# Az Európai Unió L 37/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 37 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. február 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 37

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. február 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/181 végrehajtási rendelete (2016. február 10.) a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó átmeneti dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/182 végrehajtási rendelete (2016. február 11.) a piraflufen-etil hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 40 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/183 végrehajtási rendelete (2016. február 11.) a legkésőbb 2018. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelésének tagállamok közötti felosztásáról szóló 686/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 44 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/184 végrehajtási rendelete (2016. február 11.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára az 1239/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámnak a Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem – kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára történő kiterjesztéséről | 56 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/185 végrehajtási rendelete (2016. február 11.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára az 1238/2013/EU tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem – kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára történő kiterjesztéséről | 76 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/186 végrehajtási rendelete (2016. február 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 97 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2016/187 határozata (2015. december 11.) a Központi Bankok Európai Rendszere nyilvános kulcsú infrastruktúrája keretrendszerének meghatározásáról szóló EKB/2013/1 határozat módosításáról (EKB/2015/46) | 100 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2016/188 határozata (2015. december 11.) az SSM elektronikus alkalmazásokhoz, rendszerekhez, platformokhoz és szolgáltatásokhoz az Európai Központi Bank és az egységes felügyeleti mechanizmus illetékes nemzeti hatóságai általi hozzáférésről és azoknak az utóbbiak általi használatáról (EKB/2015/47) | 104 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/181 végrehajtási rendelete (2016. február 10.) a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó átmeneti dömpingellenes vám kivetéséről

1

*

A Bizottság (EU) 2016/182 végrehajtási rendelete (2016. február 11.) a piraflufen-etil hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

40

*

A Bizottság (EU) 2016/183 végrehajtási rendelete (2016. február 11.) a legkésőbb 2018. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelésének tagállamok közötti felosztásáról szóló 686/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

1

44

*

A Bizottság (EU) 2016/184 végrehajtási rendelete (2016. február 11.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára az 1239/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámnak a Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem – kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára történő kiterjesztéséről

56

*

A Bizottság (EU) 2016/185 végrehajtási rendelete (2016. február 11.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára az 1238/2013/EU tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem – kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára történő kiterjesztéséről

76

A Bizottság (EU) 2016/186 végrehajtási rendelete (2016. február 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

97

HATÁROZATOK

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2016/187 határozata (2015. december 11.) a Központi Bankok Európai Rendszere nyilvános kulcsú infrastruktúrája keretrendszerének meghatározásáról szóló EKB/2013/1 határozat módosításáról (EKB/2015/46)

100

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2016/188 határozata (2015. december 11.) az SSM elektronikus alkalmazásokhoz, rendszerekhez, platformokhoz és szolgáltatásokhoz az Európai Központi Bank és az egységes felügyeleti mechanizmus illetékes nemzeti hatóságai általi hozzáférésről és azoknak az utóbbiak általi használatáról (EKB/2015/47)

104

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.2.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 37/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/181 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 10.)

a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó átmeneti dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA

| (1) | 2015. május 14-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) (a továbbiakban együttesen: érintett országok) származó egyes síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű, hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek, (a továbbiakban: hidegen síkhengerelt acéltermékek) Unióba irányuló behozatalára. A vizsgálat megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(1)

2015. május 14-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) (a továbbiakban együttesen: érintett országok) származó egyes síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű, hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek, (a továbbiakban: hidegen síkhengerelt acéltermékek) Unióba irányuló behozatalára. A vizsgálat megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (2) | A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2015. április 1-jén az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése az egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2015. április 1-jén az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése az egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

1.2.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (3) | A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság 2015. december 12-én közzétette az (EU) 2015/2325 végrehajtási rendeletet (3) (a továbbiakban: nyilvántartásba vételi rendelet), amely a Kínából és az Oroszországból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára 2015. december 13-tól nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be. |
| --- | --- |

(3)

A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság 2015. december 12-én közzétette az (EU) 2015/2325 végrehajtási rendeletet (3) (a továbbiakban: nyilvántartásba vételi rendelet), amely a Kínából és az Oroszországból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára 2015. december 13-tól nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be.

