597/2009/EK rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 188., 2009.7.18., 93. o.). Ezt a rendeletet az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi kodifikálta (HL L 176., 2016.6.30., 55. o.)

11

(12)  http://www.google.be/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwiqt6H2u9_QAhWEzRoKHYUwBVEQFggfMAA&url=http%3A%2F%2Fhegltd.com%2Fwebmaster%2FDownloadFile.aspx%3Fd%3D..%2Fuploads%2FFinance%2F70Results_Release.pdf&usg=AFQjCNGMpUymLm4BNOjIMmolLDgwSGgcDw.

12

(13)  http://content.icicidirect.com/mailimages/IDirect_GraphiteIndia_Q1FY16.pdf.

13

(14)  http://hegltd.com/ és http://www.graphiteindia.com/.

14

(15)  http://hegltd.com/WEBMASTER/DownloadFile.aspx?D=../Uploads/Newsletter/News9.pdf.

15

(16)  https://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html.

16

(17)  http://www.dgtr.gov.in/sites/default/files/adfin_Graphite_Electrodes_diameters_ChinaPR.pdf.

17

(18)  http://hegltd.com/pdf/HEGLtd_Q1_FY_16_Investors_Presentation.pdf.

18

(19)  http://www.graphiteindia.com/View/investor_relation.aspx (lásd GIL Q3 FY2015 Earnings Presentation.pdf, 14. oldal).

19

(20)  http://www.eurasiancommission.org/_layouts/Lanit.EEC.Desicions/Download.aspx?IsDlg=0&ID=3805&print=1.

20

(21)  Hatályos dömpingellenes/kiegyenlítő vámok nélküli átlagárak

21

(22)  A kis és nagy átmérőjű grafitelektródák is azonos TARIC-kód alá tartoznak.

22

(23)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium (Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H. Igazgatóság, 1049 Brüsszel, Belgium).

23

---

| 2017.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 64/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 64/72

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/423 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. március 9.)

a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó és a Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, a Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, a Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, a Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, a Maystar Footwear Co. Ltd, a Lien Phat Company Ltd, a Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, a Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, a PanYu LEADER Footwear Corporation, a Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, az An Loc Joint Stock Company, a Qingdao Changshin Shoes Company Limited, a Chang Shin Vietnam Co. Ltd, a Samyang Vietnam Co. Ltd, a Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, a Min Yuan, a Chau Giang Company Limited, a Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd és a Dongguan Texas Shoes Limited Co. által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Bíróság által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ) és különösen annak 266. cikkére,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 14. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2006. március 23-án a Bizottság elfogadta a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Vietnamból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik (a továbbiakban: lábbelik) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről szóló 553/2006/EK rendeletet (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) (2). |
| --- | --- |

(1)

2006. március 23-án a Bizottság elfogadta a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Vietnamból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik (a továbbiakban: lábbelik) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről szóló 553/2006/EK rendeletet (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) (2).

2

| (2) | Az 1472/2006/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: 1472/2006/EK rendelet vagy vitatott rendelet) a Tanács kétéves időtartamra 9,7 %-tól 16,5 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Vietnamból és a Kínából származó egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára. |
| --- | --- |

(2)

Az 1472/2006/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: 1472/2006/EK rendelet vagy vitatott rendelet) a Tanács kétéves időtartamra 9,7 %-tól 16,5 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Vietnamból és a Kínából származó egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára.

3

| (3) | A Tanács a 388/2008/EK rendelettel (4) kiterjesztette a Kínából származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára bevezetett végleges dömpingellenes intézkedéseket a Makaó Különleges Közigazgatási Területről szállított – a Makaóból való származás bejelentésére tekintet nélkül – behozatalra. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a 388/2008/EK rendelettel (4) kiterjesztette a Kínából származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára bevezetett végleges dömpingellenes intézkedéseket a Makaó Különleges Közigazgatási Területről szállított – a Makaóból való származás bejelentésére tekintet nélkül – behozatalra.

4

| (4) | A 2008. október 3-án indított hatályvesztési felülvizsgálatot (5) követően a Tanács az 1294/2009/EU végrehajtási rendelettel (6) (a továbbiakban: 1294/2009/EU végrehajtási rendelet) további 15 hónappal, vagyis 2011. március 31-ig meghosszabbította a dömpingellenes intézkedések hatályát, amikor is az intézkedések hatályukat vesztették. |
| --- | --- |

(4)

A 2008. október 3-án indított hatályvesztési felülvizsgálatot (5) követően a Tanács az 1294/2009/EU végrehajtási rendelettel (6) (a továbbiakban: 1294/2009/EU végrehajtási rendelet) további 15 hónappal, vagyis 2011. március 31-ig meghosszabbította a dömpingellenes intézkedések hatályát, amikor is az intézkedések hatályukat vesztették.

5

6

| (5) | A Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd és a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co. Ltd, valamint a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (a továbbiakban: felperesek) az Elsőfokú Bíróság (jelenleg: Törvényszék) előtt megtámadták a vitatott rendeletet. A T-401/06. sz., Brosmann Footwear (HK) és társai kontra Tanács ügyben 2010. március 4-én és a T-407/06. és T-408/06. sz., Zhejiang Aokang Shoes és Wenzhou Taima Shoes kontra Tanács egyesített ügyekben 2010. március 4-én hozott ítéleteivel a Törvényszék elutasította a kereseteket. |
| --- | --- |

(5)

A Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd és a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co. Ltd, valamint a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (a továbbiakban: felperesek) az Elsőfokú Bíróság (jelenleg: Törvényszék) előtt megtámadták a vitatott rendeletet. A T-401/06. sz., Brosmann Footwear (HK) és társai kontra Tanács ügyben 2010. március 4-én és a T-407/06. és T-408/06. sz., Zhejiang Aokang Shoes és Wenzhou Taima Shoes kontra Tanács egyesített ügyekben 2010. március 4-én hozott ítéleteivel a Törvényszék elutasította a kereseteket.

Brosmann Footwear (HK) és társai kontra Tanács

Zhejiang Aokang Shoes és Wenzhou Taima Shoes kontra Tanács

| (6) | Ezen ítéletek ellen a felperesek fellebbezést nyújtottak be. A C-249/10. P. sz., Brosmann Footwear (HK) Ltd és társai kontra Tanács ügyben 2012. február 2-án, valamint a C-247/10. P. sz., Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd kontra Tanács ügyben 2012. november 15-én hozott ítéleteiben (a továbbiakban: Brosmann- és Aokang-ítéletek) a Bíróság hatályon kívül helyezte az említett ítéleteket. A Bíróság úgy ítélte meg, hogy a Törvényszék jogban való tévedést követett el, amikor megállapította, hogy a Bizottság nem volt köteles megvizsgálni a mintában nem szereplő gazdasági szereplőktől származó, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontján alapuló piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: MET) iránti kérelmeket (a C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 36. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 29. és 32. pontja). |
| --- | --- |

(6)

Ezen ítéletek ellen a felperesek fellebbezést nyújtottak be. A C-249/10. P. sz., Brosmann Footwear (HK) Ltd és társai kontra Tanács ügyben 2012. február 2-án, valamint a C-247/10. P. sz., Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd kontra Tanács ügyben 2012. november 15-én hozott ítéleteiben (a továbbiakban: Brosmann- és Aokang-ítéletek) a Bíróság hatályon kívül helyezte az említett ítéleteket. A Bíróság úgy ítélte meg, hogy a Törvényszék jogban való tévedést követett el, amikor megállapította, hogy a Bizottság nem volt köteles megvizsgálni a mintában nem szereplő gazdasági szereplőktől származó, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontján alapuló piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: MET) iránti kérelmeket (a C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 36. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 29. és 32. pontja).

Brosmann Footwear (HK) Ltd és társai kontra Tanács

Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd kontra Tanács

| (7) | A Bíróság ezt követően maga hozott érdemi döntést az ügyben. Megítélése szerint „[...] a Bizottságnak meg kellett volna vizsgálnia a fellebbezőknek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontja alapján benyújtott, a vitatott rendeletben előírt dömpingellenes eljárás keretében a MET megszerzése iránti indokolt kérelmeit. Ezt követően meg kell állapítani, nem zárható ki az, hogy ez a vizsgálat a fellebbezők tekintetében a vitatott rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében velük szemben alkalmazandó 16,5 %-ostól eltérő végleges dömpingellenes vám kivetéséhez vezetett volna. E rendelkezésből ugyanis az derül ki, hogy csak egy, a mintában szereplő kínai gazdasági szereplővel szemben vetettek ki 9,7 %-os végleges vámot, aki megkapta a MET-et. Márpedig, amint az a jelen ítélet 38. pontjából következik, ha a Bizottság azt állapította volna meg, hogy piacgazdasági feltételek állnak fenn a fellebbezők tekintetében is, amennyiben egyéni dömpingkülönbözet kiszámítása nem lett volna lehetséges, velük szemben is ugyanezen vámot kellett volna alkalmazni” (a C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 42. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 36. pontja). |
| --- | --- |

(7)

A Bíróság ezt követően maga hozott érdemi döntést az ügyben. Megítélése szerint „[...] a Bizottságnak meg kellett volna vizsgálnia a fellebbezőknek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontja alapján benyújtott, a vitatott rendeletben előírt dömpingellenes eljárás keretében a MET megszerzése iránti indokolt kérelmeit. Ezt követően meg kell állapítani, nem zárható ki az, hogy ez a vizsgálat a fellebbezők tekintetében a vitatott rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében velük szemben alkalmazandó 16,5 %-ostól eltérő végleges dömpingellenes vám kivetéséhez vezetett volna. E rendelkezésből ugyanis az derül ki, hogy csak egy, a mintában szereplő kínai gazdasági szereplővel szemben vetettek ki 9,7 %-os végleges vámot, aki megkapta a MET-et. Márpedig, amint az a jelen ítélet 38. pontjából következik, ha a Bizottság azt állapította volna meg, hogy piacgazdasági feltételek állnak fenn a fellebbezők tekintetében is, amennyiben egyéni dömpingkülönbözet kiszámítása nem lett volna lehetséges, velük szemben is ugyanezen vámot kellett volna alkalmazni” (a C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 42. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 36. pontja).

a Bizottságnak meg kellett volna vizsgálnia a fellebbezőknek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontja alapján benyújtott, a vitatott rendeletben előírt dömpingellenes eljárás keretében a MET megszerzése iránti indokolt kérelmeit. Ezt követően meg kell állapítani, nem zárható ki az, hogy ez a vizsgálat a fellebbezők tekintetében a vitatott rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében velük szemben alkalmazandó 16,5 %-ostól eltérő végleges dömpingellenes vám kivetéséhez vezetett volna. E rendelkezésből ugyanis az derül ki, hogy csak egy, a mintában szereplő kínai gazdasági szereplővel szemben vetettek ki 9,7 %-os végleges vámot, aki megkapta a MET-et. Márpedig, amint az a jelen ítélet 38. pontjából következik, ha a Bizottság azt állapította volna meg, hogy piacgazdasági feltételek állnak fenn a fellebbezők tekintetében is, amennyiben egyéni dömpingkülönbözet kiszámítása nem lett volna lehetséges, velük szemben is ugyanezen vámot kellett volna alkalmazni

| (8) | Mindezek alapján a Bíróság megsemmisítette a vitatott rendeletet az érintett felpereseket érintő részében. |
| --- | --- |

(8)

Mindezek alapján a Bíróság megsemmisítette a vitatott rendeletet az érintett felpereseket érintő részében.

| (9) | 2013 októberében a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (7) útján bejelentette, úgy határozott, hogy a jogellenesség bekövetkeztének pontjától folytatja a dömpingellenes eljárást, és megvizsgálja, hogy a felperesek tekintetében 2004. április 1. és 2005. március 31. között piacgazdasági feltételek érvényesültek-e. A Bizottság az értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. |
| --- | --- |

(9)

2013 októberében a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (7) útján bejelentette, úgy határozott, hogy a jogellenesség bekövetkeztének pontjától folytatja a dömpingellenes eljárást, és megvizsgálja, hogy a felperesek tekintetében 2004. április 1. és 2005. március 31. között piacgazdasági feltételek érvényesültek-e. A Bizottság az értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

7

| (10) | A Tanács 2014 márciusában a 2014/149/EU végrehajtási határozattal (8) elutasította a Kínai Népköztársaságból származó és a Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd, a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co. Ltd és a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelikre vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló tanácsi végrehajtási rendelet elfogadására irányuló bizottsági javaslatot, és e gyártók tekintetében megszüntette az eljárásokat. A Tanács álláspontja szerint azon exportáló gyártóktól cipőt vásárló importőrök esetében, akik részére az illetékes nemzeti vámhatóságok 2913/1992/EGK rendelet (9) (a továbbiakban: Közösségi Vámkódex) 236. cikke alapján visszatérítették az érintett vámokat, jogos elvárás keletkezett a vitatott rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján, amely a Közösségi Vámkódex rendelkezéseinek és különösen a 221. cikkének alkalmazását írta elő a vámok beszedésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(10)

A Tanács 2014 márciusában a 2014/149/EU végrehajtási határozattal (8) elutasította a Kínai Népköztársaságból származó és a Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd, a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co. Ltd és a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelikre vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló tanácsi végrehajtási rendelet elfogadására irányuló bizottsági javaslatot, és e gyártók tekintetében megszüntette az eljárásokat. A Tanács álláspontja szerint azon exportáló gyártóktól cipőt vásárló importőrök esetében, akik részére az illetékes nemzeti vámhatóságok 2913/1992/EGK rendelet (9) (a továbbiakban: Közösségi Vámkódex) 236. cikke alapján visszatérítették az érintett vámokat, jogos elvárás keletkezett a vitatott rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján, amely a Közösségi Vámkódex rendelkezéseinek és különösen a 221. cikkének alkalmazását írta elő a vámok beszedésére vonatkozóan.

8

9

| (11) | Az érintett termék három importőre, a C&J Clark International Ltd (a továbbiakban: Clark), a Puma SE (a továbbiakban: Puma) és a Timberland Europe B.V. (a továbbiakban: Timberland) (a továbbiakban: érintett importőrök) az (5)–(7) preambulumbekezdésben említett joggyakorlatra hivatkozva megtámadta az egyes lábbelik Kínából és Vietnamból történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket nemzeti bíróságaik előtt, amelyek az ügyeket előzetes döntéshozatalra a Bíróság elé terjesztették. |
| --- | --- |

(11)

Az érintett termék három importőre, a C&J Clark International Ltd (a továbbiakban: Clark), a Puma SE (a továbbiakban: Puma) és a Timberland Europe B.V. (a továbbiakban: Timberland) (a továbbiakban: érintett importőrök) az (5)–(7) preambulumbekezdésben említett joggyakorlatra hivatkozva megtámadta az egyes lábbelik Kínából és Vietnamból történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket nemzeti bíróságaik előtt, amelyek az ügyeket előzetes döntéshozatalra a Bíróság elé terjesztették.

| (12) | A Bíróság a C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben 2016. február 4-én hozott ítéletével (10) érvénytelennek nyilvánította az 1472/2006/EK és az 1294/2009/EU tanácsi rendeletet, amennyiben az Európai Bizottság az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (11) 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában és 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelmények ellenére nem vizsgálta meg a mintába fel nem vett kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket (a továbbiakban: az ítéletek). |
| --- | --- |

(12)

A Bíróság a C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben 2016. február 4-én hozott ítéletével (10) érvénytelennek nyilvánította az 1472/2006/EK és az 1294/2009/EU tanácsi rendeletet, amennyiben az Európai Bizottság az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (11) 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában és 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelmények ellenére nem vizsgálta meg a mintába fel nem vett kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket (a továbbiakban: az ítéletek).

10

11

| (13) | A C-571/14. sz., Timberland Europe ügyet illetően a Bíróság 2016. április 11-én úgy határozott, hogy az ügyet – a kérdést előterjesztő nemzeti bíróság kérésére – törli a nyilvántartásból. |
| --- | --- |

(13)

A C-571/14. sz., Timberland Europe ügyet illetően a Bíróság 2016. április 11-én úgy határozott, hogy az ügyet – a kérdést előterjesztő nemzeti bíróság kérésére – törli a nyilvántartásból.

Timberland Europe

| (14) | Az EUMSZ 266. cikke előírja, hogy az intézmények kötelesek megtenni a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Az intézmények igazgatási – így a dömpingellenes – eljárásokkal összefüggésben elfogadott aktusainak megsemmisítése esetén a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítéséből adódik, hogy a megsemmisített aktust új, a Bíróság által megállapított jogellenességet megszüntető aktussal kell felváltani (12). |
| --- | --- |

(14)

Az EUMSZ 266. cikke előírja, hogy az intézmények kötelesek megtenni a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Az intézmények igazgatási – így a dömpingellenes – eljárásokkal összefüggésben elfogadott aktusainak megsemmisítése esetén a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítéséből adódik, hogy a megsemmisített aktust új, a Bíróság által megállapított jogellenességet megszüntető aktussal kell felváltani (12).

12

| (15) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a megsemmisített aktus felváltására irányuló eljárás folytatható attól a ponttól, amikor a jogellenesség bekövetkezett (13). Ez elsősorban azt jelenti, hogy abban az esetben, amikor igazgatási eljárást lezáró aktust semmisítenek meg, akkor e megsemmisítés nem feltétlenül érinti az előkészítő lépéseket, mint amilyen például a dömpingellenes eljárás megindítása. Amennyiben olyan rendeletet semmisítenek meg, amely végleges dömpingellenes intézkedések bevezetését írta elő, akkor az azzal jár, hogy a megsemmisítést követően a dömpingellenes eljárás – hacsak a jogellenesség nem a megindítási szakaszban következett be – továbbra is folyamatban van, mivel az eljárást lezáró aktus immár nem része az Unió jogrendjének (14). |
| --- | --- |

(15)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a megsemmisített aktus felváltására irányuló eljárás folytatható attól a ponttól, amikor a jogellenesség bekövetkezett (13). Ez elsősorban azt jelenti, hogy abban az esetben, amikor igazgatási eljárást lezáró aktust semmisítenek meg, akkor e megsemmisítés nem feltétlenül érinti az előkészítő lépéseket, mint amilyen például a dömpingellenes eljárás megindítása. Amennyiben olyan rendeletet semmisítenek meg, amely végleges dömpingellenes intézkedések bevezetését írta elő, akkor az azzal jár, hogy a megsemmisítést követően a dömpingellenes eljárás – hacsak a jogellenesség nem a megindítási szakaszban következett be – továbbra is folyamatban van, mivel az eljárást lezáró aktus immár nem része az Unió jogrendjének (14).

13

14

| (16) | Eltekintve attól a ténytől, hogy az intézmények nem vizsgálták meg a mintába fel nem vett kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket, az 1472/2006/EK rendeletben és az 1294/2009/EU végrehajtási rendeletben foglalt minden egyéb ténymegállapítás érvényben marad. |
| --- | --- |

(16)

Eltekintve attól a ténytől, hogy az intézmények nem vizsgálták meg a mintába fel nem vett kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket, az 1472/2006/EK rendeletben és az 1294/2009/EU végrehajtási rendeletben foglalt minden egyéb ténymegállapítás érvényben marad.

| (17) | A jelenlegi ügyben a jogellenesség a megindítás után következett be. A Bizottság emiatt úgy határozott, hogy a jelenlegi, az ítéletek nyomán még mindig folyamatban lévő dömpingellenes eljárást a jogellenesség bekövetkeztének pontjától folytatja, és megvizsgálja, hogy piacgazdasági feltételek érvényesültek-e az érintett exportáló gyártók tekintetében 2004. április 1. és 2005. március 31. között, amely időtartam a vizsgálati időszakot jelentette (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A Bizottság adott esetben azt is megvizsgálta, hogy az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (15) (a továbbiakban: módosítás előtti alaprendelet) 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az érintett exportáló gyártók egyéni elbánásra jogosultak-e (16). |
| --- | --- |

(17)

A jelenlegi ügyben a jogellenesség a megindítás után következett be. A Bizottság emiatt úgy határozott, hogy a jelenlegi, az ítéletek nyomán még mindig folyamatban lévő dömpingellenes eljárást a jogellenesség bekövetkeztének pontjától folytatja, és megvizsgálja, hogy piacgazdasági feltételek érvényesültek-e az érintett exportáló gyártók tekintetében 2004. április 1. és 2005. március 31. között, amely időtartam a vizsgálati időszakot jelentette (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A Bizottság adott esetben azt is megvizsgálta, hogy az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (15) (a továbbiakban: módosítás előtti alaprendelet) 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az érintett exportáló gyártók egyéni elbánásra jogosultak-e (16).

15

16

| (18) | A Bizottság az (EU) 2016/1395 bizottsági végrehajtási rendelettel (17) ismételten kivetett egy végleges dömpingellenes vámot, valamint véglegesen beszedte a kivetett ideiglenes vámot azon Kínából származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik Clark és Puma általi behozatalára, melyeket azon tizenhárom kínai exportáló gyártó gyártott, melyek piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be, de nem kerültek be a mintába. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság az (EU) 2016/1395 bizottsági végrehajtási rendelettel (17) ismételten kivetett egy végleges dömpingellenes vámot, valamint véglegesen beszedte a kivetett ideiglenes vámot azon Kínából származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik Clark és Puma általi behozatalára, melyeket azon tizenhárom kínai exportáló gyártó gyártott, melyek piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be, de nem kerültek be a mintába.

17

| (19) | A Bizottság az (EU) 2016/1647 bizottsági végrehajtási rendelettel (18) ismételten kivetett egy végleges dömpingellenes vámot, valamint véglegesen beszedte a kivetett ideiglenes vámot a Vietnamból származó és bizonyos, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet benyújtó, de a mintába fel nem vett vietnami exportáló gyártók által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik Clark, Puma és Timberland általi behozatalára. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság az (EU) 2016/1647 bizottsági végrehajtási rendelettel (18) ismételten kivetett egy végleges dömpingellenes vámot, valamint véglegesen beszedte a kivetett ideiglenes vámot a Vietnamból származó és bizonyos, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet benyújtó, de a mintába fel nem vett vietnami exportáló gyártók által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik Clark, Puma és Timberland általi behozatalára.

18

| (20) | A Bizottság az (EU) 2016/1731 bizottsági végrehajtási rendelettel (19) ismételten kivetett egy végleges dömpingellenes vámot, valamint véglegesen beszedte a kivetett ideiglenes vámot a Kínai Népköztársaságból származó és a General Footwear Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik, valamint a Vietnamból származó és a Diamond Vietnam Co. Ltd és a Ty Hung Footgearmex/Footwear Co. Ltd (a továbbiakban: Ty Hung Co. Ltd) – piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet benyújtó, de a mintába fel nem vett felek – által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik Puma és Timberland általi behozatalára. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság az (EU) 2016/1731 bizottsági végrehajtási rendelettel (19) ismételten kivetett egy végleges dömpingellenes vámot, valamint véglegesen beszedte a kivetett ideiglenes vámot a Kínai Népköztársaságból származó és a General Footwear Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik, valamint a Vietnamból származó és a Diamond Vietnam Co. Ltd és a Ty Hung Footgearmex/Footwear Co. Ltd (a továbbiakban: Ty Hung Co. Ltd) – piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet benyújtó, de a mintába fel nem vett felek – által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik Puma és Timberland általi behozatalára.

19

| (21) | Az (EU) 2016/1395, az (EU) 2016/1647 és az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet érvényességét illetően a Puma és a Timberland keresetet nyújtott be a Törvényszéken a T-781/16. sz. Puma és társai kontra Bizottság ügyben, valamint a T-782/16. sz. Timberland Europe kontra Bizottság ügyben. Ezen túlmenően a Clark az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet érvényességét is megtámadta a Törvényszéken a T-790/16. sz. C & J Clark International kontra Bizottság és a T-861/16 sz. C & J Clark International kontra Bizottság ügyekben. |
| --- | --- |

(21)

Az (EU) 2016/1395, az (EU) 2016/1647 és az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet érvényességét illetően a Puma és a Timberland keresetet nyújtott be a Törvényszéken a T-781/16. sz. Puma és társai kontra Bizottság ügyben, valamint a T-782/16. sz. Timberland Europe kontra Bizottság ügyben. Ezen túlmenően a Clark az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet érvényességét is megtámadta a Törvényszéken a T-790/16. sz. C & J Clark International kontra Bizottság és a T-861/16 sz. C & J Clark International kontra Bizottság ügyekben.

Puma és társai kontra Bizottság

Timberland Europe kontra Bizottság

C & J Clark International kontra Bizottság

C & J Clark International kontra Bizottság

| (22) | A C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben hozott – (12) preambulumbekezdésben említett – ítélet végrehajtására tekintettel a Bizottság elfogadta az (EU) 2016/223 végrehajtási rendeletet (20). Az említett rendelet 1. cikkében a Bizottság utasította a nemzeti vámhatóságokat az összes olyan importőri kérelem továbbítására, amelyet a Kínából és Vietnamból származó lábbelik behozatala után fizetett végleges dömpingellenes vámok visszatérítésére vonatkozóan nyújtottak be a Közösségi Vámkódex 236. cikke, valamint azon tény alapján, hogy mintába fel nem vett exportáló gyártó piacgazdasági elbánást vagy egyéni elbánást kérelmezett azon vizsgálat során, amely az 1472/2006/EK rendelet által bevezetett végleges intézkedéseket eredményezte (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). A Bizottság köteles értékelni a vonatkozó, piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránt benyújtott kérelmet, és ismét kivetni a megfelelő vámtételt. A nemzeti vámhatóságok ez alapján hoznak a későbbiekben határozatot a dömpingellenes vámok visszatérítésére és elengedésére irányuló kérelemről. |
| --- | --- |

(22)

A C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben hozott – (12) preambulumbekezdésben említett – ítélet végrehajtására tekintettel a Bizottság elfogadta az (EU) 2016/223 végrehajtási rendeletet (20). Az említett rendelet 1. cikkében a Bizottság utasította a nemzeti vámhatóságokat az összes olyan importőri kérelem továbbítására, amelyet a Kínából és Vietnamból származó lábbelik behozatala után fizetett végleges dömpingellenes vámok visszatérítésére vonatkozóan nyújtottak be a Közösségi Vámkódex 236. cikke, valamint azon tény alapján, hogy mintába fel nem vett exportáló gyártó piacgazdasági elbánást vagy egyéni elbánást kérelmezett azon vizsgálat során, amely az 1472/2006/EK rendelet által bevezetett végleges intézkedéseket eredményezte (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). A Bizottság köteles értékelni a vonatkozó, piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránt benyújtott kérelmet, és ismét kivetni a megfelelő vámtételt. A nemzeti vámhatóságok ez alapján hoznak a későbbiekben határozatot a dömpingellenes vámok visszatérítésére és elengedésére irányuló kérelemről.

C & J Clark International Limited

Puma SE

20

| (23) | A Finanzgericht Düsseldorf 2016. május 9-én előzetes döntéshozatali kérelmet terjesztett elő az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet érvényességének tárgyában (C-256/16. sz. Deichmann ügy). Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztésére a Deichmann, németországi lábbeliimportőr és az illetékes nemzeti vámhatóság, a Hauptzollamt Duisburg közötti jogvita keretében került sor. A jogvita tárgyát a Deichmann által fizetett azon dömpingellenes vámok visszatérítése képezte, amelyek többek között a kínai beszállítójától – a piacgazdasági elbánást és egyéni elbánást kérelmező, mintába fel nem vett Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd-től – érkező lábbelibehozatalra vonatkoztak. Az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet érvényességére vonatkozó második előzetes döntéshozatal iránti kérelmet az Egyesült Királyság elsőfokú közigazgatási döntőbíróságának adójogi tanácsa nyújtotta be 2016. november 28-án (C-612/16. sz. C & J Clark International ügy). |
| --- | --- |

(23)

A Finanzgericht Düsseldorf 2016. május 9-én előzetes döntéshozatali kérelmet terjesztett elő az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet érvényességének tárgyában (C-256/16. sz. Deichmann ügy). Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztésére a Deichmann, németországi lábbeliimportőr és az illetékes nemzeti vámhatóság, a Hauptzollamt Duisburg közötti jogvita keretében került sor. A jogvita tárgyát a Deichmann által fizetett azon dömpingellenes vámok visszatérítése képezte, amelyek többek között a kínai beszállítójától – a piacgazdasági elbánást és egyéni elbánást kérelmező, mintába fel nem vett Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd-től – érkező lábbelibehozatalra vonatkoztak. Az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet érvényességére vonatkozó második előzetes döntéshozatal iránti kérelmet az Egyesült Királyság elsőfokú közigazgatási döntőbíróságának adójogi tanácsa nyújtotta be 2016. november 28-án (C-612/16. sz. C & J Clark International ügy).

Deichmann

C & J Clark International

| (24) | Ezen túlmenően a francia vámhatóságok által az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet 1. cikkével összhangban benyújtott értesítést követően a Bizottság elemezte három kínai exportáló gyártó – a Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd, a Foshan Nanhai Shyang Yuu Footwear Ltd és a Fujian Sunshine Footwear Co. Ltd – piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmét. |
| --- | --- |

(24)

Ezen túlmenően a francia vámhatóságok által az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet 1. cikkével összhangban benyújtott értesítést követően a Bizottság elemezte három kínai exportáló gyártó – a Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd, a Foshan Nanhai Shyang Yuu Footwear Ltd és a Fujian Sunshine Footwear Co. Ltd – piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmét.

| (25) | Fentiek eredményeképpen a Bizottság az (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelettel (21) ismételten kivetett egy végleges dömpingellenes vámot, valamint véglegesen beszedte a kivetett ideiglenes vámot azokra a Kínából származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára, amelyeket a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet benyújtó, de a mintában nem szereplő három exportáló gyártó állított elő. |
| --- | --- |

(25)

Fentiek eredményeképpen a Bizottság az (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelettel (21) ismételten kivetett egy végleges dömpingellenes vámot, valamint véglegesen beszedte a kivetett ideiglenes vámot azokra a Kínából származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára, amelyeket a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet benyújtó, de a mintában nem szereplő három exportáló gyártó állított elő.

21

| (26) | 2016. július 12-én az egyesült királysági vámhatóságok bejelentést tettek a Bizottságnak az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet 1. cikkének megfelelően az uniós importőrök visszatérítés iránti kérelmeiről, és továbbították az alátámasztó okmányokat. |
| --- | --- |

(26)

2016. július 12-én az egyesült királysági vámhatóságok bejelentést tettek a Bizottságnak az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet 1. cikkének megfelelően az uniós importőrök visszatérítés iránti kérelmeiről, és továbbították az alátámasztó okmányokat.

| (27) | 2016. július 13-án a belga vámhatóságok bejelentést tettek a Bizottságnak az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet 1. cikkének megfelelően az uniós importőrök visszatérítés iránti kérelmeiről, és továbbították az alátámasztó okmányokat. |
| --- | --- |

(27)

2016. július 13-án a belga vámhatóságok bejelentést tettek a Bizottságnak az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet 1. cikkének megfelelően az uniós importőrök visszatérítés iránti kérelmeiről, és továbbították az alátámasztó okmányokat.

| (28) | 2016. július 26-án a svéd vámhatóságok bejelentést tettek a Bizottságnak az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet 1. cikkének megfelelően az uniós importőrök visszatérítés iránti kérelmeiről, és továbbították az alátámasztó okmányokat. |
| --- | --- |

(28)

2016. július 26-án a svéd vámhatóságok bejelentést tettek a Bizottságnak az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet 1. cikkének megfelelően az uniós importőrök visszatérítés iránti kérelmeiről, és továbbították az alátámasztó okmányokat.

| (29) | E bejelentések, amelyek e rendelet hatálya alá tartoznak, összesen kettőszáznegyvenhat vállalatot neveztek meg kínai és vietnami lábbelibeszállítóként. |
| --- | --- |

(29)

E bejelentések, amelyek e rendelet hatálya alá tartoznak, összesen kettőszáznegyvenhat vállalatot neveztek meg kínai és vietnami lábbelibeszállítóként.

| (30) | Közülük számos – mintegy egyszázhatvannyolc – vállalat (amelyek jegyzékét e rendelet III. melléklete tartalmazza) esetében a Bizottság nyilvántartásában nem szerepel adat arra vonatkozóan, hogy e vállalatok az eredeti vizsgálat során benyújtottak volna piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot. A bejelentés emellett olyan vállalatokat is magában foglalt, amelyeket nem érint a vizsgálat, például abból adódóan, hogy nem Kínában vagy Vietnamban találhatók, vagy mert kereskedelmi, illetve pusztán feldolgozást végző vállalatokként semmiképp sem jogosultak egyéni dömpingkülönbözetre. A III. mellékletben felsorolt vállalatok nem voltak képesek annak bizonyítására sem, hogy kapcsolatban állnak azon kínai vagy vietnami exportáló gyártók bármelyikével, amelyek az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be. Mindazonáltal amint az az alábbi (79) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság elismeri, hogy azon importőrök közül, amelyek az érintett kereskedőktől lábbelit vásároltak, nem feltétlenül mindegyik volt tudatában annak, hogy köteles a Bizottság tudomására hozni azon exportáló gyártók nevét, amelyektől az említett kereskedők a számukra értékesített lábbelit vásárolták. A (79) preambulumbekezdés részletesebben kifejti továbbá, hogy a Bizottság ennek alapján miért döntött a III. mellékletben szereplő vállalatok vizsgálatának ideiglenes felfüggesztése mellett. |
| --- | --- |

(30)

Közülük számos – mintegy egyszázhatvannyolc – vállalat (amelyek jegyzékét e rendelet III. melléklete tartalmazza) esetében a Bizottság nyilvántartásában nem szerepel adat arra vonatkozóan, hogy e vállalatok az eredeti vizsgálat során benyújtottak volna piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot. A bejelentés emellett olyan vállalatokat is magában foglalt, amelyeket nem érint a vizsgálat, például abból adódóan, hogy nem Kínában vagy Vietnamban találhatók, vagy mert kereskedelmi, illetve pusztán feldolgozást végző vállalatokként semmiképp sem jogosultak egyéni dömpingkülönbözetre. A III. mellékletben felsorolt vállalatok nem voltak képesek annak bizonyítására sem, hogy kapcsolatban állnak azon kínai vagy vietnami exportáló gyártók bármelyikével, amelyek az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be. Mindazonáltal amint az az alábbi (79) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság elismeri, hogy azon importőrök közül, amelyek az érintett kereskedőktől lábbelit vásároltak, nem feltétlenül mindegyik volt tudatában annak, hogy köteles a Bizottság tudomására hozni azon exportáló gyártók nevét, amelyektől az említett kereskedők a számukra értékesített lábbelit vásárolták. A (79) preambulumbekezdés részletesebben kifejti továbbá, hogy a Bizottság ennek alapján miért döntött a III. mellékletben szereplő vállalatok vizsgálatának ideiglenes felfüggesztése mellett.

| (31) | A fennmaradó vállalatok közül huszat (az e rendelet IV. mellékletében felsorolt vállalatokat) már értékeltek egyedileg vagy valamely, a kínai vagy vietnami exportáló gyártók mintájába felvett vállalatcsoport részeként az eredeti vizsgálat keretében. Mivel e vállalatok egyike sem részesült egyedi vámtételben, a kínai exportáló gyártók esetében a Kínára vonatkozó 16,5 %-os vám, a vietnami exportáló gyártók esetében pedig a Vietnamra vonatkozó 10 %-os vám volt alkalmazandó. A (12) preambulumbekezdésben említett ítélet e vámtételeket nem érintette. |
| --- | --- |

(31)

A fennmaradó vállalatok közül huszat (az e rendelet IV. mellékletében felsorolt vállalatokat) már értékeltek egyedileg vagy valamely, a kínai vagy vietnami exportáló gyártók mintájába felvett vállalatcsoport részeként az eredeti vizsgálat keretében. Mivel e vállalatok egyike sem részesült egyedi vámtételben, a kínai exportáló gyártók esetében a Kínára vonatkozó 16,5 %-os vám, a vietnami exportáló gyártók esetében pedig a Vietnamra vonatkozó 10 %-os vám volt alkalmazandó. A (12) preambulumbekezdésben említett ítélet e vámtételeket nem érintette.

