# Uradni list L 107/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 107 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6025. april 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 107

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6025. april 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/723 z dne 16. februarja 2017 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 640/2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, pogojev za zavrnitev ali ukinitev plačil in za upravne kazni, ki se uporabljajo za neposredna plačila, podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/724 z dne 24. aprila 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/725 z dne 24. aprila 2017 o obnovitvi odobritve aktivne snovi mezotrion v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 24 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/726 z dne 24. aprila 2017 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 29 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/727 z dne 23. marca 2017 o priznanju Črne gore v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede sistemov za usposabljanje pomorščakov in izdajanje spričeval pomorščakom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 1815)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/728 z dne 20. aprila 2017 o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/92/EU o nadzoru, zdravstvenih pregledih rastlin in ukrepih, ki jih je treba sprejeti za leseno embalažo, ki se dejansko uporablja pri prevozu določenega blaga s poreklom iz Kitajske
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2429) | 33 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/729 z dne 20. aprila 2017 o zahtevi Republike Hrvaške za odstopanje v skladu s členom 9(4) Direktive Sveta 98/41/ES o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2437) | 35 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/723 z dne 16. februarja 2017 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 640/2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, pogojev za zavrnitev ali ukinitev plačil in za upravne kazni, ki se uporabljajo za neposredna plačila, podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/724 z dne 24. aprila 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/725 z dne 24. aprila 2017 o obnovitvi odobritve aktivne snovi mezotrion v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

24

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/726 z dne 24. aprila 2017 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

29

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/727 z dne 23. marca 2017 o priznanju Črne gore v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede sistemov za usposabljanje pomorščakov in izdajanje spričeval pomorščakom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 1815)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 1815)

1

31

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/728 z dne 20. aprila 2017 o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/92/EU o nadzoru, zdravstvenih pregledih rastlin in ukrepih, ki jih je treba sprejeti za leseno embalažo, ki se dejansko uporablja pri prevozu določenega blaga s poreklom iz Kitajske
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2429)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2429)

33

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/729 z dne 20. aprila 2017 o zahtevi Republike Hrvaške za odstopanje v skladu s členom 9(4) Direktive Sveta 98/41/ES o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2437)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2437)

35

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1255/2014 z dne 17. julija 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim z določitvijo vsebine letnih in končnih poročil o izvajanju, vključno s seznamom skupnih kazalnikov ( UL L 337, 25.11.2014 ) | 37 |

Popravki

*

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1255/2014 z dne 17. julija 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim z določitvijo vsebine letnih in končnih poročil o izvajanju, vključno s seznamom skupnih kazalnikov ( UL L 337, 25.11.2014 )

( UL L 337, 25.11.2014 )

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 25.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/723

z dne 16. februarja 2017

o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 640/2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, pogojev za zavrnitev ali ukinitev plačil in za upravne kazni, ki se uporabljajo za neposredna plačila, podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti člena 77(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glede na izkušnje po uvedbi plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje (v nadaljnjem besedilu: plačilo za zeleno komponento), iz poglavja 3 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2), je primerno poenostaviti nekatera pravila o metodi izračuna plačila za zeleno komponento iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 640/2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

Glede na izkušnje po uvedbi plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje (v nadaljnjem besedilu: plačilo za zeleno komponento), iz poglavja 3 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2), je primerno poenostaviti nekatera pravila o metodi izračuna plačila za zeleno komponento iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 640/2014 (3).

| (2) | Izračun pomoči, do katere je upravičenec upravičen, v integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu temelji na pojmu skupine kmetijskih rastlin. Vendar se ta pojem ne zdi potreben na posebnem področju plačila za zeleno komponento, ker bo to temeljilo na celotni površini kmetijskega gospodarstva. Zaradi poenostavitve bi zato bilo treba odpraviti pojem skupine kmetijskih rastlin pri plačilu za zeleno komponento. |
| --- | --- |

(2)

Izračun pomoči, do katere je upravičenec upravičen, v integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu temelji na pojmu skupine kmetijskih rastlin. Vendar se ta pojem ne zdi potreben na posebnem področju plačila za zeleno komponento, ker bo to temeljilo na celotni površini kmetijskega gospodarstva. Zaradi poenostavitve bi zato bilo treba odpraviti pojem skupine kmetijskih rastlin pri plačilu za zeleno komponento.

| (3) | Člena 24 in 26 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 določata pravila o izračunu znižanja plačila za zeleno komponento v primeru neizpolnjevanja zahtev glede diverzifikacije kmetijskih rastlin oziroma površin z ekološkim pomenom. Navedeni izračuni vključujejo količnik razlike in faktor znižanja v višini 50 %. Zaradi jasnosti ob nespremenjeni stopnji znižanja je upravičeno preoblikovati navedene določbe ter nadomestiti količnik razlike in faktor znižanja v višini 50 % z multiplikatorjem. |
| --- | --- |

(3)

Člena 24 in 26 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 določata pravila o izračunu znižanja plačila za zeleno komponento v primeru neizpolnjevanja zahtev glede diverzifikacije kmetijskih rastlin oziroma površin z ekološkim pomenom. Navedeni izračuni vključujejo količnik razlike in faktor znižanja v višini 50 %. Zaradi jasnosti ob nespremenjeni stopnji znižanja je upravičeno preoblikovati navedene določbe ter nadomestiti količnik razlike in faktor znižanja v višini 50 % z multiplikatorjem.

| (4) | Zaradi boljšega ravnotežja med resnostjo znižanja ter potrebo po ohranitvi sorazmernega in pravičnega znižanja je primerno ublažiti znižanje plačila za zeleno komponento, kadar je po zahtevah za diverzifikacijo kmetijskih rastlin treba gojiti tri različne kmetijske rastline. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi boljšega ravnotežja med resnostjo znižanja ter potrebo po ohranitvi sorazmernega in pravičnega znižanja je primerno ublažiti znižanje plačila za zeleno komponento, kadar je po zahtevah za diverzifikacijo kmetijskih rastlin treba gojiti tri različne kmetijske rastline.

| (5) | Delegirano uredbo (EU) št. 640/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Delegirano uredbo (EU) št. 640/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Da bi se izognili položaju, v katerem bi države članice morale prilagoditi sisteme za izračun plačil za leto zahtevka 2016 med plačilnim obdobjem, in bi upravičencem omogočili predvidljivost glede tega, katera pravila se uporabljajo za izračun plačila, bi se ta uredba morala uporabljati od 16. oktobra 2017 za leta zahtevka, ki se začnejo s 1. januarjem 2017 – |
| --- | --- |

(6)

Da bi se izognili položaju, v katerem bi države članice morale prilagoditi sisteme za izračun plačil za leto zahtevka 2016 med plačilnim obdobjem, in bi upravičencem omogočili predvidljivost glede tega, katera pravila se uporabljajo za izračun plačila, bi se ta uredba morala uporabljati od 16. oktobra 2017 za leta zahtevka, ki se začnejo s 1. januarjem 2017 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014

Delegirana uredba (EU) št. 640/2014 se spremeni:

| 1. | člen 22 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 22
  Splošna načela
  Za namene tega oddelka se, kadar se ista površina ugotovi za več kot eno od kmetijskih praks, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, kot je navedeno v členu 43(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, navedena površina upošteva ločeno za vsako od navedenih praks za izračun plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje (v nadaljnjem besedilu: plačilo za zeleno komponento).“; |
| --- | --- |

1.

člen 22 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 22

Splošna načela

Za namene tega oddelka se, kadar se ista površina ugotovi za več kot eno od kmetijskih praks, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, kot je navedeno v členu 43(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, navedena površina upošteva ločeno za vsako od navedenih praks za izračun plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje (v nadaljnjem besedilu: plačilo za zeleno komponento).“;

| 2. | v členu 23(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „2.   Brez poseganja v upravne kazni, ki se uporabijo v skladu s členom 28, se v primeru, da površina, prijavljena v zbirni vlogi za osnovno plačilo ali enotno plačilo na površino, presega ugotovljeno površino, ugotovljena površina uporabi za izračun plačila za zeleno komponento.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 23(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Brez poseganja v upravne kazni, ki se uporabijo v skladu s členom 28, se v primeru, da površina, prijavljena v zbirni vlogi za osnovno plačilo ali enotno plačilo na površino, presega ugotovljeno površino, ugotovljena površina uporabi za izračun plačila za zeleno komponento.“;

| 3. | člen 24 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 24
  Znižanje plačila za zeleno komponento v primeru neizpolnjevanja zahtev glede diverzifikacije kmetijskih rastlin

  1.   Za orna zemljišča, za katera prvi pododstavek člena 44(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da se gojita vsaj dve različni kmetijski rastlini in da glavna kmetijska rastlina ne zajema več kot 75 % celotne površine ornega zemljišča, vendar površina, ki je bila ugotovljena za glavno kmetijsko rastlino, zajema več kot 75 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 2-kratnik površine glavne kmetijske rastline, ki presega 75 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča.


  2.   Za orna zemljišča, za katera drugi pododstavek člena 44(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da se gojijo vsaj tri različne kmetijske rastline in da glavna kmetijska rastlina ne zajema več kot 75 % celotne površine ornega zemljišča, vendar površina, ki je bila ugotovljena za glavno kmetijsko rastlino, zajema več kot 75 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za površino glavne kmetijske rastline, ki presega 75 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča.


  3.   Za orna zemljišča, za katera drugi pododstavek člena 44(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da se gojijo vsaj tri različne kmetijske rastline in da dve glavni kmetijski rastlini ne zajemata več kot 95 % celotne površine ornega zemljišča, vendar površina, ki je bila ugotovljena za dve glavni kmetijski rastlini, zajema več kot 95 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 5-kratnik površine dveh glavnih kmetijskih rastlin, ki presega 95 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča.


  4.   Za kmetijska gospodarstva, za katera člen 44(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da glavna kmetijska rastlina na preostalem ornem zemljišču ne zajema več kot 75 % navedenega preostalega ornega zemljišča, vendar površina, ki je bila ugotovljena za glavno kmetijsko rastlino na preostalem ugotovljenem ornem zemljišču, zajema več kot 75 %, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 2-kratnik površine glavne kmetijske rastline, ki presega 75 % navedenega preostalega ugotovljenega ornega zemljišča.


  5.   Kadar se ugotovi, da upravičenec tri leta ni izpolnjeval zahtev glede diverzifikacije kmetijskih rastlin iz tega člena, se površina, za katero se za naslednja leta zmanjša površina za izračun plačila za zeleno komponento v skladu z odstavki od 1 do 4, pomnoži z 2.“; |
| --- | --- |

3.

člen 24 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 24

Znižanje plačila za zeleno komponento v primeru neizpolnjevanja zahtev glede diverzifikacije kmetijskih rastlin

1.   Za orna zemljišča, za katera prvi pododstavek člena 44(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da se gojita vsaj dve različni kmetijski rastlini in da glavna kmetijska rastlina ne zajema več kot 75 % celotne površine ornega zemljišča, vendar površina, ki je bila ugotovljena za glavno kmetijsko rastlino, zajema več kot 75 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 2-kratnik površine glavne kmetijske rastline, ki presega 75 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča.

2.   Za orna zemljišča, za katera drugi pododstavek člena 44(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da se gojijo vsaj tri različne kmetijske rastline in da glavna kmetijska rastlina ne zajema več kot 75 % celotne površine ornega zemljišča, vendar površina, ki je bila ugotovljena za glavno kmetijsko rastlino, zajema več kot 75 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za površino glavne kmetijske rastline, ki presega 75 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča.

3.   Za orna zemljišča, za katera drugi pododstavek člena 44(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da se gojijo vsaj tri različne kmetijske rastline in da dve glavni kmetijski rastlini ne zajemata več kot 95 % celotne površine ornega zemljišča, vendar površina, ki je bila ugotovljena za dve glavni kmetijski rastlini, zajema več kot 95 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 5-kratnik površine dveh glavnih kmetijskih rastlin, ki presega 95 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča.

4.   Za kmetijska gospodarstva, za katera člen 44(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da glavna kmetijska rastlina na preostalem ornem zemljišču ne zajema več kot 75 % navedenega preostalega ornega zemljišča, vendar površina, ki je bila ugotovljena za glavno kmetijsko rastlino na preostalem ugotovljenem ornem zemljišču, zajema več kot 75 %, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 2-kratnik površine glavne kmetijske rastline, ki presega 75 % navedenega preostalega ugotovljenega ornega zemljišča.

5.   Kadar se ugotovi, da upravičenec tri leta ni izpolnjeval zahtev glede diverzifikacije kmetijskih rastlin iz tega člena, se površina, za katero se za naslednja leta zmanjša površina za izračun plačila za zeleno komponento v skladu z odstavki od 1 do 4, pomnoži z 2.“;

| 4. | v členu 26 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

  „2.   Če zahtevana površina z ekološkim pomenom presega ugotovljeno površino z ekološkim pomenom, pri čemer se upošteva utežni faktor površin z ekološkim pomenom iz člena 46(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 10-kratnik neugotovljene površine z ekološkim pomenom.
  Za namene prvega pododstavka ugotovljena površina z ekološkim pomenom ne presega deleža prijavljenih površin z ekološkim pomenom v celotni prijavljeni površini ornega zemljišča.


  3.   Kadar se ugotovi, da upravičenec tri leta ni izpolnjeval zahtev glede površine z ekološkim pomenom iz tega člena, se površina, za katero se za naslednja leta zmanjša površina za izračun plačila za zeleno komponento v skladu z odstavkom 2, pomnoži z 2.“ |
| --- | --- |

4.

v členu 26 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Če zahtevana površina z ekološkim pomenom presega ugotovljeno površino z ekološkim pomenom, pri čemer se upošteva utežni faktor površin z ekološkim pomenom iz člena 46(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 10-kratnik neugotovljene površine z ekološkim pomenom.

Za namene prvega pododstavka ugotovljena površina z ekološkim pomenom ne presega deleža prijavljenih površin z ekološkim pomenom v celotni prijavljeni površini ornega zemljišča.

3.   Kadar se ugotovi, da upravičenec tri leta ni izpolnjeval zahtev glede površine z ekološkim pomenom iz tega člena, se površina, za katero se za naslednja leta zmanjša površina za izračun plačila za zeleno komponento v skladu z odstavkom 2, pomnoži z 2.“

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 16. oktobra 2017 pri vlogah za pomoč za plačilo za zeleno komponento in zbirnih vlogah za leta zahtevka, ki se začnejo s 1. januarjem 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 640/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, pogojev za zavrnitev ali ukinitev plačil in za upravne kazni, ki se uporabljajo za neposredna plačila, podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost (UL L 181, 20.6.2014, str. 48).

3

---

| 25.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/724

z dne 24. aprila 2017

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 248/2011 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Dajatev, ki je temeljila na stopnji odprave škode, je znašala med 7,3 % in 13,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 248/2011 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Dajatev, ki je temeljila na stopnji odprave škode, je znašala med 7,3 % in 13,8 %.

2

| (2) | Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1379/2014 (3) po protisubvencijski preiskavi in delnem vmesnem pregledu protidampinških ukrepov spremenila stopnje prvotne protidampinške dajatve na 0 % do 19,9 % in uvedla dodatno izravnalno dajatev v višini od 4,9 % do 10,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1379/2014 (3) po protisubvencijski preiskavi in delnem vmesnem pregledu protidampinških ukrepov spremenila stopnje prvotne protidampinške dajatve na 0 % do 19,9 % in uvedla dodatno izravnalno dajatev v višini od 4,9 % do 10,3 %.

3

| (3) | Posledični združeni izravnalni in protidampinški ukrepi v obliki dajatev ad valorem so tako znašali med 4,9 % in 30,2 %. |
| --- | --- |

(3)

Posledični združeni izravnalni in protidampinški ukrepi v obliki dajatev ad valorem so tako znašali med 4,9 % in 30,2 %.

ad valorem

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

| (4) | Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (5) | Zahtevek je 14. decembra 2015 vložilo Evropsko združenje proizvajalcev steklenih vlaken („APFE“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je 14. decembra 2015 vložilo Evropsko združenje proizvajalcev steklenih vlaken („APFE“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji.

| (6) | Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitev škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitev škode industriji Unije.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

| (7) | Komisija je ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda, zato je 15. marca 2016 začela pregled zaradi izteka ukrepov (4) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda, zato je 15. marca 2016 začela pregled zaradi izteka ukrepov (4) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

4

1.4   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (8) | Komisija je v obvestilu o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov povabila zainteresirane strani k sodelovanju v preiskavi. Poleg tega je APFE, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in organe iz LRK, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, posebej obvestila o začetku preiskave in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v obvestilu o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov povabila zainteresirane strani k sodelovanju v preiskavi. Poleg tega je APFE, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in organe iz LRK, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, posebej obvestila o začetku preiskave in jih povabila k sodelovanju.

| (9) | Komisija je v obvestilu o začetku preiskave zaradi izteka ukrepov navedla, da namerava uporabiti Turčijo kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Navedla je tudi, da bi lahko glede na informacije, ki so ji bile na voljo, drugi proizvajalci v državah s tržnim gospodarstvom med drugim bili v Egiptu, Maleziji in na Tajvanu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v obvestilu o začetku preiskave zaradi izteka ukrepov navedla, da namerava uporabiti Turčijo kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Navedla je tudi, da bi lahko glede na informacije, ki so ji bile na voljo, drugi proizvajalci v državah s tržnim gospodarstvom med drugim bili v Egiptu, Maleziji in na Tajvanu.

| (10) | Komisija je organom v Egiptu, na Japonskem, v Maleziji, na Tajvanu, v Turčiji in ZDA poslala obvestilo, v katerem jih je obvestila o začetku preiskave ter zahtevala informacije o proizvodnji in prodaji nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v teh državah. Nato je bil vsem znanim proizvajalcem poslan dopis, v katerem so bili povabljeni k sodelovanju pri pregledu, priložen pa je bil tudi vprašalnik. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je organom v Egiptu, na Japonskem, v Maleziji, na Tajvanu, v Turčiji in ZDA poslala obvestilo, v katerem jih je obvestila o začetku preiskave ter zahtevala informacije o proizvodnji in prodaji nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v teh državah. Nato je bil vsem znanim proizvajalcem poslan dopis, v katerem so bili povabljeni k sodelovanju pri pregledu, priložen pa je bil tudi vprašalnik.

| (11) | Zainteresirane strani so imele možnost predložiti pripombe o začetku pregleda in zahtevati zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(11)

Zainteresirane strani so imele možnost predložiti pripombe o začetku pregleda in zahtevati zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.5   Vzorčenje

Vzorčenje

| (12) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izvedla vzorčenje zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izvedla vzorčenje zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

| (13) | Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike in združenje iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je organe LRK pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavijo stik z njimi. |
| --- | --- |

(13)

Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike in združenje iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je organe LRK pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavijo stik z njimi.

| (14) | Zahtevane informacije je predložilo pet proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe prvotno predlagala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega obsega izvoza, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. |
| --- | --- |

(14)

Zahtevane informacije je predložilo pet proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe prvotno predlagala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega obsega izvoza, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času.

| (15) | V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi LRK opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi LRK opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo.

| (16) | Kmalu po prejemu vprašalnika je največja od treh vzorčenih družb odstopila od sodelovanja. Komisija je namesto nje uporabila naslednjega največjega proizvajalca izvoznika glede na obseg izvoza. |
| --- | --- |

(16)

Kmalu po prejemu vprašalnika je največja od treh vzorčenih družb odstopila od sodelovanja. Komisija je namesto nje uporabila naslednjega največjega proizvajalca izvoznika glede na obseg izvoza.

