# Euroopa Liidu L 107/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 107 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik25. aprill 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 107

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik25. aprill 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/723, 16. veebruar 2017, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/724, 24. aprill 2017, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/725, 24. aprill 2017, millega pikendatakse toimeaine mesotriooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 24 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/726, 24. aprill 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 29 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/727, 23. märts 2017, Montenegro tunnustamise kohta vastavalt direktiivile 2008/106/EÜ seoses meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemidega
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 1815 all)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/728, 20. aprill 2017, millega muudetakse rakendusotsust 2013/92/EL Hiinast pärit kindlaksmääratud kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali suhtes kohaldatava järelevalve, taimetervise kontrolli ja meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 2429 all) | 33 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/729, 20. aprill 2017, milles käsitletakse Horvaatia Vabariigi esitatud taotlust lubada teha erand kooskõlas nõukogu direktiivi 98/41/EÜ (ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta) artikli 9 lõikega 4
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 2437 all) | 35 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/723, 16. veebruar 2017, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/724, 24. aprill 2017, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/725, 24. aprill 2017, millega pikendatakse toimeaine mesotriooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

24

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/726, 24. aprill 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

29

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/727, 23. märts 2017, Montenegro tunnustamise kohta vastavalt direktiivile 2008/106/EÜ seoses meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemidega
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 1815 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 1815 all)

1

31

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/728, 20. aprill 2017, millega muudetakse rakendusotsust 2013/92/EL Hiinast pärit kindlaksmääratud kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali suhtes kohaldatava järelevalve, taimetervise kontrolli ja meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 2429 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 2429 all)

33

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/729, 20. aprill 2017, milles käsitletakse Horvaatia Vabariigi esitatud taotlust lubada teha erand kooskõlas nõukogu direktiivi 98/41/EÜ (ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta) artikli 9 lõikega 4
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 2437 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 2437 all)

35

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 17. juuli 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1255/2014 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks, määrates kindlaks rakenduskava elluviimise aasta- ja lõpparuannete sisu, sealhulgas ühiste näitajate loetelu) parandus ( ELT L 337, 25.11.2014 ) | 37 |

Parandused

*

Komisjoni 17. juuli 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1255/2014 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks, määrates kindlaks rakenduskava elluviimise aasta- ja lõpparuannete sisu, sealhulgas ühiste näitajate loetelu) parandus ( ELT L 337, 25.11.2014 )

( ELT L 337, 25.11.2014 )

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.4.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/723,

16. veebruar 2017,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eelkõige selle artikli 77 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Arvestades kogemusi, mis on saadud pärast seda, kui kehtestati kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavade toetamine (edaspidi „keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus“), nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (2) III jaotise 3. peatükis, on asjakohane lihtsustada teatavaid eeskirju seoses keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisega, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 640/2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

Arvestades kogemusi, mis on saadud pärast seda, kui kehtestati kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavade toetamine (edaspidi „keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus“), nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (2) III jaotise 3. peatükis, on asjakohane lihtsustada teatavaid eeskirju seoses keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisega, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 640/2014 (3).

| (2) | Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi puhul põhineb sellise toetuse arvutamine, millele toetusesaajal on õigus, põllumajanduskultuuri rühma kontseptsioonil. Paraku ei tundu see kontseptsioon olevat konkreetses keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse kontekstis vajalik, kuna keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse maksmise alus on põllumajandusliku majapidamise üldpindala. Lihtsustamise huvides tuleks põllumajanduskultuuri rühma kontseptsioon seetõttu keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse puhul tühistada. |
| --- | --- |

(2)

Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi puhul põhineb sellise toetuse arvutamine, millele toetusesaajal on õigus, põllumajanduskultuuri rühma kontseptsioonil. Paraku ei tundu see kontseptsioon olevat konkreetses keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse kontekstis vajalik, kuna keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse maksmise alus on põllumajandusliku majapidamise üldpindala. Lihtsustamise huvides tuleks põllumajanduskultuuri rühma kontseptsioon seetõttu keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse puhul tühistada.

| (3) | Delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artiklites 24 ja 26 on sätestatud eeskirjad, mille alusel arvutatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse vähendamine põllumajanduskultuuride mitmekesistamise ja ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala nõuete rikkumise korral. Kõnealused arvutused hõlmavad erinevuse suhtarvu ja 50 % vähendamist. Selguse huvides ja ilma vähendamise taset muutmata tuleks kõnealused sätted ümber sõnastada, kasutades erinevuse suhtarvu ja 50 % vähendamise asemel kordajat. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artiklites 24 ja 26 on sätestatud eeskirjad, mille alusel arvutatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse vähendamine põllumajanduskultuuride mitmekesistamise ja ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala nõuete rikkumise korral. Kõnealused arvutused hõlmavad erinevuse suhtarvu ja 50 % vähendamist. Selguse huvides ja ilma vähendamise taset muutmata tuleks kõnealused sätted ümber sõnastada, kasutades erinevuse suhtarvu ja 50 % vähendamise asemel kordajat.

| (4) | Selleks et saavutada parem tasakaal ühelt poolt vähendamise raskusastme ning vajaduse vahel säilitada õiglane ja proportsionaalne vähendamine, tuleks leevendada keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse vähendamisi, kui põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõudega on ette nähtud kolme eri põllumajanduskultuuri kasvatamine. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et saavutada parem tasakaal ühelt poolt vähendamise raskusastme ning vajaduse vahel säilitada õiglane ja proportsionaalne vähendamine, tuleks leevendada keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse vähendamisi, kui põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõudega on ette nähtud kolme eri põllumajanduskultuuri kasvatamine.

| (5) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 640/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 640/2014 vastavalt muuta.

| (6) | Selleks et liikmesriigid ei peaks kohandama oma toetuste arvutamise süsteeme 2016. taotlusaasta makseperioodi jooksul ning et toetusesaajatel oleks aega nende suhtes toetuse arvutamise eeskirjadega tutvuda, tuleks käesolevat määrust kohaldada 1. jaanuarist 2017 algava taotlusaasta puhul alates 16. oktoobrist 2017, |
| --- | --- |

(6)

Selleks et liikmesriigid ei peaks kohandama oma toetuste arvutamise süsteeme 2016. taotlusaasta makseperioodi jooksul ning et toetusesaajatel oleks aega nende suhtes toetuse arvutamise eeskirjadega tutvuda, tuleks käesolevat määrust kohaldada 1. jaanuarist 2017 algava taotlusaasta puhul alates 16. oktoobrist 2017,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 muutmine

Delegeeritud määrust (EL) nr 640/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 22
  Üldpõhimõtted
  Kui käesoleva jao kohaldamisel on sama pindala määratud kindlaks seoses rohkem kui ühe kliima- ja keskkonnasäästliku põllumajandustavaga, millele on osutatud määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 43 lõikes 2, arvestatakse asjaomast pindala kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavade toetamise (edaspidi „keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus“) arvutamisel iga kõnealuse tava puhul eraldi.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

Üldpõhimõtted

Kui käesoleva jao kohaldamisel on sama pindala määratud kindlaks seoses rohkem kui ühe kliima- ja keskkonnasäästliku põllumajandustavaga, millele on osutatud määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 43 lõikes 2, arvestatakse asjaomast pindala kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavade toetamise (edaspidi „keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus“) arvutamisel iga kõnealuse tava puhul eraldi.“

| 2) | Artikli 23 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Ilma et see piiraks artikli 28 kohaste halduskaristuste kohaldamist, lähtutakse kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavade toetuse (edaspidi „keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus“) arvutamisel kindlaksmääratud pindalast.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 23 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Ilma et see piiraks artikli 28 kohaste halduskaristuste kohaldamist, lähtutakse kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavade toetuse (edaspidi „keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus“) arvutamisel kindlaksmääratud pindalast.“

| 3) | Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 24
  Keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse vähendamine põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõude rikkumise korral

  1.   Sellise põllumaa puhul, kus määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõike 1 esimeses lõigus nõutud vähemalt kahte eri põllumajanduskultuuri ning peamise põllumajanduskultuuri jaoks ette nähtud pindala ei tohi katta kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 75 %, kuid peamise põllumajanduskultuuri jaoks kindlaksmääratud pindala hõlmab üle 75 %, kasutatakse käesoleva määruse artikli 23 kohasel keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel pindala, mida on vähendatud kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 75 % üle oleva peamise põllumajanduskultuuri kahekordse pindala võrra.


  2.   Sellise põllumaa puhul, kus määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõike 1 teises lõigus nõutud vähemalt kolme eri põllumajanduskultuuri ning peamise põllumajanduskultuuri jaoks ette nähtud pindala ei tohi katta kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 75 %, kuid peamise põllumajanduskultuuri jaoks kindlaksmääratud pindala hõlmab üle 75 %, kasutatakse käesoleva määruse artikli 23 kohasel keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel pindala, mida on vähendatud kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 75 % üle oleva peamise põllumajanduskultuuri pindala võrra.


  3.   Sellise põllumaa puhul, kus määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõike 1 teises lõigus nõutud vähemalt kolme eri põllumajanduskultuuri ning kahe peamise põllumajanduskultuuri jaoks ette nähtud pindala ei tohi katta kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 95 %, kuid kahe peamise põllumajanduskultuuri jaoks kindlaksmääratud pindala hõlmab üle 95 %, kasutatakse käesoleva määruse artikli 23 kohasel keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel pindala, mida on vähendatud kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 95 % üle oleva peamise põllumajanduskultuuri viiekordse pindala võrra.


  4.   Põllumajanduslikes majapidamistes, kus määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõike 2 kohaselt ei tohi ülejäänud põllumaal kasvav peamine põllumajanduskultuur hõlmata üle 75 % kõnealusest ülejäävast põllumaast, kuid ülejäänud põllumaal kasvava peamise põllumajanduskultuuri jaoks kindlaksmääratud pindala hõlmab üle 75 %, kasutatakse käesoleva määruse artikli 23 kohasel keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel pindala, mida on vähendatud kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 75 % üle oleva peamise põllumajanduskultuuri kahekordse pindala võrra.


  5.   Kui leitakse, et toetusesaajal esineb käesolevas artiklis põllumajanduskultuuride mitmekesistamise kohta kehtestatud nõuete rikkumisi kolme aasta jooksul, tuleb pindala, mille puhul keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamiseks kasutatavat pindala on lõigete 1–4 kohaselt vähendatud, korrutada järgnevatel aastatel kahega.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 24

Keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse vähendamine põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõude rikkumise korral

1.   Sellise põllumaa puhul, kus määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõike 1 esimeses lõigus nõutud vähemalt kahte eri põllumajanduskultuuri ning peamise põllumajanduskultuuri jaoks ette nähtud pindala ei tohi katta kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 75 %, kuid peamise põllumajanduskultuuri jaoks kindlaksmääratud pindala hõlmab üle 75 %, kasutatakse käesoleva määruse artikli 23 kohasel keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel pindala, mida on vähendatud kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 75 % üle oleva peamise põllumajanduskultuuri kahekordse pindala võrra.

2.   Sellise põllumaa puhul, kus määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõike 1 teises lõigus nõutud vähemalt kolme eri põllumajanduskultuuri ning peamise põllumajanduskultuuri jaoks ette nähtud pindala ei tohi katta kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 75 %, kuid peamise põllumajanduskultuuri jaoks kindlaksmääratud pindala hõlmab üle 75 %, kasutatakse käesoleva määruse artikli 23 kohasel keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel pindala, mida on vähendatud kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 75 % üle oleva peamise põllumajanduskultuuri pindala võrra.

3.   Sellise põllumaa puhul, kus määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõike 1 teises lõigus nõutud vähemalt kolme eri põllumajanduskultuuri ning kahe peamise põllumajanduskultuuri jaoks ette nähtud pindala ei tohi katta kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 95 %, kuid kahe peamise põllumajanduskultuuri jaoks kindlaksmääratud pindala hõlmab üle 95 %, kasutatakse käesoleva määruse artikli 23 kohasel keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel pindala, mida on vähendatud kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 95 % üle oleva peamise põllumajanduskultuuri viiekordse pindala võrra.

4.   Põllumajanduslikes majapidamistes, kus määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõike 2 kohaselt ei tohi ülejäänud põllumaal kasvav peamine põllumajanduskultuur hõlmata üle 75 % kõnealusest ülejäävast põllumaast, kuid ülejäänud põllumaal kasvava peamise põllumajanduskultuuri jaoks kindlaksmääratud pindala hõlmab üle 75 %, kasutatakse käesoleva määruse artikli 23 kohasel keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel pindala, mida on vähendatud kindlaksmääratud põllumaa kogupindalast üle 75 % üle oleva peamise põllumajanduskultuuri kahekordse pindala võrra.

5.   Kui leitakse, et toetusesaajal esineb käesolevas artiklis põllumajanduskultuuride mitmekesistamise kohta kehtestatud nõuete rikkumisi kolme aasta jooksul, tuleb pindala, mille puhul keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamiseks kasutatavat pindala on lõigete 1–4 kohaselt vähendatud, korrutada järgnevatel aastatel kahega.“

| 4) | Artikli 26 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega.

  „2.   Kui nõutav ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala on suurem kui määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 3 kohaselt kaalutud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala, kasutatakse käesoleva määruse artikli 23 kohasel keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel pindala, mida on vähendatud kümnekordse leidmata ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala võrra.
  Esimese lõigu kohaldamisel ei tohi kindlaksmääratud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala olla suurem kui kogu deklareeritud põllumaa all deklareeritud kindlaksmääratud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade osa.


  3.   Kui leitakse, et toetusesaajal on kolme aasta jooksul esinenud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala kohta kehtestatud nõuete rikkumisi, tuleb pindala, mille puhul keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamiseks kasutatavat pindala on lõike 2 kohaselt vähendatud, korrutada järgnevatel aastatel kahega.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 26 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega.

„2.   Kui nõutav ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala on suurem kui määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 3 kohaselt kaalutud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala, kasutatakse käesoleva määruse artikli 23 kohasel keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel pindala, mida on vähendatud kümnekordse leidmata ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala võrra.

Esimese lõigu kohaldamisel ei tohi kindlaksmääratud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala olla suurem kui kogu deklareeritud põllumaa all deklareeritud kindlaksmääratud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade osa.

3.   Kui leitakse, et toetusesaajal on kolme aasta jooksul esinenud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala kohta kehtestatud nõuete rikkumisi, tuleb pindala, mille puhul keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamiseks kasutatavat pindala on lõike 2 kohaselt vähendatud, korrutada järgnevatel aastatel kahega.“

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse alates 16. oktoobrist 2017 selliste keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse saamise taotluste ja ühtsete taotluste suhtes, milles käsitletakse alates 1. jaanuarist 2017 algavaid taotlusaastaid.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

2

(3)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas ning otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.6.2014, lk 48).

3

---

| 25.4.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/724,

24. aprill 2017,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) (edaspidi „alusmäärus“) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) nr 248/2011 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes. Kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel põhinev tollimaks oli 7,3–13,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) nr 248/2011 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes. Kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel põhinev tollimaks oli 7,3–13,8 %.

2

| (2) | Pärast subsiidiumivastast uurimist ja dumpinguvastaste meetmete osalist vahepealset läbivaatamist muutis komisjon oma rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014 (3) esialgset dumpinguvastast tollimaksu nii, et uuteks väärtusteks on 0–19,9 %, ja kehtestas lisaks tasakaalustava tollimaksu, mis on 4,9–10,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Pärast subsiidiumivastast uurimist ja dumpinguvastaste meetmete osalist vahepealset läbivaatamist muutis komisjon oma rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014 (3) esialgset dumpinguvastast tollimaksu nii, et uuteks väärtusteks on 0–19,9 %, ja kehtestas lisaks tasakaalustava tollimaksu, mis on 4,9–10,3 %.

3

| (3) | Sellest tulenevalt oli tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete väärtuseline tollimaks kokku 4,9–30,2 %. |
| --- | --- |

(3)

Sellest tulenevalt oli tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete väärtuseline tollimaks kokku 4,9–30,2 %.

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (4) | Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta sai komisjon taotluse kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(4)

Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta sai komisjon taotluse kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

| (5) | Taotluse esitas 14. detsembril 2015 Euroopa klaasfilamentkiutootjate ühendus (edaspidi „APFE“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % teatavate klaasfilamentkiust toodete kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitas 14. detsembril 2015 Euroopa klaasfilamentkiutootjate ühendus (edaspidi „APFE“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % teatavate klaasfilamentkiust toodete kogutoodangust liidus.

| (6) | Taotlus põhines väitel, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise korral dumping tõenäoliselt jätkuks ja liidu tootmisharule tekitatud kahju korduks. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus põhines väitel, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise korral dumping tõenäoliselt jätkuks ja liidu tootmisharule tekitatud kahju korduks.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (7) | Komisjon tegi kindlaks, et läbivaatamise algatamiseks oli piisavaid tõendeid ja algatas 15. märtsil 2016 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise (4). |
| --- | --- |

(7)

Komisjon tegi kindlaks, et läbivaatamise algatamiseks oli piisavaid tõendeid ja algatas 15. märtsil 2016 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise (4).

4

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (8) | Komisjon kutsus aegumise läbivaatamise algatamise teates huvitatud isikuid uurimises osalema. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi APFEle, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, HRV teadaolevatele eksportivatele tootjatele, HRV ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja kauplejatele, samuti teadaolevalt uurimise algatamisega seotud ühendustele ning kutsus neid osalema. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon kutsus aegumise läbivaatamise algatamise teates huvitatud isikuid uurimises osalema. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi APFEle, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, HRV teadaolevatele eksportivatele tootjatele, HRV ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja kauplejatele, samuti teadaolevalt uurimise algatamisega seotud ühendustele ning kutsus neid osalema.

| (9) | Aegumise läbivaatamise algatamise teates teatas komisjon, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Türgit (edaspidi „võrdlusriik“). Komisjon märkis ka seda, et temale kättesaadava teabe põhjal võivad muud turumajanduslikud tootjad asuda muu hulgas Egiptuses, Malaisias ja Taiwanis. |
| --- | --- |

(9)

Aegumise läbivaatamise algatamise teates teatas komisjon, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Türgit (edaspidi „võrdlusriik“). Komisjon märkis ka seda, et temale kättesaadava teabe põhjal võivad muud turumajanduslikud tootjad asuda muu hulgas Egiptuses, Malaisias ja Taiwanis.

| (10) | Komisjon saatis teated ka Ameerika Ühendriikide, Egiptuse, Jaapani, Malaisia, Taiwani ja Türgi ametiasutustele, teavitas neid uurimise algatamisest ja palus teavet teatavate klaasfilamentkiust toodete tootmise ja müügi kohta nendes riikides. Seejärel saadeti kirjad koos küsimustikuga kõikidele teadaolevatele tootjatele ja paluti neil teha läbivaatamisega seoses koostööd. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis teated ka Ameerika Ühendriikide, Egiptuse, Jaapani, Malaisia, Taiwani ja Türgi ametiasutustele, teavitas neid uurimise algatamisest ja palus teavet teatavate klaasfilamentkiust toodete tootmise ja müügi kohta nendes riikides. Seejärel saadeti kirjad koos küsimustikuga kõikidele teadaolevatele tootjatele ja paluti neil teha läbivaatamisega seoses koostööd.

| (11) | Huvitatud isikutel oli võimalik esitada algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(11)

Huvitatud isikutel oli võimalik esitada algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.5.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (12) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17.

HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (13) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel ja ühel ühendusel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon HRV ametiasutustel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(13)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel ja ühel ühendusel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon HRV ametiasutustel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

| (14) | Viis HRV eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 tegi komisjon esialgu ettepaneku moodustada valim kolmest eksportivast tootjast, võttes aluseks suurima tüüpilise ekspordimahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. |
| --- | --- |

(14)

Viis HRV eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 tegi komisjon esialgu ettepaneku moodustada valim kolmest eksportivast tootjast, võttes aluseks suurima tüüpilise ekspordimahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida.

| (15) | Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõikide teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja HRV ametiasutustega. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(15)

Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõikide teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja HRV ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.

| (16) | Varsti pärast küsimustiku saamist loobus kolmest valimisse kaasatud äriühingust suurim koostööst. Komisjon asendas ta ekspordimahu alusel suuruselt järgmise eksportiva tootjaga. |
| --- | --- |

(16)

Varsti pärast küsimustiku saamist loobus kolmest valimisse kaasatud äriühingust suurim koostööst. Komisjon asendas ta ekspordimahu alusel suuruselt järgmise eksportiva tootjaga.

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (17) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt võttis komisjon valimi moodustamisel aluseks samasuguse toote müügimahtude suuruse liidu turul. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt võttis komisjon valimi moodustamisel aluseks samasuguse toote müügimahtude suuruse liidu turul.

| (18) | Valim koosnes kolmest äriühingute rühmast, millel on tootmistehased Belgias, Prantsusmaal, Itaalias ja Slovakkias ja mille müük moodustab umbes 74 % kogumüügist liidu turul. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Märkusi ei esitatud. Komisjon järeldas seepärast, et valim on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline. |
| --- | --- |

(18)

Valim koosnes kolmest äriühingute rühmast, millel on tootmistehased Belgias, Prantsusmaal, Itaalias ja Slovakkias ja mille müük moodustab umbes 74 % kogumüügist liidu turul. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Märkusi ei esitatud. Komisjon järeldas seepärast, et valim on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline.

Importijate väljavõtteline uuring

| (19) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon importijatel esitada algatamisteates osutatud teave. |
| --- | --- |

(19)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon importijatel esitada algatamisteates osutatud teave.

| (20) | Küsitud teabe esitas kaheksa importijat, kes nõustusid ka valimisse kuuluma. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon liitu suunatud impordi mahu suuruse alusel valimisse neist kolm. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(20)

Küsitud teabe esitas kaheksa importijat, kes nõustusid ka valimisse kuuluma. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon liitu suunatud impordi mahu suuruse alusel valimisse neist kolm. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. Märkusi ei esitatud.

1.6.   Küsimustiku vastused

Küsimustiku vastused

| (21) | Komisjon saatis küsimustiku kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, kolmele valimisse kaasatud importijale, valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja teadaolevatele eksportivatele tootjatele Ameerika Ühendriikides, Egiptuses, Jaapanis, Malaisias, Taiwanis ja Türgis. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon saatis küsimustiku kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, kolmele valimisse kaasatud importijale, valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja teadaolevatele eksportivatele tootjatele Ameerika Ühendriikides, Egiptuses, Jaapanis, Malaisias, Taiwanis ja Türgis.

| (22) | Vastused küsimustikule saadi kolmelt liidu tootjalt, kahelt importijalt ja kolmelt tootjalt Jaapanis, Malaisias ja Türgis. Mitte ükski valimisse kaasatud Hiina eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud. |
| --- | --- |

(22)

Vastused küsimustikule saadi kolmelt liidu tootjalt, kahelt importijalt ja kolmelt tootjalt Jaapanis, Malaisias ja Türgis. Mitte ükski valimisse kaasatud Hiina eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud.

| (23) | Komisjon saatis küsimustiku ka 64 teadaolevale kasutajale ja sai 19 vastust. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon saatis küsimustiku ka 64 teadaolevale kasutajale ja sai 19 vastust.

1.7.   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (24) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta asjaomase uurimise raames vajalikuks pidas. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.






  a) | Liidu tootjad:






  — | 3B Fibreglass SPRL, Belgia; |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta asjaomase uurimise raames vajalikuks pidas. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

a)

Liidu tootjad:

—

3B Fibreglass SPRL, Belgia;

| — | European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgia; |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgia;

| — | Johns Manville Slovakia a.s., Slovakkia. |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia a.s., Slovakkia.

| b) | Eksportivad tootjad võrdlusriigis






  — | Nippon Electric Glass Co., Ltd, Jaapan. |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportivad tootjad võrdlusriigis

—

Nippon Electric Glass Co., Ltd, Jaapan.

1.8.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (25) | Dumpingu jätkumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). |
| --- | --- |

(25)

Dumpingu jätkumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

| (26) | Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(26)

Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (27) | Vaatlusaluse toote moodustavad kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud; klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887); ja klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid), mis on pärit HRVst ja kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARICi koodid 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) ja 7019 31 00 alla. |
| --- | --- |

(27)

Vaatlusaluse toote moodustavad kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud; klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887); ja klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid), mis on pärit HRVst ja kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARICi koodid 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) ja 7019 31 00 alla.

| (28) | Vaatlusalune toode on tooraine, mida kasutatakse kõige sagedamini termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Selle tulemusel saadud komposiitmaterjali (klaasfilamentkiududega sarrustatud materjali) kasutatakse paljudes sektorites: transpordis (auto-, mere-, lennu- ja sõjaväetranspordis), elektri-ja elektroonikatööstuses, tuuleenergiaseadmete tootmises, ehitustööstuses, mahutite ja torude tootmises, tarbekaupade tootmises jm. |
| --- | --- |

(28)

Vaatlusalune toode on tooraine, mida kasutatakse kõige sagedamini termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Selle tulemusel saadud komposiitmaterjali (klaasfilamentkiududega sarrustatud materjali) kasutatakse paljudes sektorites: transpordis (auto-, mere-, lennu- ja sõjaväetranspordis), elektri-ja elektroonikatööstuses, tuuleenergiaseadmete tootmises, ehitustööstuses, mahutite ja torude tootmises, tarbekaupade tootmises jm.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (29) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  a) | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(29)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

a)

vaatlusalune toode;

| b) | toode, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud Jaapani siseturul, ning |
| --- | --- |

b)

toode, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud Jaapani siseturul, ning

| c) | toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul. |
| --- | --- |

c)

toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

| (30) | Seepärast tegi komisjon otsuse, et kõnealused tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(30)

Seepärast tegi komisjon otsuse, et kõnealused tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Dumpingu kordumise või jätkumise tõenäosus

Dumpingu kordumise või jätkumise tõenäosus

| (31) | Komisjon uuris vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2, kas dumpingut praegu esineb ja kas HRVst pärit impordi suhtes kehtivate meetmete võimalik aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumist või kordumist. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon uuris vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2, kas dumpingut praegu esineb ja kas HRVst pärit impordi suhtes kehtivate meetmete võimalik aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumist või kordumist.

3.1.1.   Normaalväärtus ja võrdlusriik

Normaalväärtus ja võrdlusriik

| (32) | Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks turumajanduslikus kolmandas riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Selleks oli komisjonil vaja valida võrdlusriik. |
| --- | --- |

(32)

Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks turumajanduslikus kolmandas riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Selleks oli komisjonil vaja valida võrdlusriik.

| (33) | Komisjon palus samasuguse toote teadaolevatel eksportivatel tootjatel Ameerika Ühendriikides, Egiptuses, Jaapanis, Malaisias, Taiwanis ja Türgis esitada teavet võrdlusriigi küsimustikule vastamise abil ja sai vastused kolmelt tootjalt Jaapanis, Malaisias ja Türgis (5). |
| --- | --- |

(33)

Komisjon palus samasuguse toote teadaolevatel eksportivatel tootjatel Ameerika Ühendriikides, Egiptuses, Jaapanis, Malaisias, Taiwanis ja Türgis esitada teavet võrdlusriigi küsimustikule vastamise abil ja sai vastused kolmelt tootjalt Jaapanis, Malaisias ja Türgis (5).

5

| (34) | Pärast algatamisteate avaldamist esitas APFE märkused, milles toetas Türgi valimist võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(34)

Pärast algatamisteate avaldamist esitas APFE märkused, milles toetas Türgi valimist võrdlusriigiks.

| (35) | Esialgses, 2011. aasta uurimises kasutas komisjon Türgit võrdlusriigina normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV suhtes. Esialgses uurimises sai komisjon Türgilt vaid ühe vastuse. |
| --- | --- |

(35)

Esialgses, 2011. aasta uurimises kasutas komisjon Türgit võrdlusriigina normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV suhtes. Esialgses uurimises sai komisjon Türgilt vaid ühe vastuse.

| (36) | Võrdlusriigi valimiseks võttis komisjon nõuetekohaselt arvesse kogu usaldusväärset teavet, mis talle valimise ajal kättesaadavaks oli tehtud, arvestades muu hulgas selliseid elemente nagu omamaine müük, turu suurus ja siseturu konkurentsikeskkond. |
| --- | --- |

(36)

Võrdlusriigi valimiseks võttis komisjon nõuetekohaselt arvesse kogu usaldusväärset teavet, mis talle valimise ajal kättesaadavaks oli tehtud, arvestades muu hulgas selliseid elemente nagu omamaine müük, turu suurus ja siseturu konkurentsikeskkond.

| (37) | Jaapani tootja omamaine müük vastas peaaegu täielikult CN-koodide tasandil HRV eksporditud tooteliikidele. Türgi korral oli vastavus alla 50 %. Malaisia eksportiva tootja omamaise müügi vastavus oli nii väike, et komisjon pidi Malaisia võrdlusriigina välistama. |
| --- | --- |

(37)

Jaapani tootja omamaine müük vastas peaaegu täielikult CN-koodide tasandil HRV eksporditud tooteliikidele. Türgi korral oli vastavus alla 50 %. Malaisia eksportiva tootja omamaise müügi vastavus oli nii väike, et komisjon pidi Malaisia võrdlusriigina välistama.

| (38) | Komisjoni hinnangul oli samasuguse toote Jaapani turg umbes kolm korda suurem kui Türgi turg. Komisjon pidas Jaapani turgu, kus on kuus teadaolevat kohalikku tootjat, konkurentsivõimelisemaks kui ühe teadaoleva tootjaga Türgi turgu. Jaapan ei olnud samasugusele tootele kehtestanud tollimaksu, samas kui Türgis oli tollimaks 7 % ning HRV suhtes oli kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ja tasakaalustav tollimaks, mis kokku moodustasid 24,5–35,75 %. |
| --- | --- |

(38)

Komisjoni hinnangul oli samasuguse toote Jaapani turg umbes kolm korda suurem kui Türgi turg. Komisjon pidas Jaapani turgu, kus on kuus teadaolevat kohalikku tootjat, konkurentsivõimelisemaks kui ühe teadaoleva tootjaga Türgi turgu. Jaapan ei olnud samasugusele tootele kehtestanud tollimaksu, samas kui Türgis oli tollimaks 7 % ning HRV suhtes oli kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ja tasakaalustav tollimaks, mis kokku moodustasid 24,5–35,75 %.

| (39) | Eespool esitatud arvestades järeldas komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on Jaapan kõige sobivam võrdlusriik. |
| --- | --- |

(39)

Eespool esitatud arvestades järeldas komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on Jaapan kõige sobivam võrdlusriik.

| (40) | Pärast Jaapani valimist võrdlusriigiks muid märkusi komisjonile võrdlusriigi kohta ei esitatud. |
| --- | --- |

(40)

Pärast Jaapani valimist võrdlusriigiks muid märkusi komisjonile võrdlusriigi kohta ei esitatud.

| (41) | Võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud teavet kasutati alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV suhtes. |
| --- | --- |

(41)

Võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud teavet kasutati alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV suhtes.

| (42) | Normaalväärtus tehti kindlaks koostööd teinud Jaapani tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus kasutatavate omamaiste hindade põhjal. |
| --- | --- |

(42)

Normaalväärtus tehti kindlaks koostööd teinud Jaapani tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus kasutatavate omamaiste hindade põhjal.

3.1.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (43) | Komisjon ei saanud küsimustikule vastust mitte üheltki valimisse kaasatud HRV eksportivalt tootjalt. Koostöö tegemisest keeldumise tõttu teavitas komisjon alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt HRV eksportivaid tootjaid ja HRV ametiasutusi, et kui eksportivad tootjad piisavalt koostööd ei tee, võib komisjon teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal. Komisjon rõhutas ka, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad asjaomaste isikute jaoks osutuda ebasoodsamaks. Vastust ei saadud. Komisjon määras seega ekspordihinna kindlaks Eurostati impordistatistika (Comext) põhjal asjaomaste CN-koodide tasandil. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon ei saanud küsimustikule vastust mitte üheltki valimisse kaasatud HRV eksportivalt tootjalt. Koostöö tegemisest keeldumise tõttu teavitas komisjon alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt HRV eksportivaid tootjaid ja HRV ametiasutusi, et kui eksportivad tootjad piisavalt koostööd ei tee, võib komisjon teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal. Komisjon rõhutas ka, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad asjaomaste isikute jaoks osutuda ebasoodsamaks. Vastust ei saadud. Komisjon määras seega ekspordihinna kindlaks Eurostati impordistatistika (Comext) põhjal asjaomaste CN-koodide tasandil.

3.1.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (44) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, krediidikulusid ning pakendamiskulusid korrigeeriti 0–7 % ulatuses. |
| --- | --- |

(44)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, krediidikulusid ning pakendamiskulusid korrigeeriti 0–7 % ulatuses.

3.1.4.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (45) | Uurimise käigus tegi komisjon kindlaks, et komisjoni küsimustikus küsitud toote kontrollnumbrid saab siduda TARICi koodidega. Komisjon võrdles seetõttu ekspordihinda ja normaalväärtust CN-koodide (tükeldatud klaaskiudude puhul 7019 11 00, klaaskiust heide puhul 7019 12 00 ja mattide puhul 7019 31 00) alusel. |
| --- | --- |

(45)

Uurimise käigus tegi komisjon kindlaks, et komisjoni küsimustikus küsitud toote kontrollnumbrid saab siduda TARICi koodidega. Komisjon võrdles seetõttu ekspordihinda ja normaalväärtust CN-koodide (tükeldatud klaaskiudude puhul 7019 11 00, klaaskiust heide puhul 7019 12 00 ja mattide puhul 7019 31 00) alusel.

| (46) | Selle põhjal leidis komisjon, et dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on üle 70 %. |
| --- | --- |

(46)

Selle põhjal leidis komisjon, et dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on üle 70 %.

3.2.   Impordi muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Impordi muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (47) | Koostööst keeldumise tõttu kasutas komisjon alusmääruse artikli 18 lõike 5 kohastes otsustes läbivaatamise taotluses esitatud teavet ja sõltumatutest allikatest, näiteks trükitud hinnaloenditest ja ametlikust impordistatistikast pärit teavet või teavet, mis saadi huvitatud isikutelt uurimise ajal ja mis oli saadud varasemate uurimiste käigus. |
| --- | --- |

(47)

Koostööst keeldumise tõttu kasutas komisjon alusmääruse artikli 18 lõike 5 kohastes otsustes läbivaatamise taotluses esitatud teavet ja sõltumatutest allikatest, näiteks trükitud hinnaloenditest ja ametlikust impordistatistikast pärit teavet või teavet, mis saadi huvitatud isikutelt uurimise ajal ja mis oli saadud varasemate uurimiste käigus.

3.2.1.   Tootmisvõimsus

Tootmisvõimsus

| (48) | Et teha kindlaks impordi võimalik muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsis komisjon kättesaadavat teavet, mis käsitleb klaaskiust toodetega seotud tootmisvõimsust, nende tootmist ja nende tarbimist HRV siseturul ning eksporti HRVst. Andmete allikaks oli peamiselt teave, mille esitas APFE (6). See teave põhines kaubandusstatistikal (import/eksport) ja ühenduse liikmete kogutud ettevõtlusteabel. Komisjon kasutas selle teabe kontrollimiseks muudest kättesaadavatest sõltumatutest allikatest pärit teavet ega leidnud lisatõendeid. Huvitatud isikud ei vaidlustanud teavet, mida APFE esitas tootmisvõimsuse kohta. |
| --- | --- |

(48)

Et teha kindlaks impordi võimalik muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsis komisjon kättesaadavat teavet, mis käsitleb klaaskiust toodetega seotud tootmisvõimsust, nende tootmist ja nende tarbimist HRV siseturul ning eksporti HRVst. Andmete allikaks oli peamiselt teave, mille esitas APFE (6). See teave põhines kaubandusstatistikal (import/eksport) ja ühenduse liikmete kogutud ettevõtlusteabel. Komisjon kasutas selle teabe kontrollimiseks muudest kättesaadavatest sõltumatutest allikatest pärit teavet ega leidnud lisatõendeid. Huvitatud isikud ei vaidlustanud teavet, mida APFE esitas tootmisvõimsuse kohta.

