# Službeni list L 64/2017

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 64 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 60.10. ožujka 2017. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 64

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 60.10. ožujka 2017.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2017/418 od 28. veljače 2017. o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka te Protokola o provedbi uz navedeni sporazum | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/419 оd 9. ožujka 2017. o odobravanju osnovne tvari Urtica spp. u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/420 оd 9. ožujka 2017. o odobrenju pripravka timijanova ulja, sintetičkog ulja zvjezdolikog anisa i praha iz kore sapunovca kao dodatka hrani za tovne piliće, piliće uzgajane za nesenje te manje značajne ptičje vrste za tov i za nesenje (nositelj odobrenja Delacon Biotechink GmbH) (
  1
  ) | 7 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/421 оd 9. ožujka 2017. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća | 10 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/422 оd 9. ožujka 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća | 46 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/423 оd 9. ožujka 2017. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Vijetnama koju proizvode trgovačka društva Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, Maystar Footwear Co. Ltd, Lien Phat Company Ltd, Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, PanYu Leader Footwear Corporation, Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, An Loc Joint Stock Company, Qingdao Changshin Shoes Company Limited, Chang Shin Vietnam Co. Ltd, Samyang Vietnam Co. Ltd, Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, Min Yuan, Chau Giang Company Limited, Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd i Dongguan Texas Shoes Limited Co. i o provedbi presude Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 | 72 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/424 оd 9. ožujka 2017. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 105 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/425 оd 9. ožujka 2017. o najnižoj prodajnoj cijeni za obrano mlijeko u prahu za šesti djelomični poziv za podnošenje ponuda u okviru natječajnog postupka otvorenoga Provedbenom uredbom (EU) 2016/2080 | 107 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2017/426 od 7. ožujka 2017. o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Danska | 108 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/427 оd 8. ožujka 2017. o izmjeni Provedbene odluke 2012/535/EU u pogledu mjera za sprečavanje širenja unutar Unije Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (borove nematode)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 1482) | 109 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Odluka Vijeća (EU) 2017/418 od 28. veljače 2017. o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka te Protokola o provedbi uz navedeni sporazum

1

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/419 оd 9. ožujka 2017. o odobravanju osnovne tvari Urtica spp. u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (
  1
  )

Urtica

1

4

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/420 оd 9. ožujka 2017. o odobrenju pripravka timijanova ulja, sintetičkog ulja zvjezdolikog anisa i praha iz kore sapunovca kao dodatka hrani za tovne piliće, piliće uzgajane za nesenje te manje značajne ptičje vrste za tov i za nesenje (nositelj odobrenja Delacon Biotechink GmbH) (
  1
  )

1

7

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/421 оd 9. ožujka 2017. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća

10

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/422 оd 9. ožujka 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

46

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/423 оd 9. ožujka 2017. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Vijetnama koju proizvode trgovačka društva Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, Maystar Footwear Co. Ltd, Lien Phat Company Ltd, Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, PanYu Leader Footwear Corporation, Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, An Loc Joint Stock Company, Qingdao Changshin Shoes Company Limited, Chang Shin Vietnam Co. Ltd, Samyang Vietnam Co. Ltd, Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, Min Yuan, Chau Giang Company Limited, Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd i Dongguan Texas Shoes Limited Co. i o provedbi presude Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14

72

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/424 оd 9. ožujka 2017. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

105

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/425 оd 9. ožujka 2017. o najnižoj prodajnoj cijeni za obrano mlijeko u prahu za šesti djelomični poziv za podnošenje ponuda u okviru natječajnog postupka otvorenoga Provedbenom uredbom (EU) 2016/2080

107

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2017/426 od 7. ožujka 2017. o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Danska

108

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/427 оd 8. ožujka 2017. o izmjeni Provedbene odluke 2012/535/EU u pogledu mjera za sprečavanje širenja unutar Unije Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (borove nematode)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 1482)

Bursaphelenchus xylophilus

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 1482)

109

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU ( SL L 173, 12.6.2014. ) | 116 |

Ispravci

*

Ispravak Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU ( SL L 173, 12.6.2014. )

( SL L 173, 12.6.2014. )

116

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 10.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 64/1

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/418

od 28. veljače 2017.

o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka te Protokola o provedbi uz navedeni sporazum

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | Unija i Vlada Cookovih Otoka u pregovorima su dogovorile Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu („Sporazum”) u trajanju od pet godina koji se automatski produžuje i Protokol o provedbi uz navedeni sporazum („Protokol”), kojima se plovilima Unije odobravaju ribolovne mogućnosti u vodama nad kojima Cookovi Otoci imaju suverena prava ili nadležnost u pogledu ribarstva. |
| --- | --- |

(1)

Unija i Vlada Cookovih Otoka u pregovorima su dogovorile Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu („Sporazum”) u trajanju od pet godina koji se automatski produžuje i Protokol o provedbi uz navedeni sporazum („Protokol”), kojima se plovilima Unije odobravaju ribolovne mogućnosti u vodama nad kojima Cookovi Otoci imaju suverena prava ili nadležnost u pogledu ribarstva.

| (2) | Sporazum i Protokol potpisani su u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2016/776 (2) te se privremeno primjenjuju od 14. listopada 2016. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum i Protokol potpisani su u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2016/776 (2) te se privremeno primjenjuju od 14. listopada 2016.

| (3) | Sporazumom je osnovan Zajednički odbor koji je odgovoran za praćenje ispunjavanja, tumačenja i primjene Sporazuma. Nadalje, Zajednički odbor može odobriti određene izmjene Protokola. Radi lakšeg odobravanja tih izmjena prikladno je ovlastiti Komisiju da ih, podložno posebnim uvjetima, odobri na temelju pojednostavnjenog postupka. |
| --- | --- |

(3)

Sporazumom je osnovan Zajednički odbor koji je odgovoran za praćenje ispunjavanja, tumačenja i primjene Sporazuma. Nadalje, Zajednički odbor može odobriti određene izmjene Protokola. Radi lakšeg odobravanja tih izmjena prikladno je ovlastiti Komisiju da ih, podložno posebnim uvjetima, odobri na temelju pojednostavnjenog postupka.

| (4) | Sporazum i Protokol trebalo bi odobriti, |
| --- | --- |

(4)

Sporazum i Protokol trebalo bi odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka i Protokol o provedbi uz navedeni sporazum odobravaju se u ime Unije.

Članak 2.

Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijesti predviđene u članku 17. Sporazuma odnosno u članku 13. Protokola (3).

Članak 3.

U skladu s odredbama i uvjetima utvrđenima u Prilogu ovoj Odluci, Komisija je ovlaštena u ime Unije odobriti izmjene Protokola u okviru Zajedničkog odbora.

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. veljače 2017.

Za Vijeće

Predsjednik

J. HERRERA

---

(1)  Suglasnost od 14. veljače 2017. (još nije objavljena u Službenom listu).

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2016/776 od 29. travnja 2016. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka i Protokola o provedbi uz navedeni sporazum (SL L 131, 20.5.2016., str. 1.).

2

(3)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će dan stupanja na snagu Sporazuma i Protokola u Službenom listu Europske unije.

3

Službenom listu Europske unije

---

PRILOG

Opseg ovlaštenja i postupak za utvrđivanje stajališta Unije u okviru Zajedničkog odbora

| 1. | Komisija je ovlaštena pregovarati s Vladom Cookovih Otoka te prema potrebi uz poštovanje točke 3. ovog Priloga odobriti izmjene Protokola u odnosu na sljedeća pitanja:






  (a) | preispitivanje razine ribolovnih mogućnosti, a time i odgovarajućeg financijskog doprinosa, u skladu s člankom 5. i i člankom 6. stavkom 3. točkom (a) Sporazuma i člancima 5. i 6. Protokola; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija je ovlaštena pregovarati s Vladom Cookovih Otoka te prema potrebi uz poštovanje točke 3. ovog Priloga odobriti izmjene Protokola u odnosu na sljedeća pitanja:

(a)

preispitivanje razine ribolovnih mogućnosti, a time i odgovarajućeg financijskog doprinosa, u skladu s člankom 5. i i člankom 6. stavkom 3. točkom (a) Sporazuma i člancima 5. i 6. Protokola;

| (b) | odluku o modalitetima sektorske potpore u skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (b) Sporazuma i člankom 3. Protokola; |
| --- | --- |

(b)

odluku o modalitetima sektorske potpore u skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (b) Sporazuma i člankom 3. Protokola;

| (c) | tehničke uvjete i modalitete u skladu s kojima plovila Unije obavljaju svoje ribolovne aktivnosti u skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma i člancima 4. i 6. Protokola. |
| --- | --- |

(c)

tehničke uvjete i modalitete u skladu s kojima plovila Unije obavljaju svoje ribolovne aktivnosti u skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma i člancima 4. i 6. Protokola.

| 2. | U okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom Unija:






  (a) | djeluje u skladu s ciljevima koje Unija želi postići u okviru zajedničke ribarstvene politike; |
| --- | --- | --- |

2.

U okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom Unija:

(a)

djeluje u skladu s ciljevima koje Unija želi postići u okviru zajedničke ribarstvene politike;

| (b) | slijedi Zaključke Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike; |
| --- | --- |

(b)

slijedi Zaključke Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike;

| (c) | promiče stajališta usklađena s mjerodavnim pravilima koja su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom te u kontekstu zajedničkog upravljanja obalnih država. |
| --- | --- |

(c)

promiče stajališta usklađena s mjerodavnim pravilima koja su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom te u kontekstu zajedničkog upravljanja obalnih država.

| 3. | Kada se odluku o izmjenama Protokola kako je navedeno u točki 1. namjerava donijeti na sastanku Zajedničkog odbora, poduzimaju se mjere potrebne kako bi se osiguralo da se stajalištem koje će se izraziti u ime Unije uzmu u obzir najnovije statističke, biološke i druge relevantne informacije dostavljene Komisiji.
  U tu svrhu i na temelju tih informacija službe Komisije Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima pravodobno prije relevantnog sastanka Zajedničkog odbora šalju na razmatranje i odobrenje dokument koji sadržava pojedinosti o prijedlogu stajališta Unije.
  U odnosu na pitanja iz točke 1. podtočke (a), Vijeće predviđeno stajalište Unije odobrava kvalificiranom većinom glasova. U ostalim slučajevima stajalište Unije predviđeno u pripremnom dokumentu smatra se usuglašenim, osim ako se tome protivi određeni broj država članica koji predstavlja blokirajuću manjinu tijekom sastanka pripremnog tijela Vijeća ili u roku od 20 dana od primitka pripremnog dokumenta, ovisno o tome što nastupi ranije. U slučaju takvog protivljenja pitanje se upućuje Vijeću.
  Ako tijekom daljnjih sastanaka, uključujući sastanke na licu mjesta, nije moguće postići dogovor kako bi se stajalištem Unije uzeli u obzir novi elementi, pitanje se upućuje Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima. |
| --- | --- |

3.

Kada se odluku o izmjenama Protokola kako je navedeno u točki 1. namjerava donijeti na sastanku Zajedničkog odbora, poduzimaju se mjere potrebne kako bi se osiguralo da se stajalištem koje će se izraziti u ime Unije uzmu u obzir najnovije statističke, biološke i druge relevantne informacije dostavljene Komisiji.

U tu svrhu i na temelju tih informacija službe Komisije Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima pravodobno prije relevantnog sastanka Zajedničkog odbora šalju na razmatranje i odobrenje dokument koji sadržava pojedinosti o prijedlogu stajališta Unije.

U odnosu na pitanja iz točke 1. podtočke (a), Vijeće predviđeno stajalište Unije odobrava kvalificiranom većinom glasova. U ostalim slučajevima stajalište Unije predviđeno u pripremnom dokumentu smatra se usuglašenim, osim ako se tome protivi određeni broj država članica koji predstavlja blokirajuću manjinu tijekom sastanka pripremnog tijela Vijeća ili u roku od 20 dana od primitka pripremnog dokumenta, ovisno o tome što nastupi ranije. U slučaju takvog protivljenja pitanje se upućuje Vijeću.

Ako tijekom daljnjih sastanaka, uključujući sastanke na licu mjesta, nije moguće postići dogovor kako bi se stajalištem Unije uzeli u obzir novi elementi, pitanje se upućuje Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima.

| 4. | Komisija je pozvana pravovremeno poduzeti sve mjere potrebne kako bi se osiguralo daljnje postupanje po odluci Zajedničkog odbora, uključujući, prema potrebi, objavu relevantne odluke u Službenom listu Europske unije i podnošenje svih prijedloga potrebnih za provedbu te odluke. |
| --- | --- |

4.

Komisija je pozvana pravovremeno poduzeti sve mjere potrebne kako bi se osiguralo daljnje postupanje po odluci Zajedničkog odbora, uključujući, prema potrebi, objavu relevantne odluke u Službenom listu Europske unije i podnošenje svih prijedloga potrebnih za provedbu te odluke.

---

UREDBE

| 10.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 64/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 64/4

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/419

оd 9. ožujka 2017.

o odobravanju osnovne tvari Urtica spp. u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 23. stavak 5. u vezi s člankom 13. stavkom 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 23. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Komisija je 18. kolovoza 2015. zaprimila zahtjev od subjekta Institut Technique de l'Agriculture Biologique (ITAB) za odobrenje Urtica spp. kao osnovne tvari. Uz navedeni zahtjev priložene su tražene informacije iz članka 23. stavka 3. drugog podstavka. Osim toga, Komisija je 5. siječnja 2016. zaprimila zahtjev od subjekta Myosotis za odobrenje koprive kao osnovne tvari. S obzirom na to da se taj zahtjev odnosi i na Urtica spp., ali mu je predložena upotreba drukčija, Komisija je spojila procjenu tih dvaju zahtjeva. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 23. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Komisija je 18. kolovoza 2015. zaprimila zahtjev od subjekta Institut Technique de l'Agriculture Biologique (ITAB) za odobrenje Urtica spp. kao osnovne tvari. Uz navedeni zahtjev priložene su tražene informacije iz članka 23. stavka 3. drugog podstavka. Osim toga, Komisija je 5. siječnja 2016. zaprimila zahtjev od subjekta Myosotis za odobrenje koprive kao osnovne tvari. S obzirom na to da se taj zahtjev odnosi i na Urtica spp., ali mu je predložena upotreba drukčija, Komisija je spojila procjenu tih dvaju zahtjeva.

| (2) | Komisija je od Europske agencije za sigurnost hrane (dalje u tekstu: „Agencija”) zatražila znanstvenu pomoć. Agencija je 28. srpnja 2016. Komisiji predstavila tehničko izvješće o predmetnoj tvari (2). Komisija je Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje 7. prosinca 2016. predočila izvješće o pregledu (3) i nacrt ove Uredbe te pripremila njihove završne verzije za sastanak tog odbora održan 24. siječnja 2017. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je od Europske agencije za sigurnost hrane (dalje u tekstu: „Agencija”) zatražila znanstvenu pomoć. Agencija je 28. srpnja 2016. Komisiji predstavila tehničko izvješće o predmetnoj tvari (2). Komisija je Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje 7. prosinca 2016. predočila izvješće o pregledu (3) i nacrt ove Uredbe te pripremila njihove završne verzije za sastanak tog odbora održan 24. siječnja 2017.

| (3) | Dokumentacija koju je dostavio podnositelj zahtjeva pokazuje da Urtica spp. ispunjuje kriterije za hranu iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (4). K tome, iako se pretežno ne koristi za zaštitu bilja, svakako je korisna u zaštiti bilja u proizvodu koji se sastoji od te tvari i vode. Zato je treba smatrati osnovnom tvari. |
| --- | --- |

(3)

Dokumentacija koju je dostavio podnositelj zahtjeva pokazuje da Urtica spp. ispunjuje kriterije za hranu iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (4). K tome, iako se pretežno ne koristi za zaštitu bilja, svakako je korisna u zaštiti bilja u proizvodu koji se sastoji od te tvari i vode. Zato je treba smatrati osnovnom tvari.

| (4) | Ispitivanja su pokazala kako se za Urtica spp. može očekivati da načelno ispunjuje zahtjeve utvrđene člankom 23. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, posebno u pogledu uporaba koje su ispitane i iscrpno opisane u Komisijinu izvješću o pregledu. Stoga je primjereno odobriti Urtica spp. kao osnovnu tvar. |
| --- | --- |

(4)

Ispitivanja su pokazala kako se za Urtica spp. može očekivati da načelno ispunjuje zahtjeve utvrđene člankom 23. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, posebno u pogledu uporaba koje su ispitane i iscrpno opisane u Komisijinu izvješću o pregledu. Stoga je primjereno odobriti Urtica spp. kao osnovnu tvar.

| (5) | U skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u vezi s njezinim člankom 6. te s obzirom na postojeća znanstvena i tehnička saznanja, potrebno je međutim uvrstiti određene uvjete za odobrenje koji su iscrpno opisani u Prilogu I. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u vezi s njezinim člankom 6. te s obzirom na postojeća znanstvena i tehnička saznanja, potrebno je međutim uvrstiti određene uvjete za odobrenje koji su iscrpno opisani u Prilogu I. ovoj Uredbi.

| (6) | U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti Prilog Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (5). |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti Prilog Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (5).

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobravanje osnovne tvari

Tvar Urtica spp., kako je navedena u Prilogu I., odobrava se kao osnovna tvar u skladu s uvjetima utvrđenima u tom Prilogu.

Urtica

Članak 2.

Izmjene Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011

Provedbena uredba (EU) br. 540/2011 mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. ožujka 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  Europska agencija za sigurnost hrane, 2016. Rezultati savjetovanja s državama članicama i EFSA-om o zahtjevima za odobrenje Urtica spp. kao osnovne tvari za upotrebu u sredstvima za zaštitu bilja kao fungicid, akaricid ili fungicid. EFSA, povezana publikacija 2016:EN-1075. 72 str.

2

Urtica

(3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=EN.

3

(4)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

5

---

PRILOG I.

| Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi | Kemijski naziv prema IUPAC-u | Čistoća (1) | Datum odobrenja | Posebne odredbe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Urtica spp.
  CAS br. 84012-40-8 (ekstrakt velike koprive, Urtica dioica)
  CAS br. 90131-83-2 (ekstrakt male koprive, Urtica urens) | Urtica spp. | Europska farmakopeja | 30. ožujka 2017. | Urtica spp. mora se upotrebljavati u skladu s posebnim uvjetima navedenima u zaključcima izvješća o pregledu za Urtica spp. (SANTE/11809/2016), a posebno njegovim dodacima I. i II. |

Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi

Kemijski naziv prema IUPAC-u

Čistoća (1)

Datum odobrenja

Posebne odredbe

Urtica spp.

CAS br. 84012-40-8 (ekstrakt velike koprive, Urtica dioica)

CAS br. 90131-83-2 (ekstrakt male koprive, Urtica urens)

Urtica spp.

Europska farmakopeja

30. ožujka 2017.

Urtica spp. mora se upotrebljavati u skladu s posebnim uvjetima navedenima u zaključcima izvješća o pregledu za Urtica spp. (SANTE/11809/2016), a posebno njegovim dodacima I. i II.

---

(1)  Dodatni podaci o identifikaciji i specifikaciji te načinu uporabe osnovne tvari dostupni su u izvješću o pregledu.

---

PRILOG II.

U dijelu C Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 dodaje se sljedeći unos:

| Broj | Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi | Kemijski naziv prema IUPAC-u | Čistoća (*1) | Datum odobrenja | Posebne odredbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14. | Urtica spp.
  CAS br. 84012-40-8 (ekstrakt velike koprive, Urtica dioica)
  CAS br. 90131-83-2 (ekstrakt male koprive, Urtica urens) | Urtica spp. | Europska farmakopeja | 30. ožujka 2017. | Urtica spp. mora se upotrebljavati u skladu s posebnim uvjetima navedenima u zaključcima izvješća o pregledu za Urtica spp. (SANTE/11809/2016), a posebno njegovim dodacima I. i II.” |

Broj

Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi

Kemijski naziv prema IUPAC-u

Čistoća (*1)

Datum odobrenja

Posebne odredbe

„14.

Urtica spp.

CAS br. 84012-40-8 (ekstrakt velike koprive, Urtica dioica)

CAS br. 90131-83-2 (ekstrakt male koprive, Urtica urens)

Urtica spp.

Europska farmakopeja

30. ožujka 2017.

Urtica spp. mora se upotrebljavati u skladu s posebnim uvjetima navedenima u zaključcima izvješća o pregledu za Urtica spp. (SANTE/11809/2016), a posebno njegovim dodacima I. i II.”

---

(*1)  Dodatni podaci o identifikaciji i specifikaciji te načinu uporabe osnovne tvari dostupni su u izvješću o pregledu.

*1

---

| 10.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 64/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 64/7

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/420

оd 9. ožujka 2017.

o odobrenju pripravka timijanova ulja, sintetičkog ulja zvjezdolikog anisa i praha iz kore sapunovca kao dodatka hrani za tovne piliće, piliće uzgajane za nesenje te manje značajne ptičje vrste za tov i za nesenje (nositelj odobrenja Delacon Biotechink GmbH)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja.

| (2) | U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje pripravka timijanova ulja, sintetičkog ulja zvjezdolikog anisa i praha iz kore sapunovca kao dodatka hrani za tovne piliće, piliće uzgajane za nesenje te manje značajne ptičje vrste za tov i za nesenje. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje pripravka timijanova ulja, sintetičkog ulja zvjezdolikog anisa i praha iz kore sapunovca kao dodatka hrani za tovne piliće, piliće uzgajane za nesenje te manje značajne ptičje vrste za tov i za nesenje. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (3) | Zahtjev se odnosi na odobrenje pripravka timijanova ulja, sintetičkog ulja zvjezdolikog anisa i praha iz kore sapunovca kao dodatka hrani za tovne piliće, piliće uzgajane za nesenje te manje značajne ptičje vrste za tov i za nesenje te njegovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „zootehnički dodaci”. |
| --- | --- |

(3)

Zahtjev se odnosi na odobrenje pripravka timijanova ulja, sintetičkog ulja zvjezdolikog anisa i praha iz kore sapunovca kao dodatka hrani za tovne piliće, piliće uzgajane za nesenje te manje značajne ptičje vrste za tov i za nesenje te njegovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „zootehnički dodaci”.

| (4) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 4. prosinca 2015. (2) zaključila da pripravak timijanova ulja, sintetičkog ulja zvjezdolikog anisa i praha iz kore sapunovca u predloženim uvjetima uporabe nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Agencija je zaključila i da se njime mogu poboljšati obilježja tovnih pilića. Prema Agenciji taj se zaključak može primijeniti i na piliće uzgajane za nesenje te na sve manje značajne vrste peradi za tov i za nesenje. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 4. prosinca 2015. (2) zaključila da pripravak timijanova ulja, sintetičkog ulja zvjezdolikog anisa i praha iz kore sapunovca u predloženim uvjetima uporabe nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Agencija je zaključila i da se njime mogu poboljšati obilježja tovnih pilića. Prema Agenciji taj se zaključak može primijeniti i na piliće uzgajane za nesenje te na sve manje značajne vrste peradi za tov i za nesenje. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

| (5) | Procjena pripravka timijanova ulja, sintetičkog ulja zvjezdolikog anisa i praha iz kore sapunovca pokazuje da su ispunjeni uvjeti za odobrenje propisani člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je naveden u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Procjena pripravka timijanova ulja, sintetičkog ulja zvjezdolikog anisa i praha iz kore sapunovca pokazuje da su ispunjeni uvjeti za odobrenje propisani člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je naveden u Prilogu ovoj Uredbi.

| (6) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Pripravak naveden u Prilogu, koji pripada kategoriji dodataka „zootehnički dodaci” i funkcionalnoj skupini „ostali zootehnički dodaci”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje podložno uvjetima utvrđenima u Prilogu.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. ožujka 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2016.;14(7):4351.

2

---

PRILOG

| Identifikacijski broj dodatka hrani za životinje | Naziv nositelja odobrenja | Dodatak hrani za životinje | Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda | Vrsta ili kategorija životinje | Najviša dob | Najmanja količina | Najveća količina | Ostale odredbe | Datum isteka valjanosti odobrenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg dodatka/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % |
| Kategorija zootehničkih dodataka hrani za životinje. Funkcionalna skupina: ostali zootehnički dodaci (poboljšanje proizvodnih parametara). |
| 4d15 | Delacon Biotechnik GmbH | Timijanovo ulje, sintetičko ulje zvjezdolikog anisa i prah iz kore sapunovca | Sastav dodatka hrani

  Pripravak esencijalnih mikroinkapsuliranih ulja timijana (Thymus vulgaris L.) (1) i sintetičkog zvjezdolikog anisa (2): ≥ 74 mg/g,
  Prah iz kore sapunovca (Quillaja saponaria) ≥ 200 mg/g
  Saponini ≤ 23 mg/g
  Kruto stanje

  Karakteristike aktivnih tvari

  Timijanovo ulje: timol 2-4 mg/g
  Ulje zvjezdolikog anisa (proizvedeno kemijskom sintezom): (trans i cis)-anetol 40-50 mg/g
  Prah iz kore sapunovca (Quillaja saponaria) ≥ 200 mg/g

  Analitičke metode
   (3)

  Kvantifikacija timola u dodatku hrani za životinje, premiksima i hrani za životinje: plinska kromatografija – spektrometrija masa (GC/MS) | Pilići za tov
  Pilići uzgajani za nesenje
  Manje značajne ptičje vrste za tov i za nesenje | — | 150 | 150 | 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani i premiksa potrebno je navesti temperaturu skladištenja, rok valjanosti i stabilnost pri peletiranju. |

Identifikacijski broj dodatka hrani za životinje

Naziv nositelja odobrenja

Dodatak hrani za životinje

Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

Vrsta ili kategorija životinje

Najviša dob

Najmanja količina

Najveća količina

Ostale odredbe

Datum isteka valjanosti odobrenja

mg dodatka/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

Kategorija zootehničkih dodataka hrani za životinje. Funkcionalna skupina: ostali zootehnički dodaci (poboljšanje proizvodnih parametara).

4d15

Delacon Biotechnik GmbH

Timijanovo ulje, sintetičko ulje zvjezdolikog anisa i prah iz kore sapunovca

Sastav dodatka hrani

Pripravak esencijalnih mikroinkapsuliranih ulja timijana (Thymus vulgaris L.) (1) i sintetičkog zvjezdolikog anisa (2): ≥ 74 mg/g,

Prah iz kore sapunovca (Quillaja saponaria) ≥ 200 mg/g

Saponini ≤ 23 mg/g

Kruto stanje

Karakteristike aktivnih tvari

Timijanovo ulje: timol 2-4 mg/g

Ulje zvjezdolikog anisa (proizvedeno kemijskom sintezom): (trans i cis)-anetol 40-50 mg/g

Prah iz kore sapunovca (Quillaja saponaria) ≥ 200 mg/g

Analitičke metode
   (3)

Kvantifikacija timola u dodatku hrani za životinje, premiksima i hrani za životinje: plinska kromatografija – spektrometrija masa (GC/MS)

Pilići za tov

Pilići uzgajani za nesenje

Manje značajne ptičje vrste za tov i za nesenje

—

150

150

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani i premiksa potrebno je navesti temperaturu skladištenja, rok valjanosti i stabilnost pri peletiranju.

| 2. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili svesti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

2.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili svesti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

30. ožujka 2027.

---

(1)  Kako je definirano u Europskoj farmakopeji Vijeća Europe (PhEur, 2005.)

(2)  Mješavina čistih spojeva koji oponašaju profil prirodnog esencijalnog ulja zvjezdolikog anisa (bez estragola).

(3)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 10.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 64/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 64/10

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/421

оd 9. ožujka 2017.

o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 18.,

budući da:

A.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.   Mjere na snazi

Mjere na snazi

| (1) | Vijeće je nakon antisubvencijskog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Uredbom (EZ) br. 1628/2004 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010) i ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je nakon antisubvencijskog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Uredbom (EZ) br. 1628/2004 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010) i ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010).

2

| (2) | Vijeće je nakon antisubvencijskog ispitnog postupka Uredbom (EZ) br. 1629/2004 (3) uvelo i konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je nakon antisubvencijskog ispitnog postupka Uredbom (EZ) br. 1629/2004 (3) uvelo i konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije.

3

| (3) | Nakon parcijalne privremene revizije kompenzacijskih mjera provedene po službenoj dužnosti Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1354/2008 (4) izmijenilo uredbe (EZ) br. 1628/2004 i (EZ) br. 1629/2004. |
| --- | --- |

(3)

Nakon parcijalne privremene revizije kompenzacijskih mjera provedene po službenoj dužnosti Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1354/2008 (4) izmijenilo uredbe (EZ) br. 1628/2004 i (EZ) br. 1629/2004.

4

| (4) | Nakon revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 1185/2010 (5) produljilo kompenzacijske mjere. Nakon revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 1186/2010 (6) produljilo antidampinške mjere. |
| --- | --- |

(4)

Nakon revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 1185/2010 (5) produljilo kompenzacijske mjere. Nakon revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 1186/2010 (6) produljilo antidampinške mjere.

5

6

| (5) | Kompenzacijske mjere bile su u obliku stope pristojbe ad valorem od 6,3 % i 7,0 % na uvoz od pojedinačno navedenih izvoznika uz stopu preostale pristojbe od 7,2 %. |
| --- | --- |

(5)

Kompenzacijske mjere bile su u obliku stope pristojbe ad valorem od 6,3 % i 7,0 % na uvoz od pojedinačno navedenih izvoznika uz stopu preostale pristojbe od 7,2 %.

ad valorem

2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

| (6) | Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (7) kompenzacijskih mjera koje su na snazi na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije Komisija je zaprimila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 (8). |
| --- | --- |

(6)

Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (7) kompenzacijskih mjera koje su na snazi na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije Komisija je zaprimila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 (8).

7

8

| (7) | Zahtjev su podnijeli SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH i GrafTech Switzerland S.A. („podnositelji zahtjeva”) koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih sustava grafitnih elektroda u Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Zahtjev su podnijeli SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH i GrafTech Switzerland S.A. („podnositelji zahtjeva”) koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih sustava grafitnih elektroda u Uniji.

| (8) | Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka subvencioniranja i nastavka ili ponavljanja štete industriji Unije. |
| --- | --- |

(8)

Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka subvencioniranja i nastavka ili ponavljanja štete industriji Unije.

3.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (9) | Nakon što je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 15. prosinca 2015. objavljivanjem obavijesti u Službenom listu Europske unije (9) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009. |
| --- | --- |

(9)

Nakon što je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 15. prosinca 2015. objavljivanjem obavijesti u Službenom listu Europske unije (9) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009.

Službenom listu Europske unije

9

4.   Usporedni ispitni postupak

Usporedni ispitni postupak

| (10) | Komisija je objavljivanjem obavijesti u Službenom listu Europske unije15. prosinca 2015. (10) najavila i pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (11) konačnih antidampinških mjera na snazi na uvoz u Uniju određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je objavljivanjem obavijesti u Službenom listu Europske unije15. prosinca 2015. (10) najavila i pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (11) konačnih antidampinških mjera na snazi na uvoz u Uniju određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije.

Službenom listu Europske unije

10

11

5.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (11) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i indijska nadležna tijela o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i indijska nadležna tijela o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (12) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje s Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(12)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje s Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

5.1.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (13) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe.

(a)   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (14) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu, uzimajući u obzir i zemljopisni položaj. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 80 % ukupne proizvodnje u Uniji na temelju podataka primljenih tijekom ispitivanja reprezentativnosti. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. Unutar zadanog roka nisu primljene nikakve primjedbe i stoga je uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu, uzimajući u obzir i zemljopisni položaj. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 80 % ukupne proizvodnje u Uniji na temelju podataka primljenih tijekom ispitivanja reprezentativnosti. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. Unutar zadanog roka nisu primljene nikakve primjedbe i stoga je uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

(b)   Odabir uzorka uvoznika

| (15) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (16) | Nijedan uvoznik nije se javio kako bi dostavio podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(16)

Nijedan uvoznik nije se javio kako bi dostavio podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka.

5.2.   Upitnici i posjeti radi provjere

Upitnici i posjeti radi provjere

| (17) | Komisija je poslala upitnike indijskoj vladi, svim proizvođačima iz Unije u uzorku, dvama poznatim proizvođačima/izvoznicima iz Indije i 53 korisnicima koji su se javili nakon pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je poslala upitnike indijskoj vladi, svim proizvođačima iz Unije u uzorku, dvama poznatim proizvođačima/izvoznicima iz Indije i 53 korisnicima koji su se javili nakon pokretanja postupka.

| (18) | Odgovori na upitnike primljeni su od indijske vlade, četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, jednog indijskog proizvođača izvoznika i osam korisnika. |
| --- | --- |

(18)

Odgovori na upitnike primljeni su od indijske vlade, četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, jednog indijskog proizvođača izvoznika i osam korisnika.

| (19) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i posljedične štete te za određivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 26. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima indijske vlade u Delhiju i Bhopalu i poslovnim prostorima sljedećih trgovačkih društava:






  (a) | proizvođači iz Unije:






  — | Graftech France SNC, Calais, Francuska, |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i posljedične štete te za određivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 26. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima indijske vlade u Delhiju i Bhopalu i poslovnim prostorima sljedećih trgovačkih društava:

(a)

proizvođači iz Unije:

—

Graftech France SNC, Calais, Francuska,

| — | Graftech Iberica S.L., Navarra, Španjolska, |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Navarra, Španjolska,

| — | SGL Carbon SA, Wiesbaden, Njemačka, |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, Wiesbaden, Njemačka,

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Njemačka; |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Njemačka;

| (b) | proizvođač izvoznik u Indiji:






  — | HEG Limited, Bhopal („HEG”). |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvođač izvoznik u Indiji:

—

HEG Limited, Bhopal („HEG”).

6.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (20) | Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2014. do 30. rujna 2015. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(20)

Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2014. do 30. rujna 2015. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (21) | Predmetni proizvod jesu grafitne elektrode vrste koja se upotrebljava za električne peći, prividne gustoće 1,65 g/cm3 ili veće i električnog otpora 6,0 μΩ.m ili manjeg i nastavci koji se upotrebljavaju za takve elektrode, bez obzira uvoze li se zajedno ili posebno i koji su podrijetlom iz Indije („GES” ili „proizvod iz postupka revizije”), trenutačno razvrstan u oznake KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010) i ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010). |
| --- | --- |

(21)

Predmetni proizvod jesu grafitne elektrode vrste koja se upotrebljava za električne peći, prividne gustoće 1,65 g/cm3 ili veće i električnog otpora 6,0 μΩ.m ili manjeg i nastavci koji se upotrebljavaju za takve elektrode, bez obzira uvoze li se zajedno ili posebno i koji su podrijetlom iz Indije („GES” ili „proizvod iz postupka revizije”), trenutačno razvrstan u oznake KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010) i ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010).

3

2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (22) | U ispitnom postupku pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te jednake osnovne namjene:






  — | proizvod iz postupka revizije, |
| --- | --- | --- |

(22)

U ispitnom postupku pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te jednake osnovne namjene:

—

proizvod iz postupka revizije,

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (23) | Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.

C.   VJEROJATNOST NASTAVKA SUBVENCIONIRANJA

VJEROJATNOST NASTAVKA SUBVENCIONIRANJA

1.   Uvod

Uvod

| (24) | U skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da će zbog isteka postojećih mjera doći do nastavka subvencioniranja. |
| --- | --- |

(24)

U skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da će zbog isteka postojećih mjera doći do nastavka subvencioniranja.

| (25) | Na temelju podataka sadržanih u zahtjevu za reviziju ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija: | nacionalni programi







  (a) | Program povrata carine („DDS”); |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Na temelju podataka sadržanih u zahtjevu za reviziju ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:

nacionalni programi

nacionalni programi

(a)

Program povrata carine („DDS”);

| (b) | Program po prethodnom odobrenju („AAS”); |
| --- | --- |

(b)

Program po prethodnom odobrenju („AAS”);

| (c) | Program ciljnog tržišta („FMS”); |
| --- | --- |

(c)

Program ciljnog tržišta („FMS”);

| (d) | Program za izvoz robe iz Indije („MEIS”); |
| --- | --- |

(d)

Program za izvoz robe iz Indije („MEIS”);

| (e) | Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”); |
| --- | --- |

(e)

Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”);

| (f) | Program kreditiranja izvoza („ECS”); |
| --- | --- |

(f)

Program kreditiranja izvoza („ECS”);

| | regionalni program







  (g) | Program za izuzeće od davanja za električnu energiju („EDES”). |
| --- | --- | --- |

regionalni program

regionalni program

(g)

Program za izuzeće od davanja za električnu energiju („EDES”).

| (26) | Programi prethodno navedeni u točkama (a) do (e) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Na temelju Zakona o vanjskoj trgovini indijska vlada ovlaštena je izdavati obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima „Vanjskotrgovinska politika” koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito ih ažurira. Dva su dokumenta vanjskotrgovinske politike relevantna za RIPR ovog ispitnog postupka: Vanjskotrgovinska politika 2009. – 2014. („FTP 09–14”) i Vanjskotrgovinska politika 2015. – 2020. („FTP 15–20”). Potonji je stupio na snagu u travnju 2015. Indijska vlada, osim toga, određuje postupke kojima se uređuju FTP 09–14 i FTP 15–20 u „Priručniku o postupcima, Svezak I. 2009. – 2014.” („HOP I 04–09”), odnosno „Priručniku o postupcima, Svezak I. 2015. – 2020.” („HOP I 15–20”). Priručnici o postupcima redovito se ažuriraju. |
| --- | --- |

(26)

Programi prethodno navedeni u točkama (a) do (e) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Na temelju Zakona o vanjskoj trgovini indijska vlada ovlaštena je izdavati obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima „Vanjskotrgovinska politika” koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito ih ažurira. Dva su dokumenta vanjskotrgovinske politike relevantna za RIPR ovog ispitnog postupka: Vanjskotrgovinska politika 2009. – 2014. („FTP 09–14”) i Vanjskotrgovinska politika 2015. – 2020. („FTP 15–20”). Potonji je stupio na snagu u travnju 2015. Indijska vlada, osim toga, određuje postupke kojima se uređuju FTP 09–14 i FTP 15–20 u „Priručniku o postupcima, Svezak I. 2009. – 2014.” („HOP I 04–09”), odnosno „Priručniku o postupcima, Svezak I. 2015. – 2020.” („HOP I 15–20”). Priručnici o postupcima redovito se ažuriraju.

| (27) | Program ECS koji je naveden u točki (f) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o regulativi banaka iz 1949., kojima se Indijskoj središnjoj banci („RBI”) omogućuje da usmjerava komercijalne banke u području kreditiranja izvoza. |
| --- | --- |

(27)

Program ECS koji je naveden u točki (f) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o regulativi banaka iz 1949., kojima se Indijskoj središnjoj banci („RBI”) omogućuje da usmjerava komercijalne banke u području kreditiranja izvoza.

| (28) | Programom navedenim u točki (g) upravljaju nadležna tijela države Madhya Pradesh. |
| --- | --- |

(28)

Programom navedenim u točki (g) upravljaju nadležna tijela države Madhya Pradesh.

| (29) | Protiv DDS-a (u obliku Programa prava na povrat carinskih pristojbi – „DEPB” (12), koji mu je prethodio) i EPCGS-a već su u početnom ispitnom postupku bile uvedene kompenzacijske mjere, dok programi AAS, FMS, MEIS, ECS i EDES nisu bili obuhvaćeni ispitnim postupkom. |
| --- | --- |

(29)

Protiv DDS-a (u obliku Programa prava na povrat carinskih pristojbi – „DEPB” (12), koji mu je prethodio) i EPCGS-a već su u početnom ispitnom postupku bile uvedene kompenzacijske mjere, dok programi AAS, FMS, MEIS, ECS i EDES nisu bili obuhvaćeni ispitnim postupkom.

12

| (30) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (18), surađivao je samo jedan indijski proizvođač izvoznik. Taj je proizvođač izvoznik činio više od 95 % ukupnog uvoza GES-a iz Indije u Uniju i 50 % ukupno procijenjenog proizvodnog kapaciteta u Indiji. Proizvodni kapacitet u Indiji utvrđen je na temelju provjerenog upitnika proizvođača izvoznika koji surađuje i javno dostupnih financijskih izvještaja proizvođača izvoznika koji ne surađuje. Stoga se smatralo da je suradnja indijskih proizvođača izvoznika bila slaba. Indijska nadležna tijela propisno su obaviještena da zbog nedostatne suradnje indijskih proizvođača izvoznika Komisija može primijeniti članak 28. Osnovne uredbe. U vezi s time nisu primljene nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(30)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (18), surađivao je samo jedan indijski proizvođač izvoznik. Taj je proizvođač izvoznik činio više od 95 % ukupnog uvoza GES-a iz Indije u Uniju i 50 % ukupno procijenjenog proizvodnog kapaciteta u Indiji. Proizvodni kapacitet u Indiji utvrđen je na temelju provjerenog upitnika proizvođača izvoznika koji surađuje i javno dostupnih financijskih izvještaja proizvođača izvoznika koji ne surađuje. Stoga se smatralo da je suradnja indijskih proizvođača izvoznika bila slaba. Indijska nadležna tijela propisno su obaviještena da zbog nedostatne suradnje indijskih proizvođača izvoznika Komisija može primijeniti članak 28. Osnovne uredbe. U vezi s time nisu primljene nikakve primjedbe.

| (31) | Nakon objave indijska je vlada tvrdila da se suradnju ne može smatrati slabom jer je proizvođač koji surađuje činio više od 95 % indijskog izvoza GES-a u Uniju tijekom RIPR-a i 50 % ukupnog proizvodnog kapaciteta u Indiji. U tom se pogledu objašnjava da je Komisija utvrdila razinu suradnje na osnovi ukupnog proizvodnog kapaciteta u Indiji, koji se za potrebe revizije zbog predstojećeg isteka mjera smatra relevantnijim od obujma GES-a koji se iz Indije izvozio u Uniju tijekom RIPR-a. Budući da u Indiji postoje samo dva jednako velika proizvođača, a samo je jedan od njih surađivao, suradnju se opravdano može ocijeniti slabom zbog potencijalno velikog utjecaja društva koje ne surađuje na procjenu vjerojatnosti nastavka subvencioniranja i ponavljanja štete. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (155) proizvođač koji ne surađuje gotovo je prestao izvoziti u Uniju zbog razina pristojbi i najvjerojatnije bi ponovno izvozio veće količine dopusti li se istek mjera. Budući da dva poznata proizvođača čine svaki po 50 % procijenjenog ukupnog indijskog proizvodnog kapaciteta, ne može se isključiti mogućnost da bi njihovi udjeli u ukupnom indijskom izvozu u Uniju postali ujednačeniji i time sasvim različiti od omjera od oko 95/5 koji je zabilježen tijekom RIPR-a. Stoga je ta tvrdnja odbijena. U svakom slučaju Komisija napominje da je ta tvrdnja neprikladna u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera čija je svrha utvrditi je li subvencioniranje nastavljeno. Na temelju nalaza koji se odnose na jedinog proizvođača izvoznika Komisija već može zaključiti da je subvencioniranje nastavljeno. Stoga je posve nevažno je li stupanj suradnje nizak ili visok. |
| --- | --- |

(31)

Nakon objave indijska je vlada tvrdila da se suradnju ne može smatrati slabom jer je proizvođač koji surađuje činio više od 95 % indijskog izvoza GES-a u Uniju tijekom RIPR-a i 50 % ukupnog proizvodnog kapaciteta u Indiji. U tom se pogledu objašnjava da je Komisija utvrdila razinu suradnje na osnovi ukupnog proizvodnog kapaciteta u Indiji, koji se za potrebe revizije zbog predstojećeg isteka mjera smatra relevantnijim od obujma GES-a koji se iz Indije izvozio u Uniju tijekom RIPR-a. Budući da u Indiji postoje samo dva jednako velika proizvođača, a samo je jedan od njih surađivao, suradnju se opravdano može ocijeniti slabom zbog potencijalno velikog utjecaja društva koje ne surađuje na procjenu vjerojatnosti nastavka subvencioniranja i ponavljanja štete. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (155) proizvođač koji ne surađuje gotovo je prestao izvoziti u Uniju zbog razina pristojbi i najvjerojatnije bi ponovno izvozio veće količine dopusti li se istek mjera. Budući da dva poznata proizvođača čine svaki po 50 % procijenjenog ukupnog indijskog proizvodnog kapaciteta, ne može se isključiti mogućnost da bi njihovi udjeli u ukupnom indijskom izvozu u Uniju postali ujednačeniji i time sasvim različiti od omjera od oko 95/5 koji je zabilježen tijekom RIPR-a. Stoga je ta tvrdnja odbijena. U svakom slučaju Komisija napominje da je ta tvrdnja neprikladna u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera čija je svrha utvrditi je li subvencioniranje nastavljeno. Na temelju nalaza koji se odnose na jedinog proizvođača izvoznika Komisija već može zaključiti da je subvencioniranje nastavljeno. Stoga je posve nevažno je li stupanj suradnje nizak ili visok.

2.   Program povrata carine (DDS)

Program povrata carine (DDS)

2.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (32) | Detaljni opis programa DDS-a nalazi se u Pravilima za povrat carina i središnjih trošarina iz 1995. kako su izmijenjena kasnijim obavijestima. |
| --- | --- |

(32)

Detaljni opis programa DDS-a nalazi se u Pravilima za povrat carina i središnjih trošarina iz 1995. kako su izmijenjena kasnijim obavijestima.

2.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (33) | Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za taj program. |
| --- | --- |

(33)

Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za taj program.

2.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (34) | Izvoznik koji ispunjava uvjete može se prijaviti za iznos povrata koji se izračunava kao postotak franko brod („FOB”) vrijednosti proizvoda izvezenih u okviru tog programa. Stope povrata utvrdila je indijska vlada za niz proizvoda, uključujući i proizvod iz postupka revizije. One se određuju na osnovi prosječne količine ili vrijednosti materijala koji se upotrebljavaju kao ulazni faktori u proizvodnji proizvoda i prosječnog iznosa plaćene carine na ulazne faktore. Primjenjuju se bez obzira na to jesu li uvozne carine stvarno plaćene ili ne. Tijekom RIPR-a stopa DDS-a iznosila je 3 % s ograničenjem od 3,2 INR/kg do 22. studenoga 2014., a nakon toga 2,4 % s ograničenjem od 8 INR/kg. |
| --- | --- |

(34)

Izvoznik koji ispunjava uvjete može se prijaviti za iznos povrata koji se izračunava kao postotak franko brod („FOB”) vrijednosti proizvoda izvezenih u okviru tog programa. Stope povrata utvrdila je indijska vlada za niz proizvoda, uključujući i proizvod iz postupka revizije. One se određuju na osnovi prosječne količine ili vrijednosti materijala koji se upotrebljavaju kao ulazni faktori u proizvodnji proizvoda i prosječnog iznosa plaćene carine na ulazne faktore. Primjenjuju se bez obzira na to jesu li uvozne carine stvarno plaćene ili ne. Tijekom RIPR-a stopa DDS-a iznosila je 3 % s ograničenjem od 3,2 INR/kg do 22. studenoga 2014., a nakon toga 2,4 % s ograničenjem od 8 INR/kg.

| (35) | Kako bi imalo koristi na temelju tog programa, društvo mora izvoziti. U trenutku kada su podaci pošiljke uneseni u carinski poslužitelj (ICEGATE), navodi se da se izvoz odvija u okviru DDS-a te se neopozivo određuje iznos DDS-a. Nakon što brodar dostavi opći izvozni tovarni list (EGM), a carinski ured taj dokument na zadovoljavajući način usporedi s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje isplate povrata bilo izravnim plaćanjem na izvoznikov bankovni račun ili mjenicom. |
| --- | --- |

(35)

Kako bi imalo koristi na temelju tog programa, društvo mora izvoziti. U trenutku kada su podaci pošiljke uneseni u carinski poslužitelj (ICEGATE), navodi se da se izvoz odvija u okviru DDS-a te se neopozivo određuje iznos DDS-a. Nakon što brodar dostavi opći izvozni tovarni list (EGM), a carinski ured taj dokument na zadovoljavajući način usporedi s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje isplate povrata bilo izravnim plaćanjem na izvoznikov bankovni račun ili mjenicom.

| (36) | Izvoznik je dužan dostaviti i dokaz realizacije izvoznih prihoda potvrdom banke o realizaciji (BRC). Taj se dokument može dostaviti nakon što je iznos povrata plaćen, ali indijska vlada osigurat će povrat plaćenog iznosa ako izvoznik ne dostavi BRC u zadanom roku. |
| --- | --- |

(36)

Izvoznik je dužan dostaviti i dokaz realizacije izvoznih prihoda potvrdom banke o realizaciji (BRC). Taj se dokument može dostaviti nakon što je iznos povrata plaćen, ali indijska vlada osigurat će povrat plaćenog iznosa ako izvoznik ne dostavi BRC u zadanom roku.

| (37) | Iznos povrata može se iskoristiti u bilo koju svrhu. |
| --- | --- |

(37)

Iznos povrata može se iskoristiti u bilo koju svrhu.

| (38) | U skladu s indijskim računovodstvenim standardima iznos povrata carine može se knjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod u komercijalnim računima nakon ispunjenja izvozne obveze. |
| --- | --- |

(38)

U skladu s indijskim računovodstvenim standardima iznos povrata carine može se knjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod u komercijalnim računima nakon ispunjenja izvozne obveze.

| (39) | Utvrđeno je da je proizvođač izvoznik koji surađuje nastavio ostvarivati koristi na temelju DDS-a tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(39)

Utvrđeno je da je proizvođač izvoznik koji surađuje nastavio ostvarivati koristi na temelju DDS-a tijekom RIPR-a.

2.4.   Zaključak o DDS-u

Zaključak o DDS-u

| (40) | Kako je navedeno u početnom ispitnom postupku, DDS-om su predviđene subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Takozvani iznos povrata carine financijski je doprinos indijske vlade jer se radi o izravnom prijenosu sredstava indijske vlade. Nema ograničenja za upotrebu tih sredstava. Nadalje, iznosom povrata carine izvoznik ostvaruje korist jer to poboljšava njegovu likvidnost. |
| --- | --- |

(40)

Kako je navedeno u početnom ispitnom postupku, DDS-om su predviđene subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Takozvani iznos povrata carine financijski je doprinos indijske vlade jer se radi o izravnom prijenosu sredstava indijske vlade. Nema ograničenja za upotrebu tih sredstava. Nadalje, iznosom povrata carine izvoznik ostvaruje korist jer to poboljšava njegovu likvidnost.

| (41) | Stopu povrata carine za izvoz određuje indijska vlada za svaki proizvod posebno. Međutim, iako se na subvenciju upućuje kao na povrat carina, program nema značajke dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Gotovinsko plaćanje izvozniku nije povezano sa stvarnim plaćanjima uvoznih carina na sirovine i nije kredit za carine koji se upotrebljava za prijeboj uvoznih carina za prošli ili budući uvoz sirovina. |
| --- | --- |

(41)

Stopu povrata carine za izvoz određuje indijska vlada za svaki proizvod posebno. Međutim, iako se na subvenciju upućuje kao na povrat carina, program nema značajke dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Gotovinsko plaćanje izvozniku nije povezano sa stvarnim plaćanjima uvoznih carina na sirovine i nije kredit za carine koji se upotrebljava za prijeboj uvoznih carina za prošli ili budući uvoz sirovina.

| (42) | Tijekom posjeta radi provjere indijska vlada i proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdili su da postoji odgovarajuća veza između stopa povrata te plaćenih carina na sirovine. Razlog tome je što indijska vlada pri određivanju stopa povrata carine uzima u obzir prosječnu količinu ili vrijednost materijala koji su upotrijebljeni kao ulazni faktori u proizvodnji proizvoda i prosječni iznos plaćene carine na ulazne faktore. |
| --- | --- |

(42)

Tijekom posjeta radi provjere indijska vlada i proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdili su da postoji odgovarajuća veza između stopa povrata te plaćenih carina na sirovine. Razlog tome je što indijska vlada pri određivanju stopa povrata carine uzima u obzir prosječnu količinu ili vrijednost materijala koji su upotrijebljeni kao ulazni faktori u proizvodnji proizvoda i prosječni iznos plaćene carine na ulazne faktore.

| (43) | Međutim, Komisija ne smatra da je navodna veza između stopa povrata i plaćenih carina na sirovine dovoljna kako bi program bio u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu I., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Točnije, iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno upotrijebljene ulazne faktore. Štoviše, ne postoji sustav ili postupak kojim bi se potvrdilo koji su ulazni faktori (uključujući podatke o njihovim količinama i podrijetlu) potrošeni u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda niti je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke i. te priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Nadalje, indijska vlada nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarno upotrijebljenih ulaznih faktora i transakcija kako bi utvrdila je li došlo do prekomjernog plaćanja. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(43)

Međutim, Komisija ne smatra da je navodna veza između stopa povrata i plaćenih carina na sirovine dovoljna kako bi program bio u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu I., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Točnije, iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno upotrijebljene ulazne faktore. Štoviše, ne postoji sustav ili postupak kojim bi se potvrdilo koji su ulazni faktori (uključujući podatke o njihovim količinama i podrijetlu) potrošeni u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda niti je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke i. te priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Nadalje, indijska vlada nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarno upotrijebljenih ulaznih faktora i transakcija kako bi utvrdila je li došlo do prekomjernog plaćanja. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

| (44) | Plaćanje u obliku izravnog prijenosa sredstava indijske vlade nakon što izvoznici obave izvoz mora se zato smatrati izravnim bespovratnim sredstvima indijske vlade koja ovise o realizaciji izvoza te se stoga smatraju specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Plaćanje u obliku izravnog prijenosa sredstava indijske vlade nakon što izvoznici obave izvoz mora se zato smatrati izravnim bespovratnim sredstvima indijske vlade koja ovise o realizaciji izvoza te se stoga smatraju specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.

2.5.   Izračun iznosa subvencije

Izračun iznosa subvencije

| (45) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunavao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom RIPR-a. U tom pogledu smatralo se da je primatelj ostvario korist u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija na temelju ovog programa. U tom je trenutku indijska vlada obvezna isplatiti povrat, što čini financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos povrata koji se treba dodijeliti za tu izvoznu transakciju, indijska vlada više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na prethodno navedeno i kako nema pouzdanih dokaza o suprotnome, smatra se primjerenim ocijeniti korist na temelju DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih u svim izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(45)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunavao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom RIPR-a. U tom pogledu smatralo se da je primatelj ostvario korist u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija na temelju ovog programa. U tom je trenutku indijska vlada obvezna isplatiti povrat, što čini financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos povrata koji se treba dodijeliti za tu izvoznu transakciju, indijska vlada više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na prethodno navedeno i kako nema pouzdanih dokaza o suprotnome, smatra se primjerenim ocijeniti korist na temelju DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih u svim izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom RIPR-a.

| (46) | U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ti su se iznosi subvencije dodjeljivali na temelju ukupnog izvoznog prometa proizvoda iz postupka revizije tijekom RIPR-a kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi od ostvarenom izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama. |
| --- | --- |

(46)

U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ti su se iznosi subvencije dodjeljivali na temelju ukupnog izvoznog prometa proizvoda iz postupka revizije tijekom RIPR-a kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi od ostvarenom izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama.

| (47) | Na temelju navedenog stopa subvencije utvrđena za taj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 2,02 %. |
| --- | --- |

(47)

Na temelju navedenog stopa subvencije utvrđena za taj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 2,02 %.

3.   Program po prethodnom odobrenju („AAS”)

Program po prethodnom odobrenju („AAS”)

3.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (48) | Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 4.1.1. do 4.1.14. dokumenta FTP 09–14 i poglavljima 4.1. do 4.30. dokumenta HOP I 09–14. te stavcima 4.03. do 4.24. dokumenta FTP 15–20 i poglavljima 4.04. do 4.52. dokumenta HOP I 15–20. |
| --- | --- |

(48)

Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 4.1.1. do 4.1.14. dokumenta FTP 09–14 i poglavljima 4.1. do 4.30. dokumenta HOP I 09–14. te stavcima 4.03. do 4.24. dokumenta FTP 15–20 i poglavljima 4.04. do 4.52. dokumenta HOP I 15–20.

3.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (49) | Program AAS sastoji se od šest potprograma podrobnije opisanih u uvodnoj izjavi (50) u nastavku. Ti se potprogrami razlikuju, među ostalim, prema opsegu prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima ispunjavaju uvjete za fizički izvoz u okviru AAS-a i za potprograme AAS-a za godišnje potrebe. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika ispunjavaju uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju kategorije „procijenjenog izvoza” navedene u stavku 8.2. dokumenta FTP 09–14, kao što su dobavljači izvozno orijentirane jedinice („EOU”), ispunjavaju uvjete za potprogram AAS-a za procijenjeni izvoz. Konačno, intermedijarni dobavljači za proizvođače izvoznike ispunjavaju uvjete za koristi „procijenjenog izvoza” u okviru potprograma Nalog za prethodno propuštanje („ARO”) i prenesenog akreditiva za potrebe domaće trgovine. |
| --- | --- |

(49)

Program AAS sastoji se od šest potprograma podrobnije opisanih u uvodnoj izjavi (50) u nastavku. Ti se potprogrami razlikuju, među ostalim, prema opsegu prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima ispunjavaju uvjete za fizički izvoz u okviru AAS-a i za potprograme AAS-a za godišnje potrebe. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika ispunjavaju uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju kategorije „procijenjenog izvoza” navedene u stavku 8.2. dokumenta FTP 09–14, kao što su dobavljači izvozno orijentirane jedinice („EOU”), ispunjavaju uvjete za potprogram AAS-a za procijenjeni izvoz. Konačno, intermedijarni dobavljači za proizvođače izvoznike ispunjavaju uvjete za koristi „procijenjenog izvoza” u okviru potprograma Nalog za prethodno propuštanje („ARO”) i prenesenog akreditiva za potrebe domaće trgovine.

3.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (50) | AAS se može izdati za:






  i. | fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. Njime se omogućuje bescarinski uvoz ulaznih faktora za proizvodnju određenog nastalog izvoznog proizvoda. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i izvozna obveza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedene su u dozvoli; |
| --- | --- | --- |

(50)

AAS se može izdati za:

i.

fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. Njime se omogućuje bescarinski uvoz ulaznih faktora za proizvodnju određenog nastalog izvoznog proizvoda. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i izvozna obveza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedene su u dozvoli;

| ii. | godišnji zahtjev: ovakvo odobrenje nije povezano s određenim izvoznim proizvodom, već sa širom skupinom proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Vlasnik dozvole može – do određenog vrijednosnog praga koji se određuje prema njegovu ranijem izvozu – uvoziti bez carine bilo koji ulazni faktor koji se upotrebljava u proizvodnji bilo kojeg artikla iz te skupine proizvoda. Upotrebljavajući takav faktor koji se izuzima od carine, može za izvoz odabrati bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji je obuhvaćen takvom skupinom proizvoda; |
| --- | --- |

ii.

godišnji zahtjev: ovakvo odobrenje nije povezano s određenim izvoznim proizvodom, već sa širom skupinom proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Vlasnik dozvole može – do određenog vrijednosnog praga koji se određuje prema njegovu ranijem izvozu – uvoziti bez carine bilo koji ulazni faktor koji se upotrebljava u proizvodnji bilo kojeg artikla iz te skupine proizvoda. Upotrebljavajući takav faktor koji se izuzima od carine, može za izvoz odabrati bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji je obuhvaćen takvom skupinom proizvoda;

| iii. | intermedijarnu opskrbu: ovim potprogramom obuhvaćeni su slučajevi u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedan izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne faktore oslobođene od carine i u tu svrhu mu se može odobriti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod; |
| --- | --- |

iii.

intermedijarnu opskrbu: ovim potprogramom obuhvaćeni su slučajevi u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedan izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne faktore oslobođene od carine i u tu svrhu mu se može odobriti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;

| iv. | procijenjeni izvoz: ovim potprogramom omogućuje se glavnom nositelju ugovora da bez plaćanja carine uvozi ulazne faktore neophodne u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama potrošača koje su navedene u stavku 8.2. točkama (b) do (f), (g), (i) i (j) dokumenta FTP 09–14. Indijska vlada procijenjenim izvozom smatra one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Veći broj kategorija nabave smatra se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. nabava roba za jednu izvozno orijentiranu jedinicu („EOU”) ili trgovačko društvo smješteno u posebnoj gospodarskoj zoni („SEZ”); |
| --- | --- |

iv.

procijenjeni izvoz: ovim potprogramom omogućuje se glavnom nositelju ugovora da bez plaćanja carine uvozi ulazne faktore neophodne u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama potrošača koje su navedene u stavku 8.2. točkama (b) do (f), (g), (i) i (j) dokumenta FTP 09–14. Indijska vlada procijenjenim izvozom smatra one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Veći broj kategorija nabave smatra se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. nabava roba za jednu izvozno orijentiranu jedinicu („EOU”) ili trgovačko društvo smješteno u posebnoj gospodarskoj zoni („SEZ”);

| v. | nalog za prethodno propuštanje (Advance Release Order, „ARO”): nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne faktore iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao ARO i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci artikala koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a domaćem dobavljaču daje pravo na koristi od procijenjenog izvoza kako je utvrđeno u stavku 8.3. dokumenta FTP 09–14 (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine). Mehanizmom ARO-a dobavljaču se vraćaju porezi i carine umjesto da se vraćaju krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne faktore i za uvezene ulazne faktore; |
| --- | --- |

v.

nalog za prethodno propuštanje (Advance Release Order, „ARO”): nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne faktore iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao ARO i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci artikala koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a domaćem dobavljaču daje pravo na koristi od procijenjenog izvoza kako je utvrđeno u stavku 8.3. dokumenta FTP 09–14 (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine). Mehanizmom ARO-a dobavljaču se vraćaju porezi i carine umjesto da se vraćaju krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne faktore i za uvezene ulazne faktore;

Advance Release Order

| vi. | preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovim potprogramom ponovno se obuhvaća domaća opskrba nositelja prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može zatražiti u banci otvaranje prenesenog akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će potvrditi odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obujam artikala koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač imat će pravo na koristi od procijenjenog izvoza kako se navodi u stavku 8.3. dokumenta FTP 09–14 (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine). |
| --- | --- |

vi.

preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovim potprogramom ponovno se obuhvaća domaća opskrba nositelja prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može zatražiti u banci otvaranje prenesenog akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će potvrditi odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obujam artikala koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač imat će pravo na koristi od procijenjenog izvoza kako se navodi u stavku 8.3. dokumenta FTP 09–14 (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).

| (51) | Utvrđeno je da je proizvođač izvoznik koji surađuje dobio povlastice na temelju prvog potprograma, tj. za fizički izvoz na temelju AAS-a tijekom RIPR-a. Stoga nije potrebno utvrđivati mogućnost uvođenja kompenzacijskih mjera za preostale neiskorištene potprograme. |
| --- | --- |

(51)

Utvrđeno je da je proizvođač izvoznik koji surađuje dobio povlastice na temelju prvog potprograma, tj. za fizički izvoz na temelju AAS-a tijekom RIPR-a. Stoga nije potrebno utvrđivati mogućnost uvođenja kompenzacijskih mjera za preostale neiskorištene potprograme.

| (52) | U svrhu provjere koju obavljaju indijska nadležna tijela nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi „točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji i upotrebi robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno” u posebnom formatu (poglavlja 4.26., 4.30. i Dodatak 23. dokumenta HOP I 09–14), tj. registar stvarne potrošnje. Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih evidencija kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svakom pogledu. |
| --- | --- |

(52)

U svrhu provjere koju obavljaju indijska nadležna tijela nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi „točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji i upotrebi robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno” u posebnom formatu (poglavlja 4.26., 4.30. i Dodatak 23. dokumenta HOP I 09–14), tj. registar stvarne potrošnje. Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih evidencija kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svakom pogledu.

| (53) | U pogledu potprograma kojim se predmetno trgovačko društvo koristilo tijekom RIPR-a, tj. fizički izvozi, indijska vlada određuje opseg i vrijednost uvozne olakšice i obveze izvoza te su oni upisani u odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza vladini službenici trebaju upisati odgovarajuće transakcije na odobrenje. Indijska vlada određuje obujam uvoza dopuštenog u okviru AAS-a na temelju standardnih ulazno-izlaznih normi („SION-ovi”) koje postoje za većinu proizvoda, uključujući proizvod iz postupka revizije. |
| --- | --- |

(53)

U pogledu potprograma kojim se predmetno trgovačko društvo koristilo tijekom RIPR-a, tj. fizički izvozi, indijska vlada određuje opseg i vrijednost uvozne olakšice i obveze izvoza te su oni upisani u odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza vladini službenici trebaju upisati odgovarajuće transakcije na odobrenje. Indijska vlada određuje obujam uvoza dopuštenog u okviru AAS-a na temelju standardnih ulazno-izlaznih normi („SION-ovi”) koje postoje za većinu proizvoda, uključujući proizvod iz postupka revizije.

| (54) | Uvezeni ulazni faktori ne mogu se prenositi i moraju se upotrijebiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Izvozna obveza mora se ispuniti unutar određenog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci). |
| --- | --- |

(54)

Uvezeni ulazni faktori ne mogu se prenositi i moraju se upotrijebiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Izvozna obveza mora se ispuniti unutar određenog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci).

| (55) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (26) novi dokument FTP stupio je na snagu u travnju 2015. U pogledu praktične provedbe utvrđene uvodnim izjavama (50) do (54) jedina je promjena uvedena novim dokumentom FTP bilo skraćenje razdoblja izvozne obveze sa 24 mjeseca na 18 mjeseci. Treba obvezno napomenuti da su sve dozvole koje je proizvođač izvoznik koji surađuje upotrebljavao tijekom RIPR-a i dalje podlijegale dokumentu FTP 09–14 jer su bile izdane prije travnja 2015. |
| --- | --- |

(55)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (26) novi dokument FTP stupio je na snagu u travnju 2015. U pogledu praktične provedbe utvrđene uvodnim izjavama (50) do (54) jedina je promjena uvedena novim dokumentom FTP bilo skraćenje razdoblja izvozne obveze sa 24 mjeseca na 18 mjeseci. Treba obvezno napomenuti da su sve dozvole koje je proizvođač izvoznik koji surađuje upotrebljavao tijekom RIPR-a i dalje podlijegale dokumentu FTP 09–14 jer su bile izdane prije travnja 2015.

| (56) | U ispitnom postupku utvrđeno je da se zahtjevi za provjeru koje utvrđuju indijska tijela još uvijek nisu poštovali ili ispitali u praksi. |
| --- | --- |

(56)

U ispitnom postupku utvrđeno je da se zahtjevi za provjeru koje utvrđuju indijska tijela još uvijek nisu poštovali ili ispitali u praksi.

| (57) | Proizvođač izvoznik koji surađuje vodio je određeni registar proizvodnje i potrošnje. Međutim, nije se moglo provjeriti koji su ulazni faktori (uključujući podatke o njihovu podrijetlu) potrošeni za proizvodnju izvoznog proizvoda i u kolikim količinama. Posebno nije bilo moguće uspostavljenim sustavom odrediti i precizno izmjeriti je li bilo pretjeranog otpusta. |
| --- | --- |

(57)

Proizvođač izvoznik koji surađuje vodio je određeni registar proizvodnje i potrošnje. Međutim, nije se moglo provjeriti koji su ulazni faktori (uključujući podatke o njihovu podrijetlu) potrošeni za proizvodnju izvoznog proizvoda i u kolikim količinama. Posebno nije bilo moguće uspostavljenim sustavom odrediti i precizno izmjeriti je li bilo pretjeranog otpusta.

| (58) | U pogledu zahtjeva za provjeru iz uvodne izjave (52) utvrđeno je da nijedna dozvola AAS-a kojom se koristilo to trgovačko društvo nije bila u fazi u kojoj je nadležnim tijelima trebalo dostaviti Dodatak 23. Utvrđeno je, međutim, i to da se ni iz jedne evidencije koju su vodila trgovačka društva nije mogao izračunati pretjerani otpust u skladu sa zahtjevom iz Dodatka 23., zbog čega je vanjskom ovlaštenom računovođi/računovođi nadležnom za troškove i radove onemogućeno svako buduće certificiranje. |
| --- | --- |

(58)

U pogledu zahtjeva za provjeru iz uvodne izjave (52) utvrđeno je da nijedna dozvola AAS-a kojom se koristilo to trgovačko društvo nije bila u fazi u kojoj je nadležnim tijelima trebalo dostaviti Dodatak 23. Utvrđeno je, međutim, i to da se ni iz jedne evidencije koju su vodila trgovačka društva nije mogao izračunati pretjerani otpust u skladu sa zahtjevom iz Dodatka 23., zbog čega je vanjskom ovlaštenom računovođi/računovođi nadležnom za troškove i radove onemogućeno svako buduće certificiranje.

| (59) | Utvrđeno je, osim toga, da je samo između 75 % i 85 % glavne sirovine (kalcinirani naftni koks ili „CPC”) uvezene bez carine na temelju AAS-a bilo fizički uključeno u GES, a da je između 15 % i 25 % bilo uključeno u dva nusproizvoda, tj. rudu krupna i sitna zrna. Utvrđeno je i da je barem dio obaju nusproizvoda prodan na domaćem tržištu i da nije bio uspostavljen sustav za mjerenje stvarnih količina CPC-a uvezenog bez carine uključenog u nusproizvode koji su izvezeni ili prodani na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(59)

Utvrđeno je, osim toga, da je samo između 75 % i 85 % glavne sirovine (kalcinirani naftni koks ili „CPC”) uvezene bez carine na temelju AAS-a bilo fizički uključeno u GES, a da je između 15 % i 25 % bilo uključeno u dva nusproizvoda, tj. rudu krupna i sitna zrna. Utvrđeno je i da je barem dio obaju nusproizvoda prodan na domaćem tržištu i da nije bio uspostavljen sustav za mjerenje stvarnih količina CPC-a uvezenog bez carine uključenog u nusproizvode koji su izvezeni ili prodani na domaćem tržištu.

| (60) | Ukratko, smatralo se da proizvođač izvoznik koji surađuje nije mogao dokazati da su bile ispunjene odgovarajuće odredbe dokumenta FTP. |
| --- | --- |

(60)

Ukratko, smatralo se da proizvođač izvoznik koji surađuje nije mogao dokazati da su bile ispunjene odgovarajuće odredbe dokumenta FTP.

3.4.   Zaključak o AAS-u

Zaključak o AAS-u

| (61) | Izuzeće od uvoznih carina subvencija je u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, odnosno čini financijski doprinos indijske vlade jer se njime smanjuje prihod od carina koji bi u suprotnom dospio na naplatu, a ispitani izvoznik ostvaruje korist jer se poboljšava njegova likvidnost. |
| --- | --- |

(61)

Izuzeće od uvoznih carina subvencija je u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, odnosno čini financijski doprinos indijske vlade jer se njime smanjuje prihod od carina koji bi u suprotnom dospio na naplatu, a ispitani izvoznik ostvaruje korist jer se poboljšava njegova likvidnost.

| (62) | Osim toga, fizički izvoz prema ASS-u de iure očito ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra da je specifičan i da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Bez izvozne obveze trgovačko društvo ne može dobiti olakšicu na temelju tih programa. |
| --- | --- |

(62)

Osim toga, fizički izvoz prema ASS-u de iure očito ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra da je specifičan i da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Bez izvozne obveze trgovačko društvo ne može dobiti olakšicu na temelju tih programa.

de iure

| (63) | Potprogram koji je upotrijebljen u ovom slučaju ne može se smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili zamjenskim sustavom povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicija i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicija i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Indijska vlada nije učinkovito primijenila sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni faktori potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (Prilog II. članak 4. Osnovnoj uredbi i, u slučaju programa zamjenskog povrata, Prilog III. poglavlje II. članak 2. Osnovnoj uredbi). Jednako se tako smatra da SION-ovi za proizvod iz postupka revizije nisu bili dostatno precizni i da se sami ne mogu smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje jer oblik tih standardnih normi ne omogućuje indijskoj vladi da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih faktora potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, indijska vlada nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih faktora koji se upotrebljavaju, iako bi to trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. članak 5. i Prilog III. poglavlje II. članak 3. Osnovnoj uredbi). |
| --- | --- |

(63)

Potprogram koji je upotrijebljen u ovom slučaju ne može se smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili zamjenskim sustavom povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicija i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicija i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Indijska vlada nije učinkovito primijenila sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni faktori potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (Prilog II. članak 4. Osnovnoj uredbi i, u slučaju programa zamjenskog povrata, Prilog III. poglavlje II. članak 2. Osnovnoj uredbi). Jednako se tako smatra da SION-ovi za proizvod iz postupka revizije nisu bili dostatno precizni i da se sami ne mogu smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje jer oblik tih standardnih normi ne omogućuje indijskoj vladi da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih faktora potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, indijska vlada nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih faktora koji se upotrebljavaju, iako bi to trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. članak 5. i Prilog III. poglavlje II. članak 3. Osnovnoj uredbi).

| (64) | Protiv tog se potprograma stoga mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(64)

Protiv tog se potprograma stoga mogu uvesti kompenzacijske mjere.

3.5.   Izračun iznosa subvencije

Izračun iznosa subvencije

| (65) | U izostanku dozvoljenih sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata, korist na koju se mogu uvesti kompenzacijske mjere otpust je uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih faktora. |
| --- | --- |

(65)

U izostanku dozvoljenih sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata, korist na koju se mogu uvesti kompenzacijske mjere otpust je uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih faktora.

| (66) | Budući da nije bilo pouzdanih dokaza o suprotnome, iznos subvencije za proizvođača izvoznika koji surađuje izračunan je na temelju otpisanih uvoznih carina (osnovne carine i posebne dodatne carine) na materijal uvezen na temelju potprograma tijekom RIPR-a (brojnik). U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe taj iznos subvencije dodijeljen je prema izvoznom prometu od prodaje proizvoda iz postupka revizije tijekom RIPR-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama. |
| --- | --- |

(66)

Budući da nije bilo pouzdanih dokaza o suprotnome, iznos subvencije za proizvođača izvoznika koji surađuje izračunan je na temelju otpisanih uvoznih carina (osnovne carine i posebne dodatne carine) na materijal uvezen na temelju potprograma tijekom RIPR-a (brojnik). U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe taj iznos subvencije dodijeljen je prema izvoznom prometu od prodaje proizvoda iz postupka revizije tijekom RIPR-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.

| (67) | Stopa subvencije utvrđena u odnosu na taj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 0,30 %. |
| --- | --- |

(67)

Stopa subvencije utvrđena u odnosu na taj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 0,30 %.

4.   Program ciljnog tržišta (FMS)

Program ciljnog tržišta (FMS)

4.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (68) | Detaljni opis FMS-a nalazi se u stavku 3.14. dokumenta FTP 09–14 i stavku 3.8. dokumenta HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(68)

Detaljni opis FMS-a nalazi se u stavku 3.14. dokumenta FTP 09–14 i stavku 3.8. dokumenta HOP I 09–14.

4.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (69) | Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za taj program. |
| --- | --- |

(69)

Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za taj program.

4.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (70) | Na temelju tog programa izvozom svih proizvoda koji uključuju izvoz GES-a u zemlje navedene u tablicama 1. i 2. Dodatka 37.(C) dokumenta HOP I 09–14 ostvaruje se pravo na kredit za carinu u iznosu od 3 % vrijednosti FOB. Od 1. travnja 2011. izvoz svih proizvoda u zemlje navedene u tablici 3. Dodatka 37.(C) („posebna ciljna tržišta”) ostvaruje pravo na kredit za carinu u iznosu od 4 % vrijednosti FOB. Određene vrste izvoznih aktivnosti isključene su iz ovog programa, npr. izvoz uvezene ili pretovarene robe, procijenjeni izvoz, izvoz usluga i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/izvozno usmjerenih jedinica. |
| --- | --- |

(70)

Na temelju tog programa izvozom svih proizvoda koji uključuju izvoz GES-a u zemlje navedene u tablicama 1. i 2. Dodatka 37.(C) dokumenta HOP I 09–14 ostvaruje se pravo na kredit za carinu u iznosu od 3 % vrijednosti FOB. Od 1. travnja 2011. izvoz svih proizvoda u zemlje navedene u tablici 3. Dodatka 37.(C) („posebna ciljna tržišta”) ostvaruje pravo na kredit za carinu u iznosu od 4 % vrijednosti FOB. Određene vrste izvoznih aktivnosti isključene su iz ovog programa, npr. izvoz uvezene ili pretovarene robe, procijenjeni izvoz, izvoz usluga i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/izvozno usmjerenih jedinica.

| (71) | Krediti za carine FMS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja odgovarajuće potvrde za pravo na kredit. Mogu se upotrijebiti za plaćanje carina na kasniji uvoz svih ulaznih faktora ili roba, uključujući i osnovna sredstva. |
| --- | --- |

(71)

Krediti za carine FMS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja odgovarajuće potvrde za pravo na kredit. Mogu se upotrijebiti za plaćanje carina na kasniji uvoz svih ulaznih faktora ili roba, uključujući i osnovna sredstva.

| (72) | Potvrdu za pravo na kredit izdaje luka iz koje je izvoz obavljen i nakon realizacije izvoza ili otpremanja robe. Sve dok podnositelj zahtjeva nadležnim tijelima dostavlja svu odgovarajuću izvoznu dokumentaciju (na primjer izvozni nalog, račune, otpremnice, potvrde banke o realizaciji) indijska vlada ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine. |
| --- | --- |

(72)

Potvrdu za pravo na kredit izdaje luka iz koje je izvoz obavljen i nakon realizacije izvoza ili otpremanja robe. Sve dok podnositelj zahtjeva nadležnim tijelima dostavlja svu odgovarajuću izvoznu dokumentaciju (na primjer izvozni nalog, račune, otpremnice, potvrde banke o realizaciji) indijska vlada ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine.

| (73) | Utvrđeno je da je proizvođač izvoznik koji surađuje ostvario koristi na temelju FMS-a tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(73)

Utvrđeno je da je proizvođač izvoznik koji surađuje ostvario koristi na temelju FMS-a tijekom RIPR-a.

4.4.   Zaključak o FMS-u

Zaključak o FMS-u

| (74) | FMS-om se osiguravaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FMS-a za carine financijski je doprinos indijske vlade jer će se kredit s vremenom iskoristiti za prijeboj uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod indijske vlade od carina koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, kreditom FMS-a za carine izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost. |
| --- | --- |

(74)

FMS-om se osiguravaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FMS-a za carine financijski je doprinos indijske vlade jer će se kredit s vremenom iskoristiti za prijeboj uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod indijske vlade od carina koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, kreditom FMS-a za carine izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost.

| (75) | Nadalje, FMS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Nadalje, FMS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.

de iure

| (76) | Taj se program ne može smatrati dopuštenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima utvrđenima Prilogom I. točkom i., Prilogom II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogom III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista potrošiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno upotrijebljene ulazne faktore. Nema sustava ili postupka na snazi kojim bi se potvrdilo koji su ulazni faktori (uključujući podatke o njihovim količinama i podrijetlu) potrošeni u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda te time je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke i. te Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za koristi FMS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne faktore. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da je ulazni faktor bio uvezen. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla upotrijebiti kao ulazni faktori ipak imaju pravo na koristi iz FMS-a. Nadalje, izvoznik može upotrijebiti kredite za carine FMS-a za uvoz osnovnih sredstava iako se u području primjene dopuštenih sustava povrata carine ne nalaze osnovna sredstva kako je navedeno u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznih proizvoda. Nadalje, Komisija napominje da indijska vlada nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarno upotrijebljenih ulaznih faktora i transakcija kako bi utvrdila je li došlo do prekomjernog plaćanja. |
| --- | --- |

(76)

Taj se program ne može smatrati dopuštenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima utvrđenima Prilogom I. točkom i., Prilogom II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogom III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista potrošiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno upotrijebljene ulazne faktore. Nema sustava ili postupka na snazi kojim bi se potvrdilo koji su ulazni faktori (uključujući podatke o njihovim količinama i podrijetlu) potrošeni u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda te time je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke i. te Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za koristi FMS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne faktore. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da je ulazni faktor bio uvezen. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla upotrijebiti kao ulazni faktori ipak imaju pravo na koristi iz FMS-a. Nadalje, izvoznik može upotrijebiti kredite za carine FMS-a za uvoz osnovnih sredstava iako se u području primjene dopuštenih sustava povrata carine ne nalaze osnovna sredstva kako je navedeno u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznih proizvoda. Nadalje, Komisija napominje da indijska vlada nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarno upotrijebljenih ulaznih faktora i transakcija kako bi utvrdila je li došlo do prekomjernog plaćanja.

4.5.   Izračun iznosa subvencije

Izračun iznosa subvencije

| (77) | Budući da nije bilo pouzdanih dokaza o suprotnome, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RIPR-a kako su je uknjižili podnositelji zahtjeva na obračunskoj osnovi kao prihod u vrijeme izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe taj iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao se prema izvoznom prometu proizvoda iz postupka revizije tijekom RIPR-a kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama. |
| --- | --- |

(77)

Budući da nije bilo pouzdanih dokaza o suprotnome, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RIPR-a kako su je uknjižili podnositelji zahtjeva na obračunskoj osnovi kao prihod u vrijeme izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe taj iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao se prema izvoznom prometu proizvoda iz postupka revizije tijekom RIPR-a kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.

| (78) | Na temelju navedenog stopa subvencije utvrđena za taj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 0,13 %. |
| --- | --- |

(78)

Na temelju navedenog stopa subvencije utvrđena za taj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 0,13 %.

Povlačenje i zamjena FMS-a

Povlačenje i zamjena FMS-a

| (79) | Nakon stupanja na snagu dokumenta FTP 15–20 1. travnja 2015. FMS je s još četirima programima objedinjen u program poticaja izvoza roba (engl. Merchandise Export Incentive Scheme – MEIS) kako je opisano u uvodnim izjavama (83) do (100). Kako je objašnjeno u dokumentu naslova „Najvažnije aktivnosti vanjskotrgovinske politike 2015. – 2020.” (13) koji je objavila Glavna uprava za vanjsku trgovinu indijske vlade: „Nekad je postojalo pet različitih programa (program ciljnog proizvoda, program ciljnog proizvoda u odnosu na tržište, program ciljnog tržišta, potpora za poticanje poljoprivredne infrastrukture, VKGUY) kojima se izvoz robe nagrađivao različitim vrstama carinskih potpora prema različitim uvjetima (specifični za sektor ili samo za stvarne korisnike) koji su se odnosili na njihovo korištenje. Svi se ti programi sad objedinjuju u jedinstveni program, odnosno u Program za izvoz robe iz Indije [...]”. |
| --- | --- |

(79)

Nakon stupanja na snagu dokumenta FTP 15–20 1. travnja 2015. FMS je s još četirima programima objedinjen u program poticaja izvoza roba (engl. Merchandise Export Incentive Scheme – MEIS) kako je opisano u uvodnim izjavama (83) do (100). Kako je objašnjeno u dokumentu naslova „Najvažnije aktivnosti vanjskotrgovinske politike 2015. – 2020.” (13) koji je objavila Glavna uprava za vanjsku trgovinu indijske vlade: „Nekad je postojalo pet različitih programa (program ciljnog proizvoda, program ciljnog proizvoda u odnosu na tržište, program ciljnog tržišta, potpora za poticanje poljoprivredne infrastrukture, VKGUY) kojima se izvoz robe nagrađivao različitim vrstama carinskih potpora prema različitim uvjetima (specifični za sektor ili samo za stvarne korisnike) koji su se odnosili na njihovo korištenje. Svi se ti programi sad objedinjuju u jedinstveni program, odnosno u Program za izvoz robe iz Indije [...]”.