| (32) | A fennmaradó vállalatok közül harmincegyet (az e rendelet V. mellékletében felsorolt vállalatokat) már értékeltek egyedileg vagy valamely vállalatcsoport részeként a (12) preambulumbekezdésben említett ítélet végrehajtása keretében, nevezetesen a 2014/149/EU végrehajtási határozattal, illetve az (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 vagy (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelettel. Az értékelés kiterjedt arra a nyolc vállalatra is, amelyek tekintetében bejelentés érkezett a Bizottsághoz, és amelyeket a nyilvánosságra hozatalt követően az Európai Sportszergyártók Szövetsége (Federation of the European Sporting Goods Industry, a továbbiakban: FESI) és a Footwear Coalition olyan vállatokként azonosított, mint amelyek kapcsolatban állnak a fent említett rendeletek valamelyike által korábban már értékelt valamely vállalattal vagy vállalatcsoporttal. |
| --- | --- |

(32)

A fennmaradó vállalatok közül harmincegyet (az e rendelet V. mellékletében felsorolt vállalatokat) már értékeltek egyedileg vagy valamely vállalatcsoport részeként a (12) preambulumbekezdésben említett ítélet végrehajtása keretében, nevezetesen a 2014/149/EU végrehajtási határozattal, illetve az (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 vagy (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelettel. Az értékelés kiterjedt arra a nyolc vállalatra is, amelyek tekintetében bejelentés érkezett a Bizottsághoz, és amelyeket a nyilvánosságra hozatalt követően az Európai Sportszergyártók Szövetsége (Federation of the European Sporting Goods Industry, a továbbiakban: FESI) és a Footwear Coalition olyan vállatokként azonosított, mint amelyek kapcsolatban állnak a fent említett rendeletek valamelyike által korábban már értékelt valamely vállalattal vagy vállalatcsoporttal.

| (33) | A 2014/149/EU végrehajtási határozattal értékelt vállalatok vagy vállalatcsoportok esetében nem került sor dömpingellenes vám ismételt kivetésére – a (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint –, azon az alapon, hogy már megtörtént a vám visszatérítése e vállalatok részére, minek alapján azok jogosan várják el, hogy nem vetnek ki ismételten vámot velük szemben. Az (EU) 2016/1395, 2016/1647, 2016/1731, illetve 2016/2257 végrehajtási rendelettel értékelt vállalatokkal vagy vállalatcsoportokkal kapcsolatban álló uniós importőrök visszatérítés iránti kérelmei ezzel szemben nem teljesíthetők. Ennek oka, hogy ezek az importőrök teljesen más jogi helyzetben találhatók, mint a 2014/149/EU végrehajtási határozat által értékelt importőrök, azaz nem rendelkezhetnek jogos elvárásokkal. |
| --- | --- |

(33)

A 2014/149/EU végrehajtási határozattal értékelt vállalatok vagy vállalatcsoportok esetében nem került sor dömpingellenes vám ismételt kivetésére – a (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint –, azon az alapon, hogy már megtörtént a vám visszatérítése e vállalatok részére, minek alapján azok jogosan várják el, hogy nem vetnek ki ismételten vámot velük szemben. Az (EU) 2016/1395, 2016/1647, 2016/1731, illetve 2016/2257 végrehajtási rendelettel értékelt vállalatokkal vagy vállalatcsoportokkal kapcsolatban álló uniós importőrök visszatérítés iránti kérelmei ezzel szemben nem teljesíthetők. Ennek oka, hogy ezek az importőrök teljesen más jogi helyzetben találhatók, mint a 2014/149/EU végrehajtási határozat által értékelt importőrök, azaz nem rendelkezhetnek jogos elvárásokkal.

| (34) | A nyilvánosságra hozatalt követően a FESI és a Footwear Coalition által benyújtott észrevételek nyomán egy, a Bizottság felé bejelentett kínai exportáló gyártó esetében megállapították, hogy az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtott be, a mintában azonban nem szerepelt, és a (18)–(20) és (25) preambulumbekezdésben említett korábbi végrehajtási gyakorlatok során sem értékelték. Ugyanezek a felek négy másik olyan vállalatot is bejelentettek a Bizottságnak, amelyek kapcsolatban állnak kínai vagy vietnami exportáló gyártókkal és az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be, a mintában azonban nem szerepeltek, és a (18)–(20) és (25) preambulumbekezdésben említett korábbi végrehajtási gyakorlatok során sem értékelték azokat. Összesen tehát öt olyan (a VI. mellékletében felsorolt) vállalat van, amelyek – vagy valamely kapcsolt vállalkozásuk – piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmét a Bizottságnak értékelnie kell. Az értékelés nem végezhető el a jelenlegi végrehajtási gyakorlat időkeretén belül, így tehát egy későbbi végrehajtási gyakorlat tárgyát képezi majd. Az érintett vállalatok uniós importőrei (melyek listáját e rendelet VI. melléklete tartalmazza) által benyújtott visszatérítés iránti kérelmek értékelését a Bizottság ezért ideiglenesen felfüggeszti mindaddig, amíg nem ismeretes az érintett kínai és/vagy vietnami beszállítók piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeinek értékelési eredménye. |
| --- | --- |

(34)

A nyilvánosságra hozatalt követően a FESI és a Footwear Coalition által benyújtott észrevételek nyomán egy, a Bizottság felé bejelentett kínai exportáló gyártó esetében megállapították, hogy az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtott be, a mintában azonban nem szerepelt, és a (18)–(20) és (25) preambulumbekezdésben említett korábbi végrehajtási gyakorlatok során sem értékelték. Ugyanezek a felek négy másik olyan vállalatot is bejelentettek a Bizottságnak, amelyek kapcsolatban állnak kínai vagy vietnami exportáló gyártókkal és az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be, a mintában azonban nem szerepeltek, és a (18)–(20) és (25) preambulumbekezdésben említett korábbi végrehajtási gyakorlatok során sem értékelték azokat. Összesen tehát öt olyan (a VI. mellékletében felsorolt) vállalat van, amelyek – vagy valamely kapcsolt vállalkozásuk – piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmét a Bizottságnak értékelnie kell. Az értékelés nem végezhető el a jelenlegi végrehajtási gyakorlat időkeretén belül, így tehát egy későbbi végrehajtási gyakorlat tárgyát képezi majd. Az érintett vállalatok uniós importőrei (melyek listáját e rendelet VI. melléklete tartalmazza) által benyújtott visszatérítés iránti kérelmek értékelését a Bizottság ezért ideiglenesen felfüggeszti mindaddig, amíg nem ismeretes az érintett kínai és/vagy vietnami beszállítók piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeinek értékelési eredménye.

| (35) | Végül a nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezek a felek azt állították, hogy a III. mellékletben felsorolt hat vállalat kapcsolatban állt egy olyan vállalattal vagy vállalatcsoporttal, amelyet az előző végrehajtási gyakorlat során már értékeltek, ezért azokat ennek megfelelően kell kezelni. Mindazonáltal a vizsgálati anyagban található bizonyíték nem támasztja alá ezt az állítást, amelyet semmilyen más egyéb bizonyíték sem erősít meg. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(35)

Végül a nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezek a felek azt állították, hogy a III. mellékletben felsorolt hat vállalat kapcsolatban állt egy olyan vállalattal vagy vállalatcsoporttal, amelyet az előző végrehajtási gyakorlat során már értékeltek, ezért azokat ennek megfelelően kell kezelni. Mindazonáltal a vizsgálati anyagban található bizonyíték nem támasztja alá ezt az állítást, amelyet semmilyen más egyéb bizonyíték sem erősít meg. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (36) | A fennmaradó tizenkilenc vállalat olyan kínai vagy vietnami exportáló gyártó, amelyeket az eredeti vizsgálat során nem vettek fel a mintába, és amelyek benyújtottak piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot. A Bizottság következésképp értékelte e vállalatok piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeit. Az értékelés kiterjedt két olyan vállalatra is, amelyek tekintetében bejelentés érkezett a Bizottsághoz és amelyek a FESI és a Footwear Coalition nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott állításai szerint olyan vállalatok, amelyek kapcsolatban állnak egy, a jelenlegi értékelés tárgyát képező kínai exportáló gyártóval. |
| --- | --- |

(36)

A fennmaradó tizenkilenc vállalat olyan kínai vagy vietnami exportáló gyártó, amelyeket az eredeti vizsgálat során nem vettek fel a mintába, és amelyek benyújtottak piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot. A Bizottság következésképp értékelte e vállalatok piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeit. Az értékelés kiterjedt két olyan vállalatra is, amelyek tekintetében bejelentés érkezett a Bizottsághoz és amelyek a FESI és a Footwear Coalition nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott állításai szerint olyan vállalatok, amelyek kapcsolatban állnak egy, a jelenlegi értékelés tárgyát képező kínai exportáló gyártóval.

| (37) | Összegezve, a Bizottság e rendeletben a következő vállalatok piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeit értékelte: Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, Maystar Footwear Co. Ltd, Lien Phat Company Ltd, Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, PanYu LEADER Footwear Corporation, Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, An Loc Joint Stock Company, Qingdao Changshin Shoes Company Limited, Chang Shin Vietnam Co. Ltd, Samyang Vietnam Co. Ltd, Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, Min Yuan, Chau Giang Company Limited, Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd és Dongguan Texas Shoes Limited Co. |
| --- | --- |

(37)

Összegezve, a Bizottság e rendeletben a következő vállalatok piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeit értékelte: Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, Maystar Footwear Co. Ltd, Lien Phat Company Ltd, Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, PanYu LEADER Footwear Corporation, Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, An Loc Joint Stock Company, Qingdao Changshin Shoes Company Limited, Chang Shin Vietnam Co. Ltd, Samyang Vietnam Co. Ltd, Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, Min Yuan, Chau Giang Company Limited, Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd és Dongguan Texas Shoes Limited Co.

B.   A BÍRÓSÁG KÍNÁBÓL ÉRKEZŐ BEHOZATALRA VONATKOZÓ C-659/13. ÉS C-34/14. SZ. EGYESÍTETT ÜGYEKBEN HOZOTT ÍTÉLETÉNEK VÉGREHAJTÁSA

A BÍRÓSÁG KÍNÁBÓL ÉRKEZŐ BEHOZATALRA VONATKOZÓ C-659/13. ÉS C-34/14. SZ. EGYESÍTETT ÜGYEKBEN HOZOTT ÍTÉLETÉNEK VÉGREHAJTÁSA

| (38) | A Bizottságnak lehetősége van arra, hogy a vitatott rendeletnek csak azon aspektusait helyesbítse, amelyek a szóban forgó rendelet megsemmisítéséhez vezettek, és változatlanul hagyja az értékelésnek az ítélet által nem érintett részeit (22). |
| --- | --- |

(38)

A Bizottságnak lehetősége van arra, hogy a vitatott rendeletnek csak azon aspektusait helyesbítse, amelyek a szóban forgó rendelet megsemmisítéséhez vezettek, és változatlanul hagyja az értékelésnek az ítélet által nem érintett részeit (22).

22

| (39) | E rendelet a vitatott rendelet azon aspektusainak helyesbítésére irányul, amelyekről megállapítást nyert, hogy nem állnak összhangban az alaprendelettel, és ezáltal a (37) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártókat érintő részében történő érvénytelenítés kinyilvánításához vezettek. |
| --- | --- |

(39)

E rendelet a vitatott rendelet azon aspektusainak helyesbítésére irányul, amelyekről megállapítást nyert, hogy nem állnak összhangban az alaprendelettel, és ezáltal a (37) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártókat érintő részében történő érvénytelenítés kinyilvánításához vezettek.

| (40) | A vitatott rendelet és az 1294/2009 végrehajtási rendelet összes többi ténymegállapítása, amelyeket a Bíróság nem nyilvánított érvénytelennek, továbbra is érvényes marad, és beillesztésre kerül e rendeletbe. |
| --- | --- |

(40)

A vitatott rendelet és az 1294/2009 végrehajtási rendelet összes többi ténymegállapítása, amelyeket a Bíróság nem nyilvánított érvénytelennek, továbbra is érvényes marad, és beillesztésre kerül e rendeletbe.

| (41) | Az alábbi preambulumbekezdések ezért a Bíróság ítéleteiben foglaltak teljesítéséhez szükséges új értékelésre korlátozódnak. |
| --- | --- |

(41)

Az alábbi preambulumbekezdések ezért a Bíróság ítéleteiben foglaltak teljesítéséhez szükséges új értékelésre korlátozódnak.

| (42) | A Bizottság megvizsgálta, hogy piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás vonatkozott-e a (37) preambulumbekezdésben említett, a vizsgálati időszak tekintetében piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet benyújtó exportáló gyártókra (a továbbiakban: érintett exportáló gyártók). E meghatározás célja, hogy a Bizottság meggyőződjön arról, milyen mértékben jogosultak az érintett importőrök az e beszállítók kivitelére fizetett dömpingellenes vámok tekintetében fizetett dömpingellenes vám visszatérítésének átvételére. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság megvizsgálta, hogy piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás vonatkozott-e a (37) preambulumbekezdésben említett, a vizsgálati időszak tekintetében piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet benyújtó exportáló gyártókra (a továbbiakban: érintett exportáló gyártók). E meghatározás célja, hogy a Bizottság meggyőződjön arról, milyen mértékben jogosultak az érintett importőrök az e beszállítók kivitelére fizetett dömpingellenes vámok tekintetében fizetett dömpingellenes vám visszatérítésének átvételére.

| (43) | Amennyiben az elemzésből az derül ki, hogy azokat az érintett exportáló gyártókat, amelyek kivitele az érintett importőrök által fizetett dömpingellenes vám hatálya alá tartozott, piacgazdasági elbánásban kellett volna részesíteni, úgy az adott exportáló gyártó számára egyedi vámtételt kellene meghatározni, és a vám visszatérítését a befizetett vám és az egyedi vámtétel közötti különbözetnek megfelelő összegre – azaz Kínából származó behozatal esetén a 16,5 % és az egyetlen piacgazdasági elbánásban részesülő, mintába felvett exportáló vállalatra kivetett 9,7 %-os vám közötti különbözet összegére, Vietnamból származó behozatal esetén pedig a 10 % és (ha van ilyen) az érintett exportáló gyártóra vonatkozó egyedi vámtétel közötti különbözet összegére – kellene korlátozni. |
| --- | --- |

(43)

Amennyiben az elemzésből az derül ki, hogy azokat az érintett exportáló gyártókat, amelyek kivitele az érintett importőrök által fizetett dömpingellenes vám hatálya alá tartozott, piacgazdasági elbánásban kellett volna részesíteni, úgy az adott exportáló gyártó számára egyedi vámtételt kellene meghatározni, és a vám visszatérítését a befizetett vám és az egyedi vámtétel közötti különbözetnek megfelelő összegre – azaz Kínából származó behozatal esetén a 16,5 % és az egyetlen piacgazdasági elbánásban részesülő, mintába felvett exportáló vállalatra kivetett 9,7 %-os vám közötti különbözet összegére, Vietnamból származó behozatal esetén pedig a 10 % és (ha van ilyen) az érintett exportáló gyártóra vonatkozó egyedi vámtétel közötti különbözet összegére – kellene korlátozni.

| (44) | Amennyiben az elemzésből az derül ki, hogy egyéni elbánásban kellett volna részesíteni azt az exportáló gyártót, amelytől megtagadták a piacgazdasági elbánást, úgy az érintett exportáló gyártó számára egyedi vámtételt kellene meghatározni, és a vám visszatérítését a befizetett, nevezetesen Kínából származó behozatal esetében a 16,5 %-os vám, Vietnamból származó behozatal esetében pedig (ha van ilyen) a 10 % és az érintett exportáló gyártóra vonatkozó egyedi vámtétel közötti különbözet összegére kellene korlátozni. |
| --- | --- |

(44)

Amennyiben az elemzésből az derül ki, hogy egyéni elbánásban kellett volna részesíteni azt az exportáló gyártót, amelytől megtagadták a piacgazdasági elbánást, úgy az érintett exportáló gyártó számára egyedi vámtételt kellene meghatározni, és a vám visszatérítését a befizetett, nevezetesen Kínából származó behozatal esetében a 16,5 %-os vám, Vietnamból származó behozatal esetében pedig (ha van ilyen) a 10 % és az érintett exportáló gyártóra vonatkozó egyedi vámtétel közötti különbözet összegére kellene korlátozni.

| (45) | Amennyiben azonban az ilyen piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek elemzéséből az derül ki, hogy mindkét kérelmet el kell utasítani, úgy a dömpingellenes vámok visszatérítését nem lehet elrendelni. |
| --- | --- |

(45)

Amennyiben azonban az ilyen piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek elemzéséből az derül ki, hogy mindkét kérelmet el kell utasítani, úgy a dömpingellenes vámok visszatérítését nem lehet elrendelni.

| (46) | Amint azt a (12) preambulumbekezdés is tárgyalja, a Bíróság az egyes lábbelik bizonyos kínai és vietnami exportáló gyártóktól érkező kivitele tekintetében megsemmisítette a vitatott rendeletet és az 1294/2009/EU végrehajtási rendeletet, amennyiben a Bizottság nem vizsgálta meg az ezen exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket. |
| --- | --- |

(46)

Amint azt a (12) preambulumbekezdés is tárgyalja, a Bíróság az egyes lábbelik bizonyos kínai és vietnami exportáló gyártóktól érkező kivitele tekintetében megsemmisítette a vitatott rendeletet és az 1294/2009/EU végrehajtási rendeletet, amennyiben a Bizottság nem vizsgálta meg az ezen exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket.

.

| (47) | A Bizottság ennélfogva megvizsgálta az érintett exportáló gyártók piacgazdasági elbánásra és egyéni elbánásra vonatkozó kérelmeit a kiviteleikre alkalmazandó vámtétel meghatározása érdekében. Az értékelés során bebizonyosodott, hogy a szolgáltatott információk nem bizonyítják, hogy az érintett exportáló gyártók piacgazdasági feltételek alapján működtek vagy egyéni elbánásra voltak jogosultak (a részletes magyarázatot lásd a (48) és az azt követő preambulumbekezdésekben). |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság ennélfogva megvizsgálta az érintett exportáló gyártók piacgazdasági elbánásra és egyéni elbánásra vonatkozó kérelmeit a kiviteleikre alkalmazandó vámtétel meghatározása érdekében. Az értékelés során bebizonyosodott, hogy a szolgáltatott információk nem bizonyítják, hogy az érintett exportáló gyártók piacgazdasági feltételek alapján működtek vagy egyéni elbánásra voltak jogosultak (a részletes magyarázatot lásd a (48) és az azt követő preambulumbekezdésekben).

1.   A piacgazdasági elbánás iránti kérelmek vizsgálata

A piacgazdasági elbánás iránti kérelmek vizsgálata

| (48) | Hangsúlyozni kell, hogy a bizonyítási teher az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ezzel összefüggésben a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése előírja, hogy az e gyártó által benyújtott kérelemnek elegendő, az említett rendelkezésben meghatározott bizonyítékkal kell szolgálnia arról, hogy a gyártó piacgazdasági feltételek alapján működik. Ennek megfelelően nem az uniós intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy a gyártó nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. Az uniós intézményeknek ellenben mérlegelniük kell azt, hogy az érintett gyártó által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése által a piacgazdasági elbánás megadása tekintetében előírt kritériumok teljesülnek, és az uniós bíróság feladata annak vizsgálata, hogy ezt az értékelést valamely nyilvánvaló hiba nem érvényteleníti-e (a C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 32. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 24. pontja). |
| --- | --- |

(48)

Hangsúlyozni kell, hogy a bizonyítási teher az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ezzel összefüggésben a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése előírja, hogy az e gyártó által benyújtott kérelemnek elegendő, az említett rendelkezésben meghatározott bizonyítékkal kell szolgálnia arról, hogy a gyártó piacgazdasági feltételek alapján működik. Ennek megfelelően nem az uniós intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy a gyártó nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. Az uniós intézményeknek ellenben mérlegelniük kell azt, hogy az érintett gyártó által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése által a piacgazdasági elbánás megadása tekintetében előírt kritériumok teljesülnek, és az uniós bíróság feladata annak vizsgálata, hogy ezt az értékelést valamely nyilvánvaló hiba nem érvényteleníti-e (a C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 32. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 24. pontja).

| (49) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerint az e cikkben felsorolt mind az öt kritériumnak teljesülnie kell ahhoz, hogy egy exportáló gyártó piacgazdasági elbánásban részesülhessen. Ennélfogva a Bizottság úgy vélte, hogy legalább egy kritériumnak való meg nem felelés elegendő volt a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasításához. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerint az e cikkben felsorolt mind az öt kritériumnak teljesülnie kell ahhoz, hogy egy exportáló gyártó piacgazdasági elbánásban részesülhessen. Ennélfogva a Bizottság úgy vélte, hogy legalább egy kritériumnak való meg nem felelés elegendő volt a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasításához.

| (50) | Az érintett exportáló gyártók egyike sem tudta bizonyítani, hogy megfelelt volna az 1. kritériumnak (a vállalkozás döntései). Konkrétabban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az érintett exportáló gyártók többsége (a 7., 11., 12., 13., 14., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24. és 25. sz. vállalat) (23) nem tudta szabadon meghatározni a belföldi és az exportpiacra szánt értékesítési mennyiségeit. Ezzel összefüggésben a Bizottság megállapította, hogy előfordultak korlátozások a kibocsátást illetően és/vagy a konkrét (belföldi és export-) piacokra vihető értékesítési mennyiségek tekintetében. Továbbá az érintett exportáló gyártók (a 8., 9., 10. és 15. sz. vállalat) nem szolgáltattak lényegi és teljes körű információt (többek között pl. a vállalati struktúrára és tőkére vonatkozó bizonyítékot, a vállalati döntéshozatalra vonatkozó bizonyítékot vagy magyarázatot) annak igazolása érdekében, hogy vállalkozásuk döntései jelentős állami beavatkozás nélkül a piaci fejlemények figyelembevételével születtek. |
| --- | --- |

(50)

Az érintett exportáló gyártók egyike sem tudta bizonyítani, hogy megfelelt volna az 1. kritériumnak (a vállalkozás döntései). Konkrétabban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az érintett exportáló gyártók többsége (a 7., 11., 12., 13., 14., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24. és 25. sz. vállalat) (23) nem tudta szabadon meghatározni a belföldi és az exportpiacra szánt értékesítési mennyiségeit. Ezzel összefüggésben a Bizottság megállapította, hogy előfordultak korlátozások a kibocsátást illetően és/vagy a konkrét (belföldi és export-) piacokra vihető értékesítési mennyiségek tekintetében. Továbbá az érintett exportáló gyártók (a 8., 9., 10. és 15. sz. vállalat) nem szolgáltattak lényegi és teljes körű információt (többek között pl. a vállalati struktúrára és tőkére vonatkozó bizonyítékot, a vállalati döntéshozatalra vonatkozó bizonyítékot vagy magyarázatot) annak igazolása érdekében, hogy vállalkozásuk döntései jelentős állami beavatkozás nélkül a piaci fejlemények figyelembevételével születtek.

23

| (51) | A 2. kritérium (könyvelés) tekintetében a 8., 10., 13., 14., 15., 16., 17., 19., 20., 21., 24. és 25. sz. vállalat emellett nem tudta bizonyítani, hogy olyan könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek. Különösen a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek értékelése során fény derült arra, hogy ezek a vállalatok vagy nem bocsátottak a Bizottság rendelkezésére független könyvvizsgálói véleményt/jelentést, vagy a könyvelésüket nem vetették könyvvizsgálat alá, vagy a mérlegük és eredménykimutatásuk több tételére vonatkozóan hiányzott a magyarázó feljegyzés. |
| --- | --- |

(51)

A 2. kritérium (könyvelés) tekintetében a 8., 10., 13., 14., 15., 16., 17., 19., 20., 21., 24. és 25. sz. vállalat emellett nem tudta bizonyítani, hogy olyan könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek. Különösen a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek értékelése során fény derült arra, hogy ezek a vállalatok vagy nem bocsátottak a Bizottság rendelkezésére független könyvvizsgálói véleményt/jelentést, vagy a könyvelésüket nem vetették könyvvizsgálat alá, vagy a mérlegük és eredménykimutatásuk több tételére vonatkozóan hiányzott a magyarázó feljegyzés.

| (52) | A 3. kritérium tekintetében (eszközök és áthozott torzulások) a 7., 8., 9., 10., 11., 13., 15., 16., 17., 18., 19., 22., 23. és 25. sz. vállalat nem tudta bebizonyítani, hogy a nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn torzulások. Ezek a vállalatok nem szolgáltattak lényegi és teljes körű információt többek között a vállalat tulajdonában lévő eszközökről, valamint a földhasználati jog feltételeiről és értékéről. |
| --- | --- |

(52)

A 3. kritérium tekintetében (eszközök és áthozott torzulások) a 7., 8., 9., 10., 11., 13., 15., 16., 17., 18., 19., 22., 23. és 25. sz. vállalat nem tudta bebizonyítani, hogy a nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn torzulások. Ezek a vállalatok nem szolgáltattak lényegi és teljes körű információt többek között a vállalat tulajdonában lévő eszközökről, valamint a földhasználati jog feltételeiről és értékéről.

| (53) | Végül a (49) preambulumbekezdésben meghatározott okokra tekintettel a Bizottság a 4. (csőd és tulajdonjogok) és 5. kritériumot (árfolyam-átváltás) egyik érintett exportáló gyártó tekintetében sem vizsgálta. A Bizottság tájékoztatta az érintett exportáló gyártókat a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításairól, és felkérte azokat az észrevételeik benyújtására. Nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(53)

Végül a (49) preambulumbekezdésben meghatározott okokra tekintettel a Bizottság a 4. (csőd és tulajdonjogok) és 5. kritériumot (árfolyam-átváltás) egyik érintett exportáló gyártó tekintetében sem vizsgálta. A Bizottság tájékoztatta az érintett exportáló gyártókat a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításairól, és felkérte azokat az észrevételeik benyújtására. Nem érkezett észrevétel.

2.   Az egyéni elbánás iránti kérelmek vizsgálata

Az egyéni elbánás iránti kérelmek vizsgálata

| (54) | A módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy amennyiben ugyanazon rendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alkalmazandó, mindenféleképpen egyedi vámtételt kell megállapítani az olyan exportőr esetén, amely bizonyítani tudja, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelménynek megfelel. |
| --- | --- |

(54)

A módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy amennyiben ugyanazon rendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alkalmazandó, mindenféleképpen egyedi vámtételt kell megállapítani az olyan exportőr esetén, amely bizonyítani tudja, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelménynek megfelel.

| (55) | A (48) preambulumbekezdésben említettek szerint hangsúlyozni kell, hogy a bizonyítási teher a módosítás előtti alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése alapján egyéni elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ebből a célból a 9. cikk (5) bekezdésének első albekezdése előírja, hogy a kérelmet megfelelően alá kell támasztani. Ilyenformán nem az uniós intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy az exportőr nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. Az uniós intézményeknek ellenben mérlegelniük kell azt, hogy az érintett exportőr által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy a módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése által az egyéni elbánás megadása tekintetében előírt feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(55)

A (48) preambulumbekezdésben említettek szerint hangsúlyozni kell, hogy a bizonyítási teher a módosítás előtti alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése alapján egyéni elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ebből a célból a 9. cikk (5) bekezdésének első albekezdése előírja, hogy a kérelmet megfelelően alá kell támasztani. Ilyenformán nem az uniós intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy az exportőr nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. Az uniós intézményeknek ellenben mérlegelniük kell azt, hogy az érintett exportőr által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy a módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése által az egyéni elbánás megadása tekintetében előírt feltételek teljesülnek.

| (56) | A módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az egyéni elbánás megadása érdekében az exportőröknek megfelelően alátámasztott kérelem alapján bizonyítaniuk kell, hogy az abban felsorolt öt kritérium mindegyike teljesül. A Bizottság ezért úgy vélte, hogy legalább egy kritériumnak való meg nem felelés elegendő volt az egyéni elbánás iránti kérelem elutasításához. |
| --- | --- |

(56)

A módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az egyéni elbánás megadása érdekében az exportőröknek megfelelően alátámasztott kérelem alapján bizonyítaniuk kell, hogy az abban felsorolt öt kritérium mindegyike teljesül. A Bizottság ezért úgy vélte, hogy legalább egy kritériumnak való meg nem felelés elegendő volt az egyéni elbánás iránti kérelem elutasításához.

| (57) | Az öt kritérium a következő:






  (1) | ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak; |
| --- | --- | --- |

(57)

Az öt kritérium a következő:

(1)

ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak;

| (2) | az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg; |
| --- | --- |

(2)

az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;

| (3) | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában áll; azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól; |
| --- | --- |

(3)

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában áll; azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;

| (4) | az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; valamint |
| --- | --- |

(4)

az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; valamint

| (5) | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

(5)

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

| (58) | Mind a tizenkilenc érintett, piacgazdasági elbánásért folyamodó exportáló gyártó egyúttal egyéni elbánást is kérelmezett arra az esetre, ha az előbbit nem adják meg számukra. A Bizottság ezért minden egyes érintett exportáló gyártó egyéni elbánás iránti kérelmét is értékelte. |
| --- | --- |

(58)

Mind a tizenkilenc érintett, piacgazdasági elbánásért folyamodó exportáló gyártó egyúttal egyéni elbánást is kérelmezett arra az esetre, ha az előbbit nem adják meg számukra. A Bizottság ezért minden egyes érintett exportáló gyártó egyéni elbánás iránti kérelmét is értékelte.

| (59) | Az 1. kritérium (a tőke és a nyereség hazatelepítése) tekintetében a 9. és a 20. sz. vállalat nem tudta bizonyítékokkal alátámasztani, hogy szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget, így tehát nem bizonyították e kritérium teljesülését. |
| --- | --- |

(59)

Az 1. kritérium (a tőke és a nyereség hazatelepítése) tekintetében a 9. és a 20. sz. vállalat nem tudta bizonyítékokkal alátámasztani, hogy szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget, így tehát nem bizonyították e kritérium teljesülését.

| (60) | Ami a 2. kritériumot (az exportértékesítések és -árak szabadon történő meghatározása) illeti, a Bizottság megítélése szerint a 7., 8., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 20., 21., 22., 23. és 24. sz. vállalat nem bizonyította, hogy például az exportárakkal és exportmennyiségekkel, valamint az értékesítési feltételekkel kapcsolatos vállalati döntéseket szabadon hozzák meg piaci jelzések alapján, mivel a megvizsgált bizonyítékok – köztük az alapszabály vagy a működési engedély – a lábbeli termelésének és/vagy bizonyos piacokon az értékesítési mennyiségének korlátozására utaltak. |
| --- | --- |

(60)

Ami a 2. kritériumot (az exportértékesítések és -árak szabadon történő meghatározása) illeti, a Bizottság megítélése szerint a 7., 8., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 20., 21., 22., 23. és 24. sz. vállalat nem bizonyította, hogy például az exportárakkal és exportmennyiségekkel, valamint az értékesítési feltételekkel kapcsolatos vállalati döntéseket szabadon hozzák meg piaci jelzések alapján, mivel a megvizsgált bizonyítékok – köztük az alapszabály vagy a működési engedély – a lábbeli termelésének és/vagy bizonyos piacokon az értékesítési mennyiségének korlátozására utaltak.

| (61) | A 3. kritérium (a vállalat – azaz a kulcsfontosságú vezetés és részvények – megfelelően független az állami befolyástól) tekintetében a 7., 8., 9., 10., 13., 15., 16., 17., 18., 19., 22., 23. és 25. sz. vállalat nem nyújtotta be az annak alátámasztásához szükséges információkat, hogy kellőképpen függetlenek az állami befolyástól. Nevezetesen nem nyújtottak be információkat többek között arra nézve, hogy a földhasználati jogot milyen módon és milyen feltételek mellett ruházták át e vállalatokra. |
| --- | --- |

(61)

A 3. kritérium (a vállalat – azaz a kulcsfontosságú vezetés és részvények – megfelelően független az állami befolyástól) tekintetében a 7., 8., 9., 10., 13., 15., 16., 17., 18., 19., 22., 23. és 25. sz. vállalat nem nyújtotta be az annak alátámasztásához szükséges információkat, hogy kellőképpen függetlenek az állami befolyástól. Nevezetesen nem nyújtottak be információkat többek között arra nézve, hogy a földhasználati jogot milyen módon és milyen feltételek mellett ruházták át e vállalatokra.

| (62) | Ezenfelül a 8., 10., 17., 18. és 25. sz. vállalat nem volt képes bizonyítani az 5. kritériumnak (kijátszás) való megfelelését sem, tekintettel arra, hogy nem szolgáltattak információkat a vállalaton belüli döntéshozatal módjára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(62)

Ezenfelül a 8., 10., 17., 18. és 25. sz. vállalat nem volt képes bizonyítani az 5. kritériumnak (kijátszás) való megfelelését sem, tekintettel arra, hogy nem szolgáltattak információkat a vállalaton belüli döntéshozatal módjára vonatkozóan.

| (63) | Végül az (56) preambulumbekezdésben meghatározott okokra tekintettel a Bizottság a 4. kritériumot (az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik) egyik érintett exportáló gyártó tekintetében sem vizsgálta. |
| --- | --- |

(63)

Végül az (56) preambulumbekezdésben meghatározott okokra tekintettel a Bizottság a 4. kritériumot (az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik) egyik érintett exportáló gyártó tekintetében sem vizsgálta.

| (64) | Az érintett tizenkilenc exportáló gyártó egyike sem teljesítette az összes, a módosítás előtti alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott feltételeket, ezért a Bizottság az egyéni elbánást mindegyiküktől megtagadta. A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta az érintett exportáló gyártókat, és felkérte azokat az észrevételeik benyújtására. Nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(64)

Az érintett tizenkilenc exportáló gyártó egyike sem teljesítette az összes, a módosítás előtti alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott feltételeket, ezért a Bizottság az egyéni elbánást mindegyiküktől megtagadta. A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta az érintett exportáló gyártókat, és felkérte azokat az észrevételeik benyújtására. Nem érkezett észrevétel.

| (65) | A tizenkilenc érintett exportáló gyártó által bonyolított kivitelre ezért a Kína esetében alkalmazandó 16,5 %-os, illetve a Vietnam esetében alkalmazandó 10 %-os maradék dömpingellenes vámot kell kivetni az 1472/2006/EK rendelet alkalmazási időszakára vonatkozóan. A rendelet alkalmazási időszaka eredetileg a 2006. október 7-től2008. október 7-ig tartó időtartamot ölelte fel. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követően 2009. december 30-án ezt az időszakot 2011. március 31-ig meghosszabbították. Az ítéletek által megállapított jogellenesség abban áll, hogy az uniós intézmények nem állapították meg, hogy az érintett exportáló gyártók által előállított termékekre vonatkozóan a maradékvámot vagy pedig egyedi vámtételt kell-e alkalmazni. A Bíróság által megállapított jogellenesség nem jelent jogalapot arra, hogy az érintett exportáló gyártók által előállított termékek után egyáltalán ne kelljen dömpingellenes vámot fizetni. A Bíróság által megállapított jogellenesség jogorvoslatára szolgáló új aktusnak ezért kizárólag az alkalmazandó dömpingellenes vámtételt kell újra felmérnie, és nem kell magukat az intézkedéseket értékelnie. |
| --- | --- |

(65)

A tizenkilenc érintett exportáló gyártó által bonyolított kivitelre ezért a Kína esetében alkalmazandó 16,5 %-os, illetve a Vietnam esetében alkalmazandó 10 %-os maradék dömpingellenes vámot kell kivetni az 1472/2006/EK rendelet alkalmazási időszakára vonatkozóan. A rendelet alkalmazási időszaka eredetileg a 2006. október 7-től2008. október 7-ig tartó időtartamot ölelte fel. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követően 2009. december 30-án ezt az időszakot 2011. március 31-ig meghosszabbították. Az ítéletek által megállapított jogellenesség abban áll, hogy az uniós intézmények nem állapították meg, hogy az érintett exportáló gyártók által előállított termékekre vonatkozóan a maradékvámot vagy pedig egyedi vámtételt kell-e alkalmazni. A Bíróság által megállapított jogellenesség nem jelent jogalapot arra, hogy az érintett exportáló gyártók által előállított termékek után egyáltalán ne kelljen dömpingellenes vámot fizetni. A Bíróság által megállapított jogellenesség jogorvoslatára szolgáló új aktusnak ezért kizárólag az alkalmazandó dömpingellenes vámtételt kell újra felmérnie, és nem kell magukat az intézkedéseket értékelnie.

| (66) | mivel megállapítást nyert, hogy az érintett exportáló gyártók esetében a vitatott rendelettel és az 1294/2009/EU végrehajtási rendelettel eredetileg kivetett vám mértékével azonos, Kínára, illetve Vietnamra alkalmazandó maradékvámot kell ismét kivetni, nem szükséges a 388/2008/EK rendelet módosítása. Utóbbi rendelet továbbra is érvényben marad. |
| --- | --- |

(66)

mivel megállapítást nyert, hogy az érintett exportáló gyártók esetében a vitatott rendelettel és az 1294/2009/EU végrehajtási rendelettel eredetileg kivetett vám mértékével azonos, Kínára, illetve Vietnamra alkalmazandó maradékvámot kell ismét kivetni, nem szükséges a 388/2008/EK rendelet módosítása. Utóbbi rendelet továbbra is érvényben marad.