6

| (49) | Klaaskiu kogutootmine HRVs ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil omamaist tarbimist rohkem kui 700 000 tonni võrra. Ligikaudu 90 % sellest eksporditi teistesse kolmandatesse riikidesse ja ligikaudu 10 % liitu. Liigne tootmisvõimsus oli HRVs läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 150 000 tonni, mis moodustab rohkem kui 15 % liidu kogutarbimisest (vt põhjendus 68). Hinnanguliste näitajate kohaselt liigne tootmisvõimsus HRVs rohkem kui kahekordistus 2016. aastal ja oli ligikaudu 300 000 tonni ehk 30 % liidu kogutarbimisest. |
| --- | --- |

(49)

Klaaskiu kogutootmine HRVs ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil omamaist tarbimist rohkem kui 700 000 tonni võrra. Ligikaudu 90 % sellest eksporditi teistesse kolmandatesse riikidesse ja ligikaudu 10 % liitu. Liigne tootmisvõimsus oli HRVs läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 150 000 tonni, mis moodustab rohkem kui 15 % liidu kogutarbimisest (vt põhjendus 68). Hinnanguliste näitajate kohaselt liigne tootmisvõimsus HRVs rohkem kui kahekordistus 2016. aastal ja oli ligikaudu 300 000 tonni ehk 30 % liidu kogutarbimisest.

| (50) | Vaatamata liigsele tootmisvõimsusele ja sisenõudluse suurenemise prognoositud aeglustumisele 2016. aastal, jätkasid Hiina klaaskiutootjad võimsuse suurendamist HRVs ja teistes liidu turule suunatud kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(50)

Vaatamata liigsele tootmisvõimsusele ja sisenõudluse suurenemise prognoositud aeglustumisele 2016. aastal, jätkasid Hiina klaaskiutootjad võimsuse suurendamist HRVs ja teistes liidu turule suunatud kolmandates riikides.

| (51) | HRV liigne tootmisvõimsus ja võrdlus liidu tarbimisega kinnitavad tõenäosust, et import suureneks oluliselt, kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse. |
| --- | --- |

(51)

HRV liigne tootmisvõimsus ja võrdlus liidu tarbimisega kinnitavad tõenäosust, et import suureneks oluliselt, kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse.

3.2.2.   Liidu turu hinnad

Liidu turu hinnad

| (52) | Et teha kindlaks impordi võimalik muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsis komisjon liidu turu atraktiivsust hindade osas. |
| --- | --- |

(52)

Et teha kindlaks impordi võimalik muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsis komisjon liidu turu atraktiivsust hindade osas.

| (53) | Komisjon analüüsis HRVst pärit ekspordi andmeid CN-koodide tasandil (7) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Mis puutub klaaskiust toodetesse, siis HRVst pärit ekspordi maht oli suurim heide puhul. Klaaskiust heide ekspordi puhul oli liidu turg Ameerika Ühendriikide järel tähtsuselt teisel kohal. Hinnad olid küll kogu maailmas sarnased, kuid liidu turule suunatud hinnad olid kõrgeimad, st 1 USA dollar kilogrammi kohta. Võrdluseks Ameerika Ühendriikide puhul olid need 0,99 USA dollarit ning Malaisia ja India puhul 0,85 USA dollarit kilogrammi kohta (8). Liitu suunatud hinnad olid kümne kõige olulisema ekspordituru seas kõige kõrgemad (9). |
| --- | --- |

(53)

Komisjon analüüsis HRVst pärit ekspordi andmeid CN-koodide tasandil (7) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Mis puutub klaaskiust toodetesse, siis HRVst pärit ekspordi maht oli suurim heide puhul. Klaaskiust heide ekspordi puhul oli liidu turg Ameerika Ühendriikide järel tähtsuselt teisel kohal. Hinnad olid küll kogu maailmas sarnased, kuid liidu turule suunatud hinnad olid kõrgeimad, st 1 USA dollar kilogrammi kohta. Võrdluseks Ameerika Ühendriikide puhul olid need 0,99 USA dollarit ning Malaisia ja India puhul 0,85 USA dollarit kilogrammi kohta (8). Liitu suunatud hinnad olid kümne kõige olulisema ekspordituru seas kõige kõrgemad (9).

7

8

9

| (54) | Tükeldatud kiudude puhul oli liidu turg HRVst pärit ekspordi suhtes tähtsuselt viiendal kohal. Liidu hinnad olid oluliselt kõrgemad kui peamistel eksporditurgudel, milleks olid tähtsuse järjekorras Ameerika Ühendriigid, Korea, Jaapan ja India. |
| --- | --- |

(54)

Tükeldatud kiudude puhul oli liidu turg HRVst pärit ekspordi suhtes tähtsuselt viiendal kohal. Liidu hinnad olid oluliselt kõrgemad kui peamistel eksporditurgudel, milleks olid tähtsuse järjekorras Ameerika Ühendriigid, Korea, Jaapan ja India.

| (55) | Klaaskiust mattide puhul oli liidu turg tähtsaim ja liitu suunatud hinnad olid HRVst pärit ekspordi peamiste turgude seas kõige atraktiivsemad. Klaaskiust mattide tähtsuselt teine turg oli Ameerika Ühendriigid, mille keskmine hinnatase oli veidi kõrgem. Hind, mis oli suunatud teistele turgudele, milleks olid tähtsuse järjekorras Vietnam, Indoneesia ja Araabia Ühendemiraadid, oli oluliselt madalam kui liitu suunatud hind. |
| --- | --- |

(55)

Klaaskiust mattide puhul oli liidu turg tähtsaim ja liitu suunatud hinnad olid HRVst pärit ekspordi peamiste turgude seas kõige atraktiivsemad. Klaaskiust mattide tähtsuselt teine turg oli Ameerika Ühendriigid, mille keskmine hinnatase oli veidi kõrgem. Hind, mis oli suunatud teistele turgudele, milleks olid tähtsuse järjekorras Vietnam, Indoneesia ja Araabia Ühendemiraadid, oli oluliselt madalam kui liitu suunatud hind.

| (56) | Komisjon võttis eespool nimetatud analüüsi aluseks andmed tollikoodide tasandil (CN-koodide tasand). Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, puudusid komisjonil toote kontrollnumbri tasandi andmed. Hindade andmed toote kontrollnumbri tasandil oleksid olnud täpsemad ning neid ei oleks mõjutanud võimalikud ebatäpsused tulenevalt sama kategooria toodete (nt erineva diameetriga tükeldatud kiud) hindade suurest varieeruvusest. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon võttis eespool nimetatud analüüsi aluseks andmed tollikoodide tasandil (CN-koodide tasand). Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, puudusid komisjonil toote kontrollnumbri tasandi andmed. Hindade andmed toote kontrollnumbri tasandil oleksid olnud täpsemad ning neid ei oleks mõjutanud võimalikud ebatäpsused tulenevalt sama kategooria toodete (nt erineva diameetriga tükeldatud kiud) hindade suurest varieeruvusest.

| (57) | Vaatamata sellele puudusele näitavad kättesaadavad faktid, et enamikul muudel turgudel olid kõnealused hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalamad kui liidu turul. Võttes arvesse liidu turu atraktiivsemaid hindu, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse praegu muudel turgudel müüdavad märkimisväärsed kogused samuti ümber liidu turule. Nagu on märgitud põhjenduses 49, eksporditi teistele turgudele üle 600 000 tonni tooteid; seda arvestades võidakse need vähemalt osaliselt suunata tagasi liidu turule. |
| --- | --- |

(57)

Vaatamata sellele puudusele näitavad kättesaadavad faktid, et enamikul muudel turgudel olid kõnealused hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalamad kui liidu turul. Võttes arvesse liidu turu atraktiivsemaid hindu, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse praegu muudel turgudel müüdavad märkimisväärsed kogused samuti ümber liidu turule. Nagu on märgitud põhjenduses 49, eksporditi teistele turgudele üle 600 000 tonni tooteid; seda arvestades võidakse need vähemalt osaliselt suunata tagasi liidu turule.

| (58) | Liidu turu atraktiivsust toetavad ka Hiina eksportijate investeeringud kolmandates riikides, eriti Egiptuses. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Egiptuses ülesseatud ahjude hinnanguline tootmisvõimsus 80 000 tonni. Prognooside kohaselt küündib see 2017. lõpuks 160 000 tonnini ja 2019. aasta lõpuks 200 000 tonnini (10). |
| --- | --- |

(58)

Liidu turu atraktiivsust toetavad ka Hiina eksportijate investeeringud kolmandates riikides, eriti Egiptuses. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Egiptuses ülesseatud ahjude hinnanguline tootmisvõimsus 80 000 tonni. Prognooside kohaselt küündib see 2017. lõpuks 160 000 tonnini ja 2019. aasta lõpuks 200 000 tonnini (10).

10

| (59) | Hindade tase liidu turul ja liidu turu tähtsus HRVst pärit ekspordi jaoks võimaldavad komisjonil järeldada, et liidu turg on HRV klaaskiutootjate jaoks atraktiivne. On väga tõenäoline, et import suureneks oluliselt, kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse. |
| --- | --- |

(59)

Hindade tase liidu turul ja liidu turu tähtsus HRVst pärit ekspordi jaoks võimaldavad komisjonil järeldada, et liidu turg on HRV klaaskiutootjate jaoks atraktiivne. On väga tõenäoline, et import suureneks oluliselt, kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse.

3.2.3.   Muud kaalutlused

Muud kaalutlused

| (60) | Komisjoni 2014. aasta subsiidiumivastase uurimise menetlus kinnitas, et HRV klaaskiu tootmisharule oli tehtud mitmesuguseid soodustusi, mis näitab, et HRV on valmis toetama klaaskiu tootmisharu laienemist ja selle üleilmset esindatust. Seetõttu võib eeldada liidu turule suunatud ekspordi suurenemist, kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse. |
| --- | --- |

(60)

Komisjoni 2014. aasta subsiidiumivastase uurimise menetlus kinnitas, et HRV klaaskiu tootmisharule oli tehtud mitmesuguseid soodustusi, mis näitab, et HRV on valmis toetama klaaskiu tootmisharu laienemist ja selle üleilmset esindatust. Seetõttu võib eeldada liidu turule suunatud ekspordi suurenemist, kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse.

| (61) | 2016. aasta septembris pikendas India HRVst pärit klaaskiu impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu. Türgi pikendas nimetatud impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu 2016. aasta novembris. Teistel turgudel kehtestatud dumpinguvastane tollimaks vähendab nende atraktiivsust Hiina eksportijate jaoks. |
| --- | --- |

(61)

2016. aasta septembris pikendas India HRVst pärit klaaskiu impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu. Türgi pikendas nimetatud impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu 2016. aasta novembris. Teistel turgudel kehtestatud dumpinguvastane tollimaks vähendab nende atraktiivsust Hiina eksportijate jaoks.

| (62) | Hiina hinnakäitumise suhtes on komisjon seisukohal, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine muudes kolmandates riikides viitab samuti Hiina eksportivate tootjate dumpingule. |
| --- | --- |

(62)

Hiina hinnakäitumise suhtes on komisjon seisukohal, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine muudes kolmandates riikides viitab samuti Hiina eksportivate tootjate dumpingule.

3.2.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (63) | Eespool esitatut arvestades on komisjon seisukohal, et Hiina dumpinguhinnaga eksport jätkuks tõenäoliselt suuremas mahus ja avaldaks suuremat hinnasurvet liidu turule, kui kehtivad meetmed kehtetuks tunnistatakse. |
| --- | --- |

(63)

Eespool esitatut arvestades on komisjon seisukohal, et Hiina dumpinguhinnaga eksport jätkuks tõenäoliselt suuremas mahus ja avaldaks suuremat hinnasurvet liidu turule, kui kehtivad meetmed kehtetuks tunnistatakse.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (64) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet seitse liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(64)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet seitse liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (65) | Arvestades andmeid, mille APFE esitas liidu tootmisharu kohta, tegi komisjon kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 652 000 tonni. |
| --- | --- |

(65)

Arvestades andmeid, mille APFE esitas liidu tootmisharu kohta, tegi komisjon kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 652 000 tonni.

| (66) | Nagu on märgitud põhjenduses 18, moodustas komisjon valimi kolmest liidu tootmisettevõttest, mille toodete müük moodustas 74 % samasuguse toote kogumüügist liidu turul ja toodang 68 % liidu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(66)

Nagu on märgitud põhjenduses 18, moodustas komisjon valimi kolmest liidu tootmisettevõttest, mille toodete müük moodustas 74 % samasuguse toote kogumüügist liidu turul ja toodang 68 % liidu kogutoodangust.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (67) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks i) liidu tootmisharu toodangu müügi mahu alusel liidu turul vastavalt APFE andmetele ja ii) kolmandates riikidest pärit impordi alusel vastavalt Eurostati (Comext) andmetele. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks i) liidu tootmisharu toodangu müügi mahu alusel liidu turul vastavalt APFE andmetele ja ii) kolmandates riikidest pärit impordi alusel vastavalt Eurostati (Comext) andmetele.

| (68) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 750 645 | 813 760 | 897 396 | 960 818 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 108 | 120 | 128 |
| Allikas: APFE esitatud andmed; Eurostat (Comext). |

(68)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Liidu kogutarbimine

750 645

813 760

897 396

960 818

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

108

108

120

120

128

128

Allikas: APFE esitatud andmed; Eurostat (Comext).

Allikas:

| (69) | Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. See näitab tegevuse taastumist finantskriisi eelsel tasemel. Tarbimise suurenemist hoogustas termoplastitööstuse jõuline areng ja pidevalt suurenev nõudlus vastupidavate kergmaterjalide järele. |
| --- | --- |

(69)

Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. See näitab tegevuse taastumist finantskriisi eelsel tasemel. Tarbimise suurenemist hoogustas termoplastitööstuse jõuline areng ja pidevalt suurenev nõudlus vastupidavate kergmaterjalide järele.

4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (70) | HRVst pärit import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordimaht (tonnides), turuosa | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht | 101 953 | 121 634 | 148 796 | 77 669 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 119 | 146 | 76 |
| Turuosa (%) | 14 | 15 | 17 | 8 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 107 | 121 | 57 |
| Allikas: Eurostat (Comext). |

(70)

HRVst pärit import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Impordimaht (tonnides), turuosa

Impordimaht (tonnides), turuosa

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

HRVst pärit impordi maht

101 953

121 634

148 796

77 669

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

119

119

146

146

76

76

Turuosa (%)

14

15

17

8

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

107

107

121

121

57

57

Allikas: Eurostat (Comext).

Allikas:

| (71) | Impordimahu suurenemine 2012. ja 2014. aasta vahel näitab, et 2011. aastal kehtestatud esialgse dumpinguvastase tollimaksu mõju oli väike. See suundumus muutus tänu meetmete karmistamisele 2014. aastal ja USA dollari kallinemisele. HRV eksportivad tootjad esitavad oma hindu USA dollarites ja selle kallinemine muutis impordi liidu importijate jaoks vähem atraktiivseks. |
| --- | --- |

(71)

Impordimahu suurenemine 2012. ja 2014. aasta vahel näitab, et 2011. aastal kehtestatud esialgse dumpinguvastase tollimaksu mõju oli väike. See suundumus muutus tänu meetmete karmistamisele 2014. aastal ja USA dollari kallinemisele. HRV eksportivad tootjad esitavad oma hindu USA dollarites ja selle kallinemine muutis impordi liidu importijate jaoks vähem atraktiivseks.

4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

| (72) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati statistika põhjal. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati statistika põhjal.

| (73) | Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  HRVst pärit impordi hinnad (eurot tonni kohta) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 912 | 821 | 874 | 1 146 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 96 | 126 |
| Allikas: Eurostat (Comext). |

(73)

Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

HRVst pärit impordi hinnad (eurot tonni kohta)

HRVst pärit impordi hinnad (eurot tonni kohta)

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

912

821

874

1 146

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

96

96

126

126

Allikas: Eurostat (Comext).

Allikas:

| (74) | Asjaomase toote keskmine hind alanes 2012.–2014. aastal 4 % ja seejärel tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 %. |
| --- | --- |

(74)

Asjaomase toote keskmine hind alanes 2012.–2014. aastal 4 % ja seejärel tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 %.

| (75) | Et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon |
| --- | --- |

(75)

Et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon

| (76) | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- |

(76)

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| (77) | Eurostatil põhinevat impordistatistikat iga CN-koodi kohta CIF-hinna tasemel, mida korrigeeriti asjakohaselt tollimaksu ja importimisjärgsete kuludega. |
| --- | --- |

(77)

Eurostatil põhinevat impordistatistikat iga CN-koodi kohta CIF-hinna tasemel, mida korrigeeriti asjakohaselt tollimaksu ja importimisjärgsete kuludega.

| (78) | Võrdluse tulemus on esitatud protsendina liidu tootmisharu oletatavast käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(78)

Võrdluse tulemus on esitatud protsendina liidu tootmisharu oletatavast käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (79) | Olenemata sellest, et Hiina importtoodete keskmine hind tõusis 2015. aastal, tehti kindlaks, et hinna allalöömise määr oli 15 %. |
| --- | --- |

(79)

Olenemata sellest, et Hiina importtoodete keskmine hind tõusis 2015. aastal, tehti kindlaks, et hinna allalöömise määr oli 15 %.