3

| (4) | Egyes érdekelt felek azt állították, hogy a behozatal nyilvántartásba vételére vonatkozó kérelem megalapozatlan volt, mivel nem teljesültek az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében foglalt feltételek. Állításuk szerint nem teljesülnek a vámok visszamenőleges hatályú beszedésére vonatkozó feltételek, mivel a kérelem tetszőlegesen kiválasztott időszakokon alapult, figyelmen kívül hagyva a behozatal ciklikus jellegét, és a behozatal nyilvántartásba vétele, ahogy az intézkedések visszamenőleges alkalmazása is, ellentétes az uniós érdekkel. A határozat meghozatalakor azonban elegendő meggyőző bizonyíték állt a Bizottság rendelkezésére, amely indoklásul szolgált a behozatal nyilvántartásba vételére: az érintett országokból származó behozatal és ezen országok piaci részesedése erőteljesen megnövekedett. Az erre vonatkozó állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(4)

Egyes érdekelt felek azt állították, hogy a behozatal nyilvántartásba vételére vonatkozó kérelem megalapozatlan volt, mivel nem teljesültek az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében foglalt feltételek. Állításuk szerint nem teljesülnek a vámok visszamenőleges hatályú beszedésére vonatkozó feltételek, mivel a kérelem tetszőlegesen kiválasztott időszakokon alapult, figyelmen kívül hagyva a behozatal ciklikus jellegét, és a behozatal nyilvántartásba vétele, ahogy az intézkedések visszamenőleges alkalmazása is, ellentétes az uniós érdekkel. A határozat meghozatalakor azonban elegendő meggyőző bizonyíték állt a Bizottság rendelkezésére, amely indoklásul szolgált a behozatal nyilvántartásba vételére: az érintett országokból származó behozatal és ezen országok piaci részesedése erőteljesen megnövekedett. Az erre vonatkozó állítást ezért elutasították.

1.3.   ÉRDEKELT FELEK

| (5) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében jelentkezzenek. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai és az orosz hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert beszállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében jelentkezzenek. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai és az orosz hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert beszállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket és felkérte őket a részvételre.

| (6) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.

1.4.   AZ ANALÓG ORSZÁGBAN MŰKÖDŐ GYÁRTÓK

| (7) | A Bizottság a vizsgálat megindításáról emellett tájékoztatta a Brazíliában, Kanadában, Indiában, Japánban, Dél-Koreában, Tajvanon, Törökországban, Ukrajnában és az USA-ban működő gyártókat és felkérte őket a részvételre. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ideiglenesen Kanadát választotta az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országnak (a továbbiakban: analóg ország). |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a vizsgálat megindításáról emellett tájékoztatta a Brazíliában, Kanadában, Indiában, Japánban, Dél-Koreában, Tajvanon, Törökországban, Ukrajnában és az USA-ban működő gyártókat és felkérte őket a részvételre. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ideiglenesen Kanadát választotta az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országnak (a továbbiakban: analóg ország).

1.5.   MINTAVÉTEL

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat az érdekelt felek körében.

1.5.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (9) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a legnagyobb reprezentatív termelési és értékesítési volumenek alapján választotta ki, biztosítva egyúttal a megfelelő földrajzi eloszlást is. Az ideiglenes minta öt különböző tagállamban található öt uniós gyártóból állt, amelyek termelése a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós termelésének több mint 35 %-át tette ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a legnagyobb reprezentatív termelési és értékesítési volumenek alapján választotta ki, biztosítva egyúttal a megfelelő földrajzi eloszlást is. Az ideiglenes minta öt különböző tagállamban található öt uniós gyártóból állt, amelyek termelése a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós termelésének több mint 35 %-át tette ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban.

| (10) | Az Eurofer észrevételeket nyújtott be és különböző okokra hivatkozva a javasolt minta módosítását javasolta. Az észrevételek elemzését követően a Bizottság azonban arra a következtetésre jutott, hogy az Eurofer által javasolt módosítás nem javítana a minta általános reprezentativitásán. A Bizottság így megerősítette a mintát és további észrevételeket nem kapott azt illetően. |
| --- | --- |

(10)

Az Eurofer észrevételeket nyújtott be és különböző okokra hivatkozva a javasolt minta módosítását javasolta. Az észrevételek elemzését követően a Bizottság azonban arra a következtetésre jutott, hogy az Eurofer által javasolt módosítás nem javítana a minta általános reprezentativitásán. A Bizottság így megerősítette a mintát és további észrevételeket nem kapott azt illetően.