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (17) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je izbrala vzorec na podlagi največjega obsega prodaje podobnega izdelka na trgu Unije. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je izbrala vzorec na podlagi največjega obsega prodaje podobnega izdelka na trgu Unije.

| (18) | Ta vzorec je bil sestavljen iz treh skupin družb s proizvodnimi obrati v Belgiji, Franciji, Italiji in na Slovaškem, ki so predstavljale približno 74 % celotne prodaje na trgu Unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Prejela ni nobenih pripomb. Zato je sklenila, da je vzorec reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(18)

Ta vzorec je bil sestavljen iz treh skupin družb s proizvodnimi obrati v Belgiji, Franciji, Italiji in na Slovaškem, ki so predstavljale približno 74 % celotne prodaje na trgu Unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Prejela ni nobenih pripomb. Zato je sklenila, da je vzorec reprezentativen za industrijo Unije.

Vzorčenje uvoznikov

| (19) | Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(19)

Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (20) | Osem uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh uvoznikov na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo. |
| --- | --- |

(20)

Osem uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh uvoznikov na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo.

1.6   Izpolnjeni vprašalniki

Izpolnjeni vprašalniki

| (21) | Komisija je vprašalnike poslala trem vzorčenim proizvajalcem Unije, trem vzorčenim uvoznikom, vzorčenim proizvajalcem izvoznikom in znanim proizvajalcem izvoznikom v Egiptu, na Japonskem, v Maleziji, na Tajvanu, v Turčiji in ZDA. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je vprašalnike poslala trem vzorčenim proizvajalcem Unije, trem vzorčenim uvoznikom, vzorčenim proizvajalcem izvoznikom in znanim proizvajalcem izvoznikom v Egiptu, na Japonskem, v Maleziji, na Tajvanu, v Turčiji in ZDA.

| (22) | Izpolnjene vprašalnike so predložili trije proizvajalci Unije, dva uvoznika in trije proizvajalci z Japonske, iz Malezije in Turčije. Nobeden od vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni predložil izpolnjenega vprašalnika. |
| --- | --- |

(22)

Izpolnjene vprašalnike so predložili trije proizvajalci Unije, dva uvoznika in trije proizvajalci z Japonske, iz Malezije in Turčije. Nobeden od vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni predložil izpolnjenega vprašalnika.

| (23) | Komisija je vprašalnike poslala tudi 64 znanim uporabnikom in prejela 19 izpolnjenih vprašalnikov. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je vprašalnike poslala tudi 64 znanim uporabnikom in prejela 19 izpolnjenih vprašalnikov.

1.7   Preveritveni obiski

Preveritveni obiski

| (24) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za to preiskavo. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije:






  — | 3B Fibreglass SPRL, Belgija, |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za to preiskavo. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije:

—

3B Fibreglass SPRL, Belgija,

| — | European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgija, |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgija,

| — | Johns Manville Slovakia a.s., Slovaška; |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia a.s., Slovaška;

| (b) | proizvajalec izvoznik v primerljivi državi:






  — | Nippon Electric Glass Co., Ltd., Japonska. |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalec izvoznik v primerljivi državi:

—

Nippon Electric Glass Co., Ltd., Japonska.

1.8   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (25) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(25)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

| (26) | Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(26)

Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (27) | Zadevni izdelek so rezane niti iz steklenih vlaken dolžine največ 50 mm; rovingi iz steklenih vlaken, razen tistih, ki so impregnirani in premazani ter katerih izguba pri sežigu znaša več kot 3 % (kot je določeno v standardu ISO 1887), ter rogoznice iz steklenih vlaken, razen rogoznic iz steklene volne, ki so trenutno uvrščeni pod oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) in 7019 31 00, s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(27)

Zadevni izdelek so rezane niti iz steklenih vlaken dolžine največ 50 mm; rovingi iz steklenih vlaken, razen tistih, ki so impregnirani in premazani ter katerih izguba pri sežigu znaša več kot 3 % (kot je določeno v standardu ISO 1887), ter rogoznice iz steklenih vlaken, razen rogoznic iz steklene volne, ki so trenutno uvrščeni pod oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) in 7019 31 00, s poreklom iz LRK.

| (28) | Zadevni izdelek je surovina, ki se najpogosteje uporablja za ojačanje termoplastičnih in duroplastnih smol v industriji kompozitov. Taki kompozitni materiali (s steklenimi vlakni ojačani materiali) se uporabljajo v številnih sektorjih, ki vključujejo: prevoz (avtomobilska, pomorska, vesoljska in vojaška industrija), elektriko/elektroniko, vetrno energijo, gradbeništvo, rezervoarje/cevi, potrošniško blago itd. |
| --- | --- |

(28)

Zadevni izdelek je surovina, ki se najpogosteje uporablja za ojačanje termoplastičnih in duroplastnih smol v industriji kompozitov. Taki kompozitni materiali (s steklenimi vlakni ojačani materiali) se uporabljajo v številnih sektorjih, ki vključujejo: prevoz (avtomobilska, pomorska, vesoljska in vojaška industrija), elektriko/elektroniko, vetrno energijo, gradbeništvo, rezervoarje/cevi, potrošniško blago itd.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (29) | Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:






  (a) | zadevni izdelek; |
| --- | --- | --- |

(29)

Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:

(a)

zadevni izdelek;

| (b) | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Japonske, tj. primerljive države, ter |
| --- | --- |

(b)

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Japonske, tj. primerljive države, ter

| (c) | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

(c)

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (30) | Komisija se je zato odločila, da so navedeni izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Komisija se je zato odločila, da so navedeni izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Verjetnost ponovitve ali nadaljevanja dampinga

Verjetnost ponovitve ali nadaljevanja dampinga

| (31) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se nadaljuje ali ponovno pojavi zaradi morebitnega izteka veljavnih ukrepov za uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(31)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se nadaljuje ali ponovno pojavi zaradi morebitnega izteka veljavnih ukrepov za uvoz iz LRK.

3.1.1   Normalna vrednost in primerljiva država

Normalna vrednost in primerljiva država

| (32) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je morala Komisija izbrati primerljivo državo. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je morala Komisija izbrati primerljivo državo.

| (33) | Komisija je znane proizvajalce izvoznike podobnega izdelka v Egiptu, na Japonskem, v Maleziji, na Tajvanu, v Turčiji in ZDA pozvala, naj ji z izpolnitvijo vprašalnika za primerljive države predložijo informacije, odgovore pa je prejela od treh proizvajalcev z Japonske, iz Malezije in Turčije (5). |
| --- | --- |

(33)

Komisija je znane proizvajalce izvoznike podobnega izdelka v Egiptu, na Japonskem, v Maleziji, na Tajvanu, v Turčiji in ZDA pozvala, naj ji z izpolnitvijo vprašalnika za primerljive države predložijo informacije, odgovore pa je prejela od treh proizvajalcev z Japonske, iz Malezije in Turčije (5).

5

| (34) | Po objavi obvestila o začetku je združenje APFE predložilo pripombe, v katerih je podprlo odločitev, da se Turčija uporabi kot primerljiva država. |
| --- | --- |

(34)

Po objavi obvestila o začetku je združenje APFE predložilo pripombe, v katerih je podprlo odločitev, da se Turčija uporabi kot primerljiva država.

| (35) | Komisija je v prvotni preiskavi leta 2011 kot primerljivo državo za določitev normalne vrednosti v zvezi z LRK uporabila Turčijo. V prvotni preiskavi je od Turčije prejela samo en izpolnjen vprašalnik. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je v prvotni preiskavi leta 2011 kot primerljivo državo za določitev normalne vrednosti v zvezi z LRK uporabila Turčijo. V prvotni preiskavi je od Turčije prejela samo en izpolnjen vprašalnik.

| (36) | Komisija je pri izbiri primerljive države ustrezno upoštevala vse zanesljive informacije, ki so ji bile dane na voljo v času izbire, pri čemer je med drugim proučila tudi elemente, kot so domača prodaja, velikost trga in konkurenčno okolje na domačem trgu. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je pri izbiri primerljive države ustrezno upoštevala vse zanesljive informacije, ki so ji bile dane na voljo v času izbire, pri čemer je med drugim proučila tudi elemente, kot so domača prodaja, velikost trga in konkurenčno okolje na domačem trgu.

| (37) | Domača prodaja japonskega proizvajalca se je na ravni oznak KN skoraj popolnoma ujemala z vrstami izdelka, ki jih izvaža LRK. Pri Turčiji je bilo to ujemanje manj kot 50-odstotno. Stopnja ujemanja domače prodaje proizvajalca izvoznika iz Malezije je bila tako nizka, da je morala Komisija Malezijo izključiti iz postopka izbire primerljive države. |
| --- | --- |

(37)

Domača prodaja japonskega proizvajalca se je na ravni oznak KN skoraj popolnoma ujemala z vrstami izdelka, ki jih izvaža LRK. Pri Turčiji je bilo to ujemanje manj kot 50-odstotno. Stopnja ujemanja domače prodaje proizvajalca izvoznika iz Malezije je bila tako nizka, da je morala Komisija Malezijo izključiti iz postopka izbire primerljive države.

| (38) | Komisija je ocenila, da je bil japonski trg podobnega izdelka približno trikrat večji od turškega. Ugotovila je, da je japonski trg konkurenčnejši, saj je tam dejavnih šest znanih lokalnih proizvajalcev, na turškem trgu pa samo en. Na Japonskem se za podobni izdelek niso zaračunavale carinske dajatve, v Turčiji pa so se zanj zaračunavale 7-odstotne carinske dajatve, za uvoz iz LRK pa še protidampinške in izravnalne dajatve, ki so skupaj znašale od 24,5 % do 35,75 %. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je ocenila, da je bil japonski trg podobnega izdelka približno trikrat večji od turškega. Ugotovila je, da je japonski trg konkurenčnejši, saj je tam dejavnih šest znanih lokalnih proizvajalcev, na turškem trgu pa samo en. Na Japonskem se za podobni izdelek niso zaračunavale carinske dajatve, v Turčiji pa so se zanj zaračunavale 7-odstotne carinske dajatve, za uvoz iz LRK pa še protidampinške in izravnalne dajatve, ki so skupaj znašale od 24,5 % do 35,75 %.

| (39) | Komisija je na podlagi navedenih premislekov sklenila, da je Japonska najprimernejša primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je na podlagi navedenih premislekov sklenila, da je Japonska najprimernejša primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

| (40) | Komisija po izbiri Japonske ni prejela nobenih nadaljnjih pripomb v zvezi s primerljivo državo. |
| --- | --- |

(40)

Komisija po izbiri Japonske ni prejela nobenih nadaljnjih pripomb v zvezi s primerljivo državo.

| (41) | Informacije, prejete od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, so se v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za LRK. |
| --- | --- |

(41)

Informacije, prejete od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, so se v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za LRK.

| (42) | Normalna vrednost se je določila na podlagi domačih cen sodelujočega japonskega proizvajalca v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(42)

Normalna vrednost se je določila na podlagi domačih cen sodelujočega japonskega proizvajalca v običajnem poteku trgovine.

3.1.2   Izvozna cena

Izvozna cena

| (43) | Komisija od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni prejela nobenega izpolnjenega vprašalnika. Zaradi nesodelovanja je v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe proizvajalce izvoznike iz LRK in kitajske organe obvestila, da lahko svoje ugotovitve utemelji na dostopnih dejstvih, če je sodelovanje proizvajalcev izvoznikov nezadostno. Poudarila je tudi, da je lahko ugotovitev na podlagi dostopnih dejstev za zadevne strani manj ugodna. Prejela ni nobenega odgovora. Zato je Komisija izvozno ceno določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu (COMEXT) na ravni ustreznih oznak KN. |
| --- | --- |

(43)

Komisija od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni prejela nobenega izpolnjenega vprašalnika. Zaradi nesodelovanja je v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe proizvajalce izvoznike iz LRK in kitajske organe obvestila, da lahko svoje ugotovitve utemelji na dostopnih dejstvih, če je sodelovanje proizvajalcev izvoznikov nezadostno. Poudarila je tudi, da je lahko ugotovitev na podlagi dostopnih dejstev za zadevne strani manj ugodna. Prejela ni nobenega odgovora. Zato je Komisija izvozno ceno določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu (COMEXT) na ravni ustreznih oznak KN.

3.1.3   Primerjava

Primerjava

| (44) | Kadar je bilo to potrebno za zagotovitev poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve v višini 0–7 % so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške kredita ter stroške pakiranja. |
| --- | --- |

(44)

Kadar je bilo to potrebno za zagotovitev poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve v višini 0–7 % so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške kredita ter stroške pakiranja.

3.1.4   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (45) | Komisija je med preiskavo ugotovila, da kontrolnih številk izdelka, ki jih je bilo treba navesti v njenem vprašalniku, ni bilo mogoče povezati z oznakami TARIC. Zato je izvozno ceno in normalno vrednost primerjala na podlagi oznak KN (7019 11 00 za rezane niti, 7019 12 00 za rovinge in 7019 31 00 za rogoznice). |
| --- | --- |

(45)

Komisija je med preiskavo ugotovila, da kontrolnih številk izdelka, ki jih je bilo treba navesti v njenem vprašalniku, ni bilo mogoče povezati z oznakami TARIC. Zato je izvozno ceno in normalno vrednost primerjala na podlagi oznak KN (7019 11 00 za rezane niti, 7019 12 00 za rovinge in 7019 31 00 za rogoznice).

| (46) | Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da je bila stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, višja od 70 %. |
| --- | --- |

(46)

Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da je bila stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, višja od 70 %.

3.2   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

| (47) | Zaradi nesodelovanja je Komisija v skladu s členom 18(5) osnovne uredbe za določitve uporabila informacije iz zahtevka za pregled in drugih razpoložljivih neodvisnih virov, kot so objavljeni ceniki in uradne uvozne statistike, ali informacije, ki jih je med preiskavo dobila od zainteresiranih strani, in informacije iz prejšnjih preiskav. |
| --- | --- |

(47)

Zaradi nesodelovanja je Komisija v skladu s členom 18(5) osnovne uredbe za določitve uporabila informacije iz zahtevka za pregled in drugih razpoložljivih neodvisnih virov, kot so objavljeni ceniki in uradne uvozne statistike, ali informacije, ki jih je med preiskavo dobila od zainteresiranih strani, in informacije iz prejšnjih preiskav.

3.2.1   Zmogljivosti

Zmogljivosti

| (48) | Da bi Komisija ugotovila morebiten razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov, je analizirala razpoložljive informacije v zvezi z zmogljivostmi, proizvodnjo in potrošnjo izdelkov iz steklenih vlaken na domačem trgu v LRK ter izvoz iz LRK. Vir informacij v zvezi s tem je bil omejen predvsem na informacije, ki jih je predložilo združenje APFE (6). Informacije so temeljile na trgovinskih statističnih podatkih (za uvoz/izvoz) in poslovnih informacijah, ki so jih zbrali člani združenja. Komisija jih je preverila glede na informacije iz drugih neodvisnih razpoložljivih virov in ni našla dodatnih dokazov. Informacijam, ki jih je predložilo združenje APFE v zvezi z zmogljivostjo, druge zainteresirane strani niso nasprotovale. |
| --- | --- |

(48)

Da bi Komisija ugotovila morebiten razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov, je analizirala razpoložljive informacije v zvezi z zmogljivostmi, proizvodnjo in potrošnjo izdelkov iz steklenih vlaken na domačem trgu v LRK ter izvoz iz LRK. Vir informacij v zvezi s tem je bil omejen predvsem na informacije, ki jih je predložilo združenje APFE (6). Informacije so temeljile na trgovinskih statističnih podatkih (za uvoz/izvoz) in poslovnih informacijah, ki so jih zbrali člani združenja. Komisija jih je preverila glede na informacije iz drugih neodvisnih razpoložljivih virov in ni našla dodatnih dokazov. Informacijam, ki jih je predložilo združenje APFE v zvezi z zmogljivostjo, druge zainteresirane strani niso nasprotovale.