4.4.   Import muudest kolmandatest riikidest

Import muudest kolmandatest riikidest

4.4.1.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

| (80) | Muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi maht muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordimaht (tonnides), turuosa – muud riigid | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaisiast pärit impordi maht | 60 571 | 64 188 | 53 398 | 68 774 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 106 | 88 | 114 |
| Malaisia turuosa (%) | 8 | 8 | 6 | 7 |
| Indeks | 100 | 98 | 74 | 89 |
| Egiptusest pärit impordi maht | 0 | 0 | 12 835 | 45 516 |
| Indeks | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Egiptuse turuosa (%) | 0 | 0 | 1 | 5 |
| Indeks | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Norrast pärit impordi maht | 33 260 | 35 255 | 35 496 | 41 619 |
| Indeks | 100 | 106 | 107 | 125 |
| Norra turuosa (%) | 4 | 4 | 4 | 4 |
| Indeks | 100 | 98 | 89 | 98 |
| Türgist pärit impordi maht | 20 940 | 17 619 | 19 252 | 19 703 |
| Indeks | 100 | 84 | 92 | 94 |
| Türgi turuosa (%) | 3 | 2 | 2 | 2 |
| Indeks | 100 | 78 | 77 | 74 |
| Muudest riikidest pärit impordi maht | 46 148 | 47 624 | 59 493 | 73 795 |
| Indeks | 100 | 103 | 129 | 160 |
| Muude riikide turuosa (%) | 6 | 6 | 7 | 8 |
| Indeks | 100 | 95 | 108 | 125 |
| Allikas: Eurostat (Comext). |

(80)

Muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi maht muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordimaht (tonnides), turuosa – muud riigid

Impordimaht (tonnides), turuosa – muud riigid

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Malaisiast pärit impordi maht

60 571

64 188

53 398

68 774

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

106

106

88

88

114

114

Malaisia turuosa (%)

8

8

6

7

Indeks

Indeks

100

100

98

98

74

74

89

89

Egiptusest pärit impordi maht

0

0

12 835

45 516

Indeks

Indeks

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Egiptuse turuosa (%)

0

0

1

5

Indeks

Indeks

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Norrast pärit impordi maht

33 260

35 255

35 496

41 619

Indeks

Indeks

100

100

106

106

107

107

125

125

Norra turuosa (%)

4

4

4

4

Indeks

Indeks

100

100

98

98

89

89

98

98

Türgist pärit impordi maht

20 940

17 619

19 252

19 703

Indeks

Indeks

100

100

84

84

92

92

94

94

Türgi turuosa (%)

3

2

2

2

Indeks

Indeks

100

100

78

78

77

77

74

74

Muudest riikidest pärit impordi maht

46 148

47 624

59 493

73 795

Indeks

Indeks

100

100

103

103

129

129

160

160

Muude riikide turuosa (%)

6

6

7

8

Indeks

Indeks

100

100

95

95

108

108

125

125

Allikas: Eurostat (Comext).

Allikas:

| (81) | Liidu muud peamised tarneallikad olid Egiptus, Malaisia, Norra ja Türgi. |
| --- | --- |

(81)

Liidu muud peamised tarneallikad olid Egiptus, Malaisia, Norra ja Türgi.

| (82) | Vaatlusalusel perioodil suurenes muude kolmandate riikide turuosa 21 %-lt 26 %ni. |
| --- | --- |

(82)

Vaatlusalusel perioodil suurenes muude kolmandate riikide turuosa 21 %-lt 26 %ni.

| (83) | Kõige märkimisväärsem oli Egiptusest pärit impordi suurenemine. Import Egiptusest, kuhu üks HRVs asuv suur tootja jätkuvalt suures mahus investeerib, vaatlusaluse perioodi esimestel aastatel puudus, kuid 2015. aastal küündis see 5 % suuruse turuosani. |
| --- | --- |

(83)

Kõige märkimisväärsem oli Egiptusest pärit impordi suurenemine. Import Egiptusest, kuhu üks HRVs asuv suur tootja jätkuvalt suures mahus investeerib, vaatlusaluse perioodi esimestel aastatel puudus, kuid 2015. aastal küündis see 5 % suuruse turuosani.

4.4.2.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad

| (84) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad muutusid järgmiselt.

  Tabel 5


  Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaisiast pärit impordi hind | 999 | 946 | 918 | 941 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 92 | 94 |
| Egiptusest pärit impordi hind | — | — | 823 | 997 |
| Indeks | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Norrast pärit impordi hind | 912 | 821 | 874 | 1 146 |
| Indeks | 100 | 90 | 96 | 126 |
| Türgist pärit impordi hind | 912 | 821 | 874 | 1 146 |
| Indeks | 100 | 90 | 96 | 126 |
| Muudest riikidest pärit impordi hind | 874 | 827 | 1 206 | 1 310 |
| Indeks | 100 | 95 | 138 | 150 |
| Allikas: Eurostat (Comext). |

(84)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad muutusid järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Malaisiast pärit impordi hind

999

946

918

941

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

92

92

94

94

Egiptusest pärit impordi hind

—

—

823

997

Indeks

Indeks

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Norrast pärit impordi hind

912

821

874

1 146

Indeks

Indeks

100

100

90

90

96

96

126

126

Türgist pärit impordi hind

912

821

874

1 146

Indeks

Indeks

100

100

90

90

96

96

126

126

Muudest riikidest pärit impordi hind

874

827

1 206

1 310

Indeks

Indeks

100

100

95

95

138

138

150

150

Allikas: Eurostat (Comext).

Allikas:

| (85) | CN-koodide võrdluse põhjal olid Malaisiast pärit impordi hinnad enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi HRVst pärit impordi hindadest kõrgemad. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alanesid Malaisia hinnad veidi, erinevalt muudest riikidest pärit impordi hindadest. |
| --- | --- |

(85)

CN-koodide võrdluse põhjal olid Malaisiast pärit impordi hinnad enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi HRVst pärit impordi hindadest kõrgemad. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alanesid Malaisia hinnad veidi, erinevalt muudest riikidest pärit impordi hindadest.

| (86) | Kuna Norra tootja on seotud ühe liidu tootjaga, on Norrast pärit impordi hinnad märkimisväärses ulatuses omavahel seotud osaliste vahelised siirdehinnad ega ole seega komisjoni seisukoha järgi sisulise võrdluse jaoks usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(86)

Kuna Norra tootja on seotud ühe liidu tootjaga, on Norrast pärit impordi hinnad märkimisväärses ulatuses omavahel seotud osaliste vahelised siirdehinnad ega ole seega komisjoni seisukoha järgi sisulise võrdluse jaoks usaldusväärsed.

| (87) | Keskmised statistilised hinnad ei näita tegelikke hindu, sest eri tooteliikide hindade erinevused on suured ja eri tooteliikide kogumid ei ole teada. Seepärast ei saa teha järeldust teistest kolmandatest riikidest pärit importtoodete hindade kohta. |
| --- | --- |

(87)

Keskmised statistilised hinnad ei näita tegelikke hindu, sest eri tooteliikide hindade erinevused on suured ja eri tooteliikide kogumid ei ole teada. Seepärast ei saa teha järeldust teistest kolmandatest riikidest pärit importtoodete hindade kohta.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (88) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. Nagu on märgitud põhjenduses 18, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(88)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. Nagu on märgitud põhjenduses 18, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (89) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. |
| --- | --- |

(89)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid.

| (90) | Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid kaebuses, läbivaatamistaotluses ja hilisemates avaldustes esitatud andmete põhjal ning võrdles neid võimaluse korral statistiliste andmetega. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid kaebuses, läbivaatamistaotluses ja hilisemates avaldustes esitatud andmete põhjal ning võrdles neid võimaluse korral statistiliste andmetega. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid.

| (91) | Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. |
| --- | --- |

(91)

Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule.

| (92) | Leiti, et andmed, mida kasutati näitajate arvutamisel, on liidu tootmisharu majandusliku olukorra seisukohast tüüpilised. |
| --- | --- |

(92)

Leiti, et andmed, mida kasutati näitajate arvutamisel, on liidu tootmisharu majandusliku olukorra seisukohast tüüpilised.

| (93) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(93)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (94) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(94)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (95) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang tonnides | 536 878 | 584 197 | 616 382 | 652 857 |
| Indeks | 100 | 109 | 115 | 122 |
| Tootmisvõimsus tonnides | 645 229 | 690 737 | 698 182 | 725 960 |
| Indeks | 100 | 107 | 108 | 113 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 83 | 85 | 88 | 90 |
| Indeks | 100 | 102 | 106 | 108 |
| Allikas: Vastused küsimustikule ja APFE. |

(95)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Toodang tonnides

536 878

584 197

616 382

652 857

Indeks

Indeks

100

100

109

109

115

115

122

122

Tootmisvõimsus tonnides

645 229

690 737

698 182

725 960

Indeks

Indeks

100

100

107

107

108

108

113

113

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

83

85

88

90

Indeks

Indeks

100

100

102

102

106

106

108

108

Allikas: Vastused küsimustikule ja APFE.

Allikas:

| (96) | 2012. aastat iseloomustasid väike tootmismaht, väike tootmisvõimsus ja madal tootmisvõimsuse rakendusaste. Järgmistel aastatel tootmine suurenes järk-järgult, reageerides positiivselt suurenevale nõudlusele. 2012. aasta järgsel perioodil renoveeriti ka vähem ahje. Kõik need tegurid koos aitasid suurendada nii tootmisvõimsust kui ka tootmisvõimsuse rakendamist. |
| --- | --- |

(96)

2012. aastat iseloomustasid väike tootmismaht, väike tootmisvõimsus ja madal tootmisvõimsuse rakendusaste. Järgmistel aastatel tootmine suurenes järk-järgult, reageerides positiivselt suurenevale nõudlusele. 2012. aasta järgsel perioodil renoveeriti ka vähem ahje. Kõik need tegurid koos aitasid suurendada nii tootmisvõimsust kui ka tootmisvõimsuse rakendamist.

4.5.2.2.   Müügimaht, turuosa ja kasv

| (97) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa (tonnides) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul | 487 774 | 527 441 | 568 126 | 633 743 |
| Indeks | 100 | 108 | 116 | 130 |
| Turuosa (%) | 65 | 65 | 63 | 66 |
| Indeks | 100 | 100 | 97 | 102 |
| Allikas: Vastused küsimustikule ja APFE. |

(97)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa (tonnides)

Müügimaht ja turuosa (tonnides)

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Müügimaht liidu turul

487 774

527 441

568 126

633 743

Indeks

Indeks

100

100

108

108

116

116

130

130

Turuosa (%)

65

65

63

66

Indeks

Indeks

100

100

100

100

97

97

102

102

Allikas: Vastused küsimustikule ja APFE.

Allikas:

| (98) | Müügimaht hakkas 2012. aasta madalalt tasemelt tänu nõudluse kasvule järk-järgult suurenema ning oli 2015. aastal 30 % suurem võrreldes 2012. aastaga. |
| --- | --- |

(98)

Müügimaht hakkas 2012. aasta madalalt tasemelt tänu nõudluse kasvule järk-järgult suurenema ning oli 2015. aastal 30 % suurem võrreldes 2012. aastaga.

| (99) | Kuid kuni 2014. aastani edenes liidu tootmisharu müük allalöödud hindadega Hiina impordi tõttu aeglasemalt kui liidu tarbimine. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2012. ja 2014. aasta vahel 65 %-lt 63 %-ni ning suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 66 %-ni pärast meetmete karmistamist 2014. aastal. |
| --- | --- |

(99)

Kuid kuni 2014. aastani edenes liidu tootmisharu müük allalöödud hindadega Hiina impordi tõttu aeglasemalt kui liidu tarbimine. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2012. ja 2014. aasta vahel 65 %-lt 63 %-ni ning suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 66 %-ni pärast meetmete karmistamist 2014. aastal.

4.5.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (100) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tööhõive ja tootlikkus | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 3 580 | 3 456 | 3 366 | 3 404 |
| Indeks | 100 | 97 | 94 | 95 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 150 | 169 | 183 | 192 |
| Indeks | 100 | 113 | 122 | 128 |
| Allikas: Vastused küsimustikule ja APFE. |

(100)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Töötajate arv

3 580

3 456

3 366

3 404

Indeks

Indeks

100

100

97

97

94

94

95

95

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

150

169

183

192

Indeks

Indeks

100

100

113

113

122

122

128

128

Allikas: Vastused küsimustikule ja APFE.

Allikas:

| (101) | Tööhõive vähenes 2012. ja 2015. aasta vahel 5 %, vaatamata positiivsele arengule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tootmisharu restruktureerimine, innovatsioonipüüdlused ja tootmisprotsesside optimeerimine ning suurem tootmisvõimsuse rakendamine aitasid vaatlusalusel perioodil tootlikkust oluliselt suurendada. |
| --- | --- |

(101)

Tööhõive vähenes 2012. ja 2015. aasta vahel 5 %, vaatamata positiivsele arengule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tootmisharu restruktureerimine, innovatsioonipüüdlused ja tootmisprotsesside optimeerimine ning suurem tootmisvõimsuse rakendamine aitasid vaatlusalusel perioodil tootlikkust oluliselt suurendada.

4.5.2.4.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (102) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et dumpingumarginaal oli üle 70 %. Tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule vähenes alates meetmete karmistamisest 2014. aastal. Liidu tootmisharu hakkas sellest kasu saama 2015. aastal. |
| --- | --- |

(102)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et dumpingumarginaal oli üle 70 %. Tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule vähenes alates meetmete karmistamisest 2014. aastal. Liidu tootmisharu hakkas sellest kasu saama 2015. aastal.

| (103) | Kehtestatud meetmed aitasid vähendada Hiina importi ja võimaldasid liidu tootmisharul säilitada oma turuosa. Vaatamata sellele olid liidu tootmisharu hinnad madalad ja keskmiselt allpool 2012. aasta taset. |
| --- | --- |

(103)

Kehtestatud meetmed aitasid vähendada Hiina importi ja võimaldasid liidu tootmisharul säilitada oma turuosa. Vaatamata sellele olid liidu tootmisharu hinnad madalad ja keskmiselt allpool 2012. aasta taset.

| (104) | Seega võib järeldada, et kehtivad meetmed olid liidu tootmisharule kasulikud ja ta hakkas taastuma Hiina eksportivate tootjate varasema dumpingu põhjustatud kahjust. |
| --- | --- |

(104)

Seega võib järeldada, et kehtivad meetmed olid liidu tootmisharule kasulikud ja ta hakkas taastuma Hiina eksportivate tootjate varasema dumpingu põhjustatud kahjust.

4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (105) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügi tehasehind sõltumatutele klientidele liidus (eurot tonni kohta) | 1 107 | 1 064 | 1 059 | 1 079 |
| Indeks | 100 | 96 | 96 | 97 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed. |

(105)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus

Müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Keskmine ühiku müügi tehasehind sõltumatutele klientidele liidus (eurot tonni kohta)

1 107

1 064

1 059

1 079

Indeks

Indeks

100

100

96

96

96

96

97

97

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

Allikas:

| (106) | Keskmised müügihinnad ei ole alates 2012. aastast oluliselt muutunud, ehkki 2015. aastal täheldati väikest 3 %-list langust võrreldes 2012. aastaga. |
| --- | --- |

(106)

Keskmised müügihinnad ei ole alates 2012. aastast oluliselt muutunud, ehkki 2015. aastal täheldati väikest 3 %-list langust võrreldes 2012. aastaga.

4.5.3.2.   Ühiku keskmine tootmiskulu

| (107) | Ühiku tootmiskulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Ühiku tootmiskulu | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta) | 1 188 | 1 082 | 1 055 | 1 005 |
| Indeks | 100 | 91 | 89 | 85 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed. |

(107)

Ühiku tootmiskulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Ühiku tootmiskulu

Ühiku tootmiskulu

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

1 188

1 082

1 055

1 005

Indeks

Indeks

100

100

91

91

89

89

85

85

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

Allikas:

| (108) | Ühiku tootmiskulu vähenes vaatlusalusel perioodil. Seda suundumust saab seletada suurema tootmisvõimsuse rakendamisega, mis aitab selles kapitalimahukas tootmisharus vähendada ühiku tootmiskulu. Liidu tootmisharule olid kasulikud ka madalad tooraine- ja energiahinnad. |
| --- | --- |

(108)

Ühiku tootmiskulu vähenes vaatlusalusel perioodil. Seda suundumust saab seletada suurema tootmisvõimsuse rakendamisega, mis aitab selles kapitalimahukas tootmisharus vähendada ühiku tootmiskulu. Liidu tootmisharule olid kasulikud ka madalad tooraine- ja energiahinnad.

4.5.3.3.   Tööjõukulud

| (109) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 52 316 | 53 849 | 57 443 | 59 099 |
| Indeks | 100 | 103 | 110 | 113 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed. |

(109)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

52 316

53 849

57 443

59 099

Indeks

Indeks

100

100

103

103

110

110

113

113

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

Allikas:

| (110) | Vähehaaval tõusvad palgad ja madalapalgaliste töötajate koondamine ühe valimisse kaasatud tootja tegevuse tõhustamise projekti tagajärjel on põhjused, miks keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid. |
| --- | --- |

(110)

Vähehaaval tõusvad palgad ja madalapalgaliste töötajate koondamine ühe valimisse kaasatud tootja tegevuse tõhustamise projekti tagajärjel on põhjused, miks keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid.

4.5.3.4.   Varud

| (111) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Varud (tonnides) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud | 111 626 | 119 813 | 105 740 | 92 914 |
| Indeks | 100 | 107 | 95 | 83 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed. |

(111)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Varud (tonnides)

Varud (tonnides)

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Lõppvarud

111 626

119 813

105 740

92 914

Indeks

Indeks

100

100

107

107

95

95

83

83

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

Allikas:

| (112) | Lõppvarud suurenesid veidi 2013. aastal ning seejärel jätkus nende vähenemine kogu vaatlusalusel perioodil tänu nõudluse suurenemisele. |
| --- | --- |

(112)

Lõppvarud suurenesid veidi 2013. aastal ning seejärel jätkus nende vähenemine kogu vaatlusalusel perioodil tänu nõudluse suurenemisele.

| (113) | Meetmete karmistamine 2014. aastal aitas kaasa nende vähenemisele vaatlusaluse perioodi lõpu poole. |
| --- | --- |

(113)

Meetmete karmistamine 2014. aastal aitas kaasa nende vähenemisele vaatlusaluse perioodi lõpu poole.