Merchandise Export Incentive Scheme

13

| (80) | U ispitnom postupku utvrđeno je da se proizvođač izvoznik koji surađuje prebacio iz FMS-a u MEIS čim je FMS bio povučen. |
| --- | --- |

(80)

U ispitnom postupku utvrđeno je da se proizvođač izvoznik koji surađuje prebacio iz FMS-a u MEIS čim je FMS bio povučen.

| (81) | S obzirom na sadržaj uvodnih izjava (79) i (80) Komisija smatra da subvencioniranje koje se dodjeljivalo FMS-om nije prekinuto nego je objedinjeno i preimenovano te da se koristi dodjeljivane u okviru FMS-a i dalje dodjeljuju novim programom. Smatra se na temelju navedenog da se na FMS mogu primjenjivati kompenzacijske mjere do njegova povlačenja. |
| --- | --- |

(81)

S obzirom na sadržaj uvodnih izjava (79) i (80) Komisija smatra da subvencioniranje koje se dodjeljivalo FMS-om nije prekinuto nego je objedinjeno i preimenovano te da se koristi dodjeljivane u okviru FMS-a i dalje dodjeljuju novim programom. Smatra se na temelju navedenog da se na FMS mogu primjenjivati kompenzacijske mjere do njegova povlačenja.

5.   Program za izvoz robe iz Indije (MEIS)

Program za izvoz robe iz Indije (MEIS)

5.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (82) | Detaljni opis MEIS-a nalazi se u poglavlju 3. dokumenta FTP 15–20 i poglavlju 3. dokumenta HOP I 15–20. |
| --- | --- |

(82)

Detaljni opis MEIS-a nalazi se u poglavlju 3. dokumenta FTP 15–20 i poglavlju 3. dokumenta HOP I 15–20.

| (83) | MEIS je stupio na snagu 1. travnja 2015. odnosno sredinom RIPR-a. Podsjeća se da je MEIS, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (79) do (81), program nasljednik FMS-a i četiriju drugih programa (program ciljnog proizvoda, program ciljnog proizvoda u odnosu na tržište, potpora za poticanje poljoprivredne infrastrukture i VKGUY). |
| --- | --- |

(83)

MEIS je stupio na snagu 1. travnja 2015. odnosno sredinom RIPR-a. Podsjeća se da je MEIS, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (79) do (81), program nasljednik FMS-a i četiriju drugih programa (program ciljnog proizvoda, program ciljnog proizvoda u odnosu na tržište, potpora za poticanje poljoprivredne infrastrukture i VKGUY).

5.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (84) | Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za taj program. |
| --- | --- |

(84)

Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za taj program.

5.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (85) | Društva koja ispunjavaju uvjete mogu ostvariti koristi iz MEIS-a tako da određene proizvode izvoze u određene zemlje razvrstane u skupinu A („tradicionalna tržišta” uključujući sve države članice EU-a), skupinu B („tržišta u nastajanju i ciljna tržišta”) i skupinu C („ostala tržišta”). Zemlje razvrstane u pojedine skupine i popis proizvoda s odgovarajućim stopama naknade navedeni su u tablicama 1. i 2. Dodatka 3.B dokumenta FTP 15–20. |
| --- | --- |

(85)

Društva koja ispunjavaju uvjete mogu ostvariti koristi iz MEIS-a tako da određene proizvode izvoze u određene zemlje razvrstane u skupinu A („tradicionalna tržišta” uključujući sve države članice EU-a), skupinu B („tržišta u nastajanju i ciljna tržišta”) i skupinu C („ostala tržišta”). Zemlje razvrstane u pojedine skupine i popis proizvoda s odgovarajućim stopama naknade navedeni su u tablicama 1. i 2. Dodatka 3.B dokumenta FTP 15–20.

| (86) | Korist se ostvaruje u obliku kredita za carinu koji je jednak postotku vrijednosti FOB izvoza. Utvrđeno je da u slučaju GES-a taj postotak iznosi 2 % izvoza u zemlje skupine B i 0 % za izvoz u zemlje skupina A i C tijekom RIPR-a. Određene vrste izvoza isključene su iz programa, na primjer izvoz uvezenih roba ili prekrcanih roba, procijenjeni izvoz, izvoz usluga i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/jedinicama koje posluju za izvoz. |
| --- | --- |

(86)

Korist se ostvaruje u obliku kredita za carinu koji je jednak postotku vrijednosti FOB izvoza. Utvrđeno je da u slučaju GES-a taj postotak iznosi 2 % izvoza u zemlje skupine B i 0 % za izvoz u zemlje skupina A i C tijekom RIPR-a. Određene vrste izvoza isključene su iz programa, na primjer izvoz uvezenih roba ili prekrcanih roba, procijenjeni izvoz, izvoz usluga i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/jedinicama koje posluju za izvoz.

| (87) | Krediti za carinu u okviru MEIS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 18 mjeseci od dana izdavanja. Mogu se upotrijebiti za: i. plaćanje carinskih pristojbi na uvoz ulaznih faktora ili robe, uključujući osnovna sredstva; ii. plaćanje trošarina na nabavu ulaznih faktora ili robe na domaćem tržištu, uključujući osnovna sredstva i njihovo plaćanje; iii. plaćanje poreza na usluge na nabavu usluga. |
| --- | --- |

(87)

Krediti za carinu u okviru MEIS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 18 mjeseci od dana izdavanja. Mogu se upotrijebiti za: i. plaćanje carinskih pristojbi na uvoz ulaznih faktora ili robe, uključujući osnovna sredstva; ii. plaćanje trošarina na nabavu ulaznih faktora ili robe na domaćem tržištu, uključujući osnovna sredstva i njihovo plaćanje; iii. plaćanje poreza na usluge na nabavu usluga.

| (88) | Zahtjev za ostvarivanje koristi u okviru MEIS-a mora se podnijeti na internetu na web-mjestu Glavne uprave za vanjsku trgovinu. Uz zahtjev na internetu moraju se priložiti i odgovarajući dokumenti (otpremnice, potvrde banke o realizaciji i dokaz o istovaru). Nadležno regionalno tijelo indijske vlade nakon temeljite provjere dokumenata izdaje kredit za carinu. Sve dok izvoznik dostavlja odgovarajuće dokumente nadležno regionalno tijelo ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine. |
| --- | --- |

(88)

Zahtjev za ostvarivanje koristi u okviru MEIS-a mora se podnijeti na internetu na web-mjestu Glavne uprave za vanjsku trgovinu. Uz zahtjev na internetu moraju se priložiti i odgovarajući dokumenti (otpremnice, potvrde banke o realizaciji i dokaz o istovaru). Nadležno regionalno tijelo indijske vlade nakon temeljite provjere dokumenata izdaje kredit za carinu. Sve dok izvoznik dostavlja odgovarajuće dokumente nadležno regionalno tijelo ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine.

web

| (89) | Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji surađuje ostvarivao koristi na temelju MEIS-a tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(89)

Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji surađuje ostvarivao koristi na temelju MEIS-a tijekom RIPR-a.

5.4.   Zaključak o MEIS-u

Zaključak o MEIS-u

| (90) | Programom MEIS predviđaju se subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit za carine u okviru MEIS-a financijski je doprinos indijske vlade jer će se kredit na kraju upotrijebiti za prijeboj uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod indijske vlade od pristojbi koje bi u suprotnom trebalo platiti. Osim toga, kreditom za carine u okviru MEIS-a izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost. |
| --- | --- |

(90)

Programom MEIS predviđaju se subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit za carine u okviru MEIS-a financijski je doprinos indijske vlade jer će se kredit na kraju upotrijebiti za prijeboj uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod indijske vlade od pristojbi koje bi u suprotnom trebalo platiti. Osim toga, kreditom za carine u okviru MEIS-a izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost.

| (91) | Nadalje, MEIS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(91)

Nadalje, MEIS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.

de iure

| (92) | Taj se program ne može smatrati dopuštenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima utvrđenima Prilogom I. točkom i., Prilogom II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogom III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista potrošiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno upotrijebljene ulazne faktore. Nema sustava ili postupka na snazi kojim bi se potvrdilo koji su ulazni faktori potrošeni u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke i. te Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za korištenje MEIS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne faktore. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da je ulazni faktor bio uvezen. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i uopće ne uvoze robu koja bi se mogla upotrijebiti kao ulazni faktor ipak imaju pravo ostvariti korist iz MEIS-a. Nadalje, izvoznik može iskoristiti kredite za carine MEIS-a za uvoz osnovnih sredstava iako se u području primjene dozvoljenog sustava povrata carina ne nalaze osnovna sredstva kako je navedeno u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznih proizvoda. Nadalje, indijska vlada nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarno upotrijebljenih ulaznih faktora i transakcija kako bi se utvrdilo je li došlo do prekomjernog plaćanja. |
| --- | --- |

(92)

Taj se program ne može smatrati dopuštenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima utvrđenima Prilogom I. točkom i., Prilogom II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogom III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista potrošiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno upotrijebljene ulazne faktore. Nema sustava ili postupka na snazi kojim bi se potvrdilo koji su ulazni faktori potrošeni u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke i. te Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za korištenje MEIS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne faktore. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da je ulazni faktor bio uvezen. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i uopće ne uvoze robu koja bi se mogla upotrijebiti kao ulazni faktor ipak imaju pravo ostvariti korist iz MEIS-a. Nadalje, izvoznik može iskoristiti kredite za carine MEIS-a za uvoz osnovnih sredstava iako se u području primjene dozvoljenog sustava povrata carina ne nalaze osnovna sredstva kako je navedeno u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznih proizvoda. Nadalje, indijska vlada nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarno upotrijebljenih ulaznih faktora i transakcija kako bi se utvrdilo je li došlo do prekomjernog plaćanja.

| (93) | Izvoz u Europsku uniju nije neposredno ispunjavao uvjete za MEIS tijekom RIPR-a jer su države članice EU-a zemlje skupine A koja tijekom tog razdoblja nije bila prihvatljiva za koristi iz MEIS-a. Na temelju toga indijska vlada tvrdila je da MEIS ne bi trebalo smatrati programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Međutim, krediti za carine u okviru MEIS-a dobiveni od izvoza GES-a u treće zemlje mogu se slobodno prenositi i mogu se upotrijebiti za prijeboj uvoznih pristojbi na ulazne faktore ugrađene u proizvod iz postupka revizije čak i onda kad se on izvozi u Uniju. Zbog toga se smatralo da se MEIS-om korist dodjeljuje izvozu GES-a općenito, uključujući izvoz u Uniju te je stoga ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(93)

Izvoz u Europsku uniju nije neposredno ispunjavao uvjete za MEIS tijekom RIPR-a jer su države članice EU-a zemlje skupine A koja tijekom tog razdoblja nije bila prihvatljiva za koristi iz MEIS-a. Na temelju toga indijska vlada tvrdila je da MEIS ne bi trebalo smatrati programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Međutim, krediti za carine u okviru MEIS-a dobiveni od izvoza GES-a u treće zemlje mogu se slobodno prenositi i mogu se upotrijebiti za prijeboj uvoznih pristojbi na ulazne faktore ugrađene u proizvod iz postupka revizije čak i onda kad se on izvozi u Uniju. Zbog toga se smatralo da se MEIS-om korist dodjeljuje izvozu GES-a općenito, uključujući izvoz u Uniju te je stoga ta tvrdnja odbijena.

| (94) | Nakon objave indijska je vlada ponovila svoju tvrdnju da se MEIS ne može smatrati programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere jer su tijekom RIPR-a samo izvozi u treće zemlje koje nisu članice EU-a neposredno ispunjavali uvjete za ostvarivanje koristi na temelju tog programa. Međutim, indijska vlada nije iznijela nijedan novi argument kojim bi osporila nalaze iz uvodne izjave (93), a posebno činjenicu da se krediti za carine dobiveni od izvoza GES-a u treće zemlje mogu slobodno prenositi i da se mogu upotrijebiti za prijeboj uvoznih pristojbi na ulazne faktore ugrađene u proizvod iz postupka revizije kad se on izvozi u Uniju. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(94)

Nakon objave indijska je vlada ponovila svoju tvrdnju da se MEIS ne može smatrati programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere jer su tijekom RIPR-a samo izvozi u treće zemlje koje nisu članice EU-a neposredno ispunjavali uvjete za ostvarivanje koristi na temelju tog programa. Međutim, indijska vlada nije iznijela nijedan novi argument kojim bi osporila nalaze iz uvodne izjave (93), a posebno činjenicu da se krediti za carine dobiveni od izvoza GES-a u treće zemlje mogu slobodno prenositi i da se mogu upotrijebiti za prijeboj uvoznih pristojbi na ulazne faktore ugrađene u proizvod iz postupka revizije kad se on izvozi u Uniju. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

5.5.   Izračun iznosa subvencije

Izračun iznosa subvencije

| (95) | Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RIPR-a kako su je uknjižili podnositelji zahtjeva na obračunskoj osnovi kao prihod u vrijeme izvozne transakcije. |
| --- | --- |

(95)

Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RIPR-a kako su je uknjižili podnositelji zahtjeva na obračunskoj osnovi kao prihod u vrijeme izvozne transakcije.

| (96) | Iako su MEIS i program koji mu je prethodio, FMS, oba bila na snazi tijekom šest mjeseci (prva polovina RIPR-a za FMS i druga polovina za MEIS) utvrđeno je da je iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere dodijeljen MEIS-om bio trostruko veći od iznosa dodijeljenog FMS-om. |
| --- | --- |

(96)

Iako su MEIS i program koji mu je prethodio, FMS, oba bila na snazi tijekom šest mjeseci (prva polovina RIPR-a za FMS i druga polovina za MEIS) utvrđeno je da je iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere dodijeljen MEIS-om bio trostruko veći od iznosa dodijeljenog FMS-om.

| (97) | Komisija je u objavi u skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe taj iznos subvencije (brojnik) dodijelila prema izvoznom prometu proizvoda iz postupka revizije tijekom RIPR-a kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je u objavi u skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe taj iznos subvencije (brojnik) dodijelila prema izvoznom prometu proizvoda iz postupka revizije tijekom RIPR-a kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.

| (98) | Indijska vlada tvrdila je da su zbog Komisijine metode izračuna opisane u uvodnoj izjavi (97) koristi ostvarene na temelju MEIS-a brojane dvaput, jednom za izvoz u zemlje koje neposredno ispunjavaju uvjete za MEIS i jednom za izvoz po cijelom svijetu (uključujući izvoz u Uniju). Međutim, s obzirom na to da se metodom izračuna opisanom u uvodnoj izjavi (97) korist dodijeljena za ukupni izvoz dijeli samo izvoznim prometom (uključujući izvoz u Uniju), nije bilo dvostrukog računanja koristi. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(98)

Indijska vlada tvrdila je da su zbog Komisijine metode izračuna opisane u uvodnoj izjavi (97) koristi ostvarene na temelju MEIS-a brojane dvaput, jednom za izvoz u zemlje koje neposredno ispunjavaju uvjete za MEIS i jednom za izvoz po cijelom svijetu (uključujući izvoz u Uniju). Međutim, s obzirom na to da se metodom izračuna opisanom u uvodnoj izjavi (97) korist dodijeljena za ukupni izvoz dijeli samo izvoznim prometom (uključujući izvoz u Uniju), nije bilo dvostrukog računanja koristi. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

| (99) | U svakom slučaju, u okviru ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera nije nužno utvrditi točnu stopu subvencije u okviru MEIS-a jer postoji dovoljno dokaza o nastavku subvencioniranja s obzirom na nalaze o ostalim programima obuhvaćenima ispitnim postupkom. Zato je potrebno samo utvrditi da su se koristi dodjeljivane u okviru FMS-a nastavile dodjeljivati u okviru MEIS-a jer je program MEIS nastavak programa FMS kako je utvrđeno u uvodnim izjavama (79) do (81). U tu je svrhu Komisija stopu subvencije ponovno izračunala na najkonzervativniji mogući način upotrijebivši najveći dostupan nazivnik, odnosno ukupni promet GES-a. Na temelju toga stopa subvencije izračunana za taj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosila je 0,31 %. Ta je stopa donja granica stope subvencije tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(99)

U svakom slučaju, u okviru ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera nije nužno utvrditi točnu stopu subvencije u okviru MEIS-a jer postoji dovoljno dokaza o nastavku subvencioniranja s obzirom na nalaze o ostalim programima obuhvaćenima ispitnim postupkom. Zato je potrebno samo utvrditi da su se koristi dodjeljivane u okviru FMS-a nastavile dodjeljivati u okviru MEIS-a jer je program MEIS nastavak programa FMS kako je utvrđeno u uvodnim izjavama (79) do (81). U tu je svrhu Komisija stopu subvencije ponovno izračunala na najkonzervativniji mogući način upotrijebivši najveći dostupan nazivnik, odnosno ukupni promet GES-a. Na temelju toga stopa subvencije izračunana za taj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosila je 0,31 %. Ta je stopa donja granica stope subvencije tijekom RIPR-a.

| (100) | Potrebno je napomenuti da se očekuje da će stopa subvencioniranja u okviru tog programa znatno rasti nakon RIPR-a jer je Službenim priopćenjem br. 44/2015-2020 od 29. listopada 2015. indijska vlada proširila korist od stope od 2 % na skupine A i C, čime je pokrivenost tržišta MEIS-om proširena na sve zemlje, a posebno na države članice EU-a. Zbog toga će se povećati razina subvencioniranja u odnosu na razinu zabilježenu tijekom RIPR-a. Uistinu, budući da se koristi u okviru MEIS-a mogu zatražiti za svaki izvoz, očekuje se da će stopa subvencije za taj program znatno narasti i dosegnuti razinu od 2 %. |
| --- | --- |

(100)

Potrebno je napomenuti da se očekuje da će stopa subvencioniranja u okviru tog programa znatno rasti nakon RIPR-a jer je Službenim priopćenjem br. 44/2015-2020 od 29. listopada 2015. indijska vlada proširila korist od stope od 2 % na skupine A i C, čime je pokrivenost tržišta MEIS-om proširena na sve zemlje, a posebno na države članice EU-a. Zbog toga će se povećati razina subvencioniranja u odnosu na razinu zabilježenu tijekom RIPR-a. Uistinu, budući da se koristi u okviru MEIS-a mogu zatražiti za svaki izvoz, očekuje se da će stopa subvencije za taj program znatno narasti i dosegnuti razinu od 2 %.

6.   Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS)

Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS)

6.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (101) | Detaljan opis programa nalazi se u poglavlju 5. dokumenata FTP 09–14 i FTP 15–20 te u poglavlju 5. dokumenata HOP I 09–14 i HOP I 15–20. |
| --- | --- |

(101)

Detaljan opis programa nalazi se u poglavlju 5. dokumenata FTP 09–14 i FTP 15–20 te u poglavlju 5. dokumenata HOP I 09–14 i HOP I 15–20.

6.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (102) | Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga ispunjavaju uvjete za taj program. |
| --- | --- |

(102)

Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga ispunjavaju uvjete za taj program.

6.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (103) | Pod uvjetom da ima izvoznu obvezu, društvo smije uvoziti osnovna sredstva po sniženoj stopi carine. Izvozna obveza znači obveza izvoza robe najmanje u vrijednosti koja, ovisno o odabranom potprogramu, odgovara šestorostrukom ili osmerostrukom iznosu ušteđene pristojbe. Radi toga indijska vlada izdaje dozvolu EPCGS-a nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Programom je predviđena snižena stopa uvozne carine od 3 % koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze u okviru tog programa. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Osnovna sredstva mogu se uvesti i po stopi carine od 0 % u okviru EPCGS-a, ali u tom je slučaju vrijeme za realizaciju izvozne obveze kraće. |
| --- | --- |

(103)

Pod uvjetom da ima izvoznu obvezu, društvo smije uvoziti osnovna sredstva po sniženoj stopi carine. Izvozna obveza znači obveza izvoza robe najmanje u vrijednosti koja, ovisno o odabranom potprogramu, odgovara šestorostrukom ili osmerostrukom iznosu ušteđene pristojbe. Radi toga indijska vlada izdaje dozvolu EPCGS-a nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Programom je predviđena snižena stopa uvozne carine od 3 % koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze u okviru tog programa. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Osnovna sredstva mogu se uvesti i po stopi carine od 0 % u okviru EPCGS-a, ali u tom je slučaju vrijeme za realizaciju izvozne obveze kraće.

| (104) | Nositelj dozvole EPCGS-a može nabavljati osnovna sredstva i na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti mogućnost bescarinskog uvoza komponenata potrebnih za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. U suprotnom, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu osnovnih sredstava isporučenih nositelju dozvole u okviru EPCGS-a. |
| --- | --- |

(104)

Nositelj dozvole EPCGS-a može nabavljati osnovna sredstva i na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti mogućnost bescarinskog uvoza komponenata potrebnih za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. U suprotnom, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu osnovnih sredstava isporučenih nositelju dozvole u okviru EPCGS-a.

| (105) | Kao i u početnom ispitnom postupku utvrđeno je da je proizvođač izvoznik koji surađuje nastavio ostvarivati koristi na temelju EPCGS-a tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(105)

Kao i u početnom ispitnom postupku utvrđeno je da je proizvođač izvoznik koji surađuje nastavio ostvarivati koristi na temelju EPCGS-a tijekom RIPR-a.

6.4.   Zaključak o EPCGS-u

Zaključak o EPCGS-u

| (106) | EPCGS-om se osiguravaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine financijski je doprinos indijske vlade jer se tom povlasticom snižava prihod od carina indijske vlade koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer se zbog ušteđene carine pri uvozu poboljšava likvidnost trgovačkog društva. |
| --- | --- |

(106)

EPCGS-om se osiguravaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine financijski je doprinos indijske vlade jer se tom povlasticom snižava prihod od carina indijske vlade koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer se zbog ušteđene carine pri uvozu poboljšava likvidnost trgovačkog društva.

| (107) | Nadalje, EPCGS de iure ovisi o realizaciji izvoza s obzirom na to da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se EPCGS smatra specifičnim te se smatra da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(107)

Nadalje, EPCGS de iure ovisi o realizaciji izvoza s obzirom na to da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se EPCGS smatra specifičnim te se smatra da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.

de iure

| (108) | EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje primjene tih dopuštenih sustava, kako se navodi u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe, jer se ne upotrebljavaju u proizvodnji izvoznih proizvoda. |
| --- | --- |

(108)

EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje primjene tih dopuštenih sustava, kako se navodi u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe, jer se ne upotrebljavaju u proizvodnji izvoznih proizvoda.

6.5.   Izračun iznosa subvencije

Izračun iznosa subvencije

| (109) | Iznos subvencije protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom razdoblja koje odražava uobičajeno amortizacijsko razdoblje takvih osnovnih sredstava u predmetnoj industriji. Tako izračunan iznos koji se može pripisati RIPR-u prilagođen je tako da su mu tijekom tog razdoblja dodane kamate kako bi odražavao punu vremensku vrijednost novca. Komercijalna kamatna stopa tijekom RIPR-a u Indiji smatrala se prikladnom za tu svrhu. |
| --- | --- |

(109)

Iznos subvencije protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom razdoblja koje odražava uobičajeno amortizacijsko razdoblje takvih osnovnih sredstava u predmetnoj industriji. Tako izračunan iznos koji se može pripisati RIPR-u prilagođen je tako da su mu tijekom tog razdoblja dodane kamate kako bi odražavao punu vremensku vrijednost novca. Komercijalna kamatna stopa tijekom RIPR-a u Indiji smatrala se prikladnom za tu svrhu.

| (110) | U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe taj se iznos subvencije raspodijelio na odgovarajući izvozni promet tijekom RIPR-a kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama. |
| --- | --- |

(110)

U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe taj se iznos subvencije raspodijelio na odgovarajući izvozni promet tijekom RIPR-a kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.

| (111) | Na temelju navedenog stopa subvencije utvrđena za taj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 0,27 %. |
| --- | --- |

(111)

Na temelju navedenog stopa subvencije utvrđena za taj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 0,27 %.

| (112) | Nakon objave proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da je za izračun stope subvencije na temelju tog programa iznos subvencije trebalo dodijeliti prema ukupnom prometu društva, uključujući izvoz i domaću prodaju, umjesto samo prema izvoznom prometu. Svoju je tvrdnju opravdao činjenicom da se strojevi kojima se ostvaruje korist od subvencioniranja prema EPCGS-u mogu upotrijebiti i za proizvodnju proizvoda koji se prodaju na domaćem tržištu te je uputio na članak F točku (b) podtočku 2. Smjernica Komisije za izračun iznosa subvencije u ispitnim postupcima u vezi s kompenzacijskim pristojbama (14) („Smjernice”) u kojem se nalazi uputa za izračun stopa subvencije za neizvozne subvencije. Međutim, time što se strojevima uvezenima u okviru EPCGS-a može proizvesti GES namijenjen prodaji na domaćem tržištu ne osporava se mogućnost da se EPCGS kvalificira kao izvozna subvencija jer ta subvencija, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (103) i (107), de iure ovisi o realiziranom izvozu. Zato se članak F točka (b) podtočka 2. Smjernica koji se odnosi na neizvozne subvencije ne primjenjuje na izračun EPCGS-a i tvrdnja je odbijena. Podsjeća se, osim toga, da je metoda izračuna upotrijebljena za EPCGS u ovom postupku ista kao metoda koja se upotrebljava u ostalim postupcima koji se odnose na GES podrijetlom iz Indije, odnosno u početnom ispitnom postupku (vidjeti uvodnu izjavu 57. Uredbe Komisije (EZ) br. 1008/2004 (15)), parcijalnoj privremenoj reviziji (vidjeti uvodnu izjavu 54. Uredbe (EZ) br. 1354/2008) i prvoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera (vidjeti uvodnu izjavu 47. Provedbene uredbe (EU) br. 1185/2010). |
| --- | --- |

(112)

Nakon objave proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da je za izračun stope subvencije na temelju tog programa iznos subvencije trebalo dodijeliti prema ukupnom prometu društva, uključujući izvoz i domaću prodaju, umjesto samo prema izvoznom prometu. Svoju je tvrdnju opravdao činjenicom da se strojevi kojima se ostvaruje korist od subvencioniranja prema EPCGS-u mogu upotrijebiti i za proizvodnju proizvoda koji se prodaju na domaćem tržištu te je uputio na članak F točku (b) podtočku 2. Smjernica Komisije za izračun iznosa subvencije u ispitnim postupcima u vezi s kompenzacijskim pristojbama (14) („Smjernice”) u kojem se nalazi uputa za izračun stopa subvencije za neizvozne subvencije. Međutim, time što se strojevima uvezenima u okviru EPCGS-a može proizvesti GES namijenjen prodaji na domaćem tržištu ne osporava se mogućnost da se EPCGS kvalificira kao izvozna subvencija jer ta subvencija, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (103) i (107), de iure ovisi o realiziranom izvozu. Zato se članak F točka (b) podtočka 2. Smjernica koji se odnosi na neizvozne subvencije ne primjenjuje na izračun EPCGS-a i tvrdnja je odbijena. Podsjeća se, osim toga, da je metoda izračuna upotrijebljena za EPCGS u ovom postupku ista kao metoda koja se upotrebljava u ostalim postupcima koji se odnose na GES podrijetlom iz Indije, odnosno u početnom ispitnom postupku (vidjeti uvodnu izjavu 57. Uredbe Komisije (EZ) br. 1008/2004 (15)), parcijalnoj privremenoj reviziji (vidjeti uvodnu izjavu 54. Uredbe (EZ) br. 1354/2008) i prvoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera (vidjeti uvodnu izjavu 47. Provedbene uredbe (EU) br. 1185/2010).

14

de iure

15

7.   Program kreditiranja izvoza (ECS)

Program kreditiranja izvoza (ECS)

| (113) | Podnositelji zahtjeva tvrdili su da je Središnja banka Indije („RBI”) na temelju ECS-a uvela najvišu gornju granicu kamatnih stopa koje banke naplaćuju na zajmove za kreditiranje izvoza. Gornja je granica navodno utvrđena na referentnu vrijednost osnovne kamatne stope banke umanjeno za 2,5 %. |
| --- | --- |

(113)

Podnositelji zahtjeva tvrdili su da je Središnja banka Indije („RBI”) na temelju ECS-a uvela najvišu gornju granicu kamatnih stopa koje banke naplaćuju na zajmove za kreditiranje izvoza. Gornja je granica navodno utvrđena na referentnu vrijednost osnovne kamatne stope banke umanjeno za 2,5 %.

| (114) | Međutim, utvrđeno je da je RBI glavnom okružnicom DBOD br. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 opozvao kamatne stope sa zadanom gornjom granicom uvedene bankama za zajmove za kreditiranje izvoza u INR s učinkom od 1. srpnja 2010. i da su opozvane kamatne stope sa zadanom gornjom granicom uvedene bankama za zajmove za kreditiranje izvoza u stranoj valuti s učinkom od 5. svibnja 2012. glavnom okružnicom DBOD br. DIR(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012, s iznimkom određenog ograničenog broja industrijskih sektora. GES se nije nalazio na popisu iznimaka i u skladu s pravnom osnovom na snazi program ECS stoga nije bio dostupan proizvođačima GES-a tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(114)

Međutim, utvrđeno je da je RBI glavnom okružnicom DBOD br. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 opozvao kamatne stope sa zadanom gornjom granicom uvedene bankama za zajmove za kreditiranje izvoza u INR s učinkom od 1. srpnja 2010. i da su opozvane kamatne stope sa zadanom gornjom granicom uvedene bankama za zajmove za kreditiranje izvoza u stranoj valuti s učinkom od 5. svibnja 2012. glavnom okružnicom DBOD br. DIR(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012, s iznimkom određenog ograničenog broja industrijskih sektora. GES se nije nalazio na popisu iznimaka i u skladu s pravnom osnovom na snazi program ECS stoga nije bio dostupan proizvođačima GES-a tijekom RIPR-a.

| (115) | U ispitnom postupku potvrđeno je da su stvarne stope koje je proizvođač izvoznik koji surađuje dobio za svoje zajmove bile jednake ili tek malo drukčije od osnovnih stopa odgovarajućih banaka koje su odobravale te zajmove. Budući da ništa nije upućivalo ni na to da RBI odlučuje o osnovnim stopama banaka, zaključeno je da su banke slobodno odlučivale o stopama zajmova za kreditiranje izvoza. |
| --- | --- |

(115)

U ispitnom postupku potvrđeno je da su stvarne stope koje je proizvođač izvoznik koji surađuje dobio za svoje zajmove bile jednake ili tek malo drukčije od osnovnih stopa odgovarajućih banaka koje su odobravale te zajmove. Budući da ništa nije upućivalo ni na to da RBI odlučuje o osnovnim stopama banaka, zaključeno je da su banke slobodno odlučivale o stopama zajmova za kreditiranje izvoza.

| (116) | Treba napomenuti da je RBI nedugo nakon RIPR-a najavio novi „Program izjednačavanja kamata za kreditiranje izvoza u rupijama prije i poslije otpremanja” u glavnoj okružnici DBR.Dir.BC.br. 62/04.02.001/2015-16 od 4. prosinca 2015. Program je dostupan za izvoz širokog spektra proizvoda, uključujući GES, neovisno o veličini proizvođača izvoznika i za sav izvoz malih i srednjih poduzeća. Na osnovi navedenoga ne može se isključiti mogućnost da je proizvođač izvoznik koji surađuje počeo iskorištavati ili da će ubuduće iskorištavati taj program. Međutim, koristi bi, ako ih je bilo, bile ostvarene nakon RIPR-a. |
| --- | --- |

(116)

Treba napomenuti da je RBI nedugo nakon RIPR-a najavio novi „Program izjednačavanja kamata za kreditiranje izvoza u rupijama prije i poslije otpremanja” u glavnoj okružnici DBR.Dir.BC.br. 62/04.02.001/2015-16 od 4. prosinca 2015. Program je dostupan za izvoz širokog spektra proizvoda, uključujući GES, neovisno o veličini proizvođača izvoznika i za sav izvoz malih i srednjih poduzeća. Na osnovi navedenoga ne može se isključiti mogućnost da je proizvođač izvoznik koji surađuje počeo iskorištavati ili da će ubuduće iskorištavati taj program. Međutim, koristi bi, ako ih je bilo, bile ostvarene nakon RIPR-a.

| (117) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija ne smatra potrebnim u okviru ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera donositi zaključke o tom programu. |
| --- | --- |

(117)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija ne smatra potrebnim u okviru ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera donositi zaključke o tom programu.

8.   Program za izuzeće od davanja za električnu energiju („EDES”)

Program za izuzeće od davanja za električnu energiju („EDES”)

| (118) | Na temelju Politike poticanja industrije iz 2004., država Madhya Pradesh („MP”) nudi izuzeća od davanja za električnu energiju industrijskim društvima koja ulažu u proizvodnju električne energije za vlastitu potrošnju. |
| --- | --- |

(118)

Na temelju Politike poticanja industrije iz 2004., država Madhya Pradesh („MP”) nudi izuzeća od davanja za električnu energiju industrijskim društvima koja ulažu u proizvodnju električne energije za vlastitu potrošnju.

8.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (119) | Opis programa za izuzeće od davanja za električnu energiju koji primjenjuje vlada države Madhya Pradesh nalazi se u odjeljku 3.B Zakona o davanju za električnu energiju iz 1949. |
| --- | --- |

(119)

Opis programa za izuzeće od davanja za električnu energiju koji primjenjuje vlada države Madhya Pradesh nalazi se u odjeljku 3.B Zakona o davanju za električnu energiju iz 1949.

8.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (120) | Svaki proizvođač koji uloži određeni iznos kapitala u osnivanje elektrane u državi Madhya Pradesh ispunjava uvjete za taj program. |
| --- | --- |

(120)

Svaki proizvođač koji uloži određeni iznos kapitala u osnivanje elektrane u državi Madhya Pradesh ispunjava uvjete za taj program.

8.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (121) | U skladu s obavijesti br. 5691-XIII-2004 vlade države Madhya Pradesh od 29. rujna 2004. društva ili osobe koje ulažu u nove vlastite elektrane kapaciteta većeg od 10 KW mogu od Inspektorata za električnu energiju države Madhya Pradesh dobiti potvrdu o izuzeću od davanja za električnu energiju. Izuzeće se daje samo za električnu energiju koja se proizvodi za vlastitu potrošnju i samo ako nova vlastita elektrana nije zamjena za staru. Izuzeće se daje na razdoblje od pet godina. |
| --- | --- |

(121)

U skladu s obavijesti br. 5691-XIII-2004 vlade države Madhya Pradesh od 29. rujna 2004. društva ili osobe koje ulažu u nove vlastite elektrane kapaciteta većeg od 10 KW mogu od Inspektorata za električnu energiju države Madhya Pradesh dobiti potvrdu o izuzeću od davanja za električnu energiju. Izuzeće se daje samo za električnu energiju koja se proizvodi za vlastitu potrošnju i samo ako nova vlastita elektrana nije zamjena za staru. Izuzeće se daje na razdoblje od pet godina.

| (122) | Putem obavijesti br. 3023/F-4/3/13/03 od 5. travnja 2005. vlada države Madhya Pradesh izuzela je prvu elektranu koju je izgradio proizvođač izvoznik koji surađuje („elektrana snage 30 MW”) na razdoblje od 10 godina s učinkom od 6. travnja 2005. Napominje se da se ta obavijest odnosila samo na proizvođača izvoznika koji surađuje te je time bila iznimka od općeg razdoblja izuzeća od pet godina definiranog u obavijesti br. 5691-XIII-2004. Iz toga bi se moglo zaključiti da se taj poticaj ne dodjeljuje sustavno u skladu kriterijima jasno utvrđenima pravom ili propisom. |
| --- | --- |

(122)

Putem obavijesti br. 3023/F-4/3/13/03 od 5. travnja 2005. vlada države Madhya Pradesh izuzela je prvu elektranu koju je izgradio proizvođač izvoznik koji surađuje („elektrana snage 30 MW”) na razdoblje od 10 godina s učinkom od 6. travnja 2005. Napominje se da se ta obavijest odnosila samo na proizvođača izvoznika koji surađuje te je time bila iznimka od općeg razdoblja izuzeća od pet godina definiranog u obavijesti br. 5691-XIII-2004. Iz toga bi se moglo zaključiti da se taj poticaj ne dodjeljuje sustavno u skladu kriterijima jasno utvrđenima pravom ili propisom.

| (123) | Putem obavijesti br. 4328-XIII-2006 od 21. srpnja 2006. vlada države Madhya Pradesh uvela je jasna razdoblja izuzeća od pet, sedam i deset godina koja se primjenjuju ovisno o investicijskoj vrijednosti subvencionirane elektrane. |
| --- | --- |

(123)

Putem obavijesti br. 4328-XIII-2006 od 21. srpnja 2006. vlada države Madhya Pradesh uvela je jasna razdoblja izuzeća od pet, sedam i deset godina koja se primjenjuju ovisno o investicijskoj vrijednosti subvencionirane elektrane.

| (124) | Prema pismu vlade države Madhya Pradesh od 4. veljače 2015., sedmogodišnje izuzeće dodijeljeno je za drugu elektranu proizvođača izvoznika koji surađuje („elektrana snage 33 MW”) od 10. lipnja 2009. do 9. lipnja 2016. |
| --- | --- |

(124)

Prema pismu vlade države Madhya Pradesh od 4. veljače 2015., sedmogodišnje izuzeće dodijeljeno je za drugu elektranu proizvođača izvoznika koji surađuje („elektrana snage 33 MW”) od 10. lipnja 2009. do 9. lipnja 2016.

8.4.   Zaključak o EDES-u

Zaključak o EDES-u

| (125) | Iznos subvencije izračunan je u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe na temelju neplaćenog davanja za prodaju električne energije kupljene u RIPR-u (brojnik) i ukupnog prometa trgovačkog društva od prodaje (nazivnik), budući da EDES ne ovisi o ostvarenom izvozu, a ni uporaba električne energije nije bila ograničena samo na proizvodnju proizvoda u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(125)

Iznos subvencije izračunan je u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe na temelju neplaćenog davanja za prodaju električne energije kupljene u RIPR-u (brojnik) i ukupnog prometa trgovačkog društva od prodaje (nazivnik), budući da EDES ne ovisi o ostvarenom izvozu, a ni uporaba električne energije nije bila ograničena samo na proizvodnju proizvoda u ispitnom postupku.

| (126) | Na temelju navedenog, stopa subvencije utvrđena za taj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi oko 2 %. |
| --- | --- |

(126)

Na temelju navedenog, stopa subvencije utvrđena za taj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi oko 2 %.

| (127) | Međutim, elektrana snage 30 MW kojom je upravljao proizvođač izvoznik prestala je biti prihvatljiva za program EDES u travnju 2015. (odnosno tijekom RIPR-a) u skladu s obavijesti br. 3023/F-4/3/13/03 iz uvodne izjave (122). U ispitnom postupku potvrđeno je da nakon tog datuma proizvođač izvoznik nije ostvarivao korist od oslobođenja od carine za tu elektranu. |
| --- | --- |

(127)

Međutim, elektrana snage 30 MW kojom je upravljao proizvođač izvoznik prestala je biti prihvatljiva za program EDES u travnju 2015. (odnosno tijekom RIPR-a) u skladu s obavijesti br. 3023/F-4/3/13/03 iz uvodne izjave (122). U ispitnom postupku potvrđeno je da nakon tog datuma proizvođač izvoznik nije ostvarivao korist od oslobođenja od carine za tu elektranu.

| (128) | Prihvatljivost elektrane snage 33 MW istekla je u lipnju 2016. kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (124). Budući da je posjet radi provjere obavljen u lipnju 2016. nije bilo moguće na licu mjesta provjeriti je li nakon tog datuma zaista prestao prijenos koristi. Međutim, s obzirom na to da se istek ostvarivanja koristi mogao provjeriti za elektranu snage 30 MW, nema materijalne osnove za osporavanje činjenice da su na vrijeme istekle i koristi za elektranu snage 33 MW. |
| --- | --- |

(128)

Prihvatljivost elektrane snage 33 MW istekla je u lipnju 2016. kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (124). Budući da je posjet radi provjere obavljen u lipnju 2016. nije bilo moguće na licu mjesta provjeriti je li nakon tog datuma zaista prestao prijenos koristi. Međutim, s obzirom na to da se istek ostvarivanja koristi mogao provjeriti za elektranu snage 30 MW, nema materijalne osnove za osporavanje činjenice da su na vrijeme istekle i koristi za elektranu snage 33 MW.

| (129) | U pogledu isteka koristi tog programa, Komisija je utvrdila da je proizvođač izvoznik prestao ostvarivati koristi od tog programa. U svakom slučaju, Komisija ne smatra da je u okviru ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera potrebno utvrđivati nalaze o tom programu jer, kako je ranije utvrđeno, postoji dovoljno dokaza za zaključak da je subvencioniranje nastavljeno na temelju programa o kojima postoje nalazi Komisije. |
| --- | --- |

(129)

U pogledu isteka koristi tog programa, Komisija je utvrdila da je proizvođač izvoznik prestao ostvarivati koristi od tog programa. U svakom slučaju, Komisija ne smatra da je u okviru ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera potrebno utvrđivati nalaze o tom programu jer, kako je ranije utvrđeno, postoji dovoljno dokaza za zaključak da je subvencioniranje nastavljeno na temelju programa o kojima postoje nalazi Komisije.

9.   Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere

Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere

| (130) | Iznosi subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izraženi ad valorem, za proizvođača izvoznika koji surađuje bili su sljedeći:

  Tablica 1.












  PROGRAMI | DDS | AAS | FMS | MEIS | EPCGS | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HEG Limited (%) | 2,02 | 0,30 | 0,13 | 0,31 | 0,27 | 3,03 |

(130)

Iznosi subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izraženi ad valorem, za proizvođača izvoznika koji surađuje bili su sljedeći:

ad valorem

Tablica 1.

Tablica 1.

PROGRAMI

DDS

AAS

FMS

MEIS

EPCGS

Ukupno

HEG Limited (%)

2,02

0,30

0,13

0,31

0,27

3,03

| (131) | Ukupan iznos subvencioniranja prelazi prag de minimis koji se navodi u članku 14. stavku 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(131)

Ukupan iznos subvencioniranja prelazi prag de minimis koji se navodi u članku 14. stavku 5. Osnovne uredbe.

de minimis

| (132) | Indijska je vlada izjavila da proizvođač izvoznik koji ne surađuje, Graphite India Limited („GIL”), nije iskoristio nijedan od pet dostupnih programa protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere preko kojih je, kako je utvrđeno, HEG ostvarivao koristi, na temelju sljedećih tvrdnji:






  (a) | na temelju DDS-a nije izdan nijedan kredit za carine povezan s izvozom u Uniju tijekom RIPR-a; |
| --- | --- | --- |

(132)

Indijska je vlada izjavila da proizvođač izvoznik koji ne surađuje, Graphite India Limited („GIL”), nije iskoristio nijedan od pet dostupnih programa protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere preko kojih je, kako je utvrđeno, HEG ostvarivao koristi, na temelju sljedećih tvrdnji:

(a)

na temelju DDS-a nije izdan nijedan kredit za carine povezan s izvozom u Uniju tijekom RIPR-a;

| (b) | tijekom RIPR-a prekinut je FMS i njime ubuduće proizvođači izvoznici neće ostvarivati koristi; |
| --- | --- |

(b)

tijekom RIPR-a prekinut je FMS i njime ubuduće proizvođači izvoznici neće ostvarivati koristi;

| (c) | za izvoz u Uniju MEIS nije bio dostupan tijekom RIPR-a, barem kad je riječ o GES-u; |
| --- | --- |

(c)

za izvoz u Uniju MEIS nije bio dostupan tijekom RIPR-a, barem kad je riječ o GES-u;

| (d) | GIL-u nije dodijeljena nijedna dozvola AAS-a ili EPCGS-a tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(d)

GIL-u nije dodijeljena nijedna dozvola AAS-a ili EPCGS-a tijekom RIPR-a.

| (133) | Te se tvrdnje, međutim, moraju odbiti zbog sljedećih razloga:






  (a) | čak i ako GIL za svoj izvoz nije primio kredite za carine u okviru DDS-a, ipak se ne bi moglo zaključiti da GIL tim programom nije ostvario koristi. Stopa subvencije DDS-a izračunana je na temelju ukupnog izvoza društva, u što je uključen izvoz u ostale treće zemlje; |
| --- | --- | --- |

(133)

Te se tvrdnje, međutim, moraju odbiti zbog sljedećih razloga:

(a)

čak i ako GIL za svoj izvoz nije primio kredite za carine u okviru DDS-a, ipak se ne bi moglo zaključiti da GIL tim programom nije ostvario koristi. Stopa subvencije DDS-a izračunana je na temelju ukupnog izvoza društva, u što je uključen izvoz u ostale treće zemlje;

| (b) | iako je u ispitnom postupku potvrđeno da je FMS prekinut tijekom RIPR-a, utvrđeno je, kako je opisano u uvodnim izjavama (79) do (81), da se korist koja se ostvarivala FMS-om prije njegova prekidanja nastavila ostvarivati i novim programom MEIS koji je stupio na snagu odmah nakon prekida FMS-a; |
| --- | --- |

(b)

iako je u ispitnom postupku potvrđeno da je FMS prekinut tijekom RIPR-a, utvrđeno je, kako je opisano u uvodnim izjavama (79) do (81), da se korist koja se ostvarivala FMS-om prije njegova prekidanja nastavila ostvarivati i novim programom MEIS koji je stupio na snagu odmah nakon prekida FMS-a;

| (c) | kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (93), iz same činjenice da izvoz u Uniju ne ispunjava neposredno uvjete za kredite za carine MEIS-a ne može se zaključiti da proizvođač izvoznik ne ostvaruje korist iz MEIS-a u pogledu svojih izvoznih ili proizvodnih aktivnost. Krediti za carine u okviru MEIS-a dobiveni od izvoza GES-a u treće zemlje mogu se slobodno prenositi i mogu se upotrijebiti za prijeboj uvoznih pristojbi na ulazne faktore ugrađene u proizvod iz postupka revizije čak i ako se on izvozi u Uniju. Stoga se smatra da se tim kreditima za carine ostvaruju koristi za izvoz GES-a i za GIL-ovu proizvodnju općenito, uključujući izvoz u Uniju; |
| --- | --- |

(c)

kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (93), iz same činjenice da izvoz u Uniju ne ispunjava neposredno uvjete za kredite za carine MEIS-a ne može se zaključiti da proizvođač izvoznik ne ostvaruje korist iz MEIS-a u pogledu svojih izvoznih ili proizvodnih aktivnost. Krediti za carine u okviru MEIS-a dobiveni od izvoza GES-a u treće zemlje mogu se slobodno prenositi i mogu se upotrijebiti za prijeboj uvoznih pristojbi na ulazne faktore ugrađene u proizvod iz postupka revizije čak i ako se on izvozi u Uniju. Stoga se smatra da se tim kreditima za carine ostvaruju koristi za izvoz GES-a i za GIL-ovu proizvodnju općenito, uključujući izvoz u Uniju;

| (d) | čak i ako GIL-u nije dodijeljena nova dozvola AAS-a ili EPCGS-a tijekom RIPR-a, ipak se ne bi moglo zaključiti da GIL tim programima nije ostvario koristi. GIL je te programe mogao iskoristiti tako da upotrijebi dozvole koje su mu dodijeljene prije RIPR-a. U tom pogledu treba napomenuti da je, iako proizvođaču izvozniku koji surađuje nisu dodijeljene nove dozvole AAS-a ili EPCGS-a tijekom RIPR-a, ipak utvrđeno da je ostvarivao koristi u okviru oba programa tako što je upotrebljavao dozvole koje su mu bile dodijeljene prije RIPR-a. |
| --- | --- |

(d)

čak i ako GIL-u nije dodijeljena nova dozvola AAS-a ili EPCGS-a tijekom RIPR-a, ipak se ne bi moglo zaključiti da GIL tim programima nije ostvario koristi. GIL je te programe mogao iskoristiti tako da upotrijebi dozvole koje su mu dodijeljene prije RIPR-a. U tom pogledu treba napomenuti da je, iako proizvođaču izvozniku koji surađuje nisu dodijeljene nove dozvole AAS-a ili EPCGS-a tijekom RIPR-a, ipak utvrđeno da je ostvarivao koristi u okviru oba programa tako što je upotrebljavao dozvole koje su mu bile dodijeljene prije RIPR-a.

| (134) | Prema zahtjevu za reviziju GIL je ostvario koristi od istih programa protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere kao i proizvođač izvoznik koji surađuje. Ne postoje dostupni podaci koji bi upućivali da to nije slučaj. Zapravo, u postojećem se ispitnom postupku pokazalo da su dva programa na temelju kojih je GIL ostvarivao koristi i protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere (DDS i EPCGS) i dalje na snazi i da izvoznik koji surađuje od njih ostvaruje korist. Na temelju tih dostupnih činjenica i u skladu s člankom 28. Osnovne uredbe zaključeno je da je subvencioniranje na razini zemlje nastavljeno tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(134)

Prema zahtjevu za reviziju GIL je ostvario koristi od istih programa protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere kao i proizvođač izvoznik koji surađuje. Ne postoje dostupni podaci koji bi upućivali da to nije slučaj. Zapravo, u postojećem se ispitnom postupku pokazalo da su dva programa na temelju kojih je GIL ostvarivao koristi i protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere (DDS i EPCGS) i dalje na snazi i da izvoznik koji surađuje od njih ostvaruje korist. Na temelju tih dostupnih činjenica i u skladu s člankom 28. Osnovne uredbe zaključeno je da je subvencioniranje na razini zemlje nastavljeno tijekom RIPR-a.

10.   Zaključci o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja

Zaključci o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja

| (135) | Utvrđeno je da se proizvođač izvoznik koji surađuje tijekom RIPR-a nastavio koristiti subvencijama koje dodjeljuju nadležna indijska tijela, a protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. U uvodnoj izjavi (134) utvrđeno je da je subvencioniranje nastavljeno i na razini zemlje. |
| --- | --- |

(135)

Utvrđeno je da se proizvođač izvoznik koji surađuje tijekom RIPR-a nastavio koristiti subvencijama koje dodjeljuju nadležna indijska tijela, a protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. U uvodnoj izjavi (134) utvrđeno je da je subvencioniranje nastavljeno i na razini zemlje.

| (136) | U okviru programa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere ponovno se ostvaruju koristi i nema pokazatelja (osim za FMS koji je odmah zamijenjen MEIS-om) da će se ti programi u doglednoj budućnosti ukinuti ili da će proizvođač izvoznik koji surađuje prestati ostvarivati koristi u okviru tih programa. Naprotiv, ti su programi obnovljeni tijekom RIPR-a kao dio Vanjskotrgovinske politike 2015. – 2020. koja će na snazi ostati do ožujka 2020. Osim toga, podsjeća se da je nakon RIPR-a: i. povećana stopa subvencije u okviru MEIS-a, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama (96) i (100) te ii. ponovno aktiviran program kredita za subvencioniranje izvoza kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (116). Štoviše, svi su izvoznici prihvatljivi za nekoliko programa subvencija. |
| --- | --- |

(136)

U okviru programa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere ponovno se ostvaruju koristi i nema pokazatelja (osim za FMS koji je odmah zamijenjen MEIS-om) da će se ti programi u doglednoj budućnosti ukinuti ili da će proizvođač izvoznik koji surađuje prestati ostvarivati koristi u okviru tih programa. Naprotiv, ti su programi obnovljeni tijekom RIPR-a kao dio Vanjskotrgovinske politike 2015. – 2020. koja će na snazi ostati do ožujka 2020. Osim toga, podsjeća se da je nakon RIPR-a: i. povećana stopa subvencije u okviru MEIS-a, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama (96) i (100) te ii. ponovno aktiviran program kredita za subvencioniranje izvoza kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (116). Štoviše, svi su izvoznici prihvatljivi za nekoliko programa subvencija.

| (137) | Ispitano je i bi li se u slučaju ukidanja mjera zabilježio znatan obujam izvoza u Uniju. U tu su svrhu analizirani sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, izvoz iz Indije u ostale treće zemlje i privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(137)

Ispitano je i bi li se u slučaju ukidanja mjera zabilježio znatan obujam izvoza u Uniju. U tu su svrhu analizirani sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, izvoz iz Indije u ostale treće zemlje i privlačnost tržišta Unije.

| (138) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (30), surađivao je samo jedan proizvođač izvoznik u Indiji koji je činio samo polovinu ukupnog indijskog proizvodnog kapaciteta. Stoga se nalazi u odjeljcima u nastavku temelje na raspoloživim podacima u skladu s člankom 28. Osnovne uredbe. U tom pogledu Komisija je upotrijebila podatke koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, bazu podataka Ujedinjenih naroda, statističke podatke Glavne uprave za prikupljanje i statističku obradu obavještajnih podataka u sektoru trgovine („DGICS”) koje je dostavila indijska vlada i javno dostupne podatke. |
| --- | --- |

(138)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (30), surađivao je samo jedan proizvođač izvoznik u Indiji koji je činio samo polovinu ukupnog indijskog proizvodnog kapaciteta. Stoga se nalazi u odjeljcima u nastavku temelje na raspoloživim podacima u skladu s člankom 28. Osnovne uredbe. U tom pogledu Komisija je upotrijebila podatke koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, bazu podataka Ujedinjenih naroda, statističke podatke Glavne uprave za prikupljanje i statističku obradu obavještajnih podataka u sektoru trgovine („DGICS”) koje je dostavila indijska vlada i javno dostupne podatke.

10.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet

Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet

| (139) | Na temelju javno dostupnih financijskih podataka i provjerenih podataka proizvođača izvoznika koji surađuje, HEG-a (16) (17), oba indijska proizvođača izvoznika povećala su za 27 % svoj proizvodni kapacitet nakon prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera koja se navodi u uvodnoj izjavi (4). Na kraju RIPR-a ukupni proizvodni kapacitet u Indiji iznosio je 160 000 tona godišnje i bio je jednako podijeljen između dvaju proizvođača (18). K tome, ispitnim je postupkom otkriveno da će indijski proizvođači izvoznici vjerojatno dodatno povećati svoj kapacitet ako potražnja naraste (19). |
| --- | --- |

(139)

Na temelju javno dostupnih financijskih podataka i provjerenih podataka proizvođača izvoznika koji surađuje, HEG-a (16) (17), oba indijska proizvođača izvoznika povećala su za 27 % svoj proizvodni kapacitet nakon prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera koja se navodi u uvodnoj izjavi (4). Na kraju RIPR-a ukupni proizvodni kapacitet u Indiji iznosio je 160 000 tona godišnje i bio je jednako podijeljen između dvaju proizvođača (18). K tome, ispitnim je postupkom otkriveno da će indijski proizvođači izvoznici vjerojatno dodatno povećati svoj kapacitet ako potražnja naraste (19).

16

17

18

19

| (140) | Obujam proizvodnje dvaju indijskih proizvođača kretao se u rasponu od 110 000 do 120 000 tona tijekom RIPR-a. Na temelju prethodno navedenog procijenjeno je da je ukupni indijski rezervni kapacitet bio između 40 000 i 50 000 tona, što je činilo između 29 % i 36 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(140)

Obujam proizvodnje dvaju indijskih proizvođača kretao se u rasponu od 110 000 do 120 000 tona tijekom RIPR-a. Na temelju prethodno navedenog procijenjeno je da je ukupni indijski rezervni kapacitet bio između 40 000 i 50 000 tona, što je činilo između 29 % i 36 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a.

| (141) | Do povećanja kapaciteta došlo je istodobno sa smanjenjem potrošnje GES-a u Indiji i svijetu. GES se uglavnom upotrebljava u industriji elektročelika, točnije u čeličanama za taljenje čeličnog otpada. Stoga je razvoj potrošnje GES-a povezan s razvojem proizvodnje elektročelika i slijedi slična kretanja. U ispitnom postupku utvrđeno je da se proizvodnja elektročelika u Indiji i svijetu smanjila od 2012. do RIPR-a (20), dok se proizvodni kapacitet za GES u Indiji povećao. |
| --- | --- |

(141)

Do povećanja kapaciteta došlo je istodobno sa smanjenjem potrošnje GES-a u Indiji i svijetu. GES se uglavnom upotrebljava u industriji elektročelika, točnije u čeličanama za taljenje čeličnog otpada. Stoga je razvoj potrošnje GES-a povezan s razvojem proizvodnje elektročelika i slijedi slična kretanja. U ispitnom postupku utvrđeno je da se proizvodnja elektročelika u Indiji i svijetu smanjila od 2012. do RIPR-a (20), dok se proizvodni kapacitet za GES u Indiji povećao.

20

| (142) | Indijska su nadležna tijela krajem studenoga 2014. uvela antidampinške mjere na uvoz GES-a iz Kine (21). Očekuje se da će indijski proizvođači povećati svoj tržišni udjel na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(142)

Indijska su nadležna tijela krajem studenoga 2014. uvela antidampinške mjere na uvoz GES-a iz Kine (21). Očekuje se da će indijski proizvođači povećati svoj tržišni udjel na domaćem tržištu.

21

10.2.   Izvoz u treće zemlje

Izvoz u treće zemlje

| (143) | Na temelju javnih financijskih izvještaja utvrđeno je da su oba proizvođača izvoznika usmjerena na izvoz (22) (23) i da su tijekom RIPR-a izvezli oko 60 % svoje ukupne proizvodnje. |
| --- | --- |

(143)

Na temelju javnih financijskih izvještaja utvrđeno je da su oba proizvođača izvoznika usmjerena na izvoz (22) (23) i da su tijekom RIPR-a izvezli oko 60 % svoje ukupne proizvodnje.

22

23

| (144) | Unija je za HEG, proizvođača izvoznika koji surađuje, ostala važno izvozno odredište unatoč mjerama na snazi. Izvoz HEG-a činio je tijekom RIPR-a između 10 % i 17 % njegove ukupne prodaje s obzirom na vrijednost te između 10 % i 20 % s obzirom na obujam. Indijsko trgovačko društvo koje ne surađuje GIL izvezlo je tijekom RIPR-a vrlo mali obujam u Uniju. Međutim, to treba promatrati u korelaciji s antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama koje se primjenjuju na GIL (ukupno 15,7 %) u usporedbi s HEG-om (ukupno 7 %). |
| --- | --- |

(144)

Unija je za HEG, proizvođača izvoznika koji surađuje, ostala važno izvozno odredište unatoč mjerama na snazi. Izvoz HEG-a činio je tijekom RIPR-a između 10 % i 17 % njegove ukupne prodaje s obzirom na vrijednost te između 10 % i 20 % s obzirom na obujam. Indijsko trgovačko društvo koje ne surađuje GIL izvezlo je tijekom RIPR-a vrlo mali obujam u Uniju. Međutim, to treba promatrati u korelaciji s antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama koje se primjenjuju na GIL (ukupno 15,7 %) u usporedbi s HEG-om (ukupno 7 %).

| (145) | Budući da nije postojao nijedan drugi pouzdaniji izvor za utvrđivanje obujma izvoza iz Indije na tržišta ostalih trećih zemalja, upotrijebljena je baza podataka Ujedinjenih naroda. U skladu s tom bazom podataka izvoz u ostale treće zemlje povećao se za 43 % od 2012. do 2013., a zatim se 2014. i 2015. smanjio za 38 % u odnosu na 2013. Obujam izvoza općenito sa smanjio od 2012. do RIPR-a (za 10 %). Glavna odredišta indijskog izvoza 2015. bili su SAD, Saudijska Arabija, Iran, Turska, Ujedinjeni Arapski Emirati, Republika Koreja i Egipat. Indijski se izvoz u neka od tih odredišta povećao od 2012. do 2015. (primjerice u Saudijsku Arabiju, Ujedinjene Arapske Emirate i SAD), dok se u neka druga (Iran, Turska, Republika Koreja i Egipat) smanjio, s ukupnim smanjenjem od 9 %. |
| --- | --- |

(145)

Budući da nije postojao nijedan drugi pouzdaniji izvor za utvrđivanje obujma izvoza iz Indije na tržišta ostalih trećih zemalja, upotrijebljena je baza podataka Ujedinjenih naroda. U skladu s tom bazom podataka izvoz u ostale treće zemlje povećao se za 43 % od 2012. do 2013., a zatim se 2014. i 2015. smanjio za 38 % u odnosu na 2013. Obujam izvoza općenito sa smanjio od 2012. do RIPR-a (za 10 %). Glavna odredišta indijskog izvoza 2015. bili su SAD, Saudijska Arabija, Iran, Turska, Ujedinjeni Arapski Emirati, Republika Koreja i Egipat. Indijski se izvoz u neka od tih odredišta povećao od 2012. do 2015. (primjerice u Saudijsku Arabiju, Ujedinjene Arapske Emirate i SAD), dok se u neka druga (Iran, Turska, Republika Koreja i Egipat) smanjio, s ukupnim smanjenjem od 9 %.

| (146) | Iako je Rusija za indijske proizvođače 2012. bila treće izvozno tržište u smislu obujma, nakon što je Rusija na uvoz GES-a iz Indije u prosincu 2012. uvela pristojbu ad valorem u rasponu od 16,04 % do 32,83 % (24), izvoz iz Indije u Rusiju pao je 2015. sa 4 415 tona na 638 tona, što je smanjenje od 86 %. |
| --- | --- |

(146)

Iako je Rusija za indijske proizvođače 2012. bila treće izvozno tržište u smislu obujma, nakon što je Rusija na uvoz GES-a iz Indije u prosincu 2012. uvela pristojbu ad valorem u rasponu od 16,04 % do 32,83 % (24), izvoz iz Indije u Rusiju pao je 2015. sa 4 415 tona na 638 tona, što je smanjenje od 86 %.

ad valorem

24

| (147) | Podaci o obujmu izvoza iz baze podataka Ujedinjenih naroda mogli su se unakrsno usporediti sa statističkim podacima DGCIS-a, koji su pokazali kretanja slična onima zabilježenima u bazi podataka Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(147)

Podaci o obujmu izvoza iz baze podataka Ujedinjenih naroda mogli su se unakrsno usporediti sa statističkim podacima DGCIS-a, koji su pokazali kretanja slična onima zabilježenima u bazi podataka Ujedinjenih naroda.

| (148) | Osim toga, obujam izvoza u ostale treće zemlje proizvođača izvoznika koji surađuje HEG isto je tako slijedio slična kretanja, odnosno obujam izvoza u ostale treće zemlje povećao se od 2012. do 2013. i smanjio od 2014. do RIPR-a uz opće silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da je unatoč smanjenju obujma izvoza ukupna razina u RIPR-u ostala znatna, između 20 000 tona i 30 000 tona. |
| --- | --- |

(148)

Osim toga, obujam izvoza u ostale treće zemlje proizvođača izvoznika koji surađuje HEG isto je tako slijedio slična kretanja, odnosno obujam izvoza u ostale treće zemlje povećao se od 2012. do 2013. i smanjio od 2014. do RIPR-a uz opće silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da je unatoč smanjenju obujma izvoza ukupna razina u RIPR-u ostala znatna, između 20 000 tona i 30 000 tona.

| (149) | U pogledu razina izvoznih cijena, na temelju podataka iz baze podataka Ujedinjenih naroda ispitnim postupkom otkriveno je da su cijene indijskog izvoza u određene zemlje kao što su SAD i Republika Koreja, koje su od 2012. do 2014. u prosjeku bile niže od cijena u EU-u, 2015. narasle na otprilike istu razinu na kojoj su bile cijene u EU-u. Osim toga, indijske izvozne cijene u ostale zemlje kako je primjerice Saudijska Arabija, koje su od 2012. do 2014. bile niže od cijena u EU-u, narasle su 2015. na razinu višu od razine cijena u EU-u. Nadalje, indijski je izvoz u određene ostale zemlje, primjerice Tursku, nastavio biti niži od cijena u EU-u tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Međutim, potrebno je napomenuti da se u cijenama iz te baze podataka ne razlikuju različite vrste proizvoda i zato je pouzdanost usporedbe cijena na toj osnovi ograničena. |
| --- | --- |

(149)

U pogledu razina izvoznih cijena, na temelju podataka iz baze podataka Ujedinjenih naroda ispitnim postupkom otkriveno je da su cijene indijskog izvoza u određene zemlje kao što su SAD i Republika Koreja, koje su od 2012. do 2014. u prosjeku bile niže od cijena u EU-u, 2015. narasle na otprilike istu razinu na kojoj su bile cijene u EU-u. Osim toga, indijske izvozne cijene u ostale zemlje kako je primjerice Saudijska Arabija, koje su od 2012. do 2014. bile niže od cijena u EU-u, narasle su 2015. na razinu višu od razine cijena u EU-u. Nadalje, indijski je izvoz u određene ostale zemlje, primjerice Tursku, nastavio biti niži od cijena u EU-u tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Međutim, potrebno je napomenuti da se u cijenama iz te baze podataka ne razlikuju različite vrste proizvoda i zato je pouzdanost usporedbe cijena na toj osnovi ograničena.

| (150) | Analiza podataka o cijenama izvoza na tržišta ostalih trećih zemalja proizvođača izvoznika koji surađuje pokazala je da su 2012. i 2014. prosječne cijene na tržištu Unije bile više od prosječnih cijena HEG-a na ostalim trećim tržištima (prilagođenih na osnovi kalendarske godine jer su se podaci dostavljali na osnovi financijske godine) iako su tijekom RIPR-a prosječne cijene na tržištu Unije bile niže od prosječnih cijena HEG-a na ostalim trećim tržištima. |
| --- | --- |

(150)

Analiza podataka o cijenama izvoza na tržišta ostalih trećih zemalja proizvođača izvoznika koji surađuje pokazala je da su 2012. i 2014. prosječne cijene na tržištu Unije bile više od prosječnih cijena HEG-a na ostalim trećim tržištima (prilagođenih na osnovi kalendarske godine jer su se podaci dostavljali na osnovi financijske godine) iako su tijekom RIPR-a prosječne cijene na tržištu Unije bile niže od prosječnih cijena HEG-a na ostalim trećim tržištima.

| (151) | Nisu bili dostupni drugi podaci za utvrđivanje preciznih razina cijena indijskih proizvođača izvoznika na tržištima ostalih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(151)

Nisu bili dostupni drugi podaci za utvrđivanje preciznih razina cijena indijskih proizvođača izvoznika na tržištima ostalih trećih zemalja.

10.3.   Privlačnost tržišta Unije

Privlačnost tržišta Unije

| (152) | Privlačnost tržišta Unije dokazana je činjenicom da se usprkos antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama na snazi indijski GES i dalje uvozio na tržište Unije. Tijekom razmatranog razdoblja Indija je i dalje bila druga najveća zemlja izvoznica u Uniju nakon Narodne Republike Kine („Kina”). Unatoč smanjenju od 2012. do RIPR-a Indija je zadržala znatan obujam i tržišne udjele izvoza u Uniju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (179) u nastavku. |
| --- | --- |

(152)

Privlačnost tržišta Unije dokazana je činjenicom da se usprkos antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama na snazi indijski GES i dalje uvozio na tržište Unije. Tijekom razmatranog razdoblja Indija je i dalje bila druga najveća zemlja izvoznica u Uniju nakon Narodne Republike Kine („Kina”). Unatoč smanjenju od 2012. do RIPR-a Indija je zadržala znatan obujam i tržišne udjele izvoza u Uniju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (179) u nastavku.

| (153) | Mogući razvoj izvozne prodaje u Uniju ako se dopusti istek mjera treba promatrati u odnosu na ukupno smanjenje potrošnje GES-a u Indiji i svijetu u kombinaciji s rezervnim kapacitetom u Indiji. Time će se vjerojatno povećati pritisak na indijske proizvođače izvoznike da ispitaju dodatna izvozna tržišta, posebno uzimajući u obzir njihov poslovni model koji je usmjeren na izvoz. Stoga će se u slučaju stavljanja mjera u Uniji izvan snage i oslobađanja tržišta Unije antidampinških ili kompenzacijskih pristojbi veliki dio raspoloživog rezervnog kapaciteta vjerojatno upotrijebiti za izvoz na tržište Unije. Posebno zato što se u ispitnom postupku pokazalo da je 2015. unatoč povećanju indijskog izvoza na neka izvozna tržišta (kao što su Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati i SAD) kretanje ukupnog izvoza iz Indije na tržišta ostalih trećih zemalja bilo silazno. To upućuje na činjenicu da je kapacitet određenih trećih zemalja za prihvat dodatnih izvoznih količina, čini se, ograničen. |
| --- | --- |

(153)

Mogući razvoj izvozne prodaje u Uniju ako se dopusti istek mjera treba promatrati u odnosu na ukupno smanjenje potrošnje GES-a u Indiji i svijetu u kombinaciji s rezervnim kapacitetom u Indiji. Time će se vjerojatno povećati pritisak na indijske proizvođače izvoznike da ispitaju dodatna izvozna tržišta, posebno uzimajući u obzir njihov poslovni model koji je usmjeren na izvoz. Stoga će se u slučaju stavljanja mjera u Uniji izvan snage i oslobađanja tržišta Unije antidampinških ili kompenzacijskih pristojbi veliki dio raspoloživog rezervnog kapaciteta vjerojatno upotrijebiti za izvoz na tržište Unije. Posebno zato što se u ispitnom postupku pokazalo da je 2015. unatoč povećanju indijskog izvoza na neka izvozna tržišta (kao što su Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati i SAD) kretanje ukupnog izvoza iz Indije na tržišta ostalih trećih zemalja bilo silazno. To upućuje na činjenicu da je kapacitet određenih trećih zemalja za prihvat dodatnih izvoznih količina, čini se, ograničen.

| (154) | K tome je Rusija, kako se navodi u uvodnoj izjavi (146), uvela antidampinške pristojbe na uvoz GES-a iz Indije. Zbog toga je indijskim proizvođačima izvoznicima pristup tom tržištu ograničen te oni ne mogu povećati ili preusmjeriti obujam svojeg izvoza u Rusiju, što je vidljivo i iz pada izvoza na to odredište od 2012. |
| --- | --- |

(154)

K tome je Rusija, kako se navodi u uvodnoj izjavi (146), uvela antidampinške pristojbe na uvoz GES-a iz Indije. Zbog toga je indijskim proizvođačima izvoznicima pristup tom tržištu ograničen te oni ne mogu povećati ili preusmjeriti obujam svojeg izvoza u Rusiju, što je vidljivo i iz pada izvoza na to odredište od 2012.

| (155) | Na temelju toga indijski proizvođači izvoznici vjerojatno će nastaviti izvoziti znatne količine u Uniju ako se dopusti istek mjera te čak povećati postojeći obujam izvoza, uzme li se u obzir njihov znatan rezervni kapacitet. Vjerojatno je da će proizvođač izvoznik koji surađuje imati poticaj za dodatno povećanje svoje već znatne prisutnosti na tržištu Unije, što je još vjerojatnije za proizvođača izvoznika koji ne surađuje, čije su razine pristojbi više u odnosu na proizvođača izvoznika koji surađuje i koji je gotovo prestao izvoziti na tržište Unije. |
| --- | --- |

(155)

Na temelju toga indijski proizvođači izvoznici vjerojatno će nastaviti izvoziti znatne količine u Uniju ako se dopusti istek mjera te čak povećati postojeći obujam izvoza, uzme li se u obzir njihov znatan rezervni kapacitet. Vjerojatno je da će proizvođač izvoznik koji surađuje imati poticaj za dodatno povećanje svoje već znatne prisutnosti na tržištu Unije, što je još vjerojatnije za proizvođača izvoznika koji ne surađuje, čije su razine pristojbi više u odnosu na proizvođača izvoznika koji surađuje i koji je gotovo prestao izvoziti na tržište Unije.

10.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja

Zaključak o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja

| (156) | Prethodnom se analizom pokazalo i. da je subvencionirani indijski uvoz i dalje ulazio na tržište Unije u znatnim količinama tijekom RIPR-a; ii. da će programi subvencija i dalje biti dostupni u doglednoj budućnosti; iii. da su oba indijska proizvođača usmjerena na izvoz i raspolažu rezervnim kapacitetom koji bi se mogao upotrijebiti za povećanje obujma izvoza u Uniju; iv. da svjetska potrošnja ima silazno kretanje zbog čega se smanjuju mogućnosti izvoza na određena ostala treća tržišta; v. da su zbog postojanja antidampinških mjera u Rusiji protiv indijskog GES-a indijskim proizvođačima izvoznicima dodatno ograničene izvozne mogućnosti. Zbog toga je vjerojatno da će indijski GES nastaviti ulaziti na tržište Unije u znatnim količinama i po subvencioniranim cijenama u slučaju ukidanja mjera. |
| --- | --- |

(156)

Prethodnom se analizom pokazalo i. da je subvencionirani indijski uvoz i dalje ulazio na tržište Unije u znatnim količinama tijekom RIPR-a; ii. da će programi subvencija i dalje biti dostupni u doglednoj budućnosti; iii. da su oba indijska proizvođača usmjerena na izvoz i raspolažu rezervnim kapacitetom koji bi se mogao upotrijebiti za povećanje obujma izvoza u Uniju; iv. da svjetska potrošnja ima silazno kretanje zbog čega se smanjuju mogućnosti izvoza na određena ostala treća tržišta; v. da su zbog postojanja antidampinških mjera u Rusiji protiv indijskog GES-a indijskim proizvođačima izvoznicima dodatno ograničene izvozne mogućnosti. Zbog toga je vjerojatno da će indijski GES nastaviti ulaziti na tržište Unije u znatnim količinama i po subvencioniranim cijenama u slučaju ukidanja mjera.

| (157) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je u skladu s člankom 18. stavkom 3. Osnovne uredbe zaključila da postoji vjerojatnost nastavka subvencioniranja ako se dopusti istek mjera na snazi. |
| --- | --- |

(157)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je u skladu s člankom 18. stavkom 3. Osnovne uredbe zaključila da postoji vjerojatnost nastavka subvencioniranja ako se dopusti istek mjera na snazi.

| (158) | Nakon objave jedini indijski proizvođač izvoznik koji surađuje, HEG, tvrdio je da Komisija u svojoj procjeni vjerojatnosti nastavka subvencioniranja nije razmotrila činjenice koje se odnose na razdoblje nakon RIPR-a. U tom je pogledu indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio da Komisija prilikom primjene članka 28. Osnovne uredbe nije uzela u obzir činjenicu da je GIL, drugi indijski proizvođač GES-a, izvršio ulaganje u proizvodni pogon u Uniji, odnosno u Graphite Cova GmbH („GIL Cova”). HEG je nadalje tvrdio da GIL ima strateški dugoročni ugovor za prodaju pečenih zelenih elektroda (koje su poluproizvod) svojem pogonu za grafitizaciju GIL Cova. HEG je tvrdio i da je zaključak Komisije da će se zbog GIL-ova strateškog ulaganja izvoz iz Indije povećati pogrešan te da se zaključak da oba indijska proizvođača raspolažu rezervnim kapacitetom za izvoz temelji na pukim pretpostavkama. HEG je tvrdio i da se obujam uvoza u Uniju neće povećati zbog isteka mjera ako je suditi prema silaznom kretanju izvoza iz Indije u Uniju (uključujući i HEG-ova izvoza u Uniju) nakon RIPR-a. |
| --- | --- |

(158)

Nakon objave jedini indijski proizvođač izvoznik koji surađuje, HEG, tvrdio je da Komisija u svojoj procjeni vjerojatnosti nastavka subvencioniranja nije razmotrila činjenice koje se odnose na razdoblje nakon RIPR-a. U tom je pogledu indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio da Komisija prilikom primjene članka 28. Osnovne uredbe nije uzela u obzir činjenicu da je GIL, drugi indijski proizvođač GES-a, izvršio ulaganje u proizvodni pogon u Uniji, odnosno u Graphite Cova GmbH („GIL Cova”). HEG je nadalje tvrdio da GIL ima strateški dugoročni ugovor za prodaju pečenih zelenih elektroda (koje su poluproizvod) svojem pogonu za grafitizaciju GIL Cova. HEG je tvrdio i da je zaključak Komisije da će se zbog GIL-ova strateškog ulaganja izvoz iz Indije povećati pogrešan te da se zaključak da oba indijska proizvođača raspolažu rezervnim kapacitetom za izvoz temelji na pukim pretpostavkama. HEG je tvrdio i da se obujam uvoza u Uniju neće povećati zbog isteka mjera ako je suditi prema silaznom kretanju izvoza iz Indije u Uniju (uključujući i HEG-ova izvoza u Uniju) nakon RIPR-a.

| (159) | HEG je osim toga tvrdio da su HEG-ovi planovi za povećanje proizvodnog kapaciteta bili samo zamisao predsjednika njegova upravnog odbora, s obzirom na povoljno gospodarsko stanje 2010. Stoga u godišnjem izvješću HEG-a za godinu koja je završila 31. ožujka 2016. nema novih prijedloga za proširenje kapaciteta o kojima raspravlja upravni odbor. |
| --- | --- |

(159)

HEG je osim toga tvrdio da su HEG-ovi planovi za povećanje proizvodnog kapaciteta bili samo zamisao predsjednika njegova upravnog odbora, s obzirom na povoljno gospodarsko stanje 2010. Stoga u godišnjem izvješću HEG-a za godinu koja je završila 31. ožujka 2016. nema novih prijedloga za proširenje kapaciteta o kojima raspravlja upravni odbor.

| (160) | HEG je u pogledu usporedbe cijena izvoza na tržišta ostalih trećih zemalja koju je Komisija provela u uvodnim izjavama (149) i (150) dostavio analizu svojih prosječnih cijena CIF/CFR u četirima ostalim trećim zemljama usporedivši ih sa svojom prosječnom cijenom CIF u Uniji i zaključio da su njegove prosječne cijene u četirima ostalim trećim zemljama uglavnom bile više od cijena u Uniji. Zato će, tvrdio je HEG, tržište Unije s nižim razinama cijena biti usporedno manje privlačno. |
| --- | --- |

(160)

HEG je u pogledu usporedbe cijena izvoza na tržišta ostalih trećih zemalja koju je Komisija provela u uvodnim izjavama (149) i (150) dostavio analizu svojih prosječnih cijena CIF/CFR u četirima ostalim trećim zemljama usporedivši ih sa svojom prosječnom cijenom CIF u Uniji i zaključio da su njegove prosječne cijene u četirima ostalim trećim zemljama uglavnom bile više od cijena u Uniji. Zato će, tvrdio je HEG, tržište Unije s nižim razinama cijena biti usporedno manje privlačno.

| (161) | U pogledu tvrdnji HEG-a o ulaganju GIL-a u pogon GIL Cova tijekom razmatranog razdoblja, GIL je na tržište Unije izvezao vrlo malu količinu. Međutim, smatra se da razlog tome nije samo GIL-ovo ulaganje u pogon GIL Cova, nego uglavnom visoke antidampinške i kompenzacijske pristojbe koje se primjenjuju na izvoz društva GIL India u Uniju (ukupno 15,7 %). U slučaju stavljanja antidampinških i/ili kompenzacijskih mjera izvan snage, GIL će vjerojatno ponovno izvoziti u Uniju unatoč svojem ulaganju u pogon GIL Cova, uzmemo li u obzir i njegov raspoloživ rezervni kapacitet i privlačnost tržišta Unije kako je prethodno opisano u uvodnim izjavama (152) do (155). |
| --- | --- |

(161)

U pogledu tvrdnji HEG-a o ulaganju GIL-a u pogon GIL Cova tijekom razmatranog razdoblja, GIL je na tržište Unije izvezao vrlo malu količinu. Međutim, smatra se da razlog tome nije samo GIL-ovo ulaganje u pogon GIL Cova, nego uglavnom visoke antidampinške i kompenzacijske pristojbe koje se primjenjuju na izvoz društva GIL India u Uniju (ukupno 15,7 %). U slučaju stavljanja antidampinških i/ili kompenzacijskih mjera izvan snage, GIL će vjerojatno ponovno izvoziti u Uniju unatoč svojem ulaganju u pogon GIL Cova, uzmemo li u obzir i njegov raspoloživ rezervni kapacitet i privlačnost tržišta Unije kako je prethodno opisano u uvodnim izjavama (152) do (155).

| (162) | U pogledu HEG-ove tvrdnje o izvoznim kretanjima nakon RIPR-a naglašava se da je taj izvoz obavljen dok su antidampinške i kompenzacijske mjere bile na snazi. Stoga iako se obujam HEG-ova izvoza nakon RIPR-a smanjivao, njegov izvoz u Uniju vjerojatno će se povećati ako antidampinške i/ili kompenzacijske mjere budu stavljene izvan snage uzimajući u obzir da je HEG unatoč mjerama na snazi nastavio na tržište Unije izvoziti po dampinškim i znatno subvencioniranim cijenama, njegov poslovni model koji je usmjeren na izvoz i njegov rezervni kapacitet za koji nije isključeno da će se povećati u budućnosti ako se potražnja za njegovim proizvodima poveća, kako je prethodno opisano u uvodnim izjavama (139) i (155). |
| --- | --- |

(162)

U pogledu HEG-ove tvrdnje o izvoznim kretanjima nakon RIPR-a naglašava se da je taj izvoz obavljen dok su antidampinške i kompenzacijske mjere bile na snazi. Stoga iako se obujam HEG-ova izvoza nakon RIPR-a smanjivao, njegov izvoz u Uniju vjerojatno će se povećati ako antidampinške i/ili kompenzacijske mjere budu stavljene izvan snage uzimajući u obzir da je HEG unatoč mjerama na snazi nastavio na tržište Unije izvoziti po dampinškim i znatno subvencioniranim cijenama, njegov poslovni model koji je usmjeren na izvoz i njegov rezervni kapacitet za koji nije isključeno da će se povećati u budućnosti ako se potražnja za njegovim proizvodima poveća, kako je prethodno opisano u uvodnim izjavama (139) i (155).

| (163) | Nadalje, u pogledu HEG-ove namjere da poveća svoj kapacitet ističe se da je tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta provedenog 2016. HEG nadležnom timu pokazao kratki film s pregledom HEG-ove grupe. Jedna od stavki prikazanih u filmu bili su budući planovi društva za povećanje proizvodnog kapaciteta. Štoviše, predstavnici društva objasnili su tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta da su ti planovi trenutačno na čekanju zato što društvo ne iskorištava u potpunosti svoj kapacitet i zbog smanjenja potražnje na svjetskom tržištu. Stoga će se, u slučaju stavljanja antidampinških i/ili kompenzacijskih mjera izvan snage, potražnja za indijskim GES-om na tržištu Unije vjerojatno povećati i HEG će zato biti motiviran povećati svoj kapacitet kako bi zadovoljio tu potražnju. |
| --- | --- |

(163)

Nadalje, u pogledu HEG-ove namjere da poveća svoj kapacitet ističe se da je tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta provedenog 2016. HEG nadležnom timu pokazao kratki film s pregledom HEG-ove grupe. Jedna od stavki prikazanih u filmu bili su budući planovi društva za povećanje proizvodnog kapaciteta. Štoviše, predstavnici društva objasnili su tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta da su ti planovi trenutačno na čekanju zato što društvo ne iskorištava u potpunosti svoj kapacitet i zbog smanjenja potražnje na svjetskom tržištu. Stoga će se, u slučaju stavljanja antidampinških i/ili kompenzacijskih mjera izvan snage, potražnja za indijskim GES-om na tržištu Unije vjerojatno povećati i HEG će zato biti motiviran povećati svoj kapacitet kako bi zadovoljio tu potražnju.

| (164) | U pogledu HEG-ove tvrdnje o razlikama u cijeni između tržišta Unije i tržišta ostalih trećih zemalja, ističe se da se usporedba koju je Komisija provela u uvodnim izjavama (149) i (150) temelji na usporedbi prosječnih cijena indijskih proizvođača izvoznika na ostalim trećim tržištima s prosječnim cijenama proizvođača iz Unije na tržištu Unije, a ne s prosječnim cijenama indijskih proizvođača na tržištu Unije. Podsjeća se da je HEG-ova prosječna cijena na tržištu Unije na znatnoj dampinškoj razini kojom se snizuje prosječna cijena proizvođača iz Unije te ona stoga nije prikladna za predmetnu usporedbu. |
| --- | --- |

(164)

U pogledu HEG-ove tvrdnje o razlikama u cijeni između tržišta Unije i tržišta ostalih trećih zemalja, ističe se da se usporedba koju je Komisija provela u uvodnim izjavama (149) i (150) temelji na usporedbi prosječnih cijena indijskih proizvođača izvoznika na ostalim trećim tržištima s prosječnim cijenama proizvođača iz Unije na tržištu Unije, a ne s prosječnim cijenama indijskih proizvođača na tržištu Unije. Podsjeća se da je HEG-ova prosječna cijena na tržištu Unije na znatnoj dampinškoj razini kojom se snizuje prosječna cijena proizvođača iz Unije te ona stoga nije prikladna za predmetnu usporedbu.

| (165) | S obzirom na prethodno navedeno, HEG-ove se tvrdnje odbijaju. |
| --- | --- |

(165)

S obzirom na prethodno navedeno, HEG-ove se tvrdnje odbijaju.

| (166) | Stoga se potvrđuje zaključak Komisije da postoji vjerojatnost nastavka subvencioniranja u slučaju stavljanja mjera izvan snage. |
| --- | --- |

(166)

Stoga se potvrđuje zaključak Komisije da postoji vjerojatnost nastavka subvencioniranja u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

D.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

| (167) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod proizvodilo osam proizvođača (dva pojedinačna trgovačka društva i dvije skupine). Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(167)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod proizvodilo osam proizvođača (dva pojedinačna trgovačka društva i dvije skupine). Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe.