6

| (49) | Skupna proizvodnja steklenih vlaken v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je presegala domačo potrošnjo za več kot 700 000 metričnih ton, od tega je bilo približno 90 % izvoženega v druge tretje države, približno 10 % pa v Unijo. Presežne zmogljivosti v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom so bile ocenjene na približno 150 000 metričnih ton, kar ustreza več kot 15 % celotne potrošnje Unije (glej uvodno izjavo 68 spodaj). Glede na ocene se je presežna zmogljivost v LRK v letu 2016 več kot podvojila na približno 300 000 ton oziroma 30 % skupne potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(49)

Skupna proizvodnja steklenih vlaken v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je presegala domačo potrošnjo za več kot 700 000 metričnih ton, od tega je bilo približno 90 % izvoženega v druge tretje države, približno 10 % pa v Unijo. Presežne zmogljivosti v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom so bile ocenjene na približno 150 000 metričnih ton, kar ustreza več kot 15 % celotne potrošnje Unije (glej uvodno izjavo 68 spodaj). Glede na ocene se je presežna zmogljivost v LRK v letu 2016 več kot podvojila na približno 300 000 ton oziroma 30 % skupne potrošnje Unije.

| (50) | Kljub tem presežnim zmogljivostim in napovedani upočasnitvi rasti domačega povpraševanja leta 2016 so kitajski proizvajalci steklenih vlaken še naprej povečevali zmogljivosti v LRK in drugih tretjih državah, usmerjenih na trg Unije. |
| --- | --- |

(50)

Kljub tem presežnim zmogljivostim in napovedani upočasnitvi rasti domačega povpraševanja leta 2016 so kitajski proizvajalci steklenih vlaken še naprej povečevali zmogljivosti v LRK in drugih tretjih državah, usmerjenih na trg Unije.

| (51) | Glede na presežne zmogljivosti v LRK in primerjavo s potrošnjo Unije je še verjetneje, da se bo uvoz v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov znatno povečal. |
| --- | --- |

(51)

Glede na presežne zmogljivosti v LRK in primerjavo s potrošnjo Unije je še verjetneje, da se bo uvoz v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov znatno povečal.

3.2.2   Cene na trgu Unije

Cene na trgu Unije

| (52) | Da bi Komisija ugotovila morebiten razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov, je analizirala privlačnost trga Unije glede na cene. |
| --- | --- |

(52)

Da bi Komisija ugotovila morebiten razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov, je analizirala privlačnost trga Unije glede na cene.

| (53) | Komisija je analizirala podatke o izvozu iz LRK na ravni oznak KN (7) v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Rovingi so bili steklena vlakna z največjim obsegom izvoza iz LRK. Trg Unije je bil za Združenimi državami Amerike drugi najpomembnejši trg za izvoz rovingov. Cene, ki so bile sicer podobne po vsem svetu, so bile najvišje v Uniji in so znašale 1 USD na kilogram. Za primerjavo, cene za ZDA so znašale 0,99 USD, cene za Malezijo in Indijo pa so bile nizke, pri čemer so najnižje znašale 0,85 USD na kilogram (8). Cene za Unijo so bile najvišje med desetimi najpomembnejšimi izvoznimi trgi (9). |
| --- | --- |

(53)

Komisija je analizirala podatke o izvozu iz LRK na ravni oznak KN (7) v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Rovingi so bili steklena vlakna z največjim obsegom izvoza iz LRK. Trg Unije je bil za Združenimi državami Amerike drugi najpomembnejši trg za izvoz rovingov. Cene, ki so bile sicer podobne po vsem svetu, so bile najvišje v Uniji in so znašale 1 USD na kilogram. Za primerjavo, cene za ZDA so znašale 0,99 USD, cene za Malezijo in Indijo pa so bile nizke, pri čemer so najnižje znašale 0,85 USD na kilogram (8). Cene za Unijo so bile najvišje med desetimi najpomembnejšimi izvoznimi trgi (9).

7

8

9

| (54) | Trg Unije je bil peti najpomembnejši trg za izvoz rezanih niti iz LRK. Cene v Uniji so bile bistveno višje od cen na glavnih izvoznih trgih, ki so bili – razvrščeni po pomembnosti – ZDA, Koreja, Japonska in Indija. |
| --- | --- |

(54)

Trg Unije je bil peti najpomembnejši trg za izvoz rezanih niti iz LRK. Cene v Uniji so bile bistveno višje od cen na glavnih izvoznih trgih, ki so bili – razvrščeni po pomembnosti – ZDA, Koreja, Japonska in Indija.

| (55) | Trg Unije je bil najpomembnejši trg za rogoznice iz steklenih vlaken, cene za Unijo pa so bile najprivlačnejše med glavnimi izvoznimi trgi LRK. Drugi najpomembnejši trg za rogoznice iz steklenih vlaken so bile ZDA, ki so imele nekoliko višjo povprečno raven cen. Cene za druge trge, ki so bili – razvrščeni po pomembnosti – Vietnam, Indonezija in Združeni arabski emirati, so bile nižje ali bistveno nižje od cen za Unijo. |
| --- | --- |

(55)

Trg Unije je bil najpomembnejši trg za rogoznice iz steklenih vlaken, cene za Unijo pa so bile najprivlačnejše med glavnimi izvoznimi trgi LRK. Drugi najpomembnejši trg za rogoznice iz steklenih vlaken so bile ZDA, ki so imele nekoliko višjo povprečno raven cen. Cene za druge trge, ki so bili – razvrščeni po pomembnosti – Vietnam, Indonezija in Združeni arabski emirati, so bile nižje ali bistveno nižje od cen za Unijo.

| (56) | Komisija je kot podlago za zgornjo analizo uporabila podatke na ravni carinske oznake (oznake KN). Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni imela podatkov na ravni kontrolne številke izdelka. Podatki o cenah na ravni kontrolne številke izdelka bi bili natančnejši in ne bi bili izpostavljeni morebitnim netočnostim zaradi velikih razlik med cenami v isti kategoriji izdelka (npr. rezanih niti z različnimi premeri). |
| --- | --- |

(56)

Komisija je kot podlago za zgornjo analizo uporabila podatke na ravni carinske oznake (oznake KN). Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni imela podatkov na ravni kontrolne številke izdelka. Podatki o cenah na ravni kontrolne številke izdelka bi bili natančnejši in ne bi bili izpostavljeni morebitnim netočnostim zaradi velikih razlik med cenami v isti kategoriji izdelka (npr. rezanih niti z različnimi premeri).

| (57) | Dejstva, ki so na voljo, kljub tej omejitvi kažejo, da so bile cene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom na večini drugih trgov nižje od cen na trgu Unije. Glede na privlačne cene na trgu Unije je verjetno, da bi bila velika količina izdelkov, ki se trenutno prodajo na druge trge, v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov preusmerjena na trg Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 49 zgoraj, je bilo na druge trge izvoženih več kot 600 000 ton, ki bi bile lahko zato vsaj deloma preusmerjene na trg Unije. |
| --- | --- |

(57)

Dejstva, ki so na voljo, kljub tej omejitvi kažejo, da so bile cene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom na večini drugih trgov nižje od cen na trgu Unije. Glede na privlačne cene na trgu Unije je verjetno, da bi bila velika količina izdelkov, ki se trenutno prodajo na druge trge, v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov preusmerjena na trg Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 49 zgoraj, je bilo na druge trge izvoženih več kot 600 000 ton, ki bi bile lahko zato vsaj deloma preusmerjene na trg Unije.

| (58) | Privlačnost trga Unije potrjujejo tudi naložbe kitajskih izvoznikov v tretjih državah, zlasti v Egiptu. Ocenjena zmogljivost peči, postavljenih v Egiptu, je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 80 000 metričnih ton. Ocenjuje se, da bo do konca leta 2017 dosegla 160 000 metričnih ton, do leta 2019 pa 200 000 metričnih ton (10). |
| --- | --- |

(58)

Privlačnost trga Unije potrjujejo tudi naložbe kitajskih izvoznikov v tretjih državah, zlasti v Egiptu. Ocenjena zmogljivost peči, postavljenih v Egiptu, je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 80 000 metričnih ton. Ocenjuje se, da bo do konca leta 2017 dosegla 160 000 metričnih ton, do leta 2019 pa 200 000 metričnih ton (10).

10

| (59) | Komisija je lahko na podlagi ravni cen na trgu Unije in njenega pomena za izvoz iz LRK sklenila, da je trg Unije privlačen za proizvajalce steklenih vlaken v LRK. Zelo verjetno je, da se bo uvoz v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov znatno povečal. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je lahko na podlagi ravni cen na trgu Unije in njenega pomena za izvoz iz LRK sklenila, da je trg Unije privlačen za proizvajalce steklenih vlaken v LRK. Zelo verjetno je, da se bo uvoz v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov znatno povečal.

3.2.3   Drugi vidiki

Drugi vidiki

| (60) | Komisija je s postopki v okviru protisubvencijske preiskave leta 2014 potrdila številne spodbude, ki so na voljo industriji steklenih vlaken v LRK, kar kaže, da je LRK pripravljena podpirati širitev te industrije in njeno prisotnost po vsem svetu. Zato je v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov pričakovati, da se bo izvoz na trg Unije povečal. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je s postopki v okviru protisubvencijske preiskave leta 2014 potrdila številne spodbude, ki so na voljo industriji steklenih vlaken v LRK, kar kaže, da je LRK pripravljena podpirati širitev te industrije in njeno prisotnost po vsem svetu. Zato je v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov pričakovati, da se bo izvoz na trg Unije povečal.

| (61) | Indija je septembra 2016 razširila svoje protidampinške dajatve na uvoz steklenih vlaken iz LRK. Turčija je to storila novembra 2016. Obstoj protidampinških dajatev na drugih trgih zmanjšuje njihovo privlačnost za kitajske izvoznike. |
| --- | --- |

(61)

Indija je septembra 2016 razširila svoje protidampinške dajatve na uvoz steklenih vlaken iz LRK. Turčija je to storila novembra 2016. Obstoj protidampinških dajatev na drugih trgih zmanjšuje njihovo privlačnost za kitajske izvoznike.

| (62) | V zvezi s kitajsko politiko oblikovanja cen Komisija meni, da je obstoj protidampinških ukrepov v drugih tretjih državah dodaten kazalnik dampinških praks kitajskih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(62)

V zvezi s kitajsko politiko oblikovanja cen Komisija meni, da je obstoj protidampinških ukrepov v drugih tretjih državah dodaten kazalnik dampinških praks kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

3.2.4   Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (63) | Komisija na podlagi navedenega pričakuje, da bi se kitajski dampinški izvoz nadaljeval v večjem obsegu in povzročil večji pritisk na cene na trgu Unije, če bi se sedanji ukrepi razveljavili. |
| --- | --- |

(63)

Komisija na podlagi navedenega pričakuje, da bi se kitajski dampinški izvoz nadaljeval v večjem obsegu in povzročil večji pritisk na cene na trgu Unije, če bi se sedanji ukrepi razveljavili.

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (64) | Podoben izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Uniji proizvajalo sedem proizvajalcev. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(64)

Podoben izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Uniji proizvajalo sedem proizvajalcev. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (65) | Komisija je na podlagi informacij v zvezi z industrijo Unije, ki jih je predložilo združenje APFE, ugotovila, da je celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala približno 652 000 ton. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je na podlagi informacij v zvezi z industrijo Unije, ki jih je predložilo združenje APFE, ugotovila, da je celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala približno 652 000 ton.

| (66) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je Komisija vzorčila proizvodne obrate treh proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 74 % celotne prodaje podobnega izdelka na trgu Unije in 68 % celotne proizvodnje v Uniji. |
| --- | --- |

(66)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je Komisija vzorčila proizvodne obrate treh proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 74 % celotne prodaje podobnega izdelka na trgu Unije in 68 % celotne proizvodnje v Uniji.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (67) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi (i) obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, določenega na podlagi podatkov, ki jih je predložilo združenje APFE, in (ii) uvoza iz tretjih držav, določenega na podlagi podatkov Eurostata (COMEXT). |
| --- | --- |

(67)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi (i) obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, določenega na podlagi podatkov, ki jih je predložilo združenje APFE, in (ii) uvoza iz tretjih držav, določenega na podlagi podatkov Eurostata (COMEXT).

| (68) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije (v metričnih tonah) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije | 750 645 | 813 760 | 897 396 | 960 818 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 108 | 120 | 128 |
| Vir: podatki, ki jih je predložilo združenje APFE; Eurostat (COMEXT). |

(68)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije (v metričnih tonah)

Potrošnja Unije (v metričnih tonah)

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Celotna potrošnja Unije

750 645

813 760

897 396

960 818

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

108

108

120

120

128

128

Vir: podatki, ki jih je predložilo združenje APFE; Eurostat (COMEXT).

Vir:

| (69) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju močno povečala. Ta rast pomeni vrnitev na raven dejavnosti pred finančno krizo. Spodbujala sta jo stabilen razvoj industrije termoplastičnih izdelkov in hitro naraščajoče povpraševanje po lahkih, trajnih materialih. |
| --- | --- |

(69)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju močno povečala. Ta rast pomeni vrnitev na raven dejavnosti pred finančno krizo. Spodbujala sta jo stabilen razvoj industrije termoplastičnih izdelkov in hitro naraščajoče povpraševanje po lahkih, trajnih materialih.

4.3   Uvoz iz zadevne države

Uvoz iz zadevne države

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (70) | Uvoz iz LRK v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 2


  Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK | 101 953 | 121 634 | 148 796 | 77 669 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 119 | 146 | 76 |
| Tržni delež (v %) | 14 | 15 | 17 | 8 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 107 | 121 | 57 |
| Vir: Eurostat (COMEXT). |

(70)

Uvoz iz LRK v Unijo se je gibal na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Obseg uvoza iz LRK

101 953

121 634

148 796

77 669

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

119

119

146

146

76

76

Tržni delež (v %)

14

15

17

8

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

107

107

121

121

57

57

Vir: Eurostat (COMEXT).

Vir:

| (71) | Povečanje obsega uvoza med letoma 2012 in 2014 kaže na omejen vpliv prvotne protidampinške dajatve, uvedene leta 2011. Zaradi zvišanja ravni ukrepov in vrednosti USD leta 2014 se je to gibanje obrnilo. Proizvajalci izvozniki iz LRK oblikujejo svoje cene v USD, z zvišanjem vrednosti te valute pa se je zmanjšala privlačnost uvoza za uvoznike Unije. |
| --- | --- |

(71)

Povečanje obsega uvoza med letoma 2012 in 2014 kaže na omejen vpliv prvotne protidampinške dajatve, uvedene leta 2011. Zaradi zvišanja ravni ukrepov in vrednosti USD leta 2014 se je to gibanje obrnilo. Proizvajalci izvozniki iz LRK oblikujejo svoje cene v USD, z zvišanjem vrednosti te valute pa se je zmanjšala privlačnost uvoza za uvoznike Unije.

4.3.2   Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (72) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata.

| (73) | Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 3


  Uvozne cene iz LRK (v EUR/tono) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozne cene (v EUR/tono) | 912 | 821 | 874 | 1 146 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 96 | 126 |
| Vir: Eurostat (COMEXT). |

(73)

Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Uvozne cene iz LRK (v EUR/tono)

Uvozne cene iz LRK (v EUR/tono)

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Uvozne cene (v EUR/tono)

912

821

874

1 146

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

96

96

126

126

Vir: Eurostat (COMEXT).

Vir:

| (74) | Povprečna cena zadevnega izdelka se je med letoma 2012 in 2014 zmanjšala za 4 %, nato pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečala za 31 %. |
| --- | --- |

(74)

Povprečna cena zadevnega izdelka se je med letoma 2012 in 2014 zmanjšala za 4 %, nato pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečala za 31 %.

| (75) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala: |
| --- | --- |

(75)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala:

| (76) | tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- |

(76)

tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter

| (77) | statistične podatke Eurostata o uvozu za posamezno oznako KN, določene na podlagi cene CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(77)

statistične podatke Eurostata o uvozu za posamezno oznako KN, določene na podlagi cene CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu.

| (78) | Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek hipotetičnih prihodkov od prodaje industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(78)

Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek hipotetičnih prihodkov od prodaje industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (79) | Kljub povečanju povprečne cene kitajskega uvoza v letu 2015 je bila tako ugotovljena 15-odstotna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(79)

Kljub povečanju povprečne cene kitajskega uvoza v letu 2015 je bila tako ugotovljena 15-odstotna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen.