4.5.3.5.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (114) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Kasumlikkus | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele tarbijatele (protsent müügikäibest) | – 13,7 | – 3,3 | 0,4 | 8,6 |
| Indeks | – 100 | – 24 | 3 | 63 |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | – 25 623 | – 17 008 | 635 | 47 361 |
| Indeks | – 100 | – 66 | 2 | 185 |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 39 573 | 34 088 | 41 500 | 49 664 |
| Indeks | 100 | 86 | 105 | 126 |
| Investeeringutasuvus (%) | – 10 | – 3 | 0 | 8 |
| Indeks | – 100 | – 27 | 4 | 82 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed. |

(114)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Kasumlikkus

Kasumlikkus

2012

2013

2014

2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele tarbijatele (protsent müügikäibest)

– 13,7

– 3,3

0,4

8,6

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 24

– 24

3

3

63

63

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

– 25 623

– 17 008

635

47 361

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 66

– 66

2

2

185

185

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

39 573

34 088

41 500

49 664

Indeks

Indeks

100

100

86

86

105

105

126

126

Investeeringutasuvus (%)

– 10

– 3

0

8

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 27

– 27

4

4

82

82

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

Allikas:

| (115) | Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil hakkas valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus tasapisi suurenema ja muutus positiivseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(115)

Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil hakkas valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus tasapisi suurenema ja muutus positiivseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (116) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Liidu tootjate rahavoog oli 2012. ja 2013. aastal negatiivne. Olukord paranes järk-järgult vaatlusalusel perioodil ja alates 2014. aastast oli liidu tootjate rahavoog positiivne. |
| --- | --- |

(116)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Liidu tootjate rahavoog oli 2012. ja 2013. aastal negatiivne. Olukord paranes järk-järgult vaatlusalusel perioodil ja alates 2014. aastast oli liidu tootjate rahavoog positiivne.

| (117) | Valimisse kaasatud liidu tootjate investeeringud liikusid vaatlusalusel perioodil tõusvas joones. Nende suurenemine oli märkimisväärsem 2015. aasta eel. Investeeringuid tehti suurel määral ahjude renoveerimiseks. |
| --- | --- |

(117)

Valimisse kaasatud liidu tootjate investeeringud liikusid vaatlusalusel perioodil tõusvas joones. Nende suurenemine oli märkimisväärsem 2015. aasta eel. Investeeringuid tehti suurel määral ahjude renoveerimiseks.

| (118) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus muutus sarnaselt kasumlikkusega. Investeeringutasuvus taastus tänu liidu tootmisharu majandusliku olukorra paranemisele vaatlusaluse perioodi lõpus. |
| --- | --- |

(118)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus muutus sarnaselt kasumlikkusega. Investeeringutasuvus taastus tänu liidu tootmisharu majandusliku olukorra paranemisele vaatlusaluse perioodi lõpus.

| (119) | Liidu tootmisharu 2012.–2014. aasta kesised majandustulemused vähendasid kapitali kaasamise võimet. Liidu tootmisharu vajab suuri ja pikaajalisi investeeringuid, et ta suudaks renoveerida ahje korrapärase ajavahemiku järel ja jätkata oma tegevust. |
| --- | --- |

(119)

Liidu tootmisharu 2012.–2014. aasta kesised majandustulemused vähendasid kapitali kaasamise võimet. Liidu tootmisharu vajab suuri ja pikaajalisi investeeringuid, et ta suudaks renoveerida ahje korrapärase ajavahemiku järel ja jätkata oma tegevust.

4.5.4.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (120) | 2012. aastat iseloomustasid väike nõudlus, väike tootmisvõimsus ahjude renoveerimise tõttu, madal tootmisvõimsuse rakendusaste, suured varud, restruktureerimismeetmed ja allasurutud hinnad varasema dumpingu tagajärjel ning kõik need tegurid põhjustasid valimisse kaasatud äriühingutele suurt kahjumit ja raha väljavoogu. |
| --- | --- |

(120)

2012. aastat iseloomustasid väike nõudlus, väike tootmisvõimsus ahjude renoveerimise tõttu, madal tootmisvõimsuse rakendusaste, suured varud, restruktureerimismeetmed ja allasurutud hinnad varasema dumpingu tagajärjel ning kõik need tegurid põhjustasid valimisse kaasatud äriühingutele suurt kahjumit ja raha väljavoogu.

| (121) | Seejärel aitas nõudluse järsk kasv 2012.–2014. aastal suurendada müüki ning see omakorda suurendada tootmist ja vähendada varusid. Tootmisvõimsus ja selle rakendamine suurenesid. Püsikulude parem katmine, tootlikkuse suurenemine ja mõningate oluliste sisendite deflatsioon võimaldasid valimisse kaasatud äriühingutel tootmiskulusid oluliselt vähendada. |
| --- | --- |

(121)

Seejärel aitas nõudluse järsk kasv 2012.–2014. aastal suurendada müüki ning see omakorda suurendada tootmist ja vähendada varusid. Tootmisvõimsus ja selle rakendamine suurenesid. Püsikulude parem katmine, tootlikkuse suurenemine ja mõningate oluliste sisendite deflatsioon võimaldasid valimisse kaasatud äriühingutel tootmiskulusid oluliselt vähendada.

| (122) | Kuid esialgsed, 2011. aastal kehtestatud dumpinguvastased meetmed ei tasakaalustanud täielikult hinna allalöömist tulenevalt Hiina impordist, mis suurenes 2012. ja 2014. aasta vahel 46 %. See olukord raskendas liidu tootmisharu taastumist. |
| --- | --- |

(122)

Kuid esialgsed, 2011. aastal kehtestatud dumpinguvastased meetmed ei tasakaalustanud täielikult hinna allalöömist tulenevalt Hiina impordist, mis suurenes 2012. ja 2014. aasta vahel 46 %. See olukord raskendas liidu tootmisharu taastumist.

| (123) | Oma turuosa säilitamiseks pidi liidu tootmisharupidevalt hinda alandama ja suutis 2014. aastal vaevu saavutada tasuvustaseme. |
| --- | --- |

(123)

Oma turuosa säilitamiseks pidi liidu tootmisharupidevalt hinda alandama ja suutis 2014. aastal vaevu saavutada tasuvustaseme.

| (124) | Pärast meetmete karmistamist 2014. aastal hakkasid liidu tootmisharu turuosa ja hinnad taastuma ning uuesti suurenema. Tootmise ühikukulu vähenes veelgi tänu tootmismahu suurenemisele ja see võimaldas liidu tootmisharul saada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8,6 % suurust kasumit. Kõik tulemuslikkuse näitajad, sealhulgas töökohtade loomine, muutusid positiivseks. |
| --- | --- |

(124)

Pärast meetmete karmistamist 2014. aastal hakkasid liidu tootmisharu turuosa ja hinnad taastuma ning uuesti suurenema. Tootmise ühikukulu vähenes veelgi tänu tootmismahu suurenemisele ja see võimaldas liidu tootmisharul saada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8,6 % suurust kasumit. Kõik tulemuslikkuse näitajad, sealhulgas töökohtade loomine, muutusid positiivseks.

| (125) | Nagu 2014. aasta uurimises kindlaks tehti, kannatas liidu tootmisharu olulist kahju kuni 2013. aasta septembrini. Dumpinguhinnaga ja subsideeritud import avaldas kahjulikku mõju jätkuvalt ka 2014. aastal. Alles pärast meetmete karmistamist hakkas liidu tootmisharu teenima taas kasumit ja töökohti looma. |
| --- | --- |

(125)

Nagu 2014. aasta uurimises kindlaks tehti, kannatas liidu tootmisharu olulist kahju kuni 2013. aasta septembrini. Dumpinguhinnaga ja subsideeritud import avaldas kahjulikku mõju jätkuvalt ka 2014. aastal. Alles pärast meetmete karmistamist hakkas liidu tootmisharu teenima taas kasumit ja töökohti looma.

| (126) | Eespool esitatut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu taastus osaliselt varasema dumpingu põhjustatud kahjust pärast meetmete karmistamist 2014. aastal ega kannatanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(126)

Eespool esitatut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu taastus osaliselt varasema dumpingu põhjustatud kahjust pärast meetmete karmistamist 2014. aastal ega kannatanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

4.6.   Kahju kordumise tõenäosus

Kahju kordumise tõenäosus

| (127) | Nagu on märgitud põhjenduses 49, moodustas HRVs asuvate tootjate hinnanguline kasutamata tootmisvõimsus suure osa liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kasutamata tootmisvõimsus kahekordistus 2016. aastal võrreldes 2015. aastaga. Arvestades sellist suurenemise suundumust ja liidu turu atraktiivsust, nagu on järeldatud põhjenduses 59, on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral jätkuks importimine HRVst märkimisväärses mahus. |
| --- | --- |

(127)

Nagu on märgitud põhjenduses 49, moodustas HRVs asuvate tootjate hinnanguline kasutamata tootmisvõimsus suure osa liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kasutamata tootmisvõimsus kahekordistus 2016. aastal võrreldes 2015. aastaga. Arvestades sellist suurenemise suundumust ja liidu turu atraktiivsust, nagu on järeldatud põhjenduses 59, on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral jätkuks importimine HRVst märkimisväärses mahus.

| (128) | Nagu on märgitud põhjenduses 75, põhjustas Hiina import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt liidu tootmisharu hindade olulist allalöömist vaatamata euro ja USA dollari vahetuskursi ebasoodsale muutumisele. |
| --- | --- |

(128)

Nagu on märgitud põhjenduses 75, põhjustas Hiina import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt liidu tootmisharu hindade olulist allalöömist vaatamata euro ja USA dollari vahetuskursi ebasoodsale muutumisele.

| (129) | Klaaskiu hindade taastumine on olnud väga aeglane. Liidu tootmisharu hinnad on püsivalt allpool 2012. aasta taset ja 2014. aastal meetmete karmistamisega saavutatud mõju on vähenenud Egiptusest pärit impordi järjest suurema surve tõttu. Pärast finantskriisi eelse taseme saavutamist liidu tarbimise suurenemine eeldatavasti aeglustub tasapisi. |
| --- | --- |

(129)

Klaaskiu hindade taastumine on olnud väga aeglane. Liidu tootmisharu hinnad on püsivalt allpool 2012. aasta taset ja 2014. aastal meetmete karmistamisega saavutatud mõju on vähenenud Egiptusest pärit impordi järjest suurema surve tõttu. Pärast finantskriisi eelse taseme saavutamist liidu tarbimise suurenemine eeldatavasti aeglustub tasapisi.

| (130) | Klaaskiu tootmine on väga kapitalimahukas tootmisharu. Valimisse kaasatud tootjad investeerisid vaatlusalusel perioodil oma tootmisvõimsusesse 165 miljonit eurot. Samal ajal oli nende tegevuse rahavoog vaid 5 miljonit eurot. Seepärast kaasneksid meetmete kehtetuks tunnistamisega riskid ja finantsraskused, mis seaksid nende pikaajaliste investeeringute majandusliku mõttekuse kahtluse alla. Liidu tootmisharu oleks sunnitud oma ahjud sulgema. See ohustaks tootmisharu püsimajäämist. Peale selle muudab püsikulude suur osakaal selle tootmisharu tootmismahu kõikumise suhtes väga tundlikuks. See tähendab seda, et ka tootmise suhteliselt väike vähenemine põhjustaks suurt kahju. Liidu tootmisharu olukord paranes hiljuti märkimisväärselt tänu püsikulude paremale katmisele ja tootmisvõimsuse rakendamise suurenemisele, mida aitasid eelkõige saavutada kehtivad meetmed, eriti pärast 2014. aastat. |
| --- | --- |

(130)

Klaaskiu tootmine on väga kapitalimahukas tootmisharu. Valimisse kaasatud tootjad investeerisid vaatlusalusel perioodil oma tootmisvõimsusesse 165 miljonit eurot. Samal ajal oli nende tegevuse rahavoog vaid 5 miljonit eurot. Seepärast kaasneksid meetmete kehtetuks tunnistamisega riskid ja finantsraskused, mis seaksid nende pikaajaliste investeeringute majandusliku mõttekuse kahtluse alla. Liidu tootmisharu oleks sunnitud oma ahjud sulgema. See ohustaks tootmisharu püsimajäämist. Peale selle muudab püsikulude suur osakaal selle tootmisharu tootmismahu kõikumise suhtes väga tundlikuks. See tähendab seda, et ka tootmise suhteliselt väike vähenemine põhjustaks suurt kahju. Liidu tootmisharu olukord paranes hiljuti märkimisväärselt tänu püsikulude paremale katmisele ja tootmisvõimsuse rakendamise suurenemisele, mida aitasid eelkõige saavutada kehtivad meetmed, eriti pärast 2014. aastat.

| (131) | Peale selle aitasid liidu tootmisharu tulemusi parandada vaatlusalusel perioodil välistegurid, näiteks energia ja tooraine hinnad, mis olid suhteliselt madalad. Pikas perspektiivis on ebatõenäoline, et nende sisendite hinnad jääksid madalaks. Nende sisendite hinnatõus mõjutaks liidu tootmisharu kasumlikkust samuti negatiivselt. |
| --- | --- |

(131)

Peale selle aitasid liidu tootmisharu tulemusi parandada vaatlusalusel perioodil välistegurid, näiteks energia ja tooraine hinnad, mis olid suhteliselt madalad. Pikas perspektiivis on ebatõenäoline, et nende sisendite hinnad jääksid madalaks. Nende sisendite hinnatõus mõjutaks liidu tootmisharu kasumlikkust samuti negatiivselt.

| (132) | Liidu tootmisharu olukord on seetõttu endiselt haavatav, ehkki see paranes 2015. aastal, ning seda iseloomustavad allasurutud hinnad, kõikuvad tootmiskulud ja suur kapitalivajadus. Niisuguses olukorras halvendaks suures mahus allalöödud ja dumpinguhinnaga Hiina import tõenäoliselt liidu tootmisharu majandustulemusi. |
| --- | --- |

(132)

Liidu tootmisharu olukord on seetõttu endiselt haavatav, ehkki see paranes 2015. aastal, ning seda iseloomustavad allasurutud hinnad, kõikuvad tootmiskulud ja suur kapitalivajadus. Niisuguses olukorras halvendaks suures mahus allalöödud ja dumpinguhinnaga Hiina import tõenäoliselt liidu tootmisharu majandustulemusi.

| (133) | Seda arvestades järeldas komisjon, et kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse ja tasakaalustav tollimaks jääks kehtima tasemel, mis juba osutus allalöödud hindadega importkauba saabumise piiramise suhtes ebatõhusaks, on kahju kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(133)

Seda arvestades järeldas komisjon, et kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse ja tasakaalustav tollimaks jääks kehtima tasemel, mis juba osutus allalöödud hindadega importkauba saabumise piiramise suhtes ebatõhusaks, on kahju kordumine tõenäoline.

5.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (134) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul dumpinguvastaste meetmete kehtima jätmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(134)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul dumpinguvastaste meetmete kehtima jätmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

5.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (135) | Liidu tootjad tegid käesolevas uurimises väga suurel määral koostööd. |
| --- | --- |

(135)

Liidu tootjad tegid käesolevas uurimises väga suurel määral koostööd.

| (136) | Liidu tootmisharu on näidanud, et tema tegevus on elujõuline, kui seda ei mõjuta dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordist tulenev kõlvatu konkurents, ning kehtivad meetmed on võimaldanud tootmisharul varasemast kahjust osaliselt taastuda. |
| --- | --- |

(136)

Liidu tootmisharu on näidanud, et tema tegevus on elujõuline, kui seda ei mõjuta dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordist tulenev kõlvatu konkurents, ning kehtivad meetmed on võimaldanud tootmisharul varasemast kahjust osaliselt taastuda.

| (137) | Meetmete kaotamise järel aga dumpinguhinnaga Hiina impordist tulenev kõlvatu konkurents tõenäoliselt suureneks, mis seaks ohtu liidu tootjate tegevuse jätkumise. |
| --- | --- |

(137)

Meetmete kaotamise järel aga dumpinguhinnaga Hiina impordist tulenev kõlvatu konkurents tõenäoliselt suureneks, mis seaks ohtu liidu tootjate tegevuse jätkumise.

| (138) | Seetõttu leitakse, et meetmete jätkumine on liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(138)

Seetõttu leitakse, et meetmete jätkumine on liidu tootmisharu huvides.

5.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (139) | Nagu on märgitud põhjenduses 20, vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule kaheksa sõltumatut importijat. Valimisse kaasati kolm suurimat importijat ja kaks neist tegid koostööd. Nende import moodustas Hiinast pärit impordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 %. Mitte ükski käesolevas uurimises huvitatud isikuna registreeritud importija ei väljendanud oma seisukohta ei läbivaatamisega seotud meetmete poolt ega vastu. |
| --- | --- |

(139)

Nagu on märgitud põhjenduses 20, vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule kaheksa sõltumatut importijat. Valimisse kaasati kolm suurimat importijat ja kaks neist tegid koostööd. Nende import moodustas Hiinast pärit impordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 %. Mitte ükski käesolevas uurimises huvitatud isikuna registreeritud importija ei väljendanud oma seisukohta ei läbivaatamisega seotud meetmete poolt ega vastu.

| (140) | Importijatel ja kauplejatel on juurdepääs paljudele tarneallikatele nii liidus kui ka väljaspool seda. Peale selle on vaatlusalune toode suurel määral standarditud ja selle tarneallikaid on võimalik tõhusalt vahetada. |
| --- | --- |

(140)

Importijatel ja kauplejatel on juurdepääs paljudele tarneallikatele nii liidus kui ka väljaspool seda. Peale selle on vaatlusalune toode suurel määral standarditud ja selle tarneallikaid on võimalik tõhusalt vahetada.

| (141) | Eespool esitatut arvesse võttes järeldab komisjon, et dumpinguvastase tollimaksu pikendamine avaldaks importijatele vähe mõju. |
| --- | --- |

(141)

Eespool esitatut arvesse võttes järeldab komisjon, et dumpinguvastase tollimaksu pikendamine avaldaks importijatele vähe mõju.