2.   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (168) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (141) stanje industrije GES-a blisko je povezano sa stanjem industrije elektročelika u kojoj se GES upotrebljava u pećima za proizvodnju elektročelika za taljenje čeličnog otpada. U tom su kontekstu tijekom razmatranog razdoblja prevladavali negativni tržišni uvjeti u industriji elektročelika uz smanjenu potrošnju, što se odrazilo i na potrošnju GES-a. |
| --- | --- |

(168)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (141) stanje industrije GES-a blisko je povezano sa stanjem industrije elektročelika u kojoj se GES upotrebljava u pećima za proizvodnju elektročelika za taljenje čeličnog otpada. U tom su kontekstu tijekom razmatranog razdoblja prevladavali negativni tržišni uvjeti u industriji elektročelika uz smanjenu potrošnju, što se odrazilo i na potrošnju GES-a.

| (169) | S obzirom na to da u Indiji postoje samo dva proizvođača izvoznika predmetnog proizvoda, podaci koji se odnose na uvoz GES-a iz Indije i ostalih trećih zemalja u Europsku uniju nisu predstavljeni preciznim brojkama kako bi se očuvala povjerljivost u skladu s člankom 29. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(169)

S obzirom na to da u Indiji postoje samo dva proizvođača izvoznika predmetnog proizvoda, podaci koji se odnose na uvoz GES-a iz Indije i ostalih trećih zemalja u Europsku uniju nisu predstavljeni preciznim brojkama kako bi se očuvala povjerljivost u skladu s člankom 29. Osnovne uredbe.

3.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (170) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji tako što je zbrojila:






  i. | prodaju proizvođača iz Unije u uzorku dobivenu nakon provjere odgovora na upitnik; |
| --- | --- | --- |

(170)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji tako što je zbrojila:

i.

prodaju proizvođača iz Unije u uzorku dobivenu nakon provjere odgovora na upitnik;

| ii. | prodaju proizvođača iz Unije koji surađuju i nisu u uzorku dobivene iz zahtjeva za reviziju; |
| --- | --- |

ii.

prodaju proizvođača iz Unije koji surađuju i nisu u uzorku dobivene iz zahtjeva za reviziju;

| iii. | prodaju proizvođača iz Unije koji ne surađuje i nije u uzorku dobivene iz njegovih godišnjih izvješća; |
| --- | --- |

iii.

prodaju proizvođača iz Unije koji ne surađuje i nije u uzorku dobivene iz njegovih godišnjih izvješća;

| iv. | uvoz iz Indije na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. i |
| --- | --- |

iv.

uvoz iz Indije na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. i

| v. | uvoz iz svih ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata (razina oznake TARIC). |
| --- | --- |

v.

uvoz iz svih ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata (razina oznake TARIC).

| (171) | Na temelju toga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Potrošnja u Uniji | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja u Uniji (u tonama) | 151 508 | 140 244 | 146 637 | 139 974 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 93 | 97 | 92 |
| Izvor: odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik; godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje; zahtjev za reviziju; Eurostat (razina oznake TARIC), baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(171)

Na temelju toga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Potrošnja u Uniji (u tonama)

151 508

140 244

146 637

139 974

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

93

93

97

97

92

92

Izvor: odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik; godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje; zahtjev za reviziju; Eurostat (razina oznake TARIC), baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (172) | Potrošnja u Uniji smanjila se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, potrošnja u Uniji smanjila se za 7 % 2013., oporavila se za 4 % od 2013. do 2014. i zatim se ponovno smanjila za 5 % od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(172)

Potrošnja u Uniji smanjila se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, potrošnja u Uniji smanjila se za 7 % 2013., oporavila se za 4 % od 2013. do 2014. i zatim se ponovno smanjila za 5 % od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (173) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama (141) i (168) ukupno smanjenje potražnje bilo je posljedica negativnih tržišnih uvjeta koji su prevladavali u sektoru elektročelika jer obujam prodaje grafitnih elektroda slijedi razvoj obujma proizvodnje čelika u električnim pećima. |
| --- | --- |

(173)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama (141) i (168) ukupno smanjenje potražnje bilo je posljedica negativnih tržišnih uvjeta koji su prevladavali u sektoru elektročelika jer obujam prodaje grafitnih elektroda slijedi razvoj obujma proizvodnje čelika u električnim pećima.

| (174) | Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da je prilikom analize tržišnog udjela i potrošnje trebalo uzeti u obzir uvoz koji je proizvođačima iz Unije stizao od njihovih povezanih društava u SAD-u, Meksiku, Japanu i Maleziji i koji se vjerojatno znatno povećao tijekom protekle tri godine. |
| --- | --- |

(174)

Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da je prilikom analize tržišnog udjela i potrošnje trebalo uzeti u obzir uvoz koji je proizvođačima iz Unije stizao od njihovih povezanih društava u SAD-u, Meksiku, Japanu i Maleziji i koji se vjerojatno znatno povećao tijekom protekle tri godine.

| (175) | Uvoz iz svih ostalih trećih zemalja propisno je uzet u obzir prilikom izračunavanja potrošnje u Uniji kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi (170) te se na odgovarajući način odražava u ukupnoj potrošnji. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(175)

Uvoz iz svih ostalih trećih zemalja propisno je uzet u obzir prilikom izračunavanja potrošnje u Uniji kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi (170) te se na odgovarajući način odražava u ukupnoj potrošnji. Stoga je taj argument odbijen.

4.   Uvoz iz predmetne zemlje

Uvoz iz predmetne zemlje

4.1.   Obujam i tržišni udjel uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udjel uvoza iz predmetne zemlje

Tablica 3.

Tablica 3.

Obujam uvoza i tržišni udjel

Obujam uvoza i tržišni udjel

| Zemlja | | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Obujam uvoza (u tonama) | 9 000 – 10 000 | 5 000 – 6 000 | 7 000 – 8 000 | 6 500 – 7 500 |
| | Indeks obujma uvoza (2012. = 100) | 100 | 57 | 80 | 74 |
| Tržišni udjel (%) | 6 – 7 | 3 – 4 | 5 – 6 | 4 – 5 |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 62 | 83 | 80 |
| Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

Zemlja

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Indija

Obujam uvoza (u tonama)

9 000 – 10 000

5 000 – 6 000

7 000 – 8 000

6 500 – 7 500

Indeks obujma uvoza (2012. = 100)

Indeks obujma uvoza (2012. = 100)

100

100

57

57

80

80

74

74

Tržišni udjel (%)

6 – 7

3 – 4

5 – 6

4 – 5

Indeks tržišnog udjela

Indeks tržišnog udjela

100

100

62

62

83

83

80

80

Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (176) | Obujam uvoza smanjivao se tijekom razmatranog razdoblja. Znatno se smanjio 2013. (za 43 %), povećao se 2014. i zatim se ponovno smanjio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Smanjenje je ukupno iznosilo 26 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(176)

Obujam uvoza smanjivao se tijekom razmatranog razdoblja. Znatno se smanjio 2013. (za 43 %), povećao se 2014. i zatim se ponovno smanjio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Smanjenje je ukupno iznosilo 26 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (177) | Komisija je tržišni udjel uvoza utvrdila na temelju potrošnje u Uniji kako je utvrđena u uvodnoj izjavi (170). |
| --- | --- |

(177)

Komisija je tržišni udjel uvoza utvrdila na temelju potrošnje u Uniji kako je utvrđena u uvodnoj izjavi (170).

| (178) | Kretanja tržišnog udjela bila su slična kretanjima obujma uvoza, odnosno smanjenje od 2012. do 2013., povećanje od 2013. do 2014. i zatim ponovno smanjenje od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupni tržišni udjel smanjio se za 1,2 postotna boda u razdoblja ispitnog postupka revizije u odnosu na 2012. |
| --- | --- |

(178)

Kretanja tržišnog udjela bila su slična kretanjima obujma uvoza, odnosno smanjenje od 2012. do 2013., povećanje od 2013. do 2014. i zatim ponovno smanjenje od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupni tržišni udjel smanjio se za 1,2 postotna boda u razdoblja ispitnog postupka revizije u odnosu na 2012.

| (179) | Tržišni udjel indijskog uvoza na početku razmatranog razdoblja bio je u rasponu od 6 % do 7 %. Smanjio se na raspon od 4 % do 5 % do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(179)

Tržišni udjel indijskog uvoza na početku razmatranog razdoblja bio je u rasponu od 6 % do 7 %. Smanjio se na raspon od 4 % do 5 % do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije.

4.2.   Cijene uvoza iz predmetne zemlje

Cijene uvoza iz predmetne zemlje

| (180) | Komisija je kretanje cijena indijskog uvoza utvrdila na temelju podataka zabilježenih u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. One su uglavnom bile u skladu s cijenama koje je naveo proizvođač izvoznik koji surađuje. |
| --- | --- |

(180)

Komisija je kretanje cijena indijskog uvoza utvrdila na temelju podataka zabilježenih u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. One su uglavnom bile u skladu s cijenama koje je naveo proizvođač izvoznik koji surađuje.

| (181) | Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Uvozna cijena
   (*1)











  Zemlja | | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Uvozne cijene (EUR/tona) | 2 500 – 3 500 | 3 000 – 4 000 | 2 500 – 3 500 | 2 200 – 3 200 |
| | Indeks (2012. = 100) | 100 | 105 | 89 | 86 |
| Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(181)

Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Uvozna cijena
   (*1)

Uvozna cijena

*1

Zemlja

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Indija

Uvozne cijene (EUR/tona)

2 500 – 3 500

3 000 – 4 000

2 500 – 3 500

2 200 – 3 200

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

105

105

89

89

86

86

Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (182) | Prosječne uvozne cijene tijekom razmatranog razdoblja ukupno su se smanjile za 14 %. Uvozne cijene povećale su se za 5 % od 2012. do 2013., smanjile za 16 % 2014. i dodatno smanjile za 3 % u RIPR-u. |
| --- | --- |

(182)

Prosječne uvozne cijene tijekom razmatranog razdoblja ukupno su se smanjile za 14 %. Uvozne cijene povećale su se za 5 % od 2012. do 2013., smanjile za 16 % 2014. i dodatno smanjile za 3 % u RIPR-u.

4.3.   Sniženje cijena

Sniženje cijena

| (183) | Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila usporedbom i. ponderiranih prosječnih prodajnih cijena po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođenih na razinu franko tvornica, i ii. odgovarajućih ponderiranih prosječnih cijena po vrsti proizvoda iz uvoza indijskog proizvođača koji surađuje prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenih na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za antidampinšku/kompenzacijsku pristojbu i troškove nastale nakon uvoza. |
| --- | --- |

(183)

Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila usporedbom i. ponderiranih prosječnih prodajnih cijena po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođenih na razinu franko tvornica, i ii. odgovarajućih ponderiranih prosječnih cijena po vrsti proizvoda iz uvoza indijskog proizvođača koji surađuje prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenih na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za antidampinšku/kompenzacijsku pristojbu i troškove nastale nakon uvoza.

| (184) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(184)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (185) | Usporedbom je za proizvođača izvoznika koji surađuje utvrđena ponderirana prosječna marža sniženja cijena na tržištu Unije od 3 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, oduzmu li se iz izračuna antidampinška i kompenzacijska pristojba, marža sniženja cijena iznosila bi 9 %. Proizvođač izvoznik koji ne surađuje uvezao je tek manju količinu tijekom RIPR-a. Komisija je unatoč tome provela procjenu sniženja cijene. Kad se od izračuna oduzmu antidampinške i kompenzacijske pristojbe na snazi, Komisija je utvrdila maržu sniženja cijena od 12 %. Međutim, ta se procjena temelji na vrlo malom obujmu uvoza, a zbog izostanka suradnje u njoj nisu u obzir uzete vrste proizvoda. Njezina je pouzdanost zbog toga ograničena. |
| --- | --- |

(185)

Usporedbom je za proizvođača izvoznika koji surađuje utvrđena ponderirana prosječna marža sniženja cijena na tržištu Unije od 3 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, oduzmu li se iz izračuna antidampinška i kompenzacijska pristojba, marža sniženja cijena iznosila bi 9 %. Proizvođač izvoznik koji ne surađuje uvezao je tek manju količinu tijekom RIPR-a. Komisija je unatoč tome provela procjenu sniženja cijene. Kad se od izračuna oduzmu antidampinške i kompenzacijske pristojbe na snazi, Komisija je utvrdila maržu sniženja cijena od 12 %. Međutim, ta se procjena temelji na vrlo malom obujmu uvoza, a zbog izostanka suradnje u njoj nisu u obzir uzete vrste proizvoda. Njezina je pouzdanost zbog toga ograničena.

4.4.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

Uvoz iz ostalih trećih zemalja

Tablica 5.

Tablica 5.

Obujam uvoza i tržišni udjel

Obujam uvoza i tržišni udjel

| Zemlja | | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupno ostale treće zemlje | Uvoz (u tonama) | 33 000 – 35 000 | 30 000 – 32 000 | 34 000 – 36 000 | 30 000 – 32 000 |
| Indeks | 100 | 90 | 103 | 90 |
| Tržišni udjel (%) | 22 – 23 | 22 – 23 | 24 – 25 | 22 – 23 |
| Cijena (EUR/tona) | 2 500 – 3 500 | 2 400 – 3 400 | 2 400 – 3 400 | 2 300 – 3 300 |
| Indeks | 100 | 98 | 89 | 92 |
| Kina | Uvoz (u tonama) | 14 000 – 15 000 | 11 000 – 12 000 | 16 000 – 17 000 | 14 000 – 15 000 |
| | Indeks | 100 | 80 | 117 | 103 |
| Tržišni udjel (%) | 9 – 10 | 8 – 9 | 11 – 12 | 10 – 11 |
| Cijena (EUR/tona) | 2 000 – 3 000 | 1 500 – 2 500 | 1 400 – 2 400 | 1 600 – 2 600 |
| Indeks | 100 | 94 | 90 | 99 |
| SAD | Uvoz (u tonama) | 3 000 – 4 000 | 4 000 – 5 000 | 4 200 – 5 200 | 4 200 – 5 200 |
| | Indeks | 100 | 118 | 129 | 128 |
| Tržišni udjel (%) | 2 – 3 | 3 – 4 | 3 – 4 | 3 – 4 |
| Cijena (EUR/tona) | 3 300 – 4 300 | 3 200 – 4 200 | 3 000 – 4 000 | 2 800 – 3 800 |
| Indeks | 100 | 96 | 84 | 81 |
| Meksiko | Uvoz (u tonama) | 3 000 – 4 000 | 4 000 – 5 000 | 5 500 – 6 500 | 4 000 – 5 000 |
| | Indeks | 100 | 127 | 165 | 119 |
| Tržišni udjel (%) | 2 – 3 | 3 – 4 | 4 – 5 | 3 – 4 |
| Cijena (EUR/tona) | 3 800 – 4 800 | 3 900 – 4 900 | 3 900 – 4 900 | 4 000 – 5 000 |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 115 |
| Rusija | Uvoz (u tonama) | 3 000 – 4 000 | 2 500 – 3 500 | 3 500 – 4 500 | 3 700 – 4 700 |
| | Indeks | 100 | 70 | 101 | 103 |
| Tržišni udjel (%) | 2 – 3 | 1 – 2 | 2 – 3 | 2 – 3 |
| Cijena (EUR/tona) | 3 000 – 4 000 | 2 800 – 3 800 | 2 500 – 3 500 | 2 100 – 3 100 |
| Indeks | 100 | 91 | 79 | 75 |
| Japan | Uvoz (u tonama) | 4 500 – 5 500 | 3 000 – 4 000 | 3 000 – 4 000 | 2 000 – 3 000 |
| | Indeks | 100 | 74 | 62 | 50 |
| Tržišni udjel (%) | 3 – 4 | 2 – 3 | 2 – 3 | 1 – 2 |
| Cijena (EUR/tona) | 3 400 – 4 400 | 3 300 – 4 300 | 2 800 – 3 800 | 2 900 – 3 900 |
| Indeks | 100 | 99 | 82 | 83 |
| Ostale treće zemlje | Uvoz (u tonama) | 4 000 – 5 000 | 4 000 – 5 000 | 1 000 – 2 000 | 700 – 1 700 |
| | Indeks | 100 | 104 | 25 | 19 |
| Tržišni udjel (%) | 2 – 3 | 3 – 4 | 0,5 – 1,5 | 0,5 – 1,5 |
| Cijena (EUR/tona) | 2 600 – 3 600 | 2 000 – 3 000 | 1 900 – 2 900 | 1 600 – 2 600 |
| Indeks | 100 | 83 | 78 | 72 |
| Izvor: Eurostat (razina oznake TARIC). |

Zemlja

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupno ostale treće zemlje

Uvoz (u tonama)

33 000 – 35 000

30 000 – 32 000

34 000 – 36 000

30 000 – 32 000

Indeks

Indeks

100

100

90

90

103

103

90

90

Tržišni udjel (%)

22 – 23

22 – 23

24 – 25

22 – 23

Cijena (EUR/tona)

2 500 – 3 500

2 400 – 3 400

2 400 – 3 400

2 300 – 3 300

Indeks

Indeks

100

100

98

98

89

89

92

92

Kina

Uvoz (u tonama)

14 000 – 15 000

11 000 – 12 000

16 000 – 17 000

14 000 – 15 000

Indeks

Indeks

100

100

80

80

117

117

103

103

Tržišni udjel (%)

9 – 10

8 – 9

11 – 12

10 – 11

Cijena (EUR/tona)

2 000 – 3 000

1 500 – 2 500

1 400 – 2 400

1 600 – 2 600

Indeks

Indeks

100

100

94

94

90

90

99

99

SAD

Uvoz (u tonama)

3 000 – 4 000

4 000 – 5 000

4 200 – 5 200

4 200 – 5 200

Indeks

Indeks

100

100

118

118

129

129

128

128

Tržišni udjel (%)

2 – 3

3 – 4

3 – 4

3 – 4

Cijena (EUR/tona)

3 300 – 4 300

3 200 – 4 200

3 000 – 4 000

2 800 – 3 800

Indeks

Indeks

100

100

96

96

84

84

81

81

Meksiko

Uvoz (u tonama)

3 000 – 4 000

4 000 – 5 000

5 500 – 6 500

4 000 – 5 000

Indeks

Indeks

100

100

127

127

165

165

119

119

Tržišni udjel (%)

2 – 3

3 – 4

4 – 5

3 – 4

Cijena (EUR/tona)

3 800 – 4 800

3 900 – 4 900

3 900 – 4 900

4 000 – 5 000

Indeks

Indeks

100

100

103

103

103

103

115

115

Rusija

Uvoz (u tonama)

3 000 – 4 000

2 500 – 3 500

3 500 – 4 500

3 700 – 4 700

Indeks

Indeks

100

100

70

70

101

101

103

103

Tržišni udjel (%)

2 – 3

1 – 2

2 – 3

2 – 3

Cijena (EUR/tona)

3 000 – 4 000

2 800 – 3 800

2 500 – 3 500

2 100 – 3 100

Indeks

Indeks

100

100

91

91

79

79

75

75

Japan

Uvoz (u tonama)

4 500 – 5 500

3 000 – 4 000

3 000 – 4 000

2 000 – 3 000

Indeks

Indeks

100

100

74

74

62

62

50

50

Tržišni udjel (%)

3 – 4

2 – 3

2 – 3

1 – 2

Cijena (EUR/tona)

3 400 – 4 400

3 300 – 4 300

2 800 – 3 800

2 900 – 3 900

Indeks

Indeks

100

100

99

99

82

82

83

83

Ostale treće zemlje

Uvoz (u tonama)

4 000 – 5 000

4 000 – 5 000

1 000 – 2 000

700 – 1 700

Indeks

Indeks

100

100

104

104

25

25

19

19

Tržišni udjel (%)

2 – 3

3 – 4

0,5 – 1,5

0,5 – 1,5

Cijena (EUR/tona)

2 600 – 3 600

2 000 – 3 000

1 900 – 2 900

1 600 – 2 600

Indeks

Indeks

100

100

83

83

78

78

72

72

Izvor: Eurostat (razina oznake TARIC).

Izvor:

| (186) | U skladu sa smanjenjem potrošnje obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja smanjio se za 10 % od 2012. do RIPR-a. Tržišni udjel uvoza iz svih ostalih trećih zemalja bio je u rasponu od 22 % do 23 % tijekom razmatranog razdoblja. Glavnina uvoza dolazila je iz Kine, SAD-a, Meksika, Rusije i Japana i to su bile jedine zemlje s pojedinačnim tržišnim udjelima većima od 1 % tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(186)

U skladu sa smanjenjem potrošnje obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja smanjio se za 10 % od 2012. do RIPR-a. Tržišni udjel uvoza iz svih ostalih trećih zemalja bio je u rasponu od 22 % do 23 % tijekom razmatranog razdoblja. Glavnina uvoza dolazila je iz Kine, SAD-a, Meksika, Rusije i Japana i to su bile jedine zemlje s pojedinačnim tržišnim udjelima većima od 1 % tijekom RIPR-a.

| (187) | Cijene uvoza iz SAD-a, Japana i Meksika bile su više od cijena indijskih izvoznika i cijena proizvođača iz Unije. Tržišni udjel uvoza iz SAD-a i Meksika povećao se za manje od 1 postotnog boda tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel uvoza iz Japana smanjio se za 1,5 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(187)

Cijene uvoza iz SAD-a, Japana i Meksika bile su više od cijena indijskih izvoznika i cijena proizvođača iz Unije. Tržišni udjel uvoza iz SAD-a i Meksika povećao se za manje od 1 postotnog boda tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel uvoza iz Japana smanjio se za 1,5 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.

| (188) | Cijene uvoza iz Kine i Rusije bile su niže od cijena indijskih izvoznika i cijena proizvođača iz Unije (osim 2012. za Rusiju). Prema podacima koje je u zahtjevu za reviziju dostavila industrija Unije, dio uvoza iz Kine odnosi se na GES malog promjera (promjera manjeg od 400 milimetara), dok se većina indijskog uvoza i proizvodnje industrije Unije sastoji od GES-a velikog promjera (25) (promjera većeg od 400 milimetara), koji je skuplji. |
| --- | --- |

(188)

Cijene uvoza iz Kine i Rusije bile su niže od cijena indijskih izvoznika i cijena proizvođača iz Unije (osim 2012. za Rusiju). Prema podacima koje je u zahtjevu za reviziju dostavila industrija Unije, dio uvoza iz Kine odnosi se na GES malog promjera (promjera manjeg od 400 milimetara), dok se većina indijskog uvoza i proizvodnje industrije Unije sastoji od GES-a velikog promjera (25) (promjera većeg od 400 milimetara), koji je skuplji.

25

| (189) | Tržišni udjel kineskog uvoza povećao se za 1 postotni bod tijekom razmatranog razdoblja i kretao se u rasponu od 10 % do 11 % tijekom RIPR-a, dok se tržišni udjel uvoza iz Rusije tijekom RIPR-a kretao u rasponu od samo 2 % do 3 %. Povećao se za 0,3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, to povećanje nije naštetilo tržišnom udjelu industrije Unije koji se kako je objašnjeno u sljedećoj uvodnoj izjavi (202) povećao za 1,9 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(189)

Tržišni udjel kineskog uvoza povećao se za 1 postotni bod tijekom razmatranog razdoblja i kretao se u rasponu od 10 % do 11 % tijekom RIPR-a, dok se tržišni udjel uvoza iz Rusije tijekom RIPR-a kretao u rasponu od samo 2 % do 3 %. Povećao se za 0,3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, to povećanje nije naštetilo tržišnom udjelu industrije Unije koji se kako je objašnjeno u sljedećoj uvodnoj izjavi (202) povećao za 1,9 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.

| (190) | Zaključno, s obzirom na to da se u raspoloživim podacima iz statističkih podataka o uvozu ne razlikuju različite vrste proizvoda i da se stoga nije mogla provesti smislena usporedba cijena po vrsti proizvoda, kako je to bilo moguće za Indiju na temelju detaljnih podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje, nije se mogao jasno utvrditi učinak uvoza iz Kine i Rusije. |
| --- | --- |

(190)

Zaključno, s obzirom na to da se u raspoloživim podacima iz statističkih podataka o uvozu ne razlikuju različite vrste proizvoda i da se stoga nije mogla provesti smislena usporedba cijena po vrsti proizvoda, kako je to bilo moguće za Indiju na temelju detaljnih podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje, nije se mogao jasno utvrditi učinak uvoza iz Kine i Rusije.

5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

5.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (191) | U skladu s člankom 8. stavkom 4. Osnovne uredbe ispitivanje učinka subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(191)

U skladu s člankom 8. stavkom 4. Osnovne uredbe ispitivanje učinka subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (192) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (14), odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(192)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (14), odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (193) | Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje ocijenila na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju, godišnjih izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(193)

Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje ocijenila na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju, godišnjih izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (194) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina subvencijske marže i oporavak od prethodnog subvencioniranja. |
| --- | --- |

(194)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina subvencijske marže i oporavak od prethodnog subvencioniranja.

| (195) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(195)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

| (196) | Oba skupa podataka smatraju se reprezentativnima za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(196)

Oba skupa podataka smatraju se reprezentativnima za gospodarsko stanje industrije Unije.

5.2.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

(a)   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (197) | Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta proizvođača iz Unije | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 235 915 | 235 502 | 241 623 | 221 971 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 100 | 102 | 94 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 297 620 | 297 245 | 299 120 | 290 245 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 100 | 101 | 98 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 79 | 79 | 81 | 76 |
| Izvor: zahtjev za reviziju, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(197)

Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta proizvođača iz Unije

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta proizvođača iz Unije

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam proizvodnje (u tonama)

235 915

235 502

241 623

221 971

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

100

100

102

102

94

94

Proizvodni kapacitet (u tonama)

297 620

297 245

299 120

290 245

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

100

100

101

101

98

98

Iskorištenost kapaciteta (%)

79

79

81

76

Izvor: zahtjev za reviziju, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (198) | Obujam proizvodnje smanjio se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, najprije se povećao za 2 % do 2014., a zatim se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio za 8 % u odnosu na 2014. |
| --- | --- |

(198)

Obujam proizvodnje smanjio se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, najprije se povećao za 2 % do 2014., a zatim se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio za 8 % u odnosu na 2014.

| (199) | Proizvodni kapacitet smanjio se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(199)

Proizvodni kapacitet smanjio se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (200) | Kao posljedica smanjenja obujma proizvodnje iskorištenost kapaciteta smanjila se za 3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(200)

Kao posljedica smanjenja obujma proizvodnje iskorištenost kapaciteta smanjila se za 3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja.

(b)   Obujam prodaje i tržišni udjel

| (201) | Obujam prodaje i tržišni udjel industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Obujam prodaje i tržišni udjel proizvođača iz Unije | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje u Uniji (u tonama) | 107 655 | 103 779 | 103 704 | 102 123 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 96 | 96 | 95 |
| Tržišni udjel (%) | 71,1 | 74,0 | 70,7 | 73,0 |
| Izvor: zahtjev za reviziju, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(201)

Obujam prodaje i tržišni udjel industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Obujam prodaje i tržišni udjel proizvođača iz Unije

Obujam prodaje i tržišni udjel proizvođača iz Unije

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam prodaje u Uniji (u tonama)

107 655

103 779

103 704

102 123

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

96

96

96

96

95

95

Tržišni udjel (%)

71,1

74,0

70,7

73,0

Izvor: zahtjev za reviziju, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (202) | Ukupna prodaja industrije Unije na tržištu Unije smanjila se za oko 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel industrije Unije mijenjao se tijekom razmatranog razdoblja. Povećao se za 2,9 postotnih bodova 2013. Zatim se smanjio za 3,3 postotna boda 2014. i ponovno se povećao za 2,3 postotna boda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Tržišni udjel industrije Unije ukupno se tijekom razmatranog razdoblja povećao za 1,9 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(202)

Ukupna prodaja industrije Unije na tržištu Unije smanjila se za oko 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel industrije Unije mijenjao se tijekom razmatranog razdoblja. Povećao se za 2,9 postotnih bodova 2013. Zatim se smanjio za 3,3 postotna boda 2014. i ponovno se povećao za 2,3 postotna boda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Tržišni udjel industrije Unije ukupno se tijekom razmatranog razdoblja povećao za 1,9 postotnih bodova.

| (203) | Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da bi za utvrđivanje tržišnog udjela industrije Unije trebalo uzeti u obzir uvoz koji je proizvođačima iz Unije stizao od njihovih povezanih društava u SAD-u, Meksiku, Japanu i Maleziji. Ipak, tržišni je udjel industrije Unije izračunan na osnovi prodaje njezine vlastite proizvodnje na tržištu Unije. Uvoz industrije Unije nije uzet u obzir jer bi se time poremetila opća slika zbog toga što bi se taj uvoz dvaput brojao; s jedne strane kao uvoz i s druge strane kao prodaja industrije Unije. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(203)

Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da bi za utvrđivanje tržišnog udjela industrije Unije trebalo uzeti u obzir uvoz koji je proizvođačima iz Unije stizao od njihovih povezanih društava u SAD-u, Meksiku, Japanu i Maleziji. Ipak, tržišni je udjel industrije Unije izračunan na osnovi prodaje njezine vlastite proizvodnje na tržištu Unije. Uvoz industrije Unije nije uzet u obzir jer bi se time poremetila opća slika zbog toga što bi se taj uvoz dvaput brojao; s jedne strane kao uvoz i s druge strane kao prodaja industrije Unije. Stoga je taj argument odbijen.

(c)   Rast

| (204) | Od 2012. do RIPR-a potrošnja u Uniji smanjila se za 8 %. Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 5 %, što se, međutim, pretvorilo u povećanje tržišnog udjela za 1,9 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(204)

Od 2012. do RIPR-a potrošnja u Uniji smanjila se za 8 %. Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 5 %, što se, međutim, pretvorilo u povećanje tržišnog udjela za 1,9 postotnih bodova.

(d)   Zaposlenost i produktivnost

| (205) | Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Zaposlenost i produktivnost proizvođača iz Unije | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 1 526 | 1 539 | 1 475 | 1 523 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 101 | 97 | 100 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 155 | 153 | 164 | 146 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 99 | 106 | 94 |
| Izvor: zahtjev za reviziju, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(205)

Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Zaposlenost i produktivnost proizvođača iz Unije

Zaposlenost i produktivnost proizvođača iz Unije

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Broj zaposlenika

1 526

1 539

1 475

1 523

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

101

101

97

97

100

100

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

155

153

164

146

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

99

99

106

106

94

94

Izvor: zahtjev za reviziju, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (206) | Zaposlenost u industriji Unije tijekom razmatranog razdoblja ostala je otprilike na istoj razini. Zbog smanjenja proizvodnje (smanjenje od 6 % tijekom razmatranog razdoblja) smanjila se i produktivnost za 6 % tijekom istog razdoblja. |
| --- | --- |

(206)

Zaposlenost u industriji Unije tijekom razmatranog razdoblja ostala je otprilike na istoj razini. Zbog smanjenja proizvodnje (smanjenje od 6 % tijekom razmatranog razdoblja) smanjila se i produktivnost za 6 % tijekom istog razdoblja.

(e)   Visina iznosa subvencijske marže i oporavak od prošlog subvencioniranja

| (207) | U ispitnom postupku utvrđeno je da se GES iz Indije i dalje uvozi na tržište Unije po subvencioniranim cijenama. Subvencijska marža utvrđena za Indiju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je znatno iznad razine de minimis opisane u uvodnoj izjavi (130). To se odvijalo istodobno sa smanjenjem uvoznih cijena u odnosu na 2012. Neovisno o tome, industrija Unije imala je koristi od kompenzacijskih mjera na snazi te je zadržala i neznatno povećala svoj tržišni udjel. |
| --- | --- |

(207)

U ispitnom postupku utvrđeno je da se GES iz Indije i dalje uvozi na tržište Unije po subvencioniranim cijenama. Subvencijska marža utvrđena za Indiju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je znatno iznad razine de minimis opisane u uvodnoj izjavi (130). To se odvijalo istodobno sa smanjenjem uvoznih cijena u odnosu na 2012. Neovisno o tome, industrija Unije imala je koristi od kompenzacijskih mjera na snazi te je zadržala i neznatno povećala svoj tržišni udjel.

de minimis

5.3.   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

(f)   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (208) | Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prosječne prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona) | 3 784 | 3 468 | 2 997 | 2 825 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 92 | 79 | 75 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 3 357 | 3 116 | 2 776 | 2 745 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 93 | 83 | 82 |
| Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(208)

Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prosječne prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

Prosječne prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

3 784

3 468

2 997

2 825

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

92

92

79

79

75

75

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

3 357

3 116

2 776

2 745

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

93

93

83

83

82

82

Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (209) | Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji stalno se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja i ukupno smanjila za 25 % te dosegnula 2 825 EUR/tona u RIPR-u. Industrija Unije morala je smanjiti svoje cijene kako bi se odrazilo opće smanjenje prodajnih cijena na tržištu GES-a zbog smanjenja potražnje u sektoru elektročelika. |
| --- | --- |

(209)

Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji stalno se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja i ukupno smanjila za 25 % te dosegnula 2 825 EUR/tona u RIPR-u. Industrija Unije morala je smanjiti svoje cijene kako bi se odrazilo opće smanjenje prodajnih cijena na tržištu GES-a zbog smanjenja potražnje u sektoru elektročelika.

| (210) | Tijekom razmatranog razdoblja prosječni trošak proizvodnje industrije Unije smanjio se u manjoj mjeri, odnosno za 18 %. Glavni čimbenik koji je utjecao na smanjenje jediničnog troška proizvodnje bilo je smanjenje cijene sirovine. |
| --- | --- |

(210)

Tijekom razmatranog razdoblja prosječni trošak proizvodnje industrije Unije smanjio se u manjoj mjeri, odnosno za 18 %. Glavni čimbenik koji je utjecao na smanjenje jediničnog troška proizvodnje bilo je smanjenje cijene sirovine.

| (211) | Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da su se svjetske cijene sirovine smanjile više nego trošak za sirovinu koji je industrija Unije imala tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije bila je stoga neučinkovita u smislu nabave sirovina i zbog toga je njezina održivost bila upitna. |
| --- | --- |

(211)

Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da su se svjetske cijene sirovine smanjile više nego trošak za sirovinu koji je industrija Unije imala tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije bila je stoga neučinkovita u smislu nabave sirovina i zbog toga je njezina održivost bila upitna.

| (212) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da je industrija Unije sirovinu nabavljala diljem svijeta od svojih povezanih i nepovezanih strana po cijenama slične razine i ništa nije upućivalo na neučinkovitost u pogledu nabavljanja sirovine. Budući da ta tvrdnja nije bila dodatno potkrijepljena, odbijena je. |
| --- | --- |

(212)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da je industrija Unije sirovinu nabavljala diljem svijeta od svojih povezanih i nepovezanih strana po cijenama slične razine i ništa nije upućivalo na neučinkovitost u pogledu nabavljanja sirovine. Budući da ta tvrdnja nije bila dodatno potkrijepljena, odbijena je.

(g)   Troškovi rada

| (213) | Prosječni troškovi rada tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik) | 66 111 | 66 842 | 67 113 | 67 253 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 101 | 102 | 102 |
| Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(213)

Prosječni troškovi rada tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik)

66 111

66 842

67 113

67 253

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

101

101

102

102

102

102

Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (214) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se tijekom razmatranog razdoblja za neznatnih 2 %. |
| --- | --- |

(214)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se tijekom razmatranog razdoblja za neznatnih 2 %.

(h)   Zalihe

| (215) | Razine zaliha tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Zalihe | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe | 8 952 | 8 821 | 13 770 | 18 465 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 99 | 154 | 206 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%) | 6 | 5 | 7 | 11 |
| Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(215)

Razine zaliha tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Zalihe

Zalihe

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Završne zalihe

8 952

8 821

13 770

18 465

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

99

99

154

154

206

206

Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

6

5

7

11

Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (216) | Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u apsolutnim se razmjerima više nego udvostručila tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom RIPR-a razina zaliha činila je približno 11 % njezine proizvodnje. |
| --- | --- |

(216)

Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u apsolutnim se razmjerima više nego udvostručila tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom RIPR-a razina zaliha činila je približno 11 % njezine proizvodnje.

i.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (217) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 11,3 | 10,2 | 7,4 | 2,8 |
| Novčani tok (EUR) | 47 981 432 | 46 443 978 | 30 426 147 | 31 283 121 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 97 | 63 | 65 |
| Ulaganja (EUR) | 25 293 559 | 23 133 505 | 21 672 869 | 12 313 975 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 91 | 86 | 49 |
| Povrat ulaganja (%) | 16,5 | 13,9 | 10,1 | 3,9 |
| Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(217)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

11,3

10,2

7,4

2,8

Novčani tok (EUR)

47 981 432

46 443 978

30 426 147

31 283 121

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

97

97

63

63

65

65

Ulaganja (EUR)

25 293 559

23 133 505

21 672 869

12 313 975

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

91

91

86

86

49

49

Povrat ulaganja (%)

16,5

13,9

10,1

3,9

Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (218) | Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije postupno se smanjila sa 11,3 % 2012. na 2,8 % tijekom RIPR-a, što je bilo smanjenje od 8,5 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(218)

Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije postupno se smanjila sa 11,3 % 2012. na 2,8 % tijekom RIPR-a, što je bilo smanjenje od 8,5 postotnih bodova.

| (219) | Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da je smanjenje profitabilnosti proizvođača iz Unije prouzročeno njihovim visokim općim administrativnim troškovima i općim troškovima prodaje. |
| --- | --- |

(219)

Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da je smanjenje profitabilnosti proizvođača iz Unije prouzročeno njihovim visokim općim administrativnim troškovima i općim troškovima prodaje.

| (220) | Ispitnim postupkom utvrđeno je smanjenje jediničnog troška proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (210). To se smanjenje jediničnog troška proizvodnje odnosilo na administrativne troškove i troškove prodaje iako se najveći dio troškova pripisivao sirovini. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(220)

Ispitnim postupkom utvrđeno je smanjenje jediničnog troška proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (210). To se smanjenje jediničnog troška proizvodnje odnosilo na administrativne troškove i troškove prodaje iako se najveći dio troškova pripisivao sirovini. Stoga je taj argument odbijen.

| (221) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Neto novčani tok smanjio se za 35 % tijekom razmatranog razdoblja. Znatno smanjenje novčanog toka uglavnom je objašnjeno znatnim smanjenjem profitabilnosti, kako je prethodno opisano u uvodnoj izjavi (218). |
| --- | --- |

(221)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Neto novčani tok smanjio se za 35 % tijekom razmatranog razdoblja. Znatno smanjenje novčanog toka uglavnom je objašnjeno znatnim smanjenjem profitabilnosti, kako je prethodno opisano u uvodnoj izjavi (218).

| (222) | Tijekom razmatranog razdoblja godišnji se tok ulaganja industrije Unije u predmetni proizvod smanjio za više od pola, sa 25 milijuna EUR 2012. na 12 milijuna EUR tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(222)

Tijekom razmatranog razdoblja godišnji se tok ulaganja industrije Unije u predmetni proizvod smanjio za više od pola, sa 25 milijuna EUR 2012. na 12 milijuna EUR tijekom RIPR-a.

| (223) | Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da se smanjenje ulaganja može pripisati isključivo smanjenoj potražnji i višku kapaciteta za proizvodnju GES-a u svijetu. |
| --- | --- |

(223)

Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da se smanjenje ulaganja može pripisati isključivo smanjenoj potražnji i višku kapaciteta za proizvodnju GES-a u svijetu.

| (224) | Istraga je potvrdila i da je, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi (172), došlo do smanjenja potrošnje GES-a tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, potrebno je napomenuti da su ulaganja industrije Unije u predmetni proizvod tijekom RIPR-a posljednje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, kad je također bila suočena sa smanjenjem potrošnje, bila na trostruko višoj razini od razne ostvarene tijekom RIPR-a ove revizije. |
| --- | --- |

(224)

Istraga je potvrdila i da je, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi (172), došlo do smanjenja potrošnje GES-a tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, potrebno je napomenuti da su ulaganja industrije Unije u predmetni proizvod tijekom RIPR-a posljednje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, kad je također bila suočena sa smanjenjem potrošnje, bila na trostruko višoj razini od razne ostvarene tijekom RIPR-a ove revizije.

| (225) | Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda postupno se smanjio sa 16,5 % 2012. na 3,9 % tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(225)

Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda postupno se smanjio sa 16,5 % 2012. na 3,9 % tijekom RIPR-a.

5.4.   Zaključak o stanju industrije Unije

Zaključak o stanju industrije Unije

| (226) | U ispitnom postupku pokazalo se da se unatoč mjerama na snazi tijekom razmatranog razdoblja većina pokazatelja štete razvijala negativno te da se gospodarsko i financijsko stanje industrije Unije pogoršalo. Neovisno o tome, industrija Unije uspjela je zadržati i neznatno povećati svoj tržišni udjel, što je bilo moguće samo na štetu nižih ostvarenih razina dobiti. |
| --- | --- |

(226)

U ispitnom postupku pokazalo se da se unatoč mjerama na snazi tijekom razmatranog razdoblja većina pokazatelja štete razvijala negativno te da se gospodarsko i financijsko stanje industrije Unije pogoršalo. Neovisno o tome, industrija Unije uspjela je zadržati i neznatno povećati svoj tržišni udjel, što je bilo moguće samo na štetu nižih ostvarenih razina dobiti.

| (227) | Iako se ta negativna kretanja mogu objasniti smanjenom potrošnjom, koja se tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 8 %, indijski je uvoz i dalje stalno bio prisutan na tržištu Unije. Taj se uvoz prodavao po cijenama nižima od cijena industrije Unije zbog čega su se cijene industrije Unije snizile za 3 % u RIPR-u. Osim toga, utvrđeno je da je marža sniženja cijena iznosila 9 %. Tako je zbog dampinškog i subvencioniranog uvoza iz Indije i dalje postojao pritisak na cijene. Pritisak na cijene tijekom sadašnjeg RIPR-a zaista se povećao u odnosu na prethodnu reviziju zbog predstojećeg isteka mjera kada je sniženje cijena iznosilo manje od 2 %. |
| --- | --- |

(227)

Iako se ta negativna kretanja mogu objasniti smanjenom potrošnjom, koja se tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 8 %, indijski je uvoz i dalje stalno bio prisutan na tržištu Unije. Taj se uvoz prodavao po cijenama nižima od cijena industrije Unije zbog čega su se cijene industrije Unije snizile za 3 % u RIPR-u. Osim toga, utvrđeno je da je marža sniženja cijena iznosila 9 %. Tako je zbog dampinškog i subvencioniranog uvoza iz Indije i dalje postojao pritisak na cijene. Pritisak na cijene tijekom sadašnjeg RIPR-a zaista se povećao u odnosu na prethodnu reviziju zbog predstojećeg isteka mjera kada je sniženje cijena iznosilo manje od 2 %.

| (228) | U okolnostima smanjene potrošnje i pritiska na cijene izazvanog dampinškim i subvencioniranim uvozom industrija Unije bila je prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene. Zbog toga je njezina dobit, iako još uvijek pozitivna (2,8 %) u razdoblju ispitnog postupka revizije, bila manja od ciljane dobiti od 8 % utvrđene u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(228)

U okolnostima smanjene potrošnje i pritiska na cijene izazvanog dampinškim i subvencioniranim uvozom industrija Unije bila je prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene. Zbog toga je njezina dobit, iako još uvijek pozitivna (2,8 %) u razdoblju ispitnog postupka revizije, bila manja od ciljane dobiti od 8 % utvrđene u početnom ispitnom postupku.

| (229) | Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da su s obzirom na to da se tržišni udjel industrije Unije povećao za 2 % proizvođači iz Unije ostvarili znatnu korist od smanjenja uvoza iz Indije. Tvrdilo se da je tržišni udjel industrije Unije još i veći uzme li se u obzir i uvoz industrije Unije iz ostalih trećih zemalja. Industrija Unije istodobno je suočena s oštrom cjenovnom konkurencijom iz ostalih izvora (posebno uvoz po niskim cijenama iz Kine i Rusije). Zato se tvrdilo da se uvozu iz Indije ne može pripisati nikakva šteta nastala zbog navodno manjeg tržišnog udjela proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(229)

Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da su s obzirom na to da se tržišni udjel industrije Unije povećao za 2 % proizvođači iz Unije ostvarili znatnu korist od smanjenja uvoza iz Indije. Tvrdilo se da je tržišni udjel industrije Unije još i veći uzme li se u obzir i uvoz industrije Unije iz ostalih trećih zemalja. Industrija Unije istodobno je suočena s oštrom cjenovnom konkurencijom iz ostalih izvora (posebno uvoz po niskim cijenama iz Kine i Rusije). Zato se tvrdilo da se uvozu iz Indije ne može pripisati nikakva šteta nastala zbog navodno manjeg tržišnog udjela proizvođača iz Unije.

| (230) | Ispitni postupak zaista je pokazao smanjenje obujma i tržišnog udjela uvoza iz Indije, međutim, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi (227), pritisak na cijene zbog dampinškog i subvencioniranog uvoza iz Indije još uvijek postoji, a čak se i pojačao tijekom trenutačnog RIPR-a u usporedbi s prethodnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(230)

Ispitni postupak zaista je pokazao smanjenje obujma i tržišnog udjela uvoza iz Indije, međutim, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi (227), pritisak na cijene zbog dampinškog i subvencioniranog uvoza iz Indije još uvijek postoji, a čak se i pojačao tijekom trenutačnog RIPR-a u usporedbi s prethodnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera. Stoga je taj argument odbijen.

| (231) | Ista zainteresirana strana tvrdila je i da Komisija nije uzela u obzir činjenicu da je uvoz po niskim cijenama iz Kine i Rusije jedan od glavnih uzroka pritiska na cijene na tržištu Unije te je pozvala na provedbu cjelovite analize uvoza po niskim cijenama iz Kine i Rusije proizvoda koji se razmatra prije utvrđivanja vjerojatnosti ponavljanja štete za industriju Unije. Ta je strana tvrdila i da su neki kineski proizvođači povećali uvoz GES-a velikog promjera na tržište Unije. |
| --- | --- |

(231)

Ista zainteresirana strana tvrdila je i da Komisija nije uzela u obzir činjenicu da je uvoz po niskim cijenama iz Kine i Rusije jedan od glavnih uzroka pritiska na cijene na tržištu Unije te je pozvala na provedbu cjelovite analize uvoza po niskim cijenama iz Kine i Rusije proizvoda koji se razmatra prije utvrđivanja vjerojatnosti ponavljanja štete za industriju Unije. Ta je strana tvrdila i da su neki kineski proizvođači povećali uvoz GES-a velikog promjera na tržište Unije.

| (232) | U pogledu uvoznih cijena GES-a iz Kine i Rusije trebalo bi, kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama (188) i (190), podsjetiti na sljedeće: i. nije se mogla provesti smislena usporedba cijena prema vrsti proizvoda za uvoz iz tih zemalja, kako je to bilo moguće za Indiju na temelju detaljnih podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje; ii. iz dostupnih statističkih podataka o uvozu Komisija nije u mogućnosti razlikovati različite vrste proizvoda te iii. prema podacima koje je dostavila industrija Unije u zahtjevu za reviziju, a koje su potvrdili korisnici, većinu uvoza iz tih zemalja čini GES manjeg promjera, koji je jeftiniji. Pored toga indijski proizvođač izvoznik koji surađuje nije dokazima potkrijepio svoju tvrdnju o povećanom uvozu GES-a većeg promjera iz Kine u Uniju. |
| --- | --- |

(232)

U pogledu uvoznih cijena GES-a iz Kine i Rusije trebalo bi, kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama (188) i (190), podsjetiti na sljedeće: i. nije se mogla provesti smislena usporedba cijena prema vrsti proizvoda za uvoz iz tih zemalja, kako je to bilo moguće za Indiju na temelju detaljnih podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje; ii. iz dostupnih statističkih podataka o uvozu Komisija nije u mogućnosti razlikovati različite vrste proizvoda te iii. prema podacima koje je dostavila industrija Unije u zahtjevu za reviziju, a koje su potvrdili korisnici, većinu uvoza iz tih zemalja čini GES manjeg promjera, koji je jeftiniji. Pored toga indijski proizvođač izvoznik koji surađuje nije dokazima potkrijepio svoju tvrdnju o povećanom uvozu GES-a većeg promjera iz Kine u Uniju.

| (233) | Kad je riječ o obujmu uvoza GES-a iz Kine i Rusije i njegovu tržišnom udjelu, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi (189), tržišni udjel uvoza iz Kine povećan je za jedan postotni bod, a tržišni udjel uvoza iz Rusije povećao se za 0,3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. To se povećanje nije dogodilo na štetu tržišnog udjela industrije Unije koji se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (189), povećao za 1,9 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(233)

Kad je riječ o obujmu uvoza GES-a iz Kine i Rusije i njegovu tržišnom udjelu, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi (189), tržišni udjel uvoza iz Kine povećan je za jedan postotni bod, a tržišni udjel uvoza iz Rusije povećao se za 0,3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. To se povećanje nije dogodilo na štetu tržišnog udjela industrije Unije koji se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (189), povećao za 1,9 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je taj argument odbijen.

| (234) | Ista zainteresirana strana tvrdila je da je industrija Unije neučinkovito proizvodila GES manjeg promjera zato što je prodaja tih proizvoda činila samo dio obujma njezine ukupne prodaje. |
| --- | --- |

(234)

Ista zainteresirana strana tvrdila je da je industrija Unije neučinkovito proizvodila GES manjeg promjera zato što je prodaja tih proizvoda činila samo dio obujma njezine ukupne prodaje.

| (235) | Ponudu, odnosno vrstu proizvoda koji se prodaje, uobičajeno pokreću tržišni uvjeti, odnosno potražnja. Budući da tvrdnja o neučinkovitosti industrije Unije u proizvodnji GES-a manjeg promjera nije dodatno potkrijepljena dokazima taj je argument odbijen. |
| --- | --- |

(235)

Ponudu, odnosno vrstu proizvoda koji se prodaje, uobičajeno pokreću tržišni uvjeti, odnosno potražnja. Budući da tvrdnja o neučinkovitosti industrije Unije u proizvodnji GES-a manjeg promjera nije dodatno potkrijepljena dokazima taj je argument odbijen.

| (236) | Ista zainteresirana strana tvrdila je da nije provedena analiza utjecaja povećane količine uvoza po dampinškim cijenama iz ostalih zemalja, uključujući i uvoz od povezanih društava iz SAD-a, Meksika, Malezije i Japana. |
| --- | --- |

(236)

Ista zainteresirana strana tvrdila je da nije provedena analiza utjecaja povećane količine uvoza po dampinškim cijenama iz ostalih zemalja, uključujući i uvoz od povezanih društava iz SAD-a, Meksika, Malezije i Japana.

| (237) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (187), cijene uvoza iz SAD-a, Japana i Meksika bile su više od cijena indijskih izvoznika i cijena proizvođača iz Unije. Tržišni udjel uvoza iz tih zemalja povećao se za 0,1 postotni bod tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je manje od 10 % na kraju RIPR-a. Isto tako, Komisija nije imala dokaze o tome da su cijene iz tih zemalja dampinške. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(237)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (187), cijene uvoza iz SAD-a, Japana i Meksika bile su više od cijena indijskih izvoznika i cijena proizvođača iz Unije. Tržišni udjel uvoza iz tih zemalja povećao se za 0,1 postotni bod tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je manje od 10 % na kraju RIPR-a. Isto tako, Komisija nije imala dokaze o tome da su cijene iz tih zemalja dampinške. Stoga je taj argument odbijen.

| (238) | Ista je zainteresirana strana tvrdila da je Komisija za izračun marže sniženja cijena prema vrsti proizvoda upotrijebila kontrolni broj proizvoda („PCN”), čime nije uzela u obzir upotrijebljenu sirovinu, čiji je utjecaj na troškove i cijene ipak znatan. Da su uspoređene vrste proizvoda dobivene iz iste sirovine smanjila bi se marža sniženja cijena i umjesto 9 %, iznosila bi 8 %. |
| --- | --- |

(238)

Ista je zainteresirana strana tvrdila da je Komisija za izračun marže sniženja cijena prema vrsti proizvoda upotrijebila kontrolni broj proizvoda („PCN”), čime nije uzela u obzir upotrijebljenu sirovinu, čiji je utjecaj na troškove i cijene ipak znatan. Da su uspoređene vrste proizvoda dobivene iz iste sirovine smanjila bi se marža sniženja cijena i umjesto 9 %, iznosila bi 8 %.

| (239) | Razlika u sirovinama zaista se nije odražavala u strukturi PCN-a i zbog toga u izračunu marže sniženja cijena ta razlika nije uzeta u obzir. Ipak, kad su vrste proizvoda razdvojene uzimajući u obzir sirovine upotrijebljene radi izračuna marže sniženja cijena, kako je zainteresirana strana predložila nakon objave, marža sniženja cijena navedena u uvodnoj izjavi (227) smanjila se za samo jedan postotni bod i iznosila je 8 %. To smanjenje stoga nije bitno utjecalo na nalaz Komisije u pogledu marže sniženja cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(239)

Razlika u sirovinama zaista se nije odražavala u strukturi PCN-a i zbog toga u izračunu marže sniženja cijena ta razlika nije uzeta u obzir. Ipak, kad su vrste proizvoda razdvojene uzimajući u obzir sirovine upotrijebljene radi izračuna marže sniženja cijena, kako je zainteresirana strana predložila nakon objave, marža sniženja cijena navedena u uvodnoj izjavi (227) smanjila se za samo jedan postotni bod i iznosila je 8 %. To smanjenje stoga nije bitno utjecalo na nalaz Komisije u pogledu marže sniženja cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (240) | Ista zainteresirana strana upitnom je smatrala razinu ciljane dobiti od 8 % utvrđenu u početnom ispitnom postupku tvrdeći da su proizvođači GES-a bili suočeni s gubicima zbog pada međunarodne potražnje za čelikom te ciljana dobit od 8 % zato više nije bila opravdana. |
| --- | --- |

(240)

Ista zainteresirana strana upitnom je smatrala razinu ciljane dobiti od 8 % utvrđenu u početnom ispitnom postupku tvrdeći da su proizvođači GES-a bili suočeni s gubicima zbog pada međunarodne potražnje za čelikom te ciljana dobit od 8 % zato više nije bila opravdana.

| (241) | Podsjeća se na to da bi ciljana razina dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije trebala biti ona razina koju industrija te vrste u tom sektoru može razumno postići u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno bez dampinškog/subvencioniranog uvoza. U tom smislu, kako se navodi u uvodnoj izjavi (34) Uredbe (EZ) br. 1628/2004 primjereno su se ispitale razine dobiti industrije Unije kada je tržišni udjel subvencioniranog uvoza bio najniži (odnosno 1999.). Stoga je konačno zaključeno da bi maržu dobiti za koju bi se razumno moglo smatrati da predstavlja financijsko stanje industrije Zajednice ako isključimo štetno subvencioniranje iz Indije za potrebe izračunavanja marže štete trebalo utvrditi na 8 %. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(241)

Podsjeća se na to da bi ciljana razina dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije trebala biti ona razina koju industrija te vrste u tom sektoru može razumno postići u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno bez dampinškog/subvencioniranog uvoza. U tom smislu, kako se navodi u uvodnoj izjavi (34) Uredbe (EZ) br. 1628/2004 primjereno su se ispitale razine dobiti industrije Unije kada je tržišni udjel subvencioniranog uvoza bio najniži (odnosno 1999.). Stoga je konačno zaključeno da bi maržu dobiti za koju bi se razumno moglo smatrati da predstavlja financijsko stanje industrije Zajednice ako isključimo štetno subvencioniranje iz Indije za potrebe izračunavanja marže štete trebalo utvrditi na 8 %. Stoga je taj argument odbijen.

| (242) | Komisija je na osnovi prethodno navedenog zaključila da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila u iznimno osjetljivoj situaciji, što se uglavnom može pripisati negativnim tržišnim uvjetima i posljedičnom padu potrošnje. Zato je procjena Komisije bila usmjerena na vjerojatnost ponavljanja štete zbog subvencioniranog uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(242)

Komisija je na osnovi prethodno navedenog zaključila da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila u iznimno osjetljivoj situaciji, što se uglavnom može pripisati negativnim tržišnim uvjetima i posljedičnom padu potrošnje. Zato je procjena Komisije bila usmjerena na vjerojatnost ponavljanja štete zbog subvencioniranog uvoza iz Indije.

6.   Vjerojatnost ponavljanja štete

Vjerojatnost ponavljanja štete

| (243) | Kako bi se utvrdila vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju stavljanja mjera protiv Indije izvan snage, analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, izvoz iz Indije u ostale treće zemlje i privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(243)

Kako bi se utvrdila vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju stavljanja mjera protiv Indije izvan snage, analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, izvoz iz Indije u ostale treće zemlje i privlačnost tržišta Unije.

| (244) | U uvodnoj izjavi (155) zaključeno je da će indijski proizvođači izvoznici vjerojatno nastaviti izvoziti znatne količine u Uniju ako se dopusti istek mjera te čak povećati postojeći obujam izvoza i da će taj izvoz vjerojatno biti po subvencioniranim cijenama. |
| --- | --- |

(244)

U uvodnoj izjavi (155) zaključeno je da će indijski proizvođači izvoznici vjerojatno nastaviti izvoziti znatne količine u Uniju ako se dopusti istek mjera te čak povećati postojeći obujam izvoza i da će taj izvoz vjerojatno biti po subvencioniranim cijenama.

| (245) | Kako je utvrđeno u uvodnim izjavama (139) i (140), procjenjuje se da je tijekom RIPR-a indijski kapacitet iznosio približno 160 000 tona i da je rezervni kapacitet bio između 40 000 i 50 000 tona, što je tijekom istog razdoblja činilo između 29 % i 36 % potrošnje u Uniji. K tome, kako se navodi u uvodnoj izjavi (139), indijski proizvođači izvoznici vjerojatno će dodatno povećati svoj kapacitet ako potražnja naraste. Kako se navodi u uvodnoj izjavi (142), Indijska nadležna tijela krajem studenoga 2014. uvela su antidampinške mjere na uvoz GES-a iz Kine. Očekuje se da će indijski proizvođači zbog toga povećati svoj tržišni udjel na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(245)

Kako je utvrđeno u uvodnim izjavama (139) i (140), procjenjuje se da je tijekom RIPR-a indijski kapacitet iznosio približno 160 000 tona i da je rezervni kapacitet bio između 40 000 i 50 000 tona, što je tijekom istog razdoblja činilo između 29 % i 36 % potrošnje u Uniji. K tome, kako se navodi u uvodnoj izjavi (139), indijski proizvođači izvoznici vjerojatno će dodatno povećati svoj kapacitet ako potražnja naraste. Kako se navodi u uvodnoj izjavi (142), Indijska nadležna tijela krajem studenoga 2014. uvela su antidampinške mjere na uvoz GES-a iz Kine. Očekuje se da će indijski proizvođači zbog toga povećati svoj tržišni udjel na domaćem tržištu.

| (246) | S obzirom na privlačnost tržišta Unije koja je opisana u uvodnim izjavama (152) do (155) barem dio rezervnog kapaciteta vrlo će se vjerojatno preusmjeriti na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Isto tako, kako je opisano u uvodnoj izjavi (143), indijski proizvođači u velikoj su mjeri usmjereni na izvoz. Kad je riječ o cijenama GES-a kako su opisane u uvodnoj izjavi (149), više razine cijena nego u Uniji utvrđene su za određena indijska izvozna odredišta. Međutim, zbog različite ponude proizvoda taj podatak ne mijenja ukupnu ocjenu da će se novi kapacitet usmjeriti na tržište Unije s obzirom na to da je pouzdanost te usporedbe cijena ograničena. |
| --- | --- |

(246)

S obzirom na privlačnost tržišta Unije koja je opisana u uvodnim izjavama (152) do (155) barem dio rezervnog kapaciteta vrlo će se vjerojatno preusmjeriti na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Isto tako, kako je opisano u uvodnoj izjavi (143), indijski proizvođači u velikoj su mjeri usmjereni na izvoz. Kad je riječ o cijenama GES-a kako su opisane u uvodnoj izjavi (149), više razine cijena nego u Uniji utvrđene su za određena indijska izvozna odredišta. Međutim, zbog različite ponude proizvoda taj podatak ne mijenja ukupnu ocjenu da će se novi kapacitet usmjeriti na tržište Unije s obzirom na to da je pouzdanost te usporedbe cijena ograničena.

| (247) | Kako se navodi u uvodnoj izjavi (146), u Rusiji su uvedene antidampinške mjere protiv uvoza indijskog GES-a i izvoz iz Indije u Rusiju znatno je pao tijekom razmatranog razdoblja. To znači da je za indijske proizvođače izvoznike pristup na treće po važnosti tržište ograničen, a s postojećim ili vjerojatno čak i povećanim rezervnim kapacitetom koji je opisan u uvodnoj izjavi (245) velika je vjerojatnost da će indijski proizvođači izvoznici znatno povećati svoj uvoz predmetnog proizvoda na tržište Unije ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(247)

Kako se navodi u uvodnoj izjavi (146), u Rusiji su uvedene antidampinške mjere protiv uvoza indijskog GES-a i izvoz iz Indije u Rusiju znatno je pao tijekom razmatranog razdoblja. To znači da je za indijske proizvođače izvoznike pristup na treće po važnosti tržište ograničen, a s postojećim ili vjerojatno čak i povećanim rezervnim kapacitetom koji je opisan u uvodnoj izjavi (245) velika je vjerojatnost da će indijski proizvođači izvoznici znatno povećati svoj uvoz predmetnog proizvoda na tržište Unije ako se dopusti istek mjera.

| (248) | Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (185), indijskim uvoznim cijenama bez antidampinških i kompenzacijskih pristojbi prodajne cijene u Uniji snizile bi se za 9 %. Za proizvođača izvoznika koji ne surađuje izračunano je da bi procijenjena marža sniženja cijena bez antidampinških i kompenzacijskih pristojbi iznosila 12 %. To je pokazatelj vjerojatne razine cijene uvoza iz Indije u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Na temelju toga, pritisak na cijene na tržištu Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage vjerojatno će se povećati, čime bi se dodatno pogoršalo gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(248)

Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (185), indijskim uvoznim cijenama bez antidampinških i kompenzacijskih pristojbi prodajne cijene u Uniji snizile bi se za 9 %. Za proizvođača izvoznika koji ne surađuje izračunano je da bi procijenjena marža sniženja cijena bez antidampinških i kompenzacijskih pristojbi iznosila 12 %. To je pokazatelj vjerojatne razine cijene uvoza iz Indije u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Na temelju toga, pritisak na cijene na tržištu Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage vjerojatno će se povećati, čime bi se dodatno pogoršalo gospodarsko stanje industrije Unije.

| (249) | U pogledu obujma vrlo je vjerojatno da bi se stavljanjem mjera izvan snage indijskim proizvođačima izvoznicima omogućilo stjecanje tržišnih udjela na tržištu Unije. Posebno bi za proizvođača izvoznika koji ne surađuje i koji trenutačno ima visoku stopu pristojbe od 15,7 % to bio snažan poticaj da nastavi izvoziti znatne količine na tržište Unije. Ako bi se to dogodilo, industrija Unije doživjela bi trenutačan pad obujma prodaje i tržišnih udjela. |
| --- | --- |

(249)

U pogledu obujma vrlo je vjerojatno da bi se stavljanjem mjera izvan snage indijskim proizvođačima izvoznicima omogućilo stjecanje tržišnih udjela na tržištu Unije. Posebno bi za proizvođača izvoznika koji ne surađuje i koji trenutačno ima visoku stopu pristojbe od 15,7 % to bio snažan poticaj da nastavi izvoziti znatne količine na tržište Unije. Ako bi se to dogodilo, industrija Unije doživjela bi trenutačan pad obujma prodaje i tržišnih udjela.

| (250) | Na temelju toga indijski proizvođači izvoznici vjerojatno će, ako mjere izostanu, povećati svoju prisutnost na tržištu Unije s obzirom na obujam uvoza i tržišne udjele po dampinškim i subvencioniranim cijenama i dovesti do znatnog sniženja prodajnih cijena industrije Unije. Time će se povećati pritisak na cijene na tržištu Unije i ostvariti negativni učinak na profitabilnost i financijsko stanje industrije Unije. Time će se dodatno pogoršati gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(250)

Na temelju toga indijski proizvođači izvoznici vjerojatno će, ako mjere izostanu, povećati svoju prisutnost na tržištu Unije s obzirom na obujam uvoza i tržišne udjele po dampinškim i subvencioniranim cijenama i dovesti do znatnog sniženja prodajnih cijena industrije Unije. Time će se povećati pritisak na cijene na tržištu Unije i ostvariti negativni učinak na profitabilnost i financijsko stanje industrije Unije. Time će se dodatno pogoršati gospodarsko stanje industrije Unije.

| (251) | Komisija je na temelju prethodno navedenog zaključila da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji velika vjerojatnost ponavljanja štete. |
| --- | --- |

(251)

Komisija je na temelju prethodno navedenog zaključila da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji velika vjerojatnost ponavljanja štete.

E.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (252) | U skladu s člankom 31. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih kompenzacijskih mjera protiv Indije bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(252)

U skladu s člankom 31. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih kompenzacijskih mjera protiv Indije bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

| (253) | Podsjeća se da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. |
| --- | --- |

(253)

Podsjeća se da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije.

| (254) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u skladu s člankom 31. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(254)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u skladu s člankom 31. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (255) | Komisija je na temelju toga ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja i ponavljanja štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(255)

Komisija je na temelju toga ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja i ponavljanja štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije.

1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (256) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (226), mjerama je industriji Unije omogućeno zadržavanje tržišnih udjela. Istodobno je u uvodnoj izjavi (250) zaključeno da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela pogoršanje stanja dopusti li se istek kompenzacijskih mjera protiv Indije. Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera protiv Indije koristio industriji Unije. |
| --- | --- |

(256)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (226), mjerama je industriji Unije omogućeno zadržavanje tržišnih udjela. Istodobno je u uvodnoj izjavi (250) zaključeno da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela pogoršanje stanja dopusti li se istek kompenzacijskih mjera protiv Indije. Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera protiv Indije koristio industriji Unije.

2.   Interes uvoznika/trgovaca

Interes uvoznika/trgovaca

| (257) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (16), nijedan uvoznik nije surađivao niti se javio u postojećem ispitnom postupku. Stoga nije bilo naznaka da bi zadržavanje mjera imalo negativni učinak na uvoznike koji nadmašuje pozitivni učinak mjera. |
| --- | --- |

(257)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (16), nijedan uvoznik nije surađivao niti se javio u postojećem ispitnom postupku. Stoga nije bilo naznaka da bi zadržavanje mjera imalo negativni učinak na uvoznike koji nadmašuje pozitivni učinak mjera.

3.   Interes korisnika

Interes korisnika

| (258) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (18), od 53 korisnika s kojima se stupilo u kontakt osam je dostavilo odgovor na upitnik. Četiri od njih upotrebljavali su GES uvezen iz Indije. Njihov je uvoz činio približno 20 % cjelokupnog uvoza predmetnog proizvoda iz Indije. |
| --- | --- |

(258)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (18), od 53 korisnika s kojima se stupilo u kontakt osam je dostavilo odgovor na upitnik. Četiri od njih upotrebljavali su GES uvezen iz Indije. Njihov je uvoz činio približno 20 % cjelokupnog uvoza predmetnog proizvoda iz Indije.

| (259) | Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera neće biti znatan za korisnike. Unatoč desetogodišnjem postojanju mjera korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, među ostalim, iz Indije. Korisnici nisu dostavili nikakve podatke iz kojih je vidljivo da je bilo poteškoća u pronalaženju drugih izvora, a takvi podaci nisu utvrđeni ni u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(259)

Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera neće biti znatan za korisnike. Unatoč desetogodišnjem postojanju mjera korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, među ostalim, iz Indije. Korisnici nisu dostavili nikakve podatke iz kojih je vidljivo da je bilo poteškoća u pronalaženju drugih izvora, a takvi podaci nisu utvrđeni ni u ispitnom postupku.

| (260) | Nadalje, podsjeća se da je u pogledu učinka uvođenja mjera na korisnike u početnom ispitnom postupku zaključeno da, s obzirom na zanemariv učinak troška GES-a na korisničke industrije, nije vjerojatno da bi povećanje troška imalo znatan učinak na korisničku industriju. Ti su nalazi potvrđeni u ovoj reviziji jer nakon uvođenja mjera nisu utvrđene nikakve naznake o suprotnom. Nadalje, nijedan od tih četiriju korisnika nije iznio argument protiv zadržavanja mjera. |
| --- | --- |

(260)

Nadalje, podsjeća se da je u pogledu učinka uvođenja mjera na korisnike u početnom ispitnom postupku zaključeno da, s obzirom na zanemariv učinak troška GES-a na korisničke industrije, nije vjerojatno da bi povećanje troška imalo znatan učinak na korisničku industriju. Ti su nalazi potvrđeni u ovoj reviziji jer nakon uvođenja mjera nisu utvrđene nikakve naznake o suprotnom. Nadalje, nijedan od tih četiriju korisnika nije iznio argument protiv zadržavanja mjera.

| (261) | Jedan savez proizvođača čelika, njemački savez industrije čelika (Wirtschaftsvereinigung Stahl), usprotivio se nastavku mjera tvrdeći da su mjere dovele do konkurentski nepovoljnog položaja proizvođača čelika u Uniji u odnosu na proizvođače čelika u ostalim regijama u kojima nisu uvedene mjere za GES. Savez je naveo da bi se nastavkom mjera industriji Unije omogućilo zadržavanje vladajućeg položaja. Međutim, iz razvoja indijskog uvoza nakon uvođenja mjera proizlazi da se uvoz iz Indije nastavio tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, u ispitnom postupku pokazalo se da se GES sve više uvozi na tržište Unije iz određenog broja ostalih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(261)

Jedan savez proizvođača čelika, njemački savez industrije čelika (Wirtschaftsvereinigung Stahl), usprotivio se nastavku mjera tvrdeći da su mjere dovele do konkurentski nepovoljnog položaja proizvođača čelika u Uniji u odnosu na proizvođače čelika u ostalim regijama u kojima nisu uvedene mjere za GES. Savez je naveo da bi se nastavkom mjera industriji Unije omogućilo zadržavanje vladajućeg položaja. Međutim, iz razvoja indijskog uvoza nakon uvođenja mjera proizlazi da se uvoz iz Indije nastavio tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, u ispitnom postupku pokazalo se da se GES sve više uvozi na tržište Unije iz određenog broja ostalih trećih zemalja.

| (262) | Na temelju toga i u skladu sa zaključcima donesenima u početnom ispitnom postupku očekuje se da nastavak mjera neće imati znatan negativni učinak na korisnike te da stoga ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da produljenje postojećih mjera nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(262)

Na temelju toga i u skladu sa zaključcima donesenima u početnom ispitnom postupku očekuje se da nastavak mjera neće imati znatan negativni učinak na korisnike te da stoga ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da produljenje postojećih mjera nije u interesu Unije.

4.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (263) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv produljenja postojećih kompenzacijskih mjera protiv uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(263)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv produljenja postojećih kompenzacijskih mjera protiv uvoza iz Indije.

F.   KOMPENZACIJSKE MJERE

KOMPENZACIJSKE MJERE

| (264) | Sve su zainteresirane strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo zadržati kompenzacijske mjere na snazi. Nakon te objave omogućen im je i rok za dostavu primjedbi. Svi podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(264)

Sve su zainteresirane strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo zadržati kompenzacijske mjere na snazi. Nakon te objave omogućen im je i rok za dostavu primjedbi. Svi podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir.

| (265) | Iz prethodno navedenih razmatranja proizlazi da bi u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe trebalo zadržati kompenzacijske mjere uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 1185/2010 koje se primjenjuju na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije. |
| --- | --- |

(265)

Iz prethodno navedenih razmatranja proizlazi da bi u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe trebalo zadržati kompenzacijske mjere uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 1185/2010 koje se primjenjuju na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije.

| (266) | Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje zatražio je da Komisija razmotri nastavak mjera tijekom razdoblja od dvije godine. Međutim, ispitnim postupkom nisu utvrđene okolnosti kojima bi se opravdalo ograničavanje trajanja mjera na dvije godine. |
| --- | --- |

(266)

Nakon objave indijski proizvođač izvoznik koji surađuje zatražio je da Komisija razmotri nastavak mjera tijekom razdoblja od dvije godine. Međutim, ispitnim postupkom nisu utvrđene okolnosti kojima bi se opravdalo ograničavanje trajanja mjera na dvije godine.

| (267) | Stope kompenzacijske pristojbe za pojedinačna trgovačka društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se samo na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvode ta trgovačka društva i posebno navedene pravne osobe. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe njegovim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno navode, ne može ostvariti korist od tih stopa i on podliježe stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”. |
| --- | --- |

(267)

Stope kompenzacijske pristojbe za pojedinačna trgovačka društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se samo na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvode ta trgovačka društva i posebno navedene pravne osobe. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe njegovim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno navode, ne može ostvariti korist od tih stopa i on podliježe stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.

| (268) | Svaki zahtjev kojim se traži primjena tih pojedinačnih stopa kompenzacijskih pristojbi (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) trebalo bi bez odlaganja uputiti Komisiji (26) sa svim relevantnim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koja vrijede pojedinačne stope pristojbi. |
| --- | --- |

(268)

Svaki zahtjev kojim se traži primjena tih pojedinačnih stopa kompenzacijskih pristojbi (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) trebalo bi bez odlaganja uputiti Komisiji (26) sa svim relevantnim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koja vrijede pojedinačne stope pristojbi.

26

| (269) | Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (27), |
| --- | --- |

(269)

Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (27),

27

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna kompenzacijska pristojba na uvoz grafitnih elektroda vrste koja se upotrebljava za električne peći, prividne gustoće 1,65 g/cm3 ili veće i električnog otpora 6,0 μΩ.m ili manjeg, trenutačno razvrstanih u oznaku KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010) i nastavaka koji se upotrebljavaju za takve elektrode, trenutačno razvrstanih u oznaku KN ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010), bez obzira uvoze li se zajedno ili posebno i koji su podrijetlom iz Indije.

2.   Stopa pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode u nastavku navedena trgovačka društva jest sljedeća:

| Trgovačko društvo | Stopa pristojbe (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 | A531 |
| Sva ostala trgovačka društva | 7,2 | A999 |

Trgovačko društvo

Stopa pristojbe (%)

Dodatna oznaka TARIC

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

6,3

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

7,0

A531

Sva ostala trgovačka društva

7,2

A999

3.   Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. ožujka 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1628/2004 od 13. rujna 2004. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije (SL L 295, 18.9.2004., str. 4.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1629/2004 od 13. rujna 2004. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije (SL L 295, 18.9.2004., str. 10.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1354/2008 od 18. prosinca 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1628/2004 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije i Uredbe (EZ) br. 1629/2004 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije (SL L 350, 30.12.2008., str. 24.).

4

(5)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1185/2010 od 13. prosinca 2010. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije, nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009 (SL L 332, 16.12.2010., str. 1.).

5

(6)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1186/2010 od 13. prosinca 2010. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije, nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 332, 16.12.2010., str. 17.).

6

(7)  
  SL C 82, 10.3.2015., str. 4.

7

(8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 188, 18.7.2009., str. 93.). Ta je Uredba kodificirana Osnovnom uredbom.

8

(9)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije (SL C 415, 15.12.2015., str. 25.).

9

(10)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije (SL C 415, 15.12.2015., str. 33.)

10

(11)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.).

11

(12)  Prijelaz s DEPB-a na DDS objašnjen je, među ostalim, u uvodnim izjavama 47. do 54. Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 461/2013 od 21. svibnja 2013. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije nakon revizije po isteku mjere prema članku 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009 (SL L 137, 23.5.2013., str. 1.).

12

(13)  http://dgft.gov.in/exim/2000/highlight2015.pdf

13

(14)  
  SL C 394, 17.12.1998., str. 6.

14

(15)  
  SL L 183, 20.5.2004., str. 35.

15

(16)  http://www.google.be/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwiqt6H2u9_QAhWEzRoKHYUwBVEQFggfMAA&url=http%3A%2F%2Fhegltd.com%2Fwebmaster%2FDownloadFile.aspx%3Fd%3D..%2Fuploads%2FFinance%2F70Results_Release.pdf&usg=AFQjCNGMpUymLm4BNOjIMmolLDgwSGgcDw

16

(17)  http://content.icicidirect.com/mailimages/IDirect_GraphiteIndia_Q1FY16.pdf

17

(18)  http://hegltd.com/ i http://www.graphiteindia.com/

18

(19)  http://hegltd.com/WEBMASTER/DownloadFile.aspx?D=../Uploads/Newsletter/News9.pdf

19

(20)  https://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

20

(21)  http://www.dgtr.gov.in/sites/default/files/adfin_Graphite_Electrodes_diameters_ChinaPR.pdf

21

(22)  http://hegltd.com/pdf/HEGLtd_Q1_FY_16_Investors_Presentation.pdf

22

(23)  http://www.graphiteindia.com/View/investor_relation.aspx (vidjeti GIL Q3 FY2015 Earnings Presentation.pdf, str. 14.)

23

(24)  http://www.eurasiancommission.org/_layouts/Lanit.EEC.Desicions/Download.aspx?IsDlg=0&ID=3805&print=1

24

(*1)  Prosječna cijena ne uključuje antidampinške/kompenzacijske pristojbe na snazi.

*1

(25)  Grafitne elektrode malih i velikih promjera uvrštene su u iste oznake TARIC.

25

(26)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

26

(27)  Uredba (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.).

27

---

| 10.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 64/46 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 64/46

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/422

оd 9. ožujka 2017.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

A.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.   Mjere na snazi

Mjere na snazi

| (1) | Vijeće je nakon antidampinškog ispitnog postupka Uredbom (EZ) br. 1629/2004 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije („predmetna zemlja”), trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010) i ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je nakon antidampinškog ispitnog postupka Uredbom (EZ) br. 1629/2004 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije („predmetna zemlja”), trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010) i ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010).

2

| (2) | Vijeće je nakon antisubvencijskog ispitnog postupka Uredbom (EZ) br. 1628/2004 (3) uvelo i konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je nakon antisubvencijskog ispitnog postupka Uredbom (EZ) br. 1628/2004 (3) uvelo i konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije.

3

| (3) | Nakon djelomične privremene revizije kompenzacijskih mjera po službenoj dužnosti, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1354/2008 (4) izmijenilo uredbe (EZ) br. 1628/2004 i (EZ) br. 1629/2004. |
| --- | --- |

(3)

Nakon djelomične privremene revizije kompenzacijskih mjera po službenoj dužnosti, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1354/2008 (4) izmijenilo uredbe (EZ) br. 1628/2004 i (EZ) br. 1629/2004.

4

| (4) | Nakon revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 1186/2010 (5) produljilo antidampinške mjere. Nakon revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 1185/2010 (6) produljilo kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(4)

Nakon revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 1186/2010 (5) produljilo antidampinške mjere. Nakon revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 1185/2010 (6) produljilo kompenzacijske mjere.