4.4   Uvoz iz drugih tretjih držav

Uvoz iz drugih tretjih držav

4.4.1   Obseg in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

Obseg in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

| (80) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 4


  Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež – druge države | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Malezije | 60 571 | 64 188 | 53 398 | 68 774 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 106 | 88 | 114 |
| Tržni delež za Malezijo (v %) | 8 | 8 | 6 | 7 |
| Indeks | 100 | 98 | 74 | 89 |
| Obseg uvoza iz Egipta | 0 | 0 | 12 835 | 45 516 |
| Indeks | n. r. | n. r. | n. r. | n. r. |
| Tržni delež za Egipt (v %) | 0 | 0 | 1 | 5 |
| Indeks | n. r. | n. r. | n. r. | n. r. |
| Obseg uvoza iz Norveške | 33 260 | 35 255 | 35 496 | 41 619 |
| Indeks | 100 | 106 | 107 | 125 |
| Tržni delež za Norveško (v %) | 4 | 4 | 4 | 4 |
| Indeks | 100 | 98 | 89 | 98 |
| Obseg uvoza iz Turčije | 20 940 | 17 619 | 19 252 | 19 703 |
| Indeks | 100 | 84 | 92 | 94 |
| Tržni delež za Turčijo (v %) | 3 | 2 | 2 | 2 |
| Indeks | 100 | 78 | 77 | 74 |
| Obseg uvoza iz drugih držav | 46 148 | 47 624 | 59 493 | 73 795 |
| Indeks | 100 | 103 | 129 | 160 |
| Tržni delež za druge države (v %) | 6 | 6 | 7 | 8 |
| Indeks | 100 | 95 | 108 | 125 |
| Vir: Eurostat (COMEXT). |

(80)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v Unijo se je gibal na naslednji način:

Preglednica 4

Preglednica 4

Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež – druge države

Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež – druge države

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Obseg uvoza iz Malezije

60 571

64 188

53 398

68 774

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

106

106

88

88

114

114

Tržni delež za Malezijo (v %)

8

8

6

7

Indeks

Indeks

100

100

98

98

74

74

89

89

Obseg uvoza iz Egipta

0

0

12 835

45 516

Indeks

Indeks

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

Tržni delež za Egipt (v %)

0

0

1

5

Indeks

Indeks

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

Obseg uvoza iz Norveške

33 260

35 255

35 496

41 619

Indeks

Indeks

100

100

106

106

107

107

125

125

Tržni delež za Norveško (v %)

4

4

4

4

Indeks

Indeks

100

100

98

98

89

89

98

98

Obseg uvoza iz Turčije

20 940

17 619

19 252

19 703

Indeks

Indeks

100

100

84

84

92

92

94

94

Tržni delež za Turčijo (v %)

3

2

2

2

Indeks

Indeks

100

100

78

78

77

77

74

74

Obseg uvoza iz drugih držav

46 148

47 624

59 493

73 795

Indeks

Indeks

100

100

103

103

129

129

160

160

Tržni delež za druge države (v %)

6

6

7

8

Indeks

Indeks

100

100

95

95

108

108

125

125

Vir: Eurostat (COMEXT).

Vir:

| (81) | Glavni drugi viri oskrbe za Unijo so bili Malezija, Egipt, Norveška in Turčija. |
| --- | --- |

(81)

Glavni drugi viri oskrbe za Unijo so bili Malezija, Egipt, Norveška in Turčija.

| (82) | Tržni delež drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju povečal z 21 % na 26 %. |
| --- | --- |

(82)

Tržni delež drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju povečal z 21 % na 26 %.

| (83) | Najbolj se je povečal uvoz iz Egipta. V prvih letih obravnavanega obdobja ni bilo uvoza iz Egipta, kamor velik proizvajalec s sedežem v LRK še naprej vlaga znatna sredstva, leta 2015 pa je ta uvoz dosegel 5-odstotni tržni delež. |
| --- | --- |

(83)

Najbolj se je povečal uvoz iz Egipta. V prvih letih obravnavanega obdobja ni bilo uvoza iz Egipta, kamor velik proizvajalec s sedežem v LRK še naprej vlaga znatna sredstva, leta 2015 pa je ta uvoz dosegel 5-odstotni tržni delež.

4.4.2   Cene uvoza iz drugih tretjih držav

Cene uvoza iz drugih tretjih držav

| (84) | Cene uvoza iz drugih tretjih držav so se gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Uvozne cene (v EUR/tono) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozna cena za Malezijo | 999 | 946 | 918 | 941 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 92 | 94 |
| Uvozna cena za Egipt | — | — | 823 | 997 |
| Indeks | n. r. | n. r. | n. r. | n. r. |
| Uvozna cena za Norveško | 912 | 821 | 874 | 1 146 |
| Indeks | 100 | 90 | 96 | 126 |
| Uvozna cena za Turčijo | 912 | 821 | 874 | 1 146 |
| Indeks | 100 | 90 | 96 | 126 |
| Uvozna cena za druge države | 874 | 827 | 1 206 | 1 310 |
| Indeks | 100 | 95 | 138 | 150 |
| Vir: Eurostat (COMEXT). |

(84)

Cene uvoza iz drugih tretjih držav so se gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Uvozne cene (v EUR/tono)

Uvozne cene (v EUR/tono)

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Uvozna cena za Malezijo

999

946

918

941

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

92

92

94

94

Uvozna cena za Egipt

—

—

823

997

Indeks

Indeks

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

Uvozna cena za Norveško

912

821

874

1 146

Indeks

Indeks

100

100

90

90

96

96

126

126

Uvozna cena za Turčijo

912

821

874

1 146

Indeks

Indeks

100

100

90

90

96

96

126

126

Uvozna cena za druge države

874

827

1 206

1 310

Indeks

Indeks

100

100

95

95

138

138

150

150

Vir: Eurostat (COMEXT).

Vir:

| (85) | Na podlagi primerjave med oznakami KN so bile uvozne cene iz Malezije do obdobja preiskave v zvezi s pregledom višje od uvoznih cen iz LRK. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so se malezijske cene za razliko od uvoznih cen iz drugih držav nekoliko znižale. |
| --- | --- |

(85)

Na podlagi primerjave med oznakami KN so bile uvozne cene iz Malezije do obdobja preiskave v zvezi s pregledom višje od uvoznih cen iz LRK. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so se malezijske cene za razliko od uvoznih cen iz drugih držav nekoliko znižale.

| (86) | Ker je norveški proizvajalec povezan s proizvajalcem Unije, so cene uvoza z Norveške v velikem obsegu transferne cene med povezanimi stranmi, zato je Komisija menila, da niso primerne za zanesljivo primerjavo. |
| --- | --- |

(86)

Ker je norveški proizvajalec povezan s proizvajalcem Unije, so cene uvoza z Norveške v velikem obsegu transferne cene med povezanimi stranmi, zato je Komisija menila, da niso primerne za zanesljivo primerjavo.

| (87) | Povprečne statistične cene ne kažejo dejanskih cen, saj se cene različnih vrst izdelkov bistveno razlikujejo, nabor vrst izdelkov pa ni znan. Zato ni mogoče sprejeti sklepa v zvezi z uvoznimi cenami iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(87)

Povprečne statistične cene ne kažejo dejanskih cen, saj se cene različnih vrst izdelkov bistveno razlikujejo, nabor vrst izdelkov pa ni znan. Zato ni mogoče sprejeti sklepa v zvezi z uvoznimi cenami iz drugih tretjih držav.

4.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (88) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, se je vzorčenje uporabilo za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(88)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, se je vzorčenje uporabilo za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (89) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode.

| (90) | Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, predloženih v pritožbi in zahtevku za pregled, ter naknadno predloženih podatkov, ki jih je po možnosti navzkrižno preverila s statističnimi podatki. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, predloženih v pritožbi in zahtevku za pregled, ter naknadno predloženih podatkov, ki jih je po možnosti navzkrižno preverila s statističnimi podatki. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije.

| (91) | Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (92) | Za podatke, uporabljene za izračun kazalnikov, je bilo ugotovljeno, da so reprezentativni za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(92)

Za podatke, uporabljene za izračun kazalnikov, je bilo ugotovljeno, da so reprezentativni za gospodarski položaj industrije Unije.

| (93) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(93)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (94) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(94)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.5.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (95) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 6


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja v tonah | 536 878 | 584 197 | 616 382 | 652 857 |
| Indeks | 100 | 109 | 115 | 122 |
| Proizvodna zmogljivost v tonah | 645 229 | 690 737 | 698 182 | 725 960 |
| Indeks | 100 | 107 | 108 | 113 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | 83 | 85 | 88 | 90 |
| Indeks | 100 | 102 | 106 | 108 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki, APFE. |

(95)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Proizvodnja v tonah

536 878

584 197

616 382

652 857

Indeks

Indeks

100

100

109

109

115

115

122

122

Proizvodna zmogljivost v tonah

645 229

690 737

698 182

725 960

Indeks

Indeks

100

100

107

107

108

108

113

113

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

83

85

88

90

Indeks

Indeks

100

100

102

102

106

106

108

108

Vir: izpolnjeni vprašalniki, APFE.

Vir:

| (96) | Leto 2012 so zaznamovali majhen obseg proizvodnje, majhna zmogljivost in nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti. V naslednjih letih se je proizvodnja postopoma povečala, kar je bil pozitiven odziv na naraščajoče povpraševanje. V obdobju po letu 2012 je bilo tudi manj obnovitev peči. Vsi ti dejavniki so skupaj pozitivno prispevali k ugodnemu razvoju zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti. |
| --- | --- |

(96)

Leto 2012 so zaznamovali majhen obseg proizvodnje, majhna zmogljivost in nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti. V naslednjih letih se je proizvodnja postopoma povečala, kar je bil pozitiven odziv na naraščajoče povpraševanje. V obdobju po letu 2012 je bilo tudi manj obnovitev peči. Vsi ti dejavniki so skupaj pozitivno prispevali k ugodnemu razvoju zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti.

4.5.2.2   Obseg prodaje, tržni delež in rast

| (97) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 7


  Obseg prodaje in tržni delež (v metričnih tonah) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije | 487 774 | 527 441 | 568 126 | 633 743 |
| Indeks | 100 | 108 | 116 | 130 |
| Tržni delež (v %) | 65 | 65 | 63 | 66 |
| Indeks | 100 | 100 | 97 | 102 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki, APFE. |

(97)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Obseg prodaje in tržni delež (v metričnih tonah)

Obseg prodaje in tržni delež (v metričnih tonah)

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Obseg prodaje na trgu Unije

487 774

527 441

568 126

633 743

Indeks

Indeks

100

100

108

108

116

116

130

130

Tržni delež (v %)

65

65

63

66

Indeks

Indeks

100

100

100

100

97

97

102

102

Vir: izpolnjeni vprašalniki, APFE.

Vir:

| (98) | Obseg prodaje je bil najmanjši leta 2012, zaradi vse večjega povpraševanja pa se je postopoma povečeval in leta 2015 dosegel 30-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2012. |
| --- | --- |

(98)

Obseg prodaje je bil najmanjši leta 2012, zaradi vse večjega povpraševanja pa se je postopoma povečeval in leta 2015 dosegel 30-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2012.

| (99) | Vendar se je prodaja industrije Unije do leta 2014 zaradi prisotnosti kitajskega uvoza, ki je nelojalno nižal prodajne cene, povečevala počasneje kot potrošnja Unije. Tržni delež industrije Unije se je med letoma 2012 in 2014 zmanjšal s 65 % na 63 %, po povečanju števila ukrepov leta 2014 pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečal na 66 %. |
| --- | --- |

(99)

Vendar se je prodaja industrije Unije do leta 2014 zaradi prisotnosti kitajskega uvoza, ki je nelojalno nižal prodajne cene, povečevala počasneje kot potrošnja Unije. Tržni delež industrije Unije se je med letoma 2012 in 2014 zmanjšal s 65 % na 63 %, po povečanju števila ukrepov leta 2014 pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečal na 66 %.

4.5.2.3   Zaposlenost in produktivnost

| (100) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 8


  Zaposlenost in produktivnost | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 3 580 | 3 456 | 3 366 | 3 404 |
| Indeks | 100 | 97 | 94 | 95 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 150 | 169 | 183 | 192 |
| Indeks | 100 | 113 | 122 | 128 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki, APFE. |

(100)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Število zaposlenih

3 580

3 456

3 366

3 404

Indeks

Indeks

100

100

97

97

94

94

95

95

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

150

169

183

192

Indeks

Indeks

100

100

113

113

122

122

128

128

Vir: izpolnjeni vprašalniki, APFE.

Vir:

| (101) | Kljub pozitivnemu razvoju v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je zaposlenost med letoma 2012 in 2015 zmanjšala za 5 %. Produktivnost se je v obravnavanem obdobju zaradi prestrukturiranja industrije, njenih prizadevanj za inovacije in optimizacijo proizvodnih postopkov ter večje izkoriščenosti zmogljivosti znatno izboljšala. |
| --- | --- |

(101)

Kljub pozitivnemu razvoju v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je zaposlenost med letoma 2012 in 2015 zmanjšala za 5 %. Produktivnost se je v obravnavanem obdobju zaradi prestrukturiranja industrije, njenih prizadevanj za inovacije in optimizacijo proizvodnih postopkov ter večje izkoriščenosti zmogljivosti znatno izboljšala.

4.5.2.4   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (102) | V tej preiskavi je bila ugotovljena stopnja dampinga v višini več kot 70 %. Vpliv višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije se je po povečanju števila ukrepov leta 2014 zmanjšal. Industrija Unije je začela leta 2015 v celoti uživati koristi teh ukrepov. |
| --- | --- |

(102)

V tej preiskavi je bila ugotovljena stopnja dampinga v višini več kot 70 %. Vpliv višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije se je po povečanju števila ukrepov leta 2014 zmanjšal. Industrija Unije je začela leta 2015 v celoti uživati koristi teh ukrepov.

| (103) | Veljavni kombinirani ukrepi so prispevali k zmanjšanju kitajskega uvoza in industriji Unije omogočili, da je ohranila svoj tržni delež. Vendar so cene industrije Unije ostale nizke in v povprečju pod ravnmi iz leta 2012. |
| --- | --- |

(103)

Veljavni kombinirani ukrepi so prispevali k zmanjšanju kitajskega uvoza in industriji Unije omogočili, da je ohranila svoj tržni delež. Vendar so cene industrije Unije ostale nizke in v povprečju pod ravnmi iz leta 2012.

| (104) | Zato je mogoče skleniti, da je imela industrija Unije koristi od veljavnih ukrepov in je začela okrevati po škodi, ki jo je povzročil pretekli damping kitajskih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(104)

Zato je mogoče skleniti, da je imela industrija Unije koristi od veljavnih ukrepov in je začela okrevati po škodi, ki jo je povzročil pretekli damping kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

4.5.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.5.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

| (105) | Povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 9


  Prodajne cene za nepovezane stranke v Uniji | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena franko tovarna na enoto, zaračunana nepovezanim strankam v Uniji (v EUR/tono) | 1 107 | 1 064 | 1 059 | 1 079 |
| Indeks | 100 | 96 | 96 | 97 |
| Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(105)

Povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Prodajne cene za nepovezane stranke v Uniji

Prodajne cene za nepovezane stranke v Uniji

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Povprečna prodajna cena franko tovarna na enoto, zaračunana nepovezanim strankam v Uniji (v EUR/tono)

1 107

1 064

1 059

1 079

Indeks

Indeks

100

100

96

96

96

96

97

97

Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (106) | Povprečne prodajne cene se od leta 2012 niso bistveno spremenile, čeprav je bilo leta 2015 zabeleženo rahlo znižanje za 3 % v primerjavi z letom 2012. |
| --- | --- |

(106)

Povprečne prodajne cene se od leta 2012 niso bistveno spremenile, čeprav je bilo leta 2015 zabeleženo rahlo znižanje za 3 % v primerjavi z letom 2012.

4.5.3.2   Povprečni proizvodni stroški na enoto

| (107) | Stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 10


  Stroški proizvodnje na enoto | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/tono) | 1 188 | 1 082 | 1 055 | 1 005 |
| Indeks | 100 | 91 | 89 | 85 |
| Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(107)

Stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Stroški proizvodnje na enoto

Stroški proizvodnje na enoto

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/tono)

1 188

1 082

1 055

1 005

Indeks

Indeks

100

100

91

91

89

89

85

85

Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (108) | V obravnavanem obdobju so se stroški proizvodnje na enoto znižali. To gibanje je mogoče pojasniti z vse večjo izkoriščenostjo zmogljivosti, ki prispeva k znižanju proizvodnih stroškov na enoto v tej kapitalsko intenzivni industriji. Industriji Unije so koristile tudi nizke cene surovin in energije. |
| --- | --- |

(108)

V obravnavanem obdobju so se stroški proizvodnje na enoto znižali. To gibanje je mogoče pojasniti z vse večjo izkoriščenostjo zmogljivosti, ki prispeva k znižanju proizvodnih stroškov na enoto v tej kapitalsko intenzivni industriji. Industriji Unije so koristile tudi nizke cene surovin in energije.

4.5.3.3   Stroški dela

| (109) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 11


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 52 316 | 53 849 | 57 443 | 59 099 |
| Indeks | 100 | 103 | 110 | 113 |
| Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(109)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 11

Preglednica 11

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

52 316

53 849

57 443

59 099

Indeks

Indeks

100

100

103

103

110

110

113

113

Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (110) | Zaradi nekoliko višjih plač in odpuščanj slabše plačanih delavcev, ki so bili rezultat projekta za učinkovitost enega od vzorčenih proizvajalcev, so se povprečni stroški dela na zaposlenega povišali. |
| --- | --- |

(110)

Zaradi nekoliko višjih plač in odpuščanj slabše plačanih delavcev, ki so bili rezultat projekta za učinkovitost enega od vzorčenih proizvajalcev, so se povprečni stroški dela na zaposlenega povišali.