1.5.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (11) | A Bizottság felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát.

| (12) | Tizenhárom importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Közülük négyet felvettek a mintába, de csak egyikük nyújtotta be kitöltve az importőröknek szóló kérdőívet. A Bizottság annak érdekében, hogy a független importőrök szélesebb körére alapozhassa ténymegállapításait, felvette a kapcsolatot a mintavétel során jelentkező többi független importőrrel, de egyikük sem erősítette meg az importőröknek szóló kérdőív kitöltésére irányuló szándékát. |
| --- | --- |

(12)

Tizenhárom importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Közülük négyet felvettek a mintába, de csak egyikük nyújtotta be kitöltve az importőröknek szóló kérdőívet. A Bizottság annak érdekében, hogy a független importőrök szélesebb körére alapozhassa ténymegállapításait, felvette a kapcsolatot a mintavétel során jelentkező többi független importőrrel, de egyikük sem erősítette meg az importőröknek szóló kérdőív kitöltésére irányuló szándékát.

1.5.3.   Mintavétel a Kínában és az Oroszországban működő exportáló gyártók körében

Mintavétel a Kínában és az Oroszországban működő exportáló gyártók körében

| (13) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a Kínára és az Oroszországra vonatkozó mintát – felkérte a Kínában és az Oroszországban működő valamennyi exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, valamint az Oroszországi Föderáció Európai Unió mellett működő állandó képviseletét, hogy nevezzék meg azokat az exportáló gyártókat, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban és/vagy vegyék fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a Kínára és az Oroszországra vonatkozó mintát – felkérte a Kínában és az Oroszországban működő valamennyi exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, valamint az Oroszországi Föderáció Európai Unió mellett működő állandó képviseletét, hogy nevezzék meg azokat az exportáló gyártókat, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban és/vagy vegyék fel velük a kapcsolatot.

| (14) | Kínában működő exportáló gyártók tíz csoportja, valamint Oroszországban működő exportáló gyártók három csoportja nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a Kínára, illetőleg az Oroszországra vonatkozó mintába. Kínát illetően és az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság két vállalatcsoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert exportáló gyártóval és Kína hatóságaival. Egy exportáló gyártótól kapott észrevételek vizsgálatát követően a Bizottság megerősítette az általa javasolt mintát. |
| --- | --- |

(14)

Kínában működő exportáló gyártók tíz csoportja, valamint Oroszországban működő exportáló gyártók három csoportja nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a Kínára, illetőleg az Oroszországra vonatkozó mintába. Kínát illetően és az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság két vállalatcsoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert exportáló gyártóval és Kína hatóságaival. Egy exportáló gyártótól kapott észrevételek vizsgálatát követően a Bizottság megerősítette az általa javasolt mintát.

| (15) | Tekintettel az Oroszországban működő exportáló gyártók korlátozott számára a Bizottság úgy határozott, hogy Oroszország esetében nem alkalmaz mintavételt, hanem mindhárom érintett vállaltcsoportot megvizsgálja. Erről értesítette a szóban forgó vállalatokat és Oroszország hatóságait. |
| --- | --- |

(15)

Tekintettel az Oroszországban működő exportáló gyártók korlátozott számára a Bizottság úgy határozott, hogy Oroszország esetében nem alkalmaz mintavételt, hanem mindhárom érintett vállaltcsoportot megvizsgálja. Erről értesítette a szóban forgó vállalatokat és Oroszország hatóságait.