5.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (142) | Uurimisalust toodet kasutatakse paljude rakenduste puhul, näiteks transpordis (auto-, mere-, lennu- ja sõjaväetranspordis), elektri- ja elektroonikatoodetes, tuuleenergiaseadmetes, ehituses, mahutites ja torudes ning tarbekaupades. Paljusid eri kasutajaid kutsuti üles koostööd tegema. |
| --- | --- |

(142)

Uurimisalust toodet kasutatakse paljude rakenduste puhul, näiteks transpordis (auto-, mere-, lennu- ja sõjaväetranspordis), elektri- ja elektroonikatoodetes, tuuleenergiaseadmetes, ehituses, mahutites ja torudes ning tarbekaupades. Paljusid eri kasutajaid kutsuti üles koostööd tegema.

| (143) | 64 kasutajast, kes registreeris end huvitatud isikuna, vastas komisjoni küsimustikule 19. Need tarbijad esindavad liidu kogutarbimisest ligikaudu 10 %. |
| --- | --- |

(143)

64 kasutajast, kes registreeris end huvitatud isikuna, vastas komisjoni küsimustikule 19. Need tarbijad esindavad liidu kogutarbimisest ligikaudu 10 %.

| (144) | Neliteist äriühingut oli meetmete pikendamise vastu, kolm äriühingut pooldas meetmete säilitamist, kaks jäi erapooletuks. Üks kasutajate ühendus väljendas meetmete suhtes vastuseisu. |
| --- | --- |

(144)

Neliteist äriühingut oli meetmete pikendamise vastu, kolm äriühingut pooldas meetmete säilitamist, kaks jäi erapooletuks. Üks kasutajate ühendus väljendas meetmete suhtes vastuseisu.

| (145) | Mitu kasutajat väitis, et kehtivate meetmete tõttu ei ole järgtööstuse tooted Aasias toodetud samasuguste toodete suhtes konkurentsivõimelised. Nad väitsid ka seda, et neil ei ole võimalik vastavat kulude suurenemist katta ega suunata seda edasi oma klientidele. |
| --- | --- |

(145)

Mitu kasutajat väitis, et kehtivate meetmete tõttu ei ole järgtööstuse tooted Aasias toodetud samasuguste toodete suhtes konkurentsivõimelised. Nad väitsid ka seda, et neil ei ole võimalik vastavat kulude suurenemist katta ega suunata seda edasi oma klientidele.

| (146) | Pärast meetmete karmistamist 2014. aastal tõstis komisjon vaatlusalusele tootele kehtivate tollimaksude taset võrreldes esialgse dumpinguvastase tollimaksu tasemega ligikaudu kaks korda. Komisjoni hinnangul ei ületa taseme tõstmise mõju kasutajate tegevusalade kasumlikkust üle ühe protsendipunkti, ehkki ta tunnistas, et mõnele sektorile oli mõju suurem kui teistele. |
| --- | --- |

(146)

Pärast meetmete karmistamist 2014. aastal tõstis komisjon vaatlusalusele tootele kehtivate tollimaksude taset võrreldes esialgse dumpinguvastase tollimaksu tasemega ligikaudu kaks korda. Komisjoni hinnangul ei ületa taseme tõstmise mõju kasutajate tegevusalade kasumlikkust üle ühe protsendipunkti, ehkki ta tunnistas, et mõnele sektorile oli mõju suurem kui teistele.

| (147) | Seda kinnitas ka käesolev uurimine. Koostööd teinud kasutajate esitatud andmed näitavad tõepoolest, et klaaskiu hind tõusis olenemata selle päritolust 2014.–2015. aastal summa võrra, mis moodustab 0,5 % kasutajate käibest. Samal ajal vaatlusaluse tootega seotud käive, kasum ja töökohtade arv suurenesid. Vaid kaks äriühingut andis teada käibe ja tööhõive vähenemisest ning neli äriühingut kasumi vähenemisest. |
| --- | --- |

(147)

Seda kinnitas ka käesolev uurimine. Koostööd teinud kasutajate esitatud andmed näitavad tõepoolest, et klaaskiu hind tõusis olenemata selle päritolust 2014.–2015. aastal summa võrra, mis moodustab 0,5 % kasutajate käibest. Samal ajal vaatlusaluse tootega seotud käive, kasum ja töökohtade arv suurenesid. Vaid kaks äriühingut andis teada käibe ja tööhõive vähenemisest ning neli äriühingut kasumi vähenemisest.

| (148) | Mõned kasutajad väitsid ka seda, et liidu tootmisharul ei ole piisavalt tootmisvõimsust liidu nõudluse rahuldamiseks, ta ei suurenda oma tootmisvõimsust ega ole konkurentsivõimeline, sest tema seadmed on vanemad ning energia- ja tööjõukulud suuremad. |
| --- | --- |

(148)

Mõned kasutajad väitsid ka seda, et liidu tootmisharul ei ole piisavalt tootmisvõimsust liidu nõudluse rahuldamiseks, ta ei suurenda oma tootmisvõimsust ega ole konkurentsivõimeline, sest tema seadmed on vanemad ning energia- ja tööjõukulud suuremad.

| (149) | Uurimine näitas, et need väited ei ole põhjendatud. Nagu on märgitud eespool esitatud põhjendustes, tegi liidu tootmisharu suuri investeeringuid, parandas oma tootlikkust ja suurendas tootmisvõimsust vaatamata pikale kahjumiperioodile, mis lõppes 2014. aastal pärast meetmete karmistamist samal aastal. Tootmisvõimsuse edasine suurendamine eeldab pikaajalisi kapitalikohustusi, mis sõltuvad võrdsete tingimuste säilitamisest, et konkurentsivõimelised tootjad saaksid eeldada piisavat investeeringutasuvust. |
| --- | --- |

(149)

Uurimine näitas, et need väited ei ole põhjendatud. Nagu on märgitud eespool esitatud põhjendustes, tegi liidu tootmisharu suuri investeeringuid, parandas oma tootlikkust ja suurendas tootmisvõimsust vaatamata pikale kahjumiperioodile, mis lõppes 2014. aastal pärast meetmete karmistamist samal aastal. Tootmisvõimsuse edasine suurendamine eeldab pikaajalisi kapitalikohustusi, mis sõltuvad võrdsete tingimuste säilitamisest, et konkurentsivõimelised tootjad saaksid eeldada piisavat investeeringutasuvust.

| (150) | Peale selle kasvas liidu tarbimine vaatamata meetmete karmistamisele 2014.–2015. aastal jätkuvalt samas tempos nagu eelmistel aastatel. Väljaspool HRVd on ka muid tarneallikaid, nagu Bahrein, Egiptus, Jaapan, Malaisia ja Ameerika Ühendriigid. Vaatlusalusel perioodil ei olnud HRVst pärit import peaaegu mitte kunagi suurem kui pool kolmandatest riikidest pärit impordist ja selle turuosa tipnes 17 %-ga liidu kogutarbimisest 2014. aastal. Dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste tollimaksude eesmärk ei ole peatada toodete importimist Hiinast liitu, vaid tagada, et nende importimine konkureeriks õiglastel tingimustel muude tarneallikatega. |
| --- | --- |

(150)

Peale selle kasvas liidu tarbimine vaatamata meetmete karmistamisele 2014.–2015. aastal jätkuvalt samas tempos nagu eelmistel aastatel. Väljaspool HRVd on ka muid tarneallikaid, nagu Bahrein, Egiptus, Jaapan, Malaisia ja Ameerika Ühendriigid. Vaatlusalusel perioodil ei olnud HRVst pärit import peaaegu mitte kunagi suurem kui pool kolmandatest riikidest pärit impordist ja selle turuosa tipnes 17 %-ga liidu kogutarbimisest 2014. aastal. Dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste tollimaksude eesmärk ei ole peatada toodete importimist Hiinast liitu, vaid tagada, et nende importimine konkureeriks õiglastel tingimustel muude tarneallikatega.

| (151) | Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et dumpinguvastase tollimaksu pikendamine avaldaks kasutajate olukorrale vähe mõju. |
| --- | --- |

(151)

Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et dumpinguvastase tollimaksu pikendamine avaldaks kasutajate olukorrale vähe mõju.

5.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (152) | Meetmete kehtetuks tunnistamine avaldaks liidu tootjatele olulist negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(152)

Meetmete kehtetuks tunnistamine avaldaks liidu tootjatele olulist negatiivset mõju.

| (153) | Dumpinguvastase tollimaksu pikendamine avaldaks vähe mõju importijatele, kes olid neutraalsel seisukohal. |
| --- | --- |

(153)

Dumpinguvastase tollimaksu pikendamine avaldaks vähe mõju importijatele, kes olid neutraalsel seisukohal.

| (154) | Ehkki vaatlusaluse ja samasuguse toote hinna tõus mõjutaks teatavate kasutajate tegevust, kinnitas uurimine, et meetmete mõju on kasutajate tegevusalade üldistele tulemustele väike. |
| --- | --- |

(154)

Ehkki vaatlusaluse ja samasuguse toote hinna tõus mõjutaks teatavate kasutajate tegevust, kinnitas uurimine, et meetmete mõju on kasutajate tegevusalade üldistele tulemustele väike.

| (155) | Komisjon järeldab, et kokkuvõttes puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes praeguste dumpinguvastaste meetmete kehtimise jätkumist. |
| --- | --- |

(155)

Komisjon järeldab, et kokkuvõttes puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes praeguste dumpinguvastaste meetmete kehtimise jätkumist.

6.   JÄRELDUS JA TEATAVAKSTEGEMINE

JÄRELDUS JA TEATAVAKSTEGEMINE

| (156) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti jätta kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ainult üks huvitatud isik, kaebuse esitaja, andis endast pärast teatavakstegemist teada ja nõustus komisjoni järeldustega ning tegi ettepaneku säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(156)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti jätta kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ainult üks huvitatud isik, kaebuse esitaja, andis endast pärast teatavakstegemist teada ja nõustus komisjoni järeldustega ning tegi ettepaneku säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed.

| (157) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks HRVst pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 248/2011, mida on viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014, säilitada. |
| --- | --- |

(157)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks HRVst pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 248/2011, mida on viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014, säilitada.

| (158) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee ei esitanud arvamust, |
| --- | --- |

(158)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee ei esitanud arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks järgmiste toodete impordi suhtes: kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ja klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid), mis kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARICi koodid 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) ja 7019 31 00 alla ja mis on pärit Hiina Rahvavabariigist.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 14,5 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd | 0 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 19,9 | B991 |
| Teised koostööd tegevad I lisas loetletud äriühingud | 15,9 | |
| Kõik muud äriühingud | 19,9 | A999 |

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

14,5

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

0

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

19,9

B991

Teised koostööd tegevad I lisas loetletud äriühingud

15,9

Kõik muud äriühingud

19,9

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamise tingimuseks on liikmesriigi tolliasutusele kehtiva faktuurarve esitamine, mis peab vastama II lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ tollimaksu.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. aprill 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 67, 15.3.2011, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 367, 23.12.2014, lk 22.

3

(4)  
  ELT C 99, 15.3.2016, lk 10.

4

(5)  Jaapanis Nippon Electric Glass Co., Ltd (Jaapan), Malaisias Nippon Electric Glass (Malaisia) ja CAM ELYAF SANAYİİ A.Ș. (Türgi).

5

(6)  APFE 2016. aasta oktoobris esitatud teave ettekande „European Market and Supply Situation“ põhjal.

6

(7)  Hindu käsitlevate andmete aluseks on tollistatistika.

7

(8)  Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli HRVst Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordi maht ligikaudu 111 000 tonni, liitu 78 000 tonni, Malaisiasse 16 000 tonni ja Indiasse 14 000 tonni.

8

(9)  Tähtsuse järjekorras: Ameerika Ühendriigid, EL, Saudi Araabia, Lõuna-Korea, Araabia Ühendemiraadid, Kanada, Tai, Jaapan, Malaisia ja India.

9

(10)  APFE 2016. aasta oktoobris esitatud teave ettekande „European Market and Supply Situation“ põhjal.

10

---

I LISA

Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad:

| Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Taishan Fiberglass Inc.;
  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd | B992 |
| Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd | B993 |
| Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd | B994 |
| Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd | B995 |
| Glasstex Fiberglass Materials Corp. | B996 |

Nimi

TARICi lisakood

Taishan Fiberglass Inc.;

PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

B992

Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

B993

Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

B994

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

B995

Glasstex Fiberglass Materials Corp.

B996

---

II LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis.

| 1. | Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet. |
| --- | --- |

1.

Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

| 2. | Järgmine deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) klaasfilamentkiudu, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) poolt HRVs. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ |
| --- | --- |

2.

Järgmine deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) klaasfilamentkiudu, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) poolt HRVs. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“

| 3. | Kuupäev ja allkiri. |
| --- | --- |

3.

Kuupäev ja allkiri.

---

| 25.4.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/24

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/725,

24. aprill 2017,

millega pikendatakse toimeaine mesotriooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2003/68/EÜ (2) kanti mesotrioon toimeainena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2003/68/EÜ (2) kanti mesotrioon toimeainena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Toimeaine mesotriooni heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. juulil 2017. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine mesotriooni heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. juulil 2017.

| (4) | Komisjoni määruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus mesotriooni heakskiidu pikendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus mesotriooni heakskiidu pikendamiseks.

| (5) | Taotleja esitas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 6 kohaselt nõutavad täiendavad toimikud. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja esitas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 6 kohaselt nõutavad täiendavad toimikud. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (6) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamist käsitleva hindamisaruande ning esitas selle 23. veebruaril 2015 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamist käsitleva hindamisaruande ning esitas selle 23. veebruaril 2015 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet“) ja komisjonile.

| (7) | Amet edastas pikendamist käsitleva hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Amet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

Amet edastas pikendamist käsitleva hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Amet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (8) | 7. märtsil 2016 esitas amet komisjonile oma järeldused (6) mesotriooni eeldatava vastavuse kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas pikendamist käsitleva esialgse aruande mesotriooni kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 6. detsembril 2016. |
| --- | --- |

(8)

7. märtsil 2016 esitas amet komisjonile oma järeldused (6) mesotriooni eeldatava vastavuse kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas pikendamist käsitleva esialgse aruande mesotriooni kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 6. detsembril 2016.

| (9) | Vähemalt ühe mesotriooni sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seepärast on asjakohane mesotriooni heakskiitu pikendada. |
| --- | --- |

(9)

Vähemalt ühe mesotriooni sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seepärast on asjakohane mesotriooni heakskiitu pikendada.

| (10) | Mesotriooni heakskiidu pikendamist käsitlev riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutusviisidel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusviisidele, mida mesotriooni sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada. |
| --- | --- |

(10)

Mesotriooni heakskiidu pikendamist käsitlev riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutusviisidel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusviisidele, mida mesotriooni sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõike 1 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengu arvessevõtmiseks oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõike 1 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengu arvessevõtmiseks oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (12) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõikele 3 koostoimes artikli 13 lõikega 4 tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõikele 3 koostoimes artikli 13 lõikega 4 tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (13) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/950 (7) pikendati mesotriooni heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2017, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Ent kuna pikendamise otsus võeti vastu enne pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. juunist 2017. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/950 (7) pikendati mesotriooni heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2017, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Ent kuna pikendamise otsus võeti vastu enne pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. juunist 2017.

| (14) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamine

I lisas kirjeldatud toimeaine mesotriooni heakskiitu pikendatakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamise kuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. aprill 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 11. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/68/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete trifloksüstrobiini, karfentrasoon-etüüli, mesotriooni, fenamidooni ja isoksaflutooli lisamisega (ELT L 177, 16.7.2003, lk 12).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet, 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance mesotrione („Järeldused toimeaine mesotriooni pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta“). EFSA Journal 2016; 14(3): 4419, 103 lk doi:10.2903/j.efsa.2016.4419. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

6

EFSA Journal

(7)  Komisjoni 15. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/950, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2,4-DB, beeta-tsüflutriini, karfentrasoon-etüüli, Coniothyrium minitans'i tüve CON/M/91-08 (DSM 9660), tsüatsofamiidi, deltametriini, dimeteenamiid-p, etofumesaadi, fenamidooni, flufenatseedi, flurtamooni, foraamsulfurooni, fostiasaadi, imasamoksi, jodosulfurooni, iprodiooni, isoksaflutooli, linurooni, maleiinhappe hüdrasiidi, mesotriooni, oksasulfurooni, pendimetaliini, pikoksüstrobiini, siltiofaami ja trifloksüstrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 159, 16.6.2016, lk 3).

7

Coniothyrium minitans

---

I LISA

| Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mesotrioon
  CASi nr: 104206-82-8
  CIPACi nr: 625 | Mesotrioon
  2-(4-mesüül-2-nitrobensoüül)tsükloheksaan-1,3-dioon | ≥ 920 g/kg
  R287431: maks. 2 mg/kg
  R287432: maks. 2 g/kg
  1,2-dikloroetaan: maks. 1 g/kg | 1. juuni 2017 | 31. mai 2032 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse mesotriooni heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | käitlejate kaitsele; |

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Mesotrioon

CASi nr: 104206-82-8

CIPACi nr: 625

Mesotrioon

2-(4-mesüül-2-nitrobensoüül)tsükloheksaan-1,3-dioon

≥ 920 g/kg

R287431: maks. 2 mg/kg

R287432: maks. 2 g/kg

1,2-dikloroetaan: maks. 1 g/kg

1. juuni 2017

31. mai 2032

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse mesotriooni heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

käitlejate kaitsele;

| — | põhjavee kaitsele tundlikus piirkonnas; |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele tundlikus piirkonnas;

| — | imetajate, veetaimede ja muude kui sihtrühma taimede kaitsele. |
| --- | --- |

—

imetajate, veetaimede ja muude kui sihtrühma taimede kaitsele.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendamismeetmete võtmist.

Taotleja esitab kinnitava teabe:

| 1. | metaboliidi AMBA genotoksilisuse kohta; |
| --- | --- |

1.

metaboliidi AMBA genotoksilisuse kohta;

| 2. | toimeaine võimaliku endokriinsüsteemi kahjustava toime kohta, eelkõige 2. ja 3. taseme katsete kohta, mis on praegu ette nähtud OECD kontseptuaalses raamistikus (OECD, 2012) ja mida on analüüsitud endokriinsüsteemi kahjustavate kemikaalide ohu hindamist käsitlevas Euroopa Toiduohutusameti arvamuses; |
| --- | --- |

2.

toimeaine võimaliku endokriinsüsteemi kahjustava toime kohta, eelkõige 2. ja 3. taseme katsete kohta, mis on praegu ette nähtud OECD kontseptuaalses raamistikus (OECD, 2012) ja mida on analüüsitud endokriinsüsteemi kahjustavate kemikaalide ohu hindamist käsitlevas Euroopa Toiduohutusameti arvamuses;

| 3. | veetöötlemisprotsesside mõju kohta pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele, kui pinna- või põhjavett kasutatakse joogiveena. |
| --- | --- |

3.

veetöötlemisprotsesside mõju kohta pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele, kui pinna- või põhjavett kasutatakse joogiveena.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja ametile punktis 1 nõutud asjakohase teabe 1. juuliks 2017 ja punktis 2 nõutud asjakohase teabe 31. detsembriks 2017. Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja ametile punktis 3 nõutud kinnitava teabe kahe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on avalikustanud juhenddokumendi, milles käsitletakse pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele veetöötlemisprotsesside tulemusena avalduva mõju hindamist.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | A osast jäetakse välja kanne 61 mesotriooni kohta; |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne 61 mesotriooni kohta;

| 2) | B osasse lisatakse järgmine kanne:











  „112 | Mesotrioon
  CASi nr: 104206-82-8
  CIPACi nr: 625 | Mesotrioon
  2-(4-mesüül-2-nitrobensoüül)tsükloheksaan-1,3-dioon | ≥ 920 g/kg
  R287431: maks. 2 mg/kg
  R287432: maks. 2 g/kg
  1,2-dikloroetaan: maks. 1 g/kg | 1. juuni 2017 | 31. mai 2032 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse mesotriooni heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | käitlejate kaitsele; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

B osasse lisatakse järgmine kanne:

„112

Mesotrioon

CASi nr: 104206-82-8

CIPACi nr: 625

Mesotrioon

2-(4-mesüül-2-nitrobensoüül)tsükloheksaan-1,3-dioon

≥ 920 g/kg

R287431: maks. 2 mg/kg

R287432: maks. 2 g/kg

1,2-dikloroetaan: maks. 1 g/kg

1. juuni 2017

31. mai 2032

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse mesotriooni heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

käitlejate kaitsele;

| — | põhjavee kaitsele tundlikus piirkonnas; |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele tundlikus piirkonnas;

| — | imetajate, veetaimede ja muude kui sihtrühma taimede kaitsele. |
| --- | --- |

—

imetajate, veetaimede ja muude kui sihtrühma taimede kaitsele.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendamismeetmete võtmist.