5

6

| (5) | Antidampinške mjere bile su u obliku stope pristojbe ad valorem od 9,4 % i 0 % za uvoz od pojedinačno navedenih izvoznika uz stopu preostale pristojbe od 8,5 %. |
| --- | --- |

(5)

Antidampinške mjere bile su u obliku stope pristojbe ad valorem od 9,4 % i 0 % za uvoz od pojedinačno navedenih izvoznika uz stopu preostale pristojbe od 8,5 %.

ad valorem

2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

| (6) | Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (7) antidampinških mjera koje su na snazi za uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije Komisija je zaprimila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (8). |
| --- | --- |

(6)

Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (7) antidampinških mjera koje su na snazi za uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije Komisija je zaprimila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (8).

7

8

| (7) | Zahtjev su podnijeli SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH i GrafTech Switzerland SA („podnositelji zahtjeva”) koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje određenih sustava grafitnih elektroda u Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Zahtjev su podnijeli SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH i GrafTech Switzerland SA („podnositelji zahtjeva”) koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje određenih sustava grafitnih elektroda u Uniji.

| (8) | Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i nastavka ili ponavljanja štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(8)

Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i nastavka ili ponavljanja štete za industriju Unije.

3.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (9) | Nakon što je utvrdila postojanje dostatnih dokaza za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 15. prosinca 2015. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (9) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009. |
| --- | --- |

(9)

Nakon što je utvrdila postojanje dostatnih dokaza za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 15. prosinca 2015. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (9) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009.

Službenom listu Europske unije

9

4.   Usporedni ispitni postupak

Usporedni ispitni postupak

| (10) | U obavijesti objavljenoj 15. prosinca 2015. (10) u Službenom listu Europske unije Komisija je najavila i pokretanje revizije u skladu s člankom 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 (11) zbog predstojećeg isteka konačnih kompenzacijskih mjera na snazi u pogledu uvoza određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije u Uniju. |
| --- | --- |

(10)

U obavijesti objavljenoj 15. prosinca 2015. (10) u Službenom listu Europske unije Komisija je najavila i pokretanje revizije u skladu s člankom 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 (11) zbog predstojećeg isteka konačnih kompenzacijskih mjera na snazi u pogledu uvoza određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije u Uniju.

10

Službenom listu Europske unije

11

5.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (11) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i indijska nadležna tijela o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i indijska nadležna tijela o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (12) | Sve zainteresirane strane imale su priliku očitovati se o pokretanju revizije i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(12)

Sve zainteresirane strane imale su priliku očitovati se o pokretanju revizije i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

5.1.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (13) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

(a)   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (14) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje koji se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu, uzimajući u obzir i zemljopisni položaj. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 80 % ukupne proizvodnje Unije na temelju podataka primljenih tijekom ispitivanja reprezentativnosti. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. Unutar zadanog roka nisu primljene nikakve primjedbe i stoga je uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje koji se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu, uzimajući u obzir i zemljopisni položaj. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 80 % ukupne proizvodnje Unije na temelju podataka primljenih tijekom ispitivanja reprezentativnosti. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na privremeni uzorak. Unutar zadanog roka nisu primljene nikakve primjedbe i stoga je uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

(b)   Odabir uzorka uvoznika

| (15) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (16) | Nijedan uvoznik nije se javio kako bi dostavio podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(16)

Nijedan uvoznik nije se javio kako bi dostavio podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka.

5.2.   Upitnici i posjeti radi provjere

Upitnici i posjeti radi provjere

| (17) | Komisija je poslala upitnike svim proizvođačima iz Unije u uzorku, dvama indijskim proizvođačima izvoznicima i 53 korisnicima koji su se javili nakon pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je poslala upitnike svim proizvođačima iz Unije u uzorku, dvama indijskim proizvođačima izvoznicima i 53 korisnicima koji su se javili nakon pokretanja postupka.

| (18) | Odgovori na upitnik zaprimljeni su od četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, jednog indijskog proizvođača izvoznika i osam korisnika proizvoda iz postupka revizije. Drugi proizvođač izvoznik koji je surađivao u početnom ispitnom postupku, odnosno trgovačko društvo Graphite India Limited („GIL”), nije dostavio odgovor na upitnik u ovoj reviziji. |
| --- | --- |

(18)

Odgovori na upitnik zaprimljeni su od četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, jednog indijskog proizvođača izvoznika i osam korisnika proizvoda iz postupka revizije. Drugi proizvođač izvoznik koji je surađivao u početnom ispitnom postupku, odnosno trgovačko društvo Graphite India Limited („GIL”), nije dostavio odgovor na upitnik u ovoj reviziji.

| (19) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih trgovačkih društava:






  (a) | proizvođači iz Unije:






  — | Graftech France S.N.C. Calais, Francuska, |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih trgovačkih društava:

(a)

proizvođači iz Unije:

—

Graftech France S.N.C. Calais, Francuska,

| — | Graftech Iberica S.L., Navarra, Španjolska, |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Navarra, Španjolska,

| — | SGL Carbon S.A., Wiesbaden, Njemačka, |
| --- | --- |

—

SGL Carbon S.A., Wiesbaden, Njemačka,

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Njemačka; |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Njemačka;

| (b) | proizvođač izvoznik u Indiji:






  — | HEG Limited, Bhopal („HEG”). |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvođač izvoznik u Indiji:

—

HEG Limited, Bhopal („HEG”).

6.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (20) | Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2014. do 30. rujna 2015. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(20)

Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2014. do 30. rujna 2015. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (21) | Predmetni proizvod jesu grafitne elektrode vrste koja se upotrebljava za električne peći, prividne gustoće 1,65 g/cm3 ili veće i električnog otpora 6,0 μΩ.m ili manjeg, i nastavci koji se upotrebljavaju za takve elektrode, bez obzira na to uvoze li se zajedno ili posebno i koji su podrijetlom iz Indije („GES” ili „proizvod iz postupka revizije”), trenutačno razvrstani u oznake KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010) i ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010). |
| --- | --- |

(21)

Predmetni proizvod jesu grafitne elektrode vrste koja se upotrebljava za električne peći, prividne gustoće 1,65 g/cm3 ili veće i električnog otpora 6,0 μΩ.m ili manjeg, i nastavci koji se upotrebljavaju za takve elektrode, bez obzira na to uvoze li se zajedno ili posebno i koji su podrijetlom iz Indije („GES” ili „proizvod iz postupka revizije”), trenutačno razvrstani u oznake KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010) i ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010).

3

2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (22) | U ispitnom postupku pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te jednake osnovne namjene:






  — | proizvod iz postupka revizije, |
| --- | --- | --- |

(22)

U ispitnom postupku pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te jednake osnovne namjene:

—

proizvod iz postupka revizije,

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (23) | Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

1.   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (24) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitalo se je li vjerojatno da će zbog isteka postojećih mjera doći do nastavka ili ponavljanja dampinga. |
| --- | --- |

(24)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitalo se je li vjerojatno da će zbog isteka postojećih mjera doći do nastavka ili ponavljanja dampinga.

| (25) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (18), samo je jedan indijski proizvođač izvoznik surađivao u postojećem ispitnom postupku. To je trgovačko društvo tijekom RIPR-a pokrivalo 95 % izvoza GES-a iz Indije u Uniju. Komisija je stoga smatrala da ima dovoljno podataka za procjenu izvozne cijene i dampinške marže tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(25)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (18), samo je jedan indijski proizvođač izvoznik surađivao u postojećem ispitnom postupku. To je trgovačko društvo tijekom RIPR-a pokrivalo 95 % izvoza GES-a iz Indije u Uniju. Komisija je stoga smatrala da ima dovoljno podataka za procjenu izvozne cijene i dampinške marže tijekom RIPR-a.

| (26) | Međutim, taj je proizvođač izvoznik predstavljao samo 50 % ukupnog proizvodnog kapaciteta i samo 40 % do 50 % ukupne proizvodnje GES-a u Indiji tijekom RIPR-a. Osim toga, njegov izvoz u ostale treće zemlje kretao se samo u rasponu od 43 % do 52 % ukupnog izvoza iz Indije u ostale treće zemlje tijekom RIPR-a (točan ponder jedinog indijskog proizvođača izvoznika koji surađuje u ukupnoj indijskoj proizvodnji i ukupnom izvozu ne može se navesti zbog povjerljivosti). Zbog toga i s obzirom na to da drugi indijski proizvođač GES-a nije surađivao, Komisija je smatrala da nema dovoljno podataka za ispitivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te da za procjenu kretanja uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage mora upotrijebiti raspoložive podatke u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Međutim, taj je proizvođač izvoznik predstavljao samo 50 % ukupnog proizvodnog kapaciteta i samo 40 % do 50 % ukupne proizvodnje GES-a u Indiji tijekom RIPR-a. Osim toga, njegov izvoz u ostale treće zemlje kretao se samo u rasponu od 43 % do 52 % ukupnog izvoza iz Indije u ostale treće zemlje tijekom RIPR-a (točan ponder jedinog indijskog proizvođača izvoznika koji surađuje u ukupnoj indijskoj proizvodnji i ukupnom izvozu ne može se navesti zbog povjerljivosti). Zbog toga i s obzirom na to da drugi indijski proizvođač GES-a nije surađivao, Komisija je smatrala da nema dovoljno podataka za ispitivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te da za procjenu kretanja uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage mora upotrijebiti raspoložive podatke u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

| (27) | Indijska nadležna tijela propisno su obaviještena da zbog nedostatne suradnje indijskih proizvođača izvoznika Komisija može primijeniti članak 18. Osnovne uredbe. S tim u vezi nisu primljene nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(27)

Indijska nadležna tijela propisno su obaviještena da zbog nedostatne suradnje indijskih proizvođača izvoznika Komisija može primijeniti članak 18. Osnovne uredbe. S tim u vezi nisu primljene nikakve primjedbe.

| (28) | Nalazi iz odjeljka 3. stoga su se temeljili na raspoloživim podacima. U tu su svrhu upotrijebljeni podaci koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, statistički podaci Eurostata, podaci koje su prikupile države članice u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) i javno dostupni podaci. |
| --- | --- |

(28)

Nalazi iz odjeljka 3. stoga su se temeljili na raspoloživim podacima. U tu su svrhu upotrijebljeni podaci koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, statistički podaci Eurostata, podaci koje su prikupile države članice u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) i javno dostupni podaci.

2.   Damping u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

Damping u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

2.1.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (29) | Komisija je prvo ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po zastupljenom proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje proizvoda iz postupka revizije u Uniju tijekom RIPR-a. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje bila reprezentativna. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je prvo ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po zastupljenom proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje proizvoda iz postupka revizije u Uniju tijekom RIPR-a. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje bila reprezentativna.

| (30) | Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođača izvoznika s reprezentativnom domaćom prodajom. Elementi koji su se uzimali u obzir pri utvrđivanju vrsta GES-a bili su i. prodaju li se s nastavcima ili ne; ii. njihov promjer; i iii. njihova duljina. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođača izvoznika s reprezentativnom domaćom prodajom. Elementi koji su se uzimali u obzir pri utvrđivanju vrsta GES-a bili su i. prodaju li se s nastavcima ili ne; ii. njihov promjer; i iii. njihova duljina.

| (31) | Proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da bi pri utvrđivanju identičnih ili izravno usporedivih vrsta GES-a trebalo uzeti u obzir činjenicu da se GES proizvodi od igličnog koksa različite kvalitete (osnovna sirovina). Naime, ispitnim postupkom potvrđeno je da je trgovačko društvo u proizvodnom procesu upotrebljavalo dvije različite vrste igličnog koksa, odnosno uvezeni iglični koks koji je vrhunske kvalitete i obični iglični koks koji se nabavlja na indijskom tržištu. Isto je tako potvrđeno da vrsta upotrijebljenog koksa određuje trošak proizvodnje i cijenu krajnjeg proizvoda. |
| --- | --- |

(31)

Proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da bi pri utvrđivanju identičnih ili izravno usporedivih vrsta GES-a trebalo uzeti u obzir činjenicu da se GES proizvodi od igličnog koksa različite kvalitete (osnovna sirovina). Naime, ispitnim postupkom potvrđeno je da je trgovačko društvo u proizvodnom procesu upotrebljavalo dvije različite vrste igličnog koksa, odnosno uvezeni iglični koks koji je vrhunske kvalitete i obični iglični koks koji se nabavlja na indijskom tržištu. Isto je tako potvrđeno da vrsta upotrijebljenog koksa određuje trošak proizvodnje i cijenu krajnjeg proizvoda.

| (32) | Stoga je Komisija, kako bi osigurala primjerenu usporedbu, podijelila svaku vrstu proizvoda na proizvode niske i visoke kvalitete u svrhu izračuna dampinga. |
| --- | --- |

(32)

Stoga je Komisija, kako bi osigurala primjerenu usporedbu, podijelila svaku vrstu proizvoda na proizvode niske i visoke kvalitete u svrhu izračuna dampinga.

| (33) | Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom RIPR-a čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. Komisija je utvrdila da su te vrste proizvoda reprezentativne. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom RIPR-a čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. Komisija je utvrdila da su te vrste proizvoda reprezentativne.

| (34) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIPR-a kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodajnu cijenu. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIPR-a kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodajnu cijenu.

| (35) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (a) | ako obujam domaće prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda i |
| --- | --- | --- |

(35)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(a)

ako obujam domaće prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda i

| (b) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

| (36) | U tom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(36)

U tom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom RIPR-a.

| (37) | Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsta proizvoda tijekom RIPR-a:






  (a) | ako obujam profitabilne prodaje određene vrste proizvoda čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili |
| --- | --- | --- |

(37)

Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsta proizvoda tijekom RIPR-a:

(a)

ako obujam profitabilne prodaje određene vrste proizvoda čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili

| (b) | ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

| (38) | Za vrstu proizvoda za koju nije bilo prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine, ili prodaja nije bila dostatna, Komisija je uobičajenu vrijednost izračunala u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Za vrstu proizvoda za koju nije bilo prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine, ili prodaja nije bila dostatna, Komisija je uobičajenu vrijednost izračunala u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

| (39) | Za takve vrste proizvoda uobičajena vrijednost izračunana je tako da su prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje tijekom RIPR-a dodani:






  (a) | ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi koje je jedini proizvođač izvoznik koji surađuje imao u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RIPR-a i |
| --- | --- | --- |

(39)

Za takve vrste proizvoda uobičajena vrijednost izračunana je tako da su prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje tijekom RIPR-a dodani:

(a)

ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi koje je jedini proizvođač izvoznik koji surađuje imao u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RIPR-a i

| (b) | ponderirana prosječna dobit koju je jedini proizvođač izvoznik koji surađuje ostvario od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(b)

ponderirana prosječna dobit koju je jedini proizvođač izvoznik koji surađuje ostvario od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RIPR-a.

| (40) | Za vrste proizvoda koje uopće nisu prodavane na domaćem tržištu dodani su ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(40)

Za vrste proizvoda koje uopće nisu prodavane na domaćem tržištu dodani su ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu.

2.2.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (41) | Jedini proizvođač izvoznik koji surađuje izvozio je u Uniju izravno nezavisnim kupcima. Stoga je izvozna cijena bila stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Jedini proizvođač izvoznik koji surađuje izvozio je u Uniju izravno nezavisnim kupcima. Stoga je izvozna cijena bila stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

| (42) | Tijekom provjere na licu mjesta utvrđen je određeni broj pogrešaka povezanih s izvoznim cijenama koje je naveo izvoznik koji surađuje. Te su pogreške ispravljene, o čemu je proizvođač izvoznik propisno obaviješten. |
| --- | --- |

(42)

Tijekom provjere na licu mjesta utvrđen je određeni broj pogrešaka povezanih s izvoznim cijenama koje je naveo izvoznik koji surađuje. Te su pogreške ispravljene, o čemu je proizvođač izvoznik propisno obaviješten.

2.3.   Usporedba

Usporedba

| (43) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu kako su prethodno utvrđene na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu kako su prethodno utvrđene na temelju cijena franko tvornica.

| (44) | Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja, utovara i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, bankovne troškove i kompenzacijske pristojbe koje je platio proizvođač izvoznik koji surađuje ako je to bilo primjenjivo i opravdano. |
| --- | --- |

(44)

Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja, utovara i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, bankovne troškove i kompenzacijske pristojbe koje je platio proizvođač izvoznik koji surađuje ako je to bilo primjenjivo i opravdano.

| (45) | Jedini proizvođač izvoznik koji surađuje zatražio je prilagodbu za uvozna davanja na sirovine plaćena u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) Osnovne uredbe uz obrazloženje da su uvozna davanja naplaćena za GES proizveden za potrošnju u Indiji, ali da su vraćena u okviru programa povrata carine („DDS”) kada je proizvod prodan za izvoz u Uniju. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da ne postoji izravna poveznica između iznosa primljenih u okviru DDS-a za izvoz GES-a i stvarno plaćenih pristojbi na ugrađene uvezene sirovine. Stoga se smatra da proizvođač izvoznik nije dokazao da domaća cijena uključuje vraćeni porez na izvoznu prodaju. To je potvrđeno i u uvodnim izjavama 38. do 42. usporednog antisubvencijskog ispitnog postupka u kojem je utvrđeno da je DDS subvencija u obliku financijskog doprinosa vlade Indije i ne može se smatrati dopuštenim programom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene. Stoga se prilagodba ne može odobriti. |
| --- | --- |

(45)

Jedini proizvođač izvoznik koji surađuje zatražio je prilagodbu za uvozna davanja na sirovine plaćena u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) Osnovne uredbe uz obrazloženje da su uvozna davanja naplaćena za GES proizveden za potrošnju u Indiji, ali da su vraćena u okviru programa povrata carine („DDS”) kada je proizvod prodan za izvoz u Uniju. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da ne postoji izravna poveznica između iznosa primljenih u okviru DDS-a za izvoz GES-a i stvarno plaćenih pristojbi na ugrađene uvezene sirovine. Stoga se smatra da proizvođač izvoznik nije dokazao da domaća cijena uključuje vraćeni porez na izvoznu prodaju. To je potvrđeno i u uvodnim izjavama 38. do 42. usporednog antisubvencijskog ispitnog postupka u kojem je utvrđeno da je DDS subvencija u obliku financijskog doprinosa vlade Indije i ne može se smatrati dopuštenim programom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene. Stoga se prilagodba ne može odobriti.

| (46) | Nadalje, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje zatražio je prilagodbu u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) Osnovne uredbe uz obrazloženje da su uvozna davanja na istovjetni proizvod navodno nastala kada je bio namijenjen za potrošnju u Indiji, ali nisu naplaćena zahvaljujući programu po prethodnom odobrenju („AAS”) kada je proizvod prodan za izvoz u Uniju. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da nije uspostavljen sustav kojim se osigurava da su u izvezeni GES ugrađene isključivo sirovine koje su uvezene bez carine u okviru AAS-a. Stoga Komisija smatra da proizvođač izvoznik nije dokazao da domaća cijena uključuje porez nenaplaćen na izvoznu prodaju. To je potvrđeno i u uvodnim izjavama 59. do 62. usporednog antisubvencijskog ispitnog postupka u kojem je utvrđeno da je AAS subvencija u obliku financijskog doprinosa vlade Indije i ne može se smatrati dopuštenim programom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene. Stoga se ta prilagodba ne može odobriti. |
| --- | --- |

(46)

Nadalje, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje zatražio je prilagodbu u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) Osnovne uredbe uz obrazloženje da su uvozna davanja na istovjetni proizvod navodno nastala kada je bio namijenjen za potrošnju u Indiji, ali nisu naplaćena zahvaljujući programu po prethodnom odobrenju („AAS”) kada je proizvod prodan za izvoz u Uniju. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da nije uspostavljen sustav kojim se osigurava da su u izvezeni GES ugrađene isključivo sirovine koje su uvezene bez carine u okviru AAS-a. Stoga Komisija smatra da proizvođač izvoznik nije dokazao da domaća cijena uključuje porez nenaplaćen na izvoznu prodaju. To je potvrđeno i u uvodnim izjavama 59. do 62. usporednog antisubvencijskog ispitnog postupka u kojem je utvrđeno da je AAS subvencija u obliku financijskog doprinosa vlade Indije i ne može se smatrati dopuštenim programom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene. Stoga se ta prilagodba ne može odobriti.

2.4.   Dampinška marža

Dampinška marža

| (47) | Kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost po vrsti uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste proizvoda iz postupka revizije. Na temelju te metodologije dampinška marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje tijekom RIPR-a iznosi 29,8 %. |
| --- | --- |

(47)

Kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost po vrsti uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste proizvoda iz postupka revizije. Na temelju te metodologije dampinška marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje tijekom RIPR-a iznosi 29,8 %.

| (48) | Tijekom provjere na licu mjesta u poslovnim prostorijama jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje u Indiji, to je trgovačko društvo tvrdilo da bi trebalo uzeti u obzir navodno znatnu fluktuaciju cijene glavne sirovine (igličnog koksa) tijekom RIPR-a i od Komisije je zatražilo da u tu svrhu izračuna tromjesečnu dampinšku maržu. Time bi se utvrdilo da tijekom RIPR-a nije bilo dampinga. U tom je pogledu trgovačko društvo dostavilo tromjesečni trošak proizvodnje na kraju provjere na licu mjesta. |
| --- | --- |

(48)

Tijekom provjere na licu mjesta u poslovnim prostorijama jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje u Indiji, to je trgovačko društvo tvrdilo da bi trebalo uzeti u obzir navodno znatnu fluktuaciju cijene glavne sirovine (igličnog koksa) tijekom RIPR-a i od Komisije je zatražilo da u tu svrhu izračuna tromjesečnu dampinšku maržu. Time bi se utvrdilo da tijekom RIPR-a nije bilo dampinga. U tom je pogledu trgovačko društvo dostavilo tromjesečni trošak proizvodnje na kraju provjere na licu mjesta.

| (49) | S obzirom na to da takve tvrdnje nisu iznesene u ranijoj fazi postupka ni u odgovoru na upitnik, Komisija nije mogla pravilno provjeriti tu tvrdnju te stoga nije mogla utvrditi jesu li dostavljeni podaci potpuni i točni. |
| --- | --- |

(49)

S obzirom na to da takve tvrdnje nisu iznesene u ranijoj fazi postupka ni u odgovoru na upitnik, Komisija nije mogla pravilno provjeriti tu tvrdnju te stoga nije mogla utvrditi jesu li dostavljeni podaci potpuni i točni.

| (50) | U svakom slučaju, na temelju dostavljenih podataka tijekom provjere na licu mjesta utvrđeno je da je tijekom RIPR-a kretanje jediničnog troška proizvodnje po vrsti proizvoda za neke proizvode, ali ne za sve, iz tromjesečja u tromjesečje bilo silazno. U posljednjem se tromjesečju za nekoliko PCN-ova povećao jedinični trošak proizvodnje. Jedinična izvozna cijena imala je slično silazno kretanje osim u posljednjem tromjesečju kada su se izvozne cijene povećale, osim za dvije vrste proizvoda. Trgovačko je društvo u svakom tromjesečju tijekom RIPR-a izvezlo znatan obujam koji je distribuiran tijekom različitih tromjesečja kako je prikazano u tablici u nastavku (točni podaci o obujmu ne mogu se navesti zbog povjerljivosti). Osim toga, nisu se sve vrste proizvoda prodavale u svim tromjesečjima, od 23 vrste proizvoda koje su tržištu Unije prodavali proizvođači izvoznici samo se njih šest prodavalo u svakom tromjesečju. |
| --- | --- |

(50)

U svakom slučaju, na temelju dostavljenih podataka tijekom provjere na licu mjesta utvrđeno je da je tijekom RIPR-a kretanje jediničnog troška proizvodnje po vrsti proizvoda za neke proizvode, ali ne za sve, iz tromjesečja u tromjesečje bilo silazno. U posljednjem se tromjesečju za nekoliko PCN-ova povećao jedinični trošak proizvodnje. Jedinična izvozna cijena imala je slično silazno kretanje osim u posljednjem tromjesečju kada su se izvozne cijene povećale, osim za dvije vrste proizvoda. Trgovačko je društvo u svakom tromjesečju tijekom RIPR-a izvezlo znatan obujam koji je distribuiran tijekom različitih tromjesečja kako je prikazano u tablici u nastavku (točni podaci o obujmu ne mogu se navesti zbog povjerljivosti). Osim toga, nisu se sve vrste proizvoda prodavale u svim tromjesečjima, od 23 vrste proizvoda koje su tržištu Unije prodavali proizvođači izvoznici samo se njih šest prodavalo u svakom tromjesečju.

| (51) | Dampinškim maržama izračunanima za svako tromjesečje u skladu s metodologijom objašnjenom u uvodnim izjavama (29) do (47) pokazao se znatan damping u svakom tromjesečju RIPR-a.

  Tablica 1.








  RIPR | Dampinška marža (%) | Obujam izvoza (u tonama) |
| --- | --- | --- | --- |
| listopad 2014.–prosinac 2014. | 23,1 | [1 500 –1 700 ] |
| siječanj 2015.–ožujak 2015. | 32,3 | [1 900 –2 100 ] |
| travanj 2015.–lipanj 2015. | 15,4 | [1 500 –1 700 ] |
| srpanj 2015.–rujan 2015. | 6,4 | [1 100 –1 400 ] |

(51)

Dampinškim maržama izračunanima za svako tromjesečje u skladu s metodologijom objašnjenom u uvodnim izjavama (29) do (47) pokazao se znatan damping u svakom tromjesečju RIPR-a.

Tablica 1.

Tablica 1.

RIPR

Dampinška marža (%)

Obujam izvoza (u tonama)

listopad 2014.–prosinac 2014.

23,1

[1 500 –1 700 ]

siječanj 2015.–ožujak 2015.

32,3

[1 900 –2 100 ]

travanj 2015.–lipanj 2015.

15,4

[1 500 –1 700 ]

srpanj 2015.–rujan 2015.

6,4

[1 100 –1 400 ]

| (52) | Stoga je tvrdnja proizvođača izvoznika koji surađuje da bi rezultat izračuna njegove dampinške marže na tromjesečnoj osnovi pokazao da nije bilo dampinga bila netočna. Dampinške marže bile su znatne u svakom tromjesečju te je isto tako prosječna dampinška marža tijekom RIPR-a izračunana na temelju tih tromjesečnih marži ostala na znatnoj razini, tj. na 19,3 %. |
| --- | --- |

(52)

Stoga je tvrdnja proizvođača izvoznika koji surađuje da bi rezultat izračuna njegove dampinške marže na tromjesečnoj osnovi pokazao da nije bilo dampinga bila netočna. Dampinške marže bile su znatne u svakom tromjesečju te je isto tako prosječna dampinška marža tijekom RIPR-a izračunana na temelju tih tromjesečnih marži ostala na znatnoj razini, tj. na 19,3 %.

| (53) | Iako je kretanje razine dampinških marži u različitim tromjesečjima izračunanih na temelju vrste proizvoda promjenljivo (povećavalo se od razdoblja listopad 2014.–prosinac 2014. do razdoblja siječanj 2015.–ožujak 2015. te se zatim smanjivalo od razdoblja siječanj 2015.–ožujak 2015. do završetka RIPR-a), postupno smanjenje PCN-ova tijekom RIPR-a nije imalo navedeni učinak. De facto, primijećeno je da je i smanjenje dampinških marži nastalo dijelom zbog povećanja izvozne cijene. Podsjeća se da se tvrdnja proizvođača izvoznika koji surađuje u pogledu tromjesečne dampinške marže temeljila samo na promjenama cijene sirovine. Stoga je Komisija zaključila da dostavljenim podacima nisu dovedeni u pitanje nalazi dampinga tijekom RIPR-a, a time ni nalazi nastavka dampinga u uvodnim izjavama od (57) do (87). |
| --- | --- |

(53)

Iako je kretanje razine dampinških marži u različitim tromjesečjima izračunanih na temelju vrste proizvoda promjenljivo (povećavalo se od razdoblja listopad 2014.–prosinac 2014. do razdoblja siječanj 2015.–ožujak 2015. te se zatim smanjivalo od razdoblja siječanj 2015.–ožujak 2015. do završetka RIPR-a), postupno smanjenje PCN-ova tijekom RIPR-a nije imalo navedeni učinak. De facto, primijećeno je da je i smanjenje dampinških marži nastalo dijelom zbog povećanja izvozne cijene. Podsjeća se da se tvrdnja proizvođača izvoznika koji surađuje u pogledu tromjesečne dampinške marže temeljila samo na promjenama cijene sirovine. Stoga je Komisija zaključila da dostavljenim podacima nisu dovedeni u pitanje nalazi dampinga tijekom RIPR-a, a time ni nalazi nastavka dampinga u uvodnim izjavama od (57) do (87).

De facto

| (54) | Nakon objave, jedini je indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio da bi za izračun profitabilnosti upotrijebljen za izračun uobičajene vrijednosti Komisija trebala razlikovati proizvode proizvedene od domaćeg koksa, s jedne strane, i proizvode proizvedene od uvezenog igličnog koksa, s druge strane. Razlog tomu je razlika u upotrebi tih proizvoda. Nadalje je tvrdio da se samo proizvodi proizvedeni od uvezenog igličnog koksa, koji se upotrebljavaju u visokonaponskim elektrolučnim pećima, prodaju na tržištu Unije i da bi profitabilnost koja se upotrebljava za izračun uobičajene vrijednosti stoga trebala biti izračunana samo na temelju tih vrsta proizvoda. Tijekom saslušanja pred Komisijom nakon objave, HEG je obrazložio da na temelju tih tvrdnji Komisija ne bi trebala upotrebljavati prosječnu ponderiranu stopu profitabilnosti izračunanu na temelju svih domaćih prodaja za izračun uobičajene vrijednosti. HEG je tvrdio da bi Komisija trebala izračunati dvije zasebne stope profitabilnosti, uzimajući u obzir podrijetlo koksa, te ih primijeniti na odgovarajući način u izračunu uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(54)

Nakon objave, jedini je indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio da bi za izračun profitabilnosti upotrijebljen za izračun uobičajene vrijednosti Komisija trebala razlikovati proizvode proizvedene od domaćeg koksa, s jedne strane, i proizvode proizvedene od uvezenog igličnog koksa, s druge strane. Razlog tomu je razlika u upotrebi tih proizvoda. Nadalje je tvrdio da se samo proizvodi proizvedeni od uvezenog igličnog koksa, koji se upotrebljavaju u visokonaponskim elektrolučnim pećima, prodaju na tržištu Unije i da bi profitabilnost koja se upotrebljava za izračun uobičajene vrijednosti stoga trebala biti izračunana samo na temelju tih vrsta proizvoda. Tijekom saslušanja pred Komisijom nakon objave, HEG je obrazložio da na temelju tih tvrdnji Komisija ne bi trebala upotrebljavati prosječnu ponderiranu stopu profitabilnosti izračunanu na temelju svih domaćih prodaja za izračun uobičajene vrijednosti. HEG je tvrdio da bi Komisija trebala izračunati dvije zasebne stope profitabilnosti, uzimajući u obzir podrijetlo koksa, te ih primijeniti na odgovarajući način u izračunu uobičajene vrijednosti.

| (55) | U odgovoru na upitnik, HEG je za svaku vrstu proizvoda iznio podrijetlo sirovine i rezultate GES-a. Međutim, uzmu li se u obzir samo ta dva elementa, usporedbom vrsta proizvoda koji se prodaju na tržištu Unije i onih koji se prodaju na indijskom tržištu pokazalo se da je HEG prodavao iste vrste proizvoda na obama tržištima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga je prvi dio tvrdnje činjenično pogrešan. |
| --- | --- |

(55)

U odgovoru na upitnik, HEG je za svaku vrstu proizvoda iznio podrijetlo sirovine i rezultate GES-a. Međutim, uzmu li se u obzir samo ta dva elementa, usporedbom vrsta proizvoda koji se prodaju na tržištu Unije i onih koji se prodaju na indijskom tržištu pokazalo se da je HEG prodavao iste vrste proizvoda na obama tržištima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga je prvi dio tvrdnje činjenično pogrešan.

| (56) | Nadalje, kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama (39) i (40), Komisija je za izračun uobičajene vrijednosti upotrebljavala ponderiranu prosječnu dobit svih domaćih prodaja istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe. Neovisno o tome, upotrebom pojedinačnih stopa dobiti za svaku vrstu proizvoda koje je trgovačko društvo dostavilo tijekom saslušanja navedenog u uvodnoj izjavi (54), dampinška marža navedena u uvodnoj izjavi (47) smanjila bi se samo za 3,2 postotna boda na 26,7 %. Stoga to smanjenje nema bitan utjecaj na nalaze Komisije o dampingu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, a time ni na nalaze nastavka dampinga u uvodnim izjavama od (57) do (87). |
| --- | --- |

(56)

Nadalje, kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama (39) i (40), Komisija je za izračun uobičajene vrijednosti upotrebljavala ponderiranu prosječnu dobit svih domaćih prodaja istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe. Neovisno o tome, upotrebom pojedinačnih stopa dobiti za svaku vrstu proizvoda koje je trgovačko društvo dostavilo tijekom saslušanja navedenog u uvodnoj izjavi (54), dampinška marža navedena u uvodnoj izjavi (47) smanjila bi se samo za 3,2 postotna boda na 26,7 %. Stoga to smanjenje nema bitan utjecaj na nalaze Komisije o dampingu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, a time ni na nalaze nastavka dampinga u uvodnim izjavama od (57) do (87).

3.   Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

| (57) | Komisija je nakon nalaza o postojanju znatnog dampinga tijekom RIPR-a analizirala postoji li vjerojatnost nastavka dampinga ako se dopusti istek mjera. Analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, izvoz iz Indije u ostale treće zemlje i privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je nakon nalaza o postojanju znatnog dampinga tijekom RIPR-a analizirala postoji li vjerojatnost nastavka dampinga ako se dopusti istek mjera. Analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, izvoz iz Indije u ostale treće zemlje i privlačnost tržišta Unije.

| (58) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (25), surađivao je samo jedan proizvođač izvoznik u Indiji koji je predstavljao samo polovinu ukupnog indijskog proizvodnog kapaciteta. Stoga se nalazi u odjeljcima u nastavku temelje na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija upotrijebila podatke koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, bazu podataka Ujedinjenih naroda, podatke koje je dostavila vlada Indije u usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku iz uvodne izjave (10) i javno dostupne podatke. |
| --- | --- |

(58)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (25), surađivao je samo jedan proizvođač izvoznik u Indiji koji je predstavljao samo polovinu ukupnog indijskog proizvodnog kapaciteta. Stoga se nalazi u odjeljcima u nastavku temelje na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija upotrijebila podatke koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, bazu podataka Ujedinjenih naroda, podatke koje je dostavila vlada Indije u usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku iz uvodne izjave (10) i javno dostupne podatke.

3.1.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet

Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet

| (59) | Na temelju javnih financijskih podataka i provjerenih podataka proizvođača izvoznika koji surađuje (12) (13), oba su indijska proizvođača nakon prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera iz uvodne izjave (4) povećala svoj proizvodni kapacitet za 27 %. Na kraju RIPR-a ukupni proizvodni kapacitet u Indiji iznosio je 160 000 tona godišnje i bio je jednako podijeljen između dvaju proizvođača (14). Osim toga, u ispitnom postupku otkriveno je da će indijski proizvođači izvoznici vjerojatno dodatno povećati svoj kapacitet u slučaju povećanja potražnje (15). |
| --- | --- |

(59)

Na temelju javnih financijskih podataka i provjerenih podataka proizvođača izvoznika koji surađuje (12) (13), oba su indijska proizvođača nakon prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera iz uvodne izjave (4) povećala svoj proizvodni kapacitet za 27 %. Na kraju RIPR-a ukupni proizvodni kapacitet u Indiji iznosio je 160 000 tona godišnje i bio je jednako podijeljen između dvaju proizvođača (14). Osim toga, u ispitnom postupku otkriveno je da će indijski proizvođači izvoznici vjerojatno dodatno povećati svoj kapacitet u slučaju povećanja potražnje (15).

12

13

14

15

| (60) | Obujam proizvodnje dvaju indijskih proizvođača kretao se u rasponu od 110 000 do 120 000 tona tijekom RIPR-a. Na temelju prethodno navedenog procijenjeno je da je ukupni indijski rezervni kapacitet bio između 40 000 i 50 000 tona, što je činilo između 29 % i 36 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(60)

Obujam proizvodnje dvaju indijskih proizvođača kretao se u rasponu od 110 000 do 120 000 tona tijekom RIPR-a. Na temelju prethodno navedenog procijenjeno je da je ukupni indijski rezervni kapacitet bio između 40 000 i 50 000 tona, što je činilo između 29 % i 36 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a.

| (61) | Do povećanja kapaciteta došlo je istodobno sa smanjenjem potrošnje GES-a u Indiji i svijetu. GES se uglavnom upotrebljava u industriji elektročelika, točnije u čeličanama za taljenje čeličnog otpada. Stoga je razvoj potrošnje GES-a povezan s razvojem proizvodnje elektročelika i slijedi slična kretanja. U ispitnom postupku utvrđeno je da se proizvodnja elektročelika u Indiji i svijetu smanjila u razdoblju od 2012. do RIPR-a (16), dok se proizvodni kapacitet za GES u Indiji povećao. |
| --- | --- |

(61)

Do povećanja kapaciteta došlo je istodobno sa smanjenjem potrošnje GES-a u Indiji i svijetu. GES se uglavnom upotrebljava u industriji elektročelika, točnije u čeličanama za taljenje čeličnog otpada. Stoga je razvoj potrošnje GES-a povezan s razvojem proizvodnje elektročelika i slijedi slična kretanja. U ispitnom postupku utvrđeno je da se proizvodnja elektročelika u Indiji i svijetu smanjila u razdoblju od 2012. do RIPR-a (16), dok se proizvodni kapacitet za GES u Indiji povećao.

16

| (62) | Krajem studenoga 2014. indijska nadležna tijela uvela su antidampinške mjere protiv izvoza GES-a iz Kine (17). Očekuje se da će indijski proizvođači povećati svoj tržišni udjel na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(62)

Krajem studenoga 2014. indijska nadležna tijela uvela su antidampinške mjere protiv izvoza GES-a iz Kine (17). Očekuje se da će indijski proizvođači povećati svoj tržišni udjel na domaćem tržištu.

17

3.2.   Izvoz u treće zemlje

Izvoz u treće zemlje

| (63) | Na temelju javnih financijskih izvještaja utvrđeno je da su oba indijska proizvođača izvoznika usmjerena na izvoz (18) (19), i da su tijekom RIPR-a izvezli oko 60 % svoje ukupne proizvodnje. |
| --- | --- |

(63)

Na temelju javnih financijskih izvještaja utvrđeno je da su oba indijska proizvođača izvoznika usmjerena na izvoz (18) (19), i da su tijekom RIPR-a izvezli oko 60 % svoje ukupne proizvodnje.

18

19

| (64) | Unija je za HEG, proizvođača izvoznika koji surađuje, ostala važno izvozno odredište unatoč mjerama na snazi. Izvoz HEG-a činio je tijekom RIPR-a između 10 % i 17 % njegove ukupne prodaje s obzirom na vrijednost te između 10 % i 20 % s obzirom na obujam. Indijsko trgovačko društvo koje ne surađuje GIL izvezlo je tijekom RIPR-a vrlo mali obujam u Uniju. Međutim, to treba promatrati u korelaciji s antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama koje se primjenjuju na GIL (ukupno 15,7 %) u usporedbi s HEG-om (ukupno 7 %). |
| --- | --- |

(64)

Unija je za HEG, proizvođača izvoznika koji surađuje, ostala važno izvozno odredište unatoč mjerama na snazi. Izvoz HEG-a činio je tijekom RIPR-a između 10 % i 17 % njegove ukupne prodaje s obzirom na vrijednost te između 10 % i 20 % s obzirom na obujam. Indijsko trgovačko društvo koje ne surađuje GIL izvezlo je tijekom RIPR-a vrlo mali obujam u Uniju. Međutim, to treba promatrati u korelaciji s antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama koje se primjenjuju na GIL (ukupno 15,7 %) u usporedbi s HEG-om (ukupno 7 %).

| (65) | Budući da nije postojao nijedan drugi pouzdaniji izvor za utvrđivanje obujma izvoza iz Indije na tržišta ostalih trećih zemalja, upotrijebljena je baza podataka Ujedinjenih naroda. U skladu s tom bazom podataka izvoz u ostale treće zemlje povećao se u od 2012. do 2013. za 43 %, a zatim se 2014. i 2015. smanjio za 38 % u usporedbi s 2013. Obujam izvoza općenito sa smanjio u razdoblju od 2012. do RIPR-a (za 10 %). Glavna odredišta indijskog izvoza 2015. bila su SAD, Saudijska Arabija, Iran, Turska i Ujedinjeni Arapski Emirati, Republika Koreja te Egipat. U razdoblju od 2012. do 2015. povećan je indijski izvoz u neka od tih odredišta (kao što su Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati, SAD), dok je u neka druga (Iran, Turska, Republika Koreja, Egipat) smanjen, s ukupnim smanjenjem od 9 %. |
| --- | --- |

(65)

Budući da nije postojao nijedan drugi pouzdaniji izvor za utvrđivanje obujma izvoza iz Indije na tržišta ostalih trećih zemalja, upotrijebljena je baza podataka Ujedinjenih naroda. U skladu s tom bazom podataka izvoz u ostale treće zemlje povećao se u od 2012. do 2013. za 43 %, a zatim se 2014. i 2015. smanjio za 38 % u usporedbi s 2013. Obujam izvoza općenito sa smanjio u razdoblju od 2012. do RIPR-a (za 10 %). Glavna odredišta indijskog izvoza 2015. bila su SAD, Saudijska Arabija, Iran, Turska i Ujedinjeni Arapski Emirati, Republika Koreja te Egipat. U razdoblju od 2012. do 2015. povećan je indijski izvoz u neka od tih odredišta (kao što su Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati, SAD), dok je u neka druga (Iran, Turska, Republika Koreja, Egipat) smanjen, s ukupnim smanjenjem od 9 %.

| (66) | Iako je Rusija 2012. bila treće tržište po količini izvoza na koje su indijski proizvođači izvozili svoje proizvode, nakon što je uvela pristojbu ad valorem na uvoz GES-a iz Indije u rasponu od 16,04 % do 32,83 % u prosincu 2012. (20), izvoz iz Indije u Rusiju smanjio se s 4 415 tona na 638 tona 2015., što znači smanjenje od 86 %. |
| --- | --- |

(66)

Iako je Rusija 2012. bila treće tržište po količini izvoza na koje su indijski proizvođači izvozili svoje proizvode, nakon što je uvela pristojbu ad valorem na uvoz GES-a iz Indije u rasponu od 16,04 % do 32,83 % u prosincu 2012. (20), izvoz iz Indije u Rusiju smanjio se s 4 415 tona na 638 tona 2015., što znači smanjenje od 86 %.

ad valorem

20

| (67) | Podaci o obujmu izvoza iz baze podataka Ujedinjenih naroda mogli su se usporediti s podacima koje je dostavila vlada Indije u usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku, odnosno sa statističkom podacima o izvozu Glavne uprave za prikupljanje i statističku obradu obavještajnih podataka u sektoru trgovine („DGICS”), kojima su se pokazala slična kretanja kao ona zapažena u bazi podataka Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(67)

Podaci o obujmu izvoza iz baze podataka Ujedinjenih naroda mogli su se usporediti s podacima koje je dostavila vlada Indije u usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku, odnosno sa statističkom podacima o izvozu Glavne uprave za prikupljanje i statističku obradu obavještajnih podataka u sektoru trgovine („DGICS”), kojima su se pokazala slična kretanja kao ona zapažena u bazi podataka Ujedinjenih naroda.

| (68) | Osim toga, obujam izvoza u ostale treće zemlje proizvođača izvoznika koji surađuje HEG isto je tako slijedio slična kretanja, odnosno obujam izvoza u ostale treće zemlje povećao se od 2012. do 2013. i smanjio od 2014. do RIPR-a uz opće silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da je unatoč tom smanjenju obujma izvoza njegova ukupna razina tijekom RIPR-a ostala znatna i iznosila je između 20 000 i 30 000 tona. |
| --- | --- |

(68)

Osim toga, obujam izvoza u ostale treće zemlje proizvođača izvoznika koji surađuje HEG isto je tako slijedio slična kretanja, odnosno obujam izvoza u ostale treće zemlje povećao se od 2012. do 2013. i smanjio od 2014. do RIPR-a uz opće silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da je unatoč tom smanjenju obujma izvoza njegova ukupna razina tijekom RIPR-a ostala znatna i iznosila je između 20 000 i 30 000 tona.

| (69) | U pogledu razina izvoznih cijena, na temelju baze podataka Ujedinjenih naroda u ispitnom postupku utvrđeno je da su indijske izvozne cijene za neke zemlje kao što su SAD i Republika Koreja, koje su inače u prosjeku bile niže od cijena u EU-u u razdoblju od 2012. do 2014., 2015. porasle na otprilike jednaku razinu kao cijene u EU-u. Osim toga, indijske izvozne cijene za druge zemlje kao što je na primjer Saudijska Arabija koje su bile niže nego cijene u EU-u u razdoblju od 2012. do 2014. povećale su se na višu razinu nego cijene u EU-u 2015. Štoviše, cijene indijskog izvoza u određene druge zemlje, kao što je na primjer Turska, i dalje su bile niže od cijena u EU-u tijekom cijelog razdoblja koje se razmatralo. Međutim treba napomenuti da cijene iz ove baze podataka ne uzimaju u obzir različite vrste proizvoda te je stoga pouzdanost takve usporedbe cijena na toj osnovi ograničena. |
| --- | --- |

(69)

U pogledu razina izvoznih cijena, na temelju baze podataka Ujedinjenih naroda u ispitnom postupku utvrđeno je da su indijske izvozne cijene za neke zemlje kao što su SAD i Republika Koreja, koje su inače u prosjeku bile niže od cijena u EU-u u razdoblju od 2012. do 2014., 2015. porasle na otprilike jednaku razinu kao cijene u EU-u. Osim toga, indijske izvozne cijene za druge zemlje kao što je na primjer Saudijska Arabija koje su bile niže nego cijene u EU-u u razdoblju od 2012. do 2014. povećale su se na višu razinu nego cijene u EU-u 2015. Štoviše, cijene indijskog izvoza u određene druge zemlje, kao što je na primjer Turska, i dalje su bile niže od cijena u EU-u tijekom cijelog razdoblja koje se razmatralo. Međutim treba napomenuti da cijene iz ove baze podataka ne uzimaju u obzir različite vrste proizvoda te je stoga pouzdanost takve usporedbe cijena na toj osnovi ograničena.

| (70) | Analizom podatka o izvoznim cijenama proizvođača izvoznika koji surađuje za tržišta ostalih trećih zemalja utvrđeno je da su tijekom 2012. i 2014. prosječne cijene na tržištu Unije bile više od prosječnih cijena HEG-a na ostalim trećim tržištima (prilagođenih na osnovi kalendarske godine jer su se podaci dostavljali na osnovi financijske godine), dok su tijekom RIPR-a prosječne cijene na tržištu Unije bile niže od prosječnih cijena HEG-a na ostalim trećim tržištima. |
| --- | --- |

(70)

Analizom podatka o izvoznim cijenama proizvođača izvoznika koji surađuje za tržišta ostalih trećih zemalja utvrđeno je da su tijekom 2012. i 2014. prosječne cijene na tržištu Unije bile više od prosječnih cijena HEG-a na ostalim trećim tržištima (prilagođenih na osnovi kalendarske godine jer su se podaci dostavljali na osnovi financijske godine), dok su tijekom RIPR-a prosječne cijene na tržištu Unije bile niže od prosječnih cijena HEG-a na ostalim trećim tržištima.

| (71) | Na raspolaganju nije bilo drugih podataka za utvrđivanje točnih razina cijena indijskih proizvođača izvoznika na tržištima ostalih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(71)

Na raspolaganju nije bilo drugih podataka za utvrđivanje točnih razina cijena indijskih proizvođača izvoznika na tržištima ostalih trećih zemalja.

3.3.   Privlačnost tržišta Unije

Privlačnost tržišta Unije

| (72) | Privlačnost tržišta Unije dokazana je činjenicom da se usprkos antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama na snazi indijski GES i dalje uvozio na tržište Unije. Tijekom razmatranog razdoblja Indija je i dalje bila druga najveća zemlja izvoznica u Uniju nakon Narodne Republike Kine („Kina”). Unatoč smanjenju u razdoblju od 2012. do RIPR-a Indija je zadržala znatan obujam i tržišne udjele izvoza u Uniju kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (100) u nastavku. |
| --- | --- |

(72)

Privlačnost tržišta Unije dokazana je činjenicom da se usprkos antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama na snazi indijski GES i dalje uvozio na tržište Unije. Tijekom razmatranog razdoblja Indija je i dalje bila druga najveća zemlja izvoznica u Uniju nakon Narodne Republike Kine („Kina”). Unatoč smanjenju u razdoblju od 2012. do RIPR-a Indija je zadržala znatan obujam i tržišne udjele izvoza u Uniju kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (100) u nastavku.

| (73) | Mogući razvoj izvozne prodaje u Uniju ako se dopusti istek mjera treba promatrati u odnosu na ukupno smanjenje potrošnje GES-a u Indiji i svijetu u kombinaciji s rezervnim kapacitetom u Indiji. Time će se vjerojatno povećati pritisak na indijske proizvođače izvoznike da ispitaju dodatna izvozna tržišta, posebno uzimajući u obzir njihov poslovni model koji je usmjeren na izvoz. Stoga će se, u slučaju stavljanja mjera u Uniji izvan snage i oslobađanja pristupa tržištu Unije svih antidampinških i kompenzacijskih pristojbi, veliki dio raspoloživog rezervnog kapaciteta vjerojatno upotrijebiti za izvoz na tržište Unije. Posebno zbog toga što se u ispitnom postupku pokazalo da dok je na nekim izvoznim tržištima (kao što su Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati, SAD) indijski izvoz 2015. porastao, kretanje ukupnog izvoza iz Indije na tržišta ostalih trećih zemalja bilo je silazno. To upućuje na činjenicu da u određenim trećim zemljama vjerojatno postoji ograničen kapacitet za apsorpciju dodatnih količina izvoza. |
| --- | --- |

(73)

Mogući razvoj izvozne prodaje u Uniju ako se dopusti istek mjera treba promatrati u odnosu na ukupno smanjenje potrošnje GES-a u Indiji i svijetu u kombinaciji s rezervnim kapacitetom u Indiji. Time će se vjerojatno povećati pritisak na indijske proizvođače izvoznike da ispitaju dodatna izvozna tržišta, posebno uzimajući u obzir njihov poslovni model koji je usmjeren na izvoz. Stoga će se, u slučaju stavljanja mjera u Uniji izvan snage i oslobađanja pristupa tržištu Unije svih antidampinških i kompenzacijskih pristojbi, veliki dio raspoloživog rezervnog kapaciteta vjerojatno upotrijebiti za izvoz na tržište Unije. Posebno zbog toga što se u ispitnom postupku pokazalo da dok je na nekim izvoznim tržištima (kao što su Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati, SAD) indijski izvoz 2015. porastao, kretanje ukupnog izvoza iz Indije na tržišta ostalih trećih zemalja bilo je silazno. To upućuje na činjenicu da u određenim trećim zemljama vjerojatno postoji ograničen kapacitet za apsorpciju dodatnih količina izvoza.

| (74) | Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (66), Rusija je uvela antidampinšku pristojbu na uvoz GES-a iz Indije. Zbog toga indijski proizvođači izvoznici imaju ograničeni pristup tom tržištu i ne mogu povećati ili preusmjeriti obujam svojeg izvoza u Rusiju, što je vidljivo i iz pada izvoza na to odredište od 2012. |
| --- | --- |

(74)

Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (66), Rusija je uvela antidampinšku pristojbu na uvoz GES-a iz Indije. Zbog toga indijski proizvođači izvoznici imaju ograničeni pristup tom tržištu i ne mogu povećati ili preusmjeriti obujam svojeg izvoza u Rusiju, što je vidljivo i iz pada izvoza na to odredište od 2012.

| (75) | Na temelju toga indijski proizvođači izvoznici vjerojatno će nastaviti izvoziti znatne količine u Uniju ako se dopusti istek mjera te čak povećati postojeći obujam izvoza, uzimajući u obzir njihov znatni rezervni kapacitet. Vjerojatno je da će proizvođač izvoznik koji surađuje imati poticaj za dodatno povećanje svoje već znatne prisutnosti na tržištu Unije, što je još vjerojatnije za proizvođača izvoznika koji ne surađuje, čije su razine pristojbi više u odnosu na proizvođača izvoznika koji surađuje i koji je gotovo prestao izvoziti na tržište Unije. |
| --- | --- |

(75)

Na temelju toga indijski proizvođači izvoznici vjerojatno će nastaviti izvoziti znatne količine u Uniju ako se dopusti istek mjera te čak povećati postojeći obujam izvoza, uzimajući u obzir njihov znatni rezervni kapacitet. Vjerojatno je da će proizvođač izvoznik koji surađuje imati poticaj za dodatno povećanje svoje već znatne prisutnosti na tržištu Unije, što je još vjerojatnije za proizvođača izvoznika koji ne surađuje, čije su razine pristojbi više u odnosu na proizvođača izvoznika koji surađuje i koji je gotovo prestao izvoziti na tržište Unije.

3.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

| (76) | Prethodnom se analizom pokazalo i. da indijski uvoz i dalje ulazi na tržište Unije po znatnim dampinškim cijenama i u znatnim količinama; ii. da su oba indijska proizvođača usmjerena na izvoz i da imaju rezervni kapacitet koji bi se mogao upotrijebiti za povećanje obujma izvoza u Uniju po dampinškim cijenama; iii. da svjetska potrošnja ima silazno kretanje te se time smanjuju mogućnosti izvoza na određena tržišta trećih zemalja; iv. da su postojanjem antidampinških mjera u Rusiji protiv indijskog GES-a dodatno ograničene mogućnosti izvoza indijskim proizvođačima izvoznicima. |
| --- | --- |

(76)

Prethodnom se analizom pokazalo i. da indijski uvoz i dalje ulazi na tržište Unije po znatnim dampinškim cijenama i u znatnim količinama; ii. da su oba indijska proizvođača usmjerena na izvoz i da imaju rezervni kapacitet koji bi se mogao upotrijebiti za povećanje obujma izvoza u Uniju po dampinškim cijenama; iii. da svjetska potrošnja ima silazno kretanje te se time smanjuju mogućnosti izvoza na određena tržišta trećih zemalja; iv. da su postojanjem antidampinških mjera u Rusiji protiv indijskog GES-a dodatno ograničene mogućnosti izvoza indijskim proizvođačima izvoznicima.

| (77) | S obzirom na prethodno navedeno zaključeno je da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji vjerojatnost nastavka dampinga. |
| --- | --- |

(77)

S obzirom na prethodno navedeno zaključeno je da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji vjerojatnost nastavka dampinga.

| (78) | Nakon objave, jedini indijski proizvođač izvoznik koji surađuje, HEG, tvrdio je da u svojoj procjeni vjerojatnosti nastavka dampinga Komisija nije uzela u obzir činjenice koje se odnose na razdoblje nakon RIPR-a. U tom pogledu, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da u primjeni članka 18. Osnovne uredbe Komisija nije uzela u obzir činjenicu da je GIL, drugi indijski proizvođač GES-a, uložio sredstva u proizvodni pogon u Europskoj uniji, to jest Graphite Cova GmbH („GIL Cova”). HEG je potom tvrdio da GIL ima strateški dugoročni ugovor za prodaju pečenih zelenih elektroda (koje su poluproizvodi) svojem pogonu za grafitizaciju GIL Cova. HEG je isto tako tvrdio da je zbog strateškog ulaganja u GIL zaključak Komisije da će se izvoz iz Indije u Uniju povećati netočan i da je nalaz prema kojemu oba indijska proizvođača imaju dostupan rezervni kapacitet za izvoz utemeljen na pukim pretpostavkama. HEG je, na temelju silaznih kretanja izvoza iz Indije u Uniju (uključujući izvoz HEG-a u Uniju) nakon RIPR-a, tvrdio i da se istekom mjera neće povećati obujam uvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(78)

Nakon objave, jedini indijski proizvođač izvoznik koji surađuje, HEG, tvrdio je da u svojoj procjeni vjerojatnosti nastavka dampinga Komisija nije uzela u obzir činjenice koje se odnose na razdoblje nakon RIPR-a. U tom pogledu, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da u primjeni članka 18. Osnovne uredbe Komisija nije uzela u obzir činjenicu da je GIL, drugi indijski proizvođač GES-a, uložio sredstva u proizvodni pogon u Europskoj uniji, to jest Graphite Cova GmbH („GIL Cova”). HEG je potom tvrdio da GIL ima strateški dugoročni ugovor za prodaju pečenih zelenih elektroda (koje su poluproizvodi) svojem pogonu za grafitizaciju GIL Cova. HEG je isto tako tvrdio da je zbog strateškog ulaganja u GIL zaključak Komisije da će se izvoz iz Indije u Uniju povećati netočan i da je nalaz prema kojemu oba indijska proizvođača imaju dostupan rezervni kapacitet za izvoz utemeljen na pukim pretpostavkama. HEG je, na temelju silaznih kretanja izvoza iz Indije u Uniju (uključujući izvoz HEG-a u Uniju) nakon RIPR-a, tvrdio i da se istekom mjera neće povećati obujam uvoza u Uniju.

| (79) | Nadalje, HEG je tvrdio da su planovi HEG-a za povećanje proizvodnog kapaciteta samo vizija njegova predsjednika uprave s obzirom na povoljan gospodarski scenarij 2010. Stoga u godišnjem izvještaju HEG-a za godinu koja je završila 31. ožujka 2016. više nema novih prijedloga za proširenje kapaciteta o kojima raspravlja upravni odbor. |
| --- | --- |

(79)

Nadalje, HEG je tvrdio da su planovi HEG-a za povećanje proizvodnog kapaciteta samo vizija njegova predsjednika uprave s obzirom na povoljan gospodarski scenarij 2010. Stoga u godišnjem izvještaju HEG-a za godinu koja je završila 31. ožujka 2016. više nema novih prijedloga za proširenje kapaciteta o kojima raspravlja upravni odbor.

| (80) | U pogledu usporedbe cijena koju je izvršila Komisija u uvodnim izjavama (69) i (70) uzimajući u obzir izvoz na tržišta ostalih trećih zemalja, HEG je dostavio analizu svojih prosječnih cijena CIF/CFR za četiri ostale treće zemlje u usporedbi sa svojim prosječnim cijenama CIF-a za Uniju i zaključio je da su općenito njegove prosječne cijene za te četiri ostale treće zemlje više nego njegove cijene za Uniju. Stoga je HEG tvrdio da bi za usporedbu tržište Unije s nižim razinama cijena bilo manje privlačno. |
| --- | --- |

(80)

U pogledu usporedbe cijena koju je izvršila Komisija u uvodnim izjavama (69) i (70) uzimajući u obzir izvoz na tržišta ostalih trećih zemalja, HEG je dostavio analizu svojih prosječnih cijena CIF/CFR za četiri ostale treće zemlje u usporedbi sa svojim prosječnim cijenama CIF-a za Uniju i zaključio je da su općenito njegove prosječne cijene za te četiri ostale treće zemlje više nego njegove cijene za Uniju. Stoga je HEG tvrdio da bi za usporedbu tržište Unije s nižim razinama cijena bilo manje privlačno.

| (81) | U pogledu tvrdnji HEG-a o ulaganju GIL-a u pogon GIL Cova tijekom razmatranog razdoblja, GIL je izvezao vrlo malu količinu na tržište Unije. Međutim, smatra se da se to nije dogodilo samo zbog ulaganja GIL-a u pogon GIL Cova, nego uglavnom zbog visokih antidampinških i kompenzacijskih pristojbi koje se primjenjuju na izvoz društva GIL India u Uniju (ukupno 15,7 %). U slučaju stavljanja antidampinških i/ili kompenzacijskih mjera izvan snage, GIL će vjerojatno nastaviti izvoz u Uniju, unatoč ulaganjima u pogon GIL Cova, pri čemu će se u obzir uzeti i dostupni rezervni kapacitet te privlačnost tržišta Unije kako je opisano u prethodnim uvodnim izjavama (72) do (75). |
| --- | --- |

(81)

U pogledu tvrdnji HEG-a o ulaganju GIL-a u pogon GIL Cova tijekom razmatranog razdoblja, GIL je izvezao vrlo malu količinu na tržište Unije. Međutim, smatra se da se to nije dogodilo samo zbog ulaganja GIL-a u pogon GIL Cova, nego uglavnom zbog visokih antidampinških i kompenzacijskih pristojbi koje se primjenjuju na izvoz društva GIL India u Uniju (ukupno 15,7 %). U slučaju stavljanja antidampinških i/ili kompenzacijskih mjera izvan snage, GIL će vjerojatno nastaviti izvoz u Uniju, unatoč ulaganjima u pogon GIL Cova, pri čemu će se u obzir uzeti i dostupni rezervni kapacitet te privlačnost tržišta Unije kako je opisano u prethodnim uvodnim izjavama (72) do (75).

| (82) | U pogledu tvrdnje HEG-a o kretanju izvoza nakon RIPR-a, naglašava se da je taj izvoz izvršen u razdoblju kad su antidampinške i kompenzacijske mjere bile na snazi. Stoga, čak i da su količine HEG-ova izvoza pokazale silazna kretanja, vjerojatno je da će se izvoz HEG-a u Uniju povećati ako se antidampinške i/ili kompenzacijske mjere stave izvan snage, uzimajući u obzir da je unatoč mjerama na snazi HEG nastavio izvoziti na tržište Unije po znatnim dampinškim cijenama, prema svojem poslovnom modelu koji je usmjeren na izvoz i rezervnom kapacitetu za koji nije isključeno da će se u budućnosti povećati ako se potražnja za njegovim proizvodima poveća, kako je opisano u prethodnim uvodnim izjavama (59) do (75). |
| --- | --- |

(82)

U pogledu tvrdnje HEG-a o kretanju izvoza nakon RIPR-a, naglašava se da je taj izvoz izvršen u razdoblju kad su antidampinške i kompenzacijske mjere bile na snazi. Stoga, čak i da su količine HEG-ova izvoza pokazale silazna kretanja, vjerojatno je da će se izvoz HEG-a u Uniju povećati ako se antidampinške i/ili kompenzacijske mjere stave izvan snage, uzimajući u obzir da je unatoč mjerama na snazi HEG nastavio izvoziti na tržište Unije po znatnim dampinškim cijenama, prema svojem poslovnom modelu koji je usmjeren na izvoz i rezervnom kapacitetu za koji nije isključeno da će se u budućnosti povećati ako se potražnja za njegovim proizvodima poveća, kako je opisano u prethodnim uvodnim izjavama (59) do (75).

| (83) | Nadalje, u pogledu namjere HEG-a da poveća kapacitet, naglašava se da je tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta 2016. HEG timu zaduženom za predmet pokazao kratki film u kojem se prikazuje pregled HEG-ove grupe. Jedan od elemenata prikazanih u ovom filmu planovi su društva za budućnost da poveća proizvodni kapacitet. Štoviše, predstavnici društva su tijekom provjere na licu mjesta objasnili da su trenutačno takvi planovi zaustavljeni s obzirom na to da društvo nije u potpunosti iskoristilo svoj kapacitet i na smanjenje potražnje u svijetu. Stoga, u slučaju da se antidampinške i/ili kompenzacijske mjere stave izvan snage, vjerojatno je da će potražnja za indijskim GES-om na tržištu Unije porasti te da će HEG stoga imati poticaj za povećanje svojih kapaciteta kako bi odgovorio na potražnju. |
| --- | --- |

(83)

Nadalje, u pogledu namjere HEG-a da poveća kapacitet, naglašava se da je tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta 2016. HEG timu zaduženom za predmet pokazao kratki film u kojem se prikazuje pregled HEG-ove grupe. Jedan od elemenata prikazanih u ovom filmu planovi su društva za budućnost da poveća proizvodni kapacitet. Štoviše, predstavnici društva su tijekom provjere na licu mjesta objasnili da su trenutačno takvi planovi zaustavljeni s obzirom na to da društvo nije u potpunosti iskoristilo svoj kapacitet i na smanjenje potražnje u svijetu. Stoga, u slučaju da se antidampinške i/ili kompenzacijske mjere stave izvan snage, vjerojatno je da će potražnja za indijskim GES-om na tržištu Unije porasti te da će HEG stoga imati poticaj za povećanje svojih kapaciteta kako bi odgovorio na potražnju.

| (84) | U pogledu izjave HEG-a koja se odnosi na razlike u cijenama na tržištu Unije i tržištima ostalih trećih zemalja, naglašava se da je usporedba koju je izvršila Komisija u uvodnim izjavama (69) i (70) provedena između prosječnih cijena indijskog proizvođača izvoznika na trećim tržištima i prosječnih cijena proizvođača Unije na tržištu Unije, a ne prosječnih cijena indijskih proizvođača na tržištu Unije. Podsjeća se da je HEG-ova prosječna cijena na tržištu Unije na znatnoj dampinškoj razini kojom se snizuje prosječna cijena proizvođača Unije te stoga nije prikladna za predmetnu usporedbu. |
| --- | --- |

(84)

U pogledu izjave HEG-a koja se odnosi na razlike u cijenama na tržištu Unije i tržištima ostalih trećih zemalja, naglašava se da je usporedba koju je izvršila Komisija u uvodnim izjavama (69) i (70) provedena između prosječnih cijena indijskog proizvođača izvoznika na trećim tržištima i prosječnih cijena proizvođača Unije na tržištu Unije, a ne prosječnih cijena indijskih proizvođača na tržištu Unije. Podsjeća se da je HEG-ova prosječna cijena na tržištu Unije na znatnoj dampinškoj razini kojom se snizuje prosječna cijena proizvođača Unije te stoga nije prikladna za predmetnu usporedbu.

| (85) | S obzirom na prethodno navedeno, tvrdnje HEG-a odbijaju se. |
| --- | --- |

(85)

S obzirom na prethodno navedeno, tvrdnje HEG-a odbijaju se.

| (86) | Još jedna zainteresirana strana tvrdila je da zbog niže potrošnje energije kao glavnog čimbenika i nižih troškova rada indijski proizvođači imaju jasnu komparativnu prednost u pogledu isplativosti. Međutim, trebalo bi naglasiti da je u ispitnom postupku utvrđeno da je glavni uzrok troškova u procesu proizvodnje GES-a u Indiji zapravo koks, a ne energija ili rad. U svakom slučaju, čak i kad bi indijski proizvođači imali komparativnu prednost, ona bi trebala imati jednak utjecaj na izvozne cijene i na uobičajenu vrijednost te stoga ne bi trebala imati utjecaja na dampinšku maržu. Ta je tvrdnja stoga činjenično pogrešna i zbog toga se odbija. |
| --- | --- |

(86)

Još jedna zainteresirana strana tvrdila je da zbog niže potrošnje energije kao glavnog čimbenika i nižih troškova rada indijski proizvođači imaju jasnu komparativnu prednost u pogledu isplativosti. Međutim, trebalo bi naglasiti da je u ispitnom postupku utvrđeno da je glavni uzrok troškova u procesu proizvodnje GES-a u Indiji zapravo koks, a ne energija ili rad. U svakom slučaju, čak i kad bi indijski proizvođači imali komparativnu prednost, ona bi trebala imati jednak utjecaj na izvozne cijene i na uobičajenu vrijednost te stoga ne bi trebala imati utjecaja na dampinšku maržu. Ta je tvrdnja stoga činjenično pogrešna i zbog toga se odbija.

| (87) | Stoga je potvrđen zaključak Komisije da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji mogućnost nastavka dampinga. |
| --- | --- |

(87)

Stoga je potvrđen zaključak Komisije da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji mogućnost nastavka dampinga.

D.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

| (88) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod proizvodilo osam proizvođača (dva pojedinačna trgovačka društva i dvije skupine). Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(88)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod proizvodilo osam proizvođača (dva pojedinačna trgovačka društva i dvije skupine). Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

2.   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (89) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (61), stanje industrije GES-a blisko je povezano sa stanjem industrije elektročelika u kojoj se GES upotrebljava u pećima za proizvodnju elektročelika za taljenje čeličnog otpada. U tom su kontekstu tijekom razmatranog razdoblja prevladavali negativni tržišni uvjeti u industriji elektročelika uz smanjenu potrošnju, što se odrazilo i na potrošnju GES-a. |
| --- | --- |

(89)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (61), stanje industrije GES-a blisko je povezano sa stanjem industrije elektročelika u kojoj se GES upotrebljava u pećima za proizvodnju elektročelika za taljenje čeličnog otpada. U tom su kontekstu tijekom razmatranog razdoblja prevladavali negativni tržišni uvjeti u industriji elektročelika uz smanjenu potrošnju, što se odrazilo i na potrošnju GES-a.

| (90) | S obzirom na to da u Indiji postoje samo dva proizvođača izvoznika predmetnog proizvoda, podaci koji se odnose na uvoz GES-a iz Indije i ostalih trećih zemalja u Europsku uniju nisu predstavljeni preciznim brojkama kako bi se očuvala povjerljivost u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(90)

S obzirom na to da u Indiji postoje samo dva proizvođača izvoznika predmetnog proizvoda, podaci koji se odnose na uvoz GES-a iz Indije i ostalih trećih zemalja u Europsku uniju nisu predstavljeni preciznim brojkama kako bi se očuvala povjerljivost u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe.

3.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (91) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji tako što je zbrojila:






  i. | prodaju proizvođača iz Unije u uzorku dobivenu nakon provjere odgovora na upitnik; |
| --- | --- | --- |

(91)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji tako što je zbrojila:

i.

prodaju proizvođača iz Unije u uzorku dobivenu nakon provjere odgovora na upitnik;

| ii. | prodaju proizvođača iz Unije koji surađuju i nisu u uzorku dobivenu iz zahtjeva za reviziju; |
| --- | --- |

ii.

prodaju proizvođača iz Unije koji surađuju i nisu u uzorku dobivenu iz zahtjeva za reviziju;

| iii. | prodaju proizvođača iz Unije koji ne surađuje i nije u uzorku dobivenu iz njegovih godišnjih izvješća; |
| --- | --- |

iii.

prodaju proizvođača iz Unije koji ne surađuje i nije u uzorku dobivenu iz njegovih godišnjih izvješća;

| iv. | uvoz iz Indije na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. i |
| --- | --- |

iv.

uvoz iz Indije na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. i

| v. | uvoz iz svih ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata (razina oznake TARIC). |
| --- | --- |

v.

uvoz iz svih ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata (razina oznake TARIC).

| (92) | Na temelju toga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Potrošnja u Uniji | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja u Uniji (u tonama) | 151 508 | 140 244 | 146 637 | 139 974 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 93 | 97 | 92 |
| Izvor: odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje, zahtjev za reviziju, Eurostat (razina oznake TARIC), baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(92)

Na temelju toga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Potrošnja u Uniji (u tonama)

151 508

140 244

146 637

139 974

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

93

93

97

97

92

92

Izvor: odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje, zahtjev za reviziju, Eurostat (razina oznake TARIC), baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (93) | Potrošnja u Uniji smanjila se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, potrošnja u Uniji smanjila se za 7 % 2013., oporavila se za 4 % u razdoblju od 2013. do 2014. i zatim se ponovno smanjila za 5 % od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(93)

Potrošnja u Uniji smanjila se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, potrošnja u Uniji smanjila se za 7 % 2013., oporavila se za 4 % u razdoblju od 2013. do 2014. i zatim se ponovno smanjila za 5 % od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (94) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama (61) i (89), ukupno smanjenje potražnje bilo je posljedica negativnih tržišnih uvjeta koji su prevladavali u sektoru elektročelika jer obujam prodaje grafitnih elektroda slijedi razvoj obujma proizvodnje čelika u električnim pećima. |
| --- | --- |

(94)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama (61) i (89), ukupno smanjenje potražnje bilo je posljedica negativnih tržišnih uvjeta koji su prevladavali u sektoru elektročelika jer obujam prodaje grafitnih elektroda slijedi razvoj obujma proizvodnje čelika u električnim pećima.

| (95) | Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da bi se u tržišnom udjelu i analizi potrošnje trebao uzeti u obzir uvoz proizvođača Unije od njihovih povezanih društava u SAD-u, Meksiku, Japanu i Maleziji koji bi se tijekom posljednje tri godine znatno povećao. |
| --- | --- |

(95)

Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da bi se u tržišnom udjelu i analizi potrošnje trebao uzeti u obzir uvoz proizvođača Unije od njihovih povezanih društava u SAD-u, Meksiku, Japanu i Maleziji koji bi se tijekom posljednje tri godine znatno povećao.

| (96) | Uvoz iz svih ostalih trećih zemalja propisno je uzet u obzir pri izračunu potrošnje Unije, kako je prethodno opisano u uvodnoj izjavi (91) te je stoga primjereno iskazan u ukupnoj potrošnji. Argument je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(96)

Uvoz iz svih ostalih trećih zemalja propisno je uzet u obzir pri izračunu potrošnje Unije, kako je prethodno opisano u uvodnoj izjavi (91) te je stoga primjereno iskazan u ukupnoj potrošnji. Argument je stoga odbijen.

4.   Uvoz iz predmetne zemlje

Uvoz iz predmetne zemlje

4.1.   Obujam i tržišni udjel uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udjel uvoza iz predmetne zemlje

Tablica 3.

Tablica 3.

Obujam uvoza i tržišni udjel

Obujam uvoza i tržišni udjel

| Zemlja | | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Obujam uvoza (u tonama) | 9 000 –10 000 | 5 000 –6 000 | 7 000 –8 000 | 6 500 –7 500 |
| Indeks obujma uvoza (2012. = 100) | 100 | 57 | 80 | 74 |
| Tržišni udjel (%) | 6–7 | 3–4 | 5–6 | 4–5 |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 62 | 83 | 80 |
| Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

Zemlja

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Indija

Obujam uvoza (u tonama)

9 000 –10 000

5 000 –6 000

7 000 –8 000

6 500 –7 500

Indeks obujma uvoza (2012. = 100)

Indeks obujma uvoza (2012. = 100)

100

100

57

57

80

80

74

74

Tržišni udjel (%)

6–7

3–4

5–6

4–5

Indeks tržišnog udjela

Indeks tržišnog udjela

100

100

62

62

83

83

80

80

Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

Izvor:

| (97) | Obujam uvoza smanjivao se tijekom razmatranog razdoblja. Znatno se smanjio 2013. (za 43 %), povećao se 2014. i zatim se ponovno smanjio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Smanjenje je ukupno iznosilo 26 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(97)

Obujam uvoza smanjivao se tijekom razmatranog razdoblja. Znatno se smanjio 2013. (za 43 %), povećao se 2014. i zatim se ponovno smanjio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Smanjenje je ukupno iznosilo 26 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (98) | Komisija je tržišni udjel uvoza utvrdila na temelju potrošnje u Uniji kako je utvrđena u prethodnoj uvodnoj izjavi (91). |
| --- | --- |

(98)

Komisija je tržišni udjel uvoza utvrdila na temelju potrošnje u Uniji kako je utvrđena u prethodnoj uvodnoj izjavi (91).

| (99) | Kretanja tržišnog udjela bila su slična kretanjima obujma uvoza, odnosno smanjenje od 2012. do 2013., povećanje od 2013. do 2014. i zatim ponovno smanjenje od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupni tržišni udjel smanjio se za 1,2 postotna boda u razdoblju ispitnog postupka revizije u odnosu na 2012. |
| --- | --- |

(99)

Kretanja tržišnog udjela bila su slična kretanjima obujma uvoza, odnosno smanjenje od 2012. do 2013., povećanje od 2013. do 2014. i zatim ponovno smanjenje od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupni tržišni udjel smanjio se za 1,2 postotna boda u razdoblju ispitnog postupka revizije u odnosu na 2012.

| (100) | Tržišni udjel indijskog uvoza na početku razmatranog razdoblja bio je u rasponu od 6 % do 7 %. Smanjio se na raspon od 4 % do 5 % do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(100)

Tržišni udjel indijskog uvoza na početku razmatranog razdoblja bio je u rasponu od 6 % do 7 %. Smanjio se na raspon od 4 % do 5 % do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije.

4.2.   Cijene uvoza iz predmetne zemlje

Cijene uvoza iz predmetne zemlje

| (101) | Komisija je kretanje cijena indijskog uvoza utvrdila na temelju podataka zabilježenih u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. Ona su uglavnom bila u skladu s cijenama koje je naveo proizvođač izvoznik koji surađuje. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je kretanje cijena indijskog uvoza utvrdila na temelju podataka zabilježenih u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. Ona su uglavnom bila u skladu s cijenama koje je naveo proizvođač izvoznik koji surađuje.

| (102) | Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Uvozna cijena
   (21)











  Zemlja | | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Uvozne cijene (EUR/tona) | 2 500 –3 500 | 3 000 –4 000 | 2 500 –3 500 | 2 200 –3 200 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 105 | 89 | 86 |
| Prosječna cijena ne uključuje antidampinške/kompenzacijske pristojbe na snazi. |

(102)

Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Uvozna cijena
   (21)

Uvozna cijena

21

Zemlja

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Indija

Uvozne cijene (EUR/tona)

2 500 –3 500

3 000 –4 000

2 500 –3 500

2 200 –3 200

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

105

105

89

89

86

86

Prosječna cijena ne uključuje antidampinške/kompenzacijske pristojbe na snazi.

| (103) | Prosječne uvozne cijene tijekom razmatranog razdoblja ukupno su se smanjile za 14 %. Uvozne cijene povećale su se za 5 % od 2012. do 2013., smanjile za 16 % 2014. i dodatno smanjile za 3 % u RIPR-u. |
| --- | --- |

(103)

Prosječne uvozne cijene tijekom razmatranog razdoblja ukupno su se smanjile za 14 %. Uvozne cijene povećale su se za 5 % od 2012. do 2013., smanjile za 16 % 2014. i dodatno smanjile za 3 % u RIPR-u.

4.3.   Sniženje cijena

Sniženje cijena

| (104) | Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila usporedbom i. ponderiranih prosječnih prodajnih cijena po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođenih na razinu franko tvornica; te ii. odgovarajućih ponderiranih prosječnih cijena po vrsti proizvoda iz uvoza indijskog proizvođača koji surađuje prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenih na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za antidampinšku/kompenzacijsku pristojbu i troškove nastale nakon uvoza. |
| --- | --- |

(104)

Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila usporedbom i. ponderiranih prosječnih prodajnih cijena po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođenih na razinu franko tvornica; te ii. odgovarajućih ponderiranih prosječnih cijena po vrsti proizvoda iz uvoza indijskog proizvođača koji surađuje prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenih na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za antidampinšku/kompenzacijsku pristojbu i troškove nastale nakon uvoza.

| (105) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(105)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (106) | Usporedbom je za proizvođača izvoznika koji surađuje utvrđena ponderirana prosječna marža sniženja cijena na tržištu Unije od 3 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, oduzmu li se iz izračuna antidampinška i kompenzacijska pristojba, marža sniženja cijena iznosila bi 9 %. U pogledu proizvođača izvoznika koji je ne surađuje, samo je vrlo mala količina uvezena tijekom RIPR-a. Komisija je ipak izvršila procjenu sniženja cijena. Komisija je utvrdila maržu sniženja cijena od 12 % kad se od izračuna oduzmu antidampinške i kompenzacijske pristojbe na snazi. Međutim, procjena se temelji na vrlo malom obujmu uvoza i zbog nedostatka suradnje ne uzima u obzir vrste proizvoda. Stoga je njezina pouzdanost ograničena. |
| --- | --- |

(106)

Usporedbom je za proizvođača izvoznika koji surađuje utvrđena ponderirana prosječna marža sniženja cijena na tržištu Unije od 3 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, oduzmu li se iz izračuna antidampinška i kompenzacijska pristojba, marža sniženja cijena iznosila bi 9 %. U pogledu proizvođača izvoznika koji je ne surađuje, samo je vrlo mala količina uvezena tijekom RIPR-a. Komisija je ipak izvršila procjenu sniženja cijena. Komisija je utvrdila maržu sniženja cijena od 12 % kad se od izračuna oduzmu antidampinške i kompenzacijske pristojbe na snazi. Međutim, procjena se temelji na vrlo malom obujmu uvoza i zbog nedostatka suradnje ne uzima u obzir vrste proizvoda. Stoga je njezina pouzdanost ograničena.

4.4.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

Uvoz iz ostalih trećih zemalja

Tablica 5.

Tablica 5.