C.   KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

| (67) | A benyújtott észrevételek figyelembevételével és azok vizsgálata után megállapítást nyert, hogy a Kína és Vietnam esetében alkalmazandó 16,5 %-os, illetve 10 %-os maradék dömpingellenes vámot kell ismét kivetni a vitatott rendelet alkalmazási időszakára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(67)

A benyújtott észrevételek figyelembevételével és azok vizsgálata után megállapítást nyert, hogy a Kína és Vietnam esetében alkalmazandó 16,5 %-os, illetve 10 %-os maradék dömpingellenes vámot kell ismét kivetni a vitatott rendelet alkalmazási időszakára vonatkozóan.

D.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (68) | Az érintett exportáló gyártók és az összes jelentkező fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a tizenkilenc érintett exportáló gyártó kivitelére alkalmazandó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetését javasolták. A nyilvánosságra hozatalt követően a feleknek egy határidőt adtak meg, amely alatt benyújthatják az állásfoglalásukat. |
| --- | --- |

(68)

Az érintett exportáló gyártók és az összes jelentkező fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a tizenkilenc érintett exportáló gyártó kivitelére alkalmazandó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetését javasolták. A nyilvánosságra hozatalt követően a feleknek egy határidőt adtak meg, amely alatt benyújthatják az állásfoglalásukat.

E.   AZ ÉRDEKELT FELEK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALT KÖVETŐEN TETT ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALT KÖVETŐEN TETT ÉSZREVÉTELEI

| (69) | A Bizottság a nyilvánosságra hozatalt követően i. a FESI és a Footwear Coalition (24) – az uniós lábbeliimportőrök képviseletében –, valamint ii. egy uniós lábbeliimportőr, a Cortina NV (a továbbiakban: Cortina) nevében kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság a nyilvánosságra hozatalt követően i. a FESI és a Footwear Coalition (24) – az uniós lábbeliimportőrök képviseletében –, valamint ii. egy uniós lábbeliimportőr, a Cortina NV (a továbbiakban: Cortina) nevében kapott észrevételeket.

24

| (70) | A nyilvánosságra hozatal kapcsán tett észrevételeikben a FESI és a Footwear Coalition először is megjegyezte, hogy a jelenlegi végrehajtás ugyanazon jogalapokra és indokokra épül, mint a Bizottság ugyanezen végrehajtási eljárással összefüggésben elfogadott korábbi végrehajtási rendeletei, vagyis az (EU) 2016/1395, az (EU) 2016/1647, az (EU) 2016/1731 és az (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelet. A nyilvánosságra hozatalra adott válaszukban ezért megemlítették, illetve hivatkozásként szerepeltették a fenti rendeletek kapcsán 2015. december 16-án, 2016. június 6-án, 2016. június 16-án és 2016. augusztus 11-én benyújtott észrevételeiket, amely észrevételeket és állításokat azonban nem fejtettek ki részletesen. |
| --- | --- |

(70)

A nyilvánosságra hozatal kapcsán tett észrevételeikben a FESI és a Footwear Coalition először is megjegyezte, hogy a jelenlegi végrehajtás ugyanazon jogalapokra és indokokra épül, mint a Bizottság ugyanezen végrehajtási eljárással összefüggésben elfogadott korábbi végrehajtási rendeletei, vagyis az (EU) 2016/1395, az (EU) 2016/1647, az (EU) 2016/1731 és az (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelet. A nyilvánosságra hozatalra adott válaszukban ezért megemlítették, illetve hivatkozásként szerepeltették a fenti rendeletek kapcsán 2015. december 16-án, 2016. június 6-án, 2016. június 16-án és 2016. augusztus 11-én benyújtott észrevételeiket, amely észrevételeket és állításokat azonban nem fejtettek ki részletesen.

| (71) | Ezen észrevételekre válaszul a Bizottság az (EU) 2016/1395, az (EU) 2016/1647, az (EU) 2016/1731 és az (EU) 2016/2257 végrehajtási rendeletre hivatkozik, amelyek a FESI és a Footwear Coalition jelenlegi végrehajtás keretében tett összes észrevételét figyelembe vették. Mivel a FESI és a Footwear Coalition további részletekkel nem szolgált érveiket illetően, a Bizottság úgy véli, hogy ezeket a nevezett rendeletekben maradéktalanul megválaszolta, és az e rendeletekben levont, idevágó következetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(71)

Ezen észrevételekre válaszul a Bizottság az (EU) 2016/1395, az (EU) 2016/1647, az (EU) 2016/1731 és az (EU) 2016/2257 végrehajtási rendeletre hivatkozik, amelyek a FESI és a Footwear Coalition jelenlegi végrehajtás keretében tett összes észrevételét figyelembe vették. Mivel a FESI és a Footwear Coalition további részletekkel nem szolgált érveiket illetően, a Bizottság úgy véli, hogy ezeket a nevezett rendeletekben maradéktalanul megválaszolta, és az e rendeletekben levont, idevágó következetések megerősítést nyernek.

| (72) | A FESI és a Footwear Coalition továbbá észrevételeket tett, amelyekkel az alábbiakban részletesen foglalkozunk. |
| --- | --- |

(72)

A FESI és a Footwear Coalition továbbá észrevételeket tett, amelyekkel az alábbiakban részletesen foglalkozunk.

A III. mellékletben felsorolt vállalatok jogállása

A III. mellékletben felsorolt vállalatok jogállása

| (73) | A FESI és a Footwear Coalition állítása szerint a Bizottság által a III. mellékletben felsorolt vállalatok tekintetében alkalmazott megközelítés jogellenes. Így azáltal, hogy a III. mellékletben olyan vállalatokat sorolt fel, amelyek kapcsolatban álltak az (EU) 2016/1395, az (EU) 2016/1647, az (EU) 2016/1731 vagy az (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelettel összefüggésben már értékelt vállalatokkal, a Bizottság megsértette az „egyetlen gazdasági egység” elvét, amelyet mindazonáltal az eredeti vizsgálat során alkalmazott. Ezen túlmenően az ilyen megközelítés jogi következetlenségekhez vezetne, mivel a Bizottság az említett rendeletek útján ismételten dömpingellenes vámokat vetett ki ezekre a vállalatokra, miközben a III. mellékletben ugyanezek a vállalatok olyan vállalatokként szerepelnek, amelyek látszólag nem nyújtottak be piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet az eredeti vizsgálat során. |
| --- | --- |

(73)

A FESI és a Footwear Coalition állítása szerint a Bizottság által a III. mellékletben felsorolt vállalatok tekintetében alkalmazott megközelítés jogellenes. Így azáltal, hogy a III. mellékletben olyan vállalatokat sorolt fel, amelyek kapcsolatban álltak az (EU) 2016/1395, az (EU) 2016/1647, az (EU) 2016/1731 vagy az (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelettel összefüggésben már értékelt vállalatokkal, a Bizottság megsértette az „egyetlen gazdasági egység” elvét, amelyet mindazonáltal az eredeti vizsgálat során alkalmazott. Ezen túlmenően az ilyen megközelítés jogi következetlenségekhez vezetne, mivel a Bizottság az említett rendeletek útján ismételten dömpingellenes vámokat vetett ki ezekre a vállalatokra, miközben a III. mellékletben ugyanezek a vállalatok olyan vállalatokként szerepelnek, amelyek látszólag nem nyújtottak be piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet az eredeti vizsgálat során.

| (74) | Ami a független kereskedőket illeti, mivel az esetükben nem állt fenn arra vonatkozó jogi követelmény, hogy az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtsanak be, a független kereskedőket semmi esetre nem kellene belefoglalni a III. mellékletbe. |
| --- | --- |

(74)

Ami a független kereskedőket illeti, mivel az esetükben nem állt fenn arra vonatkozó jogi követelmény, hogy az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtsanak be, a független kereskedőket semmi esetre nem kellene belefoglalni a III. mellékletbe.

| (75) | Végül a kínai vagy vietnami beszállítókkal kapcsolatban álló olyan vállalatok tekintetében, amelyek az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be, de kérelmüket még a (63) preambulumbekezdésben hivatkozott rendeletek egyikében sem értékelték a (12) preambulumbekezdésben említett ítéletek végrehajtásával összefüggésben, a FESI és a Footwear Coalition érvelése szerint ezeket a vállalatokat nem kellene belefoglalni a III. mellékletbe. Utóbbiak különösen azt állították, hogy az ilyen megközelítés nem tenné lehetővé, hogy a Bizottság a jövőben értékelje az azokkal kapcsolatban álló kínai vagy vietnami beszállítók piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeit. Ugyanezek a felek azt állították továbbá, hogy a Bizottságnak kötelessége lenne azonosítani a vállalatok nemzeti vámhatóságok által szolgáltatott listái alapján azokat a vállalatokat/kereskedőket, amelyek ugyanazon vállalatcsoporthoz tartoznak, és megállapítani, hogy azok adott esetben olyan kínai vagy vietnami exportáló gyártók részét képezik-e, amelyek az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be, a mintában azonban nem szerepeltek. Máskülönben a Bizottság lehetetlen bizonyítási terhet róna az érdekelt felekre. |
| --- | --- |

(75)

Végül a kínai vagy vietnami beszállítókkal kapcsolatban álló olyan vállalatok tekintetében, amelyek az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be, de kérelmüket még a (63) preambulumbekezdésben hivatkozott rendeletek egyikében sem értékelték a (12) preambulumbekezdésben említett ítéletek végrehajtásával összefüggésben, a FESI és a Footwear Coalition érvelése szerint ezeket a vállalatokat nem kellene belefoglalni a III. mellékletbe. Utóbbiak különösen azt állították, hogy az ilyen megközelítés nem tenné lehetővé, hogy a Bizottság a jövőben értékelje az azokkal kapcsolatban álló kínai vagy vietnami beszállítók piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeit. Ugyanezek a felek azt állították továbbá, hogy a Bizottságnak kötelessége lenne azonosítani a vállalatok nemzeti vámhatóságok által szolgáltatott listái alapján azokat a vállalatokat/kereskedőket, amelyek ugyanazon vállalatcsoporthoz tartoznak, és megállapítani, hogy azok adott esetben olyan kínai vagy vietnami exportáló gyártók részét képezik-e, amelyek az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be, a mintában azonban nem szerepeltek. Máskülönben a Bizottság lehetetlen bizonyítási terhet róna az érdekelt felekre.

| (76) | A (34) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a nyilvánosságra hozatalt követően a FESI és a Footwear Coalition csakugyan azonosított olyan vállalatokat, amelyek kapcsolatban álltak olyan kínai vagy vietnami exportáló gyártókkal, amelyek az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be, a mintában azonban nem szerepeltek, és a (18)–(20) és (25) preambulumbekezdésben említett korábbi végrehajtási gyakorlatok során sem értékelték azokat. Az ügyiratban szereplő információk megerősítették az említett érdekelt felek által kapott információkat, miszerint e vállalatok piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeit értékelni fogják. Az értékelés eredménye külön jogi aktus tárgyát képezi majd. Az e vállalatokra vonatkozó kérelemnek tehát a Bizottság helyt adott, és azok nem szerepelnek a III. mellékletben. |
| --- | --- |

(76)

A (34) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a nyilvánosságra hozatalt követően a FESI és a Footwear Coalition csakugyan azonosított olyan vállalatokat, amelyek kapcsolatban álltak olyan kínai vagy vietnami exportáló gyártókkal, amelyek az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be, a mintában azonban nem szerepeltek, és a (18)–(20) és (25) preambulumbekezdésben említett korábbi végrehajtási gyakorlatok során sem értékelték azokat. Az ügyiratban szereplő információk megerősítették az említett érdekelt felek által kapott információkat, miszerint e vállalatok piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeit értékelni fogják. Az értékelés eredménye külön jogi aktus tárgyát képezi majd. Az e vállalatokra vonatkozó kérelemnek tehát a Bizottság helyt adott, és azok nem szerepelnek a III. mellékletben.

| (77) | Azon (kínai vagy vietnami beszállítókkal kapcsolatban álló vagy azoktól független) kereskedők tekintetében, amelyek a kifizetett vámtételek visszatérítését kérték, a Bizottság megítélése szerint a bizonyítási teher az említett kereskedőkre hárul. |
| --- | --- |

(77)

Azon (kínai vagy vietnami beszállítókkal kapcsolatban álló vagy azoktól független) kereskedők tekintetében, amelyek a kifizetett vámtételek visszatérítését kérték, a Bizottság megítélése szerint a bizonyítási teher az említett kereskedőkre hárul.

| (78) | Mindazonáltal a III. mellékletben szereplő kereskedők egyike sem szolgáltatott információkat vagy bizonyítékokat a kínai vagy vietnami beszállítóira vonatkozóan (a (76) preambulumbekezdésben említettek kivételével). |
| --- | --- |

(78)

Mindazonáltal a III. mellékletben szereplő kereskedők egyike sem szolgáltatott információkat vagy bizonyítékokat a kínai vagy vietnami beszállítóira vonatkozóan (a (76) preambulumbekezdésben említettek kivételével).

| (79) | Mindazonáltal a Bizottság elismeri, hogy azon importőrök közül, amelyek az érintett kereskedőktől lábbelit vásároltak, nem feltétlenül mindegyik volt tudatában annak, hogy köteles a Bizottság tudomására hozni azon exportáló gyártók nevét, amelyektől az említett kereskedők a számukra értékesített lábbelit vásárolták. Ezért a Bizottság a védelemhez való joguk maradéktalan tiszteletben tartásának biztosítása érdekében úgy határozott, hogy kifejezetten ezzel a céllal felveszi a kapcsolatot a szóban forgó importőrökkel, és tájékoztatja azokat a helyzetről, illetve a rájuk háruló bizonyítási teherről. Az e határozat végrehajtásához szükséges idő biztosítása érdekében a Bizottság ideiglenesen felfüggeszti a III. mellékletben szereplő vállalatok vizsgálatát mindaddig, amíg sikerül valamennyi érintett importőrrel kapcsolatba lépnie, kellő időt biztosítva számukra a válaszlépésekhez. A piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek elbírálására rendelkezésre álló nyolc hónapos időkeret vagy azon a napon kezdődik, amikor az importőr közli a Bizottsággal az érintett exportáló gyártók nevét és címét, vagy pedig amennyiben a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem érkezik válasz, az említett határidő lejártának időpontjában. |
| --- | --- |

(79)

Mindazonáltal a Bizottság elismeri, hogy azon importőrök közül, amelyek az érintett kereskedőktől lábbelit vásároltak, nem feltétlenül mindegyik volt tudatában annak, hogy köteles a Bizottság tudomására hozni azon exportáló gyártók nevét, amelyektől az említett kereskedők a számukra értékesített lábbelit vásárolták. Ezért a Bizottság a védelemhez való joguk maradéktalan tiszteletben tartásának biztosítása érdekében úgy határozott, hogy kifejezetten ezzel a céllal felveszi a kapcsolatot a szóban forgó importőrökkel, és tájékoztatja azokat a helyzetről, illetve a rájuk háruló bizonyítási teherről. Az e határozat végrehajtásához szükséges idő biztosítása érdekében a Bizottság ideiglenesen felfüggeszti a III. mellékletben szereplő vállalatok vizsgálatát mindaddig, amíg sikerül valamennyi érintett importőrrel kapcsolatba lépnie, kellő időt biztosítva számukra a válaszlépésekhez. A piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek elbírálására rendelkezésre álló nyolc hónapos időkeret vagy azon a napon kezdődik, amikor az importőr közli a Bizottsággal az érintett exportáló gyártók nevét és címét, vagy pedig amennyiben a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem érkezik válasz, az említett határidő lejártának időpontjában.

A folyamatban lévő végrehajtási gyakorlat felfüggesztése

A folyamatban lévő végrehajtási gyakorlat felfüggesztése

| (80) | A FESI és a Footwear Coalition továbbá azt állította, hogy a jogbiztonság érdekében egészen addig, amíg a Bíróság nem határoz az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet (23) preambulumbekezdésben említett érvényességére, az (EU 2016/1647 végrehajtási rendelet (19) preambulumbekezdésben említett érvényességére, valamint az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet (20) preambulumbekezdésben említett érvényességére vonatkozó folyamatban lévő előzetes döntéshozatali eljárásban, a Bizottságnak tartózkodnia kellene attól, hogy a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott bírósági ítélet végrehajtásával összefüggésben további jogi aktusokat fogadjon el és hirdessen ki. Ezzel összefüggésben úgy érveltek, hogy az EUMSZ 278. cikke – mivel az intézmények által elfogadott jogi aktusokkal szembeni jogi lépéseknek nincs felfüggesztő hatályuk – a jelen ügyben nem alkalmazandó, tekintettel arra, hogy a benyújtott kérelem nem az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet hatályának felfüggesztésére irányul, hanem arra, hogy a Bizottság tartózkodjék olyan további rendeletek elfogadásától, amelyek tárgya a Kínából és Vietnamból érkező lábbeli-behozatalokat érintő dömpingellenes vám ismételt kivetése. Ugyanezen okokból az említett felek azt állították, hogy a Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana ügyben hozott ítéletek jogi szempontból nem tekinthetők megfelelő referenciának. |
| --- | --- |

(80)

A FESI és a Footwear Coalition továbbá azt állította, hogy a jogbiztonság érdekében egészen addig, amíg a Bíróság nem határoz az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet (23) preambulumbekezdésben említett érvényességére, az (EU 2016/1647 végrehajtási rendelet (19) preambulumbekezdésben említett érvényességére, valamint az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet (20) preambulumbekezdésben említett érvényességére vonatkozó folyamatban lévő előzetes döntéshozatali eljárásban, a Bizottságnak tartózkodnia kellene attól, hogy a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott bírósági ítélet végrehajtásával összefüggésben további jogi aktusokat fogadjon el és hirdessen ki. Ezzel összefüggésben úgy érveltek, hogy az EUMSZ 278. cikke – mivel az intézmények által elfogadott jogi aktusokkal szembeni jogi lépéseknek nincs felfüggesztő hatályuk – a jelen ügyben nem alkalmazandó, tekintettel arra, hogy a benyújtott kérelem nem az (EU) 2016/223 végrehajtási rendelet hatályának felfüggesztésére irányul, hanem arra, hogy a Bizottság tartózkodjék olyan további rendeletek elfogadásától, amelyek tárgya a Kínából és Vietnamból érkező lábbeli-behozatalokat érintő dömpingellenes vám ismételt kivetése. Ugyanezen okokból az említett felek azt állították, hogy a Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana ügyben hozott ítéletek jogi szempontból nem tekinthetők megfelelő referenciának.

Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana

| (81) | Az EUMSZ 278. cikkét és a Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana ügyben hozott ítéleteket illetően a Bizottság egyetért a FESI-vel és a Footwear Coalition-nel abban, hogy az ítélkezési gyakorlat nem alkalmazható annak eldöntésére, hogy a Bíróság C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletének végrehajtását fel kell-e függeszteni vagy sem. Mindazonáltal a Bizottság úgy véli, hogy kötelessége a szóban forgó ítéletet észszerű időkereten belül végrehajtani, és hogy az ezen ítélet végrehajtására irányuló korábbi jogi aktusokra vonatkozó folyamatban lévő eljárások nem jelentenek jogos indokot arra, hogy az ítélet végrehajtását ne véglegesítse. Véleménye szerint ha így járna el, azzal megfosztaná a FESI-től és a Footwear Coalition-től eltérő érdekelt feleket attól a lehetőségtől, hogy gyakorolják jogaikat a közigazgatási eljárás során, illetve egy esetleges bírósági eljárás során. |
| --- | --- |

(81)

Az EUMSZ 278. cikkét és a Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana ügyben hozott ítéleteket illetően a Bizottság egyetért a FESI-vel és a Footwear Coalition-nel abban, hogy az ítélkezési gyakorlat nem alkalmazható annak eldöntésére, hogy a Bíróság C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletének végrehajtását fel kell-e függeszteni vagy sem. Mindazonáltal a Bizottság úgy véli, hogy kötelessége a szóban forgó ítéletet észszerű időkereten belül végrehajtani, és hogy az ezen ítélet végrehajtására irányuló korábbi jogi aktusokra vonatkozó folyamatban lévő eljárások nem jelentenek jogos indokot arra, hogy az ítélet végrehajtását ne véglegesítse. Véleménye szerint ha így járna el, azzal megfosztaná a FESI-től és a Footwear Coalition-től eltérő érdekelt feleket attól a lehetőségtől, hogy gyakorolják jogaikat a közigazgatási eljárás során, illetve egy esetleges bírósági eljárás során.

Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana

| (82) | Az (EU) 2016/1647 és az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet érvényessége tekintetében a FESI és a Footwear Coalition azt állította, hogy mivel az utóbbi rendelet és a Kínából és Vietnamból érkező lábbeli-behozatalokat érintő végleges dömpingellenes vámok ismételt kivetésére irányuló bármely új rendelet egyazon jogalappal rendelkezik és a Bizottság részéről azonos megközelítésen és érvelésen alapul, az (EU) 2016/1647 és az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet érvénytelenítése azt eredményezné, hogy bármely hasonló jövőbeni rendelet is érvénytelenné válna. A Bizottság megközelítése ezért nem tükrözi a jóhiszeműségre való törekvést a (12) preambulumbekezdésben hivatkozott C-659/13. sz. C & J Clark International és C-34/14. sz. Puma egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtását illetően. |
| --- | --- |

(82)

Az (EU) 2016/1647 és az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet érvényessége tekintetében a FESI és a Footwear Coalition azt állította, hogy mivel az utóbbi rendelet és a Kínából és Vietnamból érkező lábbeli-behozatalokat érintő végleges dömpingellenes vámok ismételt kivetésére irányuló bármely új rendelet egyazon jogalappal rendelkezik és a Bizottság részéről azonos megközelítésen és érvelésen alapul, az (EU) 2016/1647 és az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet érvénytelenítése azt eredményezné, hogy bármely hasonló jövőbeni rendelet is érvénytelenné válna. A Bizottság megközelítése ezért nem tükrözi a jóhiszeműségre való törekvést a (12) preambulumbekezdésben hivatkozott C-659/13. sz. C & J Clark International és C-34/14. sz. Puma egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtását illetően.

C & J Clark International

Puma

| (83) | Végül a FESI és a Footwear Coalition érvelése szerint a fenti ítélet végrehajtása semmilyen, a Bíróság által előírt határidőhöz nem kötött és kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós importőrökre, másfelől pedig semmiféle pénzügyi előnyt nem jelentene az Unó számára. Fenti okokból a Bizottságnak tartózkodnia kellene az ítélet végrehajtásától mindaddig, amíg a (80) preambulumbekezdésben hivatkozott bírósági ügyek le nem zárulnak. |
| --- | --- |

(83)

Végül a FESI és a Footwear Coalition érvelése szerint a fenti ítélet végrehajtása semmilyen, a Bíróság által előírt határidőhöz nem kötött és kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós importőrökre, másfelől pedig semmiféle pénzügyi előnyt nem jelentene az Unó számára. Fenti okokból a Bizottságnak tartózkodnia kellene az ítélet végrehajtásától mindaddig, amíg a (80) preambulumbekezdésben hivatkozott bírósági ügyek le nem zárulnak.

| (84) | A Bizottság a fenti (81) preambulumbekezdésben kifejtett okokra hivatkozik. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság a fenti (81) preambulumbekezdésben kifejtett okokra hivatkozik.

Eljárási követelmények a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelése során

Eljárási követelmények a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelése során

| (85) | A FESI és a Footwear Coalition állítása szerint a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelése során a bizonyítási teher a Bizottságra hárul, mivel a kínai és vietnami exportáló gyártók mentesültek a tehertől azáltal, hogy a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeiket az eredeti vizsgálat során nyújtották be. A FESI és a Footwear Coalition állítása szerint ugyanazokat az eljárási jogokat kellett volna biztosítani a jelenlegi végrehajtásban érintett exportáló gyártóknak, mint amelyekben az eredeti vizsgálat során a mintába felvett exportáló gyártókat részesítették. A FESI és a Footwear Coalition különösen azzal érvelt, hogy a Bizottság mindössze elméleti elemzést folytatott, helyszíni ellenőrző látogatásokra nem került sor, és a kínai és vietnami exportáló gyártóknak nem biztosítottak semmilyen lehetőséget piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik kapcsán a hiánypótlásra. |
| --- | --- |

(85)

A FESI és a Footwear Coalition állítása szerint a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelése során a bizonyítási teher a Bizottságra hárul, mivel a kínai és vietnami exportáló gyártók mentesültek a tehertől azáltal, hogy a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeiket az eredeti vizsgálat során nyújtották be. A FESI és a Footwear Coalition állítása szerint ugyanazokat az eljárási jogokat kellett volna biztosítani a jelenlegi végrehajtásban érintett exportáló gyártóknak, mint amelyekben az eredeti vizsgálat során a mintába felvett exportáló gyártókat részesítették. A FESI és a Footwear Coalition különösen azzal érvelt, hogy a Bizottság mindössze elméleti elemzést folytatott, helyszíni ellenőrző látogatásokra nem került sor, és a kínai és vietnami exportáló gyártóknak nem biztosítottak semmilyen lehetőséget piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik kapcsán a hiánypótlásra.

| (86) | A FESI és a Footwear Coalition azt is nehezményezte, hogy a jelen végrehajtásban érintett exportáló gyártóknak nem a standard dömpingellenes vizsgálatokban alkalmazottakkal azonos eljárási garanciákat biztosítottak, hanem esetükben szigorúbb normákat alkalmaztak. A FESI és a Footwear Coalition szerint a Bizottság nem vette figyelembe a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeknek az eredeti vizsgálat során történt benyújtása és azok értékelése közötti időbeli különbséget. Továbbá, az exportáló gyártóknak az eredeti vizsgálat idején a megszokott 21 nap helyett mindössze 15 nap állt a rendelkezésükre a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik kitöltéséhez. |
| --- | --- |

(86)

A FESI és a Footwear Coalition azt is nehezményezte, hogy a jelen végrehajtásban érintett exportáló gyártóknak nem a standard dömpingellenes vizsgálatokban alkalmazottakkal azonos eljárási garanciákat biztosítottak, hanem esetükben szigorúbb normákat alkalmaztak. A FESI és a Footwear Coalition szerint a Bizottság nem vette figyelembe a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeknek az eredeti vizsgálat során történt benyújtása és azok értékelése közötti időbeli különbséget. Továbbá, az exportáló gyártóknak az eredeti vizsgálat idején a megszokott 21 nap helyett mindössze 15 nap állt a rendelkezésükre a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik kitöltéséhez.

| (87) | Fentiek alapján a FESI és a Footwear Coalition azt állította, hogy a Bizottság ezáltal megsértette azt az alapvető jogi elvet, amelynek értelmében az érdekelt feleknek lehetőséget kell biztosítani az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkében és az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében foglalt védelemhez való joguk maradéktalan gyakorlására. Ennek megfelelően az említett felek érvelése szerint a Bizottság azáltal, hogy nem biztosított lehetőséget az exportáló gyártók számára a hiányzó információk pótlására, a hatáskörével visszaélve ténylegesen megfordította a bizonyítási terhet a végrehajtási szakaszban. |
| --- | --- |

(87)

Fentiek alapján a FESI és a Footwear Coalition azt állította, hogy a Bizottság ezáltal megsértette azt az alapvető jogi elvet, amelynek értelmében az érdekelt feleknek lehetőséget kell biztosítani az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkében és az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében foglalt védelemhez való joguk maradéktalan gyakorlására. Ennek megfelelően az említett felek érvelése szerint a Bizottság azáltal, hogy nem biztosított lehetőséget az exportáló gyártók számára a hiányzó információk pótlására, a hatáskörével visszaélve ténylegesen megfordította a bizonyítási terhet a végrehajtási szakaszban.

| (88) | Végül a FESI és a Footwear Coalition azt állította továbbá, hogy ez a megközelítés hátrányos megkülönböztetést jelentene az eredeti vizsgálat során a mintába felvett kínai és a vietnami exportáló gyártókra nézve, ugyanakkor azokra a nem piacgazdasággal rendelkező országokban tevékenykedő exportáló gyártókra nézve is, amelyekkel szemben már dömpingellenes vizsgálat indult, és azok a vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be. Így a jelenlegi végrehajtás által érintett kínai és vietnami vállalatokra nem vonatkozhat ugyanolyan információszolgáltatási küszöbérték, mint amelyet a rendes 15 hónapos vizsgálat során alkalmaznak, és azok nem vonhatók szigorúbb eljárási szabályok alá. |
| --- | --- |

(88)

Végül a FESI és a Footwear Coalition azt állította továbbá, hogy ez a megközelítés hátrányos megkülönböztetést jelentene az eredeti vizsgálat során a mintába felvett kínai és a vietnami exportáló gyártókra nézve, ugyanakkor azokra a nem piacgazdasággal rendelkező országokban tevékenykedő exportáló gyártókra nézve is, amelyekkel szemben már dömpingellenes vizsgálat indult, és azok a vizsgálat során piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtottak be. Így a jelenlegi végrehajtás által érintett kínai és vietnami vállalatokra nem vonatkozhat ugyanolyan információszolgáltatási küszöbérték, mint amelyet a rendes 15 hónapos vizsgálat során alkalmaznak, és azok nem vonhatók szigorúbb eljárási szabályok alá.

| (89) | Emellett a FESI és a Footwear Coalition azt is állította, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésében foglalt de facto rendelkezésre álló tényeket alkalmazta, de ő maga nem tartotta be az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésében előírt eljárási szabályokat. |
| --- | --- |

(89)

Emellett a FESI és a Footwear Coalition azt is állította, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésében foglalt de facto rendelkezésre álló tényeket alkalmazta, de ő maga nem tartotta be az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésében előírt eljárási szabályokat.

| (90) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a bizonyítási teher az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást/egyéni elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ezzel összefüggésben a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése előírja, hogy az e gyártó által benyújtott kérelemnek elegendő, az említett rendelkezésben meghatározott bizonyítékkal kell szolgálnia arról, hogy a gyártó piacgazdasági feltételek alapján működik. Ennek megfelelően, ahogy azt a bírósági ítéletek is kimondják a Brosmann- és Aokang-ügyekben, nem az intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy a gyártó nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. A Bizottságnak ellenben mérlegelnie kell, hogy az érintett gyártó által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése által a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás megadása tekintetében előírt kritériumok teljesülnek (lásd a (48) preambulumbekezdést). Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság nem köteles felkérni az exportáló gyártókat piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik kiegészítésére. A Bizottság az exportáló gyártó által benyújtott információkra támaszkodva végezheti el az értékelését. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a bizonyítási teher az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást/egyéni elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ezzel összefüggésben a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése előírja, hogy az e gyártó által benyújtott kérelemnek elegendő, az említett rendelkezésben meghatározott bizonyítékkal kell szolgálnia arról, hogy a gyártó piacgazdasági feltételek alapján működik. Ennek megfelelően, ahogy azt a bírósági ítéletek is kimondják a Brosmann- és Aokang-ügyekben, nem az intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy a gyártó nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. A Bizottságnak ellenben mérlegelnie kell, hogy az érintett gyártó által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése által a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás megadása tekintetében előírt kritériumok teljesülnek (lásd a (48) preambulumbekezdést). Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság nem köteles felkérni az exportáló gyártókat piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik kiegészítésére. A Bizottság az exportáló gyártó által benyújtott információkra támaszkodva végezheti el az értékelését.

Brosmann

Aokang

| (91) | Azt az állítást illetően, miszerint mindössze elméleti elemzésre került sor, a Bizottság megjegyzi, hogy az elméleti elemzés egy olyan eljárás, amelynek során a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeket az exportáló gyártó által benyújtott dokumentumok alapján elemzik. A Bizottság valamennyi piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet elméleti elemzésnek veti alá. Ezenfelül a Bizottság dönthet úgy, hogy helyszíni ellenőrző látogatást végez. A helyszíni ellenőrző látogatás elvégzése azonban nem követelmény, és ilyenre nem is kerül sor minden egyes piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelem esetében. A helyszíni ellenőrző látogatás célja – amennyiben ilyenre sor kerül – általában az intézmények bizonyos előzetes értékelésének megerősítése, valamint az érintett exportáló gyártó által szolgáltatott információk hitelességének ellenőrzése. Más szóval amennyiben az exportáló gyártó által benyújtott bizonyítékok egyértelműen azt igazolják, hogy a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás nem indokolt, a kiegészítő és opcionális jelleggel végezhető helyszíni ellenőrző látogatásra rendszerint nem kerül sor. A Bizottság feladata annak mérlegelése, hogy helyénvaló-e helyszíni ellenőrző látogatás lefolytatása (25). Ugyancsak ezen intézmény hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelem formanyomtatványában szereplő információk ellenőrzését milyen módon hajtja végre. Így amennyiben a Bizottság – a jelen ügyhöz hasonlóan – elméleti elemzés alapján úgy ítéli meg, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésére a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelem elbírálásához, a helyszíni ellenőrző látogatás nem szükséges és nem rendelhető el. |
| --- | --- |

(91)

Azt az állítást illetően, miszerint mindössze elméleti elemzésre került sor, a Bizottság megjegyzi, hogy az elméleti elemzés egy olyan eljárás, amelynek során a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeket az exportáló gyártó által benyújtott dokumentumok alapján elemzik. A Bizottság valamennyi piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet elméleti elemzésnek veti alá. Ezenfelül a Bizottság dönthet úgy, hogy helyszíni ellenőrző látogatást végez. A helyszíni ellenőrző látogatás elvégzése azonban nem követelmény, és ilyenre nem is kerül sor minden egyes piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelem esetében. A helyszíni ellenőrző látogatás célja – amennyiben ilyenre sor kerül – általában az intézmények bizonyos előzetes értékelésének megerősítése, valamint az érintett exportáló gyártó által szolgáltatott információk hitelességének ellenőrzése. Más szóval amennyiben az exportáló gyártó által benyújtott bizonyítékok egyértelműen azt igazolják, hogy a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás nem indokolt, a kiegészítő és opcionális jelleggel végezhető helyszíni ellenőrző látogatásra rendszerint nem kerül sor. A Bizottság feladata annak mérlegelése, hogy helyénvaló-e helyszíni ellenőrző látogatás lefolytatása (25). Ugyancsak ezen intézmény hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelem formanyomtatványában szereplő információk ellenőrzését milyen módon hajtja végre. Így amennyiben a Bizottság – a jelen ügyhöz hasonlóan – elméleti elemzés alapján úgy ítéli meg, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésére a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelem elbírálásához, a helyszíni ellenőrző látogatás nem szükséges és nem rendelhető el.