4.5.3.4   Zaloge

| (111) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 12


  Zaloge (v metričnih tonah) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge | 111 626 | 119 813 | 105 740 | 92 914 |
| Indeks | 100 | 107 | 95 | 83 |
| Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(111)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 12

Preglednica 12

Zaloge (v metričnih tonah)

Zaloge (v metričnih tonah)

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Končne zaloge

111 626

119 813

105 740

92 914

Indeks

Indeks

100

100

107

107

95

95

83

83

Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (112) | Končne zaloge so se leta 2013 najprej nekoliko povečale, nato pa so se v obravnavanem obdobju stalno zmanjševale zaradi vse večjega povpraševanja. |
| --- | --- |

(112)

Končne zaloge so se leta 2013 najprej nekoliko povečale, nato pa so se v obravnavanem obdobju stalno zmanjševale zaradi vse večjega povpraševanja.

| (113) | Zvišanje ravni ukrepov leta 2014 je prispevalo k zmanjšanju končnih zalog proti koncu obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(113)

Zvišanje ravni ukrepov leta 2014 je prispevalo k zmanjšanju končnih zalog proti koncu obravnavanega obdobja.

4.5.3.5   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (114) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 13


  Dobičkonosnost | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (OPP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | – 13,7 | –3,3 | 0,4 | 8,6 |
| Indeks | – 100 | – 24 | 3 | 63 |
| Denarni tok (v 1 000 EUR) | – 25 623 | – 17 008 | 635 | 47 361 |
| Indeks | – 100 | – 66 | 2 | 185 |
| Naložbe (v 1 000 EUR) | 39 573 | 34 088 | 41 500 | 49 664 |
| Indeks | 100 | 86 | 105 | 126 |
| Donosnost naložb (v %) | – 10 | – 3 | 0 | 8 |
| Indeks | – 100 | – 27 | 4 | 82 |
| Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(114)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 13

Preglednica 13

Dobičkonosnost

Dobičkonosnost

2012

2013

2014

2015 (OPP)

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

– 13,7

–3,3

0,4

8,6

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 24

– 24

3

3

63

63

Denarni tok (v 1 000 EUR)

– 25 623

– 17 008

635

47 361

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 66

– 66

2

2

185

185

Naložbe (v 1 000 EUR)

39 573

34 088

41 500

49 664

Indeks

Indeks

100

100

86

86

105

105

126

126

Donosnost naložb (v %)

– 10

– 3

0

8

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 27

– 27

4

4

82

82

Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (115) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je začela dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije postopoma izboljševati, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa je postala pozitivna. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je začela dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije postopoma izboljševati, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa je postala pozitivna.

| (116) | Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. V letih 2012 in 2013 je bil denarni tok proizvajalcev Unije negativen. Stanje se je v obravnavanem obdobju postopoma izboljšalo in denarni tok proizvajalcev Unije je bil od leta 2014 pozitiven. |
| --- | --- |

(116)

Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. V letih 2012 in 2013 je bil denarni tok proizvajalcev Unije negativen. Stanje se je v obravnavanem obdobju postopoma izboljšalo in denarni tok proizvajalcev Unije je bil od leta 2014 pozitiven.

| (117) | Naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju povečevale. Povečanje je bilo proti začetku leta 2015 izrazitejše. Naložbe so bile večinoma namenjene obnovitvi peči. |
| --- | --- |

(117)

Naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju povečevale. Povečanje je bilo proti začetku leta 2015 izrazitejše. Naložbe so bile večinoma namenjene obnovitvi peči.

| (118) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Gibala se je v skladu z dobičkonosnostjo. Ponovna vzpostavitev donosnosti naložb je posledica boljšega gospodarskega položaja industrije Unije na koncu obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(118)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Gibala se je v skladu z dobičkonosnostjo. Ponovna vzpostavitev donosnosti naložb je posledica boljšega gospodarskega položaja industrije Unije na koncu obravnavanega obdobja.

| (119) | Zaradi slabih finančnih rezultatov industrije Unije med letoma 2012 in 2014 je bila njena zmožnost zbiranja kapitala omejena. Industrija Unije potrebuje znatne in dolgoročne naložbe, da lahko redno obnavlja peči in še naprej deluje. |
| --- | --- |

(119)

Zaradi slabih finančnih rezultatov industrije Unije med letoma 2012 in 2014 je bila njena zmožnost zbiranja kapitala omejena. Industrija Unije potrebuje znatne in dolgoročne naložbe, da lahko redno obnavlja peči in še naprej deluje.

4.5.4   Sklep o položaju industrije Unije

Sklep o položaju industrije Unije

| (120) | Leto 2012 so zaznamovali majhno povpraševanje, majhna zmogljivost zaradi obnovitev peči, nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, velike zaloge, ukrepi prestrukturiranja in znižane cene zaradi preteklega dampinga, ti dejavniki pa so vzorčenim družbam skupaj povzročili velike izgube in denarni odtok. |
| --- | --- |

(120)

Leto 2012 so zaznamovali majhno povpraševanje, majhna zmogljivost zaradi obnovitev peči, nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, velike zaloge, ukrepi prestrukturiranja in znižane cene zaradi preteklega dampinga, ti dejavniki pa so vzorčenim družbam skupaj povzročili velike izgube in denarni odtok.

| (121) | Pozneje je močan razvoj povpraševanja med letoma 2012 in 2014 spodbudil povečanje prodaje, kar je povzročilo povečanje obsega proizvodnje in zmanjšanje zalog. Zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti sta se povečali. Boljša sposobnost kritja stalnih stroškov, izboljšanje produktivnosti in deflacija nekaterih pomembnih surovin so omogočili znatno znižanje stroškov proizvodnje vzorčenih družb. |
| --- | --- |

(121)

Pozneje je močan razvoj povpraševanja med letoma 2012 in 2014 spodbudil povečanje prodaje, kar je povzročilo povečanje obsega proizvodnje in zmanjšanje zalog. Zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti sta se povečali. Boljša sposobnost kritja stalnih stroškov, izboljšanje produktivnosti in deflacija nekaterih pomembnih surovin so omogočili znatno znižanje stroškov proizvodnje vzorčenih družb.

| (122) | Kljub temu prvotni protidampinški ukrepi, uvedeni leta 2011, niso v celoti izravnali nelojalnega nižanja prodajnih cen zaradi kitajskega uvoza, ki se je med letoma 2012 in 2014 povečal za 46 %. Te razmere so ovirale okrevanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(122)

Kljub temu prvotni protidampinški ukrepi, uvedeni leta 2011, niso v celoti izravnali nelojalnega nižanja prodajnih cen zaradi kitajskega uvoza, ki se je med letoma 2012 in 2014 povečal za 46 %. Te razmere so ovirale okrevanje industrije Unije.

| (123) | Da bi industrija Unije ohranila svoj tržni delež, je morala stalno nižati cene in je leta 2014 komaj dosegla prag dobička. |
| --- | --- |

(123)

Da bi industrija Unije ohranila svoj tržni delež, je morala stalno nižati cene in je leta 2014 komaj dosegla prag dobička.

| (124) | Po povečanju števila ukrepov leta 2014 se je gibanje tržnega deleža in cen industrije Unije obrnilo v pozitivno smer. Stroški proizvodnje na enoto so se zaradi večjega obsega proizvodnje nadalje znižali, kar je industriji Unije omogočilo, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegla 8,6-odstotni dobiček. Vsi kazalniki uspešnosti, vključno z ustvarjanjem delovnih mest, so postali pozitivni. |
| --- | --- |

(124)

Po povečanju števila ukrepov leta 2014 se je gibanje tržnega deleža in cen industrije Unije obrnilo v pozitivno smer. Stroški proizvodnje na enoto so se zaradi večjega obsega proizvodnje nadalje znižali, kar je industriji Unije omogočilo, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegla 8,6-odstotni dobiček. Vsi kazalniki uspešnosti, vključno z ustvarjanjem delovnih mest, so postali pozitivni.

| (125) | Kot je bilo ugotovljeno v preiskavi iz leta 2014, je industrija Unije do septembra 2013 še naprej trpela znatno škodo. Škodljivi učinki dampinškega in subvencioniranega uvoza so se leta 2014 nadaljevali. Šele po povečanju števila ukrepov je industrija Unije ponovno postala dobičkonosna in začela ustvarjati delovna mesta. |
| --- | --- |

(125)

Kot je bilo ugotovljeno v preiskavi iz leta 2014, je industrija Unije do septembra 2013 še naprej trpela znatno škodo. Škodljivi učinki dampinškega in subvencioniranega uvoza so se leta 2014 nadaljevali. Šele po povečanju števila ukrepov je industrija Unije ponovno postala dobičkonosna in začela ustvarjati delovna mesta.

| (126) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da si je industrija Unije po povečanju števila ukrepov leta 2014 delno opomogla od škode zaradi preteklega dampinga in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(126)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da si je industrija Unije po povečanju števila ukrepov leta 2014 delno opomogla od škode zaradi preteklega dampinga in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

4.6   Verjetnost ponovitve škode

Verjetnost ponovitve škode

| (127) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 49, so ocenjene neizkoriščene zmogljivosti proizvajalcev iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pomenile znaten delež celotne potrošnje Unije. V letu 2016 so se neizkoriščene zmogljivosti podvojile v primerjavi z letom 2015. Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 59, je zaradi tega povečanja in velike privlačnosti trga Unije verjetno, da bi se uvoz iz LRK v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval v velikem obsegu. |
| --- | --- |

(127)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 49, so ocenjene neizkoriščene zmogljivosti proizvajalcev iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pomenile znaten delež celotne potrošnje Unije. V letu 2016 so se neizkoriščene zmogljivosti podvojile v primerjavi z letom 2015. Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 59, je zaradi tega povečanja in velike privlačnosti trga Unije verjetno, da bi se uvoz iz LRK v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval v velikem obsegu.

| (128) | Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 75, je kitajski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kljub neugodnemu razvoju menjalnega tečaja EUR/USD še naprej znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(128)

Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 75, je kitajski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kljub neugodnemu razvoju menjalnega tečaja EUR/USD še naprej znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije.

| (129) | Cene steklenih vlaken so se le v omejenem obsegu vrnile na prejšnje ravni. Cene industrije Unije ostajajo pod ravnmi iz leta 2012, učinek zvišanja ravni ukrepov leta 2014 pa je bil omejen zaradi naraščajočega pritiska uvoza iz Egipta. Pričakuje se, da se bo rast potrošnje Unije, ki je dosegla ravni iz časa pred finančno krizo, postopoma upočasnila. |
| --- | --- |

(129)

Cene steklenih vlaken so se le v omejenem obsegu vrnile na prejšnje ravni. Cene industrije Unije ostajajo pod ravnmi iz leta 2012, učinek zvišanja ravni ukrepov leta 2014 pa je bil omejen zaradi naraščajočega pritiska uvoza iz Egipta. Pričakuje se, da se bo rast potrošnje Unije, ki je dosegla ravni iz časa pred finančno krizo, postopoma upočasnila.

| (130) | Proizvodnja steklenih vlaken je zelo kapitalsko intenzivna industrija. Vzorčeni proizvajalci so v obravnavanem obdobju v svoje proizvodne zmogljivosti vložili 165 milijonov EUR. V istem obdobju je njihov denarni tok iz poslovanja dosegel le 5 milijonov EUR. Iz teh razlogov bi razveljavitev ukrepov ustvarila določeno raven tveganja in finančno breme, ki bi nadalje ogrožala gospodarsko logiko, na kateri temeljijo te dolgoročne naložbe. Industrija Unije bi bila prisiljena ustaviti obratovanje svojih peči. To bi ogrozilo njen obstoj. Poleg tega je ta industrija zaradi velikega deleža stalnih stroškov zelo občutljiva na nihanje obsega proizvodnje. To pomeni, da bi razmeroma majhno zmanjšanje proizvodnje povzročilo velike izgube. Nedavno izboljšanje stanja industrije Unije je povezano predvsem z večjo sposobnostjo kritja stalnih stroškov zaradi večje izkoriščenosti zmogljivosti, ki je bila mogoča predvsem zaradi veljavnih ukrepov, zlasti po letu 2014. |
| --- | --- |

(130)

Proizvodnja steklenih vlaken je zelo kapitalsko intenzivna industrija. Vzorčeni proizvajalci so v obravnavanem obdobju v svoje proizvodne zmogljivosti vložili 165 milijonov EUR. V istem obdobju je njihov denarni tok iz poslovanja dosegel le 5 milijonov EUR. Iz teh razlogov bi razveljavitev ukrepov ustvarila določeno raven tveganja in finančno breme, ki bi nadalje ogrožala gospodarsko logiko, na kateri temeljijo te dolgoročne naložbe. Industrija Unije bi bila prisiljena ustaviti obratovanje svojih peči. To bi ogrozilo njen obstoj. Poleg tega je ta industrija zaradi velikega deleža stalnih stroškov zelo občutljiva na nihanje obsega proizvodnje. To pomeni, da bi razmeroma majhno zmanjšanje proizvodnje povzročilo velike izgube. Nedavno izboljšanje stanja industrije Unije je povezano predvsem z večjo sposobnostjo kritja stalnih stroškov zaradi večje izkoriščenosti zmogljivosti, ki je bila mogoča predvsem zaradi veljavnih ukrepov, zlasti po letu 2014.

| (131) | Poleg tega so na uspešnost industrije Unije v obravnavanem obdobju pozitivno vplivali tudi zunanji dejavniki, kot so cene energije in surovin, ki so bile razmeroma nizke. Dolgoročno ni verjetno, da bi te cene ostale na tako nizki ravni. Zvišanje teh cen bi dodatno negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(131)

Poleg tega so na uspešnost industrije Unije v obravnavanem obdobju pozitivno vplivali tudi zunanji dejavniki, kot so cene energije in surovin, ki so bile razmeroma nizke. Dolgoročno ni verjetno, da bi te cene ostale na tako nizki ravni. Zvišanje teh cen bi dodatno negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Unije.

| (132) | Položaj industrije Unije zato ostaja ranljiv, čeprav se je leta 2015 izboljšal, zanj pa so značilne vztrajno nizke cene, spremenljivi stroški proizvodnje in visoke kapitalske zahteve. V teh okoliščinah bi velike količine dampinškega uvoza s Kitajske po nelojalno nizkih cenah verjetno povzročile poslabšanje finančne uspešnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(132)

Položaj industrije Unije zato ostaja ranljiv, čeprav se je leta 2015 izboljšal, zanj pa so značilne vztrajno nizke cene, spremenljivi stroški proizvodnje in visoke kapitalske zahteve. V teh okoliščinah bi velike količine dampinškega uvoza s Kitajske po nelojalno nizkih cenah verjetno povzročile poslabšanje finančne uspešnosti industrije Unije.

| (133) | Na podlagi tega je Komisija sklenila, da bi se škoda v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov in ohranitve ravni izravnalne dajatve, ki se je že izkazala za neučinkovito pri omejevanju velikih količin uvoza po nelojalno nizkih cenah, verjetno ponovila. |
| --- | --- |

(133)

Na podlagi tega je Komisija sklenila, da bi se škoda v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov in ohranitve ravni izravnalne dajatve, ki se je že izkazala za neučinkovito pri omejevanju velikih količin uvoza po nelojalno nizkih cenah, verjetno ponovila.

5.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (134) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi glede verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga jasno sklenila, da ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(134)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi glede verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga jasno sklenila, da ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

5.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (135) | Stopnja sodelovanja proizvajalcev Unije v tej preiskavi je bila zelo visoka. |
| --- | --- |

(135)

Stopnja sodelovanja proizvajalcev Unije v tej preiskavi je bila zelo visoka.

| (136) | Industrija Unije je dokazala, da je njeno delovanje vzdržno, kadar ni izpostavljena nepošteni konkurenci zaradi dampinškega in subvencioniranega uvoza, veljavni ukrepi pa so industriji omogočili delno okrevanje po pretekli škodi. |
| --- | --- |

(136)

Industrija Unije je dokazala, da je njeno delovanje vzdržno, kadar ni izpostavljena nepošteni konkurenci zaradi dampinškega in subvencioniranega uvoza, veljavni ukrepi pa so industriji omogočili delno okrevanje po pretekli škodi.

| (137) | Hkrati bi prenehanje ukrepov zelo verjetno povzročilo povečanje nepoštene konkurence zaradi dampinškega uvoza s Kitajske, ki ogroža neprekinjeno delovanje proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(137)

Hkrati bi prenehanje ukrepov zelo verjetno povzročilo povečanje nepoštene konkurence zaradi dampinškega uvoza s Kitajske, ki ogroža neprekinjeno delovanje proizvajalcev Unije.

| (138) | Zato se sklene, da je ohranitev veljavnih ukrepov v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(138)

Zato se sklene, da je ohranitev veljavnih ukrepov v interesu industrije Unije.

5.2   Interes nepovezanih uvoznikov

Interes nepovezanih uvoznikov

| (139) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je obrazec za vzorčenje izpolnilo osem nepovezanih uvoznikov. Vzorčeni so bili trije največji uvozniki in dva od njih sta sodelovala. Predstavljala sta 5 % kitajskega uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Nobeden od uvoznikov, ki so se v tej preiskavi prijavili kot zainteresirane strani, ni niti zagovarjal ukrepov, ki se pregledujejo, niti jim ni nasprotoval. |
| --- | --- |

(139)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je obrazec za vzorčenje izpolnilo osem nepovezanih uvoznikov. Vzorčeni so bili trije največji uvozniki in dva od njih sta sodelovala. Predstavljala sta 5 % kitajskega uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Nobeden od uvoznikov, ki so se v tej preiskavi prijavili kot zainteresirane strani, ni niti zagovarjal ukrepov, ki se pregledujejo, niti jim ni nasprotoval.

| (140) | Uvozniki in trgovci imajo dostop do številnih virov dobave v Uniji in zunaj nje. Poleg tega je zadevni izdelek večinoma standardiziran, zato je mogoče učinkovito zamenjati njegove vire dobave. |
| --- | --- |

(140)

Uvozniki in trgovci imajo dostop do številnih virov dobave v Uniji in zunaj nje. Poleg tega je zadevni izdelek večinoma standardiziran, zato je mogoče učinkovito zamenjati njegove vire dobave.

| (141) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da bi podaljšanje protidampinške dajatve omejeno vplivalo na položaj uvoznikov. |
| --- | --- |

(141)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da bi podaljšanje protidampinške dajatve omejeno vplivalo na položaj uvoznikov.