Obujam uvoza i tržišni udjel

Obujam uvoza i tržišni udjel

| Zemlja | | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupno ostale treće zemlje | Uvoz (u tonama) | 33 000 –35 000 | 30 000 –32 000 | 34 000 –36 000 | 30 000 –32 000 |
| Indeks | 100 | 90 | 103 | 90 |
| Tržišni udjel (%) | 22–23 | 22–23 | 24–25 | 22–23 |
| Cijena (EUR/tona) | 2 500 –3 500 | 2 400 –3 400 | 2 400 –3 400 | 2 300 –3 300 |
| Indeks | 100 | 98 | 89 | 92 |
| Kina | Uvoz (u tonama) | 14 000 –15 000 | 11 000 –12 000 | 16 000 –17 000 | 14 000 –15 000 |
| Indeks | 100 | 80 | 117 | 103 |
| Tržišni udjel (%) | 9–10 | 8–9 | 11–12 | 10–11 |
| Cijena (EUR/tona) | 2 000 –3 000 | 1 500 –2 500 | 1 400 –2 400 | 1 600 –2 600 |
| Indeks | 100 | 94 | 90 | 99 |
| SAD | Uvoz (u tonama) | 3 000 –4 000 | 4 000 –5 000 | 4 200 –5 200 | 4 200 –5 200 |
| Indeks | 100 | 118 | 129 | 128 |
| Tržišni udjel (%) | 2–3 | 3–4 | 3–4 | 3–4 |
| Cijena (EUR/tona) | 3 300 –4 300 | 3 200 –4 200 | 3 000 –4 000 | 2 800 –3 800 |
| Indeks | 100 | 96 | 84 | 81 |
| Meksiko | Uvoz (u tonama) | 3 000 –4 000 | 4 000 –5 000 | 5 500 –6 500 | 4 000 –5 000 |
| Indeks | 100 | 127 | 165 | 119 |
| Tržišni udjel (%) | 2–3 | 3–4 | 4–5 | 3–4 |
| Cijena (EUR/tona) | 3 800 –4 800 | 3 900 –4 900 | 3 900 –4 900 | 4 000 –5 000 |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 115 |
| Rusija | Uvoz (u tonama) | 3 000 –4 000 | 2 500 –3 500 | 3 500 –4 500 | 3 700 –4 700 |
| Indeks | 100 | 70 | 101 | 103 |
| Tržišni udjel (%) | 2–3 | 1–2 | 2–3 | 2–3 |
| Cijena (EUR/tona) | 3 000 –4 000 | 2 800 –3 800 | 2 500 –3 500 | 2 100 –3 100 |
| Indeks | 100 | 91 | 79 | 75 |
| Japan | Uvoz (u tonama) | 4 500 –5 500 | 3 000 –4 000 | 3 000 –4 000 | 2 000 –3 000 |
| Indeks | 100 | 74 | 62 | 50 |
| Tržišni udjel (%) | 3–4 | 2–3 | 2–3 | 1–2 |
| Cijena (EUR/tona) | 3 400 –4 400 | 3 300 –4 300 | 2 800 –3 800 | 2 900 –3 900 |
| Indeks | 100 | 99 | 82 | 83 |
| Ostale treće zemlje | Uvoz (u tonama) | 4 000 –5 000 | 4 000 –5 000 | 1 000 –2 000 | 700–1 700 |
| Indeks | 100 | 104 | 25 | 19 |
| Tržišni udjel (%) | 2–3 | 3–4 | 0,5–1,5 | 0,5–1,5 |
| Cijena (EUR/tona) | 2 600 –3 600 | 2 000 –3 000 | 1 900 –2 900 | 1 600 –2 600 |
| Indeks | 100 | 83 | 78 | 72 |
| Izvor: Eurostat (razina oznake TARIC). |

Zemlja

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupno ostale treće zemlje

Uvoz (u tonama)

33 000 –35 000

30 000 –32 000

34 000 –36 000

30 000 –32 000

Indeks

Indeks

100

100

90

90

103

103

90

90

Tržišni udjel (%)

22–23

22–23

24–25

22–23

Cijena (EUR/tona)

2 500 –3 500

2 400 –3 400

2 400 –3 400

2 300 –3 300

Indeks

Indeks

100

100

98

98

89

89

92

92

Kina

Uvoz (u tonama)

14 000 –15 000

11 000 –12 000

16 000 –17 000

14 000 –15 000

Indeks

Indeks

100

100

80

80

117

117

103

103

Tržišni udjel (%)

9–10

8–9

11–12

10–11

Cijena (EUR/tona)

2 000 –3 000

1 500 –2 500

1 400 –2 400

1 600 –2 600

Indeks

Indeks

100

100

94

94

90

90

99

99

SAD

Uvoz (u tonama)

3 000 –4 000

4 000 –5 000

4 200 –5 200

4 200 –5 200

Indeks

Indeks

100

100

118

118

129

129

128

128

Tržišni udjel (%)

2–3

3–4

3–4

3–4

Cijena (EUR/tona)

3 300 –4 300

3 200 –4 200

3 000 –4 000

2 800 –3 800

Indeks

Indeks

100

100

96

96

84

84

81

81

Meksiko

Uvoz (u tonama)

3 000 –4 000

4 000 –5 000

5 500 –6 500

4 000 –5 000

Indeks

Indeks

100

100

127

127

165

165

119

119

Tržišni udjel (%)

2–3

3–4

4–5

3–4

Cijena (EUR/tona)

3 800 –4 800

3 900 –4 900

3 900 –4 900

4 000 –5 000

Indeks

Indeks

100

100

103

103

103

103

115

115

Rusija

Uvoz (u tonama)

3 000 –4 000

2 500 –3 500

3 500 –4 500

3 700 –4 700

Indeks

Indeks

100

100

70

70

101

101

103

103

Tržišni udjel (%)

2–3

1–2

2–3

2–3

Cijena (EUR/tona)

3 000 –4 000

2 800 –3 800

2 500 –3 500

2 100 –3 100

Indeks

Indeks

100

100

91

91

79

79

75

75

Japan

Uvoz (u tonama)

4 500 –5 500

3 000 –4 000

3 000 –4 000

2 000 –3 000

Indeks

Indeks

100

100

74

74

62

62

50

50

Tržišni udjel (%)

3–4

2–3

2–3

1–2

Cijena (EUR/tona)

3 400 –4 400

3 300 –4 300

2 800 –3 800

2 900 –3 900

Indeks

Indeks

100

100

99

99

82

82

83

83

Ostale treće zemlje

Uvoz (u tonama)

4 000 –5 000

4 000 –5 000

1 000 –2 000

700–1 700

Indeks

Indeks

100

100

104

104

25

25

19

19

Tržišni udjel (%)

2–3

3–4

0,5–1,5

0,5–1,5

Cijena (EUR/tona)

2 600 –3 600

2 000 –3 000

1 900 –2 900

1 600 –2 600

Indeks

Indeks

100

100

83

83

78

78

72

72

Izvor: Eurostat (razina oznake TARIC).

Izvor:

| (107) | U skladu sa smanjenjem potrošnje obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja smanjio se za 10 % u razdoblju od 2012. do RIPR-a. Tržišni udjel uvoza iz svih ostalih trećih zemalja bio je u rasponu od 22 % do 23 % tijekom razmatranog razdoblja. Glavnina uvoza dolazila je iz Kine, SAD-a, Meksika, Rusije i Japana i to su bile jedine zemlje s pojedinačnim tržišnim udjelima većim od 1 % tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(107)

U skladu sa smanjenjem potrošnje obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja smanjio se za 10 % u razdoblju od 2012. do RIPR-a. Tržišni udjel uvoza iz svih ostalih trećih zemalja bio je u rasponu od 22 % do 23 % tijekom razmatranog razdoblja. Glavnina uvoza dolazila je iz Kine, SAD-a, Meksika, Rusije i Japana i to su bile jedine zemlje s pojedinačnim tržišnim udjelima većim od 1 % tijekom RIPR-a.

| (108) | Cijene uvoza iz SAD-a, Japana i Meksika bile su više od cijena indijskih izvoznika i cijena proizvođača iz Unije. Tržišni udjel uvoza iz SAD-a i Meksika povećao se za manje od 1 postotnog boda tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel uvoza iz Japana smanjio se za 1,5 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(108)

Cijene uvoza iz SAD-a, Japana i Meksika bile su više od cijena indijskih izvoznika i cijena proizvođača iz Unije. Tržišni udjel uvoza iz SAD-a i Meksika povećao se za manje od 1 postotnog boda tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel uvoza iz Japana smanjio se za 1,5 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.

| (109) | Cijene uvoza iz Kine i Rusije bile su niže od cijena indijskih izvoznika i cijena proizvođača iz Unije (osim 2012. za Rusiju). Prema podacima koje je u zahtjevu za reviziju dostavila industrija Unije, dio uvoza iz Kine odnosi se na GES malog promjera (promjera manjeg od 400 milimetara), dok se većina indijskog uvoza i proizvodnje industrije Unije sastoji od GES-a velikog promjera (22) (promjera većih od 400 milimetara), koji je skuplji. |
| --- | --- |

(109)

Cijene uvoza iz Kine i Rusije bile su niže od cijena indijskih izvoznika i cijena proizvođača iz Unije (osim 2012. za Rusiju). Prema podacima koje je u zahtjevu za reviziju dostavila industrija Unije, dio uvoza iz Kine odnosi se na GES malog promjera (promjera manjeg od 400 milimetara), dok se većina indijskog uvoza i proizvodnje industrije Unije sastoji od GES-a velikog promjera (22) (promjera većih od 400 milimetara), koji je skuplji.

22

| (110) | Tržišni udjel kineskog uvoza povećao se za 1 postotni bod tijekom razmatranog razdoblja i kretao se u rasponu od 10 % do 11 % tijekom RIPR-a, dok se tržišni udjel uvoza iz Rusije tijekom RIPR-a kretao u rasponu od samo 2 % do 3 % te se povećao za 0,3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, to povećanje nije štetilo tržišnom udjelu industrije Unije koji se, kako je navedeno u sljedećoj uvodnoj izjavi (123), povećao za 1,9 postotnih bodova tijekom razdoblja koje se razmatralo. |
| --- | --- |

(110)

Tržišni udjel kineskog uvoza povećao se za 1 postotni bod tijekom razmatranog razdoblja i kretao se u rasponu od 10 % do 11 % tijekom RIPR-a, dok se tržišni udjel uvoza iz Rusije tijekom RIPR-a kretao u rasponu od samo 2 % do 3 % te se povećao za 0,3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, to povećanje nije štetilo tržišnom udjelu industrije Unije koji se, kako je navedeno u sljedećoj uvodnoj izjavi (123), povećao za 1,9 postotnih bodova tijekom razdoblja koje se razmatralo.

5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

5.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (112) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(112)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (113) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (14), odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(113)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (14), odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (114) | Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje ocijenila na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju, godišnjih izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(114)

Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje ocijenila na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju, godišnjih izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (115) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(115)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (116) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(116)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

| (117) | Oba skupa podataka smatraju se reprezentativnima za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(117)

Oba skupa podataka smatraju se reprezentativnima za gospodarsko stanje industrije Unije.

5.2.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

(a)   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (118) | Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta proizvođača iz Unije | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 235 915 | 235 502 | 241 623 | 221 971 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 100 | 102 | 94 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 297 620 | 297 245 | 299 120 | 290 245 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 100 | 101 | 98 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 79 | 79 | 81 | 76 |
| Izvor: zahtjev za reviziju, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(118)

Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta proizvođača iz Unije

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta proizvođača iz Unije

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam proizvodnje (u tonama)

235 915

235 502

241 623

221 971

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

100

100

102

102

94

94

Proizvodni kapacitet (u tonama)

297 620

297 245

299 120

290 245

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

100

100

101

101

98

98

Iskorištenost kapaciteta (%)

79

79

81

76

Izvor: zahtjev za reviziju, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (119) | Obujam proizvodnje smanjio se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, najprije se povećao za 2 % do 2014., a zatim se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio za 8 % u odnosu na 2014. |
| --- | --- |

(119)

Obujam proizvodnje smanjio se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, najprije se povećao za 2 % do 2014., a zatim se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio za 8 % u odnosu na 2014.

| (120) | Proizvodni kapacitet smanjio se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(120)

Proizvodni kapacitet smanjio se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (121) | Kao posljedica smanjenja obujma proizvodnje iskorištenost kapaciteta smanjila se za 3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(121)

Kao posljedica smanjenja obujma proizvodnje iskorištenost kapaciteta smanjila se za 3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja.

(b)   Obujam prodaje i tržišni udjel

| (122) | Obujam prodaje i tržišni udjel industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Obujam prodaje i tržišni udjel proizvođača iz Unije | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje u Uniji (u tonama) | 107 655 | 103 779 | 103 704 | 102 123 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 96 | 96 | 95 |
| Tržišni udjel (%) | 71,1 | 74,0 | 70,7 | 73,0 |
| Izvor: zahtjev za reviziju, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(122)

Obujam prodaje i tržišni udjel industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Obujam prodaje i tržišni udjel proizvođača iz Unije

Obujam prodaje i tržišni udjel proizvođača iz Unije

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam prodaje u Uniji (u tonama)

107 655

103 779

103 704

102 123

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

96

96

96

96

95

95

Tržišni udjel (%)

71,1

74,0

70,7

73,0

Izvor: zahtjev za reviziju, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (123) | Ukupna prodaja industrije Unije na tržištu Unije smanjila se za oko 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel industrije Unije mijenjao se tijekom razmatranog razdoblja. Povećao se za 2,9 postotnih bodova 2013. Zatim se smanjio za 3,3 postotna boda 2014. i ponovno se povećao za 2,3 postotna boda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Tržišni udjel industrije Unije ukupno se tijekom razmatranog razdoblja povećao za 1,9 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(123)

Ukupna prodaja industrije Unije na tržištu Unije smanjila se za oko 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel industrije Unije mijenjao se tijekom razmatranog razdoblja. Povećao se za 2,9 postotnih bodova 2013. Zatim se smanjio za 3,3 postotna boda 2014. i ponovno se povećao za 2,3 postotna boda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Tržišni udjel industrije Unije ukupno se tijekom razmatranog razdoblja povećao za 1,9 postotnih bodova.

| (124) | Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da bi uvoz proizvođača Unije iz njihovih povezanih društava u SAD-u, Meksiku, Japanu i Maleziji trebalo uzeti u obzir pri utvrđivanju tržišnog udjela industrije Unije. Međutim, tržišni udjel industrije Unije izračunava se na temelju prodaje njezine proizvodnje na tržištu Unije. Uvoz Unije ne uzima se u obzir jer bi se time iskrivila ukupna slika s obzirom na to da bi se uvoz dvostruko uračunavao, kao uvoz s jedne strane i kao prodaja industrije Unije s druge strane. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(124)

Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da bi uvoz proizvođača Unije iz njihovih povezanih društava u SAD-u, Meksiku, Japanu i Maleziji trebalo uzeti u obzir pri utvrđivanju tržišnog udjela industrije Unije. Međutim, tržišni udjel industrije Unije izračunava se na temelju prodaje njezine proizvodnje na tržištu Unije. Uvoz Unije ne uzima se u obzir jer bi se time iskrivila ukupna slika s obzirom na to da bi se uvoz dvostruko uračunavao, kao uvoz s jedne strane i kao prodaja industrije Unije s druge strane. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(c)   Rast

| (125) | U razdoblju od 2012. do RIPR-a potrošnja u Uniji smanjila se za 8 %. Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 5 %, što se, međutim, pretvorilo u povećanje tržišnog udjela za 1,9 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(125)

U razdoblju od 2012. do RIPR-a potrošnja u Uniji smanjila se za 8 %. Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 5 %, što se, međutim, pretvorilo u povećanje tržišnog udjela za 1,9 postotnih bodova.

(d)   Zaposlenost i produktivnost

| (126) | Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Zaposlenost i produktivnost proizvođača iz Unije | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 1 526 | 1 539 | 1 475 | 1 523 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 101 | 97 | 100 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 155 | 153 | 164 | 146 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 99 | 106 | 94 |
| Izvor: zahtjev za reviziju, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(126)

Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Zaposlenost i produktivnost proizvođača iz Unije

Zaposlenost i produktivnost proizvođača iz Unije

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Broj zaposlenika

1 526

1 539

1 475

1 523

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

101

101

97

97

100

100

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

155

153

164

146

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

99

99

106

106

94

94

Izvor: zahtjev za reviziju, godišnja izvješća proizvođača iz Unije koji ne surađuje i provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (127) | Zaposlenost u industriji Unije tijekom razmatranog razdoblja ostala je otprilike na istoj razini. Zbog smanjenja proizvodnje (smanjenje od 6 % tijekom razmatranog razdoblja) smanjila se i produktivnost za 6 % tijekom istog razdoblja. |
| --- | --- |

(127)

Zaposlenost u industriji Unije tijekom razmatranog razdoblja ostala je otprilike na istoj razini. Zbog smanjenja proizvodnje (smanjenje od 6 % tijekom razmatranog razdoblja) smanjila se i produktivnost za 6 % tijekom istog razdoblja.

(e)   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (128) | U ispitnom postupku utvrđeno je da se GES iz Indije i dalje uvozi na tržište Unije po dampinškim cijenama. Dampinška marža utvrđena za Indiju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je znatno iznad razine de minimis opisane u uvodnoj izjavi (47). To se odvijalo istodobno sa smanjenjem uvoznih cijena u odnosu na 2012. Neovisno o tome, industrija Unije imala je koristi od antidampinških mjera na snazi te je zadržala i neznatno povećala svoj tržišni udjel. |
| --- | --- |

(128)

U ispitnom postupku utvrđeno je da se GES iz Indije i dalje uvozi na tržište Unije po dampinškim cijenama. Dampinška marža utvrđena za Indiju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je znatno iznad razine de minimis opisane u uvodnoj izjavi (47). To se odvijalo istodobno sa smanjenjem uvoznih cijena u odnosu na 2012. Neovisno o tome, industrija Unije imala je koristi od antidampinških mjera na snazi te je zadržala i neznatno povećala svoj tržišni udjel.

de minimis

5.3.   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

(a)   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (129) | Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prosječne prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona) | 3 784 | 3 468 | 2 997 | 2 825 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 92 | 79 | 75 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 3 357 | 3 116 | 2 776 | 2 745 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 93 | 83 | 82 |
| Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(129)

Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prosječne prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

Prosječne prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

3 784

3 468

2 997

2 825

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

92

92

79

79

75

75

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

3 357

3 116

2 776

2 745

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

93

93

83

83

82

82

Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (130) | Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji stalno se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja za 25 % i dosegnula 2 825 EUR/tona u RIPR-u. Industrija Unije morala je smanjiti svoje cijene kako bi se odrazilo opće smanjenje prodajnih cijena na tržištu GES-a zbog smanjenja potražnje u sektoru elektročelika. |
| --- | --- |

(130)

Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji stalno se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja za 25 % i dosegnula 2 825 EUR/tona u RIPR-u. Industrija Unije morala je smanjiti svoje cijene kako bi se odrazilo opće smanjenje prodajnih cijena na tržištu GES-a zbog smanjenja potražnje u sektoru elektročelika.

| (131) | Tijekom razmatranog razdoblja prosječni trošak proizvodnje industrije Unije smanjio se u manjoj mjeri, odnosno za 18 %. Glavni čimbenik koji je utjecao na smanjenje jediničnog troška proizvodnje bilo je smanjenje cijene sirovine. |
| --- | --- |

(131)

Tijekom razmatranog razdoblja prosječni trošak proizvodnje industrije Unije smanjio se u manjoj mjeri, odnosno za 18 %. Glavni čimbenik koji je utjecao na smanjenje jediničnog troška proizvodnje bilo je smanjenje cijene sirovine.

| (132) | Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da su se svjetske cijene sirovine smanjile više nego trošak za sirovinu koji je imala industrija Unije u razmatranom razdoblju. Stoga, industrija Unije nije bila učinkovita u smislu nabavljanja sirovine te je zbog toga njezina održivost bila upitna. |
| --- | --- |

(132)

Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da su se svjetske cijene sirovine smanjile više nego trošak za sirovinu koji je imala industrija Unije u razmatranom razdoblju. Stoga, industrija Unije nije bila učinkovita u smislu nabavljanja sirovine te je zbog toga njezina održivost bila upitna.

| (133) | U ispitnom postupku utvrđeno je da je industrija Unije nabavljala sirovine diljem svijeta od svojih povezanih i nepovezanih strana po sličnoj razini cijena te nije bilo naznaka o neučinkovitosti u pogledu nabavljanja sirovine. S obzirom na to da tvrdnja nije potkrijepljena daljnjim dokazima, odbijena je. |
| --- | --- |

(133)

U ispitnom postupku utvrđeno je da je industrija Unije nabavljala sirovine diljem svijeta od svojih povezanih i nepovezanih strana po sličnoj razini cijena te nije bilo naznaka o neučinkovitosti u pogledu nabavljanja sirovine. S obzirom na to da tvrdnja nije potkrijepljena daljnjim dokazima, odbijena je.

(b)   Troškovi rada

| (134) | Prosječni troškovi rada tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik) | 66 111 | 66 842 | 67 113 | 67 253 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 101 | 102 | 102 |
| Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(134)

Prosječni troškovi rada tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik)

66 111

66 842

67 113

67 253

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

101

101

102

102

102

102

Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (135) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se tijekom razmatranog razdoblja za neznatnih 2 %. |
| --- | --- |

(135)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se tijekom razmatranog razdoblja za neznatnih 2 %.

(c)   Zalihe

| (136) | Razine zaliha tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Zalihe | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe | 8 952 | 8 821 | 13 770 | 18 465 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 99 | 154 | 206 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%) | 6 | 5 | 7 | 11 |
| Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(136)

Razine zaliha tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Zalihe

Zalihe

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Završne zalihe

8 952

8 821

13 770

18 465

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

99

99

154

154

206

206

Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

6

5

7

11

Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (137) | Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku više se nego udvostručila u apsolutnim vrijednostima tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom RIPR-a razina zaliha činila je približno 11 % njezine proizvodnje. |
| --- | --- |

(137)

Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku više se nego udvostručila u apsolutnim vrijednostima tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom RIPR-a razina zaliha činila je približno 11 % njezine proizvodnje.

(d)   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (138) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2012. | 2013. | 2014. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 11,3 | 10,2 | 7,4 | 2,8 |
| Novčani tok (EUR) | 47 981 432 | 46 443 978 | 30 426 147 | 31 283 121 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 97 | 63 | 65 |
| Ulaganja (EUR) | 25 293 559 | 23 133 505 | 21 672 869 | 12 313 975 |
| Indeks (2012. = 100) | 100 | 91 | 86 | 49 |
| Povrat ulaganja (%) | 16,5 | 13,9 | 10,1 | 3,9 |
| Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |

(138)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2012.

2013.

2014.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

11,3

10,2

7,4

2,8

Novčani tok (EUR)

47 981 432

46 443 978

30 426 147

31 283 121

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

97

97

63

63

65

65

Ulaganja (EUR)

25 293 559

23 133 505

21 672 869

12 313 975

Indeks (2012. = 100)

Indeks (2012. = 100)

100

100

91

91

86

86

49

49

Povrat ulaganja (%)

16,5

13,9

10,1

3,9

Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik.

Izvor:

| (139) | Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije postupno se smanjila s 11,3 % 2012. na 2,8 % tijekom RIPR-a, što je bilo smanjenje od 8,5 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije postupno se smanjila s 11,3 % 2012. na 2,8 % tijekom RIPR-a, što je bilo smanjenje od 8,5 postotnih bodova.

| (140) | Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da je smanjenje profitabilnosti proizvođača Unije prouzročeno visokim administrativnim i prodajnim troškovima. |
| --- | --- |

(140)

Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da je smanjenje profitabilnosti proizvođača Unije prouzročeno visokim administrativnim i prodajnim troškovima.

| (141) | U ispitnom postupku utvrđeno je da se jedinični trošak proizvodnje smanjio tijekom razmatranog razdoblja, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi (131). To smanjenje jediničnog troška proizvodnje odnosilo se na administrativne i prodajne troškove, čak i ako se glavni dio troška pripisivao sirovini. Argument je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(141)

U ispitnom postupku utvrđeno je da se jedinični trošak proizvodnje smanjio tijekom razmatranog razdoblja, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi (131). To smanjenje jediničnog troška proizvodnje odnosilo se na administrativne i prodajne troškove, čak i ako se glavni dio troška pripisivao sirovini. Argument je stoga odbijen.

| (142) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Neto novčani tok smanjio se za 35 % tijekom razmatranog razdoblja. Znatno smanjenje novčanog toka uglavnom je objašnjeno znatnim smanjenjem profitabilnosti, kako je prethodno opisano u uvodnoj izjavi (139). |
| --- | --- |

(142)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Neto novčani tok smanjio se za 35 % tijekom razmatranog razdoblja. Znatno smanjenje novčanog toka uglavnom je objašnjeno znatnim smanjenjem profitabilnosti, kako je prethodno opisano u uvodnoj izjavi (139).

| (143) | Tijekom razmatranog razdoblja godišnji se tok ulaganja industrije Unije u predmetni proizvod smanjio za više od pola, s 25 milijuna EUR 2012. na 12 milijuna EUR tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(143)

Tijekom razmatranog razdoblja godišnji se tok ulaganja industrije Unije u predmetni proizvod smanjio za više od pola, s 25 milijuna EUR 2012. na 12 milijuna EUR tijekom RIPR-a.

| (144) | Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da se smanjenje ulaganja može jednostavno pripisati smanjenju potražnje i prekapacitiranosti proizvodnje GES-a u svijetu. |
| --- | --- |

(144)

Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da se smanjenje ulaganja može jednostavno pripisati smanjenju potražnje i prekapacitiranosti proizvodnje GES-a u svijetu.

| (145) | U ispitnom postupku potvrđeno je, kako je obrazloženo u prethodnoj uvodnoj izjavi (93), da je tijekom razmatranog razdoblja smanjena potrošnja GES-a. Međutim, trebalo bi naglasiti da je razina ulaganja industrije Unije u predmetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka posljednje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, kad je došlo i do smanjenja proizvodnje, bila tri puta veća od razine dosegnute tijekom razdoblja ispitnog postupka trenutačne revizije. |
| --- | --- |

(145)

U ispitnom postupku potvrđeno je, kako je obrazloženo u prethodnoj uvodnoj izjavi (93), da je tijekom razmatranog razdoblja smanjena potrošnja GES-a. Međutim, trebalo bi naglasiti da je razina ulaganja industrije Unije u predmetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka posljednje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, kad je došlo i do smanjenja proizvodnje, bila tri puta veća od razine dosegnute tijekom razdoblja ispitnog postupka trenutačne revizije.

| (146) | Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda postupno se smanjio sa 16,5 % 2012. na 3,9 % tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(146)

Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda postupno se smanjio sa 16,5 % 2012. na 3,9 % tijekom RIPR-a.

5.4.   Zaključak o stanju industrije Unije

Zaključak o stanju industrije Unije

| (147) | U ispitnom postupku pokazalo se da se unatoč mjerama na snazi tijekom razmatranog razdoblja većina pokazatelja štete razvijala negativno i da se gospodarsko i financijsko stanje industrije Unije pogoršalo. Neovisno o tome, industrija Unije uspjela je zadržati i neznatno povećati svoj tržišni udjel, što je bilo moguće samo na štetu nižih ostvarenih razina dobiti. |
| --- | --- |

(147)

U ispitnom postupku pokazalo se da se unatoč mjerama na snazi tijekom razmatranog razdoblja većina pokazatelja štete razvijala negativno i da se gospodarsko i financijsko stanje industrije Unije pogoršalo. Neovisno o tome, industrija Unije uspjela je zadržati i neznatno povećati svoj tržišni udjel, što je bilo moguće samo na štetu nižih ostvarenih razina dobiti.

| (148) | Iako se taj negativni razvoj može objasniti padom potrošnje koja se tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 8 %, uvoz iz Indije je i dalje bio neprestano prisutan na tržištu Unije. Uvezeni proizvodi prodavali su se po cijenama koje su bile niže od cijena industrije Unije te su se cijene industrije Unije snizile za 3 % u RIPR-u. Osim toga, utvrđena marža sniženja prodajne cijene iznosila je 9 %. Stoga su zbog uvoza iz Indije po dampinškim i subvencioniranim cijenama cijene i dalje bile pod pritiskom. Pritisak na cijene tijekom sadašnjeg RIPR-a povećao se u odnosu na prethodnu reviziju zbog predstojećeg isteka mjera kada je sniženje cijena iznosilo manje od 2 %. |
| --- | --- |

(148)

Iako se taj negativni razvoj može objasniti padom potrošnje koja se tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 8 %, uvoz iz Indije je i dalje bio neprestano prisutan na tržištu Unije. Uvezeni proizvodi prodavali su se po cijenama koje su bile niže od cijena industrije Unije te su se cijene industrije Unije snizile za 3 % u RIPR-u. Osim toga, utvrđena marža sniženja prodajne cijene iznosila je 9 %. Stoga su zbog uvoza iz Indije po dampinškim i subvencioniranim cijenama cijene i dalje bile pod pritiskom. Pritisak na cijene tijekom sadašnjeg RIPR-a povećao se u odnosu na prethodnu reviziju zbog predstojećeg isteka mjera kada je sniženje cijena iznosilo manje od 2 %.

| (149) | Zbog smanjene potrošnje i pritiska na cijene zbog uvoza po dampinškim i subvencioniranim cijenama, industrija Unije bila je primorana smanjiti svoje prodajne cijene. Kao posljedica toga, njezina je dobit, iako još uvijek pozitivna (2,8 %) u razdoblju ispitnog roka revizije, bila ispod 8 % ciljne dobiti utvrđene u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(149)

Zbog smanjene potrošnje i pritiska na cijene zbog uvoza po dampinškim i subvencioniranim cijenama, industrija Unije bila je primorana smanjiti svoje prodajne cijene. Kao posljedica toga, njezina je dobit, iako još uvijek pozitivna (2,8 %) u razdoblju ispitnog roka revizije, bila ispod 8 % ciljne dobiti utvrđene u početnom ispitnom postupku.

| (150) | Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da su proizvođači Unije imali znatne koristi od smanjenja uvoza iz Indije budući da se tržišni udio industrije Unije povećao za 2 %. Tvrdilo se da je tržišni udio industrije Unije i viši ako se uzme u obzir uvoz industrije Unije i iz ostalih trećih zemalja. Istodobno je industrija Unije suočena s jakim cjenovnim natjecanjem iz drugih izvora (konkretno s niskim cijenama uvoza iz Kine i Rusije). Stoga se tvrdilo da se nijedna šteta ne može pripisati uvozu iz Indije kao posljedici navodno nižeg tržišnog udjela proizvođača Unije. |
| --- | --- |

(150)

Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da su proizvođači Unije imali znatne koristi od smanjenja uvoza iz Indije budući da se tržišni udio industrije Unije povećao za 2 %. Tvrdilo se da je tržišni udio industrije Unije i viši ako se uzme u obzir uvoz industrije Unije i iz ostalih trećih zemalja. Istodobno je industrija Unije suočena s jakim cjenovnim natjecanjem iz drugih izvora (konkretno s niskim cijenama uvoza iz Kine i Rusije). Stoga se tvrdilo da se nijedna šteta ne može pripisati uvozu iz Indije kao posljedici navodno nižeg tržišnog udjela proizvođača Unije.

| (151) | U ispitnom postupku utvrđeno je smanjenje obujma uvoza i tržišnih udjela uvoza iz Indije, međutim, kako je obrazloženo u prethodnoj uvodnoj izjavi (148), zbog uvoza iz Indije po dampinškim i subvencioniranim cijenama cijene su i dalje bile pod pritiskom koji se čak i povećao tijekom sadašnjeg RIPR-a u usporedbi s prethodnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera. Argument je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(151)

U ispitnom postupku utvrđeno je smanjenje obujma uvoza i tržišnih udjela uvoza iz Indije, međutim, kako je obrazloženo u prethodnoj uvodnoj izjavi (148), zbog uvoza iz Indije po dampinškim i subvencioniranim cijenama cijene su i dalje bile pod pritiskom koji se čak i povećao tijekom sadašnjeg RIPR-a u usporedbi s prethodnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera. Argument je stoga odbijen.

| (152) | Ista je zainteresirana strana nadalje tvrdila da Komisija nije uzela u obzir činjenicu da je uvoz po niskim cijenama iz Kine i Rusije jedan od glavnih uzroka pritiska na cijene na tržištu Unije te je pozvala na provođenje potpune analize uvoza proizvoda koji se razmatra po niskim cijenama iz Kine i Rusije prije određivanja vjerojatnosti ponavljanja štete za industriju Unije. Ta je strana navela i da su neki kineski proizvođači povećali uvoz GES-a velikog promjera na tržište Unije. |
| --- | --- |

(152)

Ista je zainteresirana strana nadalje tvrdila da Komisija nije uzela u obzir činjenicu da je uvoz po niskim cijenama iz Kine i Rusije jedan od glavnih uzroka pritiska na cijene na tržištu Unije te je pozvala na provođenje potpune analize uvoza proizvoda koji se razmatra po niskim cijenama iz Kine i Rusije prije određivanja vjerojatnosti ponavljanja štete za industriju Unije. Ta je strana navela i da su neki kineski proizvođači povećali uvoz GES-a velikog promjera na tržište Unije.

| (153) | U pogledu cijena uvoza GES-a iz Kine i Rusije, kako je obrazloženo u prethodnim uvodnim izjavama (109) i (111), trebalo bi podsjetiti da: i. se nije mogla provesti smislena usporedba po vrsti proizvoda za uvoz iz tih zemalja, kao što je to bilo moguće za Indiju na temelju detaljnih podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje; ii. s pomoću statističkih podataka o uvozu iz tih zemalja, koji su dostupni Komisiji, nije moguće razlikovati različite vrste proizvoda; te iii. u skladu s podacima koje je dostavila industrija Unije u zahtjevu za reviziju i koje su potvrdili korisnici većina uvoza iz tih zemalja odnosi se na GES malog promjera koji je jeftiniji. Nadalje, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje nije potkrijepio dokazima svoju tvrdnju u pogledu povećanog uvoza GES-a velikog promjera iz Kine u Uniju. |
| --- | --- |

(153)

U pogledu cijena uvoza GES-a iz Kine i Rusije, kako je obrazloženo u prethodnim uvodnim izjavama (109) i (111), trebalo bi podsjetiti da: i. se nije mogla provesti smislena usporedba po vrsti proizvoda za uvoz iz tih zemalja, kao što je to bilo moguće za Indiju na temelju detaljnih podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje; ii. s pomoću statističkih podataka o uvozu iz tih zemalja, koji su dostupni Komisiji, nije moguće razlikovati različite vrste proizvoda; te iii. u skladu s podacima koje je dostavila industrija Unije u zahtjevu za reviziju i koje su potvrdili korisnici većina uvoza iz tih zemalja odnosi se na GES malog promjera koji je jeftiniji. Nadalje, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje nije potkrijepio dokazima svoju tvrdnju u pogledu povećanog uvoza GES-a velikog promjera iz Kine u Uniju.

| (154) | U pogledu obujma uvoza GES-a i njegova tržišnog udjela iz Kine i Rusije, kako je obrazloženo u prethodnoj uvodnoj izjavi (110), tržišni udjel uvoza iz Kine povećao se za 1 postotni bod, a tržišni udjel uvoza iz Rusije povećao se za 0,3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Ta povećanja nisu štetila tržišnom udjelu industrije Unije koji se, kako je objašnjeno uvodnoj izjavi (110), povećao za 1,9 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Argument je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(154)

U pogledu obujma uvoza GES-a i njegova tržišnog udjela iz Kine i Rusije, kako je obrazloženo u prethodnoj uvodnoj izjavi (110), tržišni udjel uvoza iz Kine povećao se za 1 postotni bod, a tržišni udjel uvoza iz Rusije povećao se za 0,3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Ta povećanja nisu štetila tržišnom udjelu industrije Unije koji se, kako je objašnjeno uvodnoj izjavi (110), povećao za 1,9 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Argument je stoga odbijen.

| (155) | Ista je zainteresirana strana tvrdila da industrija Unije nije bila učinkovita u proizvodnji GES-a malog promjera jer je prodaja takvih proizvoda predstavljala samo dio njihova ukupnog obujma prodaje. |
| --- | --- |

(155)

Ista je zainteresirana strana tvrdila da industrija Unije nije bila učinkovita u proizvodnji GES-a malog promjera jer je prodaja takvih proizvoda predstavljala samo dio njihova ukupnog obujma prodaje.

| (156) | Tržišni uvjeti obično osiguravaju da je opskrba, konkretno vrste proizvoda koji se prodaje, prilagođena potražnji. Budući da tvrdnja prema kojoj je industrija Unije neučinkovita u proizvodnji GES-a malog promjera nije potkrijepljena dodatnim dokazima, tvrdnja je odbijena. |
| --- | --- |

(156)

Tržišni uvjeti obično osiguravaju da je opskrba, konkretno vrste proizvoda koji se prodaje, prilagođena potražnji. Budući da tvrdnja prema kojoj je industrija Unije neučinkovita u proizvodnji GES-a malog promjera nije potkrijepljena dodatnim dokazima, tvrdnja je odbijena.

| (157) | Ista je zainteresirana strana tvrdila kako analiza nije obuhvatila utjecaj povećane količine uvoza po dampinškim cijenama iz ostalih zemalja, uključujući uvoz iz povezanih društava u SAD-u, Meksiku, Maleziji i Japanu. |
| --- | --- |

(157)

Ista je zainteresirana strana tvrdila kako analiza nije obuhvatila utjecaj povećane količine uvoza po dampinškim cijenama iz ostalih zemalja, uključujući uvoz iz povezanih društava u SAD-u, Meksiku, Maleziji i Japanu.

| (158) | Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi (108), cijene uvoza iz SAD-a, Japana i Meksika bile su više od cijena indijskih izvoznika i cijena proizvođača iz Unije. Tržišni udjel uvoza iz tih zemalja tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 0,1 postotni bod te je na kraju RIPR-a iznosio manje od 10 %. Isto tako, Komisija nije imala nikakav dokaz da su cijene iz tih zemalja dampinške. Argument je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(158)

Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi (108), cijene uvoza iz SAD-a, Japana i Meksika bile su više od cijena indijskih izvoznika i cijena proizvođača iz Unije. Tržišni udjel uvoza iz tih zemalja tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 0,1 postotni bod te je na kraju RIPR-a iznosio manje od 10 %. Isto tako, Komisija nije imala nikakav dokaz da su cijene iz tih zemalja dampinške. Argument je stoga odbijen.

| (159) | Ista je zainteresirana strana tvrdila da je pri izračunu marži sniženja cijena i ciljnih cijena za svaku vrstu proizvoda Komisija upotrebljavala kontrolni broj proizvoda („PCN”) pri čemu se ne uzima u obzir upotrijebljena sirovina koja, međutim, ima velik utjecaj na troškove i cijene. Uspoređivanjem vrsta proizvoda proizvedenih od iste sirovine marža smanjenja cijena smanjila bi se sa 9 % na 8 %. |
| --- | --- |

(159)

Ista je zainteresirana strana tvrdila da je pri izračunu marži sniženja cijena i ciljnih cijena za svaku vrstu proizvoda Komisija upotrebljavala kontrolni broj proizvoda („PCN”) pri čemu se ne uzima u obzir upotrijebljena sirovina koja, međutim, ima velik utjecaj na troškove i cijene. Uspoređivanjem vrsta proizvoda proizvedenih od iste sirovine marža smanjenja cijena smanjila bi se sa 9 % na 8 %.

| (160) | Razlika u sirovini ne odražava se u strukturi PCN-a i stoga se pri izračunu marži sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena nije uzimala u obzir ta razlika. Ipak, kad su vrste proizvoda razdvojene uzimajući u obzir sirovine upotrijebljene s ciljem izračuna sniženja cijena i ciljnih cijena, kako ih je dostavila zainteresirana strana nakon objave, marža sniženja prodajne cijene navedena u uvodnoj izjavi (148) smanjena je samo za 1 postotni bod na 8 %. Stoga, to smanjenje nije imalo značajan utjecaj na nalaze Komisije o marži sniženja prodajne cijene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(160)

Razlika u sirovini ne odražava se u strukturi PCN-a i stoga se pri izračunu marži sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena nije uzimala u obzir ta razlika. Ipak, kad su vrste proizvoda razdvojene uzimajući u obzir sirovine upotrijebljene s ciljem izračuna sniženja cijena i ciljnih cijena, kako ih je dostavila zainteresirana strana nakon objave, marža sniženja prodajne cijene navedena u uvodnoj izjavi (148) smanjena je samo za 1 postotni bod na 8 %. Stoga, to smanjenje nije imalo značajan utjecaj na nalaze Komisije o marži sniženja prodajne cijene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (161) | Ista je zainteresirana strana dovela u pitanje razinu ciljane dobiti od 8 % utvrđenu u početnom ispitnom postupku tvrdeći da su proizvođači GES-a pretrpjeli gubitke zbog pada međunarodne potražnje za čelikom te stoga ciljana dobit od 8 % više nije opravdana. |
| --- | --- |

(161)

Ista je zainteresirana strana dovela u pitanje razinu ciljane dobiti od 8 % utvrđenu u početnom ispitnom postupku tvrdeći da su proizvođači GES-a pretrpjeli gubitke zbog pada međunarodne potražnje za čelikom te stoga ciljana dobit od 8 % više nije opravdana.

| (162) | Podsjeća se da bi ciljana razina dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije trebala biti razina koju industrija ove vrste u tom sektoru može razumno postići u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno ako nema dampinškog/subvencioniranog uvoza. U tom pogledu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26. Uredbe (EZ) br. 1629/2004, provedeno je prikladno ispitivanje razina dobiti industrije Unije u razdoblju kad je tržišni udjel uvoza po dampinškim cijenama bio najniži (tj. 1999.). Stoga je konačno zaključeno da bi profitna marža, za koju bi se razumno moglo smatrati da predstavlja financijsko stanje industrije Zajednice ako isključimo štetni damping iz Indije, trebala biti postavljena na 8 % za potrebe izračuna marže štete. Argument je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(162)

Podsjeća se da bi ciljana razina dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije trebala biti razina koju industrija ove vrste u tom sektoru može razumno postići u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno ako nema dampinškog/subvencioniranog uvoza. U tom pogledu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26. Uredbe (EZ) br. 1629/2004, provedeno je prikladno ispitivanje razina dobiti industrije Unije u razdoblju kad je tržišni udjel uvoza po dampinškim cijenama bio najniži (tj. 1999.). Stoga je konačno zaključeno da bi profitna marža, za koju bi se razumno moglo smatrati da predstavlja financijsko stanje industrije Zajednice ako isključimo štetni damping iz Indije, trebala biti postavljena na 8 % za potrebe izračuna marže štete. Argument je stoga odbijen.

| (163) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da je industrija Unije bila u iznimno osjetljivoj situaciji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, što se uglavnom može pripisati lošim tržišnim uvjetima i posljedičnom padu potrošnje. Stoga je naglasak procjene Komisije bio na vjerojatnosti ponavljanja štete prouzročene uvozom iz Indije po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(163)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da je industrija Unije bila u iznimno osjetljivoj situaciji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, što se uglavnom može pripisati lošim tržišnim uvjetima i posljedičnom padu potrošnje. Stoga je naglasak procjene Komisije bio na vjerojatnosti ponavljanja štete prouzročene uvozom iz Indije po dampinškim cijenama.

6.   Vjerojatnost ponavljanja štete

Vjerojatnost ponavljanja štete

| (164) | Kako bi se utvrdila vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju stavljanja mjera protiv Indije izvan snage, analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, izvoz iz Indije u ostale treće zemlje i privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(164)

Kako bi se utvrdila vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju stavljanja mjera protiv Indije izvan snage, analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, izvoz iz Indije u ostale treće zemlje i privlačnost tržišta Unije.

| (165) | U uvodnoj izjavi (75) zaključeno je da će indijski proizvođači izvoznici vjerojatno nastaviti izvoziti znatne količine u Uniju ako se dopusti istek mjera te čak povećati postojeći obujam izvoza i da će taj izvoz vjerojatno biti po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(165)

U uvodnoj izjavi (75) zaključeno je da će indijski proizvođači izvoznici vjerojatno nastaviti izvoziti znatne količine u Uniju ako se dopusti istek mjera te čak povećati postojeći obujam izvoza i da će taj izvoz vjerojatno biti po dampinškim cijenama.

| (166) | Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (60), procjenjuje se da je tijekom RIPR-a indijski kapacitet iznosio približno 160 000 tona i da je rezervni kapacitet bio između 40 000 i 50 000 tona, što je tijekom istog razdoblja činilo između 29 % i 36 % potrošnje u Uniji. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (59), indijski će proizvođači izvoznici vjerojatno dodatno povećati svoj kapacitet u slučaju povećanja potražnje. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (62), krajem studenoga 2014. indijska su nadležna tijela uvela antidampinške mjere protiv izvoza GES-a iz Kine. Posljedično se očekuje da će indijski proizvođači povećati svoj tržišni udjel na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(166)

Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (60), procjenjuje se da je tijekom RIPR-a indijski kapacitet iznosio približno 160 000 tona i da je rezervni kapacitet bio između 40 000 i 50 000 tona, što je tijekom istog razdoblja činilo između 29 % i 36 % potrošnje u Uniji. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (59), indijski će proizvođači izvoznici vjerojatno dodatno povećati svoj kapacitet u slučaju povećanja potražnje. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (62), krajem studenoga 2014. indijska su nadležna tijela uvela antidampinške mjere protiv izvoza GES-a iz Kine. Posljedično se očekuje da će indijski proizvođači povećati svoj tržišni udjel na domaćem tržištu.

| (167) | Kao posljedica privlačnosti tržišta Unije koja je opisana u uvodnim izjavama (72) do (75), barem dio rezervnog kapaciteta vrlo vjerojatno će se preusmjeriti na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Isto tako, kako je opisano u uvodnoj izjavi (63), indijski su proizvođači u velikoj mjeri usmjereni na izvoz. U pogledu cijena GES-a, kako je obrazloženo u uvodnoj izjavi (69), za neka od odredišta indijskog uvoza utvrđene su više razine cijena nego u Uniji. Međutim, s obzirom na različitu ponudu proizvoda, taj se podatak ne mijenja ukupnu procjenu prema kojoj će se novi kapacitet usmjeriti na tržište Unije budući da je pouzdanost te usporedbe cijena ograničena. |
| --- | --- |

(167)

Kao posljedica privlačnosti tržišta Unije koja je opisana u uvodnim izjavama (72) do (75), barem dio rezervnog kapaciteta vrlo vjerojatno će se preusmjeriti na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Isto tako, kako je opisano u uvodnoj izjavi (63), indijski su proizvođači u velikoj mjeri usmjereni na izvoz. U pogledu cijena GES-a, kako je obrazloženo u uvodnoj izjavi (69), za neka od odredišta indijskog uvoza utvrđene su više razine cijena nego u Uniji. Međutim, s obzirom na različitu ponudu proizvoda, taj se podatak ne mijenja ukupnu procjenu prema kojoj će se novi kapacitet usmjeriti na tržište Unije budući da je pouzdanost te usporedbe cijena ograničena.

| (168) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (66), u Rusiji su uvedene antidampinške mjere protiv uvoza indijskog GES-a te je izvoz iz Indije u Rusiju znatno pao tijekom razmatranog razdoblja. To znači da je pristup trećem glavnom tržištu za izvoz indijskih proizvođača izvoznika ograničen te da s obzirom na trenutačni ili čak vjerojatno i veći rezervni kapacitet naveden u prethodnoj uvodnoj izjavi (166) postoji velika vjerojatnost da će indijski proizvođači izvoznici znatno povećati svoj uvoz predmetnog proizvoda na tržište Unije ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(168)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (66), u Rusiji su uvedene antidampinške mjere protiv uvoza indijskog GES-a te je izvoz iz Indije u Rusiju znatno pao tijekom razmatranog razdoblja. To znači da je pristup trećem glavnom tržištu za izvoz indijskih proizvođača izvoznika ograničen te da s obzirom na trenutačni ili čak vjerojatno i veći rezervni kapacitet naveden u prethodnoj uvodnoj izjavi (166) postoji velika vjerojatnost da će indijski proizvođači izvoznici znatno povećati svoj uvoz predmetnog proizvoda na tržište Unije ako se dopusti istek mjera.

| (169) | Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (106), indijskim uvoznim cijenama bez antidampinških i kompenzacijskih pristojbi prodajne cijene u Uniji snizile bi se za 9 %. Za proizvođača izvoznika koji ne surađuje procjena marže sniženja cijena bez antidampinških i kompenzacijskih pristojbi prema izračunu iznosi 12 %. To je pokazatelj vjerojatne razine cijene uvoza iz Indije u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Na temelju toga postoji vjerojatnost znatnog povećanja pritiska na cijene na tržištu Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage, čime bi se dodatno pogoršalo gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(169)

Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (106), indijskim uvoznim cijenama bez antidampinških i kompenzacijskih pristojbi prodajne cijene u Uniji snizile bi se za 9 %. Za proizvođača izvoznika koji ne surađuje procjena marže sniženja cijena bez antidampinških i kompenzacijskih pristojbi prema izračunu iznosi 12 %. To je pokazatelj vjerojatne razine cijene uvoza iz Indije u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Na temelju toga postoji vjerojatnost znatnog povećanja pritiska na cijene na tržištu Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage, čime bi se dodatno pogoršalo gospodarsko stanje industrije Unije.

| (170) | U pogledu obujma vrlo je vjerojatno da bi se stavljanjem mjera izvan snage indijskim proizvođačima izvoznicima omogućilo stjecanje tržišnih udjela na tržištu Unije. Posebno bi za proizvođača izvoznika koji ne surađuje i koji trenutačno ima visoku stopu pristojbe od 15,7 % to bio snažan poticaj da nastavi izvoziti znatne količine na tržište Unije. Ako bi se to dogodilo, industrija Unije doživjela bi trenutačan pad obujma prodaje i tržišnih udjela. |
| --- | --- |

(170)

U pogledu obujma vrlo je vjerojatno da bi se stavljanjem mjera izvan snage indijskim proizvođačima izvoznicima omogućilo stjecanje tržišnih udjela na tržištu Unije. Posebno bi za proizvođača izvoznika koji ne surađuje i koji trenutačno ima visoku stopu pristojbe od 15,7 % to bio snažan poticaj da nastavi izvoziti znatne količine na tržište Unije. Ako bi se to dogodilo, industrija Unije doživjela bi trenutačan pad obujma prodaje i tržišnih udjela.

| (171) | Na temelju toga indijski proizvođači izvoznici vjerojatno će, ako mjere izostanu, povećati svoju prisutnost na tržištu Unije s obzirom na obujam uvoza i tržišne udjele po dampinškim i subvencioniranim cijenama i dovesti do znatnog sniženja prodajnih cijena industrije Unije. Time će se povećati pritisak na cijene na tržištu Unije i ostvariti negativni učinak na profitabilnost i financijsko stanje industrije Unije. To će i dodatno pogoršati gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(171)

Na temelju toga indijski proizvođači izvoznici vjerojatno će, ako mjere izostanu, povećati svoju prisutnost na tržištu Unije s obzirom na obujam uvoza i tržišne udjele po dampinškim i subvencioniranim cijenama i dovesti do znatnog sniženja prodajnih cijena industrije Unije. Time će se povećati pritisak na cijene na tržištu Unije i ostvariti negativni učinak na profitabilnost i financijsko stanje industrije Unije. To će i dodatno pogoršati gospodarsko stanje industrije Unije.

| (172) | Komisija je na temelju prethodno navedenoga zaključila da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji velika vjerojatnost ponavljanja štete prouzročene uvozom iz Indije po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(172)

Komisija je na temelju prethodno navedenoga zaključila da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji velika vjerojatnost ponavljanja štete prouzročene uvozom iz Indije po dampinškim cijenama.

E.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (173) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Indije bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(173)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Indije bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

| (174) | Podsjeća se da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. |
| --- | --- |

(174)

Podsjeća se da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije.

| (175) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(175)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (176) | Komisija je na temelju toga ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i ponavljanja štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(176)

Komisija je na temelju toga ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i ponavljanja štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije.

1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (177) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (147), mjerama je industriji Unije omogućeno zadržavanje tržišnih udjela. Istodobno je u uvodnoj izjavi (172) zaključeno da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela pogoršanje stanja dopusti li se istek antidampinških mjera protiv Indije. Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera protiv Indije koristio industriji Unije. |
| --- | --- |

(177)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (147), mjerama je industriji Unije omogućeno zadržavanje tržišnih udjela. Istodobno je u uvodnoj izjavi (172) zaključeno da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela pogoršanje stanja dopusti li se istek antidampinških mjera protiv Indije. Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera protiv Indije koristio industriji Unije.

2.   Interes uvoznika/trgovaca

Interes uvoznika/trgovaca

| (178) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (16), nijedan uvoznik nije surađivao niti se javio u postojećem ispitnom postupku. Stoga nije bilo naznaka da bi negativni učinak zadržavanja mjera na uvoznike nadmašio pozitivni učinak mjera. |
| --- | --- |

(178)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (16), nijedan uvoznik nije surađivao niti se javio u postojećem ispitnom postupku. Stoga nije bilo naznaka da bi negativni učinak zadržavanja mjera na uvoznike nadmašio pozitivni učinak mjera.

3.   Interes korisnika

Interes korisnika

| (179) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (18), od 53 korisnika s kojima se stupilo u kontakt osam je dostavilo odgovor na upitnik. Četiri od njih upotrebljavali su GES uvezen iz Indije. Njihov je uvoz činio približno 20 % cjelokupnog uvoza predmetnog proizvoda iz Indije. |
| --- | --- |

(179)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (18), od 53 korisnika s kojima se stupilo u kontakt osam je dostavilo odgovor na upitnik. Četiri od njih upotrebljavali su GES uvezen iz Indije. Njihov je uvoz činio približno 20 % cjelokupnog uvoza predmetnog proizvoda iz Indije.

| (180) | Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da učinak uvođenja mjera neće biti znatan za korisnike. Unatoč desetogodišnjem postojanju mjera korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, među ostalim, iz Indije. Korisnici nisu dostavili nikakve podatke kojima se pokazuje da je bilo poteškoća u pronalaženju drugih izvora, a takvi podaci nisu utvrđeni ni u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(180)

Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da učinak uvođenja mjera neće biti znatan za korisnike. Unatoč desetogodišnjem postojanju mjera korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, među ostalim, iz Indije. Korisnici nisu dostavili nikakve podatke kojima se pokazuje da je bilo poteškoća u pronalaženju drugih izvora, a takvi podaci nisu utvrđeni ni u ispitnom postupku.

| (181) | Nadalje, podsjeća se da je u pogledu učinka uvođenja mjera na korisnike u početnom ispitnom postupku zaključeno da, s obzirom na zanemariv učinak troška GES-a na korisničke industrije, nije vjerojatno da bi povećanje troška imalo znatan učinak na korisničku industriju. Ti su nalazi potvrđeni u ovoj reviziji jer nakon uvođenja mjera nisu utvrđene nikakve naznake o suprotnom. Nadalje, nijedan od tih četiriju korisnika nije iznio argument protiv zadržavanja mjera. |
| --- | --- |

(181)

Nadalje, podsjeća se da je u pogledu učinka uvođenja mjera na korisnike u početnom ispitnom postupku zaključeno da, s obzirom na zanemariv učinak troška GES-a na korisničke industrije, nije vjerojatno da bi povećanje troška imalo znatan učinak na korisničku industriju. Ti su nalazi potvrđeni u ovoj reviziji jer nakon uvođenja mjera nisu utvrđene nikakve naznake o suprotnom. Nadalje, nijedan od tih četiriju korisnika nije iznio argument protiv zadržavanja mjera.

| (182) | Jedan savez proizvođača čelika, njemački savez industrije čelika (Wirtschaftsvereinigung Stahl), usprotivio se nastavku mjera tvrdeći da su mjere dovele do konkurentski nepovoljnog položaja proizvođača čelika u Uniji u odnosu na proizvođače čelika u ostalim regijama u kojima nisu uvedene mjere za GES. Savez je naveo da bi se nastavkom mjera industriji Unije omogućilo zadržavanje vladajućeg položaja. Međutim, iz razvoja indijskog uvoza nakon uvođenja mjera proizlazi da se uvoz iz Indije nastavio tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, u ispitnom postupku pokazalo se da se GES sve više uvozi na tržište Unije iz određenog broja ostalih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(182)

Jedan savez proizvođača čelika, njemački savez industrije čelika (Wirtschaftsvereinigung Stahl), usprotivio se nastavku mjera tvrdeći da su mjere dovele do konkurentski nepovoljnog položaja proizvođača čelika u Uniji u odnosu na proizvođače čelika u ostalim regijama u kojima nisu uvedene mjere za GES. Savez je naveo da bi se nastavkom mjera industriji Unije omogućilo zadržavanje vladajućeg položaja. Međutim, iz razvoja indijskog uvoza nakon uvođenja mjera proizlazi da se uvoz iz Indije nastavio tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, u ispitnom postupku pokazalo se da se GES sve više uvozi na tržište Unije iz određenog broja ostalih trećih zemalja.

| (183) | Na temelju toga i u skladu sa zaključcima donesenima u početnom ispitnom postupku očekuje se da nastavak mjera neće imati znatan negativni učinak na korisnike te da stoga ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da produljenje postojećih mjera nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(183)

Na temelju toga i u skladu sa zaključcima donesenima u početnom ispitnom postupku očekuje se da nastavak mjera neće imati znatan negativni učinak na korisnike te da stoga ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da produljenje postojećih mjera nije u interesu Unije.

4.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (184) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv produljenja postojećih antidampinških mjera protiv uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(184)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv produljenja postojećih antidampinških mjera protiv uvoza iz Indije.

F.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (185) | Sve su zainteresirane strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo zadržati antidampinške mjere na snazi. Nakon te objave omogućen im je i rok za dostavu primjedbi. Svi podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(185)

Sve su zainteresirane strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo zadržati antidampinške mjere na snazi. Nakon te objave omogućen im je i rok za dostavu primjedbi. Svi podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir.

| (186) | Iz prethodno navedenih razmatranja proizlazi da bi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe trebalo zadržati antidampinške mjere uvedene Uredbom (EU) br. 1225/2009 koje se primjenjuju na uvoz GES-a podrijetlom iz Indije. |
| --- | --- |

(186)

Iz prethodno navedenih razmatranja proizlazi da bi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe trebalo zadržati antidampinške mjere uvedene Uredbom (EU) br. 1225/2009 koje se primjenjuju na uvoz GES-a podrijetlom iz Indije.

| (187) | Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje zatražio je da Komisija razmotri nastavak mjera u razdoblju od dvije godine. Međutim, u ispitnom postupku nisu pronađene iznimne okolnosti kojima bi se opravdalo ograničenje trajanja mjera na dvije godine. |
| --- | --- |

(187)

Nakon objave, indijski proizvođač izvoznik koji surađuje zatražio je da Komisija razmotri nastavak mjera u razdoblju od dvije godine. Međutim, u ispitnom postupku nisu pronađene iznimne okolnosti kojima bi se opravdalo ograničenje trajanja mjera na dvije godine.

| (188) | Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se samo na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno navode, ne može ostvariti korist od tih stopa i on podliježe stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”. |
| --- | --- |

(188)

Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se samo na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno navode, ne može ostvariti korist od tih stopa i on podliježe stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.

| (189) | Sve zahtjeve kojima se traži primjena tih pojedinačnih stopa antidampinških pristojbi (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) trebalo bi bez odlaganja uputiti Komisiji (23) sa svim relevantnim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva povezanih s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koja vrijede pojedinačne stope pristojbi. |
| --- | --- |

(189)

Sve zahtjeve kojima se traži primjena tih pojedinačnih stopa antidampinških pristojbi (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) trebalo bi bez odlaganja uputiti Komisiji (23) sa svim relevantnim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva povezanih s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koja vrijede pojedinačne stope pristojbi.

23

| (190) | Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje, |
| --- | --- |

(190)

Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz grafitnih elektroda vrste koja se upotrebljava za električne peći, prividne gustoće 1,65 g/cm3 ili veće i električnog otpora 6,0 μΩ.m ili manjeg, trenutačno razvrstanih u oznaku KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010), i nastavaka koji se upotrebljavaju za takve elektrode, trenutačno razvrstanih u oznaku KN ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010), bez obzira na to uvoze li se zajedno ili posebno i koji su podrijetlom iz Indije.

2.   Stopa pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode u nastavku navedena trgovačka društva jest sljedeća:

| Trgovačko društvo | Stopa pristojbe | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 9,4 % | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 % | A531 |
| Sva ostala trgovačka društva | 8,5 % | A999 |

Trgovačko društvo

Stopa pristojbe

Dodatna oznaka TARIC

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

9,4 %

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0 %

A531

Sva ostala trgovačka društva

8,5 %

A999

3.   Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. ožujka 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1629/2004 od 13. rujna 2004. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije (SL L 295, 18.9.2004., str. 10.)

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1628/2004 od 13. rujna 2004. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije (SL L 295, 18.9.2004., str. 4.)

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1354/2008 od 18. prosinca 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1628/2004 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije i Uredbe (EZ) br. 1629/2004 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije (SL L 350, 30.12.2008., str. 24.)

4

(5)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1186/2010 od 13. prosinca 2010. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije, nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 332, 16.12.2010., str. 17.)

5

(6)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1185/2010 od 13. prosinca 2010. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije, nakon revizije povodom isteka mjera prema članku 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009 (SL L 332, 16.12.2010., str. 1.).

6

(7)  
  SL C 82, 10.3.2015., str. 5.

7

(8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.). Ta je Uredba kodificirana Osnovnom uredbom.

8

(9)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije (SL C 415, 15.12.2015., str. 33.).

9

(10)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije (SL C 415, 15.12.2015., str. 25.).

10

(11)  Uredba Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 188, 18.7.2009., str. 93). Ta je Uredba kodificirana Uredbom (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 176, 30.6.2016., str. 55.).

11

(12)  http://www.google.be/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwiqt6H2u9_QAhWEzRoKHYUwBVEQFggfMAA&url=http%3A%2F%2Fhegltd.com%2Fwebmaster%2FDownloadFile.aspx%3Fd%3D..%2Fuploads%2FFinance%2F70Results_Release.pdf&usg=AFQjCNGMpUymLm4BNOjIMmolLDgwSGgcDw.

12

(13)  http://content.icicidirect.com/mailimages/IDirect_GraphiteIndia_Q1FY16.pdf.

13

(14)  http://hegltd.com/ i http://www.graphiteindia.com/.

14

(15)  http://hegltd.com/WEBMASTER/DownloadFile.aspx?D=../Uploads/Newsletter/News9.pdf.

15

(16)  https://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html.

16

(17)  http://www.dgtr.gov.in/sites/default/files/adfin_Graphite_Electrodes_diameters_ChinaPR.pdf.

17

(18)  http://hegltd.com/pdf/HEGLtd_Q1_FY_16_Investors_Presentation.pdf.

18

(19)  http://www.graphiteindia.com/View/investor_relation.aspx (vidjeti GIL Q3 FY2015 Earnings Presentation.pdf, str. 14.).

19

(20)  http://www.eurasiancommission.org/_layouts/Lanit.EEC.Desicions/Download.aspx?IsDlg=0&ID=3805&print=1.

20

(21)  
  Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6.

21

Izvor:

(22)  Grafitne elektrode malih i velikih promjera uvrštene su u istu oznaku TARIC.

22

(23)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

23

---

| 10.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 64/72 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 64/72

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/423

оd 9. ožujka 2017.

o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Vijetnama koju proizvode trgovačka društva Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, Maystar Footwear Co. Ltd, Lien Phat Company Ltd, Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, PanYu Leader Footwear Corporation, Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, An Loc Joint Stock Company, Qingdao Changshin Shoes Company Limited, Chang Shin Vietnam Co. Ltd, Samyang Vietnam Co. Ltd, Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, Min Yuan, Chau Giang Company Limited, Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd i Dongguan Texas Shoes Limited Co. i o provedbi presude Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije („UFEU”), a posebno njegov članak 266.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 14. stavke 1. i 3.,

budući da:

A.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Komisija je 23. ožujka 2006. donijela Uredbu (EZ) br. 553/2006 o uvođenju privremenih antidampinških mjera na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože („obuća”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”) i Vijetnama (2) („Privremena uredba”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 23. ožujka 2006. donijela Uredbu (EZ) br. 553/2006 o uvođenju privremenih antidampinških mjera na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože („obuća”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”) i Vijetnama (2) („Privremena uredba”).

2

| (2) | Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1472/2006 (3) uvelo konačne antidampinške pristojbe u rasponu od 9,7 % do 16,5 % na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Vijetnama i NRK-a na dvije godine („Uredba (EZ) br. 1472/2006” ili „Sporna uredba”). |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1472/2006 (3) uvelo konačne antidampinške pristojbe u rasponu od 9,7 % do 16,5 % na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Vijetnama i NRK-a na dvije godine („Uredba (EZ) br. 1472/2006” ili „Sporna uredba”).

3

| (3) | Vijeće je Uredbom (EZ) br. 388/2008 (4) proširilo konačne antidampinške mjere na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz NRK-a na uvoz koji se otprema iz Posebnog upravnog područja Makaa („PUP”), bez obzira na to je li prijavljena kao proizvod podrijetlom iz Posebnog upravnog područja Makaa. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je Uredbom (EZ) br. 388/2008 (4) proširilo konačne antidampinške mjere na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz NRK-a na uvoz koji se otprema iz Posebnog upravnog područja Makaa („PUP”), bez obzira na to je li prijavljena kao proizvod podrijetlom iz Posebnog upravnog područja Makaa.

4

| (4) | Vijeće je nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera pokrenute 3. listopada 2008. (5) dodatno produžilo te antidampinške mjere za 15 mjeseci Provedbenom uredbom (EU) br. 1294/2009 (6), tj. do 31. ožujka 2011., kad su mjere istekle („Provedbena uredba (EU) br. 1294/2009”). |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera pokrenute 3. listopada 2008. (5) dodatno produžilo te antidampinške mjere za 15 mjeseci Provedbenom uredbom (EU) br. 1294/2009 (6), tj. do 31. ožujka 2011., kad su mjere istekle („Provedbena uredba (EU) br. 1294/2009”).

5

6

| (5) | Društva Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd i Risen Footwear (HK) Co. Ltd te Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd („podnositelji zahtjeva”) osporila su Spornu uredbu pred Prvostupanjskim sudom (sada: Opći sud). Opći sud odbacio je ta osporavanja presudama od 4. ožujka 2010. u predmetu T-401/06 Brosmann Footwear (HK) i ostali protiv Vijeća i od 4. ožujka 2010. u spojenim predmetima T-407/06 i T-408/06 Zhejiang Aokang Shoes i Wenzhou Taima Shoes protiv Vijeća. |
| --- | --- |

(5)

Društva Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd i Risen Footwear (HK) Co. Ltd te Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd („podnositelji zahtjeva”) osporila su Spornu uredbu pred Prvostupanjskim sudom (sada: Opći sud). Opći sud odbacio je ta osporavanja presudama od 4. ožujka 2010. u predmetu T-401/06 Brosmann Footwear (HK) i ostali protiv Vijeća i od 4. ožujka 2010. u spojenim predmetima T-407/06 i T-408/06 Zhejiang Aokang Shoes i Wenzhou Taima Shoes protiv Vijeća.

| (6) | Podnositelji zahtjeva uložili su žalbe na te presude. U svojim presudama od 2. veljače 2012. u predmetu C-249/10 P Brosmann Footwear (HK) i ostali protiv Vijeća i od 15. studenoga 2012. u predmetu C-247/10 P Zhejiang Aokang Shoes protiv Vijeća („presude Brosmann i Aokang”) Sud je ukinuo te presude. Smatrao je da je Opći sud povrijedio pravo tako što je smatrao da Komisija ne treba ispitati zahtjeve za tretman tržišnoga gospodarstva („MET”) prema članku 2. stavku 7. točkama (b) i (c) Osnovne uredbe primljene od trgovaca koji nisu u uzorku (točka 36. presude u predmetu C-249/10 P i točke 29. i 32. presude u predmetu C-247/10 P). |
| --- | --- |

(6)

Podnositelji zahtjeva uložili su žalbe na te presude. U svojim presudama od 2. veljače 2012. u predmetu C-249/10 P Brosmann Footwear (HK) i ostali protiv Vijeća i od 15. studenoga 2012. u predmetu C-247/10 P Zhejiang Aokang Shoes protiv Vijeća („presude Brosmann i Aokang”) Sud je ukinuo te presude. Smatrao je da je Opći sud povrijedio pravo tako što je smatrao da Komisija ne treba ispitati zahtjeve za tretman tržišnoga gospodarstva („MET”) prema članku 2. stavku 7. točkama (b) i (c) Osnovne uredbe primljene od trgovaca koji nisu u uzorku (točka 36. presude u predmetu C-249/10 P i točke 29. i 32. presude u predmetu C-247/10 P).

| (7) | Sud je zatim dao vlastitu presudu u pogledu tog pitanja. Presudio je sljedeće: „Komisija je trebala ispitati potkrijepljene zahtjeve koje su joj dostavili žalitelji na temelju članka 2. stavka 7. točaka (b) i (c) Osnovne uredbe za potrebe zahtijevanja MET-a u kontekstu antidampinškog postupka [koji je] predmet Sporne uredbe. Zatim se mora utvrditi da se ne može isključiti mogućnost da bi posljedica takvog ispitivanja bilo uvođenje konačne antidampinške pristojbe žaliteljima različite od pristojbe od 16,5 % koja se na njih primjenjuje na temelju članka 1. stavka 3. Sporne uredbe. Iz te je odredbe očito da je konačna antidampinška pristojba od 9,7 % uvedena za jedinog kineskog trgovca u uzorku kojem je dodijeljen MET. Kako je iz prethodne točke 38. očito da je Komisija utvrdila da su uvjeti tržišnog gospodarstva vrijedili i za žalitelje, i žalitelji su trebali ostvariti korist od iste te stope ako izračun pojedinačne dampinške marže nije bio moguć.” (točka 42. presude u predmetu C-249/10 P i točka 36. presude u predmetu C-247/10 P). |
| --- | --- |

(7)

Sud je zatim dao vlastitu presudu u pogledu tog pitanja. Presudio je sljedeće: „Komisija je trebala ispitati potkrijepljene zahtjeve koje su joj dostavili žalitelji na temelju članka 2. stavka 7. točaka (b) i (c) Osnovne uredbe za potrebe zahtijevanja MET-a u kontekstu antidampinškog postupka [koji je] predmet Sporne uredbe. Zatim se mora utvrditi da se ne može isključiti mogućnost da bi posljedica takvog ispitivanja bilo uvođenje konačne antidampinške pristojbe žaliteljima različite od pristojbe od 16,5 % koja se na njih primjenjuje na temelju članka 1. stavka 3. Sporne uredbe. Iz te je odredbe očito da je konačna antidampinška pristojba od 9,7 % uvedena za jedinog kineskog trgovca u uzorku kojem je dodijeljen MET. Kako je iz prethodne točke 38. očito da je Komisija utvrdila da su uvjeti tržišnog gospodarstva vrijedili i za žalitelje, i žalitelji su trebali ostvariti korist od iste te stope ako izračun pojedinačne dampinške marže nije bio moguć.” (točka 42. presude u predmetu C-249/10 P i točka 36. presude u predmetu C-247/10 P).

| (8) | Stoga je Sud poništio Spornu uredbu u dijelu u kojem se odnosi na predmetne podnositelje zahtjeva. |
| --- | --- |

(8)

Stoga je Sud poništio Spornu uredbu u dijelu u kojem se odnosi na predmetne podnositelje zahtjeva.

| (9) | U listopadu 2013. Komisija je u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (7) najavila da je odlučila nastaviti antidampinški postupak upravo u točki u kojoj je došlo do nezakonitosti i ispitati jesu li za podnositelje zahtjeva u razdoblju od 1. travnja 2004. do 31. ožujka 2005. prevladavali uvjeti tržišnoga gospodarstva. U toj su obavijesti zainteresirane strane pozvane da se jave i iznesu svoje stavove. |
| --- | --- |

(9)

U listopadu 2013. Komisija je u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (7) najavila da je odlučila nastaviti antidampinški postupak upravo u točki u kojoj je došlo do nezakonitosti i ispitati jesu li za podnositelje zahtjeva u razdoblju od 1. travnja 2004. do 31. ožujka 2005. prevladavali uvjeti tržišnoga gospodarstva. U toj su obavijesti zainteresirane strane pozvane da se jave i iznesu svoje stavove.

Službenom listu Europske unije

7

| (10) | Vijeće je u ožujku 2014. Provedbenom odlukom 2014/149/EU (8) odbilo prijedlog Komisije o donošenju provedbene uredbe Vijeća o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe na određenu obuću s gornjim dijelovima od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju su proizvela društva Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd i Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd i prekinulo postupak u pogledu tih proizvođača. Stajalište Vijeća bilo je da su uvoznici koji su kupili cipele od tih proizvođača izvoznika, kojima su nadležna nacionalna tijela nadoknadila relevantne carinske pristojbe na temelju članka 236. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/1992 (9) („Carinski zakonik Zajednice”), imali legitimna očekivanja na temelju članka 1. stavka 4. Sporne uredbe, zbog koje su odredbe Carinskog zakonika Zajednice, a posebno njegov članak 221., postale primjenjive na naplatu pristojbi. |
| --- | --- |

(10)

Vijeće je u ožujku 2014. Provedbenom odlukom 2014/149/EU (8) odbilo prijedlog Komisije o donošenju provedbene uredbe Vijeća o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe na određenu obuću s gornjim dijelovima od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju su proizvela društva Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd i Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd i prekinulo postupak u pogledu tih proizvođača. Stajalište Vijeća bilo je da su uvoznici koji su kupili cipele od tih proizvođača izvoznika, kojima su nadležna nacionalna tijela nadoknadila relevantne carinske pristojbe na temelju članka 236. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/1992 (9) („Carinski zakonik Zajednice”), imali legitimna očekivanja na temelju članka 1. stavka 4. Sporne uredbe, zbog koje su odredbe Carinskog zakonika Zajednice, a posebno njegov članak 221., postale primjenjive na naplatu pristojbi.

8

9

| (11) | Tri su uvoznika predmetnog proizvoda, C&J Clark International Ltd („Clark”), Puma SE („Puma”) i Timberland Europe B.V. („Timberland”) („predmetni uvoznici”), osporavala antidampinške mjere na uvoz određene obuće iz Kine i Vijetnama pozivajući se pred svojim nacionalnim sudovima na sudsku praksu navedenu u uvodnim izjavama (5) do (7), koji su predmete uputili Sudu na odluku o prethodnom pitanju. |
| --- | --- |

(11)

Tri su uvoznika predmetnog proizvoda, C&J Clark International Ltd („Clark”), Puma SE („Puma”) i Timberland Europe B.V. („Timberland”) („predmetni uvoznici”), osporavala antidampinške mjere na uvoz određene obuće iz Kine i Vijetnama pozivajući se pred svojim nacionalnim sudovima na sudsku praksu navedenu u uvodnim izjavama (5) do (7), koji su predmete uputili Sudu na odluku o prethodnom pitanju.

| (12) | Dana 4. veljače 2016. u spojenim predmetima C-659/13 C & J Clark International Limited i C-34/14 Puma SE (10) Sud je Uredbu (EZ) br. 1472/2006 i Provedbenu uredbu (EU) br. 1294/2009 proglasio nevaljanima u dijelu u kojem Europska komisija nije ispitala zahtjeve za MET i individualni tretman („IT”) koje su podnijeli proizvođači izvoznici iz NRK-a i Vijetnama koji nisu uključeni u uzorak („presude”), što je protivno zahtjevima utvrđenima u članku 2. stavku 7. točki (b) i članku 9. stavku 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 384/96 (11). |
| --- | --- |

(12)

Dana 4. veljače 2016. u spojenim predmetima C-659/13 C & J Clark International Limited i C-34/14 Puma SE (10) Sud je Uredbu (EZ) br. 1472/2006 i Provedbenu uredbu (EU) br. 1294/2009 proglasio nevaljanima u dijelu u kojem Europska komisija nije ispitala zahtjeve za MET i individualni tretman („IT”) koje su podnijeli proizvođači izvoznici iz NRK-a i Vijetnama koji nisu uključeni u uzorak („presude”), što je protivno zahtjevima utvrđenima u članku 2. stavku 7. točki (b) i članku 9. stavku 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 384/96 (11).

10

11

| (13) | U pogledu predmeta C-571/14, Timberland Europe, Sud je 11. travnja 2016. odlučio obrisati taj predmet iz registra na zahtjev nacionalnog suda koji mu ga je uputio. |
| --- | --- |

(13)

U pogledu predmeta C-571/14, Timberland Europe, Sud je 11. travnja 2016. odlučio obrisati taj predmet iz registra na zahtjev nacionalnog suda koji mu ga je uputio.

| (14) | U članku 266. UFEU-a propisuje se da institucije moraju poduzeti potrebne mjere kako bi postupile u skladu s presudama Suda. U slučaju poništenja akta koji su donijele institucije u kontekstu administrativnog postupka, kao što je antidamping, usklađenost s presudom Suda sastoji se od zamjene poništenog akta novim aktom, iz kojeg je izbačena nezakonitost koju je utvrdio Sud (12). |
| --- | --- |

(14)

U članku 266. UFEU-a propisuje se da institucije moraju poduzeti potrebne mjere kako bi postupile u skladu s presudama Suda. U slučaju poništenja akta koji su donijele institucije u kontekstu administrativnog postupka, kao što je antidamping, usklađenost s presudom Suda sastoji se od zamjene poništenog akta novim aktom, iz kojeg je izbačena nezakonitost koju je utvrdio Sud (12).

12

| (15) | Prema sudskoj praksi Suda postupak za zamjenu poništenog akta može se nastaviti u točki u kojoj je došlo do nezakonitosti (13). Pod time se posebno razumijeva da, ako se poništi akt kojim se zaključuje neki administrativni postupak, to poništenje ne utječe nužno na pripremne akte kao što je pokretanje antidampinškog postupka. Ako se uredba kojom se uvode konačne antidampinške mjere poništi, to znači da je nakon poništenja taj antidampinški postupak i dalje otvoren jer akt kojim se taj antidampinški postupak zaključuje više nije dio pravnog poretka Unije (14), osim ako je do nezakonitosti došlo u fazi pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(15)

Prema sudskoj praksi Suda postupak za zamjenu poništenog akta može se nastaviti u točki u kojoj je došlo do nezakonitosti (13). Pod time se posebno razumijeva da, ako se poništi akt kojim se zaključuje neki administrativni postupak, to poništenje ne utječe nužno na pripremne akte kao što je pokretanje antidampinškog postupka. Ako se uredba kojom se uvode konačne antidampinške mjere poništi, to znači da je nakon poništenja taj antidampinški postupak i dalje otvoren jer akt kojim se taj antidampinški postupak zaključuje više nije dio pravnog poretka Unije (14), osim ako je do nezakonitosti došlo u fazi pokretanja postupka.

13

14

| (16) | Osim činjenice da institucije nisu ispitale zahtjeve za MET i IT koje su podnijeli proizvođači izvoznici u NRK-u i Vijetnamu koji nisu uključeni u uzorak, svi ostali nalazi iz Uredbe (EZ) br. 1472/2006 i Provedbene uredbe (EU) br. 1294/2009 i dalje su valjani. |
| --- | --- |

(16)

Osim činjenice da institucije nisu ispitale zahtjeve za MET i IT koje su podnijeli proizvođači izvoznici u NRK-u i Vijetnamu koji nisu uključeni u uzorak, svi ostali nalazi iz Uredbe (EZ) br. 1472/2006 i Provedbene uredbe (EU) br. 1294/2009 i dalje su valjani.

| (17) | U ovom je predmetu do nezakonitosti došlo nakon pokretanja postupka. Stoga je Komisija odlučila nastaviti trenutačni antidampinški postupak koji je još bio otvoren nakon donošenja presuda u točki u kojoj je došlo do nezakonitosti i ispitati jesu li za predmetne proizvođače izvoznike u razdoblju od 1. travnja 2004. do 31. ožujka 2005., a to je bilo razdoblje ispitnog postupka („ispitni postupak”), prevladavali uvjeti tržišnoga gospodarstva. Komisija je isto tako, prema potrebi, ispitala ispunjavaju li predmetni proizvođači izvoznici uvjete za IT u skladu s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1225/2009 (15) („Osnovna uredba prije izmjena”) (16). |
| --- | --- |

(17)

U ovom je predmetu do nezakonitosti došlo nakon pokretanja postupka. Stoga je Komisija odlučila nastaviti trenutačni antidampinški postupak koji je još bio otvoren nakon donošenja presuda u točki u kojoj je došlo do nezakonitosti i ispitati jesu li za predmetne proizvođače izvoznike u razdoblju od 1. travnja 2004. do 31. ožujka 2005., a to je bilo razdoblje ispitnog postupka („ispitni postupak”), prevladavali uvjeti tržišnoga gospodarstva. Komisija je isto tako, prema potrebi, ispitala ispunjavaju li predmetni proizvođači izvoznici uvjete za IT u skladu s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1225/2009 (15) („Osnovna uredba prije izmjena”) (16).

15

16

| (18) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1395 (17) Komisija je ponovno uvela konačnu antidampinšku pristojbu i konačno naplatila privremenu pristojbu uvedenu na uvoz društava Clark i Puma određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz NRK-a koju je proizvelo trinaest kineskih proizvođača izvoznika koji su podnijeli zahtjeve za MET i IT, ali nisu bili uključeni u uzorak. |
| --- | --- |

(18)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1395 (17) Komisija je ponovno uvela konačnu antidampinšku pristojbu i konačno naplatila privremenu pristojbu uvedenu na uvoz društava Clark i Puma određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz NRK-a koju je proizvelo trinaest kineskih proizvođača izvoznika koji su podnijeli zahtjeve za MET i IT, ali nisu bili uključeni u uzorak.

17

| (19) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1647 (18) Komisija je ponovno uvela konačnu antidampinšku pristojbu i konačno naplatila privremenu pristojbu uvedenu na uvoz društava Clark, Puma i Timberland određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Vijetnama koju su proizveli određeni vijetnamski proizvođači izvoznici koji su podnijeli zahtjeve za MET i IT, ali nisu bili uključeni u uzorak. |
| --- | --- |

(19)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1647 (18) Komisija je ponovno uvela konačnu antidampinšku pristojbu i konačno naplatila privremenu pristojbu uvedenu na uvoz društava Clark, Puma i Timberland određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Vijetnama koju su proizveli određeni vijetnamski proizvođači izvoznici koji su podnijeli zahtjeve za MET i IT, ali nisu bili uključeni u uzorak.

18

| (20) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1731 (19) Komisija je ponovno uvela konačnu antidampinšku pristojbu i konačno naplatila privremenu pristojbu uvedenu na uvoz društava Puma i Timberland određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju je proizvelo društvo General Footwear Ltd i određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz VIjetnama koju su proizvela društva Diamond Vietnam Co. Ltd i Ty Hung Footgearmex/Footwear Co. Ltd („Ty Hung Co. Ltd”) koja su podnijela zahtjeve za MET i IT u početnom ispitnom postupku, ali nisu bila uključena u uzorak. |
| --- | --- |

(20)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1731 (19) Komisija je ponovno uvela konačnu antidampinšku pristojbu i konačno naplatila privremenu pristojbu uvedenu na uvoz društava Puma i Timberland određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju je proizvelo društvo General Footwear Ltd i određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz VIjetnama koju su proizvela društva Diamond Vietnam Co. Ltd i Ty Hung Footgearmex/Footwear Co. Ltd („Ty Hung Co. Ltd”) koja su podnijela zahtjeve za MET i IT u početnom ispitnom postupku, ali nisu bila uključena u uzorak.