25

| (92) | Azon állítást illetően, miszerint a Bizottság azzal kapcsolatos döntése, hogy nem küld hiánypótlásra felszólító levelet, nem tartotta megfelelően tiszteletben a védelemhez való jogot, a Bizottság mindenekelőtt emlékeztet arra, hogy a védelemhez való jog alanyi jognak minősül, és a FESI és a Footwear Coalition nem támaszkodhat más vállalatok alanyi jogának megsértésére. Másodsorban a Bizottság vitatja azt az állítást, miszerint a Bizottság által alkalmazott gyakorlat szerint amikor pusztán elméleti elemzést hajt végre, akkor kiterjedt információcserére és részletes hiánypótlási folyamatra kerül sor, a helyszíni ellenőrző látogatással kiegészített elméleti elemzés esetében azonban nem. A FESI és a Footwear Coalition nem tudta bizonyítékokkal alátámasztani ennek ellenkezőjét. |
| --- | --- |

(92)

Azon állítást illetően, miszerint a Bizottság azzal kapcsolatos döntése, hogy nem küld hiánypótlásra felszólító levelet, nem tartotta megfelelően tiszteletben a védelemhez való jogot, a Bizottság mindenekelőtt emlékeztet arra, hogy a védelemhez való jog alanyi jognak minősül, és a FESI és a Footwear Coalition nem támaszkodhat más vállalatok alanyi jogának megsértésére. Másodsorban a Bizottság vitatja azt az állítást, miszerint a Bizottság által alkalmazott gyakorlat szerint amikor pusztán elméleti elemzést hajt végre, akkor kiterjedt információcserére és részletes hiánypótlási folyamatra kerül sor, a helyszíni ellenőrző látogatással kiegészített elméleti elemzés esetében azonban nem. A FESI és a Footwear Coalition nem tudta bizonyítékokkal alátámasztani ennek ellenkezőjét.

| (93) | A FESI és a Footwear Coalition megkülönböztetésre vonatkozó észrevételei úgyszintén megalapozatlanok, ezért azokat a Bizottság elutasítja. A Bizottság emlékeztet arra, hogy sérül az egyenlő bánásmód elve, ha az uniós intézmények hasonló ügyeket különbözőképpen kezelnek, ami egyes piaci szereplőknek másokhoz képest hátrányt okoz anélkül, hogy ezt a bánásmódbeli eltérést lényeges és objektív különbségek megléte indokolná (26). Márpedig a Bizottság éppen nem így jár el: azáltal, hogy a mintában nem szereplő kínai és vietnami exportáló gyártóktól megköveteli, hogy nyújtsanak be piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet újraértékelés céljából, ezeknek a korábban a mintába fel nem vett exportáló gyártóknak és az eredeti vizsgálat során a mintába felvett exportáló gyártóknak azonos feltételeket biztosít. Ezen túlmenően mivel az alaprendelet nem állapít meg minimális időkeretet e tekintetben, mindaddig, amíg az e célra biztosított időkeret észszerű és a felek számára megfelelően lehetővé teszi a szükséges információk összegyűjtését (vagy ismételt összegyűjtését) és egyszersmind a védelemhez való joguk is biztosított, nem beszélhetünk megkülönböztetésről. |
| --- | --- |

(93)

A FESI és a Footwear Coalition megkülönböztetésre vonatkozó észrevételei úgyszintén megalapozatlanok, ezért azokat a Bizottság elutasítja. A Bizottság emlékeztet arra, hogy sérül az egyenlő bánásmód elve, ha az uniós intézmények hasonló ügyeket különbözőképpen kezelnek, ami egyes piaci szereplőknek másokhoz képest hátrányt okoz anélkül, hogy ezt a bánásmódbeli eltérést lényeges és objektív különbségek megléte indokolná (26). Márpedig a Bizottság éppen nem így jár el: azáltal, hogy a mintában nem szereplő kínai és vietnami exportáló gyártóktól megköveteli, hogy nyújtsanak be piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet újraértékelés céljából, ezeknek a korábban a mintába fel nem vett exportáló gyártóknak és az eredeti vizsgálat során a mintába felvett exportáló gyártóknak azonos feltételeket biztosít. Ezen túlmenően mivel az alaprendelet nem állapít meg minimális időkeretet e tekintetben, mindaddig, amíg az e célra biztosított időkeret észszerű és a felek számára megfelelően lehetővé teszi a szükséges információk összegyűjtését (vagy ismételt összegyűjtését) és egyszersmind a védelemhez való joguk is biztosított, nem beszélhetünk megkülönböztetésről.

26

| (94) | Ami az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését illeti, a Bizottság a jelenlegi ügyben nem utasította vissza, hanem elfogadta az érintett exportáló gyártók által szolgáltatott információkat, és értékelését is ezen információkra alapozta. A Bizottság tehát nem alkalmazta a 18. cikket. Ebből következően az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdése szerinti eljárást sem kellett követnie. A 18. cikk (4) bekezdése szerinti eljárás akkor alkalmazandó, ha a Bizottságnak szándékában áll visszautasítani bizonyos, az érdekelt fél által szolgáltatott információkat, és a rendelkezésre álló tényekre kíván hagyatkozni. |
| --- | --- |

(94)

Ami az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését illeti, a Bizottság a jelenlegi ügyben nem utasította vissza, hanem elfogadta az érintett exportáló gyártók által szolgáltatott információkat, és értékelését is ezen információkra alapozta. A Bizottság tehát nem alkalmazta a 18. cikket. Ebből következően az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdése szerinti eljárást sem kellett követnie. A 18. cikk (4) bekezdése szerinti eljárás akkor alkalmazandó, ha a Bizottságnak szándékában áll visszautasítani bizonyos, az érdekelt fél által szolgáltatott információkat, és a rendelkezésre álló tényekre kíván hagyatkozni.

A vizsgálat újraindításának jogalapja

A vizsgálat újraindításának jogalapja

| (95) | A FESI és a Footwear Coalition érvelése szerint a Bizottság intézkedése sérti az EUMSZ 266. cikkét, mivel ez a cikk nem szolgáltat jogalapot a vizsgálat újraindítására egy hatályát vesztett intézkedés tekintetében. A FESI és a Footwear Coalition hangsúlyozta továbbá, hogy az EUMSZ 266. cikke nem teszi lehetővé dömpingellenes vámok visszamenőleges hatállyal történő kivetését, amit a Bíróság C-458/98P. sz. IPS kontra Tanács ügyben hozott ítélete is megerősít. |
| --- | --- |

(95)

A FESI és a Footwear Coalition érvelése szerint a Bizottság intézkedése sérti az EUMSZ 266. cikkét, mivel ez a cikk nem szolgáltat jogalapot a vizsgálat újraindítására egy hatályát vesztett intézkedés tekintetében. A FESI és a Footwear Coalition hangsúlyozta továbbá, hogy az EUMSZ 266. cikke nem teszi lehetővé dömpingellenes vámok visszamenőleges hatállyal történő kivetését, amit a Bíróság C-458/98P. sz. IPS kontra Tanács ügyben hozott ítélete is megerősít.

IPS kontra Tanács

| (96) | Ezzel összefüggésben a FESI és a Footwear Coalition úgy érvelt, hogy a Kínából és Vietnamból érkező lábbeli-behozatalokra vonatkozó dömpingellenes eljárás 2011. március 31-én az intézkedések hatályvesztésével lezárult. E célból a Bizottság értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a vámok 2011. március 16-i hatályvesztéséről (27) (a továbbiakban: hatályvesztésről szóló értesítés), az uniós gazdasági ágazat nem tett említést a dömping folytatódásáról, és az Európai Unió Bíróságának ítélete sem nem nyilvánította semmisnek a hatályvesztésről szóló értesítést. |
| --- | --- |

(96)

Ezzel összefüggésben a FESI és a Footwear Coalition úgy érvelt, hogy a Kínából és Vietnamból érkező lábbeli-behozatalokra vonatkozó dömpingellenes eljárás 2011. március 31-én az intézkedések hatályvesztésével lezárult. E célból a Bizottság értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a vámok 2011. március 16-i hatályvesztéséről (27) (a továbbiakban: hatályvesztésről szóló értesítés), az uniós gazdasági ágazat nem tett említést a dömping folytatódásáról, és az Európai Unió Bíróságának ítélete sem nem nyilvánította semmisnek a hatályvesztésről szóló értesítést.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

27

| (97) | Ezen túlmenően egyes felek úgy érveltek, hogy az alaprendelet sem szolgáltat alapot a Bizottság számára ahhoz, hogy újraindítsa a dömpingellenes vizsgálatot. |
| --- | --- |

(97)

Ezen túlmenően egyes felek úgy érveltek, hogy az alaprendelet sem szolgáltat alapot a Bizottság számára ahhoz, hogy újraindítsa a dömpingellenes vizsgálatot.

| (98) | Ennek kapcsán a FESI és a Footwear Coalition azt állította továbbá, hogy a vizsgálat újraindítása és az érintett kínai és vietnami exportáló gyártók által az eredeti vizsgálat során benyújtott piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelése sérti az elévülés vagy korlátozás egyetemes elvét. Ezt az elvet a WTO-egyezmény és az alaprendelet rögzíti, amelyek ötéves időkeretet állapítanak meg az intézkedések időtartama tekintetében, a Közösségi Vámkódex értelmében pedig három év áll rendelkezésre ahhoz, hogy egyrészt az importőrök a dömpingellenes vámok visszatérítését kérelmezzék, másrészt a nemzeti vámhatóságok a behozatali vámokat és a dömpingellenes vámokat beszedjék (28). Az EUMSZ 266. cikke nem teszi lehetővé ettől az elvtől való eltérést. |
| --- | --- |

(98)

Ennek kapcsán a FESI és a Footwear Coalition azt állította továbbá, hogy a vizsgálat újraindítása és az érintett kínai és vietnami exportáló gyártók által az eredeti vizsgálat során benyújtott piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelése sérti az elévülés vagy korlátozás egyetemes elvét. Ezt az elvet a WTO-egyezmény és az alaprendelet rögzíti, amelyek ötéves időkeretet állapítanak meg az intézkedések időtartama tekintetében, a Közösségi Vámkódex értelmében pedig három év áll rendelkezésre ahhoz, hogy egyrészt az importőrök a dömpingellenes vámok visszatérítését kérelmezzék, másrészt a nemzeti vámhatóságok a behozatali vámokat és a dömpingellenes vámokat beszedjék (28). Az EUMSZ 266. cikke nem teszi lehetővé ettől az elvtől való eltérést.

28

| (99) | Végül a felek azt állították, hogy a Bizottság nem szolgált semmiféle indokolással vagy korábbi joggyakorlattal, amely alátámasztaná, hogy az EUMSZ 266. cikke a vizsgálat újraindításának jogalapjaként tekinthető. |
| --- | --- |

(99)

Végül a felek azt állították, hogy a Bizottság nem szolgált semmiféle indokolással vagy korábbi joggyakorlattal, amely alátámasztaná, hogy az EUMSZ 266. cikke a vizsgálat újraindításának jogalapjaként tekinthető.

| (100) | Ami a vizsgálat jogalap nélküli ismételt megindítását illeti, a Bizottság emlékeztet a (15) preambulumbekezdésben hivatkozott ítélkezési gyakorlatra, amelynek értelmében a vizsgálat folytatható attól a ponttól, amikor a jogellenesség bekövetkezett. Az ítélkezési gyakorlat szerint egy dömpingellenes rendelet jogszerűségét az uniós jog objektív normái fényében, nem pedig a döntéshozatali gyakorlat alapján kell értékelni, még akkor sem, ha létezik ilyen gyakorlat (ami jelen esetben nem áll fenn). Ennélfogva a Bizottság korábbi gyakorlata (bár ilyen nem létezik) még nem keletkeztethet jogos elvárást: a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint jogos elvárás kizárólag akkor keletkezik, ha az intézmények olyan pontos ígéreteket tettek, amelyekből az érintett fél jogosan azt a következtetést vonja le, hogy az uniós intézmények egy bizonyos módon fognak eljárni (29). Sem a FESI, sem a Footwear Coalition nem próbálta meg bizonyítani, hogy a jelen esetben a Bizottság ilyen ígéreteket tett. Itt sokkal inkább ez a helyzet áll fenn, mivel az említett korábbi gyakorlat nem felel meg a jelenlegi ügy ténybeli és jogi helyzetének, és a megmutatkozó különbségek a jelen esettől eltérő ténybeli és jogi különbségekkel magyarázhatók. |
| --- | --- |

(100)

Ami a vizsgálat jogalap nélküli ismételt megindítását illeti, a Bizottság emlékeztet a (15) preambulumbekezdésben hivatkozott ítélkezési gyakorlatra, amelynek értelmében a vizsgálat folytatható attól a ponttól, amikor a jogellenesség bekövetkezett. Az ítélkezési gyakorlat szerint egy dömpingellenes rendelet jogszerűségét az uniós jog objektív normái fényében, nem pedig a döntéshozatali gyakorlat alapján kell értékelni, még akkor sem, ha létezik ilyen gyakorlat (ami jelen esetben nem áll fenn). Ennélfogva a Bizottság korábbi gyakorlata (bár ilyen nem létezik) még nem keletkeztethet jogos elvárást: a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint jogos elvárás kizárólag akkor keletkezik, ha az intézmények olyan pontos ígéreteket tettek, amelyekből az érintett fél jogosan azt a következtetést vonja le, hogy az uniós intézmények egy bizonyos módon fognak eljárni (29). Sem a FESI, sem a Footwear Coalition nem próbálta meg bizonyítani, hogy a jelen esetben a Bizottság ilyen ígéreteket tett. Itt sokkal inkább ez a helyzet áll fenn, mivel az említett korábbi gyakorlat nem felel meg a jelenlegi ügy ténybeli és jogi helyzetének, és a megmutatkozó különbségek a jelen esettől eltérő ténybeli és jogi különbségekkel magyarázhatók.

29

| (101) | A szóban forgó eltérések a következők: a Bíróság által megállapított jogellenesség kizárólag a vám pontos mértékére vonatkozik, és nem érinti a dömpinggel, az okozott kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos megállapításokat, tehát magát a vámkivetést sem. Azok a korábbi megsemmisítések viszont, amelyekre az érdekelt felek hivatkoztak, a dömpinggel, az okozott kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos megállapításokra vonatkoztak. Az intézmények számára ezért megengedett, hogy az érintett exportáló gyártók tekintetében újraszámítsák a vám pontos mértékét. |
| --- | --- |

(101)

A szóban forgó eltérések a következők: a Bíróság által megállapított jogellenesség kizárólag a vám pontos mértékére vonatkozik, és nem érinti a dömpinggel, az okozott kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos megállapításokat, tehát magát a vámkivetést sem. Azok a korábbi megsemmisítések viszont, amelyekre az érdekelt felek hivatkoztak, a dömpinggel, az okozott kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos megállapításokra vonatkoztak. Az intézmények számára ezért megengedett, hogy az érintett exportáló gyártók tekintetében újraszámítsák a vám pontos mértékét.

| (102) | A jelen esetben nem volt szükség arra, hogy az érdekelt felektől további információkat kérjenek. A Bizottságnak ehelyett az 1472/2006/EK rendelet elfogadását megelőzően nem értékelt, de nyilvántartásba vett információkat kellett értékelnie. A többi ügy esetében alkalmazott korábbi gyakorlat – a fenti (100) preambulumbekezdésnek megfelelően – mindenesetre nem jelent pontos és feltétel nélküli biztosítékot a jelenlegi ügyre nézve. |
| --- | --- |

(102)

A jelen esetben nem volt szükség arra, hogy az érdekelt felektől további információkat kérjenek. A Bizottságnak ehelyett az 1472/2006/EK rendelet elfogadását megelőzően nem értékelt, de nyilvántartásba vett információkat kellett értékelnie. A többi ügy esetében alkalmazott korábbi gyakorlat – a fenti (100) preambulumbekezdésnek megfelelően – mindenesetre nem jelent pontos és feltétel nélküli biztosítékot a jelenlegi ügyre nézve.

| (103) | Végül: az összes olyan felet, aki ellen az eljárás irányul – vagyis az érintett exportáló gyártókat és a bírósági ügyekben érintett feleket, továbbá a szóban forgó felek egyikét képviselő szövetséget is – tájékoztatták azon kapcsolódó tények nyilvánosságra hozatala nyomán, amelyek alapján a Bizottság a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelem jelenlegi értékelését el kívánja fogadni. E felek védelemhez való joga tehát szavatolt. E tekintetben mindenekelőtt azt kell megjegyezni, hogy a dömpingellenes eljárások során a független importőröket nem illeti meg a védelemhez való jog, mivel ezek az eljárások nem ellenük irányulnak. |
| --- | --- |

(103)

Végül: az összes olyan felet, aki ellen az eljárás irányul – vagyis az érintett exportáló gyártókat és a bírósági ügyekben érintett feleket, továbbá a szóban forgó felek egyikét képviselő szövetséget is – tájékoztatták azon kapcsolódó tények nyilvánosságra hozatala nyomán, amelyek alapján a Bizottság a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelem jelenlegi értékelését el kívánja fogadni. E felek védelemhez való joga tehát szavatolt. E tekintetben mindenekelőtt azt kell megjegyezni, hogy a dömpingellenes eljárások során a független importőröket nem illeti meg a védelemhez való jog, mivel ezek az eljárások nem ellenük irányulnak.

| (104) | Ami a szóban forgó intézkedések 2011. március 31-i hatályvesztésével kapcsolatos állítást illeti, a Bizottság számára nem világos, hogy az intézkedés hatályvesztése miért bírna bármiféle jelentőséggel a tekintetben, hogy a Bizottságnak lehetősége van az eredeti aktus megsemmisítését elrendelő ítéletet követően a megsemmisített aktust új aktus elfogadásával felváltani. A (15) preambulumbekezdésben említett ítélkezési gyakorlat szerint az igazgatási eljárást a jogellenesség bekövetkeztétől kell folytatni. |
| --- | --- |

(104)

Ami a szóban forgó intézkedések 2011. március 31-i hatályvesztésével kapcsolatos állítást illeti, a Bizottság számára nem világos, hogy az intézkedés hatályvesztése miért bírna bármiféle jelentőséggel a tekintetben, hogy a Bizottságnak lehetősége van az eredeti aktus megsemmisítését elrendelő ítéletet követően a megsemmisített aktust új aktus elfogadásával felváltani. A (15) preambulumbekezdésben említett ítélkezési gyakorlat szerint az igazgatási eljárást a jogellenesség bekövetkeztétől kell folytatni.

| (105) | A dömpingellenes eljárás így tehát – az eljárást lezáró aktus megsemmisítéséből adódóan – továbbra is folyamatban van. A Bizottságnak kötelessége lezárni a szóban forgó eljárásokat, mivel az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a vizsgálatokat a Bizottság által elfogadott jogi aktussal kell lezárni. |
| --- | --- |

(105)

A dömpingellenes eljárás így tehát – az eljárást lezáró aktus megsemmisítéséből adódóan – továbbra is folyamatban van. A Bizottságnak kötelessége lezárni a szóban forgó eljárásokat, mivel az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a vizsgálatokat a Bizottság által elfogadott jogi aktussal kell lezárni.

A Közösségi Vámkódex 236. cikke

A Közösségi Vámkódex 236. cikke

| (106) | A FESI és a Footwear Coalition azt állította továbbá, hogy a vizsgálat újraindítása és a vám visszamenőleges hatállyal történő kivetése céljából elfogadott eljárás a Bizottság részéről hatáskörrel való visszaélésnek minősül, és sérti az EUSZ-t. E tekintetben a FESI és a Footwear Coalition fenntartja, hogy a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel a Közösségi Vámkódex 236. cikkének (1) bekezdésébe való beavatkozásra azáltal, hogy megakadályozza a dömpingellenes vámok visszatérítését. Érvelésük szerint a dömpingellenes vámok kivetéséről szóló jogi aktus hatályon kívül helyezéséből fakadó következményeket a nemzeti vámhatóságoknak kell viselniük, és a nemzeti hatóságok kötelesek lennének azon vámtételek visszatérítésére, amelyeket a Bíróság érvénytelenné nyilvánított. |
| --- | --- |

(106)

A FESI és a Footwear Coalition azt állította továbbá, hogy a vizsgálat újraindítása és a vám visszamenőleges hatállyal történő kivetése céljából elfogadott eljárás a Bizottság részéről hatáskörrel való visszaélésnek minősül, és sérti az EUSZ-t. E tekintetben a FESI és a Footwear Coalition fenntartja, hogy a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel a Közösségi Vámkódex 236. cikkének (1) bekezdésébe való beavatkozásra azáltal, hogy megakadályozza a dömpingellenes vámok visszatérítését. Érvelésük szerint a dömpingellenes vámok kivetéséről szóló jogi aktus hatályon kívül helyezéséből fakadó következményeket a nemzeti vámhatóságoknak kell viselniük, és a nemzeti hatóságok kötelesek lennének azon vámtételek visszatérítésére, amelyeket a Bíróság érvénytelenné nyilvánított.

| (107) | E tekintetben a FESI és a Footwear Coalition azt állította, hogy az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdése nem teszi lehetővé a Bizottság számára a Közösségi Vámkódex 236. cikkétől való eltérést, mivel mindkét jogszabály ugyanazon jogrendbe tartozik és az alaprendelet nem tekinthető a Közösségi Vámkódex különös szabályának. |
| --- | --- |

(107)

E tekintetben a FESI és a Footwear Coalition azt állította, hogy az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdése nem teszi lehetővé a Bizottság számára a Közösségi Vámkódex 236. cikkétől való eltérést, mivel mindkét jogszabály ugyanazon jogrendbe tartozik és az alaprendelet nem tekinthető a Közösségi Vámkódex különös szabályának.

| (108) | Ezen túlmenően az említett felek hozzátették, hogy az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdése nem hivatkozik a Közösségi Vámkódex 236. cikkére, és kizárólag azt állapítja meg, hogy a Bizottság különös rendelkezéseket fogadhat el, a Közösségi Vámkódextől azonban nem térhet el. |
| --- | --- |

(108)

Ezen túlmenően az említett felek hozzátették, hogy az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdése nem hivatkozik a Közösségi Vámkódex 236. cikkére, és kizárólag azt állapítja meg, hogy a Bizottság különös rendelkezéseket fogadhat el, a Közösségi Vámkódextől azonban nem térhet el.

| (109) | Fentiekre válaszolva fontos hangsúlyozni, hogy az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése nem írja elő az uniós vámjogszabályokra vonatkozó szabályozás automatikus alkalmazását az egyedi dömpingellenes vámok kivetése esetén (30). Ezzel szemben az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdése feljogosítja az uniós intézményeket arra, hogy az uniós vámjogszabályokra vonatkozó szabályozást – amennyiben szükséges és hasznos – átültessék és alkalmazandóvá tegyék (31). |
| --- | --- |

(109)

Fentiekre válaszolva fontos hangsúlyozni, hogy az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése nem írja elő az uniós vámjogszabályokra vonatkozó szabályozás automatikus alkalmazását az egyedi dömpingellenes vámok kivetése esetén (30). Ezzel szemben az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdése feljogosítja az uniós intézményeket arra, hogy az uniós vámjogszabályokra vonatkozó szabályozást – amennyiben szükséges és hasznos – átültessék és alkalmazandóvá tegyék (31).

30

31

| (110) | Az átültetés nem teszi szükségessé az uniós vámjogszabályok valamennyi rendelkezésének teljes körű alkalmazását. Az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdése kifejezetten kilátásba helyezi külön rendelkezések elfogadását, különösen a származás fogalmának közös meghatározása vonatkozásában, ami jó példa az uniós vámjogszabályok rendelkezéseitől való eltérésre. A Bizottság ezen az alapon az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdéséből fakadó hatáskörével élve felszólította a nemzeti vámhatóságokat, hogy átmenetileg tartózkodjanak a visszatérítésektől. Ez nem kérdőjelezi meg a nemzeti vámhatóságok kizárólagos hatáskörét a vámtartozással kapcsolatos vitarendezés terén: továbbra is a tagállami vámhatóságok számítanak a döntéshozó hatóságnak. A tagállami vámhatóságok a Bizottság által a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek tekintetében levont következtetései alapján továbbra is eldönthetik, hogy a visszatérítést jóváhagyják-e vagy sem. |
| --- | --- |

(110)

Az átültetés nem teszi szükségessé az uniós vámjogszabályok valamennyi rendelkezésének teljes körű alkalmazását. Az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdése kifejezetten kilátásba helyezi külön rendelkezések elfogadását, különösen a származás fogalmának közös meghatározása vonatkozásában, ami jó példa az uniós vámjogszabályok rendelkezéseitől való eltérésre. A Bizottság ezen az alapon az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdéséből fakadó hatáskörével élve felszólította a nemzeti vámhatóságokat, hogy átmenetileg tartózkodjanak a visszatérítésektől. Ez nem kérdőjelezi meg a nemzeti vámhatóságok kizárólagos hatáskörét a vámtartozással kapcsolatos vitarendezés terén: továbbra is a tagállami vámhatóságok számítanak a döntéshozó hatóságnak. A tagállami vámhatóságok a Bizottság által a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek tekintetében levont következtetései alapján továbbra is eldönthetik, hogy a visszatérítést jóváhagyják-e vagy sem.

| (111) | Így jóllehet az uniós vámjogszabályok csakugyan nem tartalmaznak olyan rendelkezést, amely megakadályozná a tévesen kifizetett vámtételek visszatérítését, ugyanezt nem jelenthetjük ki kategorikusan a dömpingellenes vámok visszatérítésére vonatkozóan. A Bizottság a fentiekre tekintettel és azon szükségletet szem előtt tartva, hogy az uniós saját forrásokat messzemenően megvédje az indokolatlan visszatérítési kérelmektől és az indokolatlan visszatérítésekből fakadó későbbi nehézségektől, a Bizottságnak átmenetileg el kellett térnie az uniós vámjogszabályoktól, az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdése által biztosított hatáskörével élve. |
| --- | --- |

(111)

Így jóllehet az uniós vámjogszabályok csakugyan nem tartalmaznak olyan rendelkezést, amely megakadályozná a tévesen kifizetett vámtételek visszatérítését, ugyanezt nem jelenthetjük ki kategorikusan a dömpingellenes vámok visszatérítésére vonatkozóan. A Bizottság a fentiekre tekintettel és azon szükségletet szem előtt tartva, hogy az uniós saját forrásokat messzemenően megvédje az indokolatlan visszatérítési kérelmektől és az indokolatlan visszatérítésekből fakadó későbbi nehézségektől, a Bizottságnak átmenetileg el kellett térnie az uniós vámjogszabályoktól, az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdése által biztosított hatáskörével élve.

A jogalap indokolásának hiánya

A jogalap indokolásának hiánya

| (112) | A FESI és a Footwear Coalition kifejtette továbbá, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 296. cikkét azzal, hogy nem nyújtott megfelelő indokolást, és nem ismertette, hogy milyen jogalapon vetették ki ismételten és visszamenőleges hatállyal a vámokat, valamint tagadták meg emiatt a jelenlegi végrehajtásban érintett importőröktől a vámok visszatérítését. Ennek megfelelően a FESI és a Footwear Coalition azt állította, hogy a Bizottság megsértette az érdekelt felek hatékony jogorvoslathoz való jogát. |
| --- | --- |

(112)

A FESI és a Footwear Coalition kifejtette továbbá, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 296. cikkét azzal, hogy nem nyújtott megfelelő indokolást, és nem ismertette, hogy milyen jogalapon vetették ki ismételten és visszamenőleges hatállyal a vámokat, valamint tagadták meg emiatt a jelenlegi végrehajtásban érintett importőröktől a vámok visszatérítését. Ennek megfelelően a FESI és a Footwear Coalition azt állította, hogy a Bizottság megsértette az érdekelt felek hatékony jogorvoslathoz való jogát.

| (113) | A Bizottság megítélése szerint az általános tájékoztatóban és ebben a rendeletben foglalt kimerítő jogi indokolás megfelelően alátámasztja az utóbbiakat. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság megítélése szerint az általános tájékoztatóban és ebben a rendeletben foglalt kimerítő jogi indokolás megfelelően alátámasztja az utóbbiakat.

A jogos elvárás elve

A jogos elvárás elve

| (114) | A FESI és a Footwear Coalition kijelentette továbbá, hogy a hatályvesztett intézkedések visszamenőleges korrekciója sérti a jogos elvárás elvét. A FESI azzal érvelt, hogy először is a felek – köztük az importőrök – biztosítékokat kaptak arra vonatkozóan, hogy az intézkedések 2011. március 31-én hatályukat vesztették, és tekintettel az eredeti vizsgálat óta eltelt időre, a felek indokoltan számíthattak arra, hogy az eredeti vizsgálatot nem fogják folytatni vagy újraindítani. Ehhez hasonlóan a kínai és vietnami exportáló gyártók jogosan és indokoltan bízhattak abban, hogy a Bizottság már nem vizsgálja felül az eredeti vizsgálat során benyújtott piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeiket, abból a puszta tényből kiindulva, hogy a szóban forgó kérelmek értékelésére nem került sor az eredeti vizsgálat során alkalmazandó három hónapos határidőn belül. |
| --- | --- |

(114)

A FESI és a Footwear Coalition kijelentette továbbá, hogy a hatályvesztett intézkedések visszamenőleges korrekciója sérti a jogos elvárás elvét. A FESI azzal érvelt, hogy először is a felek – köztük az importőrök – biztosítékokat kaptak arra vonatkozóan, hogy az intézkedések 2011. március 31-én hatályukat vesztették, és tekintettel az eredeti vizsgálat óta eltelt időre, a felek indokoltan számíthattak arra, hogy az eredeti vizsgálatot nem fogják folytatni vagy újraindítani. Ehhez hasonlóan a kínai és vietnami exportáló gyártók jogosan és indokoltan bízhattak abban, hogy a Bizottság már nem vizsgálja felül az eredeti vizsgálat során benyújtott piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeiket, abból a puszta tényből kiindulva, hogy a szóban forgó kérelmek értékelésére nem került sor az eredeti vizsgálat során alkalmazandó három hónapos határidőn belül.

| (115) | Az érdekelt felek azzal kapcsolatos jogos elvárását illetően, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztették és a vizsgálat már nem fog újraindulni, a Bizottság a (104) és a (105) preabulumbekezdésre hivatkozik, amelyekben ezen állításokat részletesen tárgyalja. |
| --- | --- |

(115)

Az érdekelt felek azzal kapcsolatos jogos elvárását illetően, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztették és a vizsgálat már nem fog újraindulni, a Bizottság a (104) és a (105) preabulumbekezdésre hivatkozik, amelyekben ezen állításokat részletesen tárgyalja.

| (116) | A kínai és vietnami exportáló gyártók azon jogos elvárása tekintetében, miszerint piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeiket a Bizottság már nem vizsgálja felül, a Bizottság a fenti (100) preaumbulumbekezdésre hivatkozik, amelyben ezt a kérdést úgyszintén tárgyalta a Bíróság erre vonatkozó ítélkezési gyakorlata fényében. |
| --- | --- |

(116)

A kínai és vietnami exportáló gyártók azon jogos elvárása tekintetében, miszerint piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeiket a Bizottság már nem vizsgálja felül, a Bizottság a fenti (100) preaumbulumbekezdésre hivatkozik, amelyben ezt a kérdést úgyszintén tárgyalta a Bíróság erre vonatkozó ítélkezési gyakorlata fényében.

A megkülönböztetésmentesség elve

A megkülönböztetésmentesség elve

| (117) | A FESI és a Footwear Coalition állítása szerint a végleges dömpingellenes intézkedések visszamenőleges hatállyal történő elrendelése i. a jelenlegi végrehajtásban érintett importőröknek a – (6) preambulumbekezdésben említett – Brosmann- és Aokang-ítéletek végrehajtásában érintett importőrökkel szembeni megkülönböztetése, ugyanis az ezen ítéletek által érintett öt exportáló gyártótól származó lábbeli-behozatal után fizetett vámokat visszatérítették, valamint ii. a jelenlegi végrehajtásban érintett exportáló gyártóknak a Brosmann- és Aokang-ítéletek öt érintett exportáló gyártójával szembeni megkülönböztetése, ez utóbbiakra ugyanis nem vetettek ki semmilyen vámot a 2014/149/EU végrehajtási határozatot követően. |
| --- | --- |

(117)

A FESI és a Footwear Coalition állítása szerint a végleges dömpingellenes intézkedések visszamenőleges hatállyal történő elrendelése i. a jelenlegi végrehajtásban érintett importőröknek a – (6) preambulumbekezdésben említett – Brosmann- és Aokang-ítéletek végrehajtásában érintett importőrökkel szembeni megkülönböztetése, ugyanis az ezen ítéletek által érintett öt exportáló gyártótól származó lábbeli-behozatal után fizetett vámokat visszatérítették, valamint ii. a jelenlegi végrehajtásban érintett exportáló gyártóknak a Brosmann- és Aokang-ítéletek öt érintett exportáló gyártójával szembeni megkülönböztetése, ez utóbbiakra ugyanis nem vetettek ki semmilyen vámot a 2014/149/EU végrehajtási határozatot követően.

| (118) | A megkülönböztetéssel kapcsolatos állítás tekintetében a Bizottság mindenekelőtt emlékeztet a megkülönböztetéssel kapcsolatos – a fenti (93) preaumbulumbekezdésben ismertetett – valamennyi követelményre. |
| --- | --- |

(118)

A megkülönböztetéssel kapcsolatos állítás tekintetében a Bizottság mindenekelőtt emlékeztet a megkülönböztetéssel kapcsolatos – a fenti (93) preaumbulumbekezdésben ismertetett – valamennyi követelményre.

| (119) | Emellett megjegyzi, hogy a jelenlegi végrehajtás által érintett importőrök és a Brosmann- és Aokang-ítéletek végrehajtásában érintett importőrök között az a különbség, hogy utóbbiak úgy döntöttek, megtámadják a Törvényszéken az 1472/2006/EK rendeletet, míg az előbbiek ezt nem tették meg. |
| --- | --- |

(119)

Emellett megjegyzi, hogy a jelenlegi végrehajtás által érintett importőrök és a Brosmann- és Aokang-ítéletek végrehajtásában érintett importőrök között az a különbség, hogy utóbbiak úgy döntöttek, megtámadják a Törvényszéken az 1472/2006/EK rendeletet, míg az előbbiek ezt nem tették meg.

| (120) | Egy uniós intézmény által hozott olyan határozat, amely ellen annak címzettje az EUMSZ 263. cikkének hatodik bekezdésében rögzített időkereten belül nem nyújt be fellebbezést, jogerőssé válik vele szemben. Ez az ítélkezési gyakorlat különösen azon a megfontoláson alapul, hogy a keresetindítási határidő a jogbiztonság megőrzésére szolgál azáltal, hogy megakadályozza a joghatással rendelkező uniós jogi aktusok időben korlátlan vitatását (32). |
| --- | --- |

(120)

Egy uniós intézmény által hozott olyan határozat, amely ellen annak címzettje az EUMSZ 263. cikkének hatodik bekezdésében rögzített időkereten belül nem nyújt be fellebbezést, jogerőssé válik vele szemben. Ez az ítélkezési gyakorlat különösen azon a megfontoláson alapul, hogy a keresetindítási határidő a jogbiztonság megőrzésére szolgál azáltal, hogy megakadályozza a joghatással rendelkező uniós jogi aktusok időben korlátlan vitatását (32).