5.3   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (142) | Izdelek v preiskavi se uporablja za številne namene, kot so prevoz (avtomobilska, pomorska, vesoljska in vojaška industrija), elektrika/elektronika, vetrna energija, gradbeništvo, rezervoarji/cevi in potrošniško blago. Sodelovalo je veliko različnih uporabnikov. |
| --- | --- |

(142)

Izdelek v preiskavi se uporablja za številne namene, kot so prevoz (avtomobilska, pomorska, vesoljska in vojaška industrija), elektrika/elektronika, vetrna energija, gradbeništvo, rezervoarji/cevi in potrošniško blago. Sodelovalo je veliko različnih uporabnikov.

| (143) | Komisijin vprašalnik je izpolnilo 19 od 64 uporabnikov, ki so se prijavili kot zainteresirane strani. Predstavljajo približno 10 % celotne potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(143)

Komisijin vprašalnik je izpolnilo 19 od 64 uporabnikov, ki so se prijavili kot zainteresirane strani. Predstavljajo približno 10 % celotne potrošnje Unije.

| (144) | 14 družb je bilo proti podaljšanju ukrepov, tri družbe so podprle ohranitev ukrepov, dve pa sta se vzdržali. Eno združenje uporabnikov je nasprotovalo ukrepom. |
| --- | --- |

(144)

14 družb je bilo proti podaljšanju ukrepov, tri družbe so podprle ohranitev ukrepov, dve pa sta se vzdržali. Eno združenje uporabnikov je nasprotovalo ukrepom.

| (145) | Več uporabnikov je trdilo, da so izdelki v nadaljnjem proizvodnem procesu zaradi veljavnih ukrepov nekonkurenčni v primerjavi z enakimi izdelki, proizvedenimi v Aziji. Trdili so tudi, da niso mogli absorbirati s tem povezanega povišanja stroškov ali ga prenesti na stranke. |
| --- | --- |

(145)

Več uporabnikov je trdilo, da so izdelki v nadaljnjem proizvodnem procesu zaradi veljavnih ukrepov nekonkurenčni v primerjavi z enakimi izdelki, proizvedenimi v Aziji. Trdili so tudi, da niso mogli absorbirati s tem povezanega povišanja stroškov ali ga prenesti na stranke.

| (146) | Po povečanju števila ukrepov leta 2014 je Komisija povišala dajatve na uvoz zadevnega izdelka za približno dvakrat v primerjavi s prvotno protidampinško dajatvijo. Ocenila je, da vpliv takega povišanja ne bi presegal ene odstotne točke dobičkonosnosti uporabniških industrij, čeprav je priznala, da so nekateri industrijski sektorji bolj izpostavljeni kot drugi. |
| --- | --- |

(146)

Po povečanju števila ukrepov leta 2014 je Komisija povišala dajatve na uvoz zadevnega izdelka za približno dvakrat v primerjavi s prvotno protidampinško dajatvijo. Ocenila je, da vpliv takega povišanja ne bi presegal ene odstotne točke dobičkonosnosti uporabniških industrij, čeprav je priznala, da so nekateri industrijski sektorji bolj izpostavljeni kot drugi.

| (147) | To je bilo v tej preiskavi potrjeno. Podatki, ki so jih predložili sodelujoči uporabniki, dejansko kažejo, da so se stroški steklenih vlaken, ne glede na njihovo poreklo, med letoma 2014 in 2015 povišali za znesek, ki ustreza 0,5 % njihovih prihodkov od prodaje. Medtem pa so se prihodki od prodaje, dobiček in število delovnih mest, povezanih z zadevnim izdelkom, povečali. Samo dve družbi sta poročali o zmanjšanju prihodkov od prodaje in zaposlenosti, štiri družbe pa o zmanjšanju dobička. |
| --- | --- |

(147)

To je bilo v tej preiskavi potrjeno. Podatki, ki so jih predložili sodelujoči uporabniki, dejansko kažejo, da so se stroški steklenih vlaken, ne glede na njihovo poreklo, med letoma 2014 in 2015 povišali za znesek, ki ustreza 0,5 % njihovih prihodkov od prodaje. Medtem pa so se prihodki od prodaje, dobiček in število delovnih mest, povezanih z zadevnim izdelkom, povečali. Samo dve družbi sta poročali o zmanjšanju prihodkov od prodaje in zaposlenosti, štiri družbe pa o zmanjšanju dobička.

| (148) | Nekateri uporabniki so trdili tudi, da industrija Unije nima zadostnih proizvodnih zmogljivosti, da bi zadostila povpraševanju Unije, ter da ne povečuje zmogljivosti in ni konkurenčna, saj ima starejšo opremo ter višje stroške energije in dela. |
| --- | --- |

(148)

Nekateri uporabniki so trdili tudi, da industrija Unije nima zadostnih proizvodnih zmogljivosti, da bi zadostila povpraševanju Unije, ter da ne povečuje zmogljivosti in ni konkurenčna, saj ima starejšo opremo ter višje stroške energije in dela.

| (149) | Preiskava je pokazala, da te trditve niso utemeljene. Kot je navedeno v prejšnjih uvodnih izjavah, je industrija Unije kljub daljšemu obdobju izgub, ki se je končalo leta 2014, po povečanju števila ukrepov leta 2014 izvedla velike naložbe, izboljšala svojo produktivnost in povečala svoje proizvodne zmogljivosti. Nadaljnje povečanje zmogljivosti zahteva dolgoročne kapitalske obveznosti, ki so odvisne od ohranjanja enakih konkurenčnih pogojev, v katerih lahko konkurenčni proizvajalci pričakujejo ustrezno donosnost naložb. |
| --- | --- |

(149)

Preiskava je pokazala, da te trditve niso utemeljene. Kot je navedeno v prejšnjih uvodnih izjavah, je industrija Unije kljub daljšemu obdobju izgub, ki se je končalo leta 2014, po povečanju števila ukrepov leta 2014 izvedla velike naložbe, izboljšala svojo produktivnost in povečala svoje proizvodne zmogljivosti. Nadaljnje povečanje zmogljivosti zahteva dolgoročne kapitalske obveznosti, ki so odvisne od ohranjanja enakih konkurenčnih pogojev, v katerih lahko konkurenčni proizvajalci pričakujejo ustrezno donosnost naložb.

| (150) | Poleg tega se je potrošnja Unije kljub povečanju števila ukrepov med letoma 2014 in 2015 še naprej razvijala z enako hitrostjo kot v preteklih letih. Zunaj LRK dejansko obstajajo drugi viri dobave, na primer v Bahrajnu, Egiptu, na Japonskem, v Maleziji in ZDA. Uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju skoraj nikoli ni presegel polovice celotnega uvoza iz tretjih držav, njegov tržni delež pa je leta 2014 dosegel vrhunec, in sicer 17 % celotne potrošnje Unije. Protidampinške in protisubvencijske dajatve vsekakor niso namenjene ustavitvi kitajskega uvoza v Unijo, temveč zagotovitvi, da ta uvoz drugim virom dobave konkurira pod poštenimi pogoji. |
| --- | --- |

(150)

Poleg tega se je potrošnja Unije kljub povečanju števila ukrepov med letoma 2014 in 2015 še naprej razvijala z enako hitrostjo kot v preteklih letih. Zunaj LRK dejansko obstajajo drugi viri dobave, na primer v Bahrajnu, Egiptu, na Japonskem, v Maleziji in ZDA. Uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju skoraj nikoli ni presegel polovice celotnega uvoza iz tretjih držav, njegov tržni delež pa je leta 2014 dosegel vrhunec, in sicer 17 % celotne potrošnje Unije. Protidampinške in protisubvencijske dajatve vsekakor niso namenjene ustavitvi kitajskega uvoza v Unijo, temveč zagotovitvi, da ta uvoz drugim virom dobave konkurira pod poštenimi pogoji.

| (151) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da bi podaljšanje protidampinške dajatve omejeno vplivalo na položaj uvoznikov. |
| --- | --- |

(151)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da bi podaljšanje protidampinške dajatve omejeno vplivalo na položaj uvoznikov.

5.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (152) | Razveljavitev ukrepov bi pomembno negativno vplivala na proizvajalce Unije. |
| --- | --- |

(152)

Razveljavitev ukrepov bi pomembno negativno vplivala na proizvajalce Unije.

| (153) | Podaljšanje protidampinške dajatve bi omejeno vplivalo na uvoznike, ki so ostali nevtralni. |
| --- | --- |

(153)

Podaljšanje protidampinške dajatve bi omejeno vplivalo na uvoznike, ki so ostali nevtralni.

| (154) | Čeprav so dejavnosti nekaterih uporabnikov izpostavljene povišanju stroškov zadevnega in podobnega izdelka, je preiskava potrdila, da so ukrepi omejeno vplivali na splošno uspešnost uporabniških industrij. |
| --- | --- |

(154)

Čeprav so dejavnosti nekaterih uporabnikov izpostavljene povišanju stroškov zadevnega in podobnega izdelka, je preiskava potrdila, da so ukrepi omejeno vplivali na splošno uspešnost uporabniških industrij.

| (155) | Komisija ugotavlja, da na splošno ni bilo utemeljenih razlogov proti nadaljevanju uporabe sedanjih protidampinških ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz LRK. |
| --- | --- |

(155)

Komisija ugotavlja, da na splošno ni bilo utemeljenih razlogov proti nadaljevanju uporabe sedanjih protidampinških ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz LRK.

6.   SKLEP IN RAZKRITJE

SKLEP IN RAZKRITJE

| (156) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se ohranijo veljavni protidampinški ukrepi. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko po tem razkritju predložile pripombe. Le ena zainteresirana stran, in sicer pritožnik, se je po razkritju javila in strinjala z ugotovitvami Komisije ter predlogom za ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(156)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se ohranijo veljavni protidampinški ukrepi. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko po tem razkritju predložile pripombe. Le ena zainteresirana stran, in sicer pritožnik, se je po razkritju javila in strinjala z ugotovitvami Komisije ter predlogom za ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov.

| (157) | Iz navedenega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 248/2011, kot je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1379/2014. |
| --- | --- |

(157)

Iz navedenega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 248/2011, kot je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1379/2014.

| (158) | Odbor, ustanovljen s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, ni predložil mnenja – |
| --- | --- |

(158)

Odbor, ustanovljen s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, ni predložil mnenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz rezanih niti iz steklenih vlaken dolžine največ 50 mm; rovingov iz steklenih vlaken, razen tistih, ki so impregnirani in premazani ter katerih izguba pri sežigu znaša več kot 3 % (kot je določeno v standardu ISO 1887), ter rogoznic iz steklenih vlaken, razen rogoznic iz steklene volne, ki so trenutno uvrščeni pod oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) in 7019 31 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Družba | Dokončna protidampinška dajatev (v %) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. | 14,5 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd.; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.; Changzhou Tianma Group Co., Ltd. | 0 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 19,9 | B991 |
| Druge sodelujoče družbe iz Priloge I | 15,9 | |
| Vse druge družbe | 19,9 | A999 |

Družba

Dokončna protidampinška dajatev (v %)

Dodatna oznaka TARIC

Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.

14,5

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd.; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.; Changzhou Tianma Group Co., Ltd.

0

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

19,9

B991

Druge sodelujoče družbe iz Priloge I

15,9

Vse druge družbe

19,9

A999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj protidampinške dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo ustrezne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. aprila 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  
  UL L 67, 15.3.2011, str. 1.

2

(3)  
  UL L 367, 23.12.2014, str. 22.

3

(4)  
  UL C 99, 15.3.2016, str. 10.

4

(5)  Japan, Nippon Electric Glass Co., Ltd (Japonska), Malaysia, Nippon Electric Glass (Malezija) in CAM ELYAF SANAYİİ A.Ș. (Turčija).

5

(6)  Informacije, ki jih je združenje APFE predložilo oktobra 2016, so temeljile na predstavitvi „European Market and Supply Situation“ (Stanje evropskega trga in oskrbe).

6

(7)  Informacije o cenah temeljijo na carinskih statistikah.

7

(8)  V OPP je bilo iz LRK izvoženih približno 111 000 metričnih ton v ZDA, 78 000 metričnih ton v Unijo, 16 000 metričnih ton v Malezijo in 14 000 metričnih ton v Indijo.

8

(9)  Vrstni red glede na pomembnost: ZDA, EU, Saudova Arabija, Južna Koreja, Združeni arabski emirati, Kanada, Tajska, Japonska, Malezija in Indija.

9

(10)  Informacije, ki jih je združenje APFE predložilo oktobra 2016, so temeljile na predstavitvi „European Market and Supply Situation“ (Stanje evropskega trga in oskrbe).

10

---

PRILOGA I

Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec:

| Ime | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Taishan Fiberglass Inc.;
  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd | B992 |
| Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd | B993 |
| Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd | B994 |
| Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd | B995 |
| Glasstex Fiberglass Materials Corp. | B996 |

Ime

Dodatna oznaka TARIC

Taishan Fiberglass Inc.;

PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

B992

Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

B993

Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

B994

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

B995

Glasstex Fiberglass Materials Corp.

B996

---

PRILOGA II

Izjava, ki jo podpiše pooblaščena oseba subjekta, ki je izdal trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz člena 1(3) v naslednji obliki:

| 1. | Ime in položaj pooblaščene osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun. |
| --- | --- |

1.

Ime in položaj pooblaščene osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun.

| 2. | Naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je (količina) izdelkov iz steklenih vlaken, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v LRK. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ |
| --- | --- |

2.

Naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je (količina) izdelkov iz steklenih vlaken, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v LRK. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“

| 3. | Datum in podpis. |
| --- | --- |

3.

Datum in podpis.

---

| 25.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/24

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/725

z dne 24. aprila 2017

o obnovitvi odobritve aktivne snovi mezotrion v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 20(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 2003/68/ES (2) je vključila mezotrion kot aktivno snov v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3). |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 2003/68/ES (2) je vključila mezotrion kot aktivno snov v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3).

| (2) | Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (4).

| (3) | Odobritev aktivne snovi mezotrion, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, preneha veljati 31. julija 2017. |
| --- | --- |

(3)

Odobritev aktivne snovi mezotrion, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, preneha veljati 31. julija 2017.

| (4) | Zahtevek za obnovitev odobritve mezotriona je bil predložen v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 844/2012 (5) v roku, določenem v navedenem členu. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek za obnovitev odobritve mezotriona je bil predložen v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 844/2012 (5) v roku, določenem v navedenem členu.

| (5) | Vlagatelj je v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 predložil dopolnilno dokumentacijo. Država članica poročevalka je zahtevek ocenila kot popoln. |
| --- | --- |

(5)

Vlagatelj je v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 predložil dopolnilno dokumentacijo. Država članica poročevalka je zahtevek ocenila kot popoln.

| (6) | Država članica poročevalka je pripravila poročilo o oceni obnovitve v posvetovanju z državo članico soporočevalko ter ga 23. februarja 2015 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Država članica poročevalka je pripravila poročilo o oceni obnovitve v posvetovanju z državo članico soporočevalko ter ga 23. februarja 2015 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji.

| (7) | Agencija je poročilo o oceni obnovitve poslala vlagatelju in državam članicam, da bi predložili pripombe, ter prejete pripombe posredovala Komisiji. Agencija je tudi javnosti zagotovila dostop do povzetka dopolnilne dokumentacije. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je poročilo o oceni obnovitve poslala vlagatelju in državam članicam, da bi predložili pripombe, ter prejete pripombe posredovala Komisiji. Agencija je tudi javnosti zagotovila dostop do povzetka dopolnilne dokumentacije.

| (8) | Komisiji je 7. marca 2016 predložila svoj sklep (6) o tem, ali se za mezotrion lahko pričakuje, da bo izpolnjeval merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Komisija je osnutek poročila o obnovitvi za mezotrion 6. decembra 2016 predložila Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo. |
| --- | --- |

(8)

Komisiji je 7. marca 2016 predložila svoj sklep (6) o tem, ali se za mezotrion lahko pričakuje, da bo izpolnjeval merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Komisija je osnutek poročila o obnovitvi za mezotrion 6. decembra 2016 predložila Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo.

| (9) | V zvezi z eno ali več reprezentativnimi uporabami vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje mezotrion, je bilo ugotovljeno, da so merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 izpolnjena. Zato je primerno obnoviti odobritev mezotriona. |
| --- | --- |

(9)

V zvezi z eno ali več reprezentativnimi uporabami vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje mezotrion, je bilo ugotovljeno, da so merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 izpolnjena. Zato je primerno obnoviti odobritev mezotriona.

| (10) | Ocena tveganja za obnovitev odobritve mezotriona temelji na omejenem številu reprezentativnih rab, ki pa ne omejujejo uporab, za katere se lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo mezotrion. Zato je primerno, da se omejitev na uporabo navedene snovi samo kot herbicida ne ohrani. |
| --- | --- |

(10)

Ocena tveganja za obnovitev odobritve mezotriona temelji na omejenem številu reprezentativnih rab, ki pa ne omejujejo uporab, za katere se lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo mezotrion. Zato je primerno, da se omejitev na uporabo navedene snovi samo kot herbicida ne ohrani.

| (11) | V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije.

| (12) | V skladu s členom 20(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 13(4) navedene uredbe bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 20(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 13(4) navedene uredbe bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011.

| (13) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/950 (7) je bilo podaljšano obdobje odobritve mezotriona do 31. julija 2017, da bi se omogočil zaključek postopka obnovitve pred prenehanjem njegove odobritve. Vendar ker je bil sklep o obnovitvi sprejet pred podaljšanim datumom prenehanja odobritve, se ta uredba uporablja od 1. junija 2017. |
| --- | --- |

(13)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/950 (7) je bilo podaljšano obdobje odobritve mezotriona do 31. julija 2017, da bi se omogočil zaključek postopka obnovitve pred prenehanjem njegove odobritve. Vendar ker je bil sklep o obnovitvi sprejet pred podaljšanim datumom prenehanja odobritve, se ta uredba uporablja od 1. junija 2017.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Obnovitev odobritve aktivne snovi

Odobritev aktivne snovi mezotrion, kot je opredeljena v Prilogi I, se obnovi v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. junija 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. aprila 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2003/68/ES z dne 11. julija 2003 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve trifloksistrobina, karfentrazon-etila, mezotriona, fanamidona in izoksaflutola na seznam aktivnih snovi (UL L 177, 16.7.2003, str. 12).