1.6.   EGYEDI VIZSGÁLAT

| (16) | Kínában működő exportáló gyártók hat csoportja jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kíván igényelni. Ugyanakkor egyikük sem töltötte ki a kérdőívet, így az egyedi vizsgálatot nem lehetett megfontolás tárgyává tenni. |
| --- | --- |

(16)

Kínában működő exportáló gyártók hat csoportja jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kíván igényelni. Ugyanakkor egyikük sem töltötte ki a kérdőívet, így az egyedi vizsgálatot nem lehetett megfontolás tárgyává tenni.

1.7.   A KÉRDŐÍVRE ADOTT VÁLASZOK

| (17) | A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan vállalat számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül jelentkezett. Kitöltött kérdőívet öt uniós gyártó, három felhasználó, kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központok egy csoportja, egy, az érintett országokban működő exportáló gyártóktól független acélipari szolgáltató központ, Oroszországban működő három exportáló gyártó, Kínában működő exportáló gyártók két csoportja és az analóg országban működő egy gyártó küldött vissza. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan vállalat számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül jelentkezett. Kitöltött kérdőívet öt uniós gyártó, három felhasználó, kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központok egy csoportja, egy, az érintett országokban működő exportáló gyártóktól független acélipari szolgáltató központ, Oroszországban működő három exportáló gyártó, Kínában működő exportáló gyártók két csoportja és az analóg országban működő egy gyártó küldött vissza.

1.8.   ELLENŐRZŐ LÁTOGATÁSOK

| (18) | A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. A következő vállalatok/szövetség telephelyein került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra:






  — | Szövetség:






  — | Eurofer, Brüsszel, Belgium |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. A következő vállalatok/szövetség telephelyein került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra:

—

Szövetség:

—

Eurofer, Brüsszel, Belgium

| — | Uniós gyártók:






  — | ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Németország |
| --- | --- | --- |

—

Uniós gyártók:

—

ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Németország

| — | Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Egyesült Királyság

| — | ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgium |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgium

| — | ArcelorMittal Sagunto S.L., Puerto de Sagunto, Spanyolország |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Sagunto S.L., Puerto de Sagunto, Spanyolország

| — | U. S. Steel Košice, s.r.o., Košice, Szlovák Köztársaság |
| --- | --- |

—

U. S. Steel Košice, s.r.o., Košice, Szlovák Köztársaság

| — | Független importőrök az Unióban:






  — | S. Polo Lamiere, San Polo di Torrile (PR), Olaszország |
| --- | --- | --- |

—

Független importőrök az Unióban:

—

S. Polo Lamiere, San Polo di Torrile (PR), Olaszország

| — | Felhasználók és/vagy acélipari szolgáltató központok az Unióban:






  — | Valpro Ltd, Valmiera, Lettország |
| --- | --- | --- |

—

Felhasználók és/vagy acélipari szolgáltató központok az Unióban:

—

Valpro Ltd, Valmiera, Lettország

| — | Dinex Latvia Ltd, Ozolnieku Novad, Lettország |
| --- | --- |

—

Dinex Latvia Ltd, Ozolnieku Novad, Lettország

| — | Gonvarri I. Centro De Servicios, S.L., Madrid, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Gonvarri I. Centro De Servicios, S.L., Madrid, Spanyolország

| — | Industrial Ferrodistribuidora, S.L., Puerto de Sagunto, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Industrial Ferrodistribuidora, S.L., Puerto de Sagunto, Spanyolország

| — | Steel & Alloy processing limited, West Bromwich, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

Steel & Alloy processing limited, West Bromwich, Egyesült Királyság

| — | Exportáló gyártók Kínában:






  — | Angang Group:






  — | Angang Steel Company Limited, Anshan |
| --- | --- | --- | --- |

—

Exportáló gyártók Kínában:

—

Angang Group:

—

Angang Steel Company Limited, Anshan

| — | Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd, Tianjin |
| --- | --- |

—

Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd, Tianjin

| — | Shougang Group:






  — | Beijing Shougang Cold Rolling Co. Ltd, Peking |
| --- | --- | --- |

—

Shougang Group:

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co. Ltd, Peking

| — | Shougang Jintang United Iron&Steel Co. Ltd, Tagshan |
| --- | --- |

—

Shougang Jintang United Iron&Steel Co. Ltd, Tagshan

| — | Kapcsolatban álló importőr az Unióban:






  — | Ansteel Spain S.L., Alcobendas, Spanyolország |
| --- | --- | --- |

—

Kapcsolatban álló importőr az Unióban:

—

Ansteel Spain S.L., Alcobendas, Spanyolország

| — | Exportáló gyártók Oroszországban:






  — | Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk |
| --- | --- | --- |

—

Exportáló gyártók Oroszországban:

—

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

| — | OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk |
| --- | --- |

—

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk

| — | PAO Severstal, Cherepovets |
| --- | --- |

—

PAO Severstal, Cherepovets

| — | Kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központ/kereskedő/importőr az Unióban:






  — | SIA Severstal Distribution, Riga, Lettország |
| --- | --- | --- |

—

Kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központ/kereskedő/importőr az Unióban:

—

SIA Severstal Distribution, Riga, Lettország

| — | Kapcsolatban álló kereskedők/importőrök az Unión kívül:






  — | NOVEX Trading (Swiss) SA, Lugano, Svájc |
| --- | --- | --- |

—

Kapcsolatban álló kereskedők/importőrök az Unión kívül:

—

NOVEX Trading (Swiss) SA, Lugano, Svájc

| — | MMK Steel Trade AG, Lugano, Svájc |
| --- | --- |

—

MMK Steel Trade AG, Lugano, Svájc

| — | Severstal Export GmbH, Stansstad, Svájc |
| --- | --- |

—

Severstal Export GmbH, Stansstad, Svájc

| — | Gyártó az analóg országban:






  — | ArcelorMittal Dofasco, Hamilton, Kanada |
| --- | --- | --- |

—

Gyártó az analóg országban:

—

ArcelorMittal Dofasco, Hamilton, Kanada

1.9.   VIZSGÁLATI IDŐSZAK ÉS FIGYELEMBE VETT IDŐSZAK

| (19) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2014. április 1. és 2015. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(19)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2014. április 1. és 2015. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki.

| (20) | A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) ölelte fel. |
| --- | --- |

(20)

A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) ölelte fel.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   ÉRINTETT TERMÉK

| (21) | Az érintett termék a Kínából és az Oroszországból származó, jelenleg az ex 7209 15 00, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99, ex 7209 25 00, 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80, ex 7211 29 00, 7225 50 80 és a 7226 92 00 KN-kód alá besorolt, síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül.
  A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:






  — | síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű, bármilyen vastagságú termék, tekercsben vagy nem tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, elektromos, |
| --- | --- | --- |

(21)

Az érintett termék a Kínából és az Oroszországból származó, jelenleg az ex 7209 15 00, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99, ex 7209 25 00, 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80, ex 7211 29 00, 7225 50 80 és a 7226 92 00 KN-kód alá besorolt, síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül.

A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:

—

síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű, bármilyen vastagságú termék, tekercsben vagy nem tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, elektromos,

| — | síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű termék, kevesebb mint 0,35 mm vastagságú, tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, lágyított (ún. „feketelemez”), |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű termék, kevesebb mint 0,35 mm vastagságú, tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, lágyított (ún. „feketelemez”),

| — | síkhengerelt, más ötvözött acél, szilícium-elektromos acélból készült, bármilyen szélességű termék, valamint |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, más ötvözött acél, szilícium-elektromos acélból készült, bármilyen szélességű termék, valamint

| — | síkhengerelt, ötvözött acél, gyorsacélból készült termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva. |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, ötvözött acél, gyorsacélból készült termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva.