19

| (21) | Puma i Timberland pred Općim su sudom u predmetima T-781/16 Puma i ostali protiv Komisije i T-782/16 Timberland Europe protiv Komisije doveli u pitanje valjanost provedbenih uredbi (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647 i (EU) 2016/1731. Nadalje, i Clark je pred Općim sudom doveo u pitanje valjanost Provedbene uredbe (EU) 2016/1395 u predmetima T-790/16 C & J Clark International protiv Komisije i T-861/16 C & J Clark International protiv Komisije. |
| --- | --- |

(21)

Puma i Timberland pred Općim su sudom u predmetima T-781/16 Puma i ostali protiv Komisije i T-782/16 Timberland Europe protiv Komisije doveli u pitanje valjanost provedbenih uredbi (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647 i (EU) 2016/1731. Nadalje, i Clark je pred Općim sudom doveo u pitanje valjanost Provedbene uredbe (EU) 2016/1395 u predmetima T-790/16 C & J Clark International protiv Komisije i T-861/16 C & J Clark International protiv Komisije.

| (22) | U cilju provedbe presude u spojenim predmetima C-659/13 C & J Clark International Limited i C-34/14 Puma SE iz uvodne izjave (12) Komisija je donijela Provedbenu uredbu (EU) 2016/223 (20). U članku 1. te Uredbe Komisija je uputila nacionalna carinska tijela da joj proslijede sve zahtjeve uvoznika za povrat konačnih antidampinških pristojbi plaćenih na uvoz obuće podrijetlom iz Kine i Vijetnama podnesene na temelju članka 236. Carinskog zakonika Zajednice i na temelju činjenice da je proizvođač izvoznik koji nije uključen u uzorak zatražio MET ili IT tijekom početnog ispitnog postupka, što je dovelo do uvođenja konačnih mjera na temelju Uredbe (EZ) br. 1472/2006 („početni ispitni postupak”). Komisija će ocijeniti relevantne zahtjeve za MET ili IT i ponovno uvesti odgovarajuću stopu pristojbe. Na temelju toga bi nacionalna carinska tijela trebala naknadno donijeti odluku o zahtjevu za povrat i otpust antidampinških pristojbi. |
| --- | --- |

(22)

U cilju provedbe presude u spojenim predmetima C-659/13 C & J Clark International Limited i C-34/14 Puma SE iz uvodne izjave (12) Komisija je donijela Provedbenu uredbu (EU) 2016/223 (20). U članku 1. te Uredbe Komisija je uputila nacionalna carinska tijela da joj proslijede sve zahtjeve uvoznika za povrat konačnih antidampinških pristojbi plaćenih na uvoz obuće podrijetlom iz Kine i Vijetnama podnesene na temelju članka 236. Carinskog zakonika Zajednice i na temelju činjenice da je proizvođač izvoznik koji nije uključen u uzorak zatražio MET ili IT tijekom početnog ispitnog postupka, što je dovelo do uvođenja konačnih mjera na temelju Uredbe (EZ) br. 1472/2006 („početni ispitni postupak”). Komisija će ocijeniti relevantne zahtjeve za MET ili IT i ponovno uvesti odgovarajuću stopu pristojbe. Na temelju toga bi nacionalna carinska tijela trebala naknadno donijeti odluku o zahtjevu za povrat i otpust antidampinških pristojbi.

20

| (23) | Valjanost Provedbene uredbe (EU) 2016/223 predmet je zahtjeva za donošenje odluke o prethodnom pitanju koji je 9. svibnja 2016. podnijelo društvo Finanzgericht Düsseldorf (predmet C-256/16 Deichmann). Taj je zahtjev za donošenje odluke o prethodnom pitanju podnesen u okviru spora između njemačkog uvoznika obuće Deichmann i relevantnog nacionalnog carinskog tijela Hauptzollamt Duisburg. Spor se odnosi na povrat antidampinških pristojbi koje je društvo Deichmann platilo na uvoz obuće od, među ostalim, kineskog dobavljača Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd, koji je podnio zahtjev za MET i IT, a nije uključen u uzorak. Drugi zahtjev za donošenje odluke o prethodnom pitanju valjanosti Provedbene uredbe (EU) 2016/223 podnio je 28. studenoga 2016. First-tier Tribunal (Tax Chamber) – Ujedinjena Kraljevina (Predmet C-612/16 C & J Clark International). |
| --- | --- |

(23)

Valjanost Provedbene uredbe (EU) 2016/223 predmet je zahtjeva za donošenje odluke o prethodnom pitanju koji je 9. svibnja 2016. podnijelo društvo Finanzgericht Düsseldorf (predmet C-256/16 Deichmann). Taj je zahtjev za donošenje odluke o prethodnom pitanju podnesen u okviru spora između njemačkog uvoznika obuće Deichmann i relevantnog nacionalnog carinskog tijela Hauptzollamt Duisburg. Spor se odnosi na povrat antidampinških pristojbi koje je društvo Deichmann platilo na uvoz obuće od, među ostalim, kineskog dobavljača Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd, koji je podnio zahtjev za MET i IT, a nije uključen u uzorak. Drugi zahtjev za donošenje odluke o prethodnom pitanju valjanosti Provedbene uredbe (EU) 2016/223 podnio je 28. studenoga 2016. First-tier Tribunal (Tax Chamber) – Ujedinjena Kraljevina (Predmet C-612/16 C & J Clark International).

| (24) | Nadalje, nakon obavijesti francuskih carinskih tijela u skladu s člankom 1. Provedbene Uredbe (EU) 2016/223 Komisija je analizirala zahtjeve za MET/IT triju kineskih proizvođača izvoznika Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd, Foshan Nanhai Shyang Yuu Footwear Ltd i Fujian Sunshine Footwear Co. Ltd. |
| --- | --- |

(24)

Nadalje, nakon obavijesti francuskih carinskih tijela u skladu s člankom 1. Provedbene Uredbe (EU) 2016/223 Komisija je analizirala zahtjeve za MET/IT triju kineskih proizvođača izvoznika Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd, Foshan Nanhai Shyang Yuu Footwear Ltd i Fujian Sunshine Footwear Co. Ltd.

| (25) | Kao rezultat navedenog, Provedbenom uredbom (EU) 2016/2257 (21) Komisija je ponovno uvela konačnu antidampinšku pristojbu i konačno naplatila privremenu pristojbu uvedenu na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvode tri proizvođača izvoznika koji su podnijeli zahtjeve za MET i IT, ali nisu bili uključeni u uzorak. |
| --- | --- |

(25)

Kao rezultat navedenog, Provedbenom uredbom (EU) 2016/2257 (21) Komisija je ponovno uvela konačnu antidampinšku pristojbu i konačno naplatila privremenu pristojbu uvedenu na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvode tri proizvođača izvoznika koji su podnijeli zahtjeve za MET i IT, ali nisu bili uključeni u uzorak.

21

| (26) | U skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2016/223 carinska tijela Ujedinjene Kraljevine 12. srpnja 2016. obavijestila su Komisiju o zahtjevima za povrat koje su predali uvoznici u Uniju i dostavila popratne dokumente. |
| --- | --- |

(26)

U skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2016/223 carinska tijela Ujedinjene Kraljevine 12. srpnja 2016. obavijestila su Komisiju o zahtjevima za povrat koje su predali uvoznici u Uniju i dostavila popratne dokumente.

| (27) | U skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2016/223 belgijska carinska tijela 13. srpnja 2016. obavijestila su Komisiju o zahtjevima za povrat koje su predali uvoznici u Uniju i dostavila popratne dokumente. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2016/223 belgijska carinska tijela 13. srpnja 2016. obavijestila su Komisiju o zahtjevima za povrat koje su predali uvoznici u Uniju i dostavila popratne dokumente.

| (28) | U skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2016/223 švedska carinska tijela 26. srpnja 2016. obavijestila su Komisiju o zahtjevima za povrat koje su predali uvoznici u Uniju i dostavila popratne dokumente. |
| --- | --- |

(28)

U skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2016/223 švedska carinska tijela 26. srpnja 2016. obavijestila su Komisiju o zahtjevima za povrat koje su predali uvoznici u Uniju i dostavila popratne dokumente.

| (29) | U tim je obavijestima, koje su predmet ove Uredbe, navedeno ukupno 246 društava kao dobavljači iz Kine i Vijetnama. |
| --- | --- |

(29)

U tim je obavijestima, koje su predmet ove Uredbe, navedeno ukupno 246 društava kao dobavljači iz Kine i Vijetnama.

| (30) | Za velik broj tih društava (168 društava navedenih u Prilogu III. ovoj Uredbi) Komisija nema zapisa o takvim zahtjevima za MET ili IT tijekom početnog ispitnog postupka. Među tim društvima bilo je i društava na koja se istraga ne odnosi jer se, primjerice, ne nalaze u Kini ili Vijetnamu ili su pak društava za trgovinu ili preradu koja nemaju nikakvo pravo na pojedinačnu dampinšku maržu. Društva navedena u Prilogu III. nisu mogla dokazati da su povezana s bilo kojim kineskim ili vijetnamskim proizvođačem izvoznikom koji je u početnom ispitnom postupku podnio zahtjev za MET ili IT. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (79) u nastavku, Komisija priznaje da možda nisu svi uvoznici koji su kupili obuću od tih trgovaca bili svjesni da moraju obavijestiti Komisiju o nazivima proizvođača izvoznika od kojih su navedeni trgovci nabavili obuću. U uvodnoj izjavi (79) detaljnije je objašnjeno zašto je Komisija na temelju toga odlučila privremeno obustaviti ispitivanje društava navedenih u Prilogu III. |
| --- | --- |

(30)

Za velik broj tih društava (168 društava navedenih u Prilogu III. ovoj Uredbi) Komisija nema zapisa o takvim zahtjevima za MET ili IT tijekom početnog ispitnog postupka. Među tim društvima bilo je i društava na koja se istraga ne odnosi jer se, primjerice, ne nalaze u Kini ili Vijetnamu ili su pak društava za trgovinu ili preradu koja nemaju nikakvo pravo na pojedinačnu dampinšku maržu. Društva navedena u Prilogu III. nisu mogla dokazati da su povezana s bilo kojim kineskim ili vijetnamskim proizvođačem izvoznikom koji je u početnom ispitnom postupku podnio zahtjev za MET ili IT. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (79) u nastavku, Komisija priznaje da možda nisu svi uvoznici koji su kupili obuću od tih trgovaca bili svjesni da moraju obavijestiti Komisiju o nazivima proizvođača izvoznika od kojih su navedeni trgovci nabavili obuću. U uvodnoj izjavi (79) detaljnije je objašnjeno zašto je Komisija na temelju toga odlučila privremeno obustaviti ispitivanje društava navedenih u Prilogu III.

| (31) | Od preostalih društava, njih dvadeset već je ocijenjeno pojedinačno ili kao dio grupacije odabrane u uzorku kineskih ili vijetnamskih proizvođača izvoznika tijekom početnog ispitnog postupka (navedenih u Prilogu IV. ove Uredbe). Budući da ni jedno od tih društava nije dobilo pojedinačnu stopu, na uvoz obuće od tih trgovačkih društava primjenjuje se stopa od 16,5 % za Kinu, odnosno 10 % za Vijetnam. Presuda iz uvodne izjave (12) nije utjecala na te stope. |
| --- | --- |

(31)

Od preostalih društava, njih dvadeset već je ocijenjeno pojedinačno ili kao dio grupacije odabrane u uzorku kineskih ili vijetnamskih proizvođača izvoznika tijekom početnog ispitnog postupka (navedenih u Prilogu IV. ove Uredbe). Budući da ni jedno od tih društava nije dobilo pojedinačnu stopu, na uvoz obuće od tih trgovačkih društava primjenjuje se stopa od 16,5 % za Kinu, odnosno 10 % za Vijetnam. Presuda iz uvodne izjave (12) nije utjecala na te stope.

| (32) | Od preostalih društava, njih trideset i jedno (navedeno u Prilogu V. ovoj Uredbi) već je ocijenjeno pojedinačno ili kao dio grupacije u okviru provedbe presude navedene u uvodnoj izjavi (12), tj. u Provedbenoj uredbi 2014/149/EU ili u provedbenim uredbama (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731, odnosno 2016/2257. U to je ocjenjivanje uključeno osam društava koja su prijavljena Komisiji i koja su nakon objave na temelju primjedbi Federacije europskih proizvođača sportske robe („FESI”) i Koalicije proizvođača obuće utvrđena kao društva koja su povezana s jednim od društava ili s grupacijom koji su već ocijenjeni u jednoj od navedenih uredbi. |
| --- | --- |

(32)

Od preostalih društava, njih trideset i jedno (navedeno u Prilogu V. ovoj Uredbi) već je ocijenjeno pojedinačno ili kao dio grupacije u okviru provedbe presude navedene u uvodnoj izjavi (12), tj. u Provedbenoj uredbi 2014/149/EU ili u provedbenim uredbama (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731, odnosno 2016/2257. U to je ocjenjivanje uključeno osam društava koja su prijavljena Komisiji i koja su nakon objave na temelju primjedbi Federacije europskih proizvođača sportske robe („FESI”) i Koalicije proizvođača obuće utvrđena kao društva koja su povezana s jednim od društava ili s grupacijom koji su već ocijenjeni u jednoj od navedenih uredbi.

| (33) | Za društva ili grupacije koji su ocijenjeni u Provedbenoj odluci 2014/149/EU nije ponovno uvedena antidampinška pristojba, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (10), na temelju činjenice da su tim društvima već nadoknađene pristojbe i da stoga za njih postoje legitimna očekivanja da neće doći do takvog ponovnog uvođenja. Za razliku od toga, ne bi trebalo odobriti zahtjeve za povrat koje su podnijeli uvoznici u Uniju povezani s društvima ili grupacijama koji su ocijenjeni u, slijedom, provedbenim uredbama (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 i (EU) 2016/2257. Razlog tomu je to što su ti uvoznici u drugačijoj pravnoj situaciji od onih koji su ocijenjeni u Provedbenoj odluci 2014/149/EU, posebno zato što nisu stekli legitimna očekivanja. |
| --- | --- |

(33)

Za društva ili grupacije koji su ocijenjeni u Provedbenoj odluci 2014/149/EU nije ponovno uvedena antidampinška pristojba, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (10), na temelju činjenice da su tim društvima već nadoknađene pristojbe i da stoga za njih postoje legitimna očekivanja da neće doći do takvog ponovnog uvođenja. Za razliku od toga, ne bi trebalo odobriti zahtjeve za povrat koje su podnijeli uvoznici u Uniju povezani s društvima ili grupacijama koji su ocijenjeni u, slijedom, provedbenim uredbama (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 i (EU) 2016/2257. Razlog tomu je to što su ti uvoznici u drugačijoj pravnoj situaciji od onih koji su ocijenjeni u Provedbenoj odluci 2014/149/EU, posebno zato što nisu stekli legitimna očekivanja.

| (34) | Nakon objave je na temelju primjedbi FESI-ja i Koalicije proizvođača obuće jedan kineski proizvođač izvoznik koji je prijavljen Komisiji utvrđen kao društvo koje je podnijelo zahtjev za MET/IT tijekom početnog ispitnog postupka, ali nije uključeno u uzorak niti ocijenjeno u prijašnjim provedbama navedenima u uvodnim izjavama od 18. do 20. i 25. Iste su stranke utvrdile i prijavile Komisiji i četiri društva koja su povezana s kineskim ili vijetnamskim proizvođačima izvoznicima koji su podnijeli zahtjev za MET/IT tijekom početnog ispitnog postupka, ali nisu bili uključeni u uzorak niti ocijenjeni u prijašnjim provedbama navedenima u uvodnim izjavama od 18. do 20. i 25. Stoga bi ukupno trebalo ocijeniti zahtjeve za MET/IT pet društava (navedenih u Prilogu VI.) ili njihovih povezanih društava. Te se ocijene ne mogu finalizirati u vremenskom roku trenutačne provedbe te će stoga biti podložne sljedećoj provedbi. Zahtjeve za povrat koje su podnijeli uvoznici u Uniju tih društava (navedenih u Prilogu VI.) trebalo bi stoga privremeno obustaviti sve dok se ne sazna ishod ocjenjivanja zahtjeva za MET/IT relevantnih dobavljača u Kini i/ili Vijetnamu. |
| --- | --- |

(34)

Nakon objave je na temelju primjedbi FESI-ja i Koalicije proizvođača obuće jedan kineski proizvođač izvoznik koji je prijavljen Komisiji utvrđen kao društvo koje je podnijelo zahtjev za MET/IT tijekom početnog ispitnog postupka, ali nije uključeno u uzorak niti ocijenjeno u prijašnjim provedbama navedenima u uvodnim izjavama od 18. do 20. i 25. Iste su stranke utvrdile i prijavile Komisiji i četiri društva koja su povezana s kineskim ili vijetnamskim proizvođačima izvoznicima koji su podnijeli zahtjev za MET/IT tijekom početnog ispitnog postupka, ali nisu bili uključeni u uzorak niti ocijenjeni u prijašnjim provedbama navedenima u uvodnim izjavama od 18. do 20. i 25. Stoga bi ukupno trebalo ocijeniti zahtjeve za MET/IT pet društava (navedenih u Prilogu VI.) ili njihovih povezanih društava. Te se ocijene ne mogu finalizirati u vremenskom roku trenutačne provedbe te će stoga biti podložne sljedećoj provedbi. Zahtjeve za povrat koje su podnijeli uvoznici u Uniju tih društava (navedenih u Prilogu VI.) trebalo bi stoga privremeno obustaviti sve dok se ne sazna ishod ocjenjivanja zahtjeva za MET/IT relevantnih dobavljača u Kini i/ili Vijetnamu.

| (35) | Naposljetku, nakon objave iste su stranke tvrdile da je šest društava navedenih u Prilogu III. povezano s društvom ili grupacijom koji su bili ocijenjeni u prijašnjim provedbama te bi stoga tako i trebali biti utvrđeni. Međutim, dokazi u spisu ne potvrđuju tu tvrdnju, koja, u svakom slučaju, nije potkrijepljena nikakvim dodatnim dokazima. Ta se tvrdnja stoga odbacuje. |
| --- | --- |

(35)

Naposljetku, nakon objave iste su stranke tvrdile da je šest društava navedenih u Prilogu III. povezano s društvom ili grupacijom koji su bili ocijenjeni u prijašnjim provedbama te bi stoga tako i trebali biti utvrđeni. Međutim, dokazi u spisu ne potvrđuju tu tvrdnju, koja, u svakom slučaju, nije potkrijepljena nikakvim dodatnim dokazima. Ta se tvrdnja stoga odbacuje.

| (36) | Ostalih devetnaest trgovačkih društava bili su kineski ili vijetnamski proizvođači izvoznici koji nisu uključeni u uzorak u početnom ispitnom postupku, a koji su podnijeli obrazac zahtjeva za MET/IT. Komisija je stoga ocijenila zahtjeve za MET i IT koje su podnijela ta društva. U ta su ocjenjivanja uključena i dva društva koja su prijavljena Komisiji i koja su nakon objave na temelju primjedbi FESI-ja i Koalicije proizvođača obuće utvrđena kao povezana s jednim kineskim proizvođačem izvoznikom koji je predmet trenutačnog ocjenjivanja. |
| --- | --- |

(36)

Ostalih devetnaest trgovačkih društava bili su kineski ili vijetnamski proizvođači izvoznici koji nisu uključeni u uzorak u početnom ispitnom postupku, a koji su podnijeli obrazac zahtjeva za MET/IT. Komisija je stoga ocijenila zahtjeve za MET i IT koje su podnijela ta društva. U ta su ocjenjivanja uključena i dva društva koja su prijavljena Komisiji i koja su nakon objave na temelju primjedbi FESI-ja i Koalicije proizvođača obuće utvrđena kao povezana s jednim kineskim proizvođačem izvoznikom koji je predmet trenutačnog ocjenjivanja.

| (37) | Ukratko, u ovoj Uredbi Komisija je ocijenila obrasce zahtjeva za MET/IT sljedećih društava: Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, Maystar Footwear Co. Ltd, Lien Phat Company Ltd, Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, PanYu Leader Footwear Corporation, Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, An Loc Joint Stock Company, Qingdao Changshin Shoes Company Limited, Chang Shin Vietnam Co. Ltd, Samyang Vietnam Co. Ltd, Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, Min Yuan, Chau Giang Company Limited, Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd i Dongguan Texas Shoes Limited Co. |
| --- | --- |

(37)

Ukratko, u ovoj Uredbi Komisija je ocijenila obrasce zahtjeva za MET/IT sljedećih društava: Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, Maystar Footwear Co. Ltd, Lien Phat Company Ltd, Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, PanYu Leader Footwear Corporation, Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, An Loc Joint Stock Company, Qingdao Changshin Shoes Company Limited, Chang Shin Vietnam Co. Ltd, Samyang Vietnam Co. Ltd, Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, Min Yuan, Chau Giang Company Limited, Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd i Dongguan Texas Shoes Limited Co.

B.   PROVEDBA PRESUDA SUDA U SPOJENIM PREDMETIMA C-659/13 I C-34/14 ZA UVOZ IZ KINE

PROVEDBA PRESUDA SUDA U SPOJENIM PREDMETIMA C-659/13 I C-34/14 ZA UVOZ IZ KINE

| (38) | Komisija može ispraviti aspekte Sporne uredbe koji su doveli do njezina poništenja, ostavljajući pritom nepromijenjene dijelove ocjene na koje se presuda ne odnosi (22). |
| --- | --- |

(38)

Komisija može ispraviti aspekte Sporne uredbe koji su doveli do njezina poništenja, ostavljajući pritom nepromijenjene dijelove ocjene na koje se presuda ne odnosi (22).

22

| (39) | Cilj je ove Uredbe ispraviti aspekte Sporne uredbe koji nisu u skladu s Osnovnom uredbom i koji su stoga doveli do njezina proglašenja nevaljanom u pogledu proizvođača izvoznika navedenih u uvodnoj izjavi (37). |
| --- | --- |

(39)

Cilj je ove Uredbe ispraviti aspekte Sporne uredbe koji nisu u skladu s Osnovnom uredbom i koji su stoga doveli do njezina proglašenja nevaljanom u pogledu proizvođača izvoznika navedenih u uvodnoj izjavi (37).

| (40) | Svi ostali nalazi utvrđeni u Spornoj uredbi i Provedbenoj uredbi (EU) br. 1294/2009 koje Sud nije proglasio nevaljanima i dalje su važeći i ovime postaju dio ove Uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Svi ostali nalazi utvrđeni u Spornoj uredbi i Provedbenoj uredbi (EU) br. 1294/2009 koje Sud nije proglasio nevaljanima i dalje su važeći i ovime postaju dio ove Uredbe.

| (41) | Stoga se sljedeće uvodne izjave odnose samo na novu ocjenu koja je potrebna radi usklađivanja s presudama Suda. |
| --- | --- |

(41)

Stoga se sljedeće uvodne izjave odnose samo na novu ocjenu koja je potrebna radi usklađivanja s presudama Suda.

| (42) | Komisija je ispitala jesu li za proizvođače izvoznike iz uvodne izjave (37) („predmetni proizvođači izvoznici”), koji su podnijeli zahtjeve za MET/IT u ispitnom postupku, prevladavali MET ili IT. Svrha je tog određivanja utvrditi mjeru u kojoj predmetni uvoznici imaju pravo na povrat antidampinške pristojbe plaćene u pogledu antidampinških pristojbi koje se plaćaju za izvoz tih dobavljača. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je ispitala jesu li za proizvođače izvoznike iz uvodne izjave (37) („predmetni proizvođači izvoznici”), koji su podnijeli zahtjeve za MET/IT u ispitnom postupku, prevladavali MET ili IT. Svrha je tog određivanja utvrditi mjeru u kojoj predmetni uvoznici imaju pravo na povrat antidampinške pristojbe plaćene u pogledu antidampinških pristojbi koje se plaćaju za izvoz tih dobavljača.

| (43) | Ako se analizom pokaže da je MET bilo potrebno odobriti za predmetne proizvođače izvoznike na čiji se izvoz primjenjivala antidampinška pristojba koju su platili predmetni uvoznici, pojedinačna stopa pristojbe trebala bi se pripisati tom proizvođaču izvozniku, a povrat pristojbe bio bi ograničen na iznos koji odgovara razlici između plaćene pristojbe i pojedinačne stope pristojbe, odnosno u slučaju uvoza iz Kine, razlici između 16,5 % i pristojbe uvedene za jedino društvo izvoznika u uzorku koje je dobilo MET, odnosno 9,7 %, a u slučaju uvoza iz Vijetnama razlici između 10 % i pojedinačne stope pristojbe izračunane za predmetnog proizvođača izvoznika, ako postoji. |
| --- | --- |

(43)

Ako se analizom pokaže da je MET bilo potrebno odobriti za predmetne proizvođače izvoznike na čiji se izvoz primjenjivala antidampinška pristojba koju su platili predmetni uvoznici, pojedinačna stopa pristojbe trebala bi se pripisati tom proizvođaču izvozniku, a povrat pristojbe bio bi ograničen na iznos koji odgovara razlici između plaćene pristojbe i pojedinačne stope pristojbe, odnosno u slučaju uvoza iz Kine, razlici između 16,5 % i pristojbe uvedene za jedino društvo izvoznika u uzorku koje je dobilo MET, odnosno 9,7 %, a u slučaju uvoza iz Vijetnama razlici između 10 % i pojedinačne stope pristojbe izračunane za predmetnog proizvođača izvoznika, ako postoji.

| (44) | Ako se analizom pokaže da je IT bilo potrebno odobriti za kineskog proizvođača izvoznika za kojeg je MET odbijen, trebalo bi predmetnom proizvođaču izvozniku dodijeliti pojedinačnu stopu pristojbe, a povrat pristojbe ograničiti na iznos koji odgovara razlici između plaćene pristojbe, odnosno 16,5 % za uvoz iz Kine, a za uvoz iz Vijetnama 10 %, i pojedinačne pristojbe izračunane za predmetnog proizvođača izvoznika, ako je ima. |
| --- | --- |

(44)

Ako se analizom pokaže da je IT bilo potrebno odobriti za kineskog proizvođača izvoznika za kojeg je MET odbijen, trebalo bi predmetnom proizvođaču izvozniku dodijeliti pojedinačnu stopu pristojbe, a povrat pristojbe ograničiti na iznos koji odgovara razlici između plaćene pristojbe, odnosno 16,5 % za uvoz iz Kine, a za uvoz iz Vijetnama 10 %, i pojedinačne pristojbe izračunane za predmetnog proizvođača izvoznika, ako je ima.

| (45) | S druge strane, ako se analizom tih zahtjeva za MET i IT pokaže da je MET i IT potrebno odbiti, ne može se odobriti povrat antidampinških pristojbi. |
| --- | --- |

(45)

S druge strane, ako se analizom tih zahtjeva za MET i IT pokaže da je MET i IT potrebno odbiti, ne može se odobriti povrat antidampinških pristojbi.

| (46) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (12), Sud je poništio Spornu uredbu i Provedbenu uredbu (EU) br. 1294/2009 u pogledu izvoza određene obuće od određenih kineskih i vijetnamskih proizvođača izvoznika jer Komisija nije ispitala zahtjeve za MET i IT koje su podnijeli ti proizvođači izvoznici. |
| --- | --- |

(46)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (12), Sud je poništio Spornu uredbu i Provedbenu uredbu (EU) br. 1294/2009 u pogledu izvoza određene obuće od određenih kineskih i vijetnamskih proizvođača izvoznika jer Komisija nije ispitala zahtjeve za MET i IT koje su podnijeli ti proizvođači izvoznici.

| (47) | Komisija je stoga ispitala zahtjeve za MET i IT predmetnih proizvođača izvoznika kako bi utvrdila stopu pristojbe primjenjivu na njihov izvoz. Ta je ocjena pokazala da se dostavljenim podacima nije dokazalo da predmetni proizvođači izvoznici posluju u uvjetima tržišnoga gospodarstva niti da ispunjuju uvjete za individualni tretman (vidjeti detaljno objašnjenje u nastavku u uvodnoj izjavi (48) i sljedećim uvodnim izjavama). |
| --- | --- |

(47)

Komisija je stoga ispitala zahtjeve za MET i IT predmetnih proizvođača izvoznika kako bi utvrdila stopu pristojbe primjenjivu na njihov izvoz. Ta je ocjena pokazala da se dostavljenim podacima nije dokazalo da predmetni proizvođači izvoznici posluju u uvjetima tržišnoga gospodarstva niti da ispunjuju uvjete za individualni tretman (vidjeti detaljno objašnjenje u nastavku u uvodnoj izjavi (48) i sljedećim uvodnim izjavama).

1.   Ocjena zahtjeva za MET

Ocjena zahtjeva za MET

| (48) | Nužno je istaknuti da je teret dokazivanja na proizvođaču koji želi podnijeti zahtjev za MET na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe. U tu se svrhu člankom 2. stavkom 7. točkom (c) prvim podstavkom predviđa da zahtjev koji dostavlja takav proizvođač mora sadržavati dostatne dokaze, kako je utvrđeno tom odredbom, da taj proizvođač posluje u uvjetima tržišnoga gospodarstva. U skladu s tim, institucije Unije nemaju nikakvu obvezu dokazati da proizvođač ne zadovoljava uvjete utvrđene za priznavanje tog statusa. Naprotiv, institucije Unije trebaju ocijeniti jesu li dokazi koje je dostavio predmetni proizvođač dostatan dokaz da su kriteriji utvrđeni člankom 2. stavkom 7. točkom (c) prvim podstavkom Osnovne uredbe ispunjeni kako bi se tom proizvođaču odobrio MET, a sud Unije treba ispitati je li ta ocjena iskrivljena zbog očigledne pogreške (točka 32. presude u predmetu C-249/10 P i točka 24. presude u predmetu C-247/10 P). |
| --- | --- |

(48)

Nužno je istaknuti da je teret dokazivanja na proizvođaču koji želi podnijeti zahtjev za MET na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe. U tu se svrhu člankom 2. stavkom 7. točkom (c) prvim podstavkom predviđa da zahtjev koji dostavlja takav proizvođač mora sadržavati dostatne dokaze, kako je utvrđeno tom odredbom, da taj proizvođač posluje u uvjetima tržišnoga gospodarstva. U skladu s tim, institucije Unije nemaju nikakvu obvezu dokazati da proizvođač ne zadovoljava uvjete utvrđene za priznavanje tog statusa. Naprotiv, institucije Unije trebaju ocijeniti jesu li dokazi koje je dostavio predmetni proizvođač dostatan dokaz da su kriteriji utvrđeni člankom 2. stavkom 7. točkom (c) prvim podstavkom Osnovne uredbe ispunjeni kako bi se tom proizvođaču odobrio MET, a sud Unije treba ispitati je li ta ocjena iskrivljena zbog očigledne pogreške (točka 32. presude u predmetu C-249/10 P i točka 24. presude u predmetu C-247/10 P).

| (49) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe potrebno je ispuniti svih pet kriterija navedenih u tom članku kako bi se proizvođaču izvozniku mogao odobriti MET. Stoga je Komisija smatrala da se zahtjev za MET može odbiti i ako nije ispunjen najmanje jedan kriterij. |
| --- | --- |

(49)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe potrebno je ispuniti svih pet kriterija navedenih u tom članku kako bi se proizvođaču izvozniku mogao odobriti MET. Stoga je Komisija smatrala da se zahtjev za MET može odbiti i ako nije ispunjen najmanje jedan kriterij.

| (50) | Ni jedan od predmetnih proizvođača izvoznika nije mogao dokazati da su ispunili kriterij 1 (poslovne odluke). Točnije, Komisija je utvrdila da većina predmetnih proizvođača izvoznika (društva 7., 11., 12., 13., 14., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25.) (23) ne može slobodno odrediti svoje prodajne količine za domaća i izvozna tržišta. U tom pogledu, Komisija je utvrdila da postoje ograničenja u pogledu proizvodnje i/ili ograničenje količina prodanih na posebnim tržištima (domaća i izvozna). Nadalje, određeni predmetni proizvođači izvoznici (društva 8., 9., 10., 15.) nisu dostavili bitne i potpune podatke (npr. dokaze o strukturi i kapitalu društva, dokaze ili objašnjenja o postupcima donošenja odluka u društvu) kako bi dokazali da se njihove poslovne odluke donose kao odgovor na tržišne signale, a bez znatnog uplitanja države. |
| --- | --- |

(50)

Ni jedan od predmetnih proizvođača izvoznika nije mogao dokazati da su ispunili kriterij 1 (poslovne odluke). Točnije, Komisija je utvrdila da većina predmetnih proizvođača izvoznika (društva 7., 11., 12., 13., 14., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25.) (23) ne može slobodno odrediti svoje prodajne količine za domaća i izvozna tržišta. U tom pogledu, Komisija je utvrdila da postoje ograničenja u pogledu proizvodnje i/ili ograničenje količina prodanih na posebnim tržištima (domaća i izvozna). Nadalje, određeni predmetni proizvođači izvoznici (društva 8., 9., 10., 15.) nisu dostavili bitne i potpune podatke (npr. dokaze o strukturi i kapitalu društva, dokaze ili objašnjenja o postupcima donošenja odluka u društvu) kako bi dokazali da se njihove poslovne odluke donose kao odgovor na tržišne signale, a bez znatnog uplitanja države.

23

| (51) | U pogledu kriterija 2 (računovodstvo), društva 8., 10., 13., 14., 15., 16., 17., 19., 20., 21., 24. i 25., osim toga, nisu uspjela dokazati da su skup osnovnih računovodstvenih podataka revidirali nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Konkretno, ocjene MET-a pokazale su da ta društva nisu uspjela dostaviti neovisno izvješće/mišljenje revizora ili njihovi financijski izvještaji nisu revidirani ili su u njima nedostajale bilješke s objašnjenjima o nekoliko stavki u bilanci stanja i računu dobiti. |
| --- | --- |

(51)

U pogledu kriterija 2 (računovodstvo), društva 8., 10., 13., 14., 15., 16., 17., 19., 20., 21., 24. i 25., osim toga, nisu uspjela dokazati da su skup osnovnih računovodstvenih podataka revidirali nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Konkretno, ocjene MET-a pokazale su da ta društva nisu uspjela dostaviti neovisno izvješće/mišljenje revizora ili njihovi financijski izvještaji nisu revidirani ili su u njima nedostajale bilješke s objašnjenjima o nekoliko stavki u bilanci stanja i računu dobiti.

| (52) | U pogledu kriterija 3 (imovina i „prenošenje”), društva 7., 8., 9., 10., 11., 13., 15., 16., 17., 18., 19., 22., 23. i 25. nisu uspjela dokazati da iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva nisu prenijela nikakve poremećaje. Konkretno, ta društva nisu dostavila bitne i potpune podatke, među ostalim, o imovini u vlasništvu društva te o uvjetima i vrijednostima prava na korištenje zemljištem. |
| --- | --- |

(52)

U pogledu kriterija 3 (imovina i „prenošenje”), društva 7., 8., 9., 10., 11., 13., 15., 16., 17., 18., 19., 22., 23. i 25. nisu uspjela dokazati da iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva nisu prenijela nikakve poremećaje. Konkretno, ta društva nisu dostavila bitne i potpune podatke, među ostalim, o imovini u vlasništvu društva te o uvjetima i vrijednostima prava na korištenje zemljištem.

| (53) | Naposljetku, i uzimajući u obzir razloge navedene uvodnoj izjavi (49), Komisija nije procijenila kriterij 4 (zakoni o stečaju i imovini) i kriterij 5 (konverzije valuta) ni za jednog predmetnog proizvođača izvoznika. Komisija je obavijestila predmetne proizvođače izvoznike o nalazima u pogledu MET -a te ih je pozvala da dostave primjedbe. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(53)

Naposljetku, i uzimajući u obzir razloge navedene uvodnoj izjavi (49), Komisija nije procijenila kriterij 4 (zakoni o stečaju i imovini) i kriterij 5 (konverzije valuta) ni za jednog predmetnog proizvođača izvoznika. Komisija je obavijestila predmetne proizvođače izvoznike o nalazima u pogledu MET -a te ih je pozvala da dostave primjedbe. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe.

2.   Ocjena zahtjeva za IT

Ocjena zahtjeva za IT

| (54) | U skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe prije njezine izmjene, ako se primjenjuje članak 2. stavak 7. točka (a) te uredbe, odredit će se pojedinačna pristojba za izvoznike koji mogu dokazati da ispunjuju sve kriterije iz članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe prije njezine izmjene. |
| --- | --- |

(54)

U skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe prije njezine izmjene, ako se primjenjuje članak 2. stavak 7. točka (a) te uredbe, odredit će se pojedinačna pristojba za izvoznike koji mogu dokazati da ispunjuju sve kriterije iz članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe prije njezine izmjene.

| (55) | Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (48), nužno je istaknuti da je teret dokazivanja na proizvođaču koji želi da mu se, na temelju članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe prije izmjena, odobri IT. Stoga se člankom 9. stavkom 5. prvim podstavkom predviđa da zahtjev mora biti propisno obrazložen. U skladu s tim, institucije Unije nemaju nikakvu obvezu dokazati da izvoznik ne zadovoljava uvjete utvrđene za priznavanje tog statusa. Naprotiv, institucije Unije trebaju ocijeniti jesu li dokazi koje je dostavio predmetni izvoznik dostatni da se pokaže da su kriteriji određeni člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe prije njezine izmjene ispunjeni kako bi se tom izvozniku odobrio IT. |
| --- | --- |

(55)

Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (48), nužno je istaknuti da je teret dokazivanja na proizvođaču koji želi da mu se, na temelju članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe prije izmjena, odobri IT. Stoga se člankom 9. stavkom 5. prvim podstavkom predviđa da zahtjev mora biti propisno obrazložen. U skladu s tim, institucije Unije nemaju nikakvu obvezu dokazati da izvoznik ne zadovoljava uvjete utvrđene za priznavanje tog statusa. Naprotiv, institucije Unije trebaju ocijeniti jesu li dokazi koje je dostavio predmetni izvoznik dostatni da se pokaže da su kriteriji određeni člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe prije njezine izmjene ispunjeni kako bi se tom izvozniku odobrio IT.

| (56) | U skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe prije izmjena izvoznici bi trebali na temelju propisno obrazloženog zahtjeva dokazati da je ispunjeno svih pet kriterija iz tog članka kako bi im se odobrio IT. Stoga je Komisija smatrala da se zahtjev za IT može odbiti i ako nije ispunjen najmanje jedan kriterij. |
| --- | --- |

(56)

U skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe prije izmjena izvoznici bi trebali na temelju propisno obrazloženog zahtjeva dokazati da je ispunjeno svih pet kriterija iz tog članka kako bi im se odobrio IT. Stoga je Komisija smatrala da se zahtjev za IT može odbiti i ako nije ispunjen najmanje jedan kriterij.

| (57) | Riječ je o sljedećih pet kriterija:






  (1) | u slučaju društava ili zajedničkih pothvata koji su u cijelosti ili djelomično u stranom vlasništvu izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit; |
| --- | --- | --- |

(57)

Riječ je o sljedećih pet kriterija:

(1)

u slučaju društava ili zajedničkih pothvata koji su u cijelosti ili djelomično u stranom vlasništvu izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;

| (2) | izvozne cijene i količine, kao i uvjeti i odredbe prodaje utvrđuju se slobodno; |
| --- | --- |

(2)

izvozne cijene i količine, kao i uvjeti i odredbe prodaje utvrđuju se slobodno;

| (3) | većina dionica pripada pojedincima; državni dužnosnici u upravnom odboru ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama u manjini su ili moraju dokazati da je društvo ipak dovoljno nezavisno od uplitanja države; |
| --- | --- |

(3)

većina dionica pripada pojedincima; državni dužnosnici u upravnom odboru ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama u manjini su ili moraju dokazati da je društvo ipak dovoljno nezavisno od uplitanja države;

| (4) | konverzija valuta obavlja se po tržišnim stopama; i |
| --- | --- |

(4)

konverzija valuta obavlja se po tržišnim stopama; i

| (5) | uplitanje države nije toliko da bi omogućilo izbjegavanje mjera ako bi se pojedinačnim izvoznicima odredile različite stope pristojbe. |
| --- | --- |

(5)

uplitanje države nije toliko da bi omogućilo izbjegavanje mjera ako bi se pojedinačnim izvoznicima odredile različite stope pristojbe.

| (58) | Svih devetnaest predmetnih proizvođača izvoznika koji su zatražili MET zatražili su i IT u slučaju da im se ne odobri MET. Komisija je stoga ocijenila zahtjeve za IT svakog predmetnog proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(58)

Svih devetnaest predmetnih proizvođača izvoznika koji su zatražili MET zatražili su i IT u slučaju da im se ne odobri MET. Komisija je stoga ocijenila zahtjeve za IT svakog predmetnog proizvođača izvoznika.

| (59) | U pogledu kriterija 1 (repatrijaciju kapitala i dobiti), društva 9. i 20. nisu uspjela podnijeti dokaze kojima bi pokazali da su slobodno repatrirali kapital i dobit te stoga nisu dokazala da je taj kriterij ispunjen. |
| --- | --- |

(59)

U pogledu kriterija 1 (repatrijaciju kapitala i dobiti), društva 9. i 20. nisu uspjela podnijeti dokaze kojima bi pokazali da su slobodno repatrirali kapital i dobit te stoga nisu dokazala da je taj kriterij ispunjen.

| (60) | U pogledu kriterija 2 (slobodno utvrđivanje izvozne prodaje i izvoznih cijena), Komisija je zaključila da društva 7., 8., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 20., 21., 22., 23. i 24. nisu uspjela dokazati da se poslovne odluke, primjerice izvozne cijene i količine te uvjeti i odredbe prodaje utvrđuju slobodno, kao odgovor na tržišne signale, jer je na temelju analiziranih dokaza, primjerice statuta ili dozvole za obavljanje poslovne djelatnosti, uočeno ograničenje proizvodnje i/ili prodajnih količina obuće na određenim tržištima. |
| --- | --- |

(60)

U pogledu kriterija 2 (slobodno utvrđivanje izvozne prodaje i izvoznih cijena), Komisija je zaključila da društva 7., 8., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 20., 21., 22., 23. i 24. nisu uspjela dokazati da se poslovne odluke, primjerice izvozne cijene i količine te uvjeti i odredbe prodaje utvrđuju slobodno, kao odgovor na tržišne signale, jer je na temelju analiziranih dokaza, primjerice statuta ili dozvole za obavljanje poslovne djelatnosti, uočeno ograničenje proizvodnje i/ili prodajnih količina obuće na određenim tržištima.

| (61) | U pogledu kriterija 3 (društvo – ključna uprava i dionice – dovoljno je neovisno o uplitanju države), društva 7., 8., 9., 10., 13., 15., 16., 17., 18., 19., 22., 23. i 25. nisu dostavila potrebne podatke kojima dokazuju da su dovoljno neovisna o uplitanju države. Među ostalim, nisu dostavila podatke o tome kako je pravo korištenja zemljištem preneseno na ta društva i pod kojim uvjetima. |
| --- | --- |

(61)

U pogledu kriterija 3 (društvo – ključna uprava i dionice – dovoljno je neovisno o uplitanju države), društva 7., 8., 9., 10., 13., 15., 16., 17., 18., 19., 22., 23. i 25. nisu dostavila potrebne podatke kojima dokazuju da su dovoljno neovisna o uplitanju države. Među ostalim, nisu dostavila podatke o tome kako je pravo korištenja zemljištem preneseno na ta društva i pod kojim uvjetima.

| (62) | Osim toga, društva 8., 10., 17., 18. i 25. nisu uspjela dokazati niti da su ispunila zahtjeve kriterija 5 (izbjegavanje) na temelju činjenice da nisu dostavila podatke o načinu donošenja odluka u društvu. |
| --- | --- |

(62)

Osim toga, društva 8., 10., 17., 18. i 25. nisu uspjela dokazati niti da su ispunila zahtjeve kriterija 5 (izbjegavanje) na temelju činjenice da nisu dostavila podatke o načinu donošenja odluka u društvu.

| (63) | Naposljetku, uzimajući u obzir odredbe iz uvodne izjave (56), Komisija nije ocijenila kriterij 4 (konverzija valuta obavlja se po tržišnim stopama) ni za jednog predmetnog proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(63)

Naposljetku, uzimajući u obzir odredbe iz uvodne izjave (56), Komisija nije ocijenila kriterij 4 (konverzija valuta obavlja se po tržišnim stopama) ni za jednog predmetnog proizvođača izvoznika.

| (64) | Stoga ni jedan od devetnaest predmetnih kineskih proizvođača izvoznika nije ispunio uvjete određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe prije njezine izmjene, zbog čega se ni jednom od njih ne odobrava IT. Komisija je o tome obavijestila predmetne proizvođače izvoznike te ih je pozvala da dostave primjedbe. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(64)

Stoga ni jedan od devetnaest predmetnih kineskih proizvođača izvoznika nije ispunio uvjete određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe prije njezine izmjene, zbog čega se ni jednom od njih ne odobrava IT. Komisija je o tome obavijestila predmetne proizvođače izvoznike te ih je pozvala da dostave primjedbe. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe.

| (65) | Stoga je za izvoz devetnaest predmetnih proizvođača izvoznika potrebno uvesti preostalu antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na Kinu i Vijetnam, u iznosu od slijedom 16,5 % i 10 %, za razdoblje primjene Uredbe (EZ) br. 1472/2006. Razdoblje primjene te Uredbe prvotno je bilo od 7. listopada 2006. do 7. listopada 2008. Nakon pokretanja revizije zbog predstojećeg isteka mjera ono je 30. prosinca 2009. produljeno do 31. ožujka 2011. Nezakonitost utvrđena u presudama u tome je što institucije Unije nisu uspjele utvrditi bi li proizvodi koje proizvode predmetni proizvođači izvoznici trebali podlijegati preostaloj pristojbi ili pojedinačnoj pristojbi. Na temelju nezakonitosti koju je Sud utvrdio ne postoji pravni temelj za potpuno izuzeće proizvoda koje proizvode predmetni proizvođači izvoznici od plaćanja bilo kakve antidampinške pristojbe. Novim aktom kojim bi se otklonila nezakonitost koju je Sud utvrdio stoga je potrebno ponovno ocijeniti jedino primjenjivu stopu antidampinške pristojbe, a ne i same mjere. |
| --- | --- |

(65)

Stoga je za izvoz devetnaest predmetnih proizvođača izvoznika potrebno uvesti preostalu antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na Kinu i Vijetnam, u iznosu od slijedom 16,5 % i 10 %, za razdoblje primjene Uredbe (EZ) br. 1472/2006. Razdoblje primjene te Uredbe prvotno je bilo od 7. listopada 2006. do 7. listopada 2008. Nakon pokretanja revizije zbog predstojećeg isteka mjera ono je 30. prosinca 2009. produljeno do 31. ožujka 2011. Nezakonitost utvrđena u presudama u tome je što institucije Unije nisu uspjele utvrditi bi li proizvodi koje proizvode predmetni proizvođači izvoznici trebali podlijegati preostaloj pristojbi ili pojedinačnoj pristojbi. Na temelju nezakonitosti koju je Sud utvrdio ne postoji pravni temelj za potpuno izuzeće proizvoda koje proizvode predmetni proizvođači izvoznici od plaćanja bilo kakve antidampinške pristojbe. Novim aktom kojim bi se otklonila nezakonitost koju je Sud utvrdio stoga je potrebno ponovno ocijeniti jedino primjenjivu stopu antidampinške pristojbe, a ne i same mjere.

| (66) | Budući da je zaključeno da je potrebno ponovno uvesti preostalu pristojbu koja se primjenjuje na Kinu odnosno Vijetnam u pogledu predmetnih proizvođača izvoznika po istoj stopi po kojoj je na početku uvedena Spornom uredbom i Provedbenom uredbom (EU) br. 1294/2009, nisu potrebne izmjene Uredbe (EZ) br. 388/2008. Ta Uredba ostaje valjana. |
| --- | --- |

(66)

Budući da je zaključeno da je potrebno ponovno uvesti preostalu pristojbu koja se primjenjuje na Kinu odnosno Vijetnam u pogledu predmetnih proizvođača izvoznika po istoj stopi po kojoj je na početku uvedena Spornom uredbom i Provedbenom uredbom (EU) br. 1294/2009, nisu potrebne izmjene Uredbe (EZ) br. 388/2008. Ta Uredba ostaje valjana.

C.   ZAKLJUČCI

ZAKLJUČCI

| (67) | Uzevši u obzir dane primjedbe i analizu tih primjedbi zaključeno je da je potrebno ponovno uvesti preostalu antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje za Kinu i Vijetnam, slijedom 16,5 % i 10 %, za razdoblje primjene Sporne uredbe. |
| --- | --- |

(67)

Uzevši u obzir dane primjedbe i analizu tih primjedbi zaključeno je da je potrebno ponovno uvesti preostalu antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje za Kinu i Vijetnam, slijedom 16,5 % i 10 %, za razdoblje primjene Sporne uredbe.

D.   OBJAVA

OBJAVA

| (68) | Predmetni proizvođači izvoznici i sve stranke koje su se javile bili su obaviješteni o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti ponovno uvođenje konačne antidampinške pristojbe na izvoz devetnaest predmetnih proizvođača izvoznika. Odobreno im je razdoblje za podnošenje prigovora nakon objava. |
| --- | --- |

(68)

Predmetni proizvođači izvoznici i sve stranke koje su se javile bili su obaviješteni o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti ponovno uvođenje konačne antidampinške pristojbe na izvoz devetnaest predmetnih proizvođača izvoznika. Odobreno im je razdoblje za podnošenje prigovora nakon objava.

E.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA NAKON OBJAVE

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA NAKON OBJAVE

| (69) | Nakon objave Komisija je primila primjedbe od i. FESI-ja i Koalicije proizvođača obuće (24), koja je predstavnik uvoznika obuće u Uniju te ii. društva Cortina NV („Cortina”), uvoznika obuće u Uniju. |
| --- | --- |

(69)

Nakon objave Komisija je primila primjedbe od i. FESI-ja i Koalicije proizvođača obuće (24), koja je predstavnik uvoznika obuće u Uniju te ii. društva Cortina NV („Cortina”), uvoznika obuće u Uniju.

24

| (70) | FESI i Koalicija proizvođača obuće u svojim su primjedbama na objavu prvo naveli da se trenutačna provedba temelji na istim pravnim temeljima i razlozima kao i uredbe koje je Komisija već donijela u vezi s istim postupkom provedbe, odnosno provedbene uredbe (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731, i (EU) 2016/2257. Stoga su u svojem odgovoru na objavu jednostavno spomenuli i uključili upućivanjem primjedbe koje su u pogledu navedenih uredbi dostavili 16. prosinca 2015., 6. lipnja 2016., 16. lipnja 2016. i 11. kolovoza 2016., ali te primjedbe i tvrdnje nisu podrobno objasnili. |
| --- | --- |

(70)

FESI i Koalicija proizvođača obuće u svojim su primjedbama na objavu prvo naveli da se trenutačna provedba temelji na istim pravnim temeljima i razlozima kao i uredbe koje je Komisija već donijela u vezi s istim postupkom provedbe, odnosno provedbene uredbe (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731, i (EU) 2016/2257. Stoga su u svojem odgovoru na objavu jednostavno spomenuli i uključili upućivanjem primjedbe koje su u pogledu navedenih uredbi dostavili 16. prosinca 2015., 6. lipnja 2016., 16. lipnja 2016. i 11. kolovoza 2016., ali te primjedbe i tvrdnje nisu podrobno objasnili.

| (71) | U odgovoru na te primjedbe Komisija upućuje na provedbene uredbe (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 i (EU) 2016/2257, koje sadržavaju odgovore na sve primjedbe koje su u pogledu trenutačne provedbe iznijeli FESI i Koalicija proizvođača obuće. Budući da FESI i Koalicija proizvođača obuće nisu dodatno razradili svoje argumente, Komisija smatra da se spomenutim uredbama daje potpuni odgovor na njih i potvrđuje zaključke iz tih uredbi donesene u tom pogledu. |
| --- | --- |

(71)

U odgovoru na te primjedbe Komisija upućuje na provedbene uredbe (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 i (EU) 2016/2257, koje sadržavaju odgovore na sve primjedbe koje su u pogledu trenutačne provedbe iznijeli FESI i Koalicija proizvođača obuće. Budući da FESI i Koalicija proizvođača obuće nisu dodatno razradili svoje argumente, Komisija smatra da se spomenutim uredbama daje potpuni odgovor na njih i potvrđuje zaključke iz tih uredbi donesene u tom pogledu.

| (72) | Osim toga, FESI i Koalicija proizvođača obuće podnijeli su primjedbe koje su detaljno opisane u nastavku. |
| --- | --- |

(72)

Osim toga, FESI i Koalicija proizvođača obuće podnijeli su primjedbe koje su detaljno opisane u nastavku.

Status društava navedenih u Prilogu III.

Status društava navedenih u Prilogu III.

| (73) | FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da je pristup koji primjenjuje Komisija u pogledu društava navedenih u Prilogu III. nezakonit. Tako je uvrstivši u Prilog III. društva koja su bila povezana s društvima koja su već ocijenjena u kontekstu provedbenih uredbi (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 ili (EU) 2016/2257, Komisija prekršila koncept „jednog gospodarskog subjekta” koji se ipak primjenjivao u početnom ispitnom postupku. Osim toga, zbog takvog bi pristupa došlo do nedosljednosti jer je navedenim uredbama Komisija ponovno uvela antidampinške pristojbe za ta društva, a u Prilogu III. ta su društva navedena kao društva za koja se čini da nisu podnijela zahtjev za MET/IT u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(73)

FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da je pristup koji primjenjuje Komisija u pogledu društava navedenih u Prilogu III. nezakonit. Tako je uvrstivši u Prilog III. društva koja su bila povezana s društvima koja su već ocijenjena u kontekstu provedbenih uredbi (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 ili (EU) 2016/2257, Komisija prekršila koncept „jednog gospodarskog subjekta” koji se ipak primjenjivao u početnom ispitnom postupku. Osim toga, zbog takvog bi pristupa došlo do nedosljednosti jer je navedenim uredbama Komisija ponovno uvela antidampinške pristojbe za ta društva, a u Prilogu III. ta su društva navedena kao društva za koja se čini da nisu podnijela zahtjev za MET/IT u početnom ispitnom postupku.

| (74) | Kada je riječ o nepovezanim trgovcima, s obzirom na to da oni nisu imali pravnu obvezu podnijeti zahtjeve za MET/IT tijekom početnog ispitnog postupka, ni u kojem slučaju nije ih potrebno navesti u Prilogu III. |
| --- | --- |

(74)

Kada je riječ o nepovezanim trgovcima, s obzirom na to da oni nisu imali pravnu obvezu podnijeti zahtjeve za MET/IT tijekom početnog ispitnog postupka, ni u kojem slučaju nije ih potrebno navesti u Prilogu III.

| (75) | Naposljetku, u pogledu društava povezanih s kineskim ili vijetnamskim dobavljačima koja su u početnom ispitnom postupku ispunila zahtjev za MET/IT, ali još nisu ocijenjena ni u jednoj uredbi navedenoj u uvodnoj izjavi (63), u kontekstu provedbe presuda iz uvodne izjave (12), FESI i Koalicija proizvođača obuće smatrali su da ni ta društva ne bi trebala biti navedena u Prilogu III. Konkretno, tvrdili su da zbog takvog pristupa Komisija u budućnosti ne bi mogla ocijeniti ni jedan zahtjev za MET/IT dobavljača iz Kine ili Vijetnama s kojima su povezani. Iste su stranke tvrdile da bi Komisijina obveza bila iz popisa društava koja su prijavila nacionalna carinska tijela utvrditi društva/trgovce koji pripadaju istoj grupaciji te utvrditi jesu li povezani s kineskim ili vijetnamskim proizvođačima izvoznicima koji su podnijeli zahtjev za MET/IT tijekom početnog ispitnog postupka, ali nisu bili uključeni u uzorak tijekom početnog ispitnog postupka. U suprotnome bi Komisija zainteresiranim stranama stvorila nemogući teret dokazivanja. |
| --- | --- |

(75)

Naposljetku, u pogledu društava povezanih s kineskim ili vijetnamskim dobavljačima koja su u početnom ispitnom postupku ispunila zahtjev za MET/IT, ali još nisu ocijenjena ni u jednoj uredbi navedenoj u uvodnoj izjavi (63), u kontekstu provedbe presuda iz uvodne izjave (12), FESI i Koalicija proizvođača obuće smatrali su da ni ta društva ne bi trebala biti navedena u Prilogu III. Konkretno, tvrdili su da zbog takvog pristupa Komisija u budućnosti ne bi mogla ocijeniti ni jedan zahtjev za MET/IT dobavljača iz Kine ili Vijetnama s kojima su povezani. Iste su stranke tvrdile da bi Komisijina obveza bila iz popisa društava koja su prijavila nacionalna carinska tijela utvrditi društva/trgovce koji pripadaju istoj grupaciji te utvrditi jesu li povezani s kineskim ili vijetnamskim proizvođačima izvoznicima koji su podnijeli zahtjev za MET/IT tijekom početnog ispitnog postupka, ali nisu bili uključeni u uzorak tijekom početnog ispitnog postupka. U suprotnome bi Komisija zainteresiranim stranama stvorila nemogući teret dokazivanja.

| (76) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (34), nakon objave FESI i Koalicija proizvođača obuće doista su utvrdili društva koja su povezana s kineskim ili vijetnamskim proizvođačima izvoznicima koji su podnijeli zahtjev za MET/IT tijekom početnog ispitnog postupka, ali nisu bili uključeni u uzorak niti ocijenjeni u prijašnjim provedbama navedenima u uvodnim izjavama od 18. do 20. i 25. Podaci iz spisa potvrdili su podatke koje su podnijele te zainteresirane strane te će stoga zahtjevi za MET/IT tih društava biti ocijenjeni. Ishod tog ocjenjivanja bit će predmet zasebnog pravnog akta. Zahtjev u pogledu tih trgovačkih društava stoga je odobren i ta trgovačka društva nisu navedena u Prilogu III. |
| --- | --- |

(76)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (34), nakon objave FESI i Koalicija proizvođača obuće doista su utvrdili društva koja su povezana s kineskim ili vijetnamskim proizvođačima izvoznicima koji su podnijeli zahtjev za MET/IT tijekom početnog ispitnog postupka, ali nisu bili uključeni u uzorak niti ocijenjeni u prijašnjim provedbama navedenima u uvodnim izjavama od 18. do 20. i 25. Podaci iz spisa potvrdili su podatke koje su podnijele te zainteresirane strane te će stoga zahtjevi za MET/IT tih društava biti ocijenjeni. Ishod tog ocjenjivanja bit će predmet zasebnog pravnog akta. Zahtjev u pogledu tih trgovačkih društava stoga je odobren i ta trgovačka društva nisu navedena u Prilogu III.

| (77) | U pogledu trgovaca koji su podnijeli zahtjev za povrat plaćenih pristojbi (povezani ili nepovezani s kineskim ili vijetnamskim dobavljačima), Komisija smatra da teret dokazivanja počiva na tim trgovcima. |
| --- | --- |

(77)

U pogledu trgovaca koji su podnijeli zahtjev za povrat plaćenih pristojbi (povezani ili nepovezani s kineskim ili vijetnamskim dobavljačima), Komisija smatra da teret dokazivanja počiva na tim trgovcima.

| (78) | Međutim, niti jedan trgovac naveden u Prilogu III. nije dostavio podatke ni dokaz o svojim dobavljačima u Kini ili Vijetnamu (uz iznimku onih navedenih u uvodnoj izjavi (76)). |
| --- | --- |

(78)

Međutim, niti jedan trgovac naveden u Prilogu III. nije dostavio podatke ni dokaz o svojim dobavljačima u Kini ili Vijetnamu (uz iznimku onih navedenih u uvodnoj izjavi (76)).

| (79) | Međutim, Komisija priznaje da možda nisu svi uvoznici koji su kupili obuću od tih trgovaca bili svjesni da moraju obavijestiti Komisiju o nazivima proizvođača izvoznika od kojih su ti trgovci nabavili obuću. Kako bi se u potpunosti osiguralo poštovanje njihovih prava na obranu, Komisija je odlučila posebno kontaktirati s predmetnim uvoznicima i izvijestiti ih o situaciji i njihovu teretu dokazivanja. Kako bi se osiguralo vrijeme koje je potrebno za provedbu te odluke, ispitivanje trgovačkih društava navedenih u Prilogu III. privremeno se obustavlja dok Komisija ne kontaktira s relevantnim uvoznicima i osigura im vrijeme za djelovanje. Rok od osam mjeseci za ocjenu zahtjeva za MET/IT počet će na dan kada uvoznik obavijesti Komisiju o nazivima i adresama predmetnih proizvođača izvoznika ili, ako ne dobije nikakav odgovor u roku koji odredi Komisija, od dana isteka tog roka. |
| --- | --- |

(79)

Međutim, Komisija priznaje da možda nisu svi uvoznici koji su kupili obuću od tih trgovaca bili svjesni da moraju obavijestiti Komisiju o nazivima proizvođača izvoznika od kojih su ti trgovci nabavili obuću. Kako bi se u potpunosti osiguralo poštovanje njihovih prava na obranu, Komisija je odlučila posebno kontaktirati s predmetnim uvoznicima i izvijestiti ih o situaciji i njihovu teretu dokazivanja. Kako bi se osiguralo vrijeme koje je potrebno za provedbu te odluke, ispitivanje trgovačkih društava navedenih u Prilogu III. privremeno se obustavlja dok Komisija ne kontaktira s relevantnim uvoznicima i osigura im vrijeme za djelovanje. Rok od osam mjeseci za ocjenu zahtjeva za MET/IT počet će na dan kada uvoznik obavijesti Komisiju o nazivima i adresama predmetnih proizvođača izvoznika ili, ako ne dobije nikakav odgovor u roku koji odredi Komisija, od dana isteka tog roka.

Obustava trenutačne provedbe

Obustava trenutačne provedbe

| (80) | FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su i da Komisija u interesu pravne sigurnosti ne bi trebala donijeti ni objaviti daljnje pravne akte o provedbi presude Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 dok Sud ne donese odluku o prethodnom pitanju o valjanosti Provedbene uredbe (EU) 2016/223 iz uvodne izjave (23), valjanosti Provedbene uredbe (EU) 2016/1647 iz uvodne izjave (19) i Provedbene uredbe (EU) 2016/1731 iz uvodne izjave (20). U tom pogledu, tvrdili su da, s obzirom na to da pravni postupak protiv pravnih akata koje su donijele institucije nema odgodni učinak, članak 278. UFEU-a nije primjenjiv u ovom predmetu jer se u tom pogledu ne zahtijeva obustava primjene Provedbene uredbe (EU) 2016/223, nego odustajanje od donošenja daljnjih uredbi o ponovnom uvođenju konačnih antidampinških pristojbi za uvoz obuće iz Kine i Vijetnama. Iz istih razloga tvrdili su da presude iz predmeta Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana nisu pravno relevantne reference. |
| --- | --- |

(80)

FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su i da Komisija u interesu pravne sigurnosti ne bi trebala donijeti ni objaviti daljnje pravne akte o provedbi presude Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 dok Sud ne donese odluku o prethodnom pitanju o valjanosti Provedbene uredbe (EU) 2016/223 iz uvodne izjave (23), valjanosti Provedbene uredbe (EU) 2016/1647 iz uvodne izjave (19) i Provedbene uredbe (EU) 2016/1731 iz uvodne izjave (20). U tom pogledu, tvrdili su da, s obzirom na to da pravni postupak protiv pravnih akata koje su donijele institucije nema odgodni učinak, članak 278. UFEU-a nije primjenjiv u ovom predmetu jer se u tom pogledu ne zahtijeva obustava primjene Provedbene uredbe (EU) 2016/223, nego odustajanje od donošenja daljnjih uredbi o ponovnom uvođenju konačnih antidampinških pristojbi za uvoz obuće iz Kine i Vijetnama. Iz istih razloga tvrdili su da presude iz predmeta Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana nisu pravno relevantne reference.

| (81) | U pogledu članka 278. UFEU-a i presuda Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana, Komisija se slaže s FESI-jem i Koalicijom proizvođača obuće da ta sudska praksa nije primjenjiva na ocjenu toga je li potrebno obustaviti provedbu presude Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14. Međutim, Komisija smatra da je obvezna provesti tu presudu u razumnom roku te da sudski postupci koji su u tijeku, a koji se odnose na prijašnje akte na temelju kojih se provodi ta presuda, nisu valjani razlog da se ne dovrši provedba te presude. Konkretno, smatra da zainteresirane strane osim FESI-a i Koalicije proizvođača obuće zbog toga ne bi mogle ostvariti svoja prava u upravnom postupku i u mogućem sudskom postupku. |
| --- | --- |

(81)

U pogledu članka 278. UFEU-a i presuda Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana, Komisija se slaže s FESI-jem i Koalicijom proizvođača obuće da ta sudska praksa nije primjenjiva na ocjenu toga je li potrebno obustaviti provedbu presude Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14. Međutim, Komisija smatra da je obvezna provesti tu presudu u razumnom roku te da sudski postupci koji su u tijeku, a koji se odnose na prijašnje akte na temelju kojih se provodi ta presuda, nisu valjani razlog da se ne dovrši provedba te presude. Konkretno, smatra da zainteresirane strane osim FESI-a i Koalicije proizvođača obuće zbog toga ne bi mogle ostvariti svoja prava u upravnom postupku i u mogućem sudskom postupku.

| (82) | U pogledu valjanosti provedbenih uredbi (EU) 2016/1647 i (EU) 2016/1731, FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da, s obzirom na to da potonja uredba i bilo koja nova uredba o ponovnom uvođenju konačnih pristojbi na uvoz obuće podrijetlom iz Kine i Vijetnama imaju jednaku pravnu osnovu, zbog Komisijina pristupa i obrazloženja te prestanka valjanosti provedbenih uredbi (EU) 2016/1647 i (EU) 2016/1731 bilo koja buduća uredba neće biti valjana. Komisijin pristup ne bi stoga odrazio napore za provedbu presude u dobroj vjeri u spojenim predmetima C-659/13 C & J Clark International i C-34/14 Puma iz uvodne izjave (12). |
| --- | --- |

(82)

U pogledu valjanosti provedbenih uredbi (EU) 2016/1647 i (EU) 2016/1731, FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da, s obzirom na to da potonja uredba i bilo koja nova uredba o ponovnom uvođenju konačnih pristojbi na uvoz obuće podrijetlom iz Kine i Vijetnama imaju jednaku pravnu osnovu, zbog Komisijina pristupa i obrazloženja te prestanka valjanosti provedbenih uredbi (EU) 2016/1647 i (EU) 2016/1731 bilo koja buduća uredba neće biti valjana. Komisijin pristup ne bi stoga odrazio napore za provedbu presude u dobroj vjeri u spojenim predmetima C-659/13 C & J Clark International i C-34/14 Puma iz uvodne izjave (12).

| (83) | Naposljetku, FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da se na provedbu prethodno navedene presude ne bi odnosili vremenski rokovi koje odredi Sud, negativno bi utjecala na uvoznike u Uniju, a ne bi imala ni fiskalnu pogodnost za Uniju. Iz tih bi se razloga Komisija trebala suzdržati od provedbe te presude, sve dok se ne sazna ishod sudskih predmeta navedenih u uvodnoj izjavi (80). |
| --- | --- |

(83)

Naposljetku, FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da se na provedbu prethodno navedene presude ne bi odnosili vremenski rokovi koje odredi Sud, negativno bi utjecala na uvoznike u Uniju, a ne bi imala ni fiskalnu pogodnost za Uniju. Iz tih bi se razloga Komisija trebala suzdržati od provedbe te presude, sve dok se ne sazna ishod sudskih predmeta navedenih u uvodnoj izjavi (80).

| (84) | Komisija upućuje na razloge navedene u uvodnoj izjavi (81). |
| --- | --- |

(84)

Komisija upućuje na razloge navedene u uvodnoj izjavi (81).

Postupovni uvjeti pri ocjeni obrazaca zahtjeva za MET/IT

Postupovni uvjeti pri ocjeni obrazaca zahtjeva za MET/IT

| (85) | FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da teret dokazivanja pri ocjeni zahtjeva za MET/IT počiva na Komisiji jer su se kineski i vijetnamski proizvođači izvoznici oslobodili tereta podnošenjem zahtjeva za MET/IT u početnom ispitnom postupku. FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da su proizvođačima izvoznicima na koje se odnosi trenutačna provedba trebala biti dana ista postupovna prava koja su dana proizvođačima izvoznicima u uzorku tijekom početnog ispitnog postupka. FESI i Koalicija proizvođača obuće posebno su tvrdili da kineskim i vijetnamskim proizvođačima izvoznicima nije pružena mogućnost da nadopune svoje obrasce zahtjeva za MET/IT putem obavijesti o manjkavosti te da je provedena samo analiza dokumentacije, ali ne i provjere na licu mjesta. |
| --- | --- |

(85)

FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da teret dokazivanja pri ocjeni zahtjeva za MET/IT počiva na Komisiji jer su se kineski i vijetnamski proizvođači izvoznici oslobodili tereta podnošenjem zahtjeva za MET/IT u početnom ispitnom postupku. FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da su proizvođačima izvoznicima na koje se odnosi trenutačna provedba trebala biti dana ista postupovna prava koja su dana proizvođačima izvoznicima u uzorku tijekom početnog ispitnog postupka. FESI i Koalicija proizvođača obuće posebno su tvrdili da kineskim i vijetnamskim proizvođačima izvoznicima nije pružena mogućnost da nadopune svoje obrasce zahtjeva za MET/IT putem obavijesti o manjkavosti te da je provedena samo analiza dokumentacije, ali ne i provjere na licu mjesta.

| (86) | FESI i Koalicija proizvođača obuće nadalje su tvrdili da predmetnim proizvođačima izvoznicima na koje se odnosi ova provedba nisu omogućena ista postupovna jamstva koja se primjenjuju u standardnim antidampinškim ispitnim postupcima, već su primijenjeni stroži standardi. FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da Komisija nije uzela u obzir vremensku razliku između podnošenja zahtjeva za MET/IT u početnom ispitnom postupku i ocjene tih zahtjeva. Nadalje, proizvođačima izvoznicima tijekom početnog ispitnog postupka omogućeno je samo 15 dana za ispunjavanje zahtjeva za MET/IT umjesto uobičajenog roka od 21 dana. |
| --- | --- |

(86)

FESI i Koalicija proizvođača obuće nadalje su tvrdili da predmetnim proizvođačima izvoznicima na koje se odnosi ova provedba nisu omogućena ista postupovna jamstva koja se primjenjuju u standardnim antidampinškim ispitnim postupcima, već su primijenjeni stroži standardi. FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da Komisija nije uzela u obzir vremensku razliku između podnošenja zahtjeva za MET/IT u početnom ispitnom postupku i ocjene tih zahtjeva. Nadalje, proizvođačima izvoznicima tijekom početnog ispitnog postupka omogućeno je samo 15 dana za ispunjavanje zahtjeva za MET/IT umjesto uobičajenog roka od 21 dana.

| (87) | Na temelju toga su FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili da nije poštovano osnovno pravno načelo omogućavanja zainteresiranim stranama da u potpunosti ostvare svoja prava na obranu iz članka 41. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i članka 6. Ugovora o Europskoj uniji. Na temelju toga tvrdili su da je time što proizvođači izvoznici nisu dobili priliku dopuniti nepotpune podatke Komisija zloupotrijebila svoje ovlasti i učinkovito prebacila teret dokazivanja u fazi provedbe. |
| --- | --- |

(87)

Na temelju toga su FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili da nije poštovano osnovno pravno načelo omogućavanja zainteresiranim stranama da u potpunosti ostvare svoja prava na obranu iz članka 41. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i članka 6. Ugovora o Europskoj uniji. Na temelju toga tvrdili su da je time što proizvođači izvoznici nisu dobili priliku dopuniti nepotpune podatke Komisija zloupotrijebila svoje ovlasti i učinkovito prebacila teret dokazivanja u fazi provedbe.

| (88) | Naposljetku, FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su i da bi se tim pristupom diskriminirala kineski i vijetnamski proizvođači izvoznici koji su bili uključeni u uzorak tijekom početnog ispitnog postupka, ali i drugi proizvođači izvoznici u državama bez tržišnoga gospodarstva nad kojima je proveden antidampinški ispitni postupak, a koji su u tom ispitnom postupku podnijeli zahtjeve za MET/IT. Tako se na kineska i vijetnamska društva na koja se odnosi trenutačna provedba ne bi trebala primjenjivati jednaka obveza podnošenja podataka koja se primjenjuje u uobičajenom ispitnom postupku u trajanju od 15 mjeseci te se na njih ne bi trebale odnositi strože proceduralne norme. |
| --- | --- |

(88)

Naposljetku, FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su i da bi se tim pristupom diskriminirala kineski i vijetnamski proizvođači izvoznici koji su bili uključeni u uzorak tijekom početnog ispitnog postupka, ali i drugi proizvođači izvoznici u državama bez tržišnoga gospodarstva nad kojima je proveden antidampinški ispitni postupak, a koji su u tom ispitnom postupku podnijeli zahtjeve za MET/IT. Tako se na kineska i vijetnamska društva na koja se odnosi trenutačna provedba ne bi trebala primjenjivati jednaka obveza podnošenja podataka koja se primjenjuje u uobičajenom ispitnom postupku u trajanju od 15 mjeseci te se na njih ne bi trebale odnositi strože proceduralne norme.

| (89) | FESI i Koalicija proizvođača obuće također su tvrdili da je Komisija primijenila de facto podatke koji su bili dostupni u smislu članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe, a da pritom nije postupala u skladu s postupovnim pravilima koja su predviđena člankom 18. stavkom 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(89)

FESI i Koalicija proizvođača obuće također su tvrdili da je Komisija primijenila de facto podatke koji su bili dostupni u smislu članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe, a da pritom nije postupala u skladu s postupovnim pravilima koja su predviđena člankom 18. stavkom 4. Osnovne uredbe.

de facto

| (90) | Komisija podsjeća da je prema sudskoj praksi teret dokazivanja na proizvođaču koji zahtijeva MET/IT na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe. U tu se svrhu člankom 2. stavkom 7. točkom (c) prvim podstavkom određuje da zahtjev koji dostavlja takav proizvođač mora sadržavati dostatne dokaze, kako je utvrđeno tom odredbom, da taj proizvođač posluje u uvjetima tržišnoga gospodarstva. U skladu s time, kako je Sud odlučio u presudama Brosmann i Aokang, institucije nemaju nikakvu obvezu dokazati da proizvođač ne ispunjava uvjete utvrđene za priznavanje tog statusa. Naprotiv, Komisija treba ocijeniti jesu li dokazi koje je dostavio predmetni proizvođač dostatni da se pokaže da su kriteriji utvrđeni člankom 2. stavkom 7. točkom (c) prvim podstavkom Osnovne uredbe ispunjeni kako bi se tom proizvođaču odobrio MET/IT (vidjeti uvodnu izjavu (48)). S time u vezi podsjeća se da Komisija nema obvezu od proizvođača izvoznika tražiti da dopuni svoj zahtjev za MET/IT. Komisija svoju ocjenu može temeljiti na podacima koje je dostavio proizvođač izvoznik. |
| --- | --- |

(90)

Komisija podsjeća da je prema sudskoj praksi teret dokazivanja na proizvođaču koji zahtijeva MET/IT na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe. U tu se svrhu člankom 2. stavkom 7. točkom (c) prvim podstavkom određuje da zahtjev koji dostavlja takav proizvođač mora sadržavati dostatne dokaze, kako je utvrđeno tom odredbom, da taj proizvođač posluje u uvjetima tržišnoga gospodarstva. U skladu s time, kako je Sud odlučio u presudama Brosmann i Aokang, institucije nemaju nikakvu obvezu dokazati da proizvođač ne ispunjava uvjete utvrđene za priznavanje tog statusa. Naprotiv, Komisija treba ocijeniti jesu li dokazi koje je dostavio predmetni proizvođač dostatni da se pokaže da su kriteriji utvrđeni člankom 2. stavkom 7. točkom (c) prvim podstavkom Osnovne uredbe ispunjeni kako bi se tom proizvođaču odobrio MET/IT (vidjeti uvodnu izjavu (48)). S time u vezi podsjeća se da Komisija nema obvezu od proizvođača izvoznika tražiti da dopuni svoj zahtjev za MET/IT. Komisija svoju ocjenu može temeljiti na podacima koje je dostavio proizvođač izvoznik.

| (91) | U pogledu argumenta da je provedena samo analiza dokumentacije, Komisija napominje da je analiza dokumentacije postupak u kojem se zahtjevi za MET/IT analiziraju na temelju dokumenata koje je dostavio proizvođač izvoznik. Svi su zahtjevi za MET/IT predmet analize dokumenata koju provodi Komisija. Osim toga, Komisija može odlučiti provoditi inspekcije na terenu. Međutim, inspekcije na terenu nisu obvezne niti se provode za svaki zahtjev za MET/IT. Ako se provode, obično je cilj inspekcija na terenu potvrditi određene preliminarne ocjene institucija i/ili provjeriti istinitost informacija koje je dostavio predmetni proizvođač izvoznik. Drugim riječima, ako dokazi koje je dostavio proizvođač izvoznik jasno pokazuju da MET/IT nije opravdan, obično se organiziraju dodatne i neobvezne inspekcije na terenu. Na Komisiji je da procijeni je li prikladna provjera na licu mjesta (25). Ta institucija ima diskrecijsko pravo odlučivanja o načinima provjere podataka u obrascu za MET/IT. Stoga, ako, kao i u ovom predmetu, Komisija odluči da je na temelju analize dokumenata imala dovoljno dokaza da donese odluku o zahtjevu za MET/IT, nije potrebna provjera na licu mjesta. |
| --- | --- |

(91)

U pogledu argumenta da je provedena samo analiza dokumentacije, Komisija napominje da je analiza dokumentacije postupak u kojem se zahtjevi za MET/IT analiziraju na temelju dokumenata koje je dostavio proizvođač izvoznik. Svi su zahtjevi za MET/IT predmet analize dokumenata koju provodi Komisija. Osim toga, Komisija može odlučiti provoditi inspekcije na terenu. Međutim, inspekcije na terenu nisu obvezne niti se provode za svaki zahtjev za MET/IT. Ako se provode, obično je cilj inspekcija na terenu potvrditi određene preliminarne ocjene institucija i/ili provjeriti istinitost informacija koje je dostavio predmetni proizvođač izvoznik. Drugim riječima, ako dokazi koje je dostavio proizvođač izvoznik jasno pokazuju da MET/IT nije opravdan, obično se organiziraju dodatne i neobvezne inspekcije na terenu. Na Komisiji je da procijeni je li prikladna provjera na licu mjesta (25). Ta institucija ima diskrecijsko pravo odlučivanja o načinima provjere podataka u obrascu za MET/IT. Stoga, ako, kao i u ovom predmetu, Komisija odluči da je na temelju analize dokumenata imala dovoljno dokaza da donese odluku o zahtjevu za MET/IT, nije potrebna provjera na licu mjesta.

25

| (92) | U pogledu tvrdnje da prava na obranu nisu na odgovarajući način bila poštovana zbog Komisijine odluke da neće slati obavijesti o manjkavosti, prije svega naglašeno je da su prava na obranu subjektivna prava te da se FESI i Koalicija proizvođača obuće ne mogu osloniti na subjektivno pravo drugih društava. Drugo, Komisija osporava tvrdnju da postoji praksa Komisije u okviru koje pri analizi dokumentacije zajedno s provjerom na licu mjesta dolazi do znatne razmjene podataka i provodi detaljan postupak zahtijevanja informacija. FESI i Koalicija proizvođača obuće doista nisu bili u mogućnosti dostaviti dokaze kojima bi dokazali suprotno. |
| --- | --- |

(92)

U pogledu tvrdnje da prava na obranu nisu na odgovarajući način bila poštovana zbog Komisijine odluke da neće slati obavijesti o manjkavosti, prije svega naglašeno je da su prava na obranu subjektivna prava te da se FESI i Koalicija proizvođača obuće ne mogu osloniti na subjektivno pravo drugih društava. Drugo, Komisija osporava tvrdnju da postoji praksa Komisije u okviru koje pri analizi dokumentacije zajedno s provjerom na licu mjesta dolazi do znatne razmjene podataka i provodi detaljan postupak zahtijevanja informacija. FESI i Koalicija proizvođača obuće doista nisu bili u mogućnosti dostaviti dokaze kojima bi dokazali suprotno.

| (93) | Primjedbe FESI-ja i Koalicije proizvođača obuće o diskriminaciji također se moraju odbaciti kao neutemeljene. Naglašeno je da se načelo jednakog postupanja krši ako institucije Unije u sličnim predmetima postupaju različito i pritom neke trgovce stavljaju u nepovoljan položaj u odnosu na druge, a da za takvo razlikovanje ne postoje znatne objektivne opravdane razlike (26). Ipak, to je upravo ono što Komisija ne čini: tražeći od kineskih i vijetnamskih proizvođača izvoznika koji nisu bili uključeni u uzorak da zahtjeve za MET/IT daju na ponovnu ocjenu, namjera joj je te proizvođače izvoznike koji prije nisu bili uključeni u uzorak dovesti u jednak položaj kao i one koji su bili uključeni u uzorak u početnom ispitnom postupku. Osim toga, budući da se u osnovnoj Uredbi u tom smislu ne utvrđuje minimalan rok, sve dok je rok za tu svrhu razuman i dok se strankama na odgovarajući način omogućuje da prikupe (ili ponovno prikupe) potrebne podatke, a istodobno se osiguravaju njihova prava na obranu, ne dolazi do diskriminacije. |
| --- | --- |

(93)

Primjedbe FESI-ja i Koalicije proizvođača obuće o diskriminaciji također se moraju odbaciti kao neutemeljene. Naglašeno je da se načelo jednakog postupanja krši ako institucije Unije u sličnim predmetima postupaju različito i pritom neke trgovce stavljaju u nepovoljan položaj u odnosu na druge, a da za takvo razlikovanje ne postoje znatne objektivne opravdane razlike (26). Ipak, to je upravo ono što Komisija ne čini: tražeći od kineskih i vijetnamskih proizvođača izvoznika koji nisu bili uključeni u uzorak da zahtjeve za MET/IT daju na ponovnu ocjenu, namjera joj je te proizvođače izvoznike koji prije nisu bili uključeni u uzorak dovesti u jednak položaj kao i one koji su bili uključeni u uzorak u početnom ispitnom postupku. Osim toga, budući da se u osnovnoj Uredbi u tom smislu ne utvrđuje minimalan rok, sve dok je rok za tu svrhu razuman i dok se strankama na odgovarajući način omogućuje da prikupe (ili ponovno prikupe) potrebne podatke, a istodobno se osiguravaju njihova prava na obranu, ne dolazi do diskriminacije.

26

| (94) | U pogledu članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe, u ovom je predmetu Komisija prihvatila podatke koje su dostavili predmetni proizvođači izvoznici, nije ih odbila i svoju je ocjenu temeljila na njima. Stoga Komisija nije primijenila članak 18. Iz toga proizlazi da nije bilo potrebno slijediti postupak na temelju članka 18. stavka 4. Osnovne uredbe. Postupak iz članka 18. stavka 4. slijedi se u slučajevima kada Komisija namjerava odbaciti određene podatke koje je dostavila zainteresirana strana i umjesto toga koristiti se dostupnim činjenicama. |
| --- | --- |

(94)

U pogledu članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe, u ovom je predmetu Komisija prihvatila podatke koje su dostavili predmetni proizvođači izvoznici, nije ih odbila i svoju je ocjenu temeljila na njima. Stoga Komisija nije primijenila članak 18. Iz toga proizlazi da nije bilo potrebno slijediti postupak na temelju članka 18. stavka 4. Osnovne uredbe. Postupak iz članka 18. stavka 4. slijedi se u slučajevima kada Komisija namjerava odbaciti određene podatke koje je dostavila zainteresirana strana i umjesto toga koristiti se dostupnim činjenicama.