32

| (121) | Ez az uniós jogból fakadó eljárási elv szükségszerűen két csoportot hoz létre: egyrészt azokat, akik fellebbezéssel éltek valamely uniós intézkedéssel szemben, és a fellebbezés számukra kedvező eredményt hozott (mint Brosmann és a másik négy exportáló gyártó esetében), és másrészt azokat, akik nem nyújtottak be fellebbezést. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a Bizottság a két csoportot nem egyenlőképpen kezelte volna, megsértve az egyenlő bánásmód elvét. Annak elismerése, hogy valamely fél az utóbbi kategóriába tartozik, mivel azt a megfontolt döntést hozza, hogy nem támad meg egy uniós intézkedést, még nem jelent megkülönböztetést az érintett csoporttal szemben. |
| --- | --- |

(121)

Ez az uniós jogból fakadó eljárási elv szükségszerűen két csoportot hoz létre: egyrészt azokat, akik fellebbezéssel éltek valamely uniós intézkedéssel szemben, és a fellebbezés számukra kedvező eredményt hozott (mint Brosmann és a másik négy exportáló gyártó esetében), és másrészt azokat, akik nem nyújtottak be fellebbezést. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a Bizottság a két csoportot nem egyenlőképpen kezelte volna, megsértve az egyenlő bánásmód elvét. Annak elismerése, hogy valamely fél az utóbbi kategóriába tartozik, mivel azt a megfontolt döntést hozza, hogy nem támad meg egy uniós intézkedést, még nem jelent megkülönböztetést az érintett csoporttal szemben.

| (122) | Tehát valamennyi érdekelt fél mindenkor jogi védelmet élvezett az uniós bíróságok előtt. |
| --- | --- |

(122)

Tehát valamennyi érdekelt fél mindenkor jogi védelmet élvezett az uniós bíróságok előtt.

| (123) | Ami a jelenlegi vizsgálat által érintett azon exportáló gyártók állítólagos megkülönböztetését illeti, amelyekre nem vetettek ki semmilyen vámot a 2014/149/EU végrehajtási határozatot követően, meg kell jegyezni, hogy a Tanács azon helyzet konkrét körülményeinek egyértelmű figyelembevételével hozta meg határozatát, miszerint nem vet ki ismételten vámot, amely a vám ismételt kivetésére irányuló bizottsági javaslat időpontjában fennállt és különösen azon az alapon, hogy a szóban forgó dömpingellenes vámokat már visszatérítették, továbbá arra tekintettel, hogy a vámtartozásnak a szóban forgó adóssal történő eredeti közlését visszavonták a Brosmann és Aokang-ítéletek nyomán. A Tanács véleménye szerint ez a visszatérítés jogos elvárást keletkeztetett az érintett importőrök részéről. Mivel más importőrök esetében nem került sor összehasonlítható visszatérítésre, ezek helyzete nem hasonlítható össze a tanácsi határozat által érintett importőrökével. |
| --- | --- |

(123)

Ami a jelenlegi vizsgálat által érintett azon exportáló gyártók állítólagos megkülönböztetését illeti, amelyekre nem vetettek ki semmilyen vámot a 2014/149/EU végrehajtási határozatot követően, meg kell jegyezni, hogy a Tanács azon helyzet konkrét körülményeinek egyértelmű figyelembevételével hozta meg határozatát, miszerint nem vet ki ismételten vámot, amely a vám ismételt kivetésére irányuló bizottsági javaslat időpontjában fennállt és különösen azon az alapon, hogy a szóban forgó dömpingellenes vámokat már visszatérítették, továbbá arra tekintettel, hogy a vámtartozásnak a szóban forgó adóssal történő eredeti közlését visszavonták a Brosmann és Aokang-ítéletek nyomán. A Tanács véleménye szerint ez a visszatérítés jogos elvárást keletkeztetett az érintett importőrök részéről. Mivel más importőrök esetében nem került sor összehasonlítható visszatérítésre, ezek helyzete nem hasonlítható össze a tanácsi határozat által érintett importőrökével.

| (124) | Mindenesetre az a tény, miszerint a Tanács – tekintettel az adott ügy egyedi körülményeire – egy bizonyos módon történő fellépés mellett döntött, nem kötelezheti a Bizottságot arra, hogy egy másik ítéletet pontosan ugyanígy hajtson végre. |
| --- | --- |

(124)

Mindenesetre az a tény, miszerint a Tanács – tekintettel az adott ügy egyedi körülményeire – egy bizonyos módon történő fellépés mellett döntött, nem kötelezheti a Bizottságot arra, hogy egy másik ítéletet pontosan ugyanígy hajtson végre.

A Bizottság végleges dömpingellenes intézkedések elrendelésére irányuló hatásköre

A Bizottság végleges dömpingellenes intézkedések elrendelésére irányuló hatásköre

| (125) | Továbbá a FESI és a Footwear Coalition állítása szerint a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy elfogadja a jelenlegi végrehajtási gyakorlatban dömpingellenes vám visszamenőleges hatállyal történő kivetéséről szóló rendeletet, és ez a hatáskör mindenképpen a Tanácsot illeti meg. Ezt az állítást arra az érvre alapozták, miszerint ha a vizsgálatot pontosan attól a ponttól indítják újra, ahol a jogszerűtlenség jelentkezett, arra ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni, mint az eredeti vizsgálat során, amikor a Tanács végleges intézkedéseket fogadott el. Az említett felek szerint a 37/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) (más néven: I. salátarendelet) 3. cikke értelmében a közös kereskedelempolitikára vonatkozó új döntéshozatali eljárás nem alkalmazandó a szóban forgó helyzetre, mivel az I. salátarendelet hatálybalépése előtt a Bizottság i. már elfogadott egy jogi aktust (az ideiglenes rendeletet), ii. elindultak és lezárultak a 384/96/EK rendelet által előírt konzultációk és iii. a Bizottság már elfogadott egy, a végleges intézkedések elfogadásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot. Ennek alapján a felek azt a következtetést vonták le, hogy az I. salátarendelet hatálybalépését megelőző döntéshozatali eljárásokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(125)

Továbbá a FESI és a Footwear Coalition állítása szerint a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy elfogadja a jelenlegi végrehajtási gyakorlatban dömpingellenes vám visszamenőleges hatállyal történő kivetéséről szóló rendeletet, és ez a hatáskör mindenképpen a Tanácsot illeti meg. Ezt az állítást arra az érvre alapozták, miszerint ha a vizsgálatot pontosan attól a ponttól indítják újra, ahol a jogszerűtlenség jelentkezett, arra ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni, mint az eredeti vizsgálat során, amikor a Tanács végleges intézkedéseket fogadott el. Az említett felek szerint a 37/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) (más néven: I. salátarendelet) 3. cikke értelmében a közös kereskedelempolitikára vonatkozó új döntéshozatali eljárás nem alkalmazandó a szóban forgó helyzetre, mivel az I. salátarendelet hatálybalépése előtt a Bizottság i. már elfogadott egy jogi aktust (az ideiglenes rendeletet), ii. elindultak és lezárultak a 384/96/EK rendelet által előírt konzultációk és iii. a Bizottság már elfogadott egy, a végleges intézkedések elfogadásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot. Ennek alapján a felek azt a következtetést vonták le, hogy az I. salátarendelet hatálybalépését megelőző döntéshozatali eljárásokat kell alkalmazni.

33

| (126) | Az állítás mindazonáltal az eljárás megindításának időpontjára helyezi a hangsúlyt (ami valóban releváns az alaprendelet más egyéb lényeges módosításai szempontjából), figyelmen kívül hagyva azonban azt a tényt, hogy a 37/2014/EU rendelet más kritériumot alkalmaz (nevezetesen az intézkedések elfogadására irányuló eljárás megindítását). A FESI és a Footwear Coalition álláspontja ezért a 37/2014/EU rendeletben foglalt átmeneti szabály helytelen értelmezésén alapul. |
| --- | --- |

(126)

Az állítás mindazonáltal az eljárás megindításának időpontjára helyezi a hangsúlyt (ami valóban releváns az alaprendelet más egyéb lényeges módosításai szempontjából), figyelmen kívül hagyva azonban azt a tényt, hogy a 37/2014/EU rendelet más kritériumot alkalmaz (nevezetesen az intézkedések elfogadására irányuló eljárás megindítását). A FESI és a Footwear Coalition álláspontja ezért a 37/2014/EU rendeletben foglalt átmeneti szabály helytelen értelmezésén alapul.

| (127) | Ugyanis tekintettel a 37/2014/EU rendelet 3. cikkében hivatkozott „intézkedések elfogadására irányuló, megindult eljárásokra”, mely cikk megállapítja a dömpingellenes intézkedések elfogadásával kapcsolatos döntéshozatali eljárásokra vonatkozó átmeneti szabályokat, és tekintettel az „eljárás” alaprendeletben szereplő jelentésére, egy olyan vizsgálat esetében, amely a 37/2014/EU rendelet hatálybalépését megelőzően indult meg, de a Bizottság nem indította el az érintett bizottsággal való konzultációt annak érdekében, hogy az említett hatálybalépés előtt intézkedéseket fogadjon el, az új szabályok alkalmazandók a szóban forgó dömpingellenes intézkedések elfogadására irányuló eljárás tekintetében. Ugyanez a helyzet az olyan eljárások esetében, amikor a régi szabályok alapján bevezetett intézkedések felülvizsgálat tárgyát képezik, vagy az olyan intézkedések esetében, amikor a régi szabályok alapján ideiglenes vámot vezettek be, de a végleges intézkedések elfogadására irányuló eljárás a 37/2014/EU rendelet hatálybalépésének időpontjában még nem indult el. Más szóval a 37/2014/EU rendelet egy adott „elfogadási eljárásra” alkalmazandó, és nem pedig egy adott vizsgálat vagy akár eljárás teljes időtartamára. |
| --- | --- |

(127)

Ugyanis tekintettel a 37/2014/EU rendelet 3. cikkében hivatkozott „intézkedések elfogadására irányuló, megindult eljárásokra”, mely cikk megállapítja a dömpingellenes intézkedések elfogadásával kapcsolatos döntéshozatali eljárásokra vonatkozó átmeneti szabályokat, és tekintettel az „eljárás” alaprendeletben szereplő jelentésére, egy olyan vizsgálat esetében, amely a 37/2014/EU rendelet hatálybalépését megelőzően indult meg, de a Bizottság nem indította el az érintett bizottsággal való konzultációt annak érdekében, hogy az említett hatálybalépés előtt intézkedéseket fogadjon el, az új szabályok alkalmazandók a szóban forgó dömpingellenes intézkedések elfogadására irányuló eljárás tekintetében. Ugyanez a helyzet az olyan eljárások esetében, amikor a régi szabályok alapján bevezetett intézkedések felülvizsgálat tárgyát képezik, vagy az olyan intézkedések esetében, amikor a régi szabályok alapján ideiglenes vámot vezettek be, de a végleges intézkedések elfogadására irányuló eljárás a 37/2014/EU rendelet hatálybalépésének időpontjában még nem indult el. Más szóval a 37/2014/EU rendelet egy adott „elfogadási eljárásra” alkalmazandó, és nem pedig egy adott vizsgálat vagy akár eljárás teljes időtartamára.

intézkedések elfogadására irányuló, megindult eljárásokra

elfogadási eljárásra

| (128) | Következésképpen az I. salátarendelet által bevezetett döntéshozatali eljárás alkalmazása volt a helyes. |
| --- | --- |

(128)

Következésképpen az I. salátarendelet által bevezetett döntéshozatali eljárás alkalmazása volt a helyes.

| (129) | A Cortina először is azt állította, hogy a Bizottságnak nincs jogalapja vizsgálni az exportáló gyártók eredeti vizsgálat keretében benyújtott piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeit. A Cortina érvként arra hivatkozott, hogy az intézkedések 2011. március 31-i hatályvesztésével lezárult eljárást nem érvénytelenítette a C-659/13. sz. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet, és így az eljárás nem indítható újra. |
| --- | --- |

(129)

A Cortina először is azt állította, hogy a Bizottságnak nincs jogalapja vizsgálni az exportáló gyártók eredeti vizsgálat keretében benyújtott piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeit. A Cortina érvként arra hivatkozott, hogy az intézkedések 2011. március 31-i hatályvesztésével lezárult eljárást nem érvénytelenítette a C-659/13. sz. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet, és így az eljárás nem indítható újra.

| (130) | Ezen észrevételre válaszul a Bizottság a fenti (104) és (105) preambulumbekezdésben kifejtett magyarázatra hivatkozik. |
| --- | --- |

(130)

Ezen észrevételre válaszul a Bizottság a fenti (104) és (105) preambulumbekezdésben kifejtett magyarázatra hivatkozik.

| (131) | Másodsorban, a Cortina szerint a jelenlegi eljárás sérti az alaprendelet 10. cikkében foglalt, a visszaható hatály tilalmának és a jogbiztonság elvét. |
| --- | --- |

(131)

Másodsorban, a Cortina szerint a jelenlegi eljárás sérti az alaprendelet 10. cikkében foglalt, a visszaható hatály tilalmának és a jogbiztonság elvét.

| (132) | Ami az alaprendelet 10. cikkén és a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkén alapuló visszamenőleges hatállyal kapcsolatos állítást illeti, az alaprendelet 10. cikkének (1) bekezdése – amely a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikke (1) bekezdésének szövegét követi – kiköti, hogy ideiglenes intézkedéseket és végleges dömpingellenes vámot csak azokra a termékekre lehet alkalmazni, amelyek, az esettől függően, az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése vagy 9. cikkének (4) bekezdése szerint hozott határozat hatálybalépése után kerülnek szabad forgalomba. A jelenlegi ügy kapcsán a szóban forgó dömpingellenes vámok kizárólag azokra a termékekre alkalmazandók, amelyek az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése, illetve 9. cikkének (4) bekezdése szerint hozott ideiglenes és vitatott (végleges) rendelet hatálybalépése után kerültek szabad forgalomba. Az alaprendelet 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a visszamenőleges hatály azonban csak olyan helyzetre vonatkozik, amelyben az árut az intézkedések bevezetése előtt hozták szabad forgalomba, mint ahogyan kiderül az említett rendelkezés szövegéből és az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében előírt kivételből. |
| --- | --- |

(132)

Ami az alaprendelet 10. cikkén és a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkén alapuló visszamenőleges hatállyal kapcsolatos állítást illeti, az alaprendelet 10. cikkének (1) bekezdése – amely a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikke (1) bekezdésének szövegét követi – kiköti, hogy ideiglenes intézkedéseket és végleges dömpingellenes vámot csak azokra a termékekre lehet alkalmazni, amelyek, az esettől függően, az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése vagy 9. cikkének (4) bekezdése szerint hozott határozat hatálybalépése után kerülnek szabad forgalomba. A jelenlegi ügy kapcsán a szóban forgó dömpingellenes vámok kizárólag azokra a termékekre alkalmazandók, amelyek az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése, illetve 9. cikkének (4) bekezdése szerint hozott ideiglenes és vitatott (végleges) rendelet hatálybalépése után kerültek szabad forgalomba. Az alaprendelet 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a visszamenőleges hatály azonban csak olyan helyzetre vonatkozik, amelyben az árut az intézkedések bevezetése előtt hozták szabad forgalomba, mint ahogyan kiderül az említett rendelkezés szövegéből és az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében előírt kivételből.

| (133) | A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a jelenlegi esetben nincs szó visszaható hatály elvének megsértéséről, és nem forog fenn a jogbiztonság és jogos elvárás megsértése. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a jelenlegi esetben nincs szó visszaható hatály elvének megsértéséről, és nem forog fenn a jogbiztonság és jogos elvárás megsértése.

| (134) | Ami a visszaható hatályt illeti, a Bíróság ítélkezési gyakorlata – annak értékelésekor, hogy egy intézkedés visszamenőleges hatályú-e – különbséget tesz egy új szabálynak már véglegessé vált helyzetre (más néven „hatálybalépése előtt létrejött” vagy „véglegesnek minősülő jogi” helyzetre) történő alkalmazása (34), és az új szabály hatálybalépése előtt létrejött, de még nem végleges helyzetre (más néven „ideiglenes helyzetre”) történő alkalmazása (35) között. |
| --- | --- |

(134)

Ami a visszaható hatályt illeti, a Bíróság ítélkezési gyakorlata – annak értékelésekor, hogy egy intézkedés visszamenőleges hatályú-e – különbséget tesz egy új szabálynak már véglegessé vált helyzetre (más néven „hatálybalépése előtt létrejött” vagy „véglegesnek minősülő jogi” helyzetre) történő alkalmazása (34), és az új szabály hatálybalépése előtt létrejött, de még nem végleges helyzetre (más néven „ideiglenes helyzetre”) történő alkalmazása (35) között.

34

35

| (135) | A jelenlegi ügyben az érintett termékek 1472/2006/EK rendelet alkalmazási időszaka alatti behozatalainak helyzete nem vált véglegessé, mivel a vitatott rendelet megsemmisítése miatt a rájuk alkalmazandó dömpingellenes vám végleges megállapítására még nem került sor. Másfelől, a lábbeli-importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítés (36) és az ideiglenes rendelet közzétételével értesítették arról, hogy sor kerülhet ilyen jellegű vámok kivetésére. Az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata szerint a gazdasági szereplőknek csak az után keletkezhet jogos elvárása, hogy véglegessé válik az intézmények által elfogadott, az igazgatási eljárást lezáró aktus (37). |
| --- | --- |

(135)

A jelenlegi ügyben az érintett termékek 1472/2006/EK rendelet alkalmazási időszaka alatti behozatalainak helyzete nem vált véglegessé, mivel a vitatott rendelet megsemmisítése miatt a rájuk alkalmazandó dömpingellenes vám végleges megállapítására még nem került sor. Másfelől, a lábbeli-importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítés (36) és az ideiglenes rendelet közzétételével értesítették arról, hogy sor kerülhet ilyen jellegű vámok kivetésére. Az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata szerint a gazdasági szereplőknek csak az után keletkezhet jogos elvárása, hogy véglegessé válik az intézmények által elfogadott, az igazgatási eljárást lezáró aktus (37).

36

37

| (136) | E rendelet azonnali alkalmazást ír elő a folyamatban lévő helyzet jövőbeli hatásaira: a lábbelikre vonatkozó vámokat a nemzeti vámhatóságok kivetették. A visszatérítések iránti kérelmek – amelyekről még nem született végleges döntés – azt eredményezik, hogy a helyzet még folyamatban lévő helyzetnek minősül. E rendelet az említett behozatalra alkalmazandó vámtételt határozza meg, és így egy még folyamatban lévő helyzet jövőbeli hatásait szabályozza. |
| --- | --- |

(136)

E rendelet azonnali alkalmazást ír elő a folyamatban lévő helyzet jövőbeli hatásaira: a lábbelikre vonatkozó vámokat a nemzeti vámhatóságok kivetették. A visszatérítések iránti kérelmek – amelyekről még nem született végleges döntés – azt eredményezik, hogy a helyzet még folyamatban lévő helyzetnek minősül. E rendelet az említett behozatalra alkalmazandó vámtételt határozza meg, és így egy még folyamatban lévő helyzet jövőbeli hatásait szabályozza.

| (137) | Mindenesetre még ha fenn is állna az uniós jog értelmében visszamenőleges hatály (mint ahogyan nem áll fenn), az ilyen visszamenőleges hatály az alábbi okból indokolt lenne: |
| --- | --- |

(137)

Mindenesetre még ha fenn is állna az uniós jog értelmében visszamenőleges hatály (mint ahogyan nem áll fenn), az ilyen visszamenőleges hatály az alábbi okból indokolt lenne:

| (138) | A hatálybalépés előtt létrejött helyzetekre alkalmazhatók az uniós jogrendben szereplő anyagi jogi szabályok, amennyiben azok szövegéből, céljából és rendszertani elhelyezkedéséből az ilyen értelmezés világosan következik (38). A C-337/88. sz. Società agricola fattoria alimantare (SAFA) ügyben a Bíróság kimondta: „jóllehet a jogbiztonság elve általában nem teszi lehetővé, hogy valamely közösségi aktus időbeli hatályának kezdő időpontját az aktus megjelenése előtti időpontban állapítsa meg, kivételesen ettől eltérő megoldás is lehetséges, ha azt közérdekű cél követeli meg, és ha az érdekeltek jogos elvárását megfelelően tiszteletben tartják” (39). |
| --- | --- |

(138)

A hatálybalépés előtt létrejött helyzetekre alkalmazhatók az uniós jogrendben szereplő anyagi jogi szabályok, amennyiben azok szövegéből, céljából és rendszertani elhelyezkedéséből az ilyen értelmezés világosan következik (38). A C-337/88. sz. Società agricola fattoria alimantare (SAFA) ügyben a Bíróság kimondta: „jóllehet a jogbiztonság elve általában nem teszi lehetővé, hogy valamely közösségi aktus időbeli hatályának kezdő időpontját az aktus megjelenése előtti időpontban állapítsa meg, kivételesen ettől eltérő megoldás is lehetséges, ha azt közérdekű cél követeli meg, és ha az érdekeltek jogos elvárását megfelelően tiszteletben tartják” (39).

38

jóllehet a jogbiztonság elve általában nem teszi lehetővé, hogy valamely közösségi aktus időbeli hatályának kezdő időpontját az aktus megjelenése előtti időpontban állapítsa meg, kivételesen ettől eltérő megoldás is lehetséges, ha azt közérdekű cél követeli meg, és ha az érdekeltek jogos elvárását megfelelően tiszteletben tartják

39

| (139) | Jelen esetben a cél a Bizottságnak az EUMSZ 266. cikkéből eredő kötelezettségének teljesítése. Minthogy a (12) preambulumbekezdésben hivatkozott ítéletekben a Bíróság kizárólag az alkalmazandó vámtétel meghatározásával kapcsolatban állapított meg jogellenességet, az intézkedések bevezetésével (vagyis a dömping és az okozott kár fennállására, az ok-okozati összefüggésre, illetve az uniós érdekre vonatkozó megállapításokkal) kapcsolatban pedig nem, az érintett exportáló gyártóknak nem keletkezhetett jogos elvárása a tekintetben, hogy nem fog sor kerülni végleges dömpingellenes intézkedések bevezetésére. Következésképpen az intézkedések szóban forgó bevezetése, még akkor is, ha az visszamenőleges hatályú lenne (mint ahogy nem az), nem tekinthető a jogos elvárások megsértésének. |
| --- | --- |

(139)

Jelen esetben a cél a Bizottságnak az EUMSZ 266. cikkéből eredő kötelezettségének teljesítése. Minthogy a (12) preambulumbekezdésben hivatkozott ítéletekben a Bíróság kizárólag az alkalmazandó vámtétel meghatározásával kapcsolatban állapított meg jogellenességet, az intézkedések bevezetésével (vagyis a dömping és az okozott kár fennállására, az ok-okozati összefüggésre, illetve az uniós érdekre vonatkozó megállapításokkal) kapcsolatban pedig nem, az érintett exportáló gyártóknak nem keletkezhetett jogos elvárása a tekintetben, hogy nem fog sor kerülni végleges dömpingellenes intézkedések bevezetésére. Következésképpen az intézkedések szóban forgó bevezetése, még akkor is, ha az visszamenőleges hatályú lenne (mint ahogy nem az), nem tekinthető a jogos elvárások megsértésének.

| (140) | Harmadsorban, a Cortina azt állította, hogy téves a Bizottság azon – a (46) preambulumbekezdésben szereplő – megállapítása, miszerint a Bíróság az egyes lábbelik bizonyos kínai és vietnami exportáló gyártóktól érkező kivitele tekintetében semmisítette meg a vitatott rendeletet és az 1294/2009/EU végrehajtási rendeletet, mivel a C-659/13. sz. és C-34/14. sz. ügyekben hozott ítélet az 1472/2006/EK rendeletet és az 1294/2009 végrehajtási rendeletet erga omnes hatállyal, nem pedig a tizenkilenc érintett exportáló gyártó tekintetében semmisítette meg. A Cortina szerint, ha a Bizottság kizárólag a tizenkilenc érintett exportáló gyártótól érkező behozatalra vetne ki ismét dömpingellenes vámot, a C-659/13. és C-34/14. sz., C & J Clark International Limited and Puma SE egyesített ügyekben hozott bírósági ítélettel ugyancsak érintett többi exportáló gyártótól érkező behozatalra pedig nem, az indokolatlan megkülönböztetést jelentene e többi exportáló gyártó behozatalával szemben, amellett, hogy az EUMSZ 266. cikkét is sértené. |
| --- | --- |

(140)

Harmadsorban, a Cortina azt állította, hogy téves a Bizottság azon – a (46) preambulumbekezdésben szereplő – megállapítása, miszerint a Bíróság az egyes lábbelik bizonyos kínai és vietnami exportáló gyártóktól érkező kivitele tekintetében semmisítette meg a vitatott rendeletet és az 1294/2009/EU végrehajtási rendeletet, mivel a C-659/13. sz. és C-34/14. sz. ügyekben hozott ítélet az 1472/2006/EK rendeletet és az 1294/2009 végrehajtási rendeletet erga omnes hatállyal, nem pedig a tizenkilenc érintett exportáló gyártó tekintetében semmisítette meg. A Cortina szerint, ha a Bizottság kizárólag a tizenkilenc érintett exportáló gyártótól érkező behozatalra vetne ki ismét dömpingellenes vámot, a C-659/13. és C-34/14. sz., C & J Clark International Limited and Puma SE egyesített ügyekben hozott bírósági ítélettel ugyancsak érintett többi exportáló gyártótól érkező behozatalra pedig nem, az indokolatlan megkülönböztetést jelentene e többi exportáló gyártó behozatalával szemben, amellett, hogy az EUMSZ 266. cikkét is sértené.

C & J Clark International Limited and Puma SE

| (141) | A C-659/13. és C-34/14. sz., C & J Clark International Limited and Puma SE egyesített ügyekben hozott bírósági ítélettel érintett többi exportáló gyártó behozatalával szembeni megkülönböztető bánásmódra vonatkozó állítást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az e rendelettel érintett exportáló gyártók, továbbá egyes importőrök jogvédelemben részesülnek az uniós bíróságok előtt e rendelettel szemben. Más importőrök a nemzeti bíróságok és igazságszolgáltatási fórumok előtt élveznek ilyen védelmet, amelyek a rendes uniós jog bíráiként lépnek fel. |
| --- | --- |

(141)

A C-659/13. és C-34/14. sz., C & J Clark International Limited and Puma SE egyesített ügyekben hozott bírósági ítélettel érintett többi exportáló gyártó behozatalával szembeni megkülönböztető bánásmódra vonatkozó állítást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az e rendelettel érintett exportáló gyártók, továbbá egyes importőrök jogvédelemben részesülnek az uniós bíróságok előtt e rendelettel szemben. Más importőrök a nemzeti bíróságok és igazságszolgáltatási fórumok előtt élveznek ilyen védelmet, amelyek a rendes uniós jog bíráiként lépnek fel.

C & J Clark International Limited and Puma SE

| (142) | Ahogy azt a (21) preambulumbekezdés is megemlíti, a Bizottság a C-659/13. és C-34/14. sz., C & J Clark International Limited and Puma SE egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtására tekintettel fogadta el az (EU) 2016/223 végrehajtási rendeletet. Az említett rendelet 1. cikkében a Bizottság utasította a nemzeti vámhatóságokat az összes olyan importőri kérelem továbbítására, amelyet a Kínából és Vietnamból származó lábbelik behozatala után fizetett végleges dömpingellenes vámok visszatérítésére vonatkozóan nyújtottak be a Közösségi Vámkódex 236. cikke, valamint azon tény alapján, hogy mintába fel nem vett exportáló gyártó piacgazdasági elbánást vagy egyéni elbánást kérelmezett az eredeti vizsgálat során. A Bizottság értékelni fogja a vonatkozó, piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránt benyújtott kérelmet, és ismét kiveti a megfelelő vámtételt. A nemzeti vámhatóságok ez alapján hoznak a későbbiekben határozatot a dömpingellenes vámok visszatérítésére és elengedésére irányuló kérelemről. |
| --- | --- |

(142)

Ahogy azt a (21) preambulumbekezdés is megemlíti, a Bizottság a C-659/13. és C-34/14. sz., C & J Clark International Limited and Puma SE egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtására tekintettel fogadta el az (EU) 2016/223 végrehajtási rendeletet. Az említett rendelet 1. cikkében a Bizottság utasította a nemzeti vámhatóságokat az összes olyan importőri kérelem továbbítására, amelyet a Kínából és Vietnamból származó lábbelik behozatala után fizetett végleges dömpingellenes vámok visszatérítésére vonatkozóan nyújtottak be a Közösségi Vámkódex 236. cikke, valamint azon tény alapján, hogy mintába fel nem vett exportáló gyártó piacgazdasági elbánást vagy egyéni elbánást kérelmezett az eredeti vizsgálat során. A Bizottság értékelni fogja a vonatkozó, piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránt benyújtott kérelmet, és ismét kiveti a megfelelő vámtételt. A nemzeti vámhatóságok ez alapján hoznak a későbbiekben határozatot a dömpingellenes vámok visszatérítésére és elengedésére irányuló kérelemről.

C & J Clark International Limited and Puma SE

| (143) | A Bizottság tehát minden olyan lábbelibehozatal esetében, amely megfelel a fenti kritériumoknak, meg fogja vizsgálni a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket, valamint a módosítás előtti alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában és 9. cikkének (5) bekezdésében megállapított objektív kritériumok alapján ismételten ki fog vetni dömpingellenes vámokat. Következésképpen a mintába fel nem vett összes többi kínai és vietnami exportáló gyártó, továbbá importőreik az (EU) 2016/223 végrehajtási rendeletben meghatározott eljárás értelmében ugyanilyen elbánásban részesülnek majd egy későbbi szakaszban. A piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek értékelésére kizárólag abban az esetben nem fog sor kerülni, ha nincs folyamatban nemzeti eljárás, hiszen annak így nem lenne semmilyen gyakorlati haszna. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság tehát minden olyan lábbelibehozatal esetében, amely megfelel a fenti kritériumoknak, meg fogja vizsgálni a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket, valamint a módosítás előtti alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában és 9. cikkének (5) bekezdésében megállapított objektív kritériumok alapján ismételten ki fog vetni dömpingellenes vámokat. Következésképpen a mintába fel nem vett összes többi kínai és vietnami exportáló gyártó, továbbá importőreik az (EU) 2016/223 végrehajtási rendeletben meghatározott eljárás értelmében ugyanilyen elbánásban részesülnek majd egy későbbi szakaszban. A piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek értékelésére kizárólag abban az esetben nem fog sor kerülni, ha nincs folyamatban nemzeti eljárás, hiszen annak így nem lenne semmilyen gyakorlati haszna.

| (144) | Negyedsorban, a Cortina állítása szerint annak alapján, hogy a Brosmann- és Aokang-ítéleteket követően nem vetettek ki ismételten dömpingellenes vámokat, diszkriminatív lenne, ha a tizenkilenc érintett exportáló gyártóra ismételten kivetnének dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(144)

Negyedsorban, a Cortina állítása szerint annak alapján, hogy a Brosmann- és Aokang-ítéleteket követően nem vetettek ki ismételten dömpingellenes vámokat, diszkriminatív lenne, ha a tizenkilenc érintett exportáló gyártóra ismételten kivetnének dömpingellenes vámot.

| (145) | Ez az állítás nem megalapozott. A Brosmanntól, illetve a C-247/10. P. sz. és a C-249/10. P. sz. ügyekben hozott ítélettel érintett másik négy exportáló gyártótól importáló importőrök más ténybeli és jogi helyzetben vannak, mivel exportáló gyártóik úgy határoztak, hogy megtámadják a vitatott rendeletet, és mivel a rájuk vonatkozó vámokat részükre visszatérítették, és így a Közösségi Vámkódex 221. cikkének (3) bekezdése szerinti védelem alatt állnak. Mások tekintetében nem került sor ilyen megkérdőjelezésre és visszatérítésre. E tekintetben lásd a fenti (118) és (122) preambulumbekezdést is. |
| --- | --- |

(145)

Ez az állítás nem megalapozott. A Brosmanntól, illetve a C-247/10. P. sz. és a C-249/10. P. sz. ügyekben hozott ítélettel érintett másik négy exportáló gyártótól importáló importőrök más ténybeli és jogi helyzetben vannak, mivel exportáló gyártóik úgy határoztak, hogy megtámadják a vitatott rendeletet, és mivel a rájuk vonatkozó vámokat részükre visszatérítették, és így a Közösségi Vámkódex 221. cikkének (3) bekezdése szerinti védelem alatt állnak. Mások tekintetében nem került sor ilyen megkérdőjelezésre és visszatérítésre. E tekintetben lásd a fenti (118) és (122) preambulumbekezdést is.

| (146) | Ötödsorban, a Cortina állítása szerint e vizsgálat számos eljárási szabálytalanságot eredményezett. Legfőbb érvként arra hivatkozott, hogy az érintett exportáló gyártók immár nem feltétlenül tudnak érdemi észrevételeket tenni, vagy további bizonyítékokkal szolgálni az évekkel ezelőtt benyújtott piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik alátámasztására. Így például előfordulhat, hogy a vállalatok már nem is léteznek, vagy hogy a releváns dokumentumok immár nem állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(146)

Ötödsorban, a Cortina állítása szerint e vizsgálat számos eljárási szabálytalanságot eredményezett. Legfőbb érvként arra hivatkozott, hogy az érintett exportáló gyártók immár nem feltétlenül tudnak érdemi észrevételeket tenni, vagy további bizonyítékokkal szolgálni az évekkel ezelőtt benyújtott piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik alátámasztására. Így például előfordulhat, hogy a vállalatok már nem is léteznek, vagy hogy a releváns dokumentumok immár nem állnak rendelkezésre.

| (147) | A Cortina emellett azzal is érvelt, hogy a Bizottság intézkedései – szemben az eredeti vizsgálatkori helyzettel – de facto és de jure kizárólag az importőröket érintik, márpedig azoknak semmilyen lehetőségük nincs érdemi hozzászólásokra, illetve kötelezni beszállítóikat a Bizottsággal való együttműködésre. |
| --- | --- |

(147)

A Cortina emellett azzal is érvelt, hogy a Bizottság intézkedései – szemben az eredeti vizsgálatkori helyzettel – de facto és de jure kizárólag az importőröket érintik, márpedig azoknak semmilyen lehetőségük nincs érdemi hozzászólásokra, illetve kötelezni beszállítóikat a Bizottsággal való együttműködésre.

| (148) | A Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet nem írja kötelezettségként elő a Bizottság számára, hogy lehetőséget kell biztosítania a piacgazdasági elbánást/egyéni elbánást kérelmező exportáló vállalatoknak a hiányzó tényadatok pótlására. Emlékeztetni kell arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a bizonyítási teher az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást/egyéni elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ezzel összefüggésben a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése előírja, hogy az e gyártó által benyújtott kérelemnek elegendő, az említett rendelkezésben meghatározott bizonyítékkal kell szolgálnia arról, hogy a gyártó piacgazdasági feltételek alapján működik. Ennek megfelelően, ahogy azt a bírósági ítéletek is kimondják a Brosmann- és Aokang-ügyekben, nem az intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy a gyártó nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. A Bizottságnak ellenben mérlegelnie kell, hogy az érintett gyártó által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése által a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás megadása tekintetében előírt kritériumok teljesülnek (lásd a fenti (44) preambulumbekezdést). A meghallgatáshoz való jog az említett tények értékelésére vonatkozik, a hiányos információk pótlására viszont nem terjed ki. Ha nem így lenne, akkor az exportáló gyártó bármeddig elnyújthatná az értékelést azzal, hogy részletekben szolgáltat információt. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet nem írja kötelezettségként elő a Bizottság számára, hogy lehetőséget kell biztosítania a piacgazdasági elbánást/egyéni elbánást kérelmező exportáló vállalatoknak a hiányzó tényadatok pótlására. Emlékeztetni kell arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a bizonyítási teher az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást/egyéni elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ezzel összefüggésben a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése előírja, hogy az e gyártó által benyújtott kérelemnek elegendő, az említett rendelkezésben meghatározott bizonyítékkal kell szolgálnia arról, hogy a gyártó piacgazdasági feltételek alapján működik. Ennek megfelelően, ahogy azt a bírósági ítéletek is kimondják a Brosmann- és Aokang-ügyekben, nem az intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy a gyártó nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. A Bizottságnak ellenben mérlegelnie kell, hogy az érintett gyártó által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése által a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás megadása tekintetében előírt kritériumok teljesülnek (lásd a fenti (44) preambulumbekezdést). A meghallgatáshoz való jog az említett tények értékelésére vonatkozik, a hiányos információk pótlására viszont nem terjed ki. Ha nem így lenne, akkor az exportáló gyártó bármeddig elnyújthatná az értékelést azzal, hogy részletekben szolgáltat információt.