Taotleja esitab kinnitava teabe:

| 1. | metaboliidi AMBA genotoksilisuse kohta; |
| --- | --- |

1.

metaboliidi AMBA genotoksilisuse kohta;

| 2. | toimeaine võimaliku endokriinsüsteemi kahjustava toime kohta, eelkõige 2. ja 3. taseme katsete kohta, mis on praegu ette nähtud OECD kontseptuaalses raamistikus (OECD, 2012) ja mida on analüüsitud endokriinsüsteemi kahjustavate kemikaalide ohu hindamist käsitlevas Euroopa Toiduohutusameti arvamuses; |
| --- | --- |

2.

toimeaine võimaliku endokriinsüsteemi kahjustava toime kohta, eelkõige 2. ja 3. taseme katsete kohta, mis on praegu ette nähtud OECD kontseptuaalses raamistikus (OECD, 2012) ja mida on analüüsitud endokriinsüsteemi kahjustavate kemikaalide ohu hindamist käsitlevas Euroopa Toiduohutusameti arvamuses;

| 3. | veetöötlemisprotsesside mõju kohta pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele, kui pinna- või põhjavett kasutatakse joogiveena. |
| --- | --- |

3.

veetöötlemisprotsesside mõju kohta pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele, kui pinna- või põhjavett kasutatakse joogiveena.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja ametile punktis 1 nõutud asjakohase teabe 1. juuliks 2017 ja punktis 2 nõutud asjakohase teabe 31. detsembriks 2017. Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja ametile punktis 3 nõutud kinnitava teabe kahe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on avalikustanud juhenddokumendi, milles käsitletakse pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele veetöötlemisprotsesside tulemusena avalduva mõju hindamist.“

---

| 25.4.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/726,

24. aprill 2017,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. aprill 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 325,6 |
| MA | 101,7 |
| TR | 127,7 |
| ZZ | 185,0 |
| 0707 00 05 | MA | 79,4 |
| TR | 156,1 |
| ZZ | 117,8 |
| 0709 93 10 | MA | 78,6 |
| TR | 140,8 |
| ZZ | 109,7 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 52,4 |
| IL | 130,6 |
| MA | 68,9 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 80,8 |
| 0805 50 10 | AR | 68,9 |
| TR | 67,2 |
| ZZ | 68,1 |
| 0808 10 80 | AR | 88,6 |
| BR | 124,2 |
| CL | 127,8 |
| CN | 147,6 |
| NZ | 152,4 |
| US | 116,7 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 120,6 |
| 0808 30 90 | AR | 175,5 |
| CL | 133,5 |
| CN | 113,2 |
| ZA | 123,8 |
| ZZ | 136,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

325,6

MA

101,7

TR

127,7

ZZ

185,0

0707 00 05

MA

79,4

TR

156,1

ZZ

117,8

0709 93 10

MA

78,6

TR

140,8

ZZ

109,7

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

52,4

IL

130,6

MA

68,9

TR

71,4

ZZ

80,8

0805 50 10

AR

68,9

TR

67,2

ZZ

68,1

0808 10 80

AR

88,6

BR

124,2

CL

127,8

CN

147,6

NZ

152,4

US

116,7

ZA

86,9

ZZ

120,6

0808 30 90

AR

175,5

CL

133,5

CN

113,2

ZA

123,8

ZZ

136,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 25.4.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/31

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/727,

23. märts 2017,

Montenegro tunnustamise kohta vastavalt direktiivile 2008/106/EÜ seoses meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemidega

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 1815 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2008/106/EÜ kohaselt võivad liikmesriigid otsustada kinnitada kolmandate riikide poolt meremeestele välja antud asjakohased tunnistused, tingimusel et komisjon on asjaomast kolmandat riiki tunnustanud. Kõnealused kolmandad riigid peavad täitma kõiki nõudeid, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis (edaspidi „STCW konventsioon“). |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2008/106/EÜ kohaselt võivad liikmesriigid otsustada kinnitada kolmandate riikide poolt meremeestele välja antud asjakohased tunnistused, tingimusel et komisjon on asjaomast kolmandat riiki tunnustanud. Kõnealused kolmandad riigid peavad täitma kõiki nõudeid, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis (edaspidi „STCW konventsioon“).

| (2) | 29. märtsi 2011. aasta kirjas taotles Kreeka Montenegro tunnustamist. Pärast kõnealuse taotluse saamist võttis komisjon Montenegro ametiasutustega ühendust sooviga hinnata Montenegro vastavaid väljaõppe- ja diplomeerimissüsteeme, et kontrollida, kas Montenegro täidab STCW konventsiooni nõudeid ja kas meremeeste tunnistustega seotud pettuse vältimiseks on võetud asjakohased meetmed. Selgitati, et hindamisel võetakse arvesse tulemusi, mida Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (edaspidi „amet“) eksperdid on saanud faktide kontrollimise käigus. |
| --- | --- |

(2)

29. märtsi 2011. aasta kirjas taotles Kreeka Montenegro tunnustamist. Pärast kõnealuse taotluse saamist võttis komisjon Montenegro ametiasutustega ühendust sooviga hinnata Montenegro vastavaid väljaõppe- ja diplomeerimissüsteeme, et kontrollida, kas Montenegro täidab STCW konventsiooni nõudeid ja kas meremeeste tunnistustega seotud pettuse vältimiseks on võetud asjakohased meetmed. Selgitati, et hindamisel võetakse arvesse tulemusi, mida Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (edaspidi „amet“) eksperdid on saanud faktide kontrollimise käigus.

| (3) | Komisjon hindas Montenegro väljaõppe- ja diplomeerimissüsteeme 2012. aasta veebruaris tehtud kontrollkäikude tulemuste alusel, võttes arvesse Montenegro ametiasutuste 2013. aasta juunis esitatud vabatahtlikku parandusmeetmete kava. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon hindas Montenegro väljaõppe- ja diplomeerimissüsteeme 2012. aasta veebruaris tehtud kontrollkäikude tulemuste alusel, võttes arvesse Montenegro ametiasutuste 2013. aasta juunis esitatud vabatahtlikku parandusmeetmete kava.

| (4) | Hindamise käigus tehti kindlaks mitu valdkonda, millega Montenegro ametiasutustel oli vaja nõuetekohaselt tegeleda, sealhulgas sellised siseriiklike õigusnormidega seotud puudused nagu teatava kategooria instruktorite kvalifikatsiooni käsitlevate õigusnormide puudumine ning ebapiisavad või puudulikud diplomeerimisnõuded, samuti kvaliteediga seotud menetlused ja koolitusprogrammid. Seepärast peeti vajalikuks, et amet teeb täiendava kontrollkäigu, mis toimus 2015. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(4)

Hindamise käigus tehti kindlaks mitu valdkonda, millega Montenegro ametiasutustel oli vaja nõuetekohaselt tegeleda, sealhulgas sellised siseriiklike õigusnormidega seotud puudused nagu teatava kategooria instruktorite kvalifikatsiooni käsitlevate õigusnormide puudumine ning ebapiisavad või puudulikud diplomeerimisnõuded, samuti kvaliteediga seotud menetlused ja koolitusprogrammid. Seepärast peeti vajalikuks, et amet teeb täiendava kontrollkäigu, mis toimus 2015. aasta märtsis.

| (5) | Pärast täiendavat kontrollkäiku esitasid Montenegro ametiasutused 2015. aasta novembris ajakohastatud parandusmeetmete kava. Komisjon edastas 2016. aasta mais Montenegro ametiasutustele hindamisaruande, mis põhines 2015. aasta kontrollkäigu tulemustel ning milles võeti arvesse ajakohastatud parandusmeetmete kava. Komisjon soovis lisaselgitusi, mille Montenegro ametiasutused esitasid 2016. aasta juulis, septembris ja oktoobris. |
| --- | --- |

(5)

Pärast täiendavat kontrollkäiku esitasid Montenegro ametiasutused 2015. aasta novembris ajakohastatud parandusmeetmete kava. Komisjon edastas 2016. aasta mais Montenegro ametiasutustele hindamisaruande, mis põhines 2015. aasta kontrollkäigu tulemustel ning milles võeti arvesse ajakohastatud parandusmeetmete kava. Komisjon soovis lisaselgitusi, mille Montenegro ametiasutused esitasid 2016. aasta juulis, septembris ja oktoobris.

| (6) | Kogutud teabe põhjal võib järeldada, et Montenegro ametiasutused on võtnud meetmeid, et viia Montenegro meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemid vastavusse STCW konventsiooni nõuetega, mis hõlmavad ka asjakohaste tõendavate dokumentide esitamist. |
| --- | --- |

(6)

Kogutud teabe põhjal võib järeldada, et Montenegro ametiasutused on võtnud meetmeid, et viia Montenegro meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemid vastavusse STCW konventsiooni nõuetega, mis hõlmavad ka asjakohaste tõendavate dokumentide esitamist.

| (7) | Konkreetselt on Montenegro võtnud vastu uued õigusaktid, milles käsitletakse kindlaks tehtud puudusi siseriiklikes õigusnormides, samuti on ta ajakohastanud oma haldus- ja mereharidusasutuste kvaliteedimenetlusi ning mereharidusasutuste õppekavasid ja väljaõppeprogramme. |
| --- | --- |

(7)

Konkreetselt on Montenegro võtnud vastu uued õigusaktid, milles käsitletakse kindlaks tehtud puudusi siseriiklikes õigusnormides, samuti on ta ajakohastanud oma haldus- ja mereharidusasutuste kvaliteedimenetlusi ning mereharidusasutuste õppekavasid ja väljaõppeprogramme.

| (8) | Hindamise lõpptulemustest nähtub, et Montenegro täidab STCW konventsiooni nõudeid, kuna riik on võtnud asjakohased meetmed meremeeste tunnistustega seotud pettuse vältimiseks. |
| --- | --- |

(8)

Hindamise lõpptulemustest nähtub, et Montenegro täidab STCW konventsiooni nõudeid, kuna riik on võtnud asjakohased meetmed meremeeste tunnistustega seotud pettuse vältimiseks.

| (9) | Komisjon esitas liikmesriikidele aruande hindamise tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon esitas liikmesriikidele aruande hindamise tulemuste kohta.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meede on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meede on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Montenegro meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteeme tunnustatakse kooskõlas direktiivi 2008/106/EÜ artikliga 19.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. märts 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Violeta BULC

---

(1)  
  ELT L 323, 3.12.2008, lk 33.

1

---

| 25.4.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/33

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/728,

20. aprill 2017,

millega muudetakse rakendusotsust 2013/92/EL Hiinast pärit kindlaksmääratud kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali suhtes kohaldatava järelevalve, taimetervise kontrolli ja meetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 2429 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 neljandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2013/92/EL (2) on sätestatud Hiinast pärit teatavate kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali suhtes kohaldatavad meetmed, järelevalve ja taimetervise kontroll. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2013/92/EL (2) on sätestatud Hiinast pärit teatavate kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali suhtes kohaldatavad meetmed, järelevalve ja taimetervise kontroll.

| (2) | Rakendusotsuse 2013/92/EL kohaldamisel on ilmnenud, et teatavate Hiinast pärit kaupade veol kasutatav puidust pakkematerjal kujutab endast liidus endiselt ohtu taimetervisele. Seepärast tuleks jätkata kõnealuse rakendusotsusega ette nähtud järelevalve, taimetervise kontrolli ja meetmete kohaldamist kuni 31. juulini 2018 ning määrata sellest lähtuvalt kindlaks, milliseks kuupäevaks peavad liikmesriigid koostama aruanded importimisel tehtud taimetervise kontrollide kohta. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusotsuse 2013/92/EL kohaldamisel on ilmnenud, et teatavate Hiinast pärit kaupade veol kasutatav puidust pakkematerjal kujutab endast liidus endiselt ohtu taimetervisele. Seepärast tuleks jätkata kõnealuse rakendusotsusega ette nähtud järelevalve, taimetervise kontrolli ja meetmete kohaldamist kuni 31. juulini 2018 ning määrata sellest lähtuvalt kindlaks, milliseks kuupäevaks peavad liikmesriigid koostama aruanded importimisel tehtud taimetervise kontrollide kohta.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1821 (3) ajakohastati teatavate kaupade puhul kombineeritud nomenklatuuri koode. Seega tuleks otsuse 2013/92/EL I ja II lisas esitatud aruandevorm viia kooskõlla ajakohastatud nomenklatuuriga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1821 (3) ajakohastati teatavate kaupade puhul kombineeritud nomenklatuuri koode. Seega tuleks otsuse 2013/92/EL I ja II lisas esitatud aruandevorm viia kooskõlla ajakohastatud nomenklatuuriga.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 2013/92/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 2013/92/EL vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2013/92/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5
  Aruandlus
  Ilma et see piiraks komisjoni direktiivi 94/3/EÜ (*1) kohaldamist, teatavad liikmesriigid komisjonile käesoleva otsuse artiklite 2 ja 3 kohaselt tehtud taimetervise kontrollide arvu ja tulemused ajavahemiku 1. aprillist 2016 – 31. märtsini 2017 kohta 31. juuliks 2017 ja ajavahemiku 1. aprillist 2017 – 31. märtsini 2018 kohta 30. aprilliks 2018. Selleks kasutavad liikmesriigid II lisas esitatud aruandevormi.


  (*1)  Komisjoni 21. jaanuari 1994. aasta direktiiv 94/3/EÜ, millega sätestatakse menetlus kolmandatest riikidest pärinevate taimetervist otseselt ohustavate saadetiste või kahjulike organismide kinnipidamisest teavitamise kohta (EÜT L 32, 5.2.1994, lk 37).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Aruandlus

Ilma et see piiraks komisjoni direktiivi 94/3/EÜ (*1) kohaldamist, teatavad liikmesriigid komisjonile käesoleva otsuse artiklite 2 ja 3 kohaselt tehtud taimetervise kontrollide arvu ja tulemused ajavahemiku 1. aprillist 2016 – 31. märtsini 2017 kohta 31. juuliks 2017 ja ajavahemiku 1. aprillist 2017 – 31. märtsini 2018 kohta 30. aprilliks 2018. Selleks kasutavad liikmesriigid II lisas esitatud aruandevormi.

(*1)  Komisjoni 21. jaanuari 1994. aasta direktiiv 94/3/EÜ, millega sätestatakse menetlus kolmandatest riikidest pärinevate taimetervist otseselt ohustavate saadetiste või kahjulike organismide kinnipidamisest teavitamise kohta (EÜT L 32, 5.2.1994, lk 37).“
  "

*1

| 2) | Artikli 7 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Artikleid 1–4 kohaldatakse kuni 31. juulini 2018.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 7 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Artikleid 1–4 kohaldatakse kuni 31. juulini 2018.“

| 3) | I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

3)

I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. aprill 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 18. veebruari 2013. aasta rakendusotsus 2013/92/EL Hiinast pärit kindlaksmääratud kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali suhtes kohaldatava järelevalve, taimetervise kontrolli ja meetmete kohta (ELT L 47, 20.2.2013, lk 74).

2

(3)  Komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 294, 28.10.2016, lk 1).

3

---

LISA

1.

Rakendusotsuse 2013/92/EL I lisas esitatud tabeli kaheksandas reas asendatakse number „6908“ numbriga „6907“.

2.

Rakendusotsuse 2013/92/EL II lisas esitatud tabeli kaheksandas veerus asendatakse number „6908“ numbriga „6907“.