| (22) | A hidegen síkhengerelt acéltermékeket melegen hengerelt tekercsekből gyártják. A hidegen hengerlési eljárás azt jelenti, hogy – az előzőleg melegen hengerelt és pácolt – lemezt vagy szalagot hideg (azaz a fém lágyulási hőmérséklete alatti hőmérsékletű) hengerek között átvezetik. A hidegen síkhengerelt acéltermékek előállítása bizonyos specifikációk vagy szabadalmazott végfelhasználói specifikációk betartása mellett történik. E termékeket különböző formákban szállíthatják: tekercsben (olajozva vagy nem olajozva), hosszra vágva (lemez) vagy keskeny szalagként. A hidegen síkhengerelt acéltermékek olyan ipari alapanyagok, amelyeket a végfelhasználók mindenekelőtt a gyártás (általános ipar, csomagolás, gépjárműipar stb.), továbbá az építőipar területén való különféle alkalmazásokra szereznek be. |
| --- | --- |

(22)

A hidegen síkhengerelt acéltermékeket melegen hengerelt tekercsekből gyártják. A hidegen hengerlési eljárás azt jelenti, hogy – az előzőleg melegen hengerelt és pácolt – lemezt vagy szalagot hideg (azaz a fém lágyulási hőmérséklete alatti hőmérsékletű) hengerek között átvezetik. A hidegen síkhengerelt acéltermékek előállítása bizonyos specifikációk vagy szabadalmazott végfelhasználói specifikációk betartása mellett történik. E termékeket különböző formákban szállíthatják: tekercsben (olajozva vagy nem olajozva), hosszra vágva (lemez) vagy keskeny szalagként. A hidegen síkhengerelt acéltermékek olyan ipari alapanyagok, amelyeket a végfelhasználók mindenekelőtt a gyártás (általános ipar, csomagolás, gépjárműipar stb.), továbbá az építőipar területén való különféle alkalmazásokra szereznek be.

2.2.   HASONLÓ TERMÉK

| (23) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  a) | az érintett termék; |
| --- | --- | --- |

(23)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

a)

az érintett termék;

| b) | az Oroszországban, Kínában és Kanadában gyártott és az ottani hazai piacon értékesített termék; |
| --- | --- |

b)

az Oroszországban, Kínában és Kanadában gyártott és az ottani hazai piacon értékesített termék;

| c) | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

c)

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (24) | A Bizottság ezért azt az ideiglenes döntést hozta, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság ezért azt az ideiglenes döntést hozta, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   KÍNA

3.1.1.   Rendes érték

Rendes érték

3.1.1.1.   Piacgazdasági elbánás

Piacgazdasági elbánás

| (25) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a rendes értéket a rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak megfelelő és így piacgazdasági elbánásban részesíthető, Kínában működő exportáló gyártók esetében a rendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdésével összhangban határozza meg. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a rendes értéket a rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak megfelelő és így piacgazdasági elbánásban részesíthető, Kínában működő exportáló gyártók esetében a rendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdésével összhangban határozza meg.

| (26) | Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság a szükséges információk beszerzése érdekében felkérte az exportáló gyártókat a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére. Az exportáló gyártók egyike sem igényelt piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(26)

Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság a szükséges információk beszerzése érdekében felkérte az exportáló gyártókat a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére. Az exportáló gyártók egyike sem igényelt piacgazdasági elbánást.

3.1.1.2.   Analóg ország

Analóg ország

| (27) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján határozták meg. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani. |
| --- | --- |

(27)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján határozták meg. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani.

| (28) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ideiglenesen Kanadát választotta megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Egy exportáló gyártó és a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (a továbbiakban: CISA) ellenezte Kanada kiválasztását és azt állította, hogy Oroszország megfelelő választás lenne. |
| --- | --- |

(28)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ideiglenesen Kanadát választotta megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Egy exportáló gyártó és a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (a továbbiakban: CISA) ellenezte Kanada kiválasztását és azt állította, hogy Oroszország megfelelő választás lenne.

| (29) | A Bizottság megvizsgálta Oroszország helyzetét az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban, amely szerint „ha mód van rá, olyan, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot kell kiválasztani, amely ugyanazon vizsgálat alá esik”. A Bizottság ugyanakkor úgy gondolja, hogy Oroszország a következő két okból nem megfelelő analóg ország:






  — | A nemzetközi korlátozó intézkedések bevezetése, az elhúzódó geopolitikai feszültségek Ukrajnában és a zuhanó olajárak miatt az orosz gazdaság kivételes helyzetben volt a vizsgálati időszak alatt. Bruttó hazai terméke három egymást követő negyedévben csökkent, és az orosz rubel jelentős mértékben veszített értékéből a főbb pénznemekhez, főleg a kínai pénznemhez képest, amely esetében a 40 %-os értékvesztés a tízéves mélypontot jelentette. A Bizottság megítélése szerint egy ilyen gyorsan gyengülő gazdaságra vonatkozóan megállapítható rendes érték kizárólag a belföldi gyártók számára releváns és nem tekinthető ésszerű analógnak a kínai rendes értékhez képest. És valóban, egy olyan gyorsan romló gazdasági helyzetben, mint amilyen a vizsgálati időszak alatt Oroszországban állt fenn, a hasonló termék árainak megszabása nem történhetett és nem is történt olyan körülmények között, amelyek a lehető legjobban hasonlítanának a Kínában uralkodó körülményekhez. |
| --- | --- | --- |

(29)

A Bizottság megvizsgálta Oroszország helyzetét az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban, amely szerint „ha mód van rá, olyan, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot kell kiválasztani, amely ugyanazon vizsgálat alá esik”. A Bizottság ugyanakkor úgy gondolja, hogy Oroszország a következő két okból nem megfelelő analóg ország:

—

A nemzetközi korlátozó intézkedések bevezetése, az elhúzódó geopolitikai feszültségek Ukrajnában és a zuhanó olajárak miatt az orosz gazdaság kivételes helyzetben volt a vizsgálati időszak alatt. Bruttó hazai terméke három egymást követő negyedévben csökkent, és az orosz rubel jelentős mértékben veszített értékéből a főbb pénznemekhez, főleg a kínai pénznemhez képest, amely esetében a 40 %-os értékvesztés a tízéves mélypontot jelentette. A Bizottság megítélése szerint egy ilyen gyorsan gyengülő gazdaságra vonatkozóan megállapítható rendes érték kizárólag a belföldi gyártók számára releváns és nem tekinthető ésszerű analógnak a kínai rendes értékhez képest. És valóban, egy olyan gyorsan romló gazdasági helyzetben, mint amilyen a vizsgálati időszak alatt Oroszországban állt fenn, a hasonló termék árainak megszabása nem történhetett és nem is történt olyan körülmények között, amelyek a lehető legjobban hasonlítanának a Kínában uralkodó körülményekhez.

| — | Az orosz piac viszonylag zárt, és így ezen a piacon nincs tényleges verseny. A behozatal piaci részesedése nem jelentéktelen (10 % a vizsgálati időszak alatt), de ez a behozatal szinte kizárólag a Független Államok Közösségének Szabadkereskedelmi Övezetéből származik. A behozatalra importvám (5 %) alkalmazandó, és a rubel vizsgálati időszak alatti gyengülése tovább korlátozza a nemzetközi beszállítók lehetőségeit arra nézve, hogy részt vehessenek az orosz piacon folyó versenyben. |
| --- | --- |

—

Az orosz piac viszonylag zárt, és így ezen a piacon nincs tényleges verseny. A behozatal piaci részesedése nem jelentéktelen (10 % a vizsgálati időszak alatt), de ez a behozatal szinte kizárólag a Független Államok Közösségének Szabadkereskedelmi Övezetéből származik. A behozatalra importvám (5 %) alkalmazandó, és a rubel vizsgálati időszak alatti gyengülése tovább korlátozza a nemzetközi beszállítók lehetőségeit arra nézve, hogy részt vehessenek az orosz piacon folyó versenyben.