| (149) | Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság nem köteles felkérni az exportáló gyártókat piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik kiegészítésére. Az előző preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az exportáló gyártó által benyújtott információkra támaszkodva végezheti el az értékelését. Az érintett exportáló gyártók ugyanakkor nem vitatták a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik bizottsági értékelését, és azt sem jelezték, hogy mely dokumentumok vagy személyek nem állnak jelenleg már a rendelkezésükre. Az állítás tehát annyira elvont, hogy az intézmények nem vehetik figyelembe az említett nehézségeket a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelésekor. Ezt az érvet a Bizottság elutasítja, mivel egyfelől feltevésen alapul, másfelől pedig nem határozták meg pontosan, hogy mely dokumentumok és személyek nem állnak immár rendelkezésre, illetve azt sem, hogy e dokumentumok és személyek milyen jelentőséggel bírnak a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelése szempontjából. |
| --- | --- |

(149)

Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság nem köteles felkérni az exportáló gyártókat piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik kiegészítésére. Az előző preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az exportáló gyártó által benyújtott információkra támaszkodva végezheti el az értékelését. Az érintett exportáló gyártók ugyanakkor nem vitatták a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik bizottsági értékelését, és azt sem jelezték, hogy mely dokumentumok vagy személyek nem állnak jelenleg már a rendelkezésükre. Az állítás tehát annyira elvont, hogy az intézmények nem vehetik figyelembe az említett nehézségeket a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelésekor. Ezt az érvet a Bizottság elutasítja, mivel egyfelől feltevésen alapul, másfelől pedig nem határozták meg pontosan, hogy mely dokumentumok és személyek nem állnak immár rendelkezésre, illetve azt sem, hogy e dokumentumok és személyek milyen jelentőséggel bírnak a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelése szempontjából.

| (150) | Azon állítással összefüggésben, miszerint egy importőrnek nincs lehetősége érdemi hozzászólásokra, a Bizottság a következőkre hívja fel a figyelmet: először is, az importőröket nem illeti meg a védelemhez való jog, mivel a dömpingellenes intézkedés nem ellenük, hanem az exportáló gyártók ellen irányul. Másodszor: az importőrök számára adott volt a lehetőség, hogy e kérdés kapcsán a vitatott rendelet elfogadását megelőző igazgatási eljárás keretében megtegyék észrevételeiket. Harmadszor: amennyiben az importőrök úgy vélik, hogy e tekintetben szabálytalanság történt, akkor ahhoz, hogy a szükséges dokumentáció rendelkezésre álljon, beszállítóikkal rögzíteniük kell az erre vonatkozó szerződéses feltételeket. Ezt az állítást ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(150)

Azon állítással összefüggésben, miszerint egy importőrnek nincs lehetősége érdemi hozzászólásokra, a Bizottság a következőkre hívja fel a figyelmet: először is, az importőröket nem illeti meg a védelemhez való jog, mivel a dömpingellenes intézkedés nem ellenük, hanem az exportáló gyártók ellen irányul. Másodszor: az importőrök számára adott volt a lehetőség, hogy e kérdés kapcsán a vitatott rendelet elfogadását megelőző igazgatási eljárás keretében megtegyék észrevételeiket. Harmadszor: amennyiben az importőrök úgy vélik, hogy e tekintetben szabálytalanság történt, akkor ahhoz, hogy a szükséges dokumentáció rendelkezésre álljon, beszállítóikkal rögzíteniük kell az erre vonatkozó szerződéses feltételeket. Ezt az állítást ezért el kell utasítani.

| (151) | Hatodsorban, a Cortina szerint a Bizottság elmulasztotta megvizsgálni, hogy az uniós érdekkel összhangban áll-e a dömpingellenes vámok kivetése, és azzal érvelt, hogy az intézkedések ellentétesek az uniós érdekkel, mivel i. az intézkedésekkel már akkor elérték a kívánt hatást, amikor azok első alkalommal bevezetésre kerültek; ii. az intézkedések nem járnak további hozadékkal az uniós gazdasági ágazat szempontjából; iii. az intézkedések az exportáló gyártókra nincsenek hatással és iv. az intézkedések komoly költségterhet rónak az unióbeli importőrökre. |
| --- | --- |

(151)

Hatodsorban, a Cortina szerint a Bizottság elmulasztotta megvizsgálni, hogy az uniós érdekkel összhangban áll-e a dömpingellenes vámok kivetése, és azzal érvelt, hogy az intézkedések ellentétesek az uniós érdekkel, mivel i. az intézkedésekkel már akkor elérték a kívánt hatást, amikor azok első alkalommal bevezetésre kerültek; ii. az intézkedések nem járnak további hozadékkal az uniós gazdasági ágazat szempontjából; iii. az intézkedések az exportáló gyártókra nincsenek hatással és iv. az intézkedések komoly költségterhet rónak az unióbeli importőrökre.

| (152) | A jelenlegi ügy kizárólag a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmekre vonatkozik, mert ez az egyetlen olyan pont, amellyel kapcsolatban az uniós bíróságok jogi tévedést állapítottak meg. Az uniós érdek szempontjából az 1472/2006/EK rendeletben szereplő értékelés továbbra is teljeskörűen érvényes. A jelenlegi intézkedést ráadásul az uniós pénzügyi érdekek védelme indokolja. |
| --- | --- |

(152)

A jelenlegi ügy kizárólag a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmekre vonatkozik, mert ez az egyetlen olyan pont, amellyel kapcsolatban az uniós bíróságok jogi tévedést állapítottak meg. Az uniós érdek szempontjából az 1472/2006/EK rendeletben szereplő értékelés továbbra is teljeskörűen érvényes. A jelenlegi intézkedést ráadásul az uniós pénzügyi érdekek védelme indokolja.

| (153) | Hetedsorban, a Cortina azt állította, hogy a dömpingellenes vám – amennyiben az ismételten kivetésre kerül – már nem beszedhető, mert a Közösségi Vámkódex 221. cikkének (3) bekezdése (jelenleg az Uniós Vámkódex 103. cikkének (1) bekezdése) szerinti elévülési idő lejárt. A Cortina szerint ez a helyzet azt jelentené, hogy a Bizottság visszaél hatáskörével. |
| --- | --- |

(153)

Hetedsorban, a Cortina azt állította, hogy a dömpingellenes vám – amennyiben az ismételten kivetésre kerül – már nem beszedhető, mert a Közösségi Vámkódex 221. cikkének (3) bekezdése (jelenleg az Uniós Vámkódex 103. cikkének (1) bekezdése) szerinti elévülési idő lejárt. A Cortina szerint ez a helyzet azt jelentené, hogy a Bizottság visszaél hatáskörével.

| (154) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Közösségi Vámkódex 221. cikkének (3) bekezdésével/az Uniós Vámkódex 103. cikkének (1) bekezdésével összhangban az elévülési idő nem alkalmazandó, ha a Közösségi Vámkódex 243. cikke/az Uniós Vámkódex 44. cikkének (2) bekezdése szerinti jogorvoslati kérelmet nyújtanak be, ahogyan az a jelenlegi, a Közösségi Vámkódex 236. cikkén/az Uniós Vámkódex 119. cikkén alapuló jogorvoslati kérelemre vonatkozó ügyek mindegyikében történt. Az Uniós Vámkódex 103. cikkének (3) bekezdése értelmében és az ugyanezen rendelet 44. cikkének (2) bekezdésben foglalt pontosítások szerint benyújtott jogorvoslati kérelem kiterjed a vámot kivető nemzeti vámhatóságok által hozott döntés eredeti megtámadásától a nemzeti bíróság végső ítéletéig, ideértve adott esetben az előzetes döntéshozatalra utalást is. Következésképpen a három hónapos határidőt a jogorvoslati kérelem nyilvántartásba vételének időpontjában felfüggesztik. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Közösségi Vámkódex 221. cikkének (3) bekezdésével/az Uniós Vámkódex 103. cikkének (1) bekezdésével összhangban az elévülési idő nem alkalmazandó, ha a Közösségi Vámkódex 243. cikke/az Uniós Vámkódex 44. cikkének (2) bekezdése szerinti jogorvoslati kérelmet nyújtanak be, ahogyan az a jelenlegi, a Közösségi Vámkódex 236. cikkén/az Uniós Vámkódex 119. cikkén alapuló jogorvoslati kérelemre vonatkozó ügyek mindegyikében történt. Az Uniós Vámkódex 103. cikkének (3) bekezdése értelmében és az ugyanezen rendelet 44. cikkének (2) bekezdésben foglalt pontosítások szerint benyújtott jogorvoslati kérelem kiterjed a vámot kivető nemzeti vámhatóságok által hozott döntés eredeti megtámadásától a nemzeti bíróság végső ítéletéig, ideértve adott esetben az előzetes döntéshozatalra utalást is. Következésképpen a három hónapos határidőt a jogorvoslati kérelem nyilvántartásba vételének időpontjában felfüggesztik.

| (155) | Végül a Cortina azt állította, hogy a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15a. pontja ii. alpontjának 2016. december 11-i hatályvesztését követően a Bizottság már nem hivatkozhat a kínai exportőrökre vonatkozó rendes érték meghatározásához az eredeti vizsgálat során alkalmazott módszertanra (nevezetesen az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti „analóg ország” módszerre). |
| --- | --- |

(155)

Végül a Cortina azt állította, hogy a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15a. pontja ii. alpontjának 2016. december 11-i hatályvesztését követően a Bizottság már nem hivatkozhat a kínai exportőrökre vonatkozó rendes érték meghatározásához az eredeti vizsgálat során alkalmazott módszertanra (nevezetesen az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti „analóg ország” módszerre).

| (156) | A vitatott rendeletet 2006-ban fogadták el. Az erre az eljárásra alkalmazandó vonatkozó jogszabály az (EU) 2016/1036 rendelet. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(156)

A vitatott rendeletet 2006-ban fogadták el. Az erre az eljárásra alkalmazandó vonatkozó jogszabály az (EU) 2016/1036 rendelet. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasítja.

| (157) | Ez a rendelet összhangban áll az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(157)

Ez a rendelet összhangban áll az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A sportlábbelik, a speciális technológiával készült lábbelik, papucsok és más házicipők és az orrmerevítővel rendelkező lábbelik kivételével végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó és az e rendelet II. mellékletében felsorolt exportáló gyártók által előállított, bőr, illetve mesterséges vagy rekonstruált bőr felsőrésszel rendelkező, az alábbi KN-kódok alá tartozó lábbelik behozatalára: 6403 20 00, ex 6403 30 00 (40), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 és ex 6405 10 00 (41), amelyre az 1472/2006/EK rendelet és az 1294/2009/EU végrehajtási rendelet alkalmazási időszaka során került sor. A TARIC-kódokat e rendelet I. melléklete sorolja fel.

(2)   Fogalommeghatározások e rendelet alkalmazásában:

—   „sportlábbelik”: az 1719/2005/EK bizottsági rendelet I. mellékletében a 64. árucsoporthoz fűzött 1. alszámos megjegyzés értelmében vett lábbelik (42);

—   „speciális technológiával készült lábbelik”: sporttevékenység céljára gyártott olyan lábbelik, amelyek egy- vagy többrétegű öntött, de nem direktfröccsöntött, a függőleges és oldalirányú ütések felvételére alkalmas speciális műanyagokból készült talppal rendelkeznek, amelyek műszaki jellegzetességei a gázt vagy folyadékot tartalmazó hermetikus párnázások, az ütéselnyelő vagy -semlegesítő mechanikus alkotórészek és a kis sűrűségű polimer anyagok, amelyek páronkénti CIF-ára legalább 7,5 EUR, és amelyek a következő KN-kódok alá tartoznak: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;

—   „orrmerevítővel rendelkező lábbelik”: legalább 100 J energiának megfelelő ütéssel szemben védelmet nyújtó beépített orrmerevítővel rendelkező lábbelik (43), amelyek a következő KN-kódok alá tartoznak: ex 6403 30 00 (44), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 és ex 6405 10 00;

—   „papucs és más házicipő”: az ex 6405 10 00 KN-kód alá tartozó lábbelik.

(3)   Az e rendelet II. mellékletében felsorolt exportáló gyártók által gyártott, (1) bekezdésben meghatározott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel 16,5 % az érintett kínai exportáló gyártók, és 10 % az érintett vietnami exportáló gyártók esetében.

2. cikk

Az 553/2006/EK rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedik. A dömpingellenes vámok végleges mértékén felül biztosított összegeket elengedik.

3. cikk

Az e rendelet III. mellékletében felsorolt vállalatok helyzetének értékelését a Bizottság ideiglenesen felfüggeszti mindaddig, amíg a nemzeti vámhatóságoktól visszatérítést kérelmező importőr tájékoztatja a Bizottságot azon exportáló gyártók nevéről és címéről, amelyektől az érintett kereskedők a lábbelit vásárolták, vagy amennyiben az említett határidőig nem érkezik válasz, a Bizottság által az információ benyújtására meghatározott határidő lejártáig. Az említett határidőt a Bizottság levélben hozza az érintett importőr tudomására; ez a határidő semmi esetre sem lehet egy hónapnál rövidebb.

A Bizottság a kézhezvételtől számított nyolc hónapon belül megvizsgálja a benyújtott információkat. A Bizottság felszólítja a nemzeti vámhatóságokat, hogy a szóban forgó kérelmek értékelésének lezárulásáig ne térítsenek vissza korábban beszedett vámokat.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság 553/2006/EK rendelete (2006. március 23.) a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó, bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 98., 2006.4.6., 3. o.).

2

(3)  A Tanács 1472/2006/EK rendelete (2006. október 5.) a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 275., 2006.10.6., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 388/2008/EK rendelete (2008. április 29.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára az 1472/2006/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Makaó Különleges Közigazgatási Területről szállított ugyanezen termék behozatalára – a Makaóból való származás bejelentésére tekintet nélkül – történő kiterjesztéséről (HL L 117., 2008.5.1., 1. o.).

4

(5)  
  HL C 251., 2008.10.3., 21. o.

5

(6)  A Tanács 1294/2009/EU végrehajtási rendelete (2009. december 22.) a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti, az intézkedések lejárati felülvizsgálatot követően a Vietnamból és a Kínai Népköztársaságból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó, a Makaó Különleges Közigazgatási Területről szállított – a Makaóból való származás bejelentésére tekintet nélkül –, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára kiterjesztett – végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 352., 2009.12.30., 1. o.).

6

(7)  
  HL C 295., 2013.10.11., 6. o.

7

(8)  A Tanács 2014/149/EU végrehajtási határozata (2014. március 18.) a Kínai Népköztársaságból származó és a Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd, a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co Ltd és Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló végrehajtási rendeletre irányuló javaslat elutasításáról (HL L 82., 2014.3.20., 27. o.).

8

(9)  A Tanács 2913/92/EGK rendelete (1992. október 12.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

9

(10)  
  HL C 106., 2016.3.21., 2. o.

10

(11)  A Tanács 384/96/EK rendelete (1995. december 22.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 56., 1996.3.6., 1. o.).

11

(12)  A 97, 193, 99 és 215/86. sz., Asteris AE és társai és a Görög Köztársaság kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1988., 2181. o.) 27. és 28. pontja.

12

Asteris AE és társai és a Görög Köztársaság kontra Bizottság

(13)  A C-415/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-6993. o.) 31. pontja; a C-458/98. P. sz., Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács ügyben hozott ítélet (2000., I-8147. o.) 80–85. pontja; a T-301/01. sz., Alitalia kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (2008., II-1753. o.) 99. és 142. pontja; a T-267/08. és T-279/08. sz., Région Nord-Pas de Calais kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (2011., II-1999. o.) 83. pontja.

13

Spanyolország kontra Bizottság

Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács

Alitalia kontra Bizottság

Région Nord-Pas de Calais kontra Bizottság

(14)  A C-415/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-6993. o.) 31. pontja; a C-458/98. P. sz., Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács ügyben hozott ítélet (2000., I-8147. o.) 80–85. pontja.

14

Spanyolország kontra Bizottság

Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács

(15)  A Tanács 1225/2009/EK rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.).

15

(16)  Az 1225/2009/EK rendeletet a későbbiekben módosította az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2012. június 13-i 765/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 237., 2012.9.3., 1. o.). A 765/2012/EU rendelet 2. cikke szerint a módosító rendelet által bevezetett változtatások csak a rendelet hatálybalépését követően indított vizsgálatokra vonatkoznak. A jelenlegi vizsgálat megindítására azonban 2005. július 7-én került sor (HL C 166., 2005.7.7., 14. o.).

16

(17)  A Bizottság (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 18.) a Kínai Népköztársaságból származó és a Buckinghan Shoe Mfg Co., Ltd., a Buildyet Shoes Mfg., a DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, a Dongguan Stella Footwear Co Ltd, a Dongguan Taiway Sports Goods Limited, a Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., a Jianle Footwear Industrial, a Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, a Synfort Shoes Co. Ltd., a Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd., a Wei Hao Shoe Co. Ltd., a Wei Hua Shoe Co. Ltd., a Win Profile Industries Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint az Európai Unió Bírósága által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról (HL L 225., 2016.8.19., 52. o.).

17

(18)  A Bizottság (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelete (2016. szeptember 13.) a Vietnamból származó és a Best Royal Co. Ltd, a Lac Cuong Footwear Co., Ltd, a Lac Ty Co., Ltd, a Saoviet Joint Stock Company (Megastar Joint Stock Company), a VMC Royal Co Ltd, a Freetrend Industrial Ltd és a vele kapcsolatban álló Freetrend Industrial A (Vietnam) Co, Ltd, a Fulgent Sun Footwear Co., Ltd, a General Shoes Ltd, a Golden Star Co, Ltd, a Golden Top Company Co., Ltd, a Kingmaker Footwear Co. Ltd, a Tripos Enterprise Inc., a Vietnam Shoe Majesty Co., Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Bíróság által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról (HL L 245., 2016.9.14., 16. o.).

18

(19)  A Bizottság (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelete (2016. szeptember 28.) a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó és a General Footwear Ltd (Kína), a Diamond Vietnam Co. Ltd és a Ty Hung Footgearmex/Footwear Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Bíróság által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról (HL L 262., 2016.9.29., 4. o.).

19

(20)  A Bizottság (EU) 2016/223 végrehajtási rendelete (2016. február 17.) a kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott egyes, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek értékelési eljárásának létrehozásáról, valamint a Bíróság által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról (HL L 41., 2016.2.18., 3. o.).

20

(21)  A Bizottság (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelete (2016. december 14.) a Kínai Népköztársaságból származó és a Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd, a Foshan Nanhai Shyang Yuu Footwear Ltd és a Fujian Sunshine Footwear Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Bíróság által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról (HL L 340 I., 2016.12.15., 1. o.).

21

(22)  A C-458/98. P. sz., Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács ügyben hozott ítélet (2000., I-8147. o.) 80–85. pontja.

22

Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács

(23)  A bizalmas jelleg védelme érdekében a vállalatnevek helyett számok szerepelnek. Az 1–3. sz. vállalat a (20) preambulumbekezdésben említett (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet, a 4–6. sz. vállalat pedig a (24) preambulumbekezdésben említett (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelet hatálya alá tartozik. A jelenlegi rendelet által érintett vállalatokat a 7–25. közötti sorszámok jelölik.

23

(24)  A Wolverine Europe BV, a Wolverine Europe Limited és a Damco Netherlands BV, az általános tájékoztatóra adott válaszukban hivatkoztak a FESI és a Footwear Coalition észrevételeire.

24

(25)  A T-192/08. sz. Transnational Company Kazchrome és ENRC Marketing kontra Tanács ügyben hozott ítélet (EBHT 2011., II-07449. o.) 298. pontja. Az ítéletet másodfokon helybenhagyták, lásd a C-10/12 P. sz. Transnational Company Kazchrome és ENRC Marketing kontra Tanács ügyet ECLI:EU:C:2013:865.

25

Transnational Company Kazchrome és ENRC Marketing kontra Tanács

Transnational Company Kazchrome és ENRC Marketing kontra Tanács

(26)  A T-255/01. sz. Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures és Zhejiang Sunlight Group kontra Tanács ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., II-04741. o.) 60. pontja.

26

Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures és Zhejiang Sunlight Group kontra Tanács

(27)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések hatályvesztéséről (HL C 82., 2011.3.16., 4. o.).

27

(28)  Ezt a határidőt jelenleg az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 103. cikkének (1) bekezdése és 121. cikke (1) bekezdésének a) pontja rögzíti (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

28

(29)  A C-373/07 P. sz. Mebrom kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2009., I-00054. o.) 91–94. pontja.

29

Mebrom kontra Bizottság

(30)  Lásd az Európai Unió Bírósága által a C-249/10. P. sz., Brosmann és társai ügyben 2012. február 2-án, valamint a C-247/10. P. sz. Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd ügyben 2012. november 15-én hozott ítéletekben foglaltak teljesítéséről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumot, amely a Kínai Népköztársaságból származó és a Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd, Risen Footwear (HK/Hongkong) Co. Ltd és Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló javaslatot kíséri/* SWD/2014/046 final, 45–48. preambulumbekezdés.

30

(31)  A C-382/09. sz., Stils Met ügyben hozott ítélet (EBHT 2010., I-09315. o.) 42–43. pontja. A TARIC-kód például, amelyet a piacvédelmi intézkedéseknek való megfelelés egyik eszközeként is alkalmaznak, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet (1987. július 23.) (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.) 2. cikkére vezethető vissza.

31

Stils Met

(32)  A C-239/99. sz., Nachi Europe ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., I-01197. o.) 29. pontja.

32

Nachi Europe

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 37/2014/EU rendelete (2014. január 15.) a közös kereskedelempolitikára vonatkozó egyes rendeleteknek bizonyos intézkedések elfogadási eljárásai tekintetében történő módosításáról (HL L 18., 2014.1.21., 1. o.).

33

(34)  A 270/84. sz., Licata kontra Európai Gazdasági és Szociális Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1986., 2305. o.) 31. pontja; a C-60/98. sz., Butterfly Music kontra CEDEM ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., 1-3939. o.) 24. pontja; a 68/69. sz., Bundesknappschaft kontra Brock ügyben hozott ítélet (EBHT 1970., 171. o.) 6. pontja; az 1/73. sz., Westzucker GmbH kontra Einfuhr und Vorratsstelle für Zucker ügyben hozott ítélet (1973., 723. o.) 5. pontja; a 143/73. sz., SOPAD kontra FORMA a.o. ügyben hozott ítélet (EBHT 1973., 1433. o.) 8. pontja; a 96/77. sz. Bauche-ügyben hozott ítélet (EBHT 1978., 383. o.) 48. pontja; a 125/77. sz., KoninklijkeScholten-Honig NV kontra Floofdproduktschaap voor Akkerbouwprodukten ügyben hozott ítélet (EBHT 1978., 1991. o.) 37. pontja; a 40/79. sz., Ρ. kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1981., 361. o.) 12. pontja; a T-404/05. sz., Görögország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., II-272. o.) 77. pontja; a C-334/07. Ρ. sz., Bizottság kontra Freistaat Sachsen ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., 1-9465. o.) 53. pontja.

34

Licata kontra Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Butterfly Music kontra CEDEM

Bundesknappschaft kontra Brock

Westzucker GmbH kontra Einfuhr und Vorratsstelle für Zucker

SOPAD kontra FORMA a.o.

Bauche

KoninklijkeScholten-Honig NV kontra Floofdproduktschaap voor Akkerbouwprodukten

Ρ. kontra Bizottság

Görögország kontra Bizottság

Bizottság kontra Freistaat Sachsen

(35)  A T-176/01. sz., Ferrière Nord kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., II-3931. o.) 139. pontja; C-334/07 Ρ

35

Ferrière Nord kontra Bizottság

(36)  
  HL C 166., 2005.7.7., 14. o.

36

(37)  A C-169/95. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1997., I-135. o.) 51–54. pontja; a T-116/01. és T-118/01. sz., P&O European Ferries (Vizcaya) SA kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2003., II-2957. o.) 205. pontja.

37

Spanyolország kontra Bizottság

P&O European Ferries (Vizcaya) SA kontra Bizottság

(38)  A C-34/92. sz., GruSa Fleisch kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas ügyben hozott ítélet (EBHT 1993., I-4147. o.) 22. pontja. Azonos, illetve hasonló megfogalmazás szerepel például a 212–217/80. sz., Meridionale Industria Salumi α.δ. egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1981., 2735. o.) 9. és 10 pontjában; a 21/81. sz. Bout-ügyben hozott ítélet (EBHT 1982., 381. o.) 13. pontjában; a T-42/96. sz., Eyckeler & Malt kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., II-401. o.) 53. és 55–56. pontjában; a T-180/01. sz., Euroagri kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., II-369. o.) 36–37. pontjában.

38

GruSa Fleisch kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Meridionale Industria Salumi α.δ.

Bout

Eyckeler & Malt kontra Bizottság

Euroagri kontra Bizottság

(39)  A C-337/88. sz. Società agricola fattoria alimentare (SAFA) ügyben hozott ítélet (EBHT 1990., I-1. o.) 13. pontja.

39

Società agricola fattoria alimentare (SAFA)

(40)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2006. október 17-i 1549/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 301., 2006.10.31., 1. o.) alapján 2007. január 1-jével az ex 6403 51 05, ex 6403 59 05, ex 6403 91 05 és ex 6403 99 05 KN-kódok lépnek e KN-kód helyébe.

40

(41)  A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2005. október 27-i 1719/2005/EK bizottsági rendelet (HL L 286., 2005.10.28., 1. o.) rendelkezései szerint. Az érintett termékek körét az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő termékleírás, valamint a megfelelő KN-kódok termékleírásának együttese határozza meg.

41

(42)  Lásd az előző lábjegyzetet.

42

(43)  A hatásellenállást az EN345 vagy EN346 európai szabványok szerint mérik.

43

(44)  Az 1549/2006/EK rendelet alapján 2007. január 1-jével az ex 6403 51 05, ex 6403 59 05, ex 6403 91 05 és ex 6403 99 05 KN-kódok lépnek e KN-kód helyébe.

44

---

I. MELLÉKLET

Az 1. cikkben meghatározottak szerinti bőr, mesterséges vagy rekonstruált bőr felsőrésszel rendelkező lábbelikre vonatkozó TARIC-kódok

| a) | 2006. október 7-től:

  6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 és 6405100080 |
| --- | --- |

a)

2006. október 7-től:

6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 és 6405100080

| b) | 2007. január 1-jétől:

  6403510519, 6403510599, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403590519, 6403590599, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403910519, 6403910599, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403990519, 6403990599, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 és 6405100080 |
| --- | --- |

b)

2007. január 1-jétől:

6403510519, 6403510599, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403590519, 6403590599, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403910519, 6403910599, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403990519, 6403990599, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 és 6405100080

| c) | 2007. szeptember 7-től:

  6403510515, 6403510518, 6403510595, 6403510598, 6403511191, 6403511199, 6403511591, 6403511599, 6403511991, 6403511999, 6403519191, 6403519199, 6403519591, 6403519599, 6403519991, 6403519999, 6403590515, 6403590518, 6403590595, 6403590598, 6403591191, 6403591199, 6403593191, 6403593199, 6403593591, 6403593599, 6403593991, 6403593999, 6403599191, 6403599199, 6403599591, 6403599599, 6403599991, 6403599999, 6403910515, 6403910518, 6403910595, 6403910598, 6403911195, 6403911198, 6403911395, 6403911398, 6403911695, 6403911698, 6403911895, 6403911898, 6403919195, 6403919198, 6403919395, 6403919398, 6403919695, 6403919698, 6403919895, 6403919898, 6403990515, 6403990518, 6403990595, 6403990598, 6403991191, 6403991199, 6403993191, 6403993199, 6403993391, 6403993399, 6403993691, 6403993699, 6403993891, 6403993899, 6403999195, 6403999198, 6403999325, 6403999328, 6403999395, 6403999398, 6403999625, 6403999628, 6403999695, 6403999698, 6403999825, 6403999828, 6403999895, 6403999898, 6405100081 és 6405100089 |
| --- | --- |

c)

2007. szeptember 7-től:

6403510515, 6403510518, 6403510595, 6403510598, 6403511191, 6403511199, 6403511591, 6403511599, 6403511991, 6403511999, 6403519191, 6403519199, 6403519591, 6403519599, 6403519991, 6403519999, 6403590515, 6403590518, 6403590595, 6403590598, 6403591191, 6403591199, 6403593191, 6403593199, 6403593591, 6403593599, 6403593991, 6403593999, 6403599191, 6403599199, 6403599591, 6403599599, 6403599991, 6403599999, 6403910515, 6403910518, 6403910595, 6403910598, 6403911195, 6403911198, 6403911395, 6403911398, 6403911695, 6403911698, 6403911895, 6403911898, 6403919195, 6403919198, 6403919395, 6403919398, 6403919695, 6403919698, 6403919895, 6403919898, 6403990515, 6403990518, 6403990595, 6403990598, 6403991191, 6403991199, 6403993191, 6403993199, 6403993391, 6403993399, 6403993691, 6403993699, 6403993891, 6403993899, 6403999195, 6403999198, 6403999325, 6403999328, 6403999395, 6403999398, 6403999625, 6403999628, 6403999695, 6403999698, 6403999825, 6403999828, 6403999895, 6403999898, 6405100081 és 6405100089

---

II. MELLÉKLET

Azon exportáló gyártók jegyzéke, amelyek esetében a behozatalra végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre

| Exportáló gyártó neve | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| An Loc Joint Stock Company (Vietnam) | A999 |
| Chang Shin Vietnam Co. Ltd (Dong Nai – Vietnam) és kapcsolt vállalkozása, a Changshin Inc. (Busan – Dél-Korea) | A999 |
| Chau Giang Company Limited (Haiphong City, Vietnam) | A999 |
| Dongguan Texas Shoes Limited Co. | A999 |
| Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd (Foshan City – Kína) | A999 |
| Fujian Viscap Shoes Co. Ltd (Quanzhou – Kína) | A999 |
| Lien Phat Company Ltd (Vietnam) | A999 |
| Maystar Footwear Co. Ltd (Zhuhai – Kína) (a Kingmakerhez kapcsolt vállalkozás) | A999 |
| Min Yuan (Guangzhou – Kína) és kapcsolt vállalkozásai, az E-Light és a Golden Chang | A999 |
| Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd (Kína) | A999 |
| PanYu LEADER Footwear Corporation (Guangzhou – Kína) | A999 |
| Panyu Pegasus Footwear Co., Ltd (Guangzhou – Kína) | A999 |
| Qingdao Changshin Shoes Company Limited (Qingdao – Kína) és kapcsolt vállalkozása, a Changshin Inc. (Busan – Dél-Korea) | A999 |
| Qingdao Samho Shoes Co. Ltd (Kína) és kapcsolt vállalkozása, a Samho shoes Co, Ltd (Dél-Korea) | A999 |
| Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd (Qingdao – Kína) | A999 |
| Qingdao Tae Kwang Shoes Co, Ltd (Kína) és kapcsolt vállalkozása, a Tae Kwang Industrial Co. (Korea) (a mintába felvett Taekwang Vina-hoz kapcsolt vállalkozás) | A999 |
| Samyang Vietnam Co. Ltd (Ho Si Minh-város – Vietnam) | A999 |
| Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd (Vietnam) | A999 |
| Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd (Ho Si Minh-város – Vietnam) | A999 |

Exportáló gyártó neve

TARIC-kiegészítő kód

An Loc Joint Stock Company (Vietnam)

A999

Chang Shin Vietnam Co. Ltd (Dong Nai – Vietnam) és kapcsolt vállalkozása, a Changshin Inc. (Busan – Dél-Korea)

A999

Chau Giang Company Limited (Haiphong City, Vietnam)

A999

Dongguan Texas Shoes Limited Co.