2

(3)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 844/2012 z dne 18. septembra 2012 o opredelitvi določb, potrebnih za izvedbo postopka podaljšanja odobritve aktivnih snovi, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 252, 19.9.2012, str. 26).

5

(6)  EFSA (Evropska agencija za varnost hrane), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance linuron (Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo mezotrion). EFSA Journal 2016;14(3):4419, 103 str. doi:10.2903/j.efsa.2016.4419. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu.

6

EFSA Journal

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/950 15. junija 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobja odobritve aktivnih snovi 2,4-DB, beta-ciflutrin, karfentrazon-etil, Coniothyrium minitans sev CON/M/91–08 (DSM 9660), ciazofamid, deltametrin, dimetenamid-p, etofumesat, fenamidon, flufenacet, flurtamon, foramsulfuron, fostiazat, imazamoks, jodosulfuron, iprodion, izoksaflutol, linuron, malein hidrazid, mezotrion, oksasulfuron, pendimetalin, pikoksistrobin, siltiofam in trifloksistrobin (UL L 159, 16.6.2016, str. 3).

7

Coniothyrium minitans

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mezotrion
  št. CAS 104206-82-8
  št. CIPAC 625 | mezotrion
  2-(4-mezil-2-nitrobenzoil)cikloheksan-1,3-dion | ≥ 920 g/kg
  R287431: največ 2 mg/kg
  R287432: največ 2 g/kg
  1,2-dikloroetan: največ 1 g/kg | 1. junij 2017 | 31. maj 2032 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o obnovitvi snovi mezotrion ter zlasti dodatka I in II k poročilu.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  — | zaščito izvajalcev, |

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

mezotrion

št. CAS 104206-82-8

št. CIPAC 625

mezotrion

2-(4-mezil-2-nitrobenzoil)cikloheksan-1,3-dion

≥ 920 g/kg

R287431: največ 2 mg/kg

R287432: največ 2 g/kg

1,2-dikloroetan: največ 1 g/kg

1. junij 2017

31. maj 2032

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o obnovitvi snovi mezotrion ter zlasti dodatka I in II k poročilu.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

—

zaščito izvajalcev,

| — | zaščito podzemne vode v občutljivih regijah, |
| --- | --- |

—

zaščito podzemne vode v občutljivih regijah,

| — | zaščito sesalcev, vodnih organizmov in neciljnih rastlin. |
| --- | --- |

—

zaščito sesalcev, vodnih organizmov in neciljnih rastlin.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vlagatelj predloži potrditvene informacije o:

| 1. | genotoksičnem profilu metabolita AMBA; |
| --- | --- |

1.

genotoksičnem profilu metabolita AMBA;

| 2. | možnosti, da bi aktivna snov delovala kot endokrini motilec, zlasti v testih ravni 2 in 3, trenutno navedenih v konceptualnem okviru OECD (OECD 2012) in analiziranih v znanstvenem mnenju EFSA o oceni nevarnosti endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

2.

možnosti, da bi aktivna snov delovala kot endokrini motilec, zlasti v testih ravni 2 in 3, trenutno navedenih v konceptualnem okviru OECD (OECD 2012) in analiziranih v znanstvenem mnenju EFSA o oceni nevarnosti endokrinih motilcev;

| 3. | učinku postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi, kadar se površinska ali podzemna voda odvzema za pitno vodo. |
| --- | --- |

3.

učinku postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi, kadar se površinska ali podzemna voda odvzema za pitno vodo.

Vlagatelj predloži Komisiji, državam članicam in Agenciji ustrezne informacije iz točke 1 do 1. julija 2017, informacije iz točke 2 pa do 31. decembra 2017. Vlagatelj predloži Komisiji, državam članicam in Agenciji potrditvene informacije iz točke 3 v dveh letih po tem, ko Komisija objavi smernice za oceno učinka postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi.

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je na voljo v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni:

| 1. | v delu A se vnos 61 za mezotrion črta; |
| --- | --- |

1.

v delu A se vnos 61 za mezotrion črta;

| 2. | v delu B se doda naslednji vnos:











  „112 | mezotrion
  št. CAS 104206-82-8
  št. CIPAC 625 | mezotrion
  2-(4-mezil-2-nitrobenzoil)cikloheksan-1,3-dion | ≥ 920 g/kg
  R287431: največ 2 mg/kg
  R287432: največ 2 g/kg
  1,2-dikloroetan: največ 1 g/kg | 1. junij 2017 | 31. maj 2032 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o obnovitvi snovi mezotrion ter zlasti dodatka I in II k poročilu.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  — | zaščito izvajalcev, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

v delu B se doda naslednji vnos:

„112

mezotrion

št. CAS 104206-82-8

št. CIPAC 625

mezotrion

2-(4-mezil-2-nitrobenzoil)cikloheksan-1,3-dion

≥ 920 g/kg

R287431: največ 2 mg/kg

R287432: največ 2 g/kg

1,2-dikloroetan: največ 1 g/kg

1. junij 2017

31. maj 2032

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o obnovitvi snovi mezotrion ter zlasti dodatka I in II k poročilu.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

—

zaščito izvajalcev,

| — | zaščito podzemne vode v občutljivih regijah, |
| --- | --- |

—

zaščito podzemne vode v občutljivih regijah,

| — | zaščito sesalcev, vodnih organizmov in neciljnih rastlin. |
| --- | --- |

—

zaščito sesalcev, vodnih organizmov in neciljnih rastlin.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vlagatelj predloži potrditvene informacije o:

| 1. | genotoksičnem profilu metabolita AMBA; |
| --- | --- |

1.

genotoksičnem profilu metabolita AMBA;

| 2. | možnosti, da bi aktivna snov delovala kot endokrini motilec, zlasti v testih ravni 2 in 3, trenutno navedenih v konceptualnem okviru OECD (OECD 2012) in analiziranih v znanstvenem mnenju EFSA o oceni nevarnosti endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

2.

možnosti, da bi aktivna snov delovala kot endokrini motilec, zlasti v testih ravni 2 in 3, trenutno navedenih v konceptualnem okviru OECD (OECD 2012) in analiziranih v znanstvenem mnenju EFSA o oceni nevarnosti endokrinih motilcev;

| 3. | učinku postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi, kadar se površinska ali podzemna voda odvzema za pitno vodo. |
| --- | --- |

3.

učinku postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi, kadar se površinska ali podzemna voda odvzema za pitno vodo.

Vlagatelj predloži Komisiji, državam članicam in Agenciji ustrezne informacije iz točke 1 do 1. julija 2017, informacije iz točke 2 pa do 31. decembra 2017. Vlagatelj predloži Komisiji, državam članicam in Agenciji potrditvene informacije iz točke 3 v dveh letih po tem, ko Komisija objavi smernice za oceno učinka postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi.“

---

| 25.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/29

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/726

z dne 24. aprila 2017

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. aprila 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | EG | 325,6 |
| MA | 101,7 |
| TR | 127,7 |
| ZZ | 185,0 |
| 0707 00 05 | MA | 79,4 |
| TR | 156,1 |
| ZZ | 117,8 |
| 0709 93 10 | MA | 78,6 |
| TR | 140,8 |
| ZZ | 109,7 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 52,4 |
| IL | 130,6 |
| MA | 68,9 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 80,8 |
| 0805 50 10 | AR | 68,9 |
| TR | 67,2 |
| ZZ | 68,1 |
| 0808 10 80 | AR | 88,6 |
| BR | 124,2 |
| CL | 127,8 |
| CN | 147,6 |
| NZ | 152,4 |
| US | 116,7 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 120,6 |
| 0808 30 90 | AR | 175,5 |
| CL | 133,5 |
| CN | 113,2 |
| ZA | 123,8 |
| ZZ | 136,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

EG

325,6

MA

101,7

TR

127,7

ZZ

185,0

0707 00 05

MA

79,4

TR

156,1

ZZ

117,8

0709 93 10

MA

78,6

TR

140,8

ZZ

109,7

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

52,4

IL

130,6

MA

68,9

TR

71,4

ZZ

80,8

0805 50 10

AR

68,9

TR

67,2

ZZ

68,1

0808 10 80

AR

88,6

BR

124,2

CL

127,8

CN

147,6

NZ

152,4

US

116,7

ZA

86,9

ZZ

120,6

0808 30 90

AR

175,5

CL

133,5

CN

113,2

ZA

123,8

ZZ

136,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 25.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/31

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/727

z dne 23. marca 2017

o priznanju Črne gore v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede sistemov za usposabljanje pomorščakov in izdajanje spričeval pomorščakom

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 1815)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (1) in zlasti člena 19(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2008/106/ES se lahko države članice odločijo, da overijo ustrezna spričevala pomorščakov, ki so jih izdale tretje države, če je zadevno tretjo državo priznala Komisija. Navedene tretje države morajo izpolnjevati vse zahteve Konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov Mednarodne pomorske organizacije iz leta 1978 (v nadaljnjem besedilu: konvencija STCW). |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2008/106/ES se lahko države članice odločijo, da overijo ustrezna spričevala pomorščakov, ki so jih izdale tretje države, če je zadevno tretjo državo priznala Komisija. Navedene tretje države morajo izpolnjevati vse zahteve Konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov Mednarodne pomorske organizacije iz leta 1978 (v nadaljnjem besedilu: konvencija STCW).

| (2) | Grčija je z dopisom z dne 29. marca 2011 zahtevala priznanje Črne gore. Na podlagi tega zahtevka je Komisija vzpostavila stik z organi Črne gore, da bi ocenila njihov sistem za usposabljanje in izdajanje spričeval, s čimer bi preverila, ali Črna gora izpolnjuje vse zahteve konvencije STCW in ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi za preprečevanje goljufij, povezanih s spričevali. Pojasnjeno je bilo, da bo ocena temeljila na rezultatih inšpekcijskega pregleda za ugotavljanje dejstev, ki ga bodo opravili strokovnjaki Evropske agencije za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija) |
| --- | --- |

(2)

Grčija je z dopisom z dne 29. marca 2011 zahtevala priznanje Črne gore. Na podlagi tega zahtevka je Komisija vzpostavila stik z organi Črne gore, da bi ocenila njihov sistem za usposabljanje in izdajanje spričeval, s čimer bi preverila, ali Črna gora izpolnjuje vse zahteve konvencije STCW in ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi za preprečevanje goljufij, povezanih s spričevali. Pojasnjeno je bilo, da bo ocena temeljila na rezultatih inšpekcijskega pregleda za ugotavljanje dejstev, ki ga bodo opravili strokovnjaki Evropske agencije za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija)

| (3) | Komisija je začela oceno sistema za usposabljanje in izdajanje spričeval v Črni gori, in sicer na podlagi rezultatov inšpekcijskega pregleda, opravljenega februarja 2012, in ob upoštevanju prostovoljnega načrta korektivnih ukrepov, ki ga je Črna gora predložila junija 2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je začela oceno sistema za usposabljanje in izdajanje spričeval v Črni gori, in sicer na podlagi rezultatov inšpekcijskega pregleda, opravljenega februarja 2012, in ob upoštevanju prostovoljnega načrta korektivnih ukrepov, ki ga je Črna gora predložila junija 2013.

| (4) | V okviru ocene je bilo ugotovljenih več področij, ki so jih morali organi Črne gore ustrezno obravnavati, vključno s pomanjkljivostmi v zvezi z nacionalnimi določbami, kot so manjkajoče določbe za kvalifikacije določenih kategorij inštruktorjev in nezadostne ali nepopolne zahteve glede izdajanja spričeval, ter pomanjkljivostmi v zvezi s postopki zagotavljanja kakovosti in programi usposabljanja. Zato se je zdelo potrebno, da Agencija opravi dodatni inšpekcijski pregled, ki je bil nazadnje opravljen marca 2015. |
| --- | --- |

(4)

V okviru ocene je bilo ugotovljenih več področij, ki so jih morali organi Črne gore ustrezno obravnavati, vključno s pomanjkljivostmi v zvezi z nacionalnimi določbami, kot so manjkajoče določbe za kvalifikacije določenih kategorij inštruktorjev in nezadostne ali nepopolne zahteve glede izdajanja spričeval, ter pomanjkljivostmi v zvezi s postopki zagotavljanja kakovosti in programi usposabljanja. Zato se je zdelo potrebno, da Agencija opravi dodatni inšpekcijski pregled, ki je bil nazadnje opravljen marca 2015.

| (5) | Organi Črne gore so po opravljenem dodatnem inšpekcijskem pregledu novembra 2015 predložili posodobljen načrt korektivnih ukrepov. Maja 2016 je Komisija na podlagi rezultatov inšpekcijskega pregleda iz marca 2015 in ob upoštevanju posodobljenega načrta korektivnih ukrepov organom Črne gore predložila poročilo o oceni ter zahtevala dodatna pojasnila, ki so jih organi Črne gore zagotovili julija, septembra in oktobra 2016. |
| --- | --- |

(5)

Organi Črne gore so po opravljenem dodatnem inšpekcijskem pregledu novembra 2015 predložili posodobljen načrt korektivnih ukrepov. Maja 2016 je Komisija na podlagi rezultatov inšpekcijskega pregleda iz marca 2015 in ob upoštevanju posodobljenega načrta korektivnih ukrepov organom Črne gore predložila poročilo o oceni ter zahtevala dodatna pojasnila, ki so jih organi Črne gore zagotovili julija, septembra in oktobra 2016.

| (6) | Na podlagi vseh zbranih informacij je mogoče skleniti, da so organi Črne gore sprejeli ukrepe za uskladitev sistema Črne gore za usposabljanje pomorščakov in izdajanje spričeval pomorščakom z zahtevami konvencije STCW ter zagotovili ustrezna dokumentarna dokazila. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi vseh zbranih informacij je mogoče skleniti, da so organi Črne gore sprejeli ukrepe za uskladitev sistema Črne gore za usposabljanje pomorščakov in izdajanje spričeval pomorščakom z zahtevami konvencije STCW ter zagotovili ustrezna dokumentarna dokazila.

| (7) | Črna gora je zlasti sprejela novo zakonodajo, ki odpravlja ugotovljene pomanjkljivosti v zvezi z nacionalnimi določbami, ter posodobila postopke zagotavljanja kakovosti za nacionalno upravo in ustanove za pomorsko izobraževanje ter učne načrte in programe usposabljanja za navedene ustanove. |
| --- | --- |

(7)

Črna gora je zlasti sprejela novo zakonodajo, ki odpravlja ugotovljene pomanjkljivosti v zvezi z nacionalnimi določbami, ter posodobila postopke zagotavljanja kakovosti za nacionalno upravo in ustanove za pomorsko izobraževanje ter učne načrte in programe usposabljanja za navedene ustanove.

| (8) | Končni rezultat ocene kaže, da Črna gora izpolnjuje zahteve konvencije STCW in da je sprejela ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij v zvezi s spričevali. |
| --- | --- |

(8)

Končni rezultat ocene kaže, da Črna gora izpolnjuje zahteve konvencije STCW in da je sprejela ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij v zvezi s spričevali.

| (9) | Države članice so prejele poročilo o rezultatih ocene. |
| --- | --- |

(9)

Države članice so prejele poročilo o rezultatih ocene.

| (10) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Črna gora se prizna za namene člena 19 Direktive 2008/106/ES glede sistemov za usposabljanje pomorščakov in izdajanje spričeval pomorščakom.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 23. marca 2017

Za Komisijo

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 323, 3.12.2008, str. 33.