| (30) | Következésképpen a Bizottság megvizsgálta, hogy megfelelő analóg országként figyelembe vehető-e bármely más, piacgazdasággal rendelkező olyan harmadik ország, ahol a hasonló terméket gyártják. India, Dél-Korea és Ukrajna mellett (melyek szerepeltek az eljárás megindításáról szóló értesítésben) a Bizottság felvette a kapcsolatot Brazília, Japán, Tajvan, Törökország és az USA gyártóival is. A kapott és a saját kutatásai eredményeként feltárt információk alapján a Bizottság a hasonló termék 35 ismert és lehetséges gyártójától kért információkat ezekből az országokból. Egyikük sem töltötte ki az analóg országban működő gyártóknak szóló kérdőívet. Emellett a Bizottság kapcsolatba lépett három Kanadában működő gyártóval. Csak egyikük töltötte ki az analóg országban működő gyártóknak szóló kérdőívet. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen a Bizottság megvizsgálta, hogy megfelelő analóg országként figyelembe vehető-e bármely más, piacgazdasággal rendelkező olyan harmadik ország, ahol a hasonló terméket gyártják. India, Dél-Korea és Ukrajna mellett (melyek szerepeltek az eljárás megindításáról szóló értesítésben) a Bizottság felvette a kapcsolatot Brazília, Japán, Tajvan, Törökország és az USA gyártóival is. A kapott és a saját kutatásai eredményeként feltárt információk alapján a Bizottság a hasonló termék 35 ismert és lehetséges gyártójától kért információkat ezekből az országokból. Egyikük sem töltötte ki az analóg országban működő gyártóknak szóló kérdőívet. Emellett a Bizottság kapcsolatba lépett három Kanadában működő gyártóval. Csak egyikük töltötte ki az analóg országban működő gyártóknak szóló kérdőívet.

| (31) | A megszerzett és ellenőrzött információk alapján Kanada a következő okok miatt megfelelő analóg országnak tűnik:






  — | A Kínában értékesített és a Kanadában gyártott termék fizikai jellemzőit, gyártási folyamatát és alkalmazásait tekintve megegyezik. A kanadai piac kellően nagy. Az együttműködő gyártó reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező jelentős piaci szereplő. |
| --- | --- | --- |

(31)

A megszerzett és ellenőrzött információk alapján Kanada a következő okok miatt megfelelő analóg országnak tűnik:

—

A Kínában értékesített és a Kanadában gyártott termék fizikai jellemzőit, gyártási folyamatát és alkalmazásait tekintve megegyezik. A kanadai piac kellően nagy. Az együttműködő gyártó reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező jelentős piaci szereplő.

| — | A kanadai piac nyitott versenypiac. Három kanadai gyártó foglalkozik a hasonló termék gyártásával. Jóllehet a kanadai együttműködő gyártó messze a legnagyobb, nagy mennyiségű (a vizsgálati időszak alatt 59 %-os piaci részesedést elért) behozatallal versenyez, amely vámmentesen lép be Kanadába. E behozatal nagy része három, az USA-ban található gyártótól származik. Azonban Kanada vonzó piacot jelent más nemzetközi beszállítók változatos köre számára is, amelyek együttes piaci részesedése mintegy 15 %-ot tesz ki, és köztük szerepel Kína, Japán, Oroszország, Törökország és Dél-Korea is. |
| --- | --- |

—

A kanadai piac nyitott versenypiac. Három kanadai gyártó foglalkozik a hasonló termék gyártásával. Jóllehet a kanadai együttműködő gyártó messze a legnagyobb, nagy mennyiségű (a vizsgálati időszak alatt 59 %-os piaci részesedést elért) behozatallal versenyez, amely vámmentesen lép be Kanadába. E behozatal nagy része három, az USA-ban található gyártótól származik. Azonban Kanada vonzó piacot jelent más nemzetközi beszállítók változatos köre számára is, amelyek együttes piaci részesedése mintegy 15 %-ot tesz ki, és köztük szerepel Kína, Japán, Oroszország, Törökország és Dél-Korea is.

| (32) | Egy exportáló gyártó és a CISA azt állította, hogy Kanada a következők miatt nem megfelelő választás:






  — | Az egyetlen olyan kanadai gyártó, amely benyújtotta az analóg országra vonatkozó kitöltött kérdőívet, a panaszosok egyikével kapcsolatban álló vállalat. |
| --- | --- | --- |

(32)

Egy exportáló gyártó és a