Pravna osnova i ponovno pokretanje ispitnog postupka

Pravna osnova i ponovno pokretanje ispitnog postupka

| (95) | FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da bi Komisija kršila članak 266. UFEU-a jer joj tim člankom nije pružena pravna osnova za ponovno pokretanje ispitnog postupka u pogledu mjere koja je istekla. FESI i Koalicija proizvođača obuće ponovno su naglasili i da se člankom 266. UFEU-a ne omogućava retroaktivno uvođenje antidampinških pristojbi, što potvrđuje i presuda Suda u predmetu C-458/98P, IPS protiv Vijeća. |
| --- | --- |

(95)

FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da bi Komisija kršila članak 266. UFEU-a jer joj tim člankom nije pružena pravna osnova za ponovno pokretanje ispitnog postupka u pogledu mjere koja je istekla. FESI i Koalicija proizvođača obuće ponovno su naglasili i da se člankom 266. UFEU-a ne omogućava retroaktivno uvođenje antidampinških pristojbi, što potvrđuje i presuda Suda u predmetu C-458/98P, IPS protiv Vijeća.

| (96) | U tom su pogledu FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili da je antidampinški postupak koji se odnosi na uvoz obuće iz Kine i Vijetnama sklopljen 31. ožujka 2011., po isteku mjera. U tom je cilju Komisija u Službenom listu Europske unije izdala obavijest o isteku pristojbi 16. ožujka 2011. (27) („obavijest o isteku”), industrija Unije nije prijavila nastavak dampinga i presudom Suda Europske unije nije poništena obavijest o isteku. |
| --- | --- |

(96)

U tom su pogledu FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili da je antidampinški postupak koji se odnosi na uvoz obuće iz Kine i Vijetnama sklopljen 31. ožujka 2011., po isteku mjera. U tom je cilju Komisija u Službenom listu Europske unije izdala obavijest o isteku pristojbi 16. ožujka 2011. (27) („obavijest o isteku”), industrija Unije nije prijavila nastavak dampinga i presudom Suda Europske unije nije poništena obavijest o isteku.

Službenom listu Europske unije

27

| (97) | Te su stranke tvrdile da Komisija na temelju Osnovne uredbe neće moći ponovno pokrenuti antidampinški ispitni postupak. |
| --- | --- |

(97)

Te su stranke tvrdile da Komisija na temelju Osnovne uredbe neće moći ponovno pokrenuti antidampinški ispitni postupak.

| (98) | U tom kontekstu, FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su i da bi nastavak ispitnog postupka i ocjene zahtjeva za MET/IT koje su podnijeli predmetni kineski i vijetnamski proizvođači izvoznici iz početnog ispitnog postupka predstavljao kršenje univerzalnog načela preskripcije ili zastare. To je načelo utvrđeno u Sporazumu WTO-a, u Osnovnoj uredbi, u kojoj je za mjere određeno vremensko ograničenje od 5 godina te u članku 236. stavku 1. i članku 221. stavku 3. Carinskog zakonika kojima se, s jedne strane, za uvoznike određuje vremenski rok od tri godine da podnesu zahtjev za ponovno plaćanje antidampinških pristojbi, a s druge strane za nacionalna carinska tijela da naplate uvozne pristojbe i antidampinške pristojbe (28). Člankom 266. UFEU-a ne dopušta se odstupanje od tog načela. |
| --- | --- |

(98)

U tom kontekstu, FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su i da bi nastavak ispitnog postupka i ocjene zahtjeva za MET/IT koje su podnijeli predmetni kineski i vijetnamski proizvođači izvoznici iz početnog ispitnog postupka predstavljao kršenje univerzalnog načela preskripcije ili zastare. To je načelo utvrđeno u Sporazumu WTO-a, u Osnovnoj uredbi, u kojoj je za mjere određeno vremensko ograničenje od 5 godina te u članku 236. stavku 1. i članku 221. stavku 3. Carinskog zakonika kojima se, s jedne strane, za uvoznike određuje vremenski rok od tri godine da podnesu zahtjev za ponovno plaćanje antidampinških pristojbi, a s druge strane za nacionalna carinska tijela da naplate uvozne pristojbe i antidampinške pristojbe (28). Člankom 266. UFEU-a ne dopušta se odstupanje od tog načela.

28

| (99) | Naposljetku, tvrdili su da Komisija nije pružila obrazloženje niti prethodnu sudsku praksu kako bi opravdala korištenje članka 266. UFEU-a kao pravne osnove za ponovno pokretanje postupka. |
| --- | --- |

(99)

Naposljetku, tvrdili su da Komisija nije pružila obrazloženje niti prethodnu sudsku praksu kako bi opravdala korištenje članka 266. UFEU-a kao pravne osnove za ponovno pokretanje postupka.

| (100) | U pogledu izostanka pravne osnove za ponovno pokretanje ispitnog postupka, Komisija podsjeća na sudsku praksu citiranu u uvodnoj izjavi 15. prema kojoj može nastaviti ispitni postupak upravo u onoj točki u kojoj je došlo do nezakonitosti. Prema sudskoj praksi, zakonitost uredbe o antidampingu potrebno je ocijeniti s obzirom na objektivne norme prava Unije, a ne na praksu odlučivanja, čak i ako ta praksa postoji (što ovdje nije slučaj). Stoga Komisijina praksa u prošlosti ne može biti temelj za legitimna očekivanja, što i nije bio slučaj: na temelju ustaljene sudske prakse Suda, legitimna očekivanja mogu nastati ako su institucije dale posebna jamstva koja bi omogućila zainteresiranoj strani da zakonito zaključiti da će institucije Unije djelovati na određeni način (29). Ni FESI ni Koalicija proizvođača obuće nisu pokušali dokazati da su takva jamstva pružena u ovom slučaju. To je tim više slučaj jer prethodna praksa na koju se upućuje ne odgovara činjeničnoj i pravnoj situaciji iz ovog predmeta, a čije se razlike mogu objasniti činjeničnim i pravnim razlikama u odnosu na ovaj predmet. |
| --- | --- |

(100)

U pogledu izostanka pravne osnove za ponovno pokretanje ispitnog postupka, Komisija podsjeća na sudsku praksu citiranu u uvodnoj izjavi 15. prema kojoj može nastaviti ispitni postupak upravo u onoj točki u kojoj je došlo do nezakonitosti. Prema sudskoj praksi, zakonitost uredbe o antidampingu potrebno je ocijeniti s obzirom na objektivne norme prava Unije, a ne na praksu odlučivanja, čak i ako ta praksa postoji (što ovdje nije slučaj). Stoga Komisijina praksa u prošlosti ne može biti temelj za legitimna očekivanja, što i nije bio slučaj: na temelju ustaljene sudske prakse Suda, legitimna očekivanja mogu nastati ako su institucije dale posebna jamstva koja bi omogućila zainteresiranoj strani da zakonito zaključiti da će institucije Unije djelovati na određeni način (29). Ni FESI ni Koalicija proizvođača obuće nisu pokušali dokazati da su takva jamstva pružena u ovom slučaju. To je tim više slučaj jer prethodna praksa na koju se upućuje ne odgovara činjeničnoj i pravnoj situaciji iz ovog predmeta, a čije se razlike mogu objasniti činjeničnim i pravnim razlikama u odnosu na ovaj predmet.

29

| (101) | Te su razlike sljedeće: nezakonitost koju je utvrdio Sud ne odnosi se na nalaze o dampingu, šteti i interesu Unije pa stoga ni na načelo uvođenja pristojbe, nego samo na točnu stopu pristojbe. Suprotno tome, prethodna poništenja na koja su se pozivale zainteresirane strane odnosila su se na nalaze o dampingu, šteti i interesu Unije. Institucijama je stoga dopušten ponovni precizan izračun stope pristojbe za predmetne proizvođače izvoznike. |
| --- | --- |

(101)

Te su razlike sljedeće: nezakonitost koju je utvrdio Sud ne odnosi se na nalaze o dampingu, šteti i interesu Unije pa stoga ni na načelo uvođenja pristojbe, nego samo na točnu stopu pristojbe. Suprotno tome, prethodna poništenja na koja su se pozivale zainteresirane strane odnosila su se na nalaze o dampingu, šteti i interesu Unije. Institucijama je stoga dopušten ponovni precizan izračun stope pristojbe za predmetne proizvođače izvoznike.

| (102) | Konkretno, u ovom predmetu nije bilo potrebno tražiti dodatne podatke od zainteresiranih strana. Naprotiv, Komisija je ocijenila podatke koji su joj dostavljeni, ali nisu ocijenjeni prije donošenja Uredbe (EZ) br. 1472/2006. U svakom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (100), prethodna praksa u drugim predmetima ne predstavlja točno i bezuvjetno jamstvo za ovaj predmet. |
| --- | --- |

(102)

Konkretno, u ovom predmetu nije bilo potrebno tražiti dodatne podatke od zainteresiranih strana. Naprotiv, Komisija je ocijenila podatke koji su joj dostavljeni, ali nisu ocijenjeni prije donošenja Uredbe (EZ) br. 1472/2006. U svakom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (100), prethodna praksa u drugim predmetima ne predstavlja točno i bezuvjetno jamstvo za ovaj predmet.

| (103) | Konačno, sve stranke na koje se postupak odnosi, tj. predmetni proizvođači izvoznici, te stranke u postupcima pred Sudom i udruženje koje predstavlja jednu od tih stranaka, u okviru objave obaviješteni su o relevantnim činjenicama na temelju kojih Komisija namjerava donijeti ovu ocjenu MET-a/IT-a. Stoga je njihovo pravo na obranu zaštićeno. U tom je pogledu potrebno posebno napomenuti da nepovezani uvoznici u antidampinškom postupku nemaju pravo na zaštitu jer ti postupci nisu usmjereni protiv njih. |
| --- | --- |

(103)

Konačno, sve stranke na koje se postupak odnosi, tj. predmetni proizvođači izvoznici, te stranke u postupcima pred Sudom i udruženje koje predstavlja jednu od tih stranaka, u okviru objave obaviješteni su o relevantnim činjenicama na temelju kojih Komisija namjerava donijeti ovu ocjenu MET-a/IT-a. Stoga je njihovo pravo na obranu zaštićeno. U tom je pogledu potrebno posebno napomenuti da nepovezani uvoznici u antidampinškom postupku nemaju pravo na zaštitu jer ti postupci nisu usmjereni protiv njih.

| (104) | U pogledu tvrdnje da su mjere o kojima je riječ istekle 31. ožujka 2011. Komisija ne vidjeti zašto bi istek mjere utjecao na mogućnost Komisije da nakon presude kojom se poništava početni akt donese novi akt kojim bi se zamijenio poništeni akt. Prema sudskoj praksi iz uvodne izjave (15), administrativni postupak trebalo bi nastaviti u točki u kojoj je došlo do nezakonitosti. |
| --- | --- |

(104)

U pogledu tvrdnje da su mjere o kojima je riječ istekle 31. ožujka 2011. Komisija ne vidjeti zašto bi istek mjere utjecao na mogućnost Komisije da nakon presude kojom se poništava početni akt donese novi akt kojim bi se zamijenio poništeni akt. Prema sudskoj praksi iz uvodne izjave (15), administrativni postupak trebalo bi nastaviti u točki u kojoj je došlo do nezakonitosti.

| (105) | Antidampinški postupci stoga su i dalje otvoreni kao posljedica poništenja akta kojim se ti postupci zaključuju. Komisija ima obvezu zaključiti te postupke jer je člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe propisano da se ispitni postupak mora zaključiti aktom Komisije. |
| --- | --- |

(105)

Antidampinški postupci stoga su i dalje otvoreni kao posljedica poništenja akta kojim se ti postupci zaključuju. Komisija ima obvezu zaključiti te postupke jer je člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe propisano da se ispitni postupak mora zaključiti aktom Komisije.

Članak 236. Carinskog zakonika Zajednice

Članak 236. Carinskog zakonika Zajednice

| (106) | FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su i da postupak za ponovno pokretanje ispitnog postupka i retroaktivnog uvođenja pristojbe predstavlja zlouporabu ovlasti Komisije te da se njime krši UEU. FESI i Koalicija proizvođača obuće stoje pri tome da u tom pogledu Komisija nema ovlasti da sprečavanjem povrata antidampinških pristojbi utječe na članak 236. stavak 1. Carinskog zakonika Zajednice. Tvrdili su da je na nacionalnim carinskim tijelima da povuku posljedice nevaljanosti uvođenja antidampinških pristojbi te da bi nacionalna carinska tijela jednako tako bila obvezna nadoknaditi te pristojbe koje je Sud proglasio nevaljanima. |
| --- | --- |

(106)

FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su i da postupak za ponovno pokretanje ispitnog postupka i retroaktivnog uvođenja pristojbe predstavlja zlouporabu ovlasti Komisije te da se njime krši UEU. FESI i Koalicija proizvođača obuće stoje pri tome da u tom pogledu Komisija nema ovlasti da sprečavanjem povrata antidampinških pristojbi utječe na članak 236. stavak 1. Carinskog zakonika Zajednice. Tvrdili su da je na nacionalnim carinskim tijelima da povuku posljedice nevaljanosti uvođenja antidampinških pristojbi te da bi nacionalna carinska tijela jednako tako bila obvezna nadoknaditi te pristojbe koje je Sud proglasio nevaljanima.

| (107) | U tom pogledu FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da se člankom 14. stavkom 13. Osnovne uredbe Komisiji ne omogućuje odstupanje od članka 236. Carinskog zakonika Zajednice jer su oba pravna akta jednakog pravnog poretka i jer se ne može smatrati da je Osnovna uredba lex specialis Carinskog zakonika Zajednice. |
| --- | --- |

(107)

U tom pogledu FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da se člankom 14. stavkom 13. Osnovne uredbe Komisiji ne omogućuje odstupanje od članka 236. Carinskog zakonika Zajednice jer su oba pravna akta jednakog pravnog poretka i jer se ne može smatrati da je Osnovna uredba lex specialis Carinskog zakonika Zajednice.

lex specialis

| (108) | Nadalje, iste su stranke tvrdile da članak 14. stavak 3. Osnovne uredbe ne upućuje na članak 236. Carinskog zakonika Zajednice te da se u njemu navodi samo da Komisija može donijeti posebne odredbe, ali ne i odstupanja od Carinskog zakonika Zajednice. |
| --- | --- |

(108)

Nadalje, iste su stranke tvrdile da članak 14. stavak 3. Osnovne uredbe ne upućuje na članak 236. Carinskog zakonika Zajednice te da se u njemu navodi samo da Komisija može donijeti posebne odredbe, ali ne i odstupanja od Carinskog zakonika Zajednice.

| (109) | Kao odgovor na to, važno je naglasiti da u skladu s člankom 14. Osnovne uredbe, pravila koja uređuju carinsko zakonodavstvo Unije ne postaju automatski primjenjiva na uvođenje pojedinačnih antidampinških pristojbi (30), nego se člankom 14. stavkom 3. Osnovne uredbe institucijama Unije, ako je potrebno i korisno, daje pravo prenošenja i primijene pravila kojima se uređuje carinsko zakonodavstvo Unije (31). |
| --- | --- |

(109)

Kao odgovor na to, važno je naglasiti da u skladu s člankom 14. Osnovne uredbe, pravila koja uređuju carinsko zakonodavstvo Unije ne postaju automatski primjenjiva na uvođenje pojedinačnih antidampinških pristojbi (30), nego se člankom 14. stavkom 3. Osnovne uredbe institucijama Unije, ako je potrebno i korisno, daje pravo prenošenja i primijene pravila kojima se uređuje carinsko zakonodavstvo Unije (31).

30

31

| (110) | Taj prijenos ne zahtijeva potpunu primjenu svih odredbi carinskih zakonodavstva Unije. Člankom 14. stavkom 3. Osnovne uredbe izričito se predviđaju posebne odredbe u pogledu zajedničke definicije pojma podrijetla, što je dobar primjer toga gdje nastaju odstupanja od odredbi carinskog zakonodavstva Unije. Na temelju toga Komisija je koristila ovlasti koje proizlaze iz članka 14. stavka 3. Osnovne uredbe i zahtijevala od nacionalnih carinskih tijela da se privremeno suzdrže od bilo kakvog povrata. To ne dovodi u pitanje isključivu nadležnost koju imaju nacionalna carinska tijela u sporovima koji se odnose na carinski dug: donošenje odluka i dalje ostaje na carinskim tijelima država članica. Carinska tijela država članica i dalje, na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu zahtjeva za MET i IT, odlučuju bi li povrat trebao biti odobren. |
| --- | --- |

(110)

Taj prijenos ne zahtijeva potpunu primjenu svih odredbi carinskih zakonodavstva Unije. Člankom 14. stavkom 3. Osnovne uredbe izričito se predviđaju posebne odredbe u pogledu zajedničke definicije pojma podrijetla, što je dobar primjer toga gdje nastaju odstupanja od odredbi carinskog zakonodavstva Unije. Na temelju toga Komisija je koristila ovlasti koje proizlaze iz članka 14. stavka 3. Osnovne uredbe i zahtijevala od nacionalnih carinskih tijela da se privremeno suzdrže od bilo kakvog povrata. To ne dovodi u pitanje isključivu nadležnost koju imaju nacionalna carinska tijela u sporovima koji se odnose na carinski dug: donošenje odluka i dalje ostaje na carinskim tijelima država članica. Carinska tijela država članica i dalje, na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu zahtjeva za MET i IT, odlučuju bi li povrat trebao biti odobren.

| (111) | Stoga, iako je točno da ništa u carinskom zakonodavstvu ne sprječava ispravak povrata pogrešno plaćenih carina, u pogledu povrata antidampinških pristojbi ne može se donijeti takav opći zaključak. Zbog toga, i prije svega zbog potrebe da se Unijina vlastita sredstva zaštite od neopravdanih zahtjeva za povrat i poteškoća do kojih bi došlo zbog daljnjih neopravdanih zahtjeva za povrat, Komisija je na temelju svojih ovlasti iz članka 14. stavka 3. Osnovne uredbe, morala privremeno odstupiti od carinskog zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

(111)

Stoga, iako je točno da ništa u carinskom zakonodavstvu ne sprječava ispravak povrata pogrešno plaćenih carina, u pogledu povrata antidampinških pristojbi ne može se donijeti takav opći zaključak. Zbog toga, i prije svega zbog potrebe da se Unijina vlastita sredstva zaštite od neopravdanih zahtjeva za povrat i poteškoća do kojih bi došlo zbog daljnjih neopravdanih zahtjeva za povrat, Komisija je na temelju svojih ovlasti iz članka 14. stavka 3. Osnovne uredbe, morala privremeno odstupiti od carinskog zakonodavstva Unije.

Nedostatak navoda pravne osnove

Nedostatak navoda pravne osnove

| (112) | FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su i da pri povredi članka 296. UFEU-a Komisija nije pružila odgovarajuće obrazloženje ni navela pravnu osnovu na temelju koje su pristojbe retroaktivno ponovno uvedene, a kao posljedica toga uvoznicima obuhvaćenima trenutačnom provedbom odbijen je povrat pristojbi. Stoga su FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili da je Komisija prekršila pravo na učinkovitu sudsku zaštitu zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(112)

FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su i da pri povredi članka 296. UFEU-a Komisija nije pružila odgovarajuće obrazloženje ni navela pravnu osnovu na temelju koje su pristojbe retroaktivno ponovno uvedene, a kao posljedica toga uvoznicima obuhvaćenima trenutačnom provedbom odbijen je povrat pristojbi. Stoga su FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili da je Komisija prekršila pravo na učinkovitu sudsku zaštitu zainteresiranih strana.

| (113) | Komisija smatra da iscrpni pravni razlozi iz općeg dokumenta o objavi i iz ove Uredbe opravdano oblikuju potonju. |
| --- | --- |

(113)

Komisija smatra da iscrpni pravni razlozi iz općeg dokumenta o objavi i iz ove Uredbe opravdano oblikuju potonju.

Legitimna očekivanja

Legitimna očekivanja

| (114) | FESI i Koalicija proizvođača obuće još su tvrdili da se retroaktivnim ispravkom isteklih mjera krši načelo zaštite legitimnih očekivanja. Kao prvo, FESI je tvrdio da su stranke, uključujući uvoznike, dobile jamstvo da mjere istječu 31. ožujka 2011. i da su stranke, s obzirom na vrijeme proteklo od početnog ispitnog postupka, imale pravo opravdano očekivati da se početni ispitni postupak neće nastaviti niti ponovno pokrenuti. Jednako tako, kineski i vijetnamski proizvođači opravdano su mogli imati legitimna očekivanja da Komisija više neće preispitivati njihove zahtjeve za MET/IT iz početnog ispitnog postupka, na temelju činjenice da ti zahtjevi nisu ocijenjeni u razdoblju od tri mjeseca koje se primjenjuje tijekom početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(114)

FESI i Koalicija proizvođača obuće još su tvrdili da se retroaktivnim ispravkom isteklih mjera krši načelo zaštite legitimnih očekivanja. Kao prvo, FESI je tvrdio da su stranke, uključujući uvoznike, dobile jamstvo da mjere istječu 31. ožujka 2011. i da su stranke, s obzirom na vrijeme proteklo od početnog ispitnog postupka, imale pravo opravdano očekivati da se početni ispitni postupak neće nastaviti niti ponovno pokrenuti. Jednako tako, kineski i vijetnamski proizvođači opravdano su mogli imati legitimna očekivanja da Komisija više neće preispitivati njihove zahtjeve za MET/IT iz početnog ispitnog postupka, na temelju činjenice da ti zahtjevi nisu ocijenjeni u razdoblju od tri mjeseca koje se primjenjuje tijekom početnog ispitnog postupka.

| (115) | U pogledu legitimnih očekivanja zainteresiranih strana da su antidampinške mjere istekle i da se ispitni postupak neće ponovno pokretati, upućuje se na uvodne izjave (104) i (105) u kojima je to detaljno objašnjeno. |
| --- | --- |

(115)

U pogledu legitimnih očekivanja zainteresiranih strana da su antidampinške mjere istekle i da se ispitni postupak neće ponovno pokretati, upućuje se na uvodne izjave (104) i (105) u kojima je to detaljno objašnjeno.

| (116) | U pogledu legitimnih očekivanja kineskih i vijetnamskih proizvođača izvoznika čiji zahtjevi za MET/IT nisu pregledani, upućuje se na uvodnu izjavu (100), u kojoj je to objašnjeno i u kontekstu sudske prakse o tom pitanju. |
| --- | --- |

(116)

U pogledu legitimnih očekivanja kineskih i vijetnamskih proizvođača izvoznika čiji zahtjevi za MET/IT nisu pregledani, upućuje se na uvodnu izjavu (100), u kojoj je to objašnjeno i u kontekstu sudske prakse o tom pitanju.

Načelo nediskriminacije

Načelo nediskriminacije

| (117) | FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su i da uvođenje antidampinških mjera s retroaktivnim učinkom znači diskriminaciju i. uvoznika obuhvaćenih trenutačnom provedbom u odnosu na uvoznike obuhvaćene provedbom presuda Brosmann i Aokang, na koje se upućuje u uvodnoj izjavi (6), kojima su nadoknađene pristojbe koje su platili na uvoz obuće pet proizvođača izvoznika obuhvaćenih tim presudama; te ii. diskriminaciju proizvođača izvoznika obuhvaćenih trenutačnom provedbom u odnosu na pet proizvođača izvoznika obuhvaćenih presudama Brosmann i Aokang na koje se nije primjenjivala nikakva pristojba slijedom Provedbene odluke 2014/149/EU. |
| --- | --- |

(117)

FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su i da uvođenje antidampinških mjera s retroaktivnim učinkom znači diskriminaciju i. uvoznika obuhvaćenih trenutačnom provedbom u odnosu na uvoznike obuhvaćene provedbom presuda Brosmann i Aokang, na koje se upućuje u uvodnoj izjavi (6), kojima su nadoknađene pristojbe koje su platili na uvoz obuće pet proizvođača izvoznika obuhvaćenih tim presudama; te ii. diskriminaciju proizvođača izvoznika obuhvaćenih trenutačnom provedbom u odnosu na pet proizvođača izvoznika obuhvaćenih presudama Brosmann i Aokang na koje se nije primjenjivala nikakva pristojba slijedom Provedbene odluke 2014/149/EU.

| (118) | U pogledu tvrdnje o diskriminaciji, Komisija najprije podsjeća na sve uvjete u pogledu diskriminacije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (93). |
| --- | --- |

(118)

U pogledu tvrdnje o diskriminaciji, Komisija najprije podsjeća na sve uvjete u pogledu diskriminacije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (93).

| (119) | Navedeno je da je razlika među uvoznicima obuhvaćenima trenutačnom provedbom i provedbom presude Brosmann i Aokang jest ta da potonja dovodi u pitanje Uredbu (EZ) br. 1472/2006 pred Općim sudom, a prva ne. |
| --- | --- |

(119)

Navedeno je da je razlika među uvoznicima obuhvaćenima trenutačnom provedbom i provedbom presude Brosmann i Aokang jest ta da potonja dovodi u pitanje Uredbu (EZ) br. 1472/2006 pred Općim sudom, a prva ne.

| (120) | Odluka koju je donijela institucija Unije, a koju njezin adresat nije doveo u pitanje u vremenskom roku iz članka 263. stavka 6. UFEU-a, za njega postaje konačna. To se pravilo konkretno temelji na razmatranju na temelju kojeg se rokovi u kojima se moraju pokrenuti postupci kojima se jamči pravna sigurnost sprečavanjem mjera Unije koje proizvode pravne učinke neograničeno mogu dovoditi u pitanje (32). |
| --- | --- |

(120)

Odluka koju je donijela institucija Unije, a koju njezin adresat nije doveo u pitanje u vremenskom roku iz članka 263. stavka 6. UFEU-a, za njega postaje konačna. To se pravilo konkretno temelji na razmatranju na temelju kojeg se rokovi u kojima se moraju pokrenuti postupci kojima se jamči pravna sigurnost sprečavanjem mjera Unije koje proizvode pravne učinke neograničeno mogu dovoditi u pitanje (32).

32

| (121) | To proceduralno načelo prava Unije nužno stvara dvije skupine: skupinu onih koji su doveli u pitanje mjeru Unije, a koji su kao rezultat toga možda ostvarili povoljni položaj (primjerice društva Brosmann i ostala četiri proizvođača izvoznika) i skupinu onih koji to nisu učinili. Međutim, to ne znači da je Komisija nejednako postupala prema tim dvjema stranama i time prekršila načelo jednakog postupanja. Priznanje da stranka ulazi u potonju kategoriju zbog svjesne odluke da ne dovede u pitanje mjeru Unije ne znači diskriminacija te skupine. |
| --- | --- |

(121)

To proceduralno načelo prava Unije nužno stvara dvije skupine: skupinu onih koji su doveli u pitanje mjeru Unije, a koji su kao rezultat toga možda ostvarili povoljni položaj (primjerice društva Brosmann i ostala četiri proizvođača izvoznika) i skupinu onih koji to nisu učinili. Međutim, to ne znači da je Komisija nejednako postupala prema tim dvjema stranama i time prekršila načelo jednakog postupanja. Priznanje da stranka ulazi u potonju kategoriju zbog svjesne odluke da ne dovede u pitanje mjeru Unije ne znači diskriminacija te skupine.

| (122) | Stoga nisu sve zainteresirane strane u svakom trenutku imale sudsku zaštitu pred sudovima Unije. |
| --- | --- |

(122)

Stoga nisu sve zainteresirane strane u svakom trenutku imale sudsku zaštitu pred sudovima Unije.

| (123) | Ako je riječ o navodnoj diskriminaciji predmetnih proizvođača izvoznika u trenutačnoj provedbi u okviru koje se na njih nije odnosila ni jedna pristojba na temelju Provedbene odluke 2014/149/EU, trebalo bi naglasiti da je odluka Vijeća prema kojoj se neće ponovno uvesti pristojbe očito donesena zbog posebnih okolnosti specifične situacije koja je bila u vrijeme kada je Komisija izradila prijedlog za ponovno uvođenje tih pristojbi, a posebno na temelju činjenice da su predmetne antidampinške pristojbe već nadoknađene te pod uvjetom da je prvotna obavijest dužniku o dugu povučena nakon presuda u predmetima Brosmann and Aokang. Prema Vijeću, zbog tog su povrata nastala legitimna očekivanja za predmetne uvoznike. Budući da za druge uvoznike nije bilo sličnog povrata, ne mogu se uspoređivati sa situacijom uvoznika na koje se odnosi odluka Vijeća. |
| --- | --- |

(123)

Ako je riječ o navodnoj diskriminaciji predmetnih proizvođača izvoznika u trenutačnoj provedbi u okviru koje se na njih nije odnosila ni jedna pristojba na temelju Provedbene odluke 2014/149/EU, trebalo bi naglasiti da je odluka Vijeća prema kojoj se neće ponovno uvesti pristojbe očito donesena zbog posebnih okolnosti specifične situacije koja je bila u vrijeme kada je Komisija izradila prijedlog za ponovno uvođenje tih pristojbi, a posebno na temelju činjenice da su predmetne antidampinške pristojbe već nadoknađene te pod uvjetom da je prvotna obavijest dužniku o dugu povučena nakon presuda u predmetima Brosmann and Aokang. Prema Vijeću, zbog tog su povrata nastala legitimna očekivanja za predmetne uvoznike. Budući da za druge uvoznike nije bilo sličnog povrata, ne mogu se uspoređivati sa situacijom uvoznika na koje se odnosi odluka Vijeća.

| (124) | U svakom slučaju, činjenica da je Vijeće odlučilo djelovati na određeni način i s obzirom na posebne okolnosti prijašnjih predmeta, ne može Komisiju obvezati da provede drugu presudu na potpuno isti način. |
| --- | --- |

(124)

U svakom slučaju, činjenica da je Vijeće odlučilo djelovati na određeni način i s obzirom na posebne okolnosti prijašnjih predmeta, ne može Komisiju obvezati da provede drugu presudu na potpuno isti način.

Nadležnost Komisije za uvođenje konačnih antidampinških mjera

Nadležnost Komisije za uvođenje konačnih antidampinških mjera

| (125) | Osim toga, FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da Komisija nije nadležna za retroaktivno donošenje uredbe o uvođenju antidampinške pristojbe u trenutačnoj provedbi te da bi za to eventualno bilo nadležno Vijeće. Ta se tvrdnja temeljila na argumentu da ako se ispitni postupak nastavi ondje gdje je nastala nezakonitost, trebala bi se primjenjivati ista pravila kao i u vrijeme početnog ispitnog postupka u kojemu je mjere donijelo Vijeće. Te su stranke tvrdile da u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) br. 37/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (33) („Uredba Omnibus I.”) novi se postupak za donošenje odluka u području zajedničke trgovinske politike ne primjenjuje na ovaj kontekst jer je prije stupanja na snagu Uredbe Omnibus I. Komisija i. već donijela akt (privremena uredba), ii. započela i završila savjetovanja iz Uredbe (EZ) br. 384/96 te iii. već donijela prijedlog za Uredbu Vijeća o donošenju konačnih mjera. Na temelju toga te su stranke zaključile da bi se trebali primjenjivati postupci donošenja odluka prije stupanja na snagu Uredbe Omnibus I. |
| --- | --- |

(125)

Osim toga, FESI i Koalicija proizvođača obuće tvrdili su da Komisija nije nadležna za retroaktivno donošenje uredbe o uvođenju antidampinške pristojbe u trenutačnoj provedbi te da bi za to eventualno bilo nadležno Vijeće. Ta se tvrdnja temeljila na argumentu da ako se ispitni postupak nastavi ondje gdje je nastala nezakonitost, trebala bi se primjenjivati ista pravila kao i u vrijeme početnog ispitnog postupka u kojemu je mjere donijelo Vijeće. Te su stranke tvrdile da u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) br. 37/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (33) („Uredba Omnibus I.”) novi se postupak za donošenje odluka u području zajedničke trgovinske politike ne primjenjuje na ovaj kontekst jer je prije stupanja na snagu Uredbe Omnibus I. Komisija i. već donijela akt (privremena uredba), ii. započela i završila savjetovanja iz Uredbe (EZ) br. 384/96 te iii. već donijela prijedlog za Uredbu Vijeća o donošenju konačnih mjera. Na temelju toga te su stranke zaključile da bi se trebali primjenjivati postupci donošenja odluka prije stupanja na snagu Uredbe Omnibus I.

33

| (126) | Taj je zahtjev, međutim, usmjeren na datum otvaranja ispitnog postupka (koji je doista relevantan za druge znatne izmjene Osnovne uredbe), ali nije navedeno da je u Uredbi (EU) br. 37/2014 upotrijebljen drugačiji kriterij (tj. otvaranje postupka donošenja mjera). Stajalište FESI-ja i Koalicije proizvođača obuće stoga se temelji na netočnoj interpretaciji prijelaznog pravila u Uredbi (EU) br. 37/2014. |
| --- | --- |

(126)

Taj je zahtjev, međutim, usmjeren na datum otvaranja ispitnog postupka (koji je doista relevantan za druge znatne izmjene Osnovne uredbe), ali nije navedeno da je u Uredbi (EU) br. 37/2014 upotrijebljen drugačiji kriterij (tj. otvaranje postupka donošenja mjera). Stajalište FESI-ja i Koalicije proizvođača obuće stoga se temelji na netočnoj interpretaciji prijelaznog pravila u Uredbi (EU) br. 37/2014.

| (127) | Doista, s obzirom na upućivanje iz članka 3. Uredbe (EU) br. 37/2014 na „započete postupke za donošenje mjera” kojima se utvrđuju prijelazna pravila za izmjene postupaka donošenja odluka za donošenje antidampinških mjera i s obzirom na značenje pojma „postupak” u Osnovnoj uredbi, na ispitni postupak koji je pokrenut prije stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 37/2014, ali ako Komisija nije pokrenula savjetovanje s relevantnim odborom u pogledu donošenja mjera prije tog stupanja na snagu, na donošenje antidampinških mjera primjenjuju se nova pravila. Isto vrijedi i za postupke u kojima su mjere uvedene na temelju starih pravila i predmet su preispitivanja ili za mjere ako su privremene pristojbe uvedene na temelju starih pravila, ali postupak za donošenje konačnih mjera nije još bio pokrenut kada je Uredba (EU) br. 37/2014 stupila na snagu. Drugim riječima, Uredba (EU) br. 37/2014 primjenjuje se na određene „postupke za donošenje”, a ne na čitavo razdoblje određenog ispitnog postupka ili čak sudskog postupka. |
| --- | --- |

(127)

Doista, s obzirom na upućivanje iz članka 3. Uredbe (EU) br. 37/2014 na „započete postupke za donošenje mjera” kojima se utvrđuju prijelazna pravila za izmjene postupaka donošenja odluka za donošenje antidampinških mjera i s obzirom na značenje pojma „postupak” u Osnovnoj uredbi, na ispitni postupak koji je pokrenut prije stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 37/2014, ali ako Komisija nije pokrenula savjetovanje s relevantnim odborom u pogledu donošenja mjera prije tog stupanja na snagu, na donošenje antidampinških mjera primjenjuju se nova pravila. Isto vrijedi i za postupke u kojima su mjere uvedene na temelju starih pravila i predmet su preispitivanja ili za mjere ako su privremene pristojbe uvedene na temelju starih pravila, ali postupak za donošenje konačnih mjera nije još bio pokrenut kada je Uredba (EU) br. 37/2014 stupila na snagu. Drugim riječima, Uredba (EU) br. 37/2014 primjenjuje se na određene „postupke za donošenje”, a ne na čitavo razdoblje određenog ispitnog postupka ili čak sudskog postupka.

| (128) | Stoga postupak donošenja odluka koje su uvedene Uredbom Omnibus I. nije bio ispravan. |
| --- | --- |

(128)

Stoga postupak donošenja odluka koje su uvedene Uredbom Omnibus I. nije bio ispravan.

| (129) | Što se tiče društva Cortina, ono je prvo tvrdilo da Komisija nema pravnu osnovu za ispitivanje zahtjeva za MET/IT koje su podnijeli proizvođači izvoznici tijekom početnog ispitnog postupka. Cortina je tvrdila da taj postupak, zaključen 31. ožujka 2011. zbog isteka mjera, nije poništen presudom u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 te da stoga ne može biti ponovno otvoren. |
| --- | --- |

(129)

Što se tiče društva Cortina, ono je prvo tvrdilo da Komisija nema pravnu osnovu za ispitivanje zahtjeva za MET/IT koje su podnijeli proizvođači izvoznici tijekom početnog ispitnog postupka. Cortina je tvrdila da taj postupak, zaključen 31. ožujka 2011. zbog isteka mjera, nije poništen presudom u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 te da stoga ne može biti ponovno otvoren.

| (130) | Kao odgovor na tu primjedbu, Komisija upućuje na objašnjenja u uvodnim izjavama (104) i (105). |
| --- | --- |

(130)

Kao odgovor na tu primjedbu, Komisija upućuje na objašnjenja u uvodnim izjavama (104) i (105).

| (131) | Drugo, Cortina je tvrdila da se trenutačnim postupkom krše načela zabrane retroaktivnosti i pravne sigurnosti koje su uvrštene u članak 10. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(131)

Drugo, Cortina je tvrdila da se trenutačnim postupkom krše načela zabrane retroaktivnosti i pravne sigurnosti koje su uvrštene u članak 10. Osnovne uredbe.

| (132) | U pogledu tvrdnje o retroaktivnosti koja se temelji na članku 10. Osnovne uredbe i članku 10. Sporazuma WTO-a o antidampingu („WTO ADA”), člankom 10. stavkom 1. Osnovne uredbe, koji slijedi tekst članka 10. stavka 1. WTO ADA-e, propisuje se da se privremene mjere i konačne antidampinške pristojbe primjenjuju samo na proizvode koji ulaze u slobodan promet nakon stupanja na snagu odluke donesene u skladu s člankom 7. stavkom 1. ili člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, ovisno o slučaju. U ovom slučaju, antidampinške pristojbe o kojima je riječ primjenjuju se samo na proizvode koji su ušli u slobodan promet nakon stupanja na snagu privremene i sporne (konačne) uredbe donesene u skladu s člankom 7. stavkom 1., odnosno člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe. Međutim, retroaktivnost u smislu članka 10. stavka 1. Osnovne uredbe odnosi se samo na situaciju u kojoj je roba stavljena u slobodni promet prije uvođenja mjera, kao što se može vidjeti iz samog teksta te odredbe te iz izuzeća predviđenog u članku 10. stavku 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(132)

U pogledu tvrdnje o retroaktivnosti koja se temelji na članku 10. Osnovne uredbe i članku 10. Sporazuma WTO-a o antidampingu („WTO ADA”), člankom 10. stavkom 1. Osnovne uredbe, koji slijedi tekst članka 10. stavka 1. WTO ADA-e, propisuje se da se privremene mjere i konačne antidampinške pristojbe primjenjuju samo na proizvode koji ulaze u slobodan promet nakon stupanja na snagu odluke donesene u skladu s člankom 7. stavkom 1. ili člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, ovisno o slučaju. U ovom slučaju, antidampinške pristojbe o kojima je riječ primjenjuju se samo na proizvode koji su ušli u slobodan promet nakon stupanja na snagu privremene i sporne (konačne) uredbe donesene u skladu s člankom 7. stavkom 1., odnosno člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe. Međutim, retroaktivnost u smislu članka 10. stavka 1. Osnovne uredbe odnosi se samo na situaciju u kojoj je roba stavljena u slobodni promet prije uvođenja mjera, kao što se može vidjeti iz samog teksta te odredbe te iz izuzeća predviđenog u članku 10. stavku 4. Osnovne uredbe.

| (133) | Komisija primjećuje i da u ovom predmetu nije došlo ni do kršenja načela retroaktivnosti ni do povrede pravne sigurnosti i legitimnih očekivanja. |
| --- | --- |

(133)

Komisija primjećuje i da u ovom predmetu nije došlo ni do kršenja načela retroaktivnosti ni do povrede pravne sigurnosti i legitimnih očekivanja.

| (134) | U pogledu retroaktivnosti, sudska praksa Suda, pri ocjeni je li mjera retroaktivna, razlikuje primjenu novog pravila na situaciju koja je postala konačna (koja se naziva i postojećom ili konačno uspostavljenom pravnom situacijom) (34) od situacije koja je nastala prije nego što je novo pravilo stupilo na snagu, ali koja još nije konačna (koja se naziva i privremenom situacijom) (35). |
| --- | --- |

(134)

U pogledu retroaktivnosti, sudska praksa Suda, pri ocjeni je li mjera retroaktivna, razlikuje primjenu novog pravila na situaciju koja je postala konačna (koja se naziva i postojećom ili konačno uspostavljenom pravnom situacijom) (34) od situacije koja je nastala prije nego što je novo pravilo stupilo na snagu, ali koja još nije konačna (koja se naziva i privremenom situacijom) (35).

34

35

| (135) | U ovom slučaju stanje uvoza predmetnog proizvoda koji se dogodio tijekom razdoblja primjene Uredbe (EZ) br. 1472/2006 još nije postalo konačno jer, kao posljedica poništenja Sporne uredbe, antidampinška pristojba koja se na njega primjenjuje još nije konačno utvrđena. U isto su vrijeme uvoznici obuće objavom obavijesti o pokretanju postupka (36) i Privremene uredbe upozoreni da bi takva pristojba mogla biti uvedena. Uobičajena je sudska praksa sudova Unije da subjekti ne mogu steći legitimna očekivanja sve dok institucije ne donesu akt kojim se zaključuje administrativni postupak koji je postao konačan (37). |
| --- | --- |

(135)

U ovom slučaju stanje uvoza predmetnog proizvoda koji se dogodio tijekom razdoblja primjene Uredbe (EZ) br. 1472/2006 još nije postalo konačno jer, kao posljedica poništenja Sporne uredbe, antidampinška pristojba koja se na njega primjenjuje još nije konačno utvrđena. U isto su vrijeme uvoznici obuće objavom obavijesti o pokretanju postupka (36) i Privremene uredbe upozoreni da bi takva pristojba mogla biti uvedena. Uobičajena je sudska praksa sudova Unije da subjekti ne mogu steći legitimna očekivanja sve dok institucije ne donesu akt kojim se zaključuje administrativni postupak koji je postao konačan (37).

36

37

| (136) | Ova Uredba čini neposrednu primjenu situacije koja je u tijeku na buduće učinke: nacionalna carinska tijela naplatila su pristojbe na obuću. Kao rezultat zahtjeva za povrat, o kojima nije donesena konačna odluka, te pristojbe čine situaciju koja je u tijeku. Ovom se Uredbom utvrđuje stopa pristojbe koja se primjenjuje na taj uvoz te se stoga njome uređuju budući učinci situacije koja je u tijeku. |
| --- | --- |

(136)

Ova Uredba čini neposrednu primjenu situacije koja je u tijeku na buduće učinke: nacionalna carinska tijela naplatila su pristojbe na obuću. Kao rezultat zahtjeva za povrat, o kojima nije donesena konačna odluka, te pristojbe čine situaciju koja je u tijeku. Ovom se Uredbom utvrđuje stopa pristojbe koja se primjenjuje na taj uvoz te se stoga njome uređuju budući učinci situacije koja je u tijeku.

| (137) | U svakom slučaju, čak i da je postojala retroaktivnost u smislu prava Unije, što nije bio slučaj, ta bi retroaktivnost bila opravdana zbog sljedećeg razloga: |
| --- | --- |

(137)

U svakom slučaju, čak i da je postojala retroaktivnost u smislu prava Unije, što nije bio slučaj, ta bi retroaktivnost bila opravdana zbog sljedećeg razloga:

| (138) | Materijalno-pravne odredbe prava Unije mogu se primijeniti na situacije koje su postojale prije njihova stupanja na snagu ako iz njihovih uvjeta, ciljeva ili općeg programa jasno slijedi da im se mora dati taj učinak (38). Konkretno je u predmetu C-337/88 Società agricola fattoria alimentare (SAFA) rečeno sljedeće: „iako u pravilu načelo pravne sigurnosti sprječava da neka mjera Zajednice ima učinak od trenutka koji prethodi njezinoj objavi, iznimno može vrijediti suprotno ako je to nužno radi postizanja neke svrhe i pod uvjetom da se na propisan način poštuju legitimna očekivanja uključenih strana” (39). |
| --- | --- |

(138)

Materijalno-pravne odredbe prava Unije mogu se primijeniti na situacije koje su postojale prije njihova stupanja na snagu ako iz njihovih uvjeta, ciljeva ili općeg programa jasno slijedi da im se mora dati taj učinak (38). Konkretno je u predmetu C-337/88 Società agricola fattoria alimentare (SAFA) rečeno sljedeće: „iako u pravilu načelo pravne sigurnosti sprječava da neka mjera Zajednice ima učinak od trenutka koji prethodi njezinoj objavi, iznimno može vrijediti suprotno ako je to nužno radi postizanja neke svrhe i pod uvjetom da se na propisan način poštuju legitimna očekivanja uključenih strana” (39).

38

39

| (139) | U ovom slučaju svrha je usklađivanje s obvezom Komisije na temelju članka 266. UFEU-a. S obzirom na to da je u presudama iz uvodne izjave 12. Sud utvrdio nezakonitost jedino u pogledu utvrđivanja primjenjive stope pristojbe, a ne i u pogledu uvođenja samih mjera (tj. u pogledu utvrđivanja dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije), predmetni proizvođači izvoznici nisu mogli legitimno očekivati da neće biti uvedene nikakve konačne antidampinške mjere. Posljedično, to se uvođenje mjera, čak i da je bilo retroaktivno, što nije, ne može smatrati kršenjem legitimnih očekivanja. |
| --- | --- |

(139)

U ovom slučaju svrha je usklađivanje s obvezom Komisije na temelju članka 266. UFEU-a. S obzirom na to da je u presudama iz uvodne izjave 12. Sud utvrdio nezakonitost jedino u pogledu utvrđivanja primjenjive stope pristojbe, a ne i u pogledu uvođenja samih mjera (tj. u pogledu utvrđivanja dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije), predmetni proizvođači izvoznici nisu mogli legitimno očekivati da neće biti uvedene nikakve konačne antidampinške mjere. Posljedično, to se uvođenje mjera, čak i da je bilo retroaktivno, što nije, ne može smatrati kršenjem legitimnih očekivanja.

| (140) | Treće, Cortina je tvrdila da izjava Komisije iz uvodne izjave (46) da je Sud poništio Spornu uredbu i Provedbenu uredbu (EU) br. 1294/2009 u pogledu izvoza određene obuće od određenih kineskih i vijetnamskih proizvođača izvoznika nije točna jer presudom u predmetima C-659/13 i C-34/14 nisu poništene Uredba (EZ) br. 1472/2006 i Provedbena uredba (EU) br. 1294/2009 u pogledu triju predmetnih proizvođača izvoznika, nego su te uredbe poništene s učinkom erga omnes. Prema Cortini, ako Komisija ponovno uvede antidampinšku pristojbu samo na uvoz od triju predmetnih proizvođača izvoznika, a ne na uvoz od svih ostalih proizvođača izvoznika na koje se presuda Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 C & J Clark International Limited i Puma SE isto tako odnosi, to bi predstavljalo neopravdanu diskriminaciju tih ostalih proizvođača izvoznika, što bi bilo u suprotnosti i s odredbama članka 266. UFEU-a. |
| --- | --- |

(140)

Treće, Cortina je tvrdila da izjava Komisije iz uvodne izjave (46) da je Sud poništio Spornu uredbu i Provedbenu uredbu (EU) br. 1294/2009 u pogledu izvoza određene obuće od određenih kineskih i vijetnamskih proizvođača izvoznika nije točna jer presudom u predmetima C-659/13 i C-34/14 nisu poništene Uredba (EZ) br. 1472/2006 i Provedbena uredba (EU) br. 1294/2009 u pogledu triju predmetnih proizvođača izvoznika, nego su te uredbe poništene s učinkom erga omnes. Prema Cortini, ako Komisija ponovno uvede antidampinšku pristojbu samo na uvoz od triju predmetnih proizvođača izvoznika, a ne na uvoz od svih ostalih proizvođača izvoznika na koje se presuda Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 C & J Clark International Limited i Puma SE isto tako odnosi, to bi predstavljalo neopravdanu diskriminaciju tih ostalih proizvođača izvoznika, što bi bilo u suprotnosti i s odredbama članka 266. UFEU-a.

erga omnes

| (141) | U pogledu tvrdnje o neopravdanoj diskriminaciji ostalih proizvođača izvoznika na koje se odnosi presuda Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 C & J Clark International Limited i Puma SE, Komisija napominje da proizvođači izvoznici i određeni uvoznici na koje se odnosi ova Uredba uživaju sudsku zaštitu pred sudovima Unije u odnosu na nju. Ostali uvoznici uživaju tu zaštitu preko nacionalnih sudova koji djeluju kao suci u području općeg prava Unije. |
| --- | --- |

(141)

U pogledu tvrdnje o neopravdanoj diskriminaciji ostalih proizvođača izvoznika na koje se odnosi presuda Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 C & J Clark International Limited i Puma SE, Komisija napominje da proizvođači izvoznici i određeni uvoznici na koje se odnosi ova Uredba uživaju sudsku zaštitu pred sudovima Unije u odnosu na nju. Ostali uvoznici uživaju tu zaštitu preko nacionalnih sudova koji djeluju kao suci u području općeg prava Unije.

| (142) | Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 21., u cilju provedbe presude u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 C & J Clark International Limited i Puma SE Komisija je donijela Provedbenu uredbu (EU) 2016/223. U članku 1. te Uredbe Komisija je uputila nacionalna carinska tijela da proslijede sve zahtjeve uvoznika za povrat konačnih antidampinških pristojbi plaćenih na uvoz obuće podrijetlom iz Kine i Vijetnama na temelju članka 236. Carinskog zakonika Zajednice i činjenice da je proizvođač izvoznik koji nije uključen u uzorak zatražio MET ili IT tijekom početnog ispitnog postupka. Komisija će ocijeniti relevantne zahtjeve za MET ili IT i ponovno uvodi odgovarajuću stopu pristojbe. Na temelju toga nacionalna će carinska tijela trebala naknadno donijeti odluku o zahtjevu za povrat i otpust antidampinških pristojbi. |
| --- | --- |

(142)

Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 21., u cilju provedbe presude u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 C & J Clark International Limited i Puma SE Komisija je donijela Provedbenu uredbu (EU) 2016/223. U članku 1. te Uredbe Komisija je uputila nacionalna carinska tijela da proslijede sve zahtjeve uvoznika za povrat konačnih antidampinških pristojbi plaćenih na uvoz obuće podrijetlom iz Kine i Vijetnama na temelju članka 236. Carinskog zakonika Zajednice i činjenice da je proizvođač izvoznik koji nije uključen u uzorak zatražio MET ili IT tijekom početnog ispitnog postupka. Komisija će ocijeniti relevantne zahtjeve za MET ili IT i ponovno uvodi odgovarajuću stopu pristojbe. Na temelju toga nacionalna će carinska tijela trebala naknadno donijeti odluku o zahtjevu za povrat i otpust antidampinških pristojbi.

| (143) | Stoga će Komisija za sav uvoz obuće u kojem su ispunjeni prethodni kriteriji ispitati zahtjeve za MET i IT i ponovno uvesti antidampinške pristojbe na temelju objektivnih kriterija iz članka 2. stavka 7. točke (b) i članka 9. stavka 5. Osnovne uredba prije izmjena. Stoga će se sa svim ostalim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a i Vijetnama koji nisu uključeni u uzorak i njihovim uvoznicima postupati na isti način u kasnijoj fazi u skladu s postupkom utvrđenim u ovoj Provedbenoj uredbi (EU) 2016/223. Ocjena zahtjeva za MET i IT neće se provoditi samo ako ne postoje nezavršeni nacionalni postupci jer to ne bi imalo praktičnu svrhu. |
| --- | --- |

(143)

Stoga će Komisija za sav uvoz obuće u kojem su ispunjeni prethodni kriteriji ispitati zahtjeve za MET i IT i ponovno uvesti antidampinške pristojbe na temelju objektivnih kriterija iz članka 2. stavka 7. točke (b) i članka 9. stavka 5. Osnovne uredba prije izmjena. Stoga će se sa svim ostalim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a i Vijetnama koji nisu uključeni u uzorak i njihovim uvoznicima postupati na isti način u kasnijoj fazi u skladu s postupkom utvrđenim u ovoj Provedbenoj uredbi (EU) 2016/223. Ocjena zahtjeva za MET i IT neće se provoditi samo ako ne postoje nezavršeni nacionalni postupci jer to ne bi imalo praktičnu svrhu.

| (144) | Četvrto, Cortina je tvrdila da bi ponovno uvođenje antidampinške pristojbe za devetnaest predmetnih proizvođača izvoznika bilo diskriminirajuće jer nakon presuda Brosmann i Aokang nije ponovno uvedena nikakva antidampinška pristojba. |
| --- | --- |

(144)

Četvrto, Cortina je tvrdila da bi ponovno uvođenje antidampinške pristojbe za devetnaest predmetnih proizvođača izvoznika bilo diskriminirajuće jer nakon presuda Brosmann i Aokang nije ponovno uvedena nikakva antidampinška pristojba.

| (145) | Ta je tvrdnja neutemeljena. Uvoznici koji su uvozili od društva Brosmann i ostala četiri proizvođača izvoznika na koje se odnosi presuda u predmetima C-247/10 P i C-249/10 nalaze se u drugačijoj činjenično-pravnoj situaciji jer su njihovi proizvođači izvoznici odlučili osporiti Spornu uredbu i jer su im nadoknađene pristojbe tako da su zaštićeni člankom 221. stavkom 3. Carinskog zakonika Zajednice. U slučaju drugih nije bilo takvog osporavanja i povrata. U tom pogledu vidjeti uvodne izjave od (118) do (122). |
| --- | --- |

(145)

Ta je tvrdnja neutemeljena. Uvoznici koji su uvozili od društva Brosmann i ostala četiri proizvođača izvoznika na koje se odnosi presuda u predmetima C-247/10 P i C-249/10 nalaze se u drugačijoj činjenično-pravnoj situaciji jer su njihovi proizvođači izvoznici odlučili osporiti Spornu uredbu i jer su im nadoknađene pristojbe tako da su zaštićeni člankom 221. stavkom 3. Carinskog zakonika Zajednice. U slučaju drugih nije bilo takvog osporavanja i povrata. U tom pogledu vidjeti uvodne izjave od (118) do (122).

| (146) | Peto, Cortina je tvrdila da je u okviru tog ispitnog postupka došlo do nekoliko postupovnih nepravilnosti. Kao prvo tvrdili su da predmetni proizvođači izvoznici možda više nisu u mogućnosti dostaviti smislene primjedbe ili dodatne dokaze kojima bi podržali zahtjeve za MET/IT podnesene prije nekoliko godina. Primjerice, društva možda više ne postoje ili relevantni dokumenti možda više nisu dostupni. |
| --- | --- |

(146)

Peto, Cortina je tvrdila da je u okviru tog ispitnog postupka došlo do nekoliko postupovnih nepravilnosti. Kao prvo tvrdili su da predmetni proizvođači izvoznici možda više nisu u mogućnosti dostaviti smislene primjedbe ili dodatne dokaze kojima bi podržali zahtjeve za MET/IT podnesene prije nekoliko godina. Primjerice, društva možda više ne postoje ili relevantni dokumenti možda više nisu dostupni.

| (147) | Osim toga, Cortina je tvrdila da bi za razliku od početnog ispitnog postupka Komisijine mjere de facto i de iure utjecale samo na uvoznike jer oni ne mogu dostaviti značajne podatke i ne mogu od svojih dobavljača zahtijevati suradnju s Komisijom. |
| --- | --- |

(147)

Osim toga, Cortina je tvrdila da bi za razliku od početnog ispitnog postupka Komisijine mjere de facto i de iure utjecale samo na uvoznike jer oni ne mogu dostaviti značajne podatke i ne mogu od svojih dobavljača zahtijevati suradnju s Komisijom.

de facto

de iure

| (148) | Komisija napominje da se ni u jednoj odredbi Osnovne uredbe od Komisije ne zahtijeva da društvima izvoznicima koji traže MET/IT omogući dopunu činjeničnih podataka koji nedostaju. Podsjeća da je prema sudskoj praksi teret dokazivanja na proizvođaču koji zahtijeva MET/IT na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe. U tu se svrhu člankom 2. stavkom 7. točkom (c) prvim podstavkom određuje da zahtjev koji dostavlja takav proizvođač mora sadržavati dostatne dokaze, kako je utvrđeno tom odredbom, da taj proizvođač posluje u uvjetima tržišnoga gospodarstva. U skladu s time, kako je Sud odlučio u presudama Brosmann i Aokang, institucije nemaju nikakvu obvezu dokazati da proizvođač ne ispunjava uvjete utvrđene za priznavanje tog statusa. Naprotiv, Komisija treba ocijeniti jesu li dokazi koje je dostavio predmetni proizvođač dostatni da se pokaže da su kriteriji utvrđeni člankom 2. stavkom 7. točkom (c) prvim podstavkom Osnovne uredbe ispunjeni kako bi se tom proizvođaču odobrio MET/IT (vidjeti uvodnu izjavu (44)). Pravo na saslušanje odnosi se na ocjenu tih činjenica, ali njime nije obuhvaćeno pravo na ispravak podataka koji nedostaju. U suprotnom bi proizvođač izvoznik mogao beskonačno dugo produljivati ocjenu dostavljanjem podataka malo po malo. |
| --- | --- |

(148)

Komisija napominje da se ni u jednoj odredbi Osnovne uredbe od Komisije ne zahtijeva da društvima izvoznicima koji traže MET/IT omogući dopunu činjeničnih podataka koji nedostaju. Podsjeća da je prema sudskoj praksi teret dokazivanja na proizvođaču koji zahtijeva MET/IT na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe. U tu se svrhu člankom 2. stavkom 7. točkom (c) prvim podstavkom određuje da zahtjev koji dostavlja takav proizvođač mora sadržavati dostatne dokaze, kako je utvrđeno tom odredbom, da taj proizvođač posluje u uvjetima tržišnoga gospodarstva. U skladu s time, kako je Sud odlučio u presudama Brosmann i Aokang, institucije nemaju nikakvu obvezu dokazati da proizvođač ne ispunjava uvjete utvrđene za priznavanje tog statusa. Naprotiv, Komisija treba ocijeniti jesu li dokazi koje je dostavio predmetni proizvođač dostatni da se pokaže da su kriteriji utvrđeni člankom 2. stavkom 7. točkom (c) prvim podstavkom Osnovne uredbe ispunjeni kako bi se tom proizvođaču odobrio MET/IT (vidjeti uvodnu izjavu (44)). Pravo na saslušanje odnosi se na ocjenu tih činjenica, ali njime nije obuhvaćeno pravo na ispravak podataka koji nedostaju. U suprotnom bi proizvođač izvoznik mogao beskonačno dugo produljivati ocjenu dostavljanjem podataka malo po malo.

| (149) | S time u vezi podsjeća se da Komisija nema obvezu od proizvođača izvoznika tražiti da dopuni svoj zahtjev za MET/IT. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi, Komisija svoju ocjenu može temeljiti na podacima koje je dostavio proizvođač izvoznik. U svakom slučaju, predmetni proizvođači izvoznici nisu osporili Komisijinu ocjenu njihovih zahtjeva za MET/IT, a nisu ni naveli dokumente ili osobe koji im više ne stoje na raspolaganju. Ta je tvrdnja stoga toliko apstraktna da institucije pri ocjenjivanju zahtjeva za MET/IT ne mogu uzeti u obzir te poteškoće. S obzirom na to da se ta tvrdnja temelji na nagađanju i da nije potkrijepljena preciznim naznakama o tome koji dokumenti i koje osobe više nisu dostupni te koja je važnost tih dokumenata i osoba za ocjenu zahtjeva za MET/IT, ta se tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(149)

S time u vezi podsjeća se da Komisija nema obvezu od proizvođača izvoznika tražiti da dopuni svoj zahtjev za MET/IT. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi, Komisija svoju ocjenu može temeljiti na podacima koje je dostavio proizvođač izvoznik. U svakom slučaju, predmetni proizvođači izvoznici nisu osporili Komisijinu ocjenu njihovih zahtjeva za MET/IT, a nisu ni naveli dokumente ili osobe koji im više ne stoje na raspolaganju. Ta je tvrdnja stoga toliko apstraktna da institucije pri ocjenjivanju zahtjeva za MET/IT ne mogu uzeti u obzir te poteškoće. S obzirom na to da se ta tvrdnja temelji na nagađanju i da nije potkrijepljena preciznim naznakama o tome koji dokumenti i koje osobe više nisu dostupni te koja je važnost tih dokumenata i osoba za ocjenu zahtjeva za MET/IT, ta se tvrdnja odbacuje.

| (150) | U pogledu tvrdnje da taj uvoznik ne bi mogao dostaviti značajne podatke Komisija napominje sljedeće: prvo, uvoznici nemaju pravo na zaštitu jer antidampinška mjera nije usmjerena protiv njih, nego protiv proizvođača izvoznika. Drugo, uvoznici su tijekom administrativnog postupka koji je prethodio donošenju Sporne uredbe već imali priliku dostaviti primjedbe u vezi s time. Treće, ako su uvoznici mislili da u tom pogledu postoji nepravilnost, trebali su sa svojim dobavljačima ugovoriti potrebna rješenja kako bi osigurali dostupnost potrebne dokumentacije. Stoga se ta tvrdnja mora odbaciti. |
| --- | --- |

(150)

U pogledu tvrdnje da taj uvoznik ne bi mogao dostaviti značajne podatke Komisija napominje sljedeće: prvo, uvoznici nemaju pravo na zaštitu jer antidampinška mjera nije usmjerena protiv njih, nego protiv proizvođača izvoznika. Drugo, uvoznici su tijekom administrativnog postupka koji je prethodio donošenju Sporne uredbe već imali priliku dostaviti primjedbe u vezi s time. Treće, ako su uvoznici mislili da u tom pogledu postoji nepravilnost, trebali su sa svojim dobavljačima ugovoriti potrebna rješenja kako bi osigurali dostupnost potrebne dokumentacije. Stoga se ta tvrdnja mora odbaciti.

| (151) | Šesto, Cortina je tvrdila da Komisija nije ispitala bi li uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu Unije te je tvrdio da bi mjere bile protivne interesu Unije jer i. bi mjere već postigle svoj planirani učinak pri prvom uvođenju; ii. mjere ne bi donijele dodatnu korist za industriju Unije; iii. mjere ne bi utjecale na proizvođače izvoznike te iv. mjerama bi se nametnuli znatni troškovi za uvoznike u Uniji. |
| --- | --- |

(151)

Šesto, Cortina je tvrdila da Komisija nije ispitala bi li uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu Unije te je tvrdio da bi mjere bile protivne interesu Unije jer i. bi mjere već postigle svoj planirani učinak pri prvom uvođenju; ii. mjere ne bi donijele dodatnu korist za industriju Unije; iii. mjere ne bi utjecale na proizvođače izvoznike te iv. mjerama bi se nametnuli znatni troškovi za uvoznike u Uniji.

| (152) | Ovaj se predmet odnosi samo na zahtjeve za MET/IT jer je to jedina točka u kojoj su sudovi Unije pronašli zakonske pogreške. Radi interesa Unije ocjena u Uredbi (EZ) br. 1472/2006 ostaje u cijelosti valjana. Nadalje, trenutačna je mjera opravdana radi zaštite financijskog interesa Unije. |
| --- | --- |

(152)

Ovaj se predmet odnosi samo na zahtjeve za MET/IT jer je to jedina točka u kojoj su sudovi Unije pronašli zakonske pogreške. Radi interesa Unije ocjena u Uredbi (EZ) br. 1472/2006 ostaje u cijelosti valjana. Nadalje, trenutačna je mjera opravdana radi zaštite financijskog interesa Unije.

| (153) | Sedmo, Cortina je tvrdila da se u slučaju ponovnog uvođenja antidampinška pristojba više ne bi mogla naplaćivati zbog roka zastare iz članka 221. stavka 3. Carinskog zakonika Zajednice (sada članak 103. stavak 1. Carinskog zakonika Unije). Prema Cortini to bi predstavljalo zlouporabu ovlasti Komisije. |
| --- | --- |

(153)

Sedmo, Cortina je tvrdila da se u slučaju ponovnog uvođenja antidampinška pristojba više ne bi mogla naplaćivati zbog roka zastare iz članka 221. stavka 3. Carinskog zakonika Zajednice (sada članak 103. stavak 1. Carinskog zakonika Unije). Prema Cortini to bi predstavljalo zlouporabu ovlasti Komisije.

| (154) | Komisija podsjeća da se u skladu s člankom 221. stavkom 3. Carinskog zakonika Zajednice/člankom 103. stavkom 1. Carinskog zakonika Unije, rok zastare ne primjenjuje ako je uložena žalba u skladu s člankom 243. Carinskog zakonika Zajednice/člankom 44. stavkom 2. Carinskog zakonika Unije, kao u svim dotičnim predmetima koji se odnose na žalbe podnesene na temelju članka 236. Carinskog zakonika Zajednice/članka 119. Carinskog zakonika Unije. Žalbena u smislu članka 103. stavka 3. Carinskog zakonika Unije, na temelju pojašnjenja u članku 44. stavku 2. iste uredbe, odnosi se na sve od početnog osporavanja do odluka nacionalnih carinskih tijela o uvođenju pristojbi, do konačne odluke koju je donio nacionalni sud, uključujući, ako je potrebno, upućivanje na prethodnu odluku. Stoga se rok od tri mjeseca obustavlja od datuma donošenja pravnog lijeka. |
| --- | --- |

(154)

Komisija podsjeća da se u skladu s člankom 221. stavkom 3. Carinskog zakonika Zajednice/člankom 103. stavkom 1. Carinskog zakonika Unije, rok zastare ne primjenjuje ako je uložena žalba u skladu s člankom 243. Carinskog zakonika Zajednice/člankom 44. stavkom 2. Carinskog zakonika Unije, kao u svim dotičnim predmetima koji se odnose na žalbe podnesene na temelju članka 236. Carinskog zakonika Zajednice/članka 119. Carinskog zakonika Unije. Žalbena u smislu članka 103. stavka 3. Carinskog zakonika Unije, na temelju pojašnjenja u članku 44. stavku 2. iste uredbe, odnosi se na sve od početnog osporavanja do odluka nacionalnih carinskih tijela o uvođenju pristojbi, do konačne odluke koju je donio nacionalni sud, uključujući, ako je potrebno, upućivanje na prethodnu odluku. Stoga se rok od tri mjeseca obustavlja od datuma donošenja pravnog lijeka.

| (155) | Naposljetku, Cortina je tvrdila da nakon prestanka valjanosti stavka 15. točke (a) podtočke ii. Protokola o pristupanju Kine WTO-u od 11. prosinca 2016., Komisija se više ne može pozivati na metodologiju koja je korištena za određivanje uobičajene vrijednosti za kineske izvoznike u početnom ispitnom postupku (odnosno metodologije analogne države iz članka 2. stavka 7. točka (a) Osnovne uredbe). |
| --- | --- |

(155)

Naposljetku, Cortina je tvrdila da nakon prestanka valjanosti stavka 15. točke (a) podtočke ii. Protokola o pristupanju Kine WTO-u od 11. prosinca 2016., Komisija se više ne može pozivati na metodologiju koja je korištena za određivanje uobičajene vrijednosti za kineske izvoznike u početnom ispitnom postupku (odnosno metodologije analogne države iz članka 2. stavka 7. točka (a) Osnovne uredbe).

| (156) | Sporna uredba donesena je 2006. Relevantno zakonodavstvo koje se odnosi na ovaj postupak jest Uredba (EU) 2016/1036. Ta je tvrdnja stoga odbijena. |
| --- | --- |

(156)

Sporna uredba donesena je 2006. Relevantno zakonodavstvo koje se odnosi na ovaj postupak jest Uredba (EU) 2016/1036. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

| (157) | Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(157)

Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz obuće s gornjim dijelom od kože ili umjetne kože, isključujući sportsku obuću, obuću proizvedenu s pomoću posebne tehnologije, papuče i ostalu obuću za unutarnju uporabu te obuću sa zaštitnom kapicom, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Vijetnama koju proizvode proizvođači izvoznici navedeni u Prilogu II. ovoj Uredbi i koja je obuhvaćena sljedećim oznakama KN: 6403 20 00, ex 6403 30 00 (40), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 i ex 6405 10 00 (41) koji je ostvaren tijekom razdoblja primjene Uredbe (EZ) br. 1472/2006 i Provedbene uredbe (EU) br. 1294/2009. Oznake TARIC navedene su u Prilogu I. ovoj Uredbi.

2.   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| — | „sportska obuća” znači obuća u smislu napomene 1. za podbrojeve uz poglavlje 64. Priloga I. Uredbi Komisije (EZ) br. 1719/2005 (42), |
| --- | --- |

—

„sportska obuća” znači obuća u smislu napomene 1. za podbrojeve uz poglavlje 64. Priloga I. Uredbi Komisije (EZ) br. 1719/2005 (42),

| — | „obuća proizvedena s pomoću posebne tehnologije” znači obuća čija je cijena s osiguranjem i vozarinom po paru najmanje 7,5 EUR, za upotrebu u sportskim aktivnostima, s jednoslojno ili višeslojno oblikovanim potplatom, koji nije brizgan, proizvedena od sintetičkih materijala koji po svojoj prirodi apsorbiraju udarce u smjeru okomitog ili lateralnog kretanja, s posebnim tehničkim svojstvima kao što su plinom ili tekućinom punjeni hermetički jastučići, mehaničke komponente za apsorpciju ili neutralizaciju udaraca, ili materijala kao što su polimeri niske gustoće, obuhvaćena oznakama KN ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96 i ex 6403 99 98, |
| --- | --- |

—

„obuća proizvedena s pomoću posebne tehnologije” znači obuća čija je cijena s osiguranjem i vozarinom po paru najmanje 7,5 EUR, za upotrebu u sportskim aktivnostima, s jednoslojno ili višeslojno oblikovanim potplatom, koji nije brizgan, proizvedena od sintetičkih materijala koji po svojoj prirodi apsorbiraju udarce u smjeru okomitog ili lateralnog kretanja, s posebnim tehničkim svojstvima kao što su plinom ili tekućinom punjeni hermetički jastučići, mehaničke komponente za apsorpciju ili neutralizaciju udaraca, ili materijala kao što su polimeri niske gustoće, obuhvaćena oznakama KN ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96 i ex 6403 99 98,

| — | „obuća sa zaštitnom kapicom” znači obuća u koju je ugrađena zaštitna kapica s otpornošću na udarce od najmanje 100 džula (43) i koja je obuhvaćena oznakama KN: ex 6403 30 00
   (44), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 i ex 6405 10 00, |
| --- | --- |

—

„obuća sa zaštitnom kapicom” znači obuća u koju je ugrađena zaštitna kapica s otpornošću na udarce od najmanje 100 džula (43) i koja je obuhvaćena oznakama KN: ex 6403 30 00
   (44), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 i ex 6405 10 00,

| — | „papuče i ostala obuća za unutarnju uporabu” znači obuća obuhvaćena oznakom KN ex 6405 10 00. |
| --- | --- |

—

„papuče i ostala obuća za unutarnju uporabu” znači obuća obuhvaćena oznakom KN ex 6405 10 00.

3.   Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. koje su proizveli proizvođači izvoznici navedeni u Prilogu II. ovoj Uredbi iznosi 16,5 % za predmetne kineske proizvođače izvoznike, a 10 % za predmetne vijetnamske proizvođače izvoznike.

Članak 2.

Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EZ) br. 553/2006. Oslobađaju se osigurani iznosi koji premašuju konačnu stopu antidampinške pristojbe.

Članak 3.

Ocjena stanja društava navedenih u Prilogu III. ovoj Uredbi privremeno se obustavlja dok uvoznici koji zahtijevaju povrat od nacionalnih carinskih tijela ne obavijeste Komisiju o nazivima i adresama proizvođača izvoznika od kojih su relevantni trgovci kupili obuću ili, ako ne dobije nikakav odgovor u tom roku, na dan isteka roka za dostavljanje tih podataka koji odredi Komisija. Taj se rok određuje u dopisu koji Komisija šalje relevantnom uvozniku, a u svakom slučaju nije kraći od mjesec dana.

Komisija ispituje zaprimljene podatke u roku od osam mjeseci od dana njihova primitka. Nacionalna carinska tijela ovime se upućuju da ne nadoknađuju naplaćene pristojbe sve dok Komisija ne dovrši svoju procjenu tih zahtjeva.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. ožujka 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  
  SL L 98, 6.4.2006., str. 3.

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1472/2006 od 5. listopada 2006. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Vijetnama (SL L 275, 6.10.2006., str. 1.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 388/2008 od 29. travnja 2008. o proširenju konačnih antidampinških mjera uvedenih Uredbom (EZ) br. 1472/2006 o uvozu određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz istovjetnog proizvoda koji se otprema iz Posebnog upravnog područja Makaa, bez obzira na to je li prijavljena kao proizvod podrijetlom iz Posebnog upravnog područja Makaa ili nije (SL L 117, 1.5.2008., str. 1.).

4

(5)  
  SL C 251, 3.10.2008., str. 21.

5

(6)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1294/2009 od 22. prosinca 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Vijetnama i podrijetlom iz Narodne Republike Kine, kako je proširena na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože koja se otprema iz Posebnog upravnog područja Makaa, bez obzira na to je li prijavljena kao proizvod podrijetlom iz Posebnog upravnog područja Makaa ili nije, nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 384/96 (SL L 352, 30.12.2009., str. 1.).

6

(7)  
  SL C 295, 11.10.2013., str. 6.

7

(8)  Provedbena odluka Vijeća 2014/149/EU od 18. ožujka 2014. o odbijanju prijedloga Provedbene uredbe o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe na uvoz određene obuće s gornjištima od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine te koju su proizveli Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd i Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (SL L 82, 20.3.2014., str. 27.).

8

(9)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/1992 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str. 1.).

9

(10)  
  SL C 106, 21.3.2016., str. 2.

10

(11)  Uredba Vijeća (EZ) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 56, 6.3.1996., str. 1.).

11

(12)  Spojeni predmeti 97, 193, 99 i 215/86 Asteris AE i drugi i Helenska Republika protiv Komisije [1988.] ECR 2181, točke 27. i 28.

12

Asteris AE i drugi i Helenska Republika

Komisije

(13)  predmet C415/96, Španjolska protiv Komisije, Zb. 1998., str. I-6993., t. 31. predmet C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques protiv Vijeća [2000.] I-8147, točke 80. do 85.; predmet T-301/01, Alitalia protiv Komisije [2008.] II-1753, točke 99. i 142.; spojeni predmeti T-267/08 i T-279/08, Région Nord-Pas de Calais protiv Komisije [2011.] II-1999, točka 83.

13

Industrie des Poudres Sphériques

Vijeća

Alitalia

Komisije

Région Nord-Pas de Calais

Komisije

(14)  predmet C415/96, Španjolska protiv Komisije, Zb. 1998., str. I-6993., t. 31. predmet C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques protiv Vijeća [2000.] I-8147, točke 80. do 85.

14

Industrie des Poudres Sphériques

Vijeća

(15)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.).

15

(16)  Uredba (EZ) br. 1225/2009 kasnije je izmijenjena Uredbom (EU) br. 765/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 237, 3.9.2012., str. 1.). U skladu s člankom 2. Uredbe (EU) br. 765/2012 izmjene uvedene tom uredbom o izmjeni primjenjuju se samo na ispitne postupke pokrenute nakon stupanja na snagu te Uredbe. No trenutačni ispitni postupak pokrenut je 7. srpnja 2005. (SL C 166, 7.7.2005., str. 14.).

16

(17)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 2016/1395 od 18. kolovoza 2016. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvode trgovačka društva Buckinghan Shoe Mfg Co. Ltd, Buildyet Shoes Mfg., DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, Dongguan Stella Footwear Co. Ltd, Dongguan Taiway Sports Goods Limited, Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co. Jianle Footwear Industrial, Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, Synfort Shoes Co. Ltd, Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd, Wei Hao Shoe Co. Ltd, Wei Hua Shoe Co. Ltd i Win Profile Industries Ltd i o provedbi presude Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 (SL L 225, 19.8.2016., str. 52.).

17

(18)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1647 od 13. rujna 2016. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Vijetnama koju proizvode trgovačka društva Best Royal Co. Ltd, Lac Cuong Footwear Co. Ltd, Lac Ty Co. Ltd, Saoviet Joint Stock Company (Megastar Joint Stock Company), VMC Royal Co. Ltd, Freetrend Industrial Ltd i njegovo povezano trgovačko društvo Freetrend Industrial A (Vietnam) Co. Ltd, Fulgent Sun Footwear Co. Ltd, General Shoes Ltd, Golden Star Co. Ltd, Golden Top Company Co. Ltd, Kingmaker Footwear Co. Ltd, Tripos Enterprise Inc., Vietnam Shoe Majesty Co. Ltd, i o provedbi presude Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 (SL L 245, 14.9.2016., str. 16.).

18

(19)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1731 od 28. rujna 2016. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Vijetnama koju proizvode trgovačka društva General Footwear Ltd (Kina), Diamond Vietnam Co. Ltd i Ty Hung Footgearmex/Footwear Co. Ltd i o provedbi presude Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 (SL L 262, 29.9.2016., str. 4.).

19

(20)  Provedbena uredba (EU) 2016/223 od 17. veljače 2016. o uspostavljanju postupka za ocjenu određenih zahtjeva za tretman tržišnoga gospodarstva te za pojedinačni tretman koje su podnijeli proizvođači izvoznici iz Kine i Vijetnama te o provedbi presude Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 (SL L 41, 18.2.2016., str. 3.).

20

(21)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2257 od 14. prosinca 2016. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene obuće s gornjim dijelom od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvode trgovačka društva Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd, Foshan Nanhai Shyang Yuu Footwear Ltd i Fujian Sunshine Footwear Co. Ltd te o provedbi presude Suda u spojenim predmetima C-659/13 i C-34/14 (SL L 340 I, 15.12.2016., str. 1.).

21

(22)  Predmet C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques protiv Vijeća [2000.] I-8147, točke 80. do 85.

22

(23)  U cilju zaštite povjerljivosti imena društava zamijenjena su brojevima. Trgovačka društva od 1. do 3. bila su predmet Provedbene Uredbe (EU) 2016/1731, koja je navedena u uvodnoj izjavi 20., dok su trgovačka društva od 4. do 6. bile predmet Provedbene Uredbe (EU) 2016/2257, koja je navedena u uvodnoj izjavi 24. Društvima na koja se odnosi postojeća Uredba dodijeljeni su brojevi od 7 do 25.

23

(24)  Wolverine Europe BV, Wolverine Europe Limited i Damco Netherlands BV u svojim su odgovorima na Dokument o općoj objavi uputili na primjedbe koje su podnijeli FESI i Koalicija proizvođača obuće.

24

(25)  Predmet T-192/08 Transnational Company Kazchrome i ENRC Marketing protiv Vijeća, [2011.] ECR II-07449, točka 298. Presuda je potvrđena u žalbenom postupku, vidjeti predmet C-10/12 P Transnational Company Kazchrome i ENRC Marketing protiv Vijeća, ECLI:EU:C:2013:865.

25

(26)  Predmet T-255/01 Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures i Zhejiang Sunlight Group protiv Vijeća, [2003.] ECR II-04741, točka 60.

26

(27)  Obavijest o isteku određenih antidampinških mjera (SL C 82, 16.3.2011., str. 4.).

27

(28)  To se vremensko ograničenje nalazi u članku 103. stavku 1. i članku 121. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

28

(29)  Predmet C-373/07 P Mebrom protiv Komisije [2009.] ECR I-00054, točke 91. – 94.;

29

(30)  Vidjeti radni dokument Komisije, Usklađenost s presudama Suda od 2. veljače 2012. u predmetu C-249/10 P Brosmann i od 15. studenoga 2012. u predmetu C-247/10 P Zhejiang Aokang, u prilogu Prijedlogu provedbene odluke Vijeća 2014/149/EU o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe na uvoz određene obuće s gornjištima od kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine te koju su proizveli Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd i Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd,/* SWD/2014/046 final, u uvodnim izjavama 45. – 48.

30

(31)  Predmet C-382/09 Stils Met [2010.] ECR I-09315, točke 42. – 43. Primjerice TARIC, koji se također upotrebljava kao sredstvo za osiguranje usklađenosti s mjerama trgovinske zaštite, proizlazi iz članka 2. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

31

(32)  Predmet C-239/99 Nachi Europe [2001.] ECR I-01197, točka 29.

32

(33)  Uredba (EU) br. 37/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2014. o izmjeni određenih uredbi koje se odnose na zajedničku trgovinsku politiku s obzirom na postupke za donošenje određenih mjera (SL L 18, 21.1.2014., str. 1.).

33

(34)  Predmet 270/84 Licata protiv ESC [1986.] ECR 2305, točka 31.; predmet C-60/98 Butterfly Music protiv CEDEM [1999.] ECR 1-3939, točka 24.; predmet 68/69 Bundesknappschaft protiv Brock [1970.] ECR 171, točka 6.; predmet 1/73 Westzucker GmbH protiv Einfuhr und Vorratsstelle für Zucker [1973.] 723, točka 5.; Predmet 143/73 SOPAD protiv FORMA a.o. [1973.] ECR 1433, točka 8.; predmet 96/77 Bauche [1978.] ECR 383, točka 48.; predmet 125/77 KoninklijkeScholten-Honig NV protiv Floofdproduktschaap voor Akkerbouwprodukten [1978.] ECR 1991, točka 37.; predmet 40/79 Ρ protiv Komisije [1981.] ECR 361, točka 12.; predmet T-404/05 Grčka protiv Komisije [2008.] ECR II-272, točka 77.; C-334/07 Ρ Komisija protiv Freistaat Sachsen [2008.] ECR 1-9465, točka 53.

34

(35)  Predmet T-176/01 Ferrière Nord protiv Komisije [2004.] ECR 11-3931, točka 139.; C-334/07 Ρ

35

(36)  
  SL C 166, 7.7.2005., str. 14.

36

(37)  Predmet C-169/95 Španjolska protiv Komisije [1997.] ECR I-135, točke 51. do 54.; spojeni predmeti T-116/01 i T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA protiv Komisije [2003.] ECR II-2957, točka 205.