1

---

| 25.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/33

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/728

z dne 20. aprila 2017

o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/92/EU o nadzoru, zdravstvenih pregledih rastlin in ukrepih, ki jih je treba sprejeti za leseno embalažo, ki se dejansko uporablja pri prevozu določenega blaga s poreklom iz Kitajske

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2429)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti četrtega stavka člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije 2013/92/EU (2) določa nadzor, zdravstvene preglede rastlin in ukrepe, ki jih je treba sprejeti za leseno embalažo, ki se dejansko uporablja pri prevozu določenega blaga s poreklom iz Kitajske. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije 2013/92/EU (2) določa nadzor, zdravstvene preglede rastlin in ukrepe, ki jih je treba sprejeti za leseno embalažo, ki se dejansko uporablja pri prevozu določenega blaga s poreklom iz Kitajske.

| (2) | Pri uporabi Izvedbenega sklepa 2013/92/EU se je pokazalo, da lesena embalaža, ki se uporablja pri prevozu nekaterih vrst blaga s poreklom iz Kitajske, še vedno pomeni fitosanitarno tveganje za Unijo. Zato bi bilo treba nadzor, zdravstvene preglede rastlin in ukrepe iz navedenega izvedbenega sklepa še naprej uporabljati, in sicer do 31. julija 2018, ter ustrezno določiti datum, do katerega morajo države članice poročati o fitosanitarnih pregledih pri uvozu. |
| --- | --- |

(2)

Pri uporabi Izvedbenega sklepa 2013/92/EU se je pokazalo, da lesena embalaža, ki se uporablja pri prevozu nekaterih vrst blaga s poreklom iz Kitajske, še vedno pomeni fitosanitarno tveganje za Unijo. Zato bi bilo treba nadzor, zdravstvene preglede rastlin in ukrepe iz navedenega izvedbenega sklepa še naprej uporabljati, in sicer do 31. julija 2018, ter ustrezno določiti datum, do katerega morajo države članice poročati o fitosanitarnih pregledih pri uvozu.

| (3) | Oznake kombinirane nomenklature za določeno blago so bile posodobljene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1821 (3). Predloge za poročanje iz prilog I in II k Sklepu 2013/92/EU bi bilo torej treba uskladiti s posodobljeno nomenklaturo. |
| --- | --- |

(3)

Oznake kombinirane nomenklature za določeno blago so bile posodobljene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1821 (3). Predloge za poročanje iz prilog I in II k Sklepu 2013/92/EU bi bilo torej treba uskladiti s posodobljeno nomenklaturo.

| (4) | Sklep 2013/92/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2013/92/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep 2013/92/EU se spremeni:

| 1. | Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 5
  Poročanje
  Brez poseganja v Direktivo Komisije 94/3/ES (*1) države članice Komisijo uradno obvestijo o številu in rezultatih zdravstvenih pregledov rastlin, opravljenih v skladu s členoma 2 in 3 tega sklepa, do 31. julija 2017 za obdobje od 1. aprila 2016 do 31. marca 2017 in do 30. aprila 2018 za obdobje od 1. aprila 2017 do 31. marca 2018. V ta namen države članice uporabijo predlogo za poročanje iz Priloge II.


  (*1)  Direktiva Komisije 94/3/ES z dne 21. januarja 1994 o postopku za obveščanje o zadržanju pošiljke ali škodljivega organizma, ki predstavlja neposredno fitosanitarno nevarnost, iz tretjih držav (UL L 32, 5.2.1994, str. 37).“
  " |
| --- | --- |

1.

Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Poročanje

Brez poseganja v Direktivo Komisije 94/3/ES (*1) države članice Komisijo uradno obvestijo o številu in rezultatih zdravstvenih pregledov rastlin, opravljenih v skladu s členoma 2 in 3 tega sklepa, do 31. julija 2017 za obdobje od 1. aprila 2016 do 31. marca 2017 in do 30. aprila 2018 za obdobje od 1. aprila 2017 do 31. marca 2018. V ta namen države članice uporabijo predlogo za poročanje iz Priloge II.

(*1)  Direktiva Komisije 94/3/ES z dne 21. januarja 1994 o postopku za obveščanje o zadržanju pošiljke ali škodljivega organizma, ki predstavlja neposredno fitosanitarno nevarnost, iz tretjih držav (UL L 32, 5.2.1994, str. 37).“
  "

*1

| 2. | V členu 7 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Členi 1 do 4 se uporabljajo do 31. julija 2018.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 7 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Členi 1 do 4 se uporabljajo do 31. julija 2018.“

| 3. | Prilogi I in II se spremenita v skladu s Prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

3.

Prilogi I in II se spremenita v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 20. aprila 2017

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/92/EU z dne 18. februarja 2013 o nadzoru, zdravstvenih pregledih rastlin in ukrepih, ki jih je treba sprejeti za leseno embalažo, ki se dejansko uporablja pri prevozu določenega blaga s poreklom iz Kitajske (UL L 47, 20.2.2013, str. 74).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1821 z dne 6. oktobra 2016 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 294, 28.10.2016, str. 1).

3

---

PRILOGA

1.

V osmi vrstici tabele v Prilogi I k Izvedbenemu sklepu 2013/92/EU se številka „6908“ nadomesti s številko „6907“.

2.

V osmem stolpcu tabele v Prilogi II k Izvedbenemu sklepu 2013/92/EU se številka „6908“ nadomesti s številko „6907“.

---

| 25.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/35

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/729

z dne 20. aprila 2017

o zahtevi Republike Hrvaške za odstopanje v skladu s členom 9(4) Direktive Sveta 98/41/ES o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2437)

(Besedilo v hrvaškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/41/ES z dne 18. junija 1998 o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih (1), in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen Direktive 98/41/ES je povečati varnost in možnosti reševanja potnikov in posadk na potniških ladjah ter zagotoviti učinkovitejše iskanje in reševanje ter odpravljanje posledic morebitne nesreče. |
| --- | --- |

(1)

Namen Direktive 98/41/ES je povečati varnost in možnosti reševanja potnikov in posadk na potniških ladjah ter zagotoviti učinkovitejše iskanje in reševanje ter odpravljanje posledic morebitne nesreče.

| (2) | Člen 5(1) Direktive 98/41/ES zahteva, da se zabeležijo določeni podatki o vsaki potniški ladji, ki iz pristanišča države članice izpluje na plovbo, daljšo od dvajsetih milj od kraja izplutja. |
| --- | --- |

(2)

Člen 5(1) Direktive 98/41/ES zahteva, da se zabeležijo določeni podatki o vsaki potniški ladji, ki iz pristanišča države članice izpluje na plovbo, daljšo od dvajsetih milj od kraja izplutja.

| (3) | Člen 9(4) Direktive 98/41/ES državam članicam dovoljuje, da od Komisije zahtevajo odstopanje od te zahteve. |
| --- | --- |

(3)

Člen 9(4) Direktive 98/41/ES državam članicam dovoljuje, da od Komisije zahtevajo odstopanje od te zahteve.

| (4) | Republika Hrvaška je z dopisom z dne 3. septembra 2015 poslala Komisiji zahtevo za odstopanje od zahteve za beleženje podatkov iz člena 5(1) Direktive 98/41/ES o osebah na krovu vseh potniških ladij, ki plujejo po številnih poteh okoli hrvaških otokov. |
| --- | --- |

(4)

Republika Hrvaška je z dopisom z dne 3. septembra 2015 poslala Komisiji zahtevo za odstopanje od zahteve za beleženje podatkov iz člena 5(1) Direktive 98/41/ES o osebah na krovu vseh potniških ladij, ki plujejo po številnih poteh okoli hrvaških otokov.

| (5) | Komisija je 20. oktobra 2015 od Republike Hrvaške zahtevala dodatne podatke, da bi lahko ocenila zahtevo. Republika Hrvaška je 18. maja 2016 poslala svoj odgovor in spremenila zahteve za odstopanje, in sicer v zvezi z naslednjimi progami: Zadar–Ist in Zadar–Olib na trajektni liniji „Zadar–Premuda/Mali Lošinj“; Split–Hvar, Hvar–Prigradica in Hvar–Korčula na hitri trajektni liniji „Korčula–(Prigradica)–Hvar–Split“; Zadar–Ist in Zapuntel–Zadar na hitri trajektni liniji „Ist–Molat–Zadar“; Split–Bol na hitri trajektni liniji „Jelsa–Bol–Split“; Split–Hvar na hitri trajektni liniji „Split–(Milna)–Hvar“; Split–Hvar na hitri trajektni liniji „Lastovo–Vela Luka–Hvar–Split“; Reka–Rab na hitri trajektni liniji „Novalja–Rab–Rijeka“; Split–Vela Luka na trajektni liniji „Lastovo–Vela Luka–Split“; Split–Stari Grad na trajektni liniji „Split–Stari Grad“; Vis–Split na trajektni liniji „Vis–Split“; Mali Lošinj–Cres in Cres–Reka na hitri trajektni liniji „Mali Lošinj–Ilovik–Susak–Unije–Martinšćica–Cres–Rijeka“; Premuda–Zadar na hitri trajektni liniji „Olib–Silba–Premuda–Zadar“; Vis–Split in Hvar–Split na hitri trajektni liniji „Vis–Hvar–Split“; Dubrovnik–Sobra in Korčula–Lastovo na hitri trajektni liniji „Dubrovnik–Šipanska luka–Sobra–Polače–Korčula–Lastovo“. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. oktobra 2015 od Republike Hrvaške zahtevala dodatne podatke, da bi lahko ocenila zahtevo. Republika Hrvaška je 18. maja 2016 poslala svoj odgovor in spremenila zahteve za odstopanje, in sicer v zvezi z naslednjimi progami: Zadar–Ist in Zadar–Olib na trajektni liniji „Zadar–Premuda/Mali Lošinj“; Split–Hvar, Hvar–Prigradica in Hvar–Korčula na hitri trajektni liniji „Korčula–(Prigradica)–Hvar–Split“; Zadar–Ist in Zapuntel–Zadar na hitri trajektni liniji „Ist–Molat–Zadar“; Split–Bol na hitri trajektni liniji „Jelsa–Bol–Split“; Split–Hvar na hitri trajektni liniji „Split–(Milna)–Hvar“; Split–Hvar na hitri trajektni liniji „Lastovo–Vela Luka–Hvar–Split“; Reka–Rab na hitri trajektni liniji „Novalja–Rab–Rijeka“; Split–Vela Luka na trajektni liniji „Lastovo–Vela Luka–Split“; Split–Stari Grad na trajektni liniji „Split–Stari Grad“; Vis–Split na trajektni liniji „Vis–Split“; Mali Lošinj–Cres in Cres–Reka na hitri trajektni liniji „Mali Lošinj–Ilovik–Susak–Unije–Martinšćica–Cres–Rijeka“; Premuda–Zadar na hitri trajektni liniji „Olib–Silba–Premuda–Zadar“; Vis–Split in Hvar–Split na hitri trajektni liniji „Vis–Hvar–Split“; Dubrovnik–Sobra in Korčula–Lastovo na hitri trajektni liniji „Dubrovnik–Šipanska luka–Sobra–Polače–Korčula–Lastovo“.

| (6) | Komisija je s pomočjo Evropske agencije za pomorsko varnost ocenila zahtevo za odstopanje na podlagi podatkov, ki jih je imela na voljo. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je s pomočjo Evropske agencije za pomorsko varnost ocenila zahtevo za odstopanje na podlagi podatkov, ki jih je imela na voljo.

| (7) | Republika Hrvaška je predložila naslednje podatke: (1) letna verjetnost, da značilna višina valov preseže dva metra, je na opredeljenih progah manjša od 10 %; (2) ladje, za katere bi odstopanje veljalo, opravljajo linijske prevoze; (3) osnovni namen prevoza je zagotoviti redne povezave z oddaljenimi skupnostmi za običajne namene; (4) na morskih območjih, na katerih plujejo te potniške ladje, so zagotovljeni vodenje plovbe z obale, zanesljive vremenske napovedi ter ustrezna in zmogljiva oprema za iskanje ter reševanje; (5) obstaja pomanjkanje ustrezne dodatne infrastrukture in pristaniških objektov, da bi se podatki o potnikih lahko zabeležili na način, ki bi bil združljiv z voznim redom in z usklajevanjem s kopenskim prometom; (6) zahteva za odstopanje pa bi veljala za vse izvajalce, ki plujejo na določenih progah. |
| --- | --- |

(7)

Republika Hrvaška je predložila naslednje podatke: (1) letna verjetnost, da značilna višina valov preseže dva metra, je na opredeljenih progah manjša od 10 %; (2) ladje, za katere bi odstopanje veljalo, opravljajo linijske prevoze; (3) osnovni namen prevoza je zagotoviti redne povezave z oddaljenimi skupnostmi za običajne namene; (4) na morskih območjih, na katerih plujejo te potniške ladje, so zagotovljeni vodenje plovbe z obale, zanesljive vremenske napovedi ter ustrezna in zmogljiva oprema za iskanje ter reševanje; (5) obstaja pomanjkanje ustrezne dodatne infrastrukture in pristaniških objektov, da bi se podatki o potnikih lahko zabeležili na način, ki bi bil združljiv z voznim redom in z usklajevanjem s kopenskim prometom; (6) zahteva za odstopanje pa bi veljala za vse izvajalce, ki plujejo na določenih progah.

| (8) | Končni rezultat ocene kaže, da so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev odstopanja. |
| --- | --- |

(8)

Končni rezultat ocene kaže, da so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev odstopanja.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Zahteva za odstopanje Republike Hrvaške v skladu s členom 9(4) Direktive 98/41/ES v zvezi z beleženjem vseh podatkov iz člena 5(1) navedene direktive o osebah na krovu vseh potniških ladij, ki opravljajo linijske prevoze na progah, navedenih spodaj (vključno z obratno smerjo), se odobri:

| 1. | Zadar–Ist in Zadar–Olib na trajektni liniji „Zadar–Premuda/Mali Lošinj“; |
| --- | --- |

1.

Zadar–Ist in Zadar–Olib na trajektni liniji „Zadar–Premuda/Mali Lošinj“;

| 2. | Split–Hvar, Hvar–Prigradica in Hvar–Korčula na hitri trajektni liniji „Korčula–(Prigradica)–Hvar–Split“; |
| --- | --- |

2.

Split–Hvar, Hvar–Prigradica in Hvar–Korčula na hitri trajektni liniji „Korčula–(Prigradica)–Hvar–Split“;

| 3. | Zadar–Ist in Zapuntel–Zadar na hitri trajektni liniji „Ist–Molat–Zadar“; |
| --- | --- |

3.

Zadar–Ist in Zapuntel–Zadar na hitri trajektni liniji „Ist–Molat–Zadar“;

| 4. | Split–Bol na hitri trajektni liniji „Jelsa–Bol–Split“; |
| --- | --- |

4.

Split–Bol na hitri trajektni liniji „Jelsa–Bol–Split“;

| 5. | Split–Hvar na hitri trajektni liniji „Split–(Milna)–Hvar“; |
| --- | --- |

5.

Split–Hvar na hitri trajektni liniji „Split–(Milna)–Hvar“;

| 6. | Split–Hvar na hitri trajektni liniji „Lastovo–Vela Luka–Hvar–Split“; |
| --- | --- |

6.

Split–Hvar na hitri trajektni liniji „Lastovo–Vela Luka–Hvar–Split“;

| 7. | Reka–Rab na hitri trajektni liniji „Novalja–Rab–Rijeka“; |
| --- | --- |

7.

Reka–Rab na hitri trajektni liniji „Novalja–Rab–Rijeka“;

| 8. | Split–Vela Luka na trajektni liniji „Lastovo–Vela Luka–Split“; |
| --- | --- |

8.

Split–Vela Luka na trajektni liniji „Lastovo–Vela Luka–Split“;

| 9. | Split–Stari Grad na trajektni liniji „Split–Stari Grad“; |
| --- | --- |

9.

Split–Stari Grad na trajektni liniji „Split–Stari Grad“;

| 10. | Vis–Split na trajektni liniji „Vis–Split“; |
| --- | --- |

10.

Vis–Split na trajektni liniji „Vis–Split“;

| 11. | Mali Lošinj–Cres in Cres–Reka na hitri trajektni liniji „Mali Lošinj–Ilovik–Susak–Unije–Martinšćica–Cres–Rijeka“; |
| --- | --- |

11.

Mali Lošinj–Cres in Cres–Reka na hitri trajektni liniji „Mali Lošinj–Ilovik–Susak–Unije–Martinšćica–Cres–Rijeka“;

| 12. | Premuda–Zadar na hitri trajektni liniji „Olib–Silba–Premuda–Zadar“; |
| --- | --- |

12.

Premuda–Zadar na hitri trajektni liniji „Olib–Silba–Premuda–Zadar“;

| 13. | Vis–Split in Hvar–Split na hitri trajektni liniji „Vis–Hvar–Split“; |
| --- | --- |

13.

Vis–Split in Hvar–Split na hitri trajektni liniji „Vis–Hvar–Split“;

| 14. | Dubrovnik–Sobra in Korčula–Lastovo na hitri trajektni liniji „Dubrovnik–Šipanska luka–Sobra–Polače–Korčula–Lastovo“. |
| --- | --- |

14.

Dubrovnik–Sobra in Korčula–Lastovo na hitri trajektni liniji „Dubrovnik–Šipanska luka–Sobra–Polače–Korčula–Lastovo“.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Hrvaško.

V Bruslju, 20. aprila 2017

Za Komisijo

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 188, 2.7.1998, str. 35.

1

---

Popravki

| 25.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/37

---

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1255/2014 z dne 17. julija 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim z določitvijo vsebine letnih in končnih poročil o izvajanju, vključno s seznamom skupnih kazalnikov

(
  Uradni list Evropske unije L 337 z dne 25. novembra 2014
  )

Stran 47, člen 2(3):

besedilo:

„Poleg podatkov iz odstavka 1 vsebujejo končno poročilo o izvajanju in letno poročilo o izvajanju za leti 2017 in 2022 podatke o prispevku k doseganju posebnih in splošnih ciljev Sklada, določenih v členu 3 Uredbe (EU) št. 223/2014, ter oceno tega prispevka.“

se glasi:

„Poleg podatkov iz odstavka 1 vsebujejo končno poročilo o izvajanju in letni poročili o izvajanju v letih 2017 in 2022 podatke o prispevku k doseganju posebnih in splošnih ciljev Sklada, določenih v členu 3 Uredbe (EU) št. 223/2014, ter oceno tega prispevka.“

---