---

| 25.4.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/35

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/729,

20. aprill 2017,

milles käsitletakse Horvaatia Vabariigi esitatud taotlust lubada teha erand kooskõlas nõukogu direktiivi 98/41/EÜ (ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta) artikli 9 lõikega 4

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 2437 all)

(Ainult horvaadikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1998. aasta direktiivi 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 98/41/EÜ eesmärk on suurendada reisilaevade pardal olevate sõitjate ja meeskonna ohutust ja päästevõimalusi ning tagada, et mis tahes õnnetuse tagajärgedega tegelemisel oleks võimalik tulemuslikult teostada otsingu- ja päästetöid. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 98/41/EÜ eesmärk on suurendada reisilaevade pardal olevate sõitjate ja meeskonna ohutust ja päästevõimalusi ning tagada, et mis tahes õnnetuse tagajärgedega tegelemisel oleks võimalik tulemuslikult teostada otsingu- ja päästetöid.

| (2) | Direktiivi 98/41/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt tuleb registreerida teatavad andmed seoses iga reisilaevaga, mis väljub liikmesriigis asuvast sadamast pikemale kui lähtepunktist arvestades 20 meremiili pikkusele reisile. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 98/41/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt tuleb registreerida teatavad andmed seoses iga reisilaevaga, mis väljub liikmesriigis asuvast sadamast pikemale kui lähtepunktist arvestades 20 meremiili pikkusele reisile.

| (3) | Direktiivi 98/41/EÜ artikli 9 lõikega 4 võimaldatakse liikmesriikidel taotleda komisjonilt luba teha erand kõnealusest nõudest. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 98/41/EÜ artikli 9 lõikega 4 võimaldatakse liikmesriikidel taotleda komisjonilt luba teha erand kõnealusest nõudest.

| (4) | Horvaatia Vabariik edastas 3. septembri 2015. aasta kirjaga komisjonile taotluse teha erand direktiivi 98/41/EÜ artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõudest registreerida teatavad andmed pardal viibivate isikute kohta seoses kõigi reisilaevadega, mis sõidavad mitmetel Horvaatia saarte vahelistel marsruutidel. |
| --- | --- |

(4)

Horvaatia Vabariik edastas 3. septembri 2015. aasta kirjaga komisjonile taotluse teha erand direktiivi 98/41/EÜ artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõudest registreerida teatavad andmed pardal viibivate isikute kohta seoses kõigi reisilaevadega, mis sõidavad mitmetel Horvaatia saarte vahelistel marsruutidel.

| (5) | Komisjon taotles 20. oktoobril 2015 Horvaatia Vabariigilt lisateavet, et tal oleks võimalik taotlust hinnata. Horvaatia Vabariik esitas oma vastuse 18. mail 2016 ja muutis erandi taotlust seoses järgmiste marsruutidega: Zadar – Ist ja Zadar – Olib parvlaevaliinil Zadar – Premuda / Mali Lošinj; Split – Hvar, Hvar – Prigradica ja Hvar – Korčula kiirliinil Korčula – (Prigradica) – Hvar – Split; Zadar – Ist ja Zapuntel – Zadar kiirliinil Ist – Molat – Zadar; Split – Bol kiirliinil Jelsa – Bol – Split; Split – Hvar kiirliinil Split – (Milna) – Hvar; Split – Hvar kiirliinil Lastovo – Vela Luka – Hvar – Split; Rijeka – Rab kiirliinil Novalja – Rab – Rijeka; Split – Vela Luka parvlaevaliinil Lastovo – Vela Luka – Split; Split – Stari Grad parvlaevaliinil Split – Stari Grad; Vis – Split parvlaevaliinil Vis – Split; Mali Lošinj – Cres ja Cres – Rijeka kiirliinil Mali Lošinj – Ilovik – Susak – Unije – Martinšćica – Cres – Rijeka; Premuda – Zadar kiirliinil Olib – Silba – Premuda – Zadar; Vis – Split ja Hvar – Split kiirliinil Vis – Hvar – Split; Dubrovnik – Sobra ja Korčula – Lastovo kiirliinil Dubrovnik – Šipanska luka – Sobra – Polače – Korčula – Lastovo. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon taotles 20. oktoobril 2015 Horvaatia Vabariigilt lisateavet, et tal oleks võimalik taotlust hinnata. Horvaatia Vabariik esitas oma vastuse 18. mail 2016 ja muutis erandi taotlust seoses järgmiste marsruutidega: Zadar – Ist ja Zadar – Olib parvlaevaliinil Zadar – Premuda / Mali Lošinj; Split – Hvar, Hvar – Prigradica ja Hvar – Korčula kiirliinil Korčula – (Prigradica) – Hvar – Split; Zadar – Ist ja Zapuntel – Zadar kiirliinil Ist – Molat – Zadar; Split – Bol kiirliinil Jelsa – Bol – Split; Split – Hvar kiirliinil Split – (Milna) – Hvar; Split – Hvar kiirliinil Lastovo – Vela Luka – Hvar – Split; Rijeka – Rab kiirliinil Novalja – Rab – Rijeka; Split – Vela Luka parvlaevaliinil Lastovo – Vela Luka – Split; Split – Stari Grad parvlaevaliinil Split – Stari Grad; Vis – Split parvlaevaliinil Vis – Split; Mali Lošinj – Cres ja Cres – Rijeka kiirliinil Mali Lošinj – Ilovik – Susak – Unije – Martinšćica – Cres – Rijeka; Premuda – Zadar kiirliinil Olib – Silba – Premuda – Zadar; Vis – Split ja Hvar – Split kiirliinil Vis – Hvar – Split; Dubrovnik – Sobra ja Korčula – Lastovo kiirliinil Dubrovnik – Šipanska luka – Sobra – Polače – Korčula – Lastovo.

| (6) | Komisjon, keda abistas Euroopa Meresõiduohutuse Amet, hindas eranditaotlust tema käsutuses oleva teabe alusel. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon, keda abistas Euroopa Meresõiduohutuse Amet, hindas eranditaotlust tema käsutuses oleva teabe alusel.

| (7) | Horvaatia Vabariik esitas järgmise teabe: 1) määratletud marsruutidel on iga-aastane tõenäosus, et märkimisväärne lainekõrgus ületab kahte meetrit, alla 10 %; 2) erandit kohaldatakse liiniveoteenuseid osutavate laevade suhtes; 3) liiniveo peamine eesmärk on pakkuda tavapärast regulaarühendust äärealade elanikele, 4) merepiirkonnas, kus reisilaevad sõidavad, pakutakse kaldapealset navigatsiooniabi ja usaldusväärseid ilmateateid ning saadaval on nõuetekohased ja piisavad otsingu- ja päästevahendid; 5) puuduvad asjakohased puhvertaristu ja sadamarajatised, et registreerida sõitjate andmeid viisil, mis on kooskõlas sõiduplaani ja maismaatranspordiga ning 6) eranditaotlust kohaldataks kõigil täpsustatud marsruutidel tegutsevate vedajate suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Horvaatia Vabariik esitas järgmise teabe: 1) määratletud marsruutidel on iga-aastane tõenäosus, et märkimisväärne lainekõrgus ületab kahte meetrit, alla 10 %; 2) erandit kohaldatakse liiniveoteenuseid osutavate laevade suhtes; 3) liiniveo peamine eesmärk on pakkuda tavapärast regulaarühendust äärealade elanikele, 4) merepiirkonnas, kus reisilaevad sõidavad, pakutakse kaldapealset navigatsiooniabi ja usaldusväärseid ilmateateid ning saadaval on nõuetekohased ja piisavad otsingu- ja päästevahendid; 5) puuduvad asjakohased puhvertaristu ja sadamarajatised, et registreerida sõitjate andmeid viisil, mis on kooskõlas sõiduplaani ja maismaatranspordiga ning 6) eranditaotlust kohaldataks kõigil täpsustatud marsruutidel tegutsevate vedajate suhtes.

| (8) | Hindamise lõpptulemustest nähtub, et kõik erandi heakskiitmise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Hindamise lõpptulemustest nähtub, et kõik erandi heakskiitmise tingimused on täidetud.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Horvaatia Vabariigi esitatud taotlus lubada teha erand vastavalt direktiivi 98/41/EÜ artikli 9 lõikele 4 seoses kõigi liiniveoteenust osutavate reisilaevade pardal viibivaid isikuid käsitleva, kõnealuse direktiivi artikli 5 lõikes 1 sätestatud teabe registreerimisega allpool nimetatud edasi-tagasi marsruutidel:

| 1) | Zadar – Ist ja Zadar – Olib parvlaevaliinil Zadar – Premuda / Mali Lošinj; |
| --- | --- |

1)

Zadar – Ist ja Zadar – Olib parvlaevaliinil Zadar – Premuda / Mali Lošinj;

| 2) | Split – Hvar, Hvar – Prigradica ja Hvar – Korčula kiirliinil Korčula – (Prigradica) – Hvar – Split; |
| --- | --- |

2)

Split – Hvar, Hvar – Prigradica ja Hvar – Korčula kiirliinil Korčula – (Prigradica) – Hvar – Split;

| 3) | Zadar – Ist ja Zapuntel – Zadar kiirliinil Ist – Molat – Zadar; |
| --- | --- |

3)

Zadar – Ist ja Zapuntel – Zadar kiirliinil Ist – Molat – Zadar;

| 4) | Split – Bol kiirliinil Jelsa – Bol – Split; |
| --- | --- |

4)

Split – Bol kiirliinil Jelsa – Bol – Split;

| 5) | Split – Hvar kiirliinil Split – (Milna) – Hvar; |
| --- | --- |

5)

Split – Hvar kiirliinil Split – (Milna) – Hvar;

| 6) | Split – Hvar kiirliinil Lastovo – Vela Luka – Hvar – Split; |
| --- | --- |

6)

Split – Hvar kiirliinil Lastovo – Vela Luka – Hvar – Split;

| 7) | Rijeka – Rab kiirliinil Novalja – Rab – Rijeka; |
| --- | --- |

7)

Rijeka – Rab kiirliinil Novalja – Rab – Rijeka;

| 8) | Split – Vela Luka parvlaevaliinil Lastovo – Vela Luka – Split; |
| --- | --- |

8)

Split – Vela Luka parvlaevaliinil Lastovo – Vela Luka – Split;

| 9) | Split – Stari Grad parvlaevaliinil Split – Stari Grad; |
| --- | --- |

9)

Split – Stari Grad parvlaevaliinil Split – Stari Grad;

| 10) | Vis – Split parvlaevaliinil Vis – Split; |
| --- | --- |

10)

Vis – Split parvlaevaliinil Vis – Split;

| 11) | Mali Lošinj – Cres ja Cres – Rijeka kiirliinil Mali Lošinj – Ilovik – Susak – Unije – Martinšćica – Cres – Rijeka; |
| --- | --- |

11)

Mali Lošinj – Cres ja Cres – Rijeka kiirliinil Mali Lošinj – Ilovik – Susak – Unije – Martinšćica – Cres – Rijeka;

| 12) | Premuda – Zadar kiirliinil Olib – Silba – Premuda – Zadar; |
| --- | --- |

12)

Premuda – Zadar kiirliinil Olib – Silba – Premuda – Zadar;

| 13) | Vis – Split ja Hvar – Split kiirliinil Vis – Hvar – Split; |
| --- | --- |

13)

Vis – Split ja Hvar – Split kiirliinil Vis – Hvar – Split;

| 14) | Dubrovnik – Sobra ja Korčula – Lastovo kiirliinil Dubrovnik – Šipanska luka – Sobra – Polače – Korčula – Lastovo. |
| --- | --- |

14)

Dubrovnik – Sobra ja Korčula – Lastovo kiirliinil Dubrovnik – Šipanska luka – Sobra – Polače – Korčula – Lastovo.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.

Brüssel, 20. aprill 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Violeta BULC

---

(1)  
  EÜT L 188, 2.7.1998, lk 35.

1

---

Parandused

| 25.4.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/37

---

Komisjoni 17. juuli 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1255/2014 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks, määrates kindlaks rakenduskava elluviimise aasta- ja lõpparuannete sisu, sealhulgas ühiste näitajate loetelu) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 337, 25. november 2014
  )

Leheküljel 46 põhjenduse 5 teises lauses

asendatakse

„Võttes arvesse seda, et abifondist toetust saanud isikute väärikust tuleb kaitsta ja arvestades, et toetusesaajate halduskoormus peaks määrusega (EL) nr 223/2014 kehtestatud nõuete kohaselt olema võimalikult madal, peaksid teatavate näitajate väärtused olema kindlaks määratud pigem partnerorganisatsioonide teabe alusel tehtud prognooside põhjal kui tegelike toetusesaajate esitatud teabe põhjal.“

järgmisega:

„Selleks et kaitsta abifondist toetust saanud isikute väärikust ja vähendada toetusesaajate halduskoormust määrusega (EL) nr 223/2014 kehtestatud nõuete kohase miinimumtasemeni, peavad teatavate näitajate väärtused olema kindlaks määratud pigem partnerorganisatsioonide teabe alusel tehtud prognooside põhjal kui lõppsaajate esitatud teabe põhjal.“

Leheküljel 47 artikli 2 lõike 1 punktis a

asendatakse

| „a) | rakenduskava elluviimist käsitlev teave, milles esitatakse viited osaliselt täide viidud või juba lõpetatud meetmeid käsitlevatele ühistele näitajatele;“ |
| --- | --- |

„a)

järgmisega:

| „a) | rakenduskava elluviimist käsitlev teave, milles esitatakse viited osaliselt täide viidud või juba lõpetatud tegevusi käsitlevatele ühistele näitajatele;“. |
| --- | --- |

„a)

Leheküljel 47 artikli 2 lõikes 3

asendatakse

„3.   Lisaks lõikes 1 osutatud teabele tuleb lõpparuannetes ning 2017. ja 2022. aasta aruannetes esitada teave, kuidas on kaasa aidatud määruse (EL) nr 223/2014 artiklis 3 sätestatud konkreetsete ja üldiste eesmärkide saavutamisele, ning anda saavutatule hinnang.“

järgmisega:

„3.   Lisaks lõikes 1 osutatud teabele tuleb lõpparuandes ning 2017. ja 2022. aastal esitatavates aastaaruannetes esitada teave ja hinnang selle kohta, kuidas on kaasa aidatud määruse (EL) nr 223/2014 artiklis 3 sätestatud konkreetsete ja üldiste eesmärkide saavutamisele.“

Leheküljel 48 lisa jaotise „I JA II Rakenduskava ühised näitajad“ alajaotise „Sisendnäitajad“ punktis 1

asendatakse

| „(1) | Rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mis on heaks kiidetud dokumentidega, milles on sätestatud toetatavate meetmete tingimused.“ |
| --- | --- |

„(1)

järgmisega:

| „(1) | Rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mis on heaks kiidetud dokumentidega, milles on sätestatud toetuse andmise tingimused.“ |
| --- | --- |

„(1)

Leheküljel 48 lisa jaotise „I JA II Rakenduskava ühised näitajad“ alajaotise „Sisendnäitajad“ punktis 2

asendatakse

| „(2) | Rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mida toetusesaajad on kandnud ja mida toetati meetmete rakendamise raames.
  Kui see on asjakohane, siis tuleb eraldi märkida:






  a) | rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mida toetusesaajad on kandnud ja mida toetati toiduabi andmise meetmete rakendamise raames; |
| --- | --- | --- |

„(2)

Kui see on asjakohane, siis tuleb eraldi märkida:

a)

rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mida toetusesaajad on kandnud ja mida toetati toiduabi andmise meetmete rakendamise raames;

| b) | rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mida toetusesaajad on kandnud ja mida toetati esmase materiaalse abi andmise meetmete rakendamise raames.“ |
| --- | --- |

b)

rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mida toetusesaajad on kandnud ja mida toetati esmase materiaalse abi andmise meetmete rakendamise raames.“

järgmisega:

| „(2) | Rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mis on toetusesaajatel tekkinud ja mille nad on tasunud tegevuste rakendamise raames.
  Kui see on asjakohane, siis tuleb eraldi märkida:






  a) | rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mis on toetusesaajatel tekkinud ja mille nad on tasunud toiduabi andmise tegevuste rakendamise raames; |
| --- | --- | --- |

„(2)

Kui see on asjakohane, siis tuleb eraldi märkida:

a)

rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mis on toetusesaajatel tekkinud ja mille nad on tasunud toiduabi andmise tegevuste rakendamise raames;

| b) | rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mis on toetusesaajatel tekkinud ja mille nad on tasunud esmase materiaalse abi andmise tegevuste rakendamise raames.“ |
| --- | --- |

b)

rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mis on toetusesaajatel tekkinud ja mille nad on tasunud esmase materiaalse abi andmise tegevuste rakendamise raames.“

Leheküljel 48 lisa jaotise „I Rakenduskava ühised näitajad“ alajaotise„Jagatud toiduabi väljundnäitajad“ punkti 11 alapunktis b

asendatakse

| „b) | abikavast toetatud toidu osakaal toidu üldkogusest, kui tegemist on kaasfinantseeritud ja partnerorganisatsioonide jagatud toiduga (%) (2).“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | rakenduskavast toetatud toidu osakaal toidu üldkoguses, kui tegemist on kaasfinantseeritud ja partnerorganisatsioonide jagatud toiduga (%) (2).“ |
| --- | --- |

„b)

Leheküljel 48 lisa jaotise „I Rakenduskava ühised näitajad“ alajaotise „Jagatud toiduabi väljundnäitajad“ punktis 12

asendatakse

| „(12) | Jagatud toidukordade koguarv (toidukorrad, mida rahastati kas osaliselt või täies ulatuses rakenduskava raames) (3).“ |
| --- | --- |

„(12)

järgmisega:

| „(12) | Jagatud einete koguarv (eined, mida rahastati kas osaliselt või täies ulatuses rakenduskava raames) (3).“ |
| --- | --- |

„(12)

Leheküljel 48 joonealuse märkuse nr 3 esimeses lauses

asendatakse

| „(3) | Täpsem määratlus ühe toidukorra kohta võidakse esitada partnerorganisatsiooni tasandil/meetme raames/korraldusasutuse poolt.“ |
| --- | --- |

„(3)

järgmisega:

| „(3) | Täpsem määratlus ühe eine kohta võidakse esitada partnerorganisatsiooni tasandil/meetme raames/korraldusasutuse poolt.“ |
| --- | --- |

„(3)

Leheküljel 49 lisa jaotise „I Rakenduskava ühised näitajad“ alajaotise „Jagatud esmase materiaalse abi väljundnäitajad“ punkti 16 alapunktis c

asendatakse

| „c) | kirjatarbed, kooliõpikud ja töövihikud, pliiatsid, joonistustarbed ja muu koolis vajalik (välja arvatud riided),“ |
| --- | --- |

„c)

järgmisega:

| „c) | kirjatarbed, töövihikud, pliiatsid, joonistustarbed ja muu koolis vajalik (välja arvatud riided),“. |
| --- | --- |

„c)

Leheküljel 49 lisa jaotise „I Rakenduskava ühised näitajad“ alajaotise „Jagatud esmase materiaalse abi väljundnäitajad“ punkti 16 alapunktis d

asendatakse

| „d) | spordivarustus (spordijalatsid, ujumisriided ...),“ |
| --- | --- |

„d)

järgmisega:

| „d) | spordivarustus (spordijalatsid, võimlemistrikood, ujumisriided ...),“. |
| --- | --- |

„d)

Leheküljel 49 lisa jaotise „I Rakenduskava ühised näitajad“ alajaotise „Jagatud esmase materiaalse abi väljundnäitajad“ punkti 17 alapunktis e

asendatakse

| „e) | hügieenitarbed (esmaabipakk, seep, hambahari ja -pasta, žiletid),“ |
| --- | --- |

„e)

järgmisega:

| „e) | hügieenitarbed (esmaabipakk, seep, hambahari, žiletid),“. |
| --- | --- |

„e)

Leheküljel 49 joonealuses märkuses nr 6

asendatakse

| „(6) | Loetelu peab hõlmama kõiki asjakohaseid kaubakategooriaid ning vähemalt 75 % jagatud kaubast.“ |
| --- | --- |

„(6)

järgmisega:

| „(6) | Loetelus tuleb esitada kõik asjakohased kaubakategooriad, mis esindavad vähemalt 75 % jagatud kaubast.“ |
| --- | --- |

„(6)

---