37

(38)  Predmet C-34/92 GruSa Fleisch protiv Hauptzollamt Hamburg-Jonas [1993.] ECR I-4147, točka 22. Iste ili slične rečenice mogu se pronaći npr. u spojenim predmetima 212 do 217/80 Meridionale Industria Salumi α.δ. [1981.] ECR 2735, točke 9. i 10.; predmet 21/81 Bout [1982.] ECR 381, točka 13.; predmet T-42/96 Eyckeler & Malt protiv Komisije [1998.] ECR II-401, točke 53. i 55. do 56.; predmet T-180/01 Euroagri protiv Komisije [2004.] ECR II-369, točke 36. do 37.

38

(39)  Predmet C-337/88 Società agricola fattoria alimentare (SAFA) [1990.] ECR I-1, točka 13.

39

(40)  Na temelju Uredbe Komisije (EZ) br. 1549/2006 od 17. listopada 2006. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 301, 31.10.2006., str. 1.) ova je oznaka KN 1. siječnja 2007. zamijenjena oznakama KN ex 6403 51 05, ex 6403 59 05, ex 6403 91 05 i ex 6403 99 05.

40

(41)  Kako je određeno Uredbom Komisije (EZ) br. 1719/2005 od 27. listopada 2005. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 286, 28.10.2005., str. 1.). Opseg proizvoda utvrđen je kombinacijom opisa proizvoda u članku 1. stavku 1. i opisa proizvoda odgovarajućih oznaka KN.

41

(42)  Vidjeti prethodnu bilješku.

42

(43)  Otpornost na udarce mjeri se u skladu s europskim normama EN345 ili EN346.

43

(44)  Na temelju Uredbe (EZ) br. 1549/2006 ova je oznaka KN 1. siječnja 2007. zamijenjena oznakama KN ex 6403 51 05, ex 6403 59 05, ex 6403 91 05 i ex 6403 99 05.

44

---

PRILOG I.

Oznake TARIC za obuću s gornjim dijelom od kože ili umjetne kože kako je definirana u članku 1.

| a) | od 7. listopada 2006.:

  6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 i 6405100080 |
| --- | --- |

a)

od 7. listopada 2006.:

6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 i 6405100080

| b) | od 1. siječnja 2007.:

  6403510519, 6403510599, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403590519, 6403590599, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403910519, 6403910599, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403990519, 6403990599, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 i 6405100080 |
| --- | --- |

b)

od 1. siječnja 2007.:

6403510519, 6403510599, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403590519, 6403590599, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403910519, 6403910599, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403990519, 6403990599, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 i 6405100080

| c) | od 7. rujna 2007.:

  6403510515, 6403510518, 6403510595, 6403510598, 6403511191, 6403511199, 6403511591, 6403511599, 6403511991, 6403511999, 6403519191, 6403519199, 6403519591, 6403519599, 6403519991, 6403519999, 6403590515, 6403590518, 6403590595, 6403590598, 6403591191, 6403591199, 6403593191, 6403593199, 6403593591, 6403593599, 6403593991, 6403593999, 6403599191, 6403599199, 6403599591, 6403599599, 6403599991, 6403599999, 6403910515, 6403910518, 6403910595, 6403910598, 6403911195, 6403911198, 6403911395, 6403911398, 6403911695, 6403911698, 6403911895, 6403911898, 6403919195, 6403919198, 6403919395, 6403919398, 6403919695, 6403919698, 6403919895, 6403919898, 6403990515, 6403990518, 6403990595, 6403990598, 6403991191, 6403991199, 6403993191, 6403993199, 6403993391, 6403993399, 6403993691, 6403993699, 6403993891, 6403993899, 6403999195, 6403999198, 6403999325, 6403999328, 6403999395, 6403999398, 6403999625, 6403999628, 6403999695, 6403999698, 6403999825, 6403999828, 6403999895, 6403999898, 6405100081 i 6405100089 |
| --- | --- |

c)

od 7. rujna 2007.:

6403510515, 6403510518, 6403510595, 6403510598, 6403511191, 6403511199, 6403511591, 6403511599, 6403511991, 6403511999, 6403519191, 6403519199, 6403519591, 6403519599, 6403519991, 6403519999, 6403590515, 6403590518, 6403590595, 6403590598, 6403591191, 6403591199, 6403593191, 6403593199, 6403593591, 6403593599, 6403593991, 6403593999, 6403599191, 6403599199, 6403599591, 6403599599, 6403599991, 6403599999, 6403910515, 6403910518, 6403910595, 6403910598, 6403911195, 6403911198, 6403911395, 6403911398, 6403911695, 6403911698, 6403911895, 6403911898, 6403919195, 6403919198, 6403919395, 6403919398, 6403919695, 6403919698, 6403919895, 6403919898, 6403990515, 6403990518, 6403990595, 6403990598, 6403991191, 6403991199, 6403993191, 6403993199, 6403993391, 6403993399, 6403993691, 6403993699, 6403993891, 6403993899, 6403999195, 6403999198, 6403999325, 6403999328, 6403999395, 6403999398, 6403999625, 6403999628, 6403999695, 6403999698, 6403999825, 6403999828, 6403999895, 6403999898, 6405100081 i 6405100089

---

PRILOG II.

Popis proizvođača izvoznika na čiji je uvoz uvedena konačna antidampinška pristojba

| Naziv proizvođača izvoznika | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| An Loc Joint Stock Company (Vijetnam) | A999 |
| Chang Shin Vietnam Co. Ltd (Dong Nai – Vijetnam) i njegovo povezano društvo Changshin Inc. (Busan – Južna Koreja) | A999 |
| Chau Giang Company Limited (Haiphong City, Vijetnam) | A999 |
| Dongguan Texas Shoes Limited Co. | A999 |
| Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd (Foshan City – Kina) | A999 |
| Fujian Viscap Shoes Co. Ltd (Quanzhou – Kina) | A999 |
| Lien Phat Company Ltd (Vijetnam) | A999 |
| Maystar Footwear Co. Ltd (Zhuhai – Kina) (povezano s društvom Kingmaker) | A999 |
| Min Yuan (Guangzhou – China) i povezana društva E-Light and Golden Chang | A999 |
| Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd (Kina) | A999 |
| PanYu Leader Footwear Corporation (Guangzhou – Kina) | A999 |
| Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd (Guangzhou – Kina) | A999 |
| Qingdao Changshin Shoes Company Limited (Qingdao – Kina) i njegovo povezano društvo Changshin Inc. (Busan – Južna Koreja) | A999 |
| Qingdao Samho Shoes Co. Ltd (Kina) and related company Samho shoes Co. Ltd (Južna Koreja) | A999 |
| Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd (Qingdao – Kina) | A999 |
| Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd (Kina) and related company Tae Kwang Industrial Co. (Koreja) (povezan s društvom Taekwang Vina u uzorku) | A999 |
| Samyang Vietnam Co. Ltd (Ho Chi Minh City – Vijetnam) | A999 |
| Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd (Vijetnam) | A999 |
| Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd (Ho Chi Minh – Vijetnam) | A999 |

Naziv proizvođača izvoznika

Dodatna oznaka TARIC

An Loc Joint Stock Company (Vijetnam)

A999

Chang Shin Vietnam Co. Ltd (Dong Nai – Vijetnam) i njegovo povezano društvo Changshin Inc. (Busan – Južna Koreja)

A999

Chau Giang Company Limited (Haiphong City, Vijetnam)

A999

Dongguan Texas Shoes Limited Co.

A999

Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd (Foshan City – Kina)

A999

Fujian Viscap Shoes Co. Ltd (Quanzhou – Kina)

A999

Lien Phat Company Ltd (Vijetnam)

A999

Maystar Footwear Co. Ltd (Zhuhai – Kina) (povezano s društvom Kingmaker)

A999

Min Yuan (Guangzhou – China) i povezana društva E-Light and Golden Chang

A999

Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd (Kina)

A999

PanYu Leader Footwear Corporation (Guangzhou – Kina)

A999

Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd (Guangzhou – Kina)

A999

Qingdao Changshin Shoes Company Limited (Qingdao – Kina) i njegovo povezano društvo Changshin Inc. (Busan – Južna Koreja)

A999

Qingdao Samho Shoes Co. Ltd (Kina) and related company Samho shoes Co. Ltd (Južna Koreja)

A999

Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd (Qingdao – Kina)

A999

Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd (Kina) and related company Tae Kwang Industrial Co. (Koreja) (povezan s društvom Taekwang Vina u uzorku)

A999

Samyang Vietnam Co. Ltd (Ho Chi Minh City – Vijetnam)

A999

Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd (Vijetnam)

A999

Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd (Ho Chi Minh – Vijetnam)

A999

---

PRILOG III.

Popis društava za koje je ispitivanje suspendirano na temelju članka 3.

| | ALAMODE |
| --- | --- |

ALAMODE

| | ALL PASS |
| --- | --- |

ALL PASS

| | ALLIED JET LIMITED |
| --- | --- |

ALLIED JET LIMITED

| | ALLIED JET LIMITED C/O SHENG RONG F |
| --- | --- |

ALLIED JET LIMITED C/O SHENG RONG F

| | AMERICAN ZABIN INTL |
| --- | --- |

AMERICAN ZABIN INTL

| | AN THINH FOOTWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

AN THINH FOOTWEAR CO. LTD

| | AQUARIUS CORPORATION |
| --- | --- |

AQUARIUS CORPORATION

| | ASIA FOOTWEAR |
| --- | --- |

ASIA FOOTWEAR

| | BCNY INTERNATIONAL INC. |
| --- | --- |

BCNY INTERNATIONAL INC.

| | BESCO ENTERPRISE |
| --- | --- |

BESCO ENTERPRISE

| | BEST CAPITAL |
| --- | --- |

BEST CAPITAL

| | BRANCH OF EMPEREOR CO. LTD |
| --- | --- |

BRANCH OF EMPEREOR CO. LTD

| | BRENTWOOD FUJIAN INDUSTRY CO. LTD |
| --- | --- |

BRENTWOOD FUJIAN INDUSTRY CO. LTD

| | BRENTWOOD TRADING COMPANY |
| --- | --- |

BRENTWOOD TRADING COMPANY

| | BROWN PACIFIC TRADING LTD, |
| --- | --- |

BROWN PACIFIC TRADING LTD,

| | BUFENG |
| --- | --- |

BUFENG

| | BULLBOXER |
| --- | --- |

BULLBOXER

| | C AND C ACCORD LTD |
| --- | --- |

C AND C ACCORD LTD

| | CALSON INVESTMENT LIMITED |
| --- | --- |

CALSON INVESTMENT LIMITED

| | CALZ.SAB SHOES S.R.L. |
| --- | --- |

CALZ.SAB SHOES S.R.L.

| | CARLSON GROUP |
| --- | --- |

CARLSON GROUP

| | CD STAR |
| --- | --- |

CD STAR

| | CHAOZHOU ZHONG TIAN CHENG |
| --- | --- |

CHAOZHOU ZHONG TIAN CHENG

| | CHINA EVER |
| --- | --- |

CHINA EVER

| | CORAL REEF ASIA PACIFIC LTD |
| --- | --- |

CORAL REEF ASIA PACIFIC LTD

| | CULT DESIGN |
| --- | --- |

CULT DESIGN

| | DHAI HOAN FOOTWEAR PRODUCTION JOINT STOCK COMPANY |
| --- | --- |

DHAI HOAN FOOTWEAR PRODUCTION JOINT STOCK COMPANY

| | DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/YONG ZHOU XIANG WAY SPORTS GOODS LTD |
| --- | --- |

DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/YONG ZHOU XIANG WAY SPORTS GOODS LTD

| | DONG GUAN CHANG AN XIAO BIAN SEVILLA |
| --- | --- |

DONG GUAN CHANG AN XIAO BIAN SEVILLA

| | DONG GUAN HUA XIN SHOES LTD |
| --- | --- |

DONG GUAN HUA XIN SHOES LTD

| | DONGGUAN QIAOSHENG FOOTWEAR CO |
| --- | --- |

DONGGUAN QIAOSHENG FOOTWEAR CO

| | DONGGUAN TA YUE SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

DONGGUAN TA YUE SHOES CO. LTD

| | DONGGUAN YONGXIN SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

DONGGUAN YONGXIN SHOES CO. LTD

| | EASTERN SHOES COLLECTION CO. LTD |
| --- | --- |

EASTERN SHOES COLLECTION CO. LTD

| | EASY DENSE LIMITED |
| --- | --- |

EASY DENSE LIMITED

| | ENIGMA/MORE SHOES INC. |
| --- | --- |

ENIGMA/MORE SHOES INC.

| | EVAIS CO. LTD |
| --- | --- |

EVAIS CO. LTD

| | EVER CREDIT PACIFIC LTD |
| --- | --- |

EVER CREDIT PACIFIC LTD

| | EVERGIANT |
| --- | --- |

EVERGIANT

| | EVERGO ENTERPRISES LTD C/O THUNDER |
| --- | --- |

EVERGO ENTERPRISES LTD C/O THUNDER

| | FH SPORTS AGENCIES LTD |
| --- | --- |

FH SPORTS AGENCIES LTD

| | FIJIAN GUANZHOU FOREIGN TRADE CORP |
| --- | --- |

FIJIAN GUANZHOU FOREIGN TRADE CORP

| | FOSTER INVESTMENTS INC. |
| --- | --- |

FOSTER INVESTMENTS INC.

| | FREEMANSHOES CO. LTD |
| --- | --- |

FREEMANSHOES CO. LTD

| | FU XIANG FOOTWEAR |
| --- | --- |

FU XIANG FOOTWEAR

| | FUJIAN JINMAIWANG SHOES & GARMENTS PRODUCTS CO. LTD |
| --- | --- |

FUJIAN JINMAIWANG SHOES & GARMENTS PRODUCTS CO. LTD

| | GERLI |
| --- | --- |

GERLI

| | GET SUCCESS LIMITED GLOBE DISTRIBUTING CO. LTD |
| --- | --- |

GET SUCCESS LIMITED GLOBE DISTRIBUTING CO. LTD

| | GOLDEN STEPS FOOTWEAR LTD |
| --- | --- |

GOLDEN STEPS FOOTWEAR LTD

| | GOODMILES |
| --- | --- |

GOODMILES

| | HA CHEN TRADE CORPORATION |
| --- | --- |

HA CHEN TRADE CORPORATION

| | HAI VINH TRADING COMP |
| --- | --- |

HAI VINH TRADING COMP

| | HAIPHONG SHOLEGA |
| --- | --- |

HAIPHONG SHOLEGA

| | HANLIN (BVI) INT'L COMPNAY LTD C/O |
| --- | --- |

HANLIN (BVI) INT'L COMPNAY LTD C/O

| | HAPPY THOSE INTERNATIONAL LTD |
| --- | --- |

HAPPY THOSE INTERNATIONAL LTD

| | HAWSHIN |
| --- | --- |

HAWSHIN

| | HESHAN SHI HENGYU FOOTWEAR LTD |
| --- | --- |

HESHAN SHI HENGYU FOOTWEAR LTD

| | HIEP TRI CO. LTD |
| --- | --- |

HIEP TRI CO. LTD

| | HISON VINA CO. LTD |
| --- | --- |

HISON VINA CO. LTD

| | HOLLY PACIFIC LTD |
| --- | --- |

HOLLY PACIFIC LTD

| | HUEY CHUEN SHOES GROUP/FUH CHUEN CO. LTD |
| --- | --- |

HUEY CHUEN SHOES GROUP/FUH CHUEN CO. LTD

| | HUI DONG FUL SHING SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

HUI DONG FUL SHING SHOES CO. LTD

| | HUNEX |
| --- | --- |

HUNEX

| | HUNG TIN CO. LTD |
| --- | --- |

HUNG TIN CO. LTD

| | IFR |
| --- | --- |

IFR

| | INTER – PACIFIC CORP. |
| --- | --- |

INTER – PACIFIC CORP.

| | IPC HONG KONG BRANCH LTD |
| --- | --- |

IPC HONG KONG BRANCH LTD

| | J.C. TRADING LIMITED |
| --- | --- |

J.C. TRADING LIMITED

| | JASON FOOTWEAR |
| --- | --- |

JASON FOOTWEAR

| | JIA HSIN CO. LTD |
| --- | --- |

JIA HSIN CO. LTD

| | JIA HUAN |
| --- | --- |

JIA HUAN

| | JINJIANG YIREN SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

JINJIANG YIREN SHOES CO. LTD

| | JOU DA |
| --- | --- |

JOU DA

| | JUBILANT TEAM INTERNATIONAL LTD |
| --- | --- |

JUBILANT TEAM INTERNATIONAL LTD

| | JWS INTERNATIONAL CORP |
| --- | --- |

JWS INTERNATIONAL CORP

| | KAI YANG VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

KAI YANG VIETNAM CO. LTD

| | KAIYANG VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

KAIYANG VIETNAM CO. LTD

| | KIM DUCK TRADING PRODUCTION |
| --- | --- |

KIM DUCK TRADING PRODUCTION

| | LEGEND FOOTWEAR LTD ALSO SPELLED AT LEGENT FOOTWEAR LTD |
| --- | --- |

LEGEND FOOTWEAR LTD ALSO SPELLED AT LEGENT FOOTWEAR LTD

| | LEIF J. OSTBERG, INC. |
| --- | --- |

LEIF J. OSTBERG, INC.

| | LU XIN JIA |
| --- | --- |

LU XIN JIA

| | MAI HUONG CO. LTD |
| --- | --- |

MAI HUONG CO. LTD

| | MARIO MICHELI |
| --- | --- |

MARIO MICHELI

| | MASTERBRANDS |
| --- | --- |

MASTERBRANDS

| | MAYFLOWER |
| --- | --- |

MAYFLOWER

| | MING WELL INT'L CORP. |
| --- | --- |

MING WELL INT'L CORP.

| | MIRI FOOTWEAR INTERNATIONAL, INC. |
| --- | --- |

MIRI FOOTWEAR INTERNATIONAL, INC.

| | MIX MODE |
| --- | --- |

MIX MODE

| | MORGAN INT'L CO. LTD C/O HWASHUN |
| --- | --- |

MORGAN INT'L CO. LTD C/O HWASHUN

| | NEW ALLIED |
| --- | --- |

NEW ALLIED

| | NEW FU XIANG |
| --- | --- |

NEW FU XIANG

| | NORTHSTAR SOURCING GROUP HK LTD |
| --- | --- |

NORTHSTAR SOURCING GROUP HK LTD

| | O.T. ENTERPRISE CO. |
| --- | --- |

O.T. ENTERPRISE CO.

| | O'LEAR IND VIETNAM CO. LTD ALSO SPELLED AS O'LEER IND. VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

O'LEAR IND VIETNAM CO. LTD ALSO SPELLED AS O'LEER IND. VIETNAM CO. LTD

| | O'LEER IND. VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

O'LEER IND. VIETNAM CO. LTD

| | ONTARIO DC |
| --- | --- |

ONTARIO DC

| | OSCO INDUSTRIES LTD |
| --- | --- |

OSCO INDUSTRIES LTD

| | OSCO VIETNAM COMPANY LTD |
| --- | --- |

OSCO VIETNAM COMPANY LTD

| | PACIFIC BEST CO. LTD |
| --- | --- |

PACIFIC BEST CO. LTD

| | PERFECT GLOBAL ENTERPRISES LTD |
| --- | --- |

PERFECT GLOBAL ENTERPRISES LTD

| | PETER TRUONG STYLE, INC. |
| --- | --- |

PETER TRUONG STYLE, INC.

| | PETRONA TRADING CORP |
| --- | --- |

PETRONA TRADING CORP

| | PHUOC BINH COMPANY LTD |
| --- | --- |

PHUOC BINH COMPANY LTD

| | PHY LAM INDUSTRY TRADING INVESTMENT CORP |
| --- | --- |

PHY LAM INDUSTRY TRADING INVESTMENT CORP

| | POP EUROPE |
| --- | --- |

POP EUROPE

| | POU CHEN P/A POU SUNG VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

POU CHEN P/A POU SUNG VIETNAM CO. LTD

| | POU CHEN CORP P/A IDEA |
| --- | --- |

POU CHEN CORP P/A IDEA

| | POU CHEN CORP P/A YUE YUEN INDUSTRIAL ESTATE |
| --- | --- |

POU CHEN CORP P/A YUE YUEN INDUSTRIAL ESTATE

| | PRO DRAGON INC. |
| --- | --- |

PRO DRAGON INC.

| | PUIBRIGHT INVESTMENTS LIMITED T/A |
| --- | --- |

PUIBRIGHT INVESTMENTS LIMITED T/A

| | PUTIAN LIFENG FOOTWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

PUTIAN LIFENG FOOTWEAR CO. LTD

| | PUTIAN NEWPOWER INTERNATIONAL T |
| --- | --- |

PUTIAN NEWPOWER INTERNATIONAL T

| | PUTIAN XIESHENG FOOTWEAR CO |
| --- | --- |

PUTIAN XIESHENG FOOTWEAR CO

| | QUAN TAK |
| --- | --- |

QUAN TAK

| | RED INDIAN |
| --- | --- |

RED INDIAN

| | RICK ASIA (HONG KONG) LTD |
| --- | --- |

RICK ASIA (HONG KONG) LTD

| | RIGHT SOURCE INVESTMENT LIMITED/VINH LONG FOOTWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

RIGHT SOURCE INVESTMENT LIMITED/VINH LONG FOOTWEAR CO. LTD

| | RIGHT SOURCE INVESTMENTS LTD |
| --- | --- |

RIGHT SOURCE INVESTMENTS LTD

| | ROBINSON TRADING LTD |
| --- | --- |

ROBINSON TRADING LTD

| | RUBBER INDUSTRY CORP. RUBIMEX |
| --- | --- |

RUBBER INDUSTRY CORP. RUBIMEX

| | SENG HONG SHOES (DONG GUAN) CO. LTD |
| --- | --- |

SENG HONG SHOES (DONG GUAN) CO. LTD

| | SEVILLE FOOTWEAR |
| --- | --- |

SEVILLE FOOTWEAR

| | SHANGHAI XINPINGSHUN TRADE CO. LTD |
| --- | --- |

SHANGHAI XINPINGSHUN TRADE CO. LTD

| | SHENG RONG |
| --- | --- |

SHENG RONG

| | SHENZHEN GUANGYUFA INDUSTRIAL CO. LTD |
| --- | --- |

SHENZHEN GUANGYUFA INDUSTRIAL CO. LTD

| | SHENZHEN HENGGTENGFA ELECTRONI |
| --- | --- |

SHENZHEN HENGGTENGFA ELECTRONI

| | SHINING YWANG CORP |
| --- | --- |

SHINING YWANG CORP

| | SHISHI |
| --- | --- |

SHISHI

| | SHISHI LONGZHENG IMPORT AND EXPORT TRADE CO. LTD |
| --- | --- |

SHISHI LONGZHENG IMPORT AND EXPORT TRADE CO. LTD

| | SHOE PREMIER |
| --- | --- |

SHOE PREMIER

| | SIMONATO |
| --- | --- |

SIMONATO

| | SINCERE TRADING CO. LTD |
| --- | --- |

SINCERE TRADING CO. LTD

| | SINOWEST |
| --- | --- |

SINOWEST

| | SLIPPER HUT & CO |
| --- | --- |

SLIPPER HUT & CO

| | SUN POWER INTERNATIONAL CO. LTD |
| --- | --- |

SUN POWER INTERNATIONAL CO. LTD

| | SUNKUAN TAICHUNG OFFICE/JIA HSIN CO. LTD |
| --- | --- |

SUNKUAN TAICHUNG OFFICE/JIA HSIN CO. LTD

| | SUNNY |
| --- | --- |

SUNNY

| | SUNNY FAITH CO. LTD |
| --- | --- |

SUNNY FAITH CO. LTD

| | SUNNY STATE ENTERPRISES LTD |
| --- | --- |

SUNNY STATE ENTERPRISES LTD

| | TBS |
| --- | --- |

TBS

| | TENDENZA ENTERPRISE LTD |
| --- | --- |

TENDENZA ENTERPRISE LTD

| | TEXAS SHOE FOOTWEAR CORP |
| --- | --- |

TEXAS SHOE FOOTWEAR CORP

| | THAI BINH HOLDING & SHOES MANUFAC |
| --- | --- |

THAI BINH HOLDING & SHOES MANUFAC

| | THANH LE GENERAL IMPORT-EXPORT TRADING COMPANY |
| --- | --- |

THANH LE GENERAL IMPORT-EXPORT TRADING COMPANY

| | THUONG TANG SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

THUONG TANG SHOES CO. LTD

| | TIAN LIH |
| --- | --- |

TIAN LIH

| | TONG SHING SHOES COMPANY |
| --- | --- |

TONG SHING SHOES COMPANY

| | TOP ADVANCED ENTERPRISE LIMITED |
| --- | --- |

TOP ADVANCED ENTERPRISE LIMITED

| | TRANS ASIA SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

TRANS ASIA SHOES CO. LTD

| | TRIPLE WIN |
| --- | --- |

TRIPLE WIN

| | TRULLION INC. |
| --- | --- |

TRULLION INC.

| | TRUONG SON TRADE AND SERVICE CO. LTD |
| --- | --- |

TRUONG SON TRADE AND SERVICE CO. LTD

| | TUNLIT INTERNATIONAL LTD- SIMPLE FOOTWEAR |
| --- | --- |

TUNLIT INTERNATIONAL LTD- SIMPLE FOOTWEAR

| | UYANG |
| --- | --- |

UYANG

| | VIETNAM XIN CHANG SHOES CO. |
| --- | --- |

VIETNAM XIN CHANG SHOES CO.

| | VINH LONG FOOTWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

VINH LONG FOOTWEAR CO. LTD

| | WINCAP INDUSTRIAL LTD |
| --- | --- |

WINCAP INDUSTRIAL LTD

| | WUZHOU PARTNER LEATHER CO. LTD |
| --- | --- |

WUZHOU PARTNER LEATHER CO. LTD

| | XIAMEN DUNCAN – AMOS SPORTSWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

XIAMEN DUNCAN – AMOS SPORTSWEAR CO. LTD

| | XIAMEN LUXINJIA IMPORT & EXPORT CO. |
| --- | --- |

XIAMEN LUXINJIA IMPORT & EXPORT CO.

| | XIAMEN OCEAN IMP&EXP |
| --- | --- |

XIAMEN OCEAN IMP&EXP

| | XIAMEN UNIBEST IMPORT AND EXPORT CO. LTD |
| --- | --- |

XIAMEN UNIBEST IMPORT AND EXPORT CO. LTD

| | YANGZHOU BAOYI SHOES |
| --- | --- |

YANGZHOU BAOYI SHOES

| | YDRA SHOES |
| --- | --- |

YDRA SHOES

| | YONGMING FOOTWEAR FACTORY |
| --- | --- |

YONGMING FOOTWEAR FACTORY

| | ZHONG SHAN POU SHEN FOOTWEAR COMPANY LTD |
| --- | --- |

ZHONG SHAN POU SHEN FOOTWEAR COMPANY LTD

| | ZIGI NEW YORK GROUP |
| --- | --- |

ZIGI NEW YORK GROUP

---

PRILOG IV.

Popis dostavljen Komisiji koji sadržava proizvođače izvoznike koji su već ocijenjeni pojedinačno ili kao dio grupacije i odabrani u uzorak proizvođača izvoznika u početnom ispitnom postupku

| | APACHE FOOTWEAR AND APACHE II FOOTWEAR |
| --- | --- |

APACHE FOOTWEAR AND APACHE II FOOTWEAR

| | FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL CO. LTD |
| --- | --- |

FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL CO. LTD

| | GROWTH-LINK TRADING COMPANY LIMITED |
| --- | --- |

GROWTH-LINK TRADING COMPANY LIMITED

| | JOINT STOCK COMPANY 32 |
| --- | --- |

JOINT STOCK COMPANY 32

| | KAI NAN JOINT VENTURE CO. LTD |
| --- | --- |

KAI NAN JOINT VENTURE CO. LTD

| | NIKE (SUZHOU) SPORTS CO. LTD |
| --- | --- |

NIKE (SUZHOU) SPORTS CO. LTD

| | POU CHEN/POU CHEN VIETNAM ENTERPRISE LTD |
| --- | --- |

POU CHEN/POU CHEN VIETNAM ENTERPRISE LTD

| | POU CHEN CORP P/A POU CHEN VIETNAM ENTERPRISE, LTD |
| --- | --- |

POU CHEN CORP P/A POU CHEN VIETNAM ENTERPRISE, LTD

| | POU CHEN CORPORATION/DONGGUAN YUE YUEN MFR. CO. |
| --- | --- |

POU CHEN CORPORATION/DONGGUAN YUE YUEN MFR. CO.

| | POU CHEN CORPORATION/POU YUEN VIETNAM ENTERPRISES LTD |
| --- | --- |

POU CHEN CORPORATION/POU YUEN VIETNAM ENTERPRISES LTD

| | POU CHEN CORPORATION/POUYUEN VIETNAM COMPANY LIMITED |
| --- | --- |

POU CHEN CORPORATION/POUYUEN VIETNAM COMPANY LIMITED

| | POU CHEN CORPORATION/PT. POU CHEN INDONESIA |
| --- | --- |

POU CHEN CORPORATION/PT. POU CHEN INDONESIA

| | POU YUEN/POU YUEN VIETNAM COMPANY LTD/POU YUEN VIETNAM ENTERPRISE LTD |
| --- | --- |

POU YUEN/POU YUEN VIETNAM COMPANY LTD/POU YUEN VIETNAM ENTERPRISE LTD

| | SHOES MAJESTY TRADING COMPANY LTD (VIETNAM) |
| --- | --- |

SHOES MAJESTY TRADING COMPANY LTD (VIETNAM)

| | SKY HIGH TRADING LTD |
| --- | --- |

SKY HIGH TRADING LTD

| | SUN KUAN (BVI) ENTERPRISES/SUN KUAN J V CO |
| --- | --- |

SUN KUAN (BVI) ENTERPRISES/SUN KUAN J V CO

| | SUN SANG KONG YUEN SHOES FACTORY (HUY YANG) CO. LTD |
| --- | --- |

SUN SANG KONG YUEN SHOES FACTORY (HUY YANG) CO. LTD

| | SUNKUAN TAICHUNG OFFICE/SUN KUAN J.V. CO. |
| --- | --- |

SUNKUAN TAICHUNG OFFICE/SUN KUAN J.V. CO.

| | TAE KWANG INDUSTRIAL CO. LTD P/A TAE KWANG VINA INDUSTRIAL CO |
| --- | --- |

TAE KWANG INDUSTRIAL CO. LTD P/A TAE KWANG VINA INDUSTRIAL CO

| | YUE GROUP/YUE YUEN |
| --- | --- |

YUE GROUP/YUE YUEN

---

PRILOG V.

Popis dostavljen Komisiji koji sadržava proizvođače izvoznike koji su već ocijenjeni pojedinačno ili kao dio grupacije u kontekstu Provedbene odluke 2014/149/EU ili u provedbenim uredbama (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 odnosno (EU) 2016/2257

| Naziv proizvođača izvoznika | Dokument u kojoj je ocijenjen |
| --- | --- |
| BROOKDALE INVESTMENTS LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1395 |
| WEI HUA SHOE COMPANY LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1395 |
| DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/TAI-WAY SPORTS LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1395 |
| DONGGUAN STELLA FOOTWEAR CO. LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1395 |
| HK WEI HUA KIMO | Provedbena uredba (EU) 2016/1395 |
| HO HSING | Provedbena uredba (EU) 2016/1395 |
| HOPEWAY GROUP LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1395 |
| FOSHAN CITY NANHAI QUNRUI FOOTWEAR CO. LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1395 |
| QUN RUI FOOTWEAR | Provedbena uredba (EU) 2016/1395 |
| STELLA INTERNATIONAL LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1395 |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A DONA PACIFIC (VIETNAM) CO. LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1647 |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A LIFENG FOOTWEAR CORPORATION | Provedbena uredba (EU) 2016/1647 |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A VIETNAM DONA STANDARD | Provedbena uredba (EU) 2016/1647 |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A DONA VICTOR FOOTWEAR CO. LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1647 |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A VIETNAM DONA ORIENT CO. LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1647 |
| FULGENT SUNSHINE FOOTWEAR CO. LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1647 |
| GRAND SMARTLY GROUP LTD P/A FREETREND INDUSTRIAL CO. LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1647 |
| KINGFIELD INTERNATIONAL LTD | Provedbene uredbe (EU) 2016/1647 i (EU) 2016/1731 |
| VIETNAM SHOE MAJESTER CO. LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1647 |
| GENFORT SHOES LTD | Provedbene uredbe (EU) 2016/1647 i (EU) 2016/1731 |
| FOOTGEARMEX FOOTWEAR CO. LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1731 |
| DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/DIAMOND VIETNAM CO. LTD – P.T. HORN MING INDONESIA | Provedbena uredba (EU) 2016/1731 |
| DIAMOND VIETNAM CO. LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1731 |
| FOOTGEARMEX FOOTWEAR CO. LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/1731 |
| CAPITAL CONCORD ENTERPRISES LTD P/A FUJIAN SUNSHINE FOOTWEAR CO. LTD SUNNY FOOTWEAR CO. LTD | Provedbena uredba (EU) 2016/2257 |
| BROSMANN FOOTWEAR (HK) LTD | Provedbena odluka 2014/149/EU |
| LUNG PAO FOOTWEAR (GUANGZHOU) LTD | Provedbena odluka 2014/149/EU |
| NOVI FOOTWEAR | Provedbena odluka 2014/149/EU |
| RISEN FOOTWEAR (HK) CO. LTD | Provedbena odluka 2014/149/EU |
| SEASONABLE FOOTWEAR (ZHONGSHAN) LTD | Provedbena odluka 2014/149/EU |
| WENZHOU TAIMA SHOES CO. LTD | Provedbena odluka 2014/149/EU |
| ZHEJIANG AOKANG SHOES CO. LTD | Provedbena odluka 2014/149/EU |

Naziv proizvođača izvoznika

Dokument u kojoj je ocijenjen

BROOKDALE INVESTMENTS LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1395

WEI HUA SHOE COMPANY LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1395

DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/TAI-WAY SPORTS LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1395

DONGGUAN STELLA FOOTWEAR CO. LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1395

HK WEI HUA KIMO

Provedbena uredba (EU) 2016/1395

HO HSING

Provedbena uredba (EU) 2016/1395

HOPEWAY GROUP LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1395

FOSHAN CITY NANHAI QUNRUI FOOTWEAR CO. LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1395

QUN RUI FOOTWEAR

Provedbena uredba (EU) 2016/1395

STELLA INTERNATIONAL LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1395

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A DONA PACIFIC (VIETNAM) CO. LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1647

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A LIFENG FOOTWEAR CORPORATION

Provedbena uredba (EU) 2016/1647

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A VIETNAM DONA STANDARD

Provedbena uredba (EU) 2016/1647

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A DONA VICTOR FOOTWEAR CO. LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1647

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A VIETNAM DONA ORIENT CO. LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1647

FULGENT SUNSHINE FOOTWEAR CO. LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1647

GRAND SMARTLY GROUP LTD P/A FREETREND INDUSTRIAL CO. LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1647

KINGFIELD INTERNATIONAL LTD

Provedbene uredbe (EU) 2016/1647 i (EU) 2016/1731

VIETNAM SHOE MAJESTER CO. LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1647

GENFORT SHOES LTD

Provedbene uredbe (EU) 2016/1647 i (EU) 2016/1731

FOOTGEARMEX FOOTWEAR CO. LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1731

DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/DIAMOND VIETNAM CO. LTD – P.T. HORN MING INDONESIA

Provedbena uredba (EU) 2016/1731

DIAMOND VIETNAM CO. LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1731

FOOTGEARMEX FOOTWEAR CO. LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/1731

CAPITAL CONCORD ENTERPRISES LTD P/A FUJIAN SUNSHINE FOOTWEAR CO. LTD SUNNY FOOTWEAR CO. LTD

Provedbena uredba (EU) 2016/2257

BROSMANN FOOTWEAR (HK) LTD

Provedbena odluka 2014/149/EU

LUNG PAO FOOTWEAR (GUANGZHOU) LTD

Provedbena odluka 2014/149/EU

NOVI FOOTWEAR

Provedbena odluka 2014/149/EU

RISEN FOOTWEAR (HK) CO. LTD

Provedbena odluka 2014/149/EU

SEASONABLE FOOTWEAR (ZHONGSHAN) LTD

Provedbena odluka 2014/149/EU

WENZHOU TAIMA SHOES CO. LTD

Provedbena odluka 2014/149/EU

ZHEJIANG AOKANG SHOES CO. LTD

Provedbena odluka 2014/149/EU

---

PRILOG VI.

Popis društava prijavljenih Komisiji koja će biti ocijenjena u sljedećoj provedbi ili pojedinačno ili kao dio grupacije

| | DAH LIH PUH |
| --- | --- |

DAH LIH PUH

| | EVERVAN GROUP P/A EVA OVERSEAS INTERNATIONAL, LTD |
| --- | --- |

EVERVAN GROUP P/A EVA OVERSEAS INTERNATIONAL, LTD

| | EVERVAN GROUP P/A JIANGXI GUANGYOU FOOTWEAR CO |
| --- | --- |

EVERVAN GROUP P/A JIANGXI GUANGYOU FOOTWEAR CO

| | LONG SON JOINT STOCK COMPANY |
| --- | --- |

LONG SON JOINT STOCK COMPANY

| | SHING TAK IND. CO. LTD |
| --- | --- |

SHING TAK IND. CO. LTD

---

| 10.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 64/105 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 64/105

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/424

оd 9. ožujka 2017.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. ožujka 2017.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | EG | 235,2 |
| IL | 243,7 |
| MA | 93,7 |
| SN | 205,2 |
| TR | 104,7 |
| ZZ | 176,5 |
| 0707 00 05 | MA | 80,2 |
| TR | 182,6 |
| ZZ | 131,4 |
| 0709 91 00 | EG | 97,7 |
| ZZ | 97,7 |
| 0709 93 10 | MA | 51,9 |
| TR | 149,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 49,9 |
| IL | 71,1 |
| MA | 48,0 |
| TN | 57,4 |
| TR | 73,0 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | EG | 68,9 |
| TR | 70,0 |
| ZZ | 69,5 |
| 0808 10 80 | CL | 90,0 |
| CN | 135,3 |
| ZA | 86,6 |
| ZZ | 104,0 |
| 0808 30 90 | AR | 124,1 |
| CL | 131,5 |
| CN | 74,5 |
| ZA | 129,2 |
| ZZ | 114,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

EG

235,2

IL

243,7

MA

93,7

SN

205,2

TR

104,7

ZZ

176,5

0707 00 05

MA

80,2

TR

182,6

ZZ

131,4

0709 91 00

EG

97,7

ZZ

97,7

0709 93 10

MA

51,9

TR

149,9

ZZ

100,9

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

49,9

IL

71,1

MA

48,0

TN

57,4

TR

73,0

ZZ

59,9

0805 50 10

EG

68,9

TR

70,0

ZZ

69,5

0808 10 80

CL

90,0

CN

135,3

ZA

86,6

ZZ

104,0

0808 30 90

AR

124,1

CL

131,5

CN

74,5

ZA

129,2

ZZ

114,8

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

| 10.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 64/107 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 64/107

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/425

оd 9. ožujka 2017.

o najnižoj prodajnoj cijeni za obrano mlijeko u prahu za šesti djelomični poziv za podnošenje ponuda u okviru natječajnog postupka otvorenoga Provedbenom uredbom (EU) 2016/2080

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1240 оd 18. svibnja 2016. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na javnu intervenciju i potpore za privatno skladištenje (2), a posebno njezin članak 32.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2080 (3) otvorena je prodaja obranog mlijeka u prahu putem natječajnog postupka. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2080 (3) otvorena je prodaja obranog mlijeka u prahu putem natječajnog postupka.

| (2) | U svjetlu ponuda primljenih za šesti djelomični poziv za podnošenje ponuda, ne bi trebalo odrediti najnižu prodajnu cijenu. |
| --- | --- |

(2)

U svjetlu ponuda primljenih za šesti djelomični poziv za podnošenje ponuda, ne bi trebalo odrediti najnižu prodajnu cijenu.

| (3) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(3)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Za šesti djelomični poziv za podnošenje ponuda za prodaju obranog mlijeka u prahu u okviru natječajnog postupka otvorenoga Provedbenom uredbom (EU) 2016/2080, za koji je rok za podnošenje ponuda istekao 7. ožujka 2017., ne određuje se najniža prodajna cijena.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. ožujka 2017.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 206, 30.7.2016., str. 71.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2080 оd 25. studenoga 2016. o otvaranju prodaje obranog mlijeka u prahu putem natječajnog postupka (SL L 321, 29.11.2016., str. 45.).

3

---

ODLUKE

| 10.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 64/108 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 64/108

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/426

od 7. ožujka 2017.

o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Danska

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,

uzimajući u obzir prijedlog danske vlade,

budući da:

| (1) | Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. Odlukom Vijeća (EU) 2016/552 (4)5. travnja 2016. g. Erik NIELSEN zamijenio je g. Thomasa KASTRUP-LARSENA u svojstvu člana. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. Odlukom Vijeća (EU) 2016/552 (4)5. travnja 2016. g. Erik NIELSEN zamijenio je g. Thomasa KASTRUP-LARSENA u svojstvu člana.

| (2) | Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata g. Erika NIELSENA. |
| --- | --- |

(2)

Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata g. Erika NIELSENA.

| (3) | Mjesto zamjenika člana Odbora regija postalo je slobodno imenovanjem gđe Kirstine BILLE članom Odbora regija, |
| --- | --- |

(3)

Mjesto zamjenika člana Odbora regija postalo je slobodno imenovanjem gđe Kirstine BILLE članom Odbora regija,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeće osobe imenuju se u Odbor regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

| (a) | članom:






  — | gđa Kirstine BILLE, Deputy Mayor of Syddjurs Municipality, |
| --- | --- | --- |

(a)

članom:

—

gđa Kirstine BILLE, Deputy Mayor of Syddjurs Municipality,

| (b) | zamjenikom člana:






  — | gđa Kirsten JENSEN, Deputy Mayor of Hillerød Municipality. |
| --- | --- | --- |

(b)

zamjenikom člana:

—

gđa Kirsten JENSEN, Deputy Mayor of Hillerød Municipality.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. ožujka 2017.

Za Vijeće

Predsjednik

L. GRECH

---

(1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

2

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i zamjenika članova za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).

3

(4)  Odluka Vijeća (EU) 2016/552 od 5. travnja 2016. o imenovanju člana Odbora regija kojeg je predložila Kraljevina Danska (SL L 95, 9.4.2016., str. 12.).

4

---

| 10.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 64/109 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 64/109

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/427

оd 8. ožujka 2017.

o izmjeni Provedbene odluke 2012/535/EU u pogledu mjera za sprečavanje širenja unutar Unije Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (borove nematode)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 1482)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), a posebno njezin članak 16. stavak 3. četvrtu rečenicu,

budući da:

| (1) | S obzirom na kritičnu situaciju u pogledu borove nematode u Portugalu i neke nalaze u Španjolskoj u rujnu 2014. uspostavljena je radna skupina sastavljena od određenog broja stručnjaka iz država članica radi podupiranja Portugala u suzbijanju i Španjolske u iskorjenjivanju borove nematode na njihovim državnim područjima te sprečavanja njezina širenja na preostalo područje Europske unije. |
| --- | --- |

(1)

S obzirom na kritičnu situaciju u pogledu borove nematode u Portugalu i neke nalaze u Španjolskoj u rujnu 2014. uspostavljena je radna skupina sastavljena od određenog broja stručnjaka iz država članica radi podupiranja Portugala u suzbijanju i Španjolske u iskorjenjivanju borove nematode na njihovim državnim područjima te sprečavanja njezina širenja na preostalo područje Europske unije.

| (2) | Radna skupina za borovu nematodu objavila je 22. lipnja 2016. izvješće u kojem je iznijela niz preporuka. Osim toga, dodatne znanstvene spoznaje stečene su u okviru projekta REPHRAME (2). |
| --- | --- |

(2)

Radna skupina za borovu nematodu objavila je 22. lipnja 2016. izvješće u kojem je iznijela niz preporuka. Osim toga, dodatne znanstvene spoznaje stečene su u okviru projekta REPHRAME (2).

| (3) | Potrebno je uvesti definiciju „biljke pogođene požarom ili olujom” kako bi se utvrdilo osjetljivo bilje na koje se primjenjuju pojedine mjere. |
| --- | --- |

(3)

Potrebno je uvesti definiciju „biljke pogođene požarom ili olujom” kako bi se utvrdilo osjetljivo bilje na koje se primjenjuju pojedine mjere.

| (4) | Europska organizacija za zaštitu bilja razvila je međunarodne norme u pogledu planova pripravnosti. Kako bi se osigurala usklađenost s tim međunarodnim normama (3) i poboljšala jasnoća i učinkovitost planova pripravnosti, u pravilima za planove pripravnosti trebalo bi detaljnije odrediti zadaće nadležnih službenih tijela, laboratorija i subjekata. |
| --- | --- |

(4)

Europska organizacija za zaštitu bilja razvila je međunarodne norme u pogledu planova pripravnosti. Kako bi se osigurala usklađenost s tim međunarodnim normama (3) i poboljšala jasnoća i učinkovitost planova pripravnosti, u pravilima za planove pripravnosti trebalo bi detaljnije odrediti zadaće nadležnih službenih tijela, laboratorija i subjekata.

| (5) | Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i s obzirom na poboljšanje stanja koje proizlazi iz rezultata provjera koje su dosad proveli Portugal i Španjolska, rezultate provjera provedenih u skladu s člankom 11. stavkom 3. Provedbene odluke Komisije 2012/535/EU (4) trebalo bi dostavljati jedanput na godinu, a ne više jedanput na mjesec. Rezultate mjera poduzetih u skladu s člancima 6. i 7. te odluke trebalo bi, ako je primjenjivo, priopćiti do 30. travnja svake godine kako bi se osiguralo pravovremeno podnošenje relevantnih informacija koje se odnose na razdoblje prije početka sezone letenja vektora. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i s obzirom na poboljšanje stanja koje proizlazi iz rezultata provjera koje su dosad proveli Portugal i Španjolska, rezultate provjera provedenih u skladu s člankom 11. stavkom 3. Provedbene odluke Komisije 2012/535/EU (4) trebalo bi dostavljati jedanput na godinu, a ne više jedanput na mjesec. Rezultate mjera poduzetih u skladu s člancima 6. i 7. te odluke trebalo bi, ako je primjenjivo, priopćiti do 30. travnja svake godine kako bi se osiguralo pravovremeno podnošenje relevantnih informacija koje se odnose na razdoblje prije početka sezone letenja vektora.

| (6) | Iskustva u Portugalu i u Španjolskoj te tehničke i znanstvene studije pokazuju da je vrlo malo vjerojatno da se na boru zdravog izgleda otkrije borova nematoda, a uzorkovanje prerezanih debala, otpada od rezanja i prirodnog otpada na kojima su vidljivi znakovi aktivnosti insekata vektora može biti vrlo važno za otkrivanje prisutnosti borove nematode na područjima na kojima se ne očekuje pojava simptoma sušenja borova. Priloge I. i II. Provedbenoj odluci 2012/535/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Iskustva u Portugalu i u Španjolskoj te tehničke i znanstvene studije pokazuju da je vrlo malo vjerojatno da se na boru zdravog izgleda otkrije borova nematoda, a uzorkovanje prerezanih debala, otpada od rezanja i prirodnog otpada na kojima su vidljivi znakovi aktivnosti insekata vektora može biti vrlo važno za otkrivanje prisutnosti borove nematode na područjima na kojima se ne očekuje pojava simptoma sušenja borova. Priloge I. i II. Provedbenoj odluci 2012/535/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Dokazima o kojima je izvijestila radna skupina potvrđeno je da šumski požar koji izbije tijekom sezone letenja vektora odmah privlači vektore iz velikih udaljenosti, čak i određeno vrijeme nakon požara. Trenutačno uklanjanje i uništavanje bilja s opožarenih područja ne umanjuje njegovu privlačnost vektorima i zapravo može izazvati opasnost od dodatnog širenja vektora. Državama članicama stoga bi trebalo dopustiti da prije početka nove sezone letenja vektora posijeku i uklone osjetljivo bilje koje se nalazi na tim opožarenim područjima. |
| --- | --- |

(7)

Dokazima o kojima je izvijestila radna skupina potvrđeno je da šumski požar koji izbije tijekom sezone letenja vektora odmah privlači vektore iz velikih udaljenosti, čak i određeno vrijeme nakon požara. Trenutačno uklanjanje i uništavanje bilja s opožarenih područja ne umanjuje njegovu privlačnost vektorima i zapravo može izazvati opasnost od dodatnog širenja vektora. Državama članicama stoga bi trebalo dopustiti da prije početka nove sezone letenja vektora posijeku i uklone osjetljivo bilje koje se nalazi na tim opožarenim područjima.

| (8) | Iskustvo je pokazalo da bi za osiguravanje optimalne upotrebe dostupnih resursa pregledi zaraženih područja na koja se upućuje u točki 2. Priloga II. Provedbenoj odluci 2012/535/EU trebali biti usmjereni na dijelove zaraženog područja koji graniče sa sigurnosnim područjem kako bi se mogle poduzeti odgovarajuće mjere da se borova nematoda zadrži u onim dijelovima zaraženih područja u kojima se zna da se pojavljuje i da se onemogući njezino širenje na sigurnosna područja. |
| --- | --- |

(8)

Iskustvo je pokazalo da bi za osiguravanje optimalne upotrebe dostupnih resursa pregledi zaraženih područja na koja se upućuje u točki 2. Priloga II. Provedbenoj odluci 2012/535/EU trebali biti usmjereni na dijelove zaraženog područja koji graniče sa sigurnosnim područjem kako bi se mogle poduzeti odgovarajuće mjere da se borova nematoda zadrži u onim dijelovima zaraženih područja u kojima se zna da se pojavljuje i da se onemogući njezino širenje na sigurnosna područja.

| (9) | Države članice mogu smanjiti polumjer područja sječe s 500 m na 100 m ako, na temelju aktivnosti iz pregleda provedenih u skladu s Međunarodnom normom za fitosanitarne mjere FAO-a br. 4 (5) i uzimajući u obzir kapacitet širenja vektorâ, nema dokaza o prisutnosti vektorâ u tom dijelu područja. |
| --- | --- |

(9)

Države članice mogu smanjiti polumjer područja sječe s 500 m na 100 m ako, na temelju aktivnosti iz pregleda provedenih u skladu s Međunarodnom normom za fitosanitarne mjere FAO-a br. 4 (5) i uzimajući u obzir kapacitet širenja vektorâ, nema dokaza o prisutnosti vektorâ u tom dijelu područja.

| (10) | Iskustvo je potvrdilo da obrada drva identificiranog u demarkiranom području tijekom sezone letenja vektora, kako je propisano točkom 8. Priloga I. i točkom 3.(c) Priloga II. Provedbenoj odluci 2012/535/EU, ne mora uvijek biti prikladna za sprečavanje daljnjeg širenja borove nematode kad je riječ o deblima u kojima su se nastanili vektori u godini koja je prethodila pregledu. Država članica može stoga odlučiti odmah uništiti takvo drvo na mjestu događaja. |
| --- | --- |

(10)

Iskustvo je potvrdilo da obrada drva identificiranog u demarkiranom području tijekom sezone letenja vektora, kako je propisano točkom 8. Priloga I. i točkom 3.(c) Priloga II. Provedbenoj odluci 2012/535/EU, ne mora uvijek biti prikladna za sprečavanje daljnjeg širenja borove nematode kad je riječ o deblima u kojima su se nastanili vektori u godini koja je prethodila pregledu. Država članica može stoga odlučiti odmah uništiti takvo drvo na mjestu događaja.

| (11) | Provedbenu odluku 2012/535/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(11)

Provedbenu odluku 2012/535/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (12) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(12)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Izmjene Provedbene odluke 2012/535/EU

Provedbena odluka 2012/535/EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 1. dodaje se sljedeća točka (h):






  „(h) | ‚biljka pogođena požarom ili olujom’ znači svaka osjetljiva biljka oštećena u požaru ili oluji na način kojim se vektoru omogućuje polaganje jajašaca.” |
| --- | --- | --- |

1.

U članku 1. dodaje se sljedeća točka (h):

„(h)

‚biljka pogođena požarom ili olujom’ znači svaka osjetljiva biljka oštećena u požaru ili oluji na način kojim se vektoru omogućuje polaganje jajašaca.”

| 2. | Članak 4. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   U planu pripravnosti određuje se sljedeće:






  (a) | poseban odjeljak sa sažetim informacijama o procjeni opasnosti od borove nematode za predmetnu državu članicu, uključujući popratne informacije o biologiji borove nematode, očekivanim simptomima i napadnutim stablima te metodama otkrivanja, glavnim putevima ulaska i daljnjeg širenja, uključujući preporuke o načinima kako se opasnost od ulaska, smještaja i širenja može smanjiti; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 4. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   U planu pripravnosti određuje se sljedeće:

(a)

poseban odjeljak sa sažetim informacijama o procjeni opasnosti od borove nematode za predmetnu državu članicu, uključujući popratne informacije o biologiji borove nematode, očekivanim simptomima i napadnutim stablima te metodama otkrivanja, glavnim putevima ulaska i daljnjeg širenja, uključujući preporuke o načinima kako se opasnost od ulaska, smještaja i širenja može smanjiti;

| (b) | uloge i odgovornosti tijela uključenih u provedbu plana u slučaju službeno potvrđene prisutnosti ili sumnje u prisutnost borove nematode te zapovjedni lanac i postupci za koordinaciju mjera koje trebaju poduzeti nadležna službena tijela, druga tijela javne vlasti, delegirana tijela ili uključene fizičke osobe, laboratoriji i subjekti; |
| --- | --- |

(b)

uloge i odgovornosti tijela uključenih u provedbu plana u slučaju službeno potvrđene prisutnosti ili sumnje u prisutnost borove nematode te zapovjedni lanac i postupci za koordinaciju mjera koje trebaju poduzeti nadležna službena tijela, druga tijela javne vlasti, delegirana tijela ili uključene fizičke osobe, laboratoriji i subjekti;

| (c) | uvjeti pristupa nadležnih službenih tijela prostorima subjekata i drugih osoba; |
| --- | --- |

(c)

uvjeti pristupa nadležnih službenih tijela prostorima subjekata i drugih osoba;

| (d) | uvjeti pristupa nadležnih službenih tijela, ako je potrebno, laboratorijima, opremi, osoblju, vanjskim stručnjacima i resursima potrebnima za brzo i djelotvorno iskorjenjivanje ili, prema potrebi, suzbijanje borove nematode; |
| --- | --- |

(d)

uvjeti pristupa nadležnih službenih tijela, ako je potrebno, laboratorijima, opremi, osoblju, vanjskim stručnjacima i resursima potrebnima za brzo i djelotvorno iskorjenjivanje ili, prema potrebi, suzbijanje borove nematode;

| (e) | mjere koje treba poduzeti u vezi s pružanjem informacija Komisiji, ostalim državama članicama, predmetnim subjektima i javnosti u pogledu prisutnosti borove nematode i mjere poduzete u borbi protiv borove nematode ako se njezina prisutnost ili sumnja u njezinu prisutnost službeno potvrdi; |
| --- | --- |

(e)

mjere koje treba poduzeti u vezi s pružanjem informacija Komisiji, ostalim državama članicama, predmetnim subjektima i javnosti u pogledu prisutnosti borove nematode i mjere poduzete u borbi protiv borove nematode ako se njezina prisutnost ili sumnja u njezinu prisutnost službeno potvrdi;

| (f) | dogovoreni načini bilježenja otkrića prisutnosti borove nematode; |
| --- | --- |

(f)

dogovoreni načini bilježenja otkrića prisutnosti borove nematode;

| (g) | protokoli kojima su opisane metode vizualnog pregleda, uzorkovanja i laboratorijskog ispitivanja; |
| --- | --- |

(g)

protokoli kojima su opisane metode vizualnog pregleda, uzorkovanja i laboratorijskog ispitivanja;

| (h) | postupci i osobe nadležne za okvir za koordinaciju sa susjednim državama članicama i, prema potrebi, susjednim trećim zemljama. |
| --- | --- |

(h)

postupci i osobe nadležne za okvir za koordinaciju sa susjednim državama članicama i, prema potrebi, susjednim trećim zemljama.

U sadržaju plana pripravnosti uzima se u obzir rizik koji navedeni organizam predstavlja za predmetnu državu članicu.”

| 3. | Članak 9. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Države članice do 30. travnja svake godine Komisiji i ostalim državama članicama dostavljaju izvješće o rezultatima mjera poduzetih na temelju članaka 6. i 7. od 1. travnja prethodne godine do 31. ožujka godine u kojoj se dostavlja izvješće.
  Izvješće mora sadržavati sve sljedeće elemente:






  (a) | broj i lokacije otkrića prisutnosti borove nematode, uključujući karte, utvrđene zasebno za zaraženo područje i za sigurnosno područje; |
| --- | --- | --- |

3.

Članak 9. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Države članice do 30. travnja svake godine Komisiji i ostalim državama članicama dostavljaju izvješće o rezultatima mjera poduzetih na temelju članaka 6. i 7. od 1. travnja prethodne godine do 31. ožujka godine u kojoj se dostavlja izvješće.

Izvješće mora sadržavati sve sljedeće elemente:

(a)

broj i lokacije otkrića prisutnosti borove nematode, uključujući karte, utvrđene zasebno za zaraženo područje i za sigurnosno područje;

| (b) | broj uginulih biljaka, biljaka u lošem zdravstvenom stanju ili biljaka pogođenih požarom ili olujom koje su identificirane, sa specifikacijom broja biljaka potpuno uništenih u šumskim požarima ili oluji; |
| --- | --- |

(b)

broj uginulih biljaka, biljaka u lošem zdravstvenom stanju ili biljaka pogođenih požarom ili olujom koje su identificirane, sa specifikacijom broja biljaka potpuno uništenih u šumskim požarima ili oluji;

| (c) | broj uginulih biljaka, biljaka u lošem zdravstvenom stanju ili biljaka pogođenih požarom ili olujom koje su uzorkovane; |
| --- | --- |

(c)

broj uginulih biljaka, biljaka u lošem zdravstvenom stanju ili biljaka pogođenih požarom ili olujom koje su uzorkovane;

| (d) | broj uzoraka uzetih od uginulih biljaka, biljaka u lošem zdravstvenom stanju ili biljaka pogođenih požarom ili olujom koje su ispitane na prisutnost borove nematode; |
| --- | --- |

(d)

broj uzoraka uzetih od uginulih biljaka, biljaka u lošem zdravstvenom stanju ili biljaka pogođenih požarom ili olujom koje su ispitane na prisutnost borove nematode;

| (e) | broj uzoraka pozitivnih na borovu nematodu; |
| --- | --- |

(e)

broj uzoraka pozitivnih na borovu nematodu;

| (f) | broj uginulih biljaka, biljaka u lošem zdravstvenom stanju ili biljaka pogođenih požarom ili olujom koje su uklonjene, sa specifikacijom broja biljaka identificiranih prije početka relevantnog razdoblja; |
| --- | --- |

(f)

broj uginulih biljaka, biljaka u lošem zdravstvenom stanju ili biljaka pogođenih požarom ili olujom koje su uklonjene, sa specifikacijom broja biljaka identificiranih prije početka relevantnog razdoblja;

| (g) | broj i lokacije zamki i razdoblje praćenja te broj vektora ulovljenih u zamkama, vrste o kojima je riječ, broj vektora analiziranih na prisutnost borove nematode, broj uzoraka analiziranih na prisutnost borove nematode zasebno za sigurnosna i zaražena područja, uključujući broj uzoraka pozitivnih na borovu nematodu, ako ih je bilo. |
| --- | --- |

(g)

broj i lokacije zamki i razdoblje praćenja te broj vektora ulovljenih u zamkama, vrste o kojima je riječ, broj vektora analiziranih na prisutnost borove nematode, broj uzoraka analiziranih na prisutnost borove nematode zasebno za sigurnosna i zaražena područja, uključujući broj uzoraka pozitivnih na borovu nematodu, ako ih je bilo.

Države članice prikupljaju informacije navedene u točkama (b) i (f) u sljedećim razdobljima: od 1. siječnja do 31. ožujka, od 1. travnja do 31. listopada i od 1. studenoga do 31. prosinca prethodne godine te od 1. siječnja do 31. ožujka godine u kojoj se dostavlja izvješće.

Države članice pri priopćavanju tih informacija navode predmetno razdoblje prikupljanja.”

| 4. | U članku 11. stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Države članice svake godine do 30. travnja obavješćuju ostale države članice i Komisiju o vremenu i rezultatima provjera iz stavaka 1. i 2. provedenih prethodne godine.” |
| --- | --- |

4.

U članku 11. stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Države članice svake godine do 30. travnja obavješćuju ostale države članice i Komisiju o vremenu i rezultatima provjera iz stavaka 1. i 2. provedenih prethodne godine.”

| 5. | Prilozi I. i II. mijenjaju se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci. |
| --- | --- |

5.

Prilozi I. i II. mijenjaju se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Adresati

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. ožujka 2017.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 169, 10.7.2000., str. 1.

1

(2)  Razvoj poboljšanih metoda za otkrivanje, kontrolu i iskorjenjivanje borove nematode kao potpora Politici EU-a za biljno zdravstvo (REPHRAME) – istraživački projekt EU-a br. 265483.

2

(3)  2009 OEPP/EPPO, Bulletin OEPP/EPPO Bulletin 39, 471–474. „Generic elements for contingency plans”.

3

(4)  Provedbena odluka Komisije 2012/535/EU od 26. rujna 2012. o hitnim mjerama za sprečavanje širenja unutar Unije Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (borove nematode) (SL L 266, 2.10.2012., str. 42.).

4

Bursaphelenchus xylophilus

(5)  Tajništvo Međunarodne konvencije za zaštitu bilja (1995.), Međunarodna norma za fitosanitarne mjere 4: Zahtjevi za uspostavu područjâ bez štetočina.

5

---

PRILOG

Prilozi Provedbenoj odluci 2012/535/EU mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | Prilog I. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u točki 2. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim tekstom:

  „Sve bilje koje je uginulo ili je lošeg zdravstvenog stanja i određeni broj bilja zdravog izgleda koje je odabrano na temelju rizika od širenja borove nematode u određenom slučaju uzorkuje se nakon sječe. Uzorkovanje se provodi na nekoliko dijelova svake biljke, uključujući krošnju, a osobito na onim dijelovima na kojima su vidljivi znakovi aktivnosti insekata vektora. Uzorci se uzimaju i s prerezanih debala, otpada od rezanja i prirodnog otpada na kojima su vidljivi znakovi aktivnosti insekata vektora i koji se nalaze na dijelovima demarkiranih područja na kojima se pojava simptoma sušenja osjetljivog bilja ne očekuje ili se očekuje kasnije. Ti se uzorci ispituju na prisutnost borove nematode.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Prilog I. mijenja se kako slijedi:

(a)

u točki 2. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„Sve bilje koje je uginulo ili je lošeg zdravstvenog stanja i određeni broj bilja zdravog izgleda koje je odabrano na temelju rizika od širenja borove nematode u određenom slučaju uzorkuje se nakon sječe. Uzorkovanje se provodi na nekoliko dijelova svake biljke, uključujući krošnju, a osobito na onim dijelovima na kojima su vidljivi znakovi aktivnosti insekata vektora. Uzorci se uzimaju i s prerezanih debala, otpada od rezanja i prirodnog otpada na kojima su vidljivi znakovi aktivnosti insekata vektora i koji se nalaze na dijelovima demarkiranih područja na kojima se pojava simptoma sušenja osjetljivog bilja ne očekuje ili se očekuje kasnije. Ti se uzorci ispituju na prisutnost borove nematode.”;

| (b) | točka 4. zamjenjuje se sljedećim tekstom:






  „4. | Kad se primjenjuje točka 3., sve osjetljivo bilje koje se nalazi između 100 m i 500 m od osjetljivog bilja kod kojeg je otkrivena prisutnost borove nematode i koje je bilo izuzeto od sječe ispituje se prije, tijekom i poslije sezone letenja vektora na znakove ili simptome prisutnosti borove nematode.
  Ako su ti znakovi ili simptomi prisutni, uzima se uzorak biljke i ispituje na prisutnost borove nematode. Uzorkovanje tog osjetljivog bilja provodi se na nekoliko dijelova biljke, uključujući krošnju. Predmetne države članice u sezoni letenja obavljaju intenzivne preglede vektora uzorkovanjem i ispitivanjem tih vektora na prisutnost borove nematode.
  Te se mjere primjenjuju do završetka iskorjenjivanja, kako je propisano člankom 6. stavkom 1., ili do odobrenja mjera za suzbijanje, kako je propisano člankom 7. stavkom 1.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 4. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„4.

Ako su ti znakovi ili simptomi prisutni, uzima se uzorak biljke i ispituje na prisutnost borove nematode. Uzorkovanje tog osjetljivog bilja provodi se na nekoliko dijelova biljke, uključujući krošnju. Predmetne države članice u sezoni letenja obavljaju intenzivne preglede vektora uzorkovanjem i ispitivanjem tih vektora na prisutnost borove nematode.

Te se mjere primjenjuju do završetka iskorjenjivanja, kako je propisano člankom 6. stavkom 1., ili do odobrenja mjera za suzbijanje, kako je propisano člankom 7. stavkom 1.”;

| (c) | točka 5. zamjenjuje se sljedećim tekstom:






  „5. | Ako država članica na temelju pregleda na prisutnost vektora u skladu s Međunarodnom normom za fitosanitarne mjere FAO-a br. 4 (*1) ima dokaze da na predmetnom području vektor nije prisutan posljednje tri godine i uzimajući u obzir kapacitet širenja vektorâ, najmanji polumjer područja sječe iznosi 100 m oko svake osjetljive biljke kod koje je otkrivena prisutnost borove nematode.
  Taj dokaz uključuje se u obavijest predviđenu u članku 9. stavku 1.; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 5. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„5.

Taj dokaz uključuje se u obavijest predviđenu u članku 9. stavku 1.;

(*1)  Tajništvo Međunarodne konvencije za zaštitu bilja (1995.), Međunarodna norma za fitosanitarne mjere 4: Zahtjevi za uspostavu područjâ bez štetočina.”;"

| (d) | točka 6. zamjenjuje se sljedećim tekstom:






  „6. | Države članice tijekom i izvan sezone letenja vektora obavljaju preglede osjetljivog bilja u demarkiranim područjima inspekcijskim pregledom, uzorkovanjem i ispitivanjem tog bilja i vektora na prisutnost borove nematode. Tijekom sezone letenja obavljaju i preglede vektora borove nematode. U okviru tih pregleda posebna pozornost posvećuje se osjetljivom bilju koje je uginulo, u lošem je zdravstvenom stanju ili je bilo pogođeno požarom ili olujom. Uzorkovanje tog osjetljivog bilja provodi se na nekoliko dijelova biljke, uključujući krošnju. Obavljaju se i pregledi prerezanih debala, otpada od rezanja i prirodnog otpada na kojima su vidljivi znakovi aktivnosti insekata vektora i koji se nalaze na dijelovima demarkiranih područja na kojima se pojava simptoma sušenja osjetljivog bilja ne očekuje ili se očekuje kasnije. Intenzitet pregledâ unutar polumjera od 3 000 m oko svake osjetljive biljke kod koje je otkrivena prisutnost borove nematode najmanje je četiri puta veći nego od 3 000 m oko bilja do vanjske granice sigurnosnog područja.” |
| --- | --- | --- |

(d)

točka 6. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„6.

| (e) | u točki 7. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim tekstom:






  „7. | Države članice u cijelom demarkiranom području identificiraju i sijeku sve osjetljivo bilje kod kojeg je otkrivena prisutnost borove nematode te ono koje je uginulo, u lošem je zdravstvenom stanju ili je bilo pogođeno požarom ili olujom. Uklanjaju i uništavaju posječeno bilje i ostatke debala, poduzimajući sve potrebne mjere opreza kako bi se izbjeglo širenje borove nematode i njezina vektora do kraja sječe. Poštuju sljedeće uvjete:”; |
| --- | --- | --- |

(e)

u točki 7. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„7.

| (f) | u točki 8. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim tekstom:

  „Ako država članica zaključi da guljenje kore, obrada insekticidom za koji se zna da je učinkovit protiv vektora i pokrivanje mrežom protiv kukaca natopljenom takvim insekticidom nisu prikladni, drvo s kojeg nije oguljena kora odmah se uništava na mjestu događaja.
  Drvni otpad dobiven u vrijeme sječe osjetljivog bilja koji je ostao na mjestu sječe i drvo s kojeg nije oguljena kora i koje je uništeno na mjestu događaja rascijepa se na komade koji nisu deblji ni širi od 3 cm.”; |
| --- | --- |

(f)

u točki 8. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„Ako država članica zaključi da guljenje kore, obrada insekticidom za koji se zna da je učinkovit protiv vektora i pokrivanje mrežom protiv kukaca natopljenom takvim insekticidom nisu prikladni, drvo s kojeg nije oguljena kora odmah se uništava na mjestu događaja.

Drvni otpad dobiven u vrijeme sječe osjetljivog bilja koji je ostao na mjestu sječe i drvo s kojeg nije oguljena kora i koje je uništeno na mjestu događaja rascijepa se na komade koji nisu deblji ni širi od 3 cm.”;

| (g) | umeće se sljedeća točka 8.(a):






  „8.(a) | Odstupajući od točke 7.(b), ako država članica zaključi da su sječa i uklanjanje osjetljivog bilja pogođenog požarom ili olujom tijekom sezone letenja vektora neprikladni, predmetna država članica može odlučiti nastaviti sječu i uklanjanje tog bilja prije početka sljedeće sezone letenja.
  Ne dovodeći u pitanje točku 6., predmetna država članica u sezoni letenja obavlja intenzivne preglede u području pogođenom požarom ili olujom uzorkovanjem i ispitivanjem tih vektora na prisutnost borove nematode te, u slučaju potvrde, obavlja preglede osjetljivog bilja koje se nalazi u okolnom području inspekcijskim pregledima, uzorkovanjem i ispitivanjem tog bilja koje pokazuje znakove ili simptome prisutnosti borove nematode ili njezinih vektora.” |
| --- | --- | --- |

(g)

umeće se sljedeća točka 8.(a):

„8.(a)

Ne dovodeći u pitanje točku 6., predmetna država članica u sezoni letenja obavlja intenzivne preglede u području pogođenom požarom ili olujom uzorkovanjem i ispitivanjem tih vektora na prisutnost borove nematode te, u slučaju potvrde, obavlja preglede osjetljivog bilja koje se nalazi u okolnom području inspekcijskim pregledima, uzorkovanjem i ispitivanjem tog bilja koje pokazuje znakove ili simptome prisutnosti borove nematode ili njezinih vektora.”

| 2. | Prilog II. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka 2. zamjenjuje se sljedećim tekstom:






  „2. | Države članice obavljaju godišnje preglede osjetljivog bilja i vektora u zaraženim područjima inspekcijskim pregledom, uzorkovanjem i ispitivanjem tog bilja i vektora na prisutnost borove nematode. U okviru tih pregleda posebna pozornost posvećuje se osjetljivom bilju koje je uginulo, u lošem je zdravstvenom stanju ili je bilo pogođeno požarom ili olujom. Pregledi će se usmjeriti na dijelove zaraženog područja koji graniče sa sigurnosnim područjima u cilju zaštite tih područja. Države članice sijeku sve osjetljivo bilje kod kojeg je otkrivena prisutnost borove nematode te uklanjaju i uništavaju to bilje i ostatke debala, poduzimajući sve potrebne mjere opreza kako bi se izbjeglo širenje borove nematode i njezinih vektora.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Prilog II. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka 2. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„2.

| (b) | točka 3. zamjenjuje se sljedećim tekstom:






  „3. | Države članice poduzimaju sljedeće mjere u sigurnosnim područjima:






  (a) | Države članice izvan i tijekom sezone letenja vektora obavljaju preglede osjetljivog bilja u sigurnosnim područjima inspekcijskim pregledom, uzorkovanjem i ispitivanjem tog bilja i vektora na prisutnost borove nematode. Tijekom sezone letenja obavljaju i preglede vektora borove nematode. U okviru tih pregleda posebna pozornost posvećuje se osjetljivom bilju koje je uginulo, u lošem je zdravstvenom stanju ili je bilo pogođeno požarom ili olujom te vektorima koji se nalaze u područjima u kojima je prisutnost borove nematode izgledna ili se može očekivati zakašnjela pojava simptomâ. Uzorkovanje osjetljivog bilja provodi se na nekoliko dijelova svake biljke, uključujući krošnju. Obavljaju se i pregledi prerezanih debala, otpada od rezanja i prirodnog otpada na kojima su vidljivi znakovi aktivnosti insekata vektora i koji se nalaze na dijelovima demarkiranih područja na kojima se pojava simptoma sušenja osjetljivog bilja ne očekuje. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 3. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„3.

(a)

Države članice izvan i tijekom sezone letenja vektora obavljaju preglede osjetljivog bilja u sigurnosnim područjima inspekcijskim pregledom, uzorkovanjem i ispitivanjem tog bilja i vektora na prisutnost borove nematode. Tijekom sezone letenja obavljaju i preglede vektora borove nematode. U okviru tih pregleda posebna pozornost posvećuje se osjetljivom bilju koje je uginulo, u lošem je zdravstvenom stanju ili je bilo pogođeno požarom ili olujom te vektorima koji se nalaze u područjima u kojima je prisutnost borove nematode izgledna ili se može očekivati zakašnjela pojava simptomâ. Uzorkovanje osjetljivog bilja provodi se na nekoliko dijelova svake biljke, uključujući krošnju. Obavljaju se i pregledi prerezanih debala, otpada od rezanja i prirodnog otpada na kojima su vidljivi znakovi aktivnosti insekata vektora i koji se nalaze na dijelovima demarkiranih područja na kojima se pojava simptoma sušenja osjetljivog bilja ne očekuje.

| (b) | Države članice u cijelim dotičnim sigurnosnim područjima identificiraju i sijeku sve osjetljivo bilje koje je uginulo, u lošem je zdravstvenom stanju ili je bilo pogođeno požarom ili olujom. Uklanjaju i uništavaju posječeno bilje i ostatke debala, poduzimajući sve potrebne mjere opreza kako bi se izbjeglo širenje borove nematode i njezina vektora prije i tijekom sječe, pod sljedećim uvjetima:






  i. | Prije sljedeće sezone letenja osjetljivo bilje identificirano izvan sezone letenja vektora siječe se i uništava na mjestu događaja, premješta se pod službenim nadzorom u zaraženo područje ili se uklanja. U posljednjem slučaju drvo i kora tog bilja ili se obrađuju, kako je određeno u Prilogu III. odjeljku 1. točki 2.(a), ili se prerađuju, kako je određeno u Prilogu III. odjeljku 2. točki 2.(b). |
| --- | --- | --- |

(b)

Države članice u cijelim dotičnim sigurnosnim područjima identificiraju i sijeku sve osjetljivo bilje koje je uginulo, u lošem je zdravstvenom stanju ili je bilo pogođeno požarom ili olujom. Uklanjaju i uništavaju posječeno bilje i ostatke debala, poduzimajući sve potrebne mjere opreza kako bi se izbjeglo širenje borove nematode i njezina vektora prije i tijekom sječe, pod sljedećim uvjetima:

i.

Prije sljedeće sezone letenja osjetljivo bilje identificirano izvan sezone letenja vektora siječe se i uništava na mjestu događaja, premješta se pod službenim nadzorom u zaraženo područje ili se uklanja. U posljednjem slučaju drvo i kora tog bilja ili se obrađuju, kako je određeno u Prilogu III. odjeljku 1. točki 2.(a), ili se prerađuju, kako je određeno u Prilogu III. odjeljku 2. točki 2.(b).

| ii. | Osjetljivo bilje identificirano u sezoni letenja vektora odmah se siječe i uništava na mjestu događaja, pod službenim se nadzorom premješta u zaraženo područje ili se uklanja. U posljednjem slučaju drvo i kora tog bilja ili se obrađuju, kako je određeno u Prilogu III. odjeljku 1. točki 2.(a), ili se prerađuju, kako je određeno u Prilogu III. odjeljku 2. točki 2.(b). |
| --- | --- |

ii.

Osjetljivo bilje identificirano u sezoni letenja vektora odmah se siječe i uništava na mjestu događaja, pod službenim se nadzorom premješta u zaraženo područje ili se uklanja. U posljednjem slučaju drvo i kora tog bilja ili se obrađuju, kako je određeno u Prilogu III. odjeljku 1. točki 2.(a), ili se prerađuju, kako je određeno u Prilogu III. odjeljku 2. točki 2.(b).

Posječeno osjetljivo bilje, osim bilja koje je potpuno uništeno šumskim požarima, uzorkuje se i ispituje na prisutnost borove nematode, prema planu uzorkovanja koji s 99 % pouzdanosti može potvrditi da je razina prisutnosti borove nematode u tom osjetljivom bilju ispod 0,02 %.

Odstupajući od točke ii., ako država članica zaključi da su sječa i uklanjanje osjetljivog bilja identificiranog tijekom sezone letenja ili pogođenog požarom ili olujom neprikladni, predmetna država članica može odlučiti nastaviti sječu i uklanjanje tog bilja prije početka sljedeće sezone letenja. Tijekom sječe i uklanjanja predmetno osjetljivo bilje uništava se na licu mjesta ili se uklanja, a njegovo se drvo i kora obrađuju, u skladu s Prilogom III. odjeljkom 1. točkom 2.(a), ili se prerađuju, u skladu s Prilogom III. odjeljkom 2. točkom 2.(b). Ako se primijeni odstupanje i ne dovodeći u pitanje točku (a), predmetna država članica u sezoni letenja obavlja intenzivne preglede u području pogođenom požarom ili olujom uzorkovanjem i ispitivanjem tih vektora na prisutnost borove nematode te, u slučaju potvrde, obavlja intenzivne preglede osjetljivog bilja koje se nalazi u okolnom području inspekcijskim pregledima, uzorkovanjem i ispitivanjem tog bilja koje pokazuje znakove ili simptome prisutnosti borove nematode.

| (c) | U pogledu osjetljivog drva identificiranog u sigurnosnom području tijekom sezone letenja vektora, kako je navedeno u točki (b), države članice gule koru na deblima posječenog osjetljivog bilja ili obrađuju ta debla insekticidom za koji se zna da je učinkovit protiv vektora ili pokrivaju ta debla mrežom protiv kukaca natopljenom takvim insekticidom odmah nakon sječe.
  Nakon guljenja kore, obrade ili pokrivanja, osjetljivo se drvo pod službenim nadzorom odmah premješta na mjesto skladištenja ili u odobreni objekt za obradu. Drvo s kojeg nije oguljena kora odmah se na mjestu skladištenja ili u odobrenom objektu za obradu još jednom obrađuje insekticidom za koji se zna da je učinkovit protiv vektora ili se pokriva mrežom protiv kukaca natopljenom takvim insekticidom.
  Drvni otpad dobiven u vrijeme sječe osjetljivog bilja koji je ostao na mjestu sječe rascijepa se na komade koji nisu deblji ni širi od 3 cm.
  Odstupajući od prvog podstavka, ako država članica zaključi da guljenje kore, obrada insekticidom za koji se zna da je učinkovit protiv vektora i pokrivanje mrežom protiv kukaca natopljenom takvim insekticidom nisu prikladni, drvo s kojeg nije oguljena kora odmah se uništava na mjestu događaja. Ako se primijeni odstupanje, drvni otpad dobiven u vrijeme sječe osjetljivog bilja koji je ostao na mjestu sječe i drvo s kojeg nije oguljena kora, a koje je uništeno na mjestu događaja, rascijepaju se na komade koji nisu deblji ni širi od 3 cm.” |
| --- | --- |

(c)

U pogledu osjetljivog drva identificiranog u sigurnosnom području tijekom sezone letenja vektora, kako je navedeno u točki (b), države članice gule koru na deblima posječenog osjetljivog bilja ili obrađuju ta debla insekticidom za koji se zna da je učinkovit protiv vektora ili pokrivaju ta debla mrežom protiv kukaca natopljenom takvim insekticidom odmah nakon sječe.

Nakon guljenja kore, obrade ili pokrivanja, osjetljivo se drvo pod službenim nadzorom odmah premješta na mjesto skladištenja ili u odobreni objekt za obradu. Drvo s kojeg nije oguljena kora odmah se na mjestu skladištenja ili u odobrenom objektu za obradu još jednom obrađuje insekticidom za koji se zna da je učinkovit protiv vektora ili se pokriva mrežom protiv kukaca natopljenom takvim insekticidom.

Drvni otpad dobiven u vrijeme sječe osjetljivog bilja koji je ostao na mjestu sječe rascijepa se na komade koji nisu deblji ni širi od 3 cm.

Odstupajući od prvog podstavka, ako država članica zaključi da guljenje kore, obrada insekticidom za koji se zna da je učinkovit protiv vektora i pokrivanje mrežom protiv kukaca natopljenom takvim insekticidom nisu prikladni, drvo s kojeg nije oguljena kora odmah se uništava na mjestu događaja. Ako se primijeni odstupanje, drvni otpad dobiven u vrijeme sječe osjetljivog bilja koji je ostao na mjestu sječe i drvo s kojeg nije oguljena kora, a koje je uništeno na mjestu događaja, rascijepaju se na komade koji nisu deblji ni širi od 3 cm.”

---

(*1)  Tajništvo Međunarodne konvencije za zaštitu bilja (1995.), Međunarodna norma za fitosanitarne mjere 4: Zahtjevi za uspostavu područjâ bez štetočina.”;”

---

Ispravci

| 10.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 64/116 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 64/116

---

Ispravak Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU

(
  Službeni list Europske unije L 173 od 12. lipnja 2014.
  )

| 1. | Na stranici 421., u članku 34. stavku 9. prvom podstavku: |
| --- | --- |

1.

Na stranici 421., u članku 34. stavku 9. prvom podstavku:

umjesto:

„ESMA sastavlja nacrt provedbenih tehničkih standarda u svrhu uspostave standardnih obrazaca, predložaka i postupaka za prijenos podataka u skladu sa stavcima 3., 4., 5. i 7.”;

treba stajati:

„ESMA sastavlja nacrt provedbenih tehničkih standarda u svrhu uspostave standardnih obrazaca, predložaka i postupaka za prijenos podataka u skladu sa stavcima 2., 3., 4., 5. i 7.”.

| 2. | Na stranici 423., u članku 35. stavku 12. prvom podstavku: |
| --- | --- |

2.

Na stranici 423., u članku 35. stavku 12. prvom podstavku:

umjesto:

„ESMA sastavlja nacrt provedbenih tehničkih standarda u svrhu uspostave standardnih obrazaca, predložaka i postupaka za prijenos podataka u skladu sa stavcima 3., 4., 7. i 10.”;

treba stajati:

„ESMA sastavlja nacrt provedbenih tehničkih standarda u svrhu uspostave standardnih obrazaca, predložaka i postupaka za prijenos podataka u skladu sa stavcima 2., 3., 4., 7. i 10.”.

---