A999

Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd (Foshan City – Kína)

A999

Fujian Viscap Shoes Co. Ltd (Quanzhou – Kína)

A999

Lien Phat Company Ltd (Vietnam)

A999

Maystar Footwear Co. Ltd (Zhuhai – Kína) (a Kingmakerhez kapcsolt vállalkozás)

A999

Min Yuan (Guangzhou – Kína) és kapcsolt vállalkozásai, az E-Light és a Golden Chang

A999

Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd (Kína)

A999

PanYu LEADER Footwear Corporation (Guangzhou – Kína)

A999

Panyu Pegasus Footwear Co., Ltd (Guangzhou – Kína)

A999

Qingdao Changshin Shoes Company Limited (Qingdao – Kína) és kapcsolt vállalkozása, a Changshin Inc. (Busan – Dél-Korea)

A999

Qingdao Samho Shoes Co. Ltd (Kína) és kapcsolt vállalkozása, a Samho shoes Co, Ltd (Dél-Korea)

A999

Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd (Qingdao – Kína)

A999

Qingdao Tae Kwang Shoes Co, Ltd (Kína) és kapcsolt vállalkozása, a Tae Kwang Industrial Co. (Korea) (a mintába felvett Taekwang Vina-hoz kapcsolt vállalkozás)

A999

Samyang Vietnam Co. Ltd (Ho Si Minh-város – Vietnam)

A999

Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd (Vietnam)

A999

Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd (Ho Si Minh-város – Vietnam)

A999

---

III. MELLÉKLET

Azon vállalatok jegyzéke, amelyek tekintetében a Bizottság a vizsgálatot a 3. cikkel összhangban felfüggesztette

| | ALAMODE |
| --- | --- |

ALAMODE

| | ALL PASS |
| --- | --- |

ALL PASS

| | ALLIED JET LIMITED |
| --- | --- |

ALLIED JET LIMITED

| | ALLIED JET LIMITED C/O SHENG RONG F |
| --- | --- |

ALLIED JET LIMITED C/O SHENG RONG F

| | AMERICAN ZABIN INTL |
| --- | --- |

AMERICAN ZABIN INTL

| | AN THINH FOOTWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

AN THINH FOOTWEAR CO. LTD

| | AQUARIUS CORPORATION |
| --- | --- |

AQUARIUS CORPORATION

| | ASIA FOOTWEAR |
| --- | --- |

ASIA FOOTWEAR

| | BCNY INTERNATIONAL INC. |
| --- | --- |

BCNY INTERNATIONAL INC.

| | BESCO ENTERPRISE |
| --- | --- |

BESCO ENTERPRISE

| | BEST CAPITAL |
| --- | --- |

BEST CAPITAL

| | BRANCH OF EMPEREOR CO. LTD |
| --- | --- |

BRANCH OF EMPEREOR CO. LTD

| | BRENTWOOD FUJIAN INDUSTRY CO LTD |
| --- | --- |

BRENTWOOD FUJIAN INDUSTRY CO LTD

| | BRENTWOOD TRADING COMPANY |
| --- | --- |

BRENTWOOD TRADING COMPANY

| | BROWN PACIFIC TRADING LTD, |
| --- | --- |

BROWN PACIFIC TRADING LTD,

| | BUFENG |
| --- | --- |

BUFENG

| | BULLBOXER |
| --- | --- |

BULLBOXER

| | C AND C ACCORD LTD |
| --- | --- |

C AND C ACCORD LTD

| | CALSON INVESTMENT LIMITED |
| --- | --- |

CALSON INVESTMENT LIMITED

| | CALZ.SAB SHOES S.R.L. |
| --- | --- |

CALZ.SAB SHOES S.R.L.

| | CARLSON GROUP |
| --- | --- |

CARLSON GROUP

| | CD STAR |
| --- | --- |

CD STAR

| | CHAOZHOU ZHONG TIAN CHENG |
| --- | --- |

CHAOZHOU ZHONG TIAN CHENG

| | CHINA EVER |
| --- | --- |

CHINA EVER

| | CORAL REEF ASIA PACIFIC LTD |
| --- | --- |

CORAL REEF ASIA PACIFIC LTD

| | CULT DESIGN |
| --- | --- |

CULT DESIGN

| | DHAI HOAN FOOTWEAR PRODUCTION JOINT STOCK COMPANY |
| --- | --- |

DHAI HOAN FOOTWEAR PRODUCTION JOINT STOCK COMPANY

| | DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/YONG ZHOU XIANG WAY SPORTS GOODS LTD |
| --- | --- |

DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/YONG ZHOU XIANG WAY SPORTS GOODS LTD

| | DONG GUAN CHANG AN XIAO BIAN SEVILLA |
| --- | --- |

DONG GUAN CHANG AN XIAO BIAN SEVILLA

| | DONG GUAN HUA XIN SHOES LTD |
| --- | --- |

DONG GUAN HUA XIN SHOES LTD

| | DONGGUAN QIAOSHENG FOOTWEAR CO |
| --- | --- |

DONGGUAN QIAOSHENG FOOTWEAR CO

| | DONGGUAN TA YUE SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

DONGGUAN TA YUE SHOES CO. LTD

| | DONGGUAN YONGXIN SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

DONGGUAN YONGXIN SHOES CO. LTD

| | EASTERN SHOES COLLECTION CO. LTD |
| --- | --- |

EASTERN SHOES COLLECTION CO. LTD

| | EASY DENSE LIMITED |
| --- | --- |

EASY DENSE LIMITED

| | ENIGMA/MORE SHOES INC. |
| --- | --- |

ENIGMA/MORE SHOES INC.

| | EVAIS CO. LTD |
| --- | --- |

EVAIS CO. LTD

| | EVER CREDIT PACIFIC LTD |
| --- | --- |

EVER CREDIT PACIFIC LTD

| | EVERGIANT |
| --- | --- |

EVERGIANT

| | EVERGO ENTERPRISES LTD C/O THUNDER |
| --- | --- |

EVERGO ENTERPRISES LTD C/O THUNDER

| | FH SPORTS AGENCIES LTD |
| --- | --- |

FH SPORTS AGENCIES LTD

| | FIJIAN GUANZHOU FOREIGN TRADE CORP |
| --- | --- |

FIJIAN GUANZHOU FOREIGN TRADE CORP

| | FOSTER INVESTMENTS INC. |
| --- | --- |

FOSTER INVESTMENTS INC.

| | FREEMANSHOES CO. LTD |
| --- | --- |

FREEMANSHOES CO. LTD

| | FU XIANG FOOTWEAR |
| --- | --- |

FU XIANG FOOTWEAR

| | FUJIAN JINMAIWANG SHOES & GARMENTS PRODUCTS CO. LTD |
| --- | --- |

FUJIAN JINMAIWANG SHOES & GARMENTS PRODUCTS CO. LTD

| | GERLI |
| --- | --- |

GERLI

| | GET SUCCESS LIMITED GLOBE DISTRIBUTING CO. LTD |
| --- | --- |

GET SUCCESS LIMITED GLOBE DISTRIBUTING CO. LTD

| | GOLDEN STEPS FOOTWEAR LTD |
| --- | --- |

GOLDEN STEPS FOOTWEAR LTD

| | GOODMILES |
| --- | --- |

GOODMILES

| | HA CHEN TRADE CORPORATION |
| --- | --- |

HA CHEN TRADE CORPORATION

| | HAI VINH TRADING COMP |
| --- | --- |

HAI VINH TRADING COMP

| | HAIPHONG SHOLEGA |
| --- | --- |

HAIPHONG SHOLEGA

| | HANLIN (BVI) INT'L COMPNAY LTD C/O |
| --- | --- |

HANLIN (BVI) INT'L COMPNAY LTD C/O

| | HAPPY THOSE INTERNATIONAL LTD |
| --- | --- |

HAPPY THOSE INTERNATIONAL LTD

| | HAWSHIN |
| --- | --- |

HAWSHIN

| | HESHAN SHI HENGYU FOOTWEAR LTD |
| --- | --- |

HESHAN SHI HENGYU FOOTWEAR LTD

| | HIEP TRI CO. LTD |
| --- | --- |

HIEP TRI CO. LTD

| | HISON VINA CO. LTD |
| --- | --- |

HISON VINA CO. LTD

| | HOLLY PACIFIC LTD |
| --- | --- |

HOLLY PACIFIC LTD

| | HUEY CHUEN SHOES GROUP/FUH CHUEN CO. LTD |
| --- | --- |

HUEY CHUEN SHOES GROUP/FUH CHUEN CO. LTD

| | HUI DONG FUL SHING SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

HUI DONG FUL SHING SHOES CO. LTD

| | HUNEX |
| --- | --- |

HUNEX

| | HUNG TIN CO. LTD |
| --- | --- |

HUNG TIN CO. LTD

| | IFR |
| --- | --- |

IFR

| | INTER – PACIFIC CORP. |
| --- | --- |

INTER – PACIFIC CORP.

| | IPC HONG KONG BRANCH LTD |
| --- | --- |

IPC HONG KONG BRANCH LTD

| | J.C. TRADING LIMITED |
| --- | --- |

J.C. TRADING LIMITED

| | JASON FOOTWEAR |
| --- | --- |

JASON FOOTWEAR

| | JIA HSIN CO. LTD |
| --- | --- |

JIA HSIN CO. LTD

| | JIA HUAN |
| --- | --- |

JIA HUAN

| | JINJIANG YIREN SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

JINJIANG YIREN SHOES CO. LTD

| | JOU DA |
| --- | --- |

JOU DA

| | JUBILANT TEAM INTERNATIONAL LTD |
| --- | --- |

JUBILANT TEAM INTERNATIONAL LTD

| | JWS INTERNATIONAL CORP |
| --- | --- |

JWS INTERNATIONAL CORP

| | KAI YANG VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

KAI YANG VIETNAM CO. LTD

| | KAIYANG VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

KAIYANG VIETNAM CO. LTD

| | KIM DUCK TRADING PRODUCTION |
| --- | --- |

KIM DUCK TRADING PRODUCTION

| | LEGEND FOOTWEAR LTD ALSO SPELLED AT LEGENT FOOTWEAR LTD |
| --- | --- |

LEGEND FOOTWEAR LTD ALSO SPELLED AT LEGENT FOOTWEAR LTD

| | LEIF J. OSTBERG, INC. |
| --- | --- |

LEIF J. OSTBERG, INC.

| | LU XIN JIA |
| --- | --- |

LU XIN JIA

| | MAI HUONG CO. LTD |
| --- | --- |

MAI HUONG CO. LTD

| | MARIO MICHELI |
| --- | --- |

MARIO MICHELI

| | MASTERBRANDS |
| --- | --- |

MASTERBRANDS

| | MAYFLOWER |
| --- | --- |

MAYFLOWER

| | MING WELL INT'L CORP. |
| --- | --- |

MING WELL INT'L CORP.

| | MIRI FOOTWEAR INTERNATIONAL, INC. |
| --- | --- |

MIRI FOOTWEAR INTERNATIONAL, INC.

| | MIX MODE |
| --- | --- |

MIX MODE

| | MORGAN INT'L CO. LTD C/O HWASHUN |
| --- | --- |

MORGAN INT'L CO. LTD C/O HWASHUN

| | NEW ALLIED |
| --- | --- |

NEW ALLIED

| | NEW FU XIANG |
| --- | --- |

NEW FU XIANG

| | NORTHSTAR SOURCING GROUP HK LTD |
| --- | --- |

NORTHSTAR SOURCING GROUP HK LTD

| | O.T. ENTERPRISE CO. |
| --- | --- |

O.T. ENTERPRISE CO.

| | O'LEAR IND VIETNAM CO. LTD ALSO SPELLED AS O'LEER IND. VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

O'LEAR IND VIETNAM CO. LTD ALSO SPELLED AS O'LEER IND. VIETNAM CO. LTD

| | O'LEER IND. VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

O'LEER IND. VIETNAM CO. LTD

| | ONTARIO DC |
| --- | --- |

ONTARIO DC

| | OSCO INDUSTRIES LTD |
| --- | --- |

OSCO INDUSTRIES LTD

| | OSCO VIETNAM COMPANY LTD |
| --- | --- |

OSCO VIETNAM COMPANY LTD

| | PACIFIC BEST CO. LTD |
| --- | --- |

PACIFIC BEST CO. LTD

| | PERFECT GLOBAL ENTERPRISES LTD |
| --- | --- |

PERFECT GLOBAL ENTERPRISES LTD

| | PETER TRUONG STYLE, INC. |
| --- | --- |

PETER TRUONG STYLE, INC.

| | PETRONA TRADING CORP |
| --- | --- |

PETRONA TRADING CORP

| | PHUOC BINH COMPANY LTD |
| --- | --- |

PHUOC BINH COMPANY LTD

| | PHY LAM INDUSTRY TRADING INVESTMENT CORP |
| --- | --- |

PHY LAM INDUSTRY TRADING INVESTMENT CORP

| | POP EUROPE |
| --- | --- |

POP EUROPE

| | POU CHEN P/A POU SUNG VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

POU CHEN P/A POU SUNG VIETNAM CO. LTD

| | POU CHEN CORP P/A IDEA |
| --- | --- |

POU CHEN CORP P/A IDEA

| | POU CHEN CORP P/A YUE YUEN INDUSTRIAL ESTATE |
| --- | --- |

POU CHEN CORP P/A YUE YUEN INDUSTRIAL ESTATE

| | PRO DRAGON INC. |
| --- | --- |

PRO DRAGON INC.

| | PUIBRIGHT INVESTMENTS LIMITED T/A |
| --- | --- |

PUIBRIGHT INVESTMENTS LIMITED T/A

| | PUTIAN LIFENG FOOTWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

PUTIAN LIFENG FOOTWEAR CO. LTD

| | PUTIAN NEWPOWER INTERNATIONAL T |
| --- | --- |

PUTIAN NEWPOWER INTERNATIONAL T

| | PUTIAN XIESHENG FOOTWEAR CO. |
| --- | --- |

PUTIAN XIESHENG FOOTWEAR CO.

| | QUAN TAK |
| --- | --- |

QUAN TAK

| | RED INDIAN |
| --- | --- |

RED INDIAN

| | RICK ASIA (HONG KONG) LTD |
| --- | --- |

RICK ASIA (HONG KONG) LTD

| | RIGHT SOURCE INVESTMENT LIMITED/VINH LONG FOOTWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

RIGHT SOURCE INVESTMENT LIMITED/VINH LONG FOOTWEAR CO. LTD

| | RIGHT SOURCE INVESTMENTS LTD |
| --- | --- |

RIGHT SOURCE INVESTMENTS LTD

| | ROBINSON TRADING LTD |
| --- | --- |

ROBINSON TRADING LTD

| | RUBBER INDUSTRY CORP. RUBIMEX |
| --- | --- |

RUBBER INDUSTRY CORP. RUBIMEX

| | SENG HONG SHOES (DONG GUAN) CO. LTD |
| --- | --- |

SENG HONG SHOES (DONG GUAN) CO. LTD

| | SEVILLE FOOTWEAR |
| --- | --- |

SEVILLE FOOTWEAR

| | SHANGHAI XINPINGSHUN TRADE CO. LTD |
| --- | --- |

SHANGHAI XINPINGSHUN TRADE CO. LTD

| | SHENG RONG |
| --- | --- |

SHENG RONG

| | SHENZHEN GUANGYUFA INDUSTRIAL CO. LTD |
| --- | --- |

SHENZHEN GUANGYUFA INDUSTRIAL CO. LTD

| | SHENZHEN HENGGTENGFA ELECTRONI |
| --- | --- |

SHENZHEN HENGGTENGFA ELECTRONI

| | SHINING YWANG CORP |
| --- | --- |

SHINING YWANG CORP

| | SHISHI |
| --- | --- |

SHISHI

| | SHISHI LONGZHENG IMPORT AND EXPORT TRADE CO. LTD |
| --- | --- |

SHISHI LONGZHENG IMPORT AND EXPORT TRADE CO. LTD

| | SHOE PREMIER |
| --- | --- |

SHOE PREMIER

| | SIMONATO |
| --- | --- |

SIMONATO

| | SINCERE TRADING CO. LTD |
| --- | --- |

SINCERE TRADING CO. LTD

| | SINOWEST |
| --- | --- |

SINOWEST

| | SLIPPER HUT & CO |
| --- | --- |

SLIPPER HUT & CO

| | SUN POWER INTERNATIONAL CO. LTD |
| --- | --- |

SUN POWER INTERNATIONAL CO. LTD

| | SUNKUAN TAICHUNG OFFICE/JIA HSIN CO. LTD |
| --- | --- |

SUNKUAN TAICHUNG OFFICE/JIA HSIN CO. LTD

| | SUNNY |
| --- | --- |

SUNNY

| | SUNNY FAITH CO. LTD |
| --- | --- |

SUNNY FAITH CO. LTD

| | SUNNY STATE ENTERPRISES LTD |
| --- | --- |

SUNNY STATE ENTERPRISES LTD

| | TBS |
| --- | --- |

TBS

| | TENDENZA ENTERPRISE LTD |
| --- | --- |

TENDENZA ENTERPRISE LTD

| | TEXAS SHOE FOOTWEAR CORP |
| --- | --- |

TEXAS SHOE FOOTWEAR CORP

| | THAI BINH HOLDING & SHOES MANUFAC |
| --- | --- |

THAI BINH HOLDING & SHOES MANUFAC

| | THANH LE GENERAL IMPORT-EXPORT TRADING COMPANY |
| --- | --- |

THANH LE GENERAL IMPORT-EXPORT TRADING COMPANY

| | THUONG TANG SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

THUONG TANG SHOES CO. LTD

| | TIAN LIH |
| --- | --- |

TIAN LIH

| | TONG SHING SHOES COMPANY |
| --- | --- |

TONG SHING SHOES COMPANY

| | TOP ADVANCED ENTERPRISE LIMITED |
| --- | --- |

TOP ADVANCED ENTERPRISE LIMITED

| | TRANS ASIA SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

TRANS ASIA SHOES CO. LTD

| | TRIPLE WIN |
| --- | --- |

TRIPLE WIN

| | TRULLION INC. |
| --- | --- |

TRULLION INC.

| | TRUONG SON TRADE AND SERVICE CO. LTD |
| --- | --- |

TRUONG SON TRADE AND SERVICE CO. LTD

| | TUNLIT INTERNATIONAL LTD- SIMPLE FOOTWEAR |
| --- | --- |

TUNLIT INTERNATIONAL LTD- SIMPLE FOOTWEAR

| | UYANG |
| --- | --- |

UYANG

| | VIETNAM XIN CHANG SHOES CO. |
| --- | --- |

VIETNAM XIN CHANG SHOES CO.

| | VINH LONG FOOTWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

VINH LONG FOOTWEAR CO. LTD

| | WINCAP INDUSTRIAL LTD |
| --- | --- |

WINCAP INDUSTRIAL LTD

| | WUZHOU PARTNER LEATHER CO. LTD |
| --- | --- |

WUZHOU PARTNER LEATHER CO. LTD

| | XIAMEN DUNCAN – AMOS SPORTSWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

XIAMEN DUNCAN – AMOS SPORTSWEAR CO. LTD

| | XIAMEN LUXINJIA IMPORT & EXPORT CO. |
| --- | --- |

XIAMEN LUXINJIA IMPORT & EXPORT CO.

| | XIAMEN OCEAN IMP&EXP |
| --- | --- |

XIAMEN OCEAN IMP&EXP

| | XIAMEN UNIBEST IMPORT AND EXPORT CO. LTD |
| --- | --- |

XIAMEN UNIBEST IMPORT AND EXPORT CO. LTD

| | YANGZHOU BAOYI SHOES |
| --- | --- |

YANGZHOU BAOYI SHOES

| | YDRA SHOES |
| --- | --- |

YDRA SHOES

| | YONGMING FOOTWEAR FACTORY |
| --- | --- |

YONGMING FOOTWEAR FACTORY

| | ZHONG SHAN POU SHEN FOOTWEAR COMPANY LTD |
| --- | --- |

ZHONG SHAN POU SHEN FOOTWEAR COMPANY LTD

| | ZIGI NEW YORK GROUP |
| --- | --- |

ZIGI NEW YORK GROUP

---

IV. MELLÉKLET

A Bizottságnak bejelentett azon exportáló gyártók jegyzéke, amelyeket egyedileg vagy az exportáló gyártók mintájába felvett egyik vállalatcsoport részeként már értékeltek az eredeti vizsgálat keretében

| | APACHE FOOTWEAR AND APACHE II FOOTWEAR |
| --- | --- |

APACHE FOOTWEAR AND APACHE II FOOTWEAR

| | FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL CO. LTD |
| --- | --- |

FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL CO. LTD

| | GROWTH-LINK TRADING COMPANY LIMITED |
| --- | --- |

GROWTH-LINK TRADING COMPANY LIMITED

| | JOINT STOCK COMPANY 32 |
| --- | --- |

JOINT STOCK COMPANY 32

| | KAI NAN JOINT VENTURE CO. LTD |
| --- | --- |

KAI NAN JOINT VENTURE CO. LTD

| | NIKE (SUZHOU) SPORTS CO. LTD |
| --- | --- |

NIKE (SUZHOU) SPORTS CO. LTD

| | POU CHEN/POU CHEN VIETNAM ENTERPRISE LTD |
| --- | --- |

POU CHEN/POU CHEN VIETNAM ENTERPRISE LTD

| | POU CHEN CORP P/A POU CHEN VIETNAM ENTERPRISE, LTD |
| --- | --- |

POU CHEN CORP P/A POU CHEN VIETNAM ENTERPRISE, LTD

| | POU CHEN CORPORATION/DONGGUAN YUE YUEN MFR. CO. |
| --- | --- |

POU CHEN CORPORATION/DONGGUAN YUE YUEN MFR. CO.

| | POU CHEN CORPORATION/POU YUEN VIETNAM ENTERPRISES LTD |
| --- | --- |

POU CHEN CORPORATION/POU YUEN VIETNAM ENTERPRISES LTD

| | POU CHEN CORPORATION/POUYUEN VIETNAM COMPANY LIMITED |
| --- | --- |

POU CHEN CORPORATION/POUYUEN VIETNAM COMPANY LIMITED

| | POU CHEN CORPORATION/PT. POU CHEN INDONESIA |
| --- | --- |

POU CHEN CORPORATION/PT. POU CHEN INDONESIA

| | POU YUEN/POU YUEN VIETNAM COMPANY LTD/POU YUEN VIETNAM ENTERPRISE LTD |
| --- | --- |

POU YUEN/POU YUEN VIETNAM COMPANY LTD/POU YUEN VIETNAM ENTERPRISE LTD

| | SHOES MAJESTY TRADING COMPANY LTD (VIETNAM) |
| --- | --- |

SHOES MAJESTY TRADING COMPANY LTD (VIETNAM)

| | SKY HIGH TRADING LTD |
| --- | --- |

SKY HIGH TRADING LTD

| | SUN KUAN (BVI) ENTERPRISES/SUN KUAN J V CO |
| --- | --- |

SUN KUAN (BVI) ENTERPRISES/SUN KUAN J V CO

| | SUN SANG KONG YUEN SHOES FACTORY (HUY YANG) CO. LTD |
| --- | --- |

SUN SANG KONG YUEN SHOES FACTORY (HUY YANG) CO. LTD

| | SUNKUAN TAICHUNG OFFICE/SUN KUAN J.V. CO. |
| --- | --- |

SUNKUAN TAICHUNG OFFICE/SUN KUAN J.V. CO.

| | TAE KWANG INDUSTRIAL CO. LTD P/A TAE KWANG VINA INDUSTRIAL CO |
| --- | --- |

TAE KWANG INDUSTRIAL CO. LTD P/A TAE KWANG VINA INDUSTRIAL CO

| | YUE GROUP/YUE YUEN |
| --- | --- |

YUE GROUP/YUE YUEN

---

V. MELLÉKLET

A Bizottságnak bejelentett azon exportáló gyártók jegyzéke, amelyeket egyedileg vagy egy vállalatcsoport részeként már értékeltek a 2014/149/EU végrehajtási határozat, illetve az (EU) 2016/1395, az (EU) 2016/1647, az (EU) 2016/1731 vagy az (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelet keretében

| Exportáló gyártó neve | Az a rendelet, amelynek keretében értékelték |
| --- | --- |
| BROOKDALE INVESTMENTS LTD | Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet |
| WEI HUA SHOE COMPANY LTD | Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet |
| DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/TAI-WAY SPORTS LTD | Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet |
| DONGGUAN STELLA FOOTWEAR CO. LTD | Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet |
| HK WEI HUA KIMO | Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet |
| HO HSING | Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet |
| HOPEWAY GROUP LTD | Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet |
| FOSHAN CITY NANHAI QUNRUI FOOTWEAR CO. LTD | Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet |
| QUN RUI FOOTWEAR | Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet |
| STELLA INTERNATIONAL LTD | Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A DONA PACIFIC (VIETNAM) CO. LTD | Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A LIFENG FOOTWEAR CORPORATION | Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A VIETNAM DONA STANDARD | Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A DONA VICTOR FOOTWEAR CO. LTD | Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A VIETNAM DONA ORIENT CO. LTD | Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet |
| FULGENT SUNSHINE FOOTWEAR CO. LTD | Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet |
| GRAND SMARTLY GROUP LTD P/A FREETREND INDUSTRIAL CO. LTD | Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet |
| KINGFIELD INTERNATIONAL LTD | Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet; Az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet |
| VIETNAM SHOE MAJESTER CO. LTD | Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet |
| GENFORT SHOES LTD | Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet; Az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet |
| FOOTGEARMEX FOOTWEAR CO. LTD | Az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet |
| DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/DIAMOND VIETNAM CO., LTD – P.T. HORN MING INDONESIA | Az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet |
| DIAMOND VIETNAM CO. LTD | Az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet |
| FOOTGEARMEX FOOTWEAR CO. LTD | Az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet |
| CAPITAL CONCORD ENTERPRISES LTD P/A FUJIAN SUNSHINE FOOTWEAR CO. LTD SUNNY FOOTWEAR CO. LTD | Az (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelet |
| BROSMANN FOOTWEAR (HK) LTD | A 2014/149/EU végrehajtási határozat |
| LUNG PAO FOOTWEAR (GUANGZHOU) LTD | A 2014/149/EU végrehajtási határozat |
| NOVI FOOTWEAR | A 2014/149/EU végrehajtási határozat |
| RISEN FOOTWEAR (HK) CO. LTD | A 2014/149/EU végrehajtási határozat |
| SEASONABLE FOOTWEAR (ZHONGSHAN)LTD | A 2014/149/EU végrehajtási határozat |
| WENZHOU TAIMA SHOES CO. LTD | A 2014/149/EU végrehajtási határozat |
| ZHEJIANG AOKANG SHOES CO. LTD | A 2014/149/EU végrehajtási határozat |

Exportáló gyártó neve

Az a rendelet, amelynek keretében értékelték

BROOKDALE INVESTMENTS LTD

Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet

WEI HUA SHOE COMPANY LTD

Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet

DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/TAI-WAY SPORTS LTD

Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet

DONGGUAN STELLA FOOTWEAR CO. LTD

Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet

HK WEI HUA KIMO

Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet

HO HSING

Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet

HOPEWAY GROUP LTD

Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet

FOSHAN CITY NANHAI QUNRUI FOOTWEAR CO. LTD

Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet

QUN RUI FOOTWEAR

Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet

STELLA INTERNATIONAL LTD

Az (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelet

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A DONA PACIFIC (VIETNAM) CO. LTD

Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A LIFENG FOOTWEAR CORPORATION

Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A VIETNAM DONA STANDARD

Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A DONA VICTOR FOOTWEAR CO. LTD

Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A VIETNAM DONA ORIENT CO. LTD

Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet

FULGENT SUNSHINE FOOTWEAR CO. LTD

Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet

GRAND SMARTLY GROUP LTD P/A FREETREND INDUSTRIAL CO. LTD

Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet

KINGFIELD INTERNATIONAL LTD

Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet; Az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet

VIETNAM SHOE MAJESTER CO. LTD

Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet

GENFORT SHOES LTD

Az (EU) 2016/1647 végrehajtási rendelet; Az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet

FOOTGEARMEX FOOTWEAR CO. LTD

Az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet

DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/DIAMOND VIETNAM CO., LTD – P.T. HORN MING INDONESIA

Az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet

DIAMOND VIETNAM CO. LTD

Az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet

FOOTGEARMEX FOOTWEAR CO. LTD

Az (EU) 2016/1731 végrehajtási rendelet

CAPITAL CONCORD ENTERPRISES LTD P/A FUJIAN SUNSHINE FOOTWEAR CO. LTD SUNNY FOOTWEAR CO. LTD

Az (EU) 2016/2257 végrehajtási rendelet

BROSMANN FOOTWEAR (HK) LTD

A 2014/149/EU végrehajtási határozat

LUNG PAO FOOTWEAR (GUANGZHOU) LTD

A 2014/149/EU végrehajtási határozat

NOVI FOOTWEAR

A 2014/149/EU végrehajtási határozat

RISEN FOOTWEAR (HK) CO. LTD

A 2014/149/EU végrehajtási határozat

SEASONABLE FOOTWEAR (ZHONGSHAN)LTD

A 2014/149/EU végrehajtási határozat

WENZHOU TAIMA SHOES CO. LTD

A 2014/149/EU végrehajtási határozat

ZHEJIANG AOKANG SHOES CO. LTD

A 2014/149/EU végrehajtási határozat

---

VI. MELLÉKLET

A Bizottságnak bejelentett azon vállalatok jegyzéke, amelyeket egyedileg vagy egy vállalatcsoport részeként egy jövőbeni végrehajtási gyakorlat keretében értékelni fognak

| | DAH LIH PUH |
| --- | --- |

DAH LIH PUH

| | EVERVAN GROUP P/A EVA OVERSEAS INTERNATIONAL, LTD |
| --- | --- |

EVERVAN GROUP P/A EVA OVERSEAS INTERNATIONAL, LTD

| | EVERVAN GROUP P/A JIANGXI GUANGYOU FOOTWEAR CO. |
| --- | --- |

EVERVAN GROUP P/A JIANGXI GUANGYOU FOOTWEAR CO.

| | LONG SON JOINT STOCK COMPANY |
| --- | --- |

LONG SON JOINT STOCK COMPANY

| | SHING TAK IND. CO. LTD |
| --- | --- |

SHING TAK IND. CO. LTD

---

| 2017.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 64/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 64/105

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/424 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. március 9.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 9-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | EG | 235,2 |
| IL | 243,7 |
| MA | 93,7 |
| SN | 205,2 |
| TR | 104,7 |
| ZZ | 176,5 |
| 0707 00 05 | MA | 80,2 |
| TR | 182,6 |
| ZZ | 131,4 |
| 0709 91 00 | EG | 97,7 |
| ZZ | 97,7 |
| 0709 93 10 | MA | 51,9 |
| TR | 149,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 49,9 |
| IL | 71,1 |
| MA | 48,0 |
| TN | 57,4 |
| TR | 73,0 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | EG | 68,9 |
| TR | 70,0 |
| ZZ | 69,5 |
| 0808 10 80 | CL | 90,0 |
| CN | 135,3 |
| ZA | 86,6 |
| ZZ | 104,0 |
| 0808 30 90 | AR | 124,1 |
| CL | 131,5 |
| CN | 74,5 |
| ZA | 129,2 |
| ZZ | 114,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

EG

235,2

IL

243,7

MA

93,7

SN

205,2

TR

104,7

ZZ

176,5

0707 00 05

MA

80,2

TR

182,6

ZZ

131,4

0709 91 00

EG

97,7

ZZ

97,7

0709 93 10

MA

51,9

TR

149,9

ZZ

100,9

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

49,9

IL

71,1

MA

48,0

TN

57,4

TR

73,0

ZZ

59,9

0805 50 10

EG

68,9

TR

70,0

ZZ

69,5

0808 10 80

CL

90,0

CN

135,3

ZA

86,6

ZZ

104,0

0808 30 90

AR

124,1

CL

131,5

CN

74,5

ZA

129,2

ZZ

114,8

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 2017.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 64/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 64/107

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/425 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. március 9.)

a sovány tejpornak az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott hatodik részleges pályázati felhíváshoz kapcsolódó minimális eladási áráról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2016. május 18-i (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (3) megindította a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (3) megindította a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárást.

| (2) | A hatodik részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatok alapján nem indokolt minimális eladási árat meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

A hatodik részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatok alapján nem indokolt minimális eladási árat meghatározni.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott, sovány tejpor értékesítésére irányuló hatodik részleges pályázati felhívás tekintetében – amelyre vonatkozóan a pályázatok benyújtásának határideje 2017. március 7-én járt le – minimális eladási árat nem határoztak meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 9-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 206., 2016.7.30., 71. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (2016. november 25.) a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárás megindításáról (HL L 321., 2016.11.29., 45. o.).

3

---

HATÁROZATOK

| 2017.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 64/108 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 64/108

---

A TANÁCS (EU) 2017/426 HATÁROZATA

(2017. március 7.)

a Régiók Bizottságának a Dán Királyság által javasolt egy tagja és egy póttagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a dán kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2016. április 5-én a Tanács (EU) 2016/552 határozata (4) értelmében Thomas KASTRUP-LARSEN-t Erik NIELSEN váltotta fel tagként. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2016. április 5-én a Tanács (EU) 2016/552 határozata (4) értelmében Thomas KASTRUP-LARSEN-t Erik NIELSEN váltotta fel tagként.

| (2) | Erik NIELSEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(2)

Erik NIELSEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

| (3) | Kirstine BILLE hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(3)

Kirstine BILLE hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

| a) | tagként:






  — | Kirstine BILLE, Deputy Mayor of Syddjurs Municipality, |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Kirstine BILLE, Deputy Mayor of Syddjurs Municipality,

| b) | póttagként:






  — | Kirsten JENSEN, Deputy Mayor of Hillerød Municipality. |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Kirsten JENSEN, Deputy Mayor of Hillerød Municipality.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. GRECH

---

(1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

(4)  A Tanács 2016. április 5-i (EU) 2016/552 határozata a Régiók Bizottságának a Dán Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről (HL L 95., 2016.4.9., 12. o.).

4

---

| 2017.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 64/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 64/109

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/427 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. március 8.)

a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (fenyőrontó fonálféreg) Unión belüli elterjedésének megelőzésére irányuló sürgősségi intézkedésekről szóló 2012/535/EU bizottsági végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2017) 1482. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésének negyedik mondatára,

mivel:

| (1) | Tekintettel a fenyőrontó fonálféreggel összefüggésben Portugáliában kialakult helyzet súlyosságára és a Spanyolországban tapasztalt néhány előfordulására, 2014 szeptemberében több tagállami szakértő részvételével munkacsoportot hoztak létre azzal a céllal, hogy támogatást nyújtson Portugáliának és Spanyolországnak a fenyőrontó fonálféreg területükön való visszaszorításához, illetve felszámolásához, ily módon megelőzve, hogy továbbterjedjen az Unió területének fennmaradó részére. |
| --- | --- |

(1)

Tekintettel a fenyőrontó fonálféreggel összefüggésben Portugáliában kialakult helyzet súlyosságára és a Spanyolországban tapasztalt néhány előfordulására, 2014 szeptemberében több tagállami szakértő részvételével munkacsoportot hoztak létre azzal a céllal, hogy támogatást nyújtson Portugáliának és Spanyolországnak a fenyőrontó fonálféreg területükön való visszaszorításához, illetve felszámolásához, ily módon megelőzve, hogy továbbterjedjen az Unió területének fennmaradó részére.

| (2) | A fenyőrontó fonálféreggel foglalkozó munkacsoport 2016. június 22-én jelentést tett közzé, amely több ajánlást is megfogalmazott. Ezen túlmenően további tudományos ismeretek is összegyűltek a REPHRAME projekt (2) részeként. |
| --- | --- |

(2)

A fenyőrontó fonálféreggel foglalkozó munkacsoport 2016. június 22-én jelentést tett közzé, amely több ajánlást is megfogalmazott. Ezen túlmenően további tudományos ismeretek is összegyűltek a REPHRAME projekt (2) részeként.

| (3) | Be kell vezetni a „tűz vagy vihar sújtotta növény” fogalommeghatározását azon fogékony növények azonosítása érdekében, amelyekre az adott intézkedéseket alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(3)

Be kell vezetni a „tűz vagy vihar sújtotta növény” fogalommeghatározását azon fogékony növények azonosítása érdekében, amelyekre az adott intézkedéseket alkalmazni kell.

| (4) | Az Európai Növényvédelmi Szervezet a vészhelyzeti tervekre vonatkozó nemzetközi szabványokat dolgozott ki. A szóban forgó nemzetközi szabványokkal (3) való összhang biztosítása, valamint a vészhelyzeti tervek érthetőségének és hatékonyságának javítása érdekében, a vészhelyzeti tervekre vonatkozó szabályoknak részletesebben meg kell határozniuk a felelős hivatalos szervek, a laboratóriumok és a gazdasági szereplők feladatait. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Növényvédelmi Szervezet a vészhelyzeti tervekre vonatkozó nemzetközi szabványokat dolgozott ki. A szóban forgó nemzetközi szabványokkal (3) való összhang biztosítása, valamint a vészhelyzeti tervek érthetőségének és hatékonyságának javítása érdekében, a vészhelyzeti tervekre vonatkozó szabályoknak részletesebben meg kell határozniuk a felelős hivatalos szervek, a laboratóriumok és a gazdasági szereplők feladatait.

| (5) | Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében, valamint figyelembe véve a helyzet javulását, amelyet a Portugália és Spanyolország által eddig elvégzett vizsgálatok eredményei tükröznek, a 2012/535/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban elvégzett ellenőrzések eredményeit a havi rendszeresség helyett elég évente benyújtani. A szóban forgó határozat 6. és 7. cikke értelmében végrehajtott intézkedések eredményeit adott esetben minden év április 30-ig kell közölni annak érdekében, hogy a vektor rajzási idejének kezdetét megelőző időszakra vonatkozó információkat időben benyújtsák. |
| --- | --- |

(5)

Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében, valamint figyelembe véve a helyzet javulását, amelyet a Portugália és Spanyolország által eddig elvégzett vizsgálatok eredményei tükröznek, a 2012/535/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban elvégzett ellenőrzések eredményeit a havi rendszeresség helyett elég évente benyújtani. A szóban forgó határozat 6. és 7. cikke értelmében végrehajtott intézkedések eredményeit adott esetben minden év április 30-ig kell közölni annak érdekében, hogy a vektor rajzási idejének kezdetét megelőző időszakra vonatkozó információkat időben benyújtsák.

| (6) | Mind a Portugáliában, mind a Spanyolországban szerzett tapasztalatok, valamint a szakmai és a tudományos tanulmányok is azt mutatják, hogy a fenyőrontó fonálféreg egészségesnek tűnő fenyőkön való észlelése rendkívül valószínűtlen, míg a rovarvektorok tevékenységére utaló jeleket mutató kivágott törzsekből, vágási maradványokból és természetesen előforduló hulladékból való mintavétel nagyon fontos szerepet játszhat a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének kimutatásában olyan területeken, ahol a fenyő sorvadásának tünetei várhatóan nem fordulnak elő. A 2012/535/EU végrehajtási határozat I. és II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Mind a Portugáliában, mind a Spanyolországban szerzett tapasztalatok, valamint a szakmai és a tudományos tanulmányok is azt mutatják, hogy a fenyőrontó fonálféreg egészségesnek tűnő fenyőkön való észlelése rendkívül valószínűtlen, míg a rovarvektorok tevékenységére utaló jeleket mutató kivágott törzsekből, vágási maradványokból és természetesen előforduló hulladékból való mintavétel nagyon fontos szerepet játszhat a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének kimutatásában olyan területeken, ahol a fenyő sorvadásának tünetei várhatóan nem fordulnak elő. A 2012/535/EU végrehajtási határozat I. és II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | A munkacsoport által bemutatott bizonyítékok megerősítették, hogy a vektor rajzási ideje alatt bekövetkező erdőtüzek azonnal, nagy távolságokból is odavonzzák a vektorokat, sőt egy bizonyos ideig még a tűz után is. A tűz sújtotta területeken lévő növények azonnali eltávolítása és megsemmisítése nem csökkenti a terület vonzerejét, sőt növelheti a vektor szétszóródásának kockázatát. Ezért lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a vektor következő rajzási idejének kezdete előtt kivágják és megsemmisítsék a tűz sújtotta területeken található fogékony növényeket. |
| --- | --- |

(7)

A munkacsoport által bemutatott bizonyítékok megerősítették, hogy a vektor rajzási ideje alatt bekövetkező erdőtüzek azonnal, nagy távolságokból is odavonzzák a vektorokat, sőt egy bizonyos ideig még a tűz után is. A tűz sújtotta területeken lévő növények azonnali eltávolítása és megsemmisítése nem csökkenti a terület vonzerejét, sőt növelheti a vektor szétszóródásának kockázatát. Ezért lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a vektor következő rajzási idejének kezdete előtt kivágják és megsemmisítsék a tűz sújtotta területeken található fogékony növényeket.

| (8) | A tapasztalat azt mutatja, hogy a rendelkezésre álló források optimális felhasználásának biztosítása érdekében a 2012/535/EU végrehajtási határozat II. mellékletének 2. pontjában említett, a fertőzött területeken végzett felderítéseket a fertőzött területek pufferzónákkal határos részére kell összpontosítani, hogy megfelelő intézkedéseket lehessen hozni azzal a céllal, hogy a fenyőrontó fonálférget vissza lehessen szorítani a fertőzött területek azon részeibe, amelyekben ismert az előfordulása, és meg lehessen akadályozni a pufferzónákba való továbbterjedését. |
| --- | --- |

(8)

A tapasztalat azt mutatja, hogy a rendelkezésre álló források optimális felhasználásának biztosítása érdekében a 2012/535/EU végrehajtási határozat II. mellékletének 2. pontjában említett, a fertőzött területeken végzett felderítéseket a fertőzött területek pufferzónákkal határos részére kell összpontosítani, hogy megfelelő intézkedéseket lehessen hozni azzal a céllal, hogy a fenyőrontó fonálférget vissza lehessen szorítani a fertőzött területek azon részeibe, amelyekben ismert az előfordulása, és meg lehessen akadályozni a pufferzónákba való továbbterjedését.

| (9) | A tagállamok 500 m-ről 100 m-re csökkenthetik a tarvágási terület sugarát, ha a FAO növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó 4. számú nemzetközi szabványával (5) összhangban végzett felderítési tevékenységek alapján és a vektorok szétszóródási képességét figyelembe véve nincs bizonyíték a vektorok jelenlétére a terület szóban forgó részén. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamok 500 m-ről 100 m-re csökkenthetik a tarvágási terület sugarát, ha a FAO növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó 4. számú nemzetközi szabványával (5) összhangban végzett felderítési tevékenységek alapján és a vektorok szétszóródási képességét figyelembe véve nincs bizonyíték a vektorok jelenlétére a terület szóban forgó részén.

| (10) | A tapasztalatok megerősítették, hogy a körülhatárolt területen a vektor rajzási ideje alatt azonosított faanyagnak a 2012/535/EU végrehajtási határozat I. mellékletének 8. pontjában és II. melléklete 3. pontjának c) alpontjában előírt kezelése nem biztos, hogy minden esetben megfelelő a fenyőrontó fonálféreg további terjedésének megelőzésére abban az esetben, ha a vektorok a felderítési tevékenységeket megelőző év során telepedtek meg a rönkökben. A tagállam ezért dönthet úgy, hogy a szóban forgó faanyagot a helyszínen azonnal semmisítik. |
| --- | --- |

(10)

A tapasztalatok megerősítették, hogy a körülhatárolt területen a vektor rajzási ideje alatt azonosított faanyagnak a 2012/535/EU végrehajtási határozat I. mellékletének 8. pontjában és II. melléklete 3. pontjának c) alpontjában előírt kezelése nem biztos, hogy minden esetben megfelelő a fenyőrontó fonálféreg további terjedésének megelőzésére abban az esetben, ha a vektorok a felderítési tevékenységeket megelőző év során telepedtek meg a rönkökben. A tagállam ezért dönthet úgy, hogy a szóban forgó faanyagot a helyszínen azonnal semmisítik.

| (11) | A 2012/535/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A 2012/535/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2012/535/EU végrehajtási határozat módosításai

A 2012/535/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következő h) ponttal egészül ki:
  „h)   »tűz vagy vihar sújtotta növény«: tűz vagy vihar által olyan módon károsított fogékony növény, amely lehetővé teszi a vektor peterakását.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következő h) ponttal egészül ki:

„h)   »tűz vagy vihar sújtotta növény«: tűz vagy vihar által olyan módon károsított fogékony növény, amely lehetővé teszi a vektor peterakását.”

»tűz vagy vihar sújtotta növény«

| 2. | A 4. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A készenléti terv az alábbiakat határozza meg:






  a) | egy külön szakasz, amely összegzi az érintett tagállam esetében a fenyőrontó fonálféreg előfordulásának kockázatára vonatkozó információkat, ideértve a fenyőrontó fonálféreg biológiai jellemzőire vonatkozó háttér-információkat, a várható tüneteket és az érintett gazdanövényeket, valamint a kimutatási módszereket, a bejutás és a továbbterjedés fő útvonalait, továbbá a bejutás, a megtelepedés és a továbbterjedés kockázatának csökkentésére szolgáló ajánlásokat; |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A készenléti terv az alábbiakat határozza meg:

a)

egy külön szakasz, amely összegzi az érintett tagállam esetében a fenyőrontó fonálféreg előfordulásának kockázatára vonatkozó információkat, ideértve a fenyőrontó fonálféreg biológiai jellemzőire vonatkozó háttér-információkat, a várható tüneteket és az érintett gazdanövényeket, valamint a kimutatási módszereket, a bejutás és a továbbterjedés fő útvonalait, továbbá a bejutás, a megtelepedés és a továbbterjedés kockázatának csökkentésére szolgáló ajánlásokat;

| b) | a fenyőrontó fonálféreg hatóságilag megállapított vagy feltételezett jelenléte esetén a terv végrehajtásában részt vevő szervek szerepe és feladatköre, valamint a felelős hatóságok, az egyéb hatóságok, az érintett, felhatalmazással rendelkező szervezetek vagy természetes személyek, a laboratóriumok és a gazdasági szereplők intézkedéseinek összehangolására szolgáló parancsnoki lánc és eljárások; |
| --- | --- |

b)

a fenyőrontó fonálféreg hatóságilag megállapított vagy feltételezett jelenléte esetén a terv végrehajtásában részt vevő szervek szerepe és feladatköre, valamint a felelős hatóságok, az egyéb hatóságok, az érintett, felhatalmazással rendelkező szervezetek vagy természetes személyek, a laboratóriumok és a gazdasági szereplők intézkedéseinek összehangolására szolgáló parancsnoki lánc és eljárások;

| c) | annak feltételei, hogy a felelős hatóságok bejussanak a gazdasági szereplők és más személyek telephelyére; |
| --- | --- |

c)

annak feltételei, hogy a felelős hatóságok bejussanak a gazdasági szereplők és más személyek telephelyére;

| d) | annak feltételei, hogy a felelős hatóságok szükség esetén igénybe vegyék a fenyőrontó fonálféreg gyors és hatékony felszámolásához vagy adott esetben visszaszorításához szükséges laboratóriumokat, berendezéseket, személyzetet, külső szakértőket és erőforrásokat; |
| --- | --- |

d)

annak feltételei, hogy a felelős hatóságok szükség esetén igénybe vegyék a fenyőrontó fonálféreg gyors és hatékony felszámolásához vagy adott esetben visszaszorításához szükséges laboratóriumokat, berendezéseket, személyzetet, külső szakértőket és erőforrásokat;

| e) | a Bizottságnak, a többi tagállamnak, az érintett gazdasági szereplőknek és a közvéleménynek a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére és az ellene hozott intézkedésekre vonatkozó tájékoztatásával összefüggésben meghozandó intézkedések, amennyiben a fenyőrontó fonálféreg jelenlétét hatóságilag megállapították vagy feltételezik; |
| --- | --- |

e)

a Bizottságnak, a többi tagállamnak, az érintett gazdasági szereplőknek és a közvéleménynek a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére és az ellene hozott intézkedésekre vonatkozó tájékoztatásával összefüggésben meghozandó intézkedések, amennyiben a fenyőrontó fonálféreg jelenlétét hatóságilag megállapították vagy feltételezik;

| f) | a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére vonatkozó tények rögzítésével kapcsolatos szabályok; |
| --- | --- |

f)

a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére vonatkozó tények rögzítésével kapcsolatos szabályok;

| g) | a szemrevételezési, mintavételi és laboratóriumi vizsgálati módszereket leíró protokollok; |
| --- | --- |

g)

a szemrevételezési, mintavételi és laboratóriumi vizsgálati módszereket leíró protokollok;

| h) | a szomszédos tagállamokkal és adott esetben a szomszédos harmadik országokkal folytatott koordináció keretébe tartozó eljárások és a koordinációs keretért felelős személyek. |
| --- | --- |

h)

a szomszédos tagállamokkal és adott esetben a szomszédos harmadik országokkal folytatott koordináció keretébe tartozó eljárások és a koordinációs keretért felelős személyek.

A készenléti terv tartalmát annak figyelembevételével kell meghatározni, hogy a meghatározott szervezet milyen kockázatot jelent az érintett tagállam számára.”

| 3. | A 9. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A tagállamok minden év április 30-ig jelentésben tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a 6. és a 7. cikk alapján az előző év április 1-je és a tájékoztatás évének március 31-e között végrehajtott intézkedések eredményeiről.
  E jelentésnek a következő elemek mindegyikét tartalmaznia kell:






  a) | a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére vonatkozó észlelések száma és helyei (térképeket is mellékelve) a fertőzött terület és a pufferzóna tekintetében külön-külön meghatározva; |
| --- | --- | --- |

3.

A 9. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok minden év április 30-ig jelentésben tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a 6. és a 7. cikk alapján az előző év április 1-je és a tájékoztatás évének március 31-e között végrehajtott intézkedések eredményeiről.

E jelentésnek a következő elemek mindegyikét tartalmaznia kell:

a)

a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére vonatkozó észlelések száma és helyei (térképeket is mellékelve) a fertőzött terület és a pufferzóna tekintetében külön-külön meghatározva;

| b) | az elpusztult, a rossz egészségi állapotban lévő, valamint a tűz vagy vihar sújtotta növényként azonosított növények száma, megadva az erdőtüzekben vagy viharban teljesen megsemmisült növények számát; |
| --- | --- |

b)

az elpusztult, a rossz egészségi állapotban lévő, valamint a tűz vagy vihar sújtotta növényként azonosított növények száma, megadva az erdőtüzekben vagy viharban teljesen megsemmisült növények számát;

| c) | az olyan, elpusztult, rossz egészségi állapotban lévő, valamint tűz vagy vihar sújtotta növények száma, amelyekből mintát vettek; |
| --- | --- |

c)

az olyan, elpusztult, rossz egészségi állapotban lévő, valamint tűz vagy vihar sújtotta növények száma, amelyekből mintát vettek;

| d) | az elpusztult, a rossz egészségi állapotban lévő, valamint a tűz vagy vihar sújtotta növényekből vett és a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából megvizsgált minták száma; |
| --- | --- |

d)

az elpusztult, a rossz egészségi állapotban lévő, valamint a tűz vagy vihar sújtotta növényekből vett és a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából megvizsgált minták száma;

| e) | az olyan minták száma, amelyek a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából megvizsgálva pozitív eredményt adtak; |
| --- | --- |

e)

az olyan minták száma, amelyek a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából megvizsgálva pozitív eredményt adtak;

| f) | a kiszűrt elpusztult, rossz egészségi állapotban lévő, valamint tűz vagy vihar sújtotta növények száma, megadva a vonatkozó időszak kezdete előtt azonosított növények számát; |
| --- | --- |

f)

a kiszűrt elpusztult, rossz egészségi állapotban lévő, valamint tűz vagy vihar sújtotta növények száma, megadva a vonatkozó időszak kezdete előtt azonosított növények számát;

| g) | a pufferzónák és a fertőzött területek tekintetében külön-külön: a csapdák száma és elhelyezkedése és a megfigyelési időszak, valamint a csapdába ejtett vektorok száma, az érintett fajok, a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából megvizsgált vektorok száma, a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából megvizsgált minták száma és a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából megvizsgálva pozitív eredményt adó minták száma, ha volt ilyen. |
| --- | --- |

g)

a pufferzónák és a fertőzött területek tekintetében külön-külön: a csapdák száma és elhelyezkedése és a megfigyelési időszak, valamint a csapdába ejtett vektorok száma, az érintett fajok, a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából megvizsgált vektorok száma, a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából megvizsgált minták száma és a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából megvizsgálva pozitív eredményt adó minták száma, ha volt ilyen.

A tagállamok a b) és az f) pontban említett információkat a következő időszakokban gyűjtik: a tájékoztatás évét megelőző év január 1-jétől március 31-ig, április 1-jétől október 31-ig és november 1-jétől december 31-ig, valamint a tájékoztatás évének január 1-jétől március 31-ig.

Az információk közlésekor a tagállamok megadják, hogy azok mely gyűjtési időszakra vonatkoznak.”

| 4. | A 11. cikk (3) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A tagállamok minden év április 30-ig tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot az (1) és a (2) bekezdésben említett, az előző évben elvégzett ellenőrzések idejéről és eredményeiről.” |
| --- | --- |

4.

A 11. cikk (3) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok minden év április 30-ig tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot az (1) és a (2) bekezdésben említett, az előző évben elvégzett ellenőrzések idejéről és eredményeiről.”

| 5. | Az I. és a II. melléklet az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul. |
| --- | --- |

5.

Az I. és a II. melléklet az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 8-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  A fenyőrontó fonálféreg észlelésére, az ellene való védekezésre és a felszámolására szolgáló jobb módszerek kifejlesztése az Unió növényegészségügyi politikájának támogatása érdekében (REPHRAME) – 265483. számú uniós kutatási projekt.

2

(3)  2009 OEPP/EPPO, Bulletin OEPP/EPPO Bulletin 39., 471–474. o., „A készenléti tervek általános elemei”.

3

(4)  A Bizottság 2012/535/EU végrehajtási határozata (2012. szeptember 26.) a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (fenyőrontó fonálféreg) Unión belüli elterjedésének megelőzésére irányuló sürgősségi intézkedésekről (HL L 266., 2012.10.2., 42. o.).

4

(5)  A Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény Titkársága (1995), International Standard for Phytosanitary Measures 4: Requirements for the establishment of pest free areas (A növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó 4. számú nemzetközi szabvány: A károsítómentes területek kialakítására vonatkozó követelmények).

5

International Standard for Phytosanitary Measures 4: Requirements for the establishment of pest free areas

---

MELLÉKLET

A 2012/535/EU végrehajtási határozat mellékletei a következőképpen módosulnak:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 2. pont harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „Kivágás után mintát vesznek minden elpusztult és minden rossz egészségi állapotban lévő növényből, valamint több olyan egészségesnek tűnő növényből, amelyeket az adott esetben a fenyőrontó fonálféreg elterjedésének kockázata alapján választottak ki. Mintát minden egyes növény esetében több különböző részből, ezen belül a koronából is kell venni, különösen azokból a részekből, ahol jól láthatók a rovarvektorok aktivitásának jelei. Mintákat a rovarvektorok tevékenységére utaló jeleket mutató, és a körülhatárolt területek olyan részein található kivágott törzsekből, vágási maradványokból és természetesen előforduló hulladékból is kell venni, ahol a fogékony növények sorvadásának tünetei várhatóan nem, vagy csak később fordulnak elő. Minden mintát meg kell vizsgálni a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából.” |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 2. pont harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Kivágás után mintát vesznek minden elpusztult és minden rossz egészségi állapotban lévő növényből, valamint több olyan egészségesnek tűnő növényből, amelyeket az adott esetben a fenyőrontó fonálféreg elterjedésének kockázata alapján választottak ki. Mintát minden egyes növény esetében több különböző részből, ezen belül a koronából is kell venni, különösen azokból a részekből, ahol jól láthatók a rovarvektorok aktivitásának jelei. Mintákat a rovarvektorok tevékenységére utaló jeleket mutató, és a körülhatárolt területek olyan részein található kivágott törzsekből, vágási maradványokból és természetesen előforduló hulladékból is kell venni, ahol a fogékony növények sorvadásának tünetei várhatóan nem, vagy csak később fordulnak elő. Minden mintát meg kell vizsgálni a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából.”

| b) | A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „4. | Amennyiben a 3. pont alkalmazandó, minden olyan fogékony növényt, amely mentesült a kivágás alól, és amely 100–500 m távolságra van olyan fogékony növényektől, amelyekben a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megállapítást nyert, a vektorok rajzási időszaka előtt, alatt és után egyaránt vizsgálni kell a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének jelei vagy tünetei szempontjából.
  A jelek vagy tünetek észlelése esetén a növényből mintát kell venni, és meg kell vizsgálni a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából. Mintát a fogékony növények esetében a növény több különböző részéből, ezen belül a koronából is kell venni. Az érintett tagállamnak a rajzási időszakban a vektoroknak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával intenzív felderítést kell végeznie a vektorok körében.
  A szóban forgó intézkedéseket addig kell alkalmazni, amíg be nem következik a fenyőrontó fonálféreg 6. cikk (1) bekezdése szerinti teljes felszámolása, vagy amíg a 7. cikk (1) bekezdése szerinti visszaszorítási intézkedéseket nem hagynak jóvá.” |
| --- | --- | --- |

b)

A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.

A jelek vagy tünetek észlelése esetén a növényből mintát kell venni, és meg kell vizsgálni a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából. Mintát a fogékony növények esetében a növény több különböző részéből, ezen belül a koronából is kell venni. Az érintett tagállamnak a rajzási időszakban a vektoroknak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával intenzív felderítést kell végeznie a vektorok körében.

A szóban forgó intézkedéseket addig kell alkalmazni, amíg be nem következik a fenyőrontó fonálféreg 6. cikk (1) bekezdése szerinti teljes felszámolása, vagy amíg a 7. cikk (1) bekezdése szerinti visszaszorítási intézkedéseket nem hagynak jóvá.”

| c) | Az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „5. | Amennyiben egy tagállam a FAO növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó 4. számú nemzetközi szabványával (*1) összhangban végzett felderítési tevékenységei alapján és a vektorok szétszóródási képességét figyelembe véve bizonyítékkal rendelkezik arról, hogy a vektor az elmúlt három évben nem volt jelen az érintett területen, 100 m-re csökkentheti a tarvágási terület legkisebb sugarát az olyan fogékony növények körül, amelyekben nem mutatták ki a fenyőrontó fonálférget.
  A fent említett bizonyítéknak szerepelnie kell a 9. cikk (1) bekezdésében előírt értesítésben. |
| --- | --- | --- |

c)

Az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.

A fent említett bizonyítéknak szerepelnie kell a 9. cikk (1) bekezdésében előírt értesítésben.

(*1)  A Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény Titkársága (1995), International Standard for Phytosanitary Measures 4: Requirements for the establishment of pest free areas (A növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó 4. számú nemzetközi szabvány: A károsítómentes területek kialakítására vonatkozó követelmények).”
  "

| d) | A 6. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „6. | A tagállamoknak a körülhatárolt területeken a vektor rajzási időszaka alatt és azon kívül felderítéseket kell végezniük a fogékony növények tekintetében az említett növényeknek és a vektornak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló szemléjével, mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával. A fenyőrontó fonálféreg vektora tekintetében annak rajzási időszaka alatt is kell felderítéseket végezniük. Az említett felderítések során különös figyelmet kell szentelni az elpusztult, a rossz egészségi állapotban lévő és a tűz vagy vihar sújtotta fogékony növényeknek. Mintát a fogékony növények esetében a növény több különböző részéből, ezen belül a koronából is kell venni. Felderítéseket a rovarvektorok tevékenységére utaló jeleket mutató, és a körülhatárolt területek olyan részein található kivágott törzseken, vágási maradványokon és természetesen előforduló hulladékon is kell végezni, ahol a fogékony növények sorvadásának tünetei várhatóan nem, vagy csak késéssel fordulnak elő. Azon fogékony növények körüli 3 000 m-es sugarú körön belül, amelyekben megállapítást nyert a fenyőrontó fonálféreg jelenléte, legalább négyszer intenzívebb felderítést kell végezni, mint a 3 000 m-es sugarú körön kívül a pufferzóna széléig tartó területen.” |
| --- | --- | --- |

d)

A 6. pont helyébe a következő szöveg lép:

„6.

| e) | A 7. pont első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „7. | A tagállamoknak a teljes körülhatárolt területen belül azonosítaniuk kell és ki kell vágniuk mindazokat a fogékony növényeket, amelyekben a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megállapítást nyert, valamint azokat, amelyek elpusztultak vagy rossz egészségi állapotban vannak, vagy amelyeket tűz vagy vihar sújtott. El kell távolítaniuk és meg kell semmisíteniük a kivágott növényeket és azok vágási maradványait, a vágás befejezéséig alkalmazva minden olyan óvintézkedést, amely a fenyőrontó fonálféreg és vektora elterjedésének megakadályozásához szükséges. A tagállamok teljesítik az alábbi feltételeket:”. |
| --- | --- | --- |

e)

A 7. pont első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„7.

| f) | A 8. pont második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „Amennyiben a tagállam arra a következtetésre jut, hogy a hántolás, a vektor tekintetében ismerten hatékony rovarölő szerrel való kezelés és az ilyen rovarölő szerrel átitatott rovarhálóval való beborítás nem megfelelő, a hántolatlan faanyagot azonnal meg kell semmisíteni a helyszínen.
  A fogékony növények kivágásánál keletkezett, a helyszínen maradt fahulladékot és a helyszínen megsemmisítendő hántolatlan faanyagot 3 cm-nél kisebb vastagságú és szélességű darabokra kell felaprítani.” |
| --- | --- |

f)

A 8. pont második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben a tagállam arra a következtetésre jut, hogy a hántolás, a vektor tekintetében ismerten hatékony rovarölő szerrel való kezelés és az ilyen rovarölő szerrel átitatott rovarhálóval való beborítás nem megfelelő, a hántolatlan faanyagot azonnal meg kell semmisíteni a helyszínen.

A fogékony növények kivágásánál keletkezett, a helyszínen maradt fahulladékot és a helyszínen megsemmisítendő hántolatlan faanyagot 3 cm-nél kisebb vastagságú és szélességű darabokra kell felaprítani.”

| g) | A szöveg a következő 8a. ponttal egészül ki:






  „8a. | A 7.b) ponttól eltérve abban az esetben, ha egy tagállam arra a következtetésre jut, hogy a tűz vagy vihar sújtotta fogékony növények kivágása és eltávolítása a vektor rajzási időszakában nem megfelelő, az érintett tagállam dönthet úgy, hogy a szóban forgó növények kivágását és eltávolítását a következő rajzási időszak kezdete előtt elvégzi.
  A 6. pont sérelme nélkül az érintett tagállamnak a rajzási időszakban a vektoroknak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával intenzív felderítést kell végeznie a tűz vagy vihar sújtotta területen, és amennyiben a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megerősítésre kerül, a fenyőrontó fonálféreg vagy a vektorai jelenlétének jeleit vagy tüneteit mutató említett növényeknek a szemléjével, mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával felderítéseket kell végeznie a környező területen található fogékony növények tekintetében.” |
| --- | --- | --- |

g)

A szöveg a következő 8a. ponttal egészül ki:

„8a.

A 6. pont sérelme nélkül az érintett tagállamnak a rajzási időszakban a vektoroknak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával intenzív felderítést kell végeznie a tűz vagy vihar sújtotta területen, és amennyiben a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megerősítésre kerül, a fenyőrontó fonálféreg vagy a vektorai jelenlétének jeleit vagy tüneteit mutató említett növényeknek a szemléjével, mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával felderítéseket kell végeznie a környező területen található fogékony növények tekintetében.”

| 2. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | A tagállamoknak a fertőzött területeken éves felderítéseket kell végezniük a fogékony növények és a vektor tekintetében az említett növényeknek és a vektornak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló szemléjével, mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával. Az említett felderítések során különös figyelmet kell szentelni az elpusztult, a rossz egészségi állapotban lévő és a tűz vagy vihar sújtotta fogékony növényeknek. A felderítéseket a pufferzónák megőrzése céljából a fertőzött terület pufferzónákkal határos részeire kell összpontosítani. A tagállamoknak ki kell vágniuk mindazon fogékony növényeket, amelyekben a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megállapítást nyert, valamint el kell távolítaniuk és ártalmatlanítaniuk kell az említett növényeket és azok vágási maradványait, alkalmazva minden olyan óvintézkedést, amely a fenyőrontó fonálféreg és vektora elterjedésének megakadályozásához szükséges.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.

| b) | A 3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | A tagállamok az alábbi intézkedéseket alkalmazzák a pufferzónákban:






  a) | A tagállamoknak a pufferzónákban a vektor rajzási időszaka alatt és azon kívül felderítéseket kell végezniük a fogékony növények tekintetében az említett növényeknek és a vektornak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló szemléjével, mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával. A fenyőrontó fonálféreg vektora tekintetében annak rajzási időszaka alatt is kell felderítéseket végezniük. Az említett felderítések során különös figyelmet kell szentelni az elpusztult, a rossz egészségi állapotban lévő és a tűz vagy vihar sújtotta fogékony növényeknek, valamint az olyan területeken található vektoroknak, ahol a fenyőrontó fonálféreg valószínűleg jelen van, vagy ahol a tűnetek várhatóan késéssel jelentkeznek. Mintát a fogékony növények esetében a növény több különböző részéből, ezen belül a koronából is kell venni. Felderítéseket a rovarvektorok tevékenységére utaló jeleket mutató, és a körülhatárolt területek olyan részein található kivágott törzseken, vágási maradványokon és természetesen előforduló hulladékon is kell végezni, ahol a fogékony növények sorvadásának tünetei várhatóan nem fordulnak elő. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

a)

A tagállamoknak a pufferzónákban a vektor rajzási időszaka alatt és azon kívül felderítéseket kell végezniük a fogékony növények tekintetében az említett növényeknek és a vektornak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló szemléjével, mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával. A fenyőrontó fonálféreg vektora tekintetében annak rajzási időszaka alatt is kell felderítéseket végezniük. Az említett felderítések során különös figyelmet kell szentelni az elpusztult, a rossz egészségi állapotban lévő és a tűz vagy vihar sújtotta fogékony növényeknek, valamint az olyan területeken található vektoroknak, ahol a fenyőrontó fonálféreg valószínűleg jelen van, vagy ahol a tűnetek várhatóan késéssel jelentkeznek. Mintát a fogékony növények esetében a növény több különböző részéből, ezen belül a koronából is kell venni. Felderítéseket a rovarvektorok tevékenységére utaló jeleket mutató, és a körülhatárolt területek olyan részein található kivágott törzseken, vágási maradványokon és természetesen előforduló hulladékon is kell végezni, ahol a fogékony növények sorvadásának tünetei várhatóan nem fordulnak elő.

| b) | A tagállamoknak az érintett pufferzónák egészében azonosítaniuk kell és ki kell vágniuk mindazokat a fogékony növényeket, amelyek elpusztultak vagy rossz egészségi állapotban vannak, vagy amelyeket tűz vagy vihar sújtott. A vágás előtt és alatt minden olyan óvintézkedést alkalmazva, amely a fenyőrontó fonálféreg és vektora elterjedésének megakadályozásához szükséges, el kell távolítaniuk és meg kell semmisíteniük a kivágott növényeket és azok vágási maradványait a következő feltételek mellett:






  i. | A vektor rajzási időszakán kívül azonosított fogékony növényeket a következő rajzási időszak előtt kivágják és a helyszínen megsemmisítik, hatósági felügyelet mellett a fertőzött területre szállítják vagy eltávolítják. Az utóbbi esetben az említett növények faanyagát és kérgét a III. melléklet 1. szakaszának 2.a) pontjában előírtak szerint kezelik, vagy a III. melléklet 2. szakaszának 2.b) pontjában meghatározottak szerint feldolgozzák. |
| --- | --- | --- |

b)

A tagállamoknak az érintett pufferzónák egészében azonosítaniuk kell és ki kell vágniuk mindazokat a fogékony növényeket, amelyek elpusztultak vagy rossz egészségi állapotban vannak, vagy amelyeket tűz vagy vihar sújtott. A vágás előtt és alatt minden olyan óvintézkedést alkalmazva, amely a fenyőrontó fonálféreg és vektora elterjedésének megakadályozásához szükséges, el kell távolítaniuk és meg kell semmisíteniük a kivágott növényeket és azok vágási maradványait a következő feltételek mellett:

i.

A vektor rajzási időszakán kívül azonosított fogékony növényeket a következő rajzási időszak előtt kivágják és a helyszínen megsemmisítik, hatósági felügyelet mellett a fertőzött területre szállítják vagy eltávolítják. Az utóbbi esetben az említett növények faanyagát és kérgét a III. melléklet 1. szakaszának 2.a) pontjában előírtak szerint kezelik, vagy a III. melléklet 2. szakaszának 2.b) pontjában meghatározottak szerint feldolgozzák.

| ii. | A vektor rajzási időszakában azonosított fogékony növényeket azonnal kivágják és a helyszínen megsemmisítik, hatósági felügyelet mellett a fertőzött területre szállítják vagy eltávolítják. Az utóbbi esetben az említett növények faanyagát és kérgét a III. melléklet 1. szakaszának 2.a) pontjában előírtak szerint kezelik, vagy a III. melléklet 2. szakaszának 2.b) pontjában meghatározottak szerint feldolgozzák. |
| --- | --- |

ii.

A vektor rajzási időszakában azonosított fogékony növényeket azonnal kivágják és a helyszínen megsemmisítik, hatósági felügyelet mellett a fertőzött területre szállítják vagy eltávolítják. Az utóbbi esetben az említett növények faanyagát és kérgét a III. melléklet 1. szakaszának 2.a) pontjában előírtak szerint kezelik, vagy a III. melléklet 2. szakaszának 2.b) pontjában meghatározottak szerint feldolgozzák.

A kivágott fogékony növényeket (kivéve az erdőtüzekben teljesen megsemmisült növényeket) mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak kell alávetni a fenyőrontó fonálféreg esetleges jelenlétének megállapítására, egy olyan mintavételi rendszernek megfelelően, amely 99 %-os megbízhatósággal képes megerősíteni, hogy a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének mértéke az említett fogékony növényekben 0,02 % alatt van.

A ii. ponttól eltérve abban az esetben, ha egy tagállam arra a következtetésre jut, hogy a vektor rajzási időszakában azonosított és tűz vagy vihar sújtotta fogékony növények kivágása és eltávolítása nem megfelelő, az érintett tagállam dönthet úgy, hogy a szóban forgó növények kivágását és eltávolítását a következő rajzási időszak kezdete előtt elvégzi. A kivágás és eltávolítás alatt az érintett fogékony növényeket vagy a helyszínen megsemmisítik, vagy eltávolítják, és faanyagukat, valamint kérgüket a III. melléklet 1. szakaszának 2.a) pontjában meghatározott módon kezelik, vagy a III. melléklet 2. szakaszának 2.b) pontjában foglaltak szerint feldolgozzák. Ezen eltérés alkalmazása esetén és az a) pont sérelme nélkül az érintett tagállamnak a rajzási időszakban a vektoroknak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával intenzív felderítést kell végeznie a tűz vagy vihar sújtotta területen, és amennyiben a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megerősítésre kerül, a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének jeleit vagy tüneteit mutató említett növényeknek a szemléjével, mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával intenzív felderítéseket kell végezniük a környező területen található fogékony növények tekintetében.

| c) | A vektor rajzási időszaka során a pufferzónában – a b) pontban említettek szerint – azonosított fogékony faanyag esetében a tagállamoknak a kivágott fogékony növények rönkjét le kell hántolniuk, vagy a rönköket a vektor tekintetében ismerten hatékony rovarölő szerrel kell kezelniük, vagy a kivágást követően azokat azonnal egy ilyen rovarölő szerrel átitatott rovarhálóval kell beborítaniuk.
  A hántolás, kezelés vagy beborítás után a fogékony faanyagot hatósági felügyelet mellett azonnal egy tárolóhelyre vagy engedéllyel rendelkező kezelőüzembe kell szállítani. A hántolatlan faanyagot a tárolóhelyen vagy az engedéllyel rendelkező kezelőüzemben azonnal újra le kell kezelni a vektor tekintetében ismerten hatékony rovarölő szerrel, vagy ilyen rovarölő szerrel átitatott rovarhálóval kell beborítani.
  A fogékony növények kivágásánál keletkezett, a helyszínen maradt fahulladékot 3 cm-nél kisebb vastagságú és szélességű darabokra kell felaprítani.
  Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben a tagállam arra a következtetésre jut, hogy a hántolás, a vektor tekintetében ismerten hatékony rovarölő szerrel való kezelés és az ilyen rovarölő szerrel átitatott rovarhálóval való beborítás nem megfelelő, a hántolatlan faanyagot azonnal meg kell semmisíteni a helyszínen. Ezen eltérés alkalmazása esetén a fogékony növények kivágásánál keletkezett, a helyszínen maradt fahulladékot és a helyszínen megsemmisítendő hántolatlan faanyagot 3 cm-nél kisebb vastagságú és szélességű darabokra kell felaprítani.” |
| --- | --- |

c)

A vektor rajzási időszaka során a pufferzónában – a b) pontban említettek szerint – azonosított fogékony faanyag esetében a tagállamoknak a kivágott fogékony növények rönkjét le kell hántolniuk, vagy a rönköket a vektor tekintetében ismerten hatékony rovarölő szerrel kell kezelniük, vagy a kivágást követően azokat azonnal egy ilyen rovarölő szerrel átitatott rovarhálóval kell beborítaniuk.

A hántolás, kezelés vagy beborítás után a fogékony faanyagot hatósági felügyelet mellett azonnal egy tárolóhelyre vagy engedéllyel rendelkező kezelőüzembe kell szállítani. A hántolatlan faanyagot a tárolóhelyen vagy az engedéllyel rendelkező kezelőüzemben azonnal újra le kell kezelni a vektor tekintetében ismerten hatékony rovarölő szerrel, vagy ilyen rovarölő szerrel átitatott rovarhálóval kell beborítani.

A fogékony növények kivágásánál keletkezett, a helyszínen maradt fahulladékot 3 cm-nél kisebb vastagságú és szélességű darabokra kell felaprítani.

Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben a tagállam arra a következtetésre jut, hogy a hántolás, a vektor tekintetében ismerten hatékony rovarölő szerrel való kezelés és az ilyen rovarölő szerrel átitatott rovarhálóval való beborítás nem megfelelő, a hántolatlan faanyagot azonnal meg kell semmisíteni a helyszínen. Ezen eltérés alkalmazása esetén a fogékony növények kivágásánál keletkezett, a helyszínen maradt fahulladékot és a helyszínen megsemmisítendő hántolatlan faanyagot 3 cm-nél kisebb vastagságú és szélességű darabokra kell felaprítani.”

---

(*1)  A Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény Titkársága (1995), International Standard for Phytosanitary Measures 4: Requirements for the establishment of pest free areas (A növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó 4. számú nemzetközi szabvány: A károsítómentes területek kialakítására vonatkozó követelmények).”
  ”

---

Helyesbítések

| 2017.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 64/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 64/116

---

Helyesbítés a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 173., 2014. június 12.
  )

| 1. | A 421. oldalon, a 34. cikk (9) bekezdésének első albekezdésében: |
| --- | --- |

1.

A 421. oldalon, a 34. cikk (9) bekezdésének első albekezdésében:

a következő szövegrész:

„Az ESMA végrehajtástechnikai standardtervezeteket kell dolgoz ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (3), (4), (5) és (7) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.”,

helyesen:

„Az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (2), (3), (4), (5) és (7) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.”;

| 2. | A 423. oldalon, a 35. cikk (12) bekezdésének első albekezdésében: |
| --- | --- |

2.

A 423. oldalon, a 35. cikk (12) bekezdésének első albekezdésében:

a következő szövegrész:

„Az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (3), (4), (7) és (10) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.”,

helyesen:

„Az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (2), (3), (4), (7) és (10) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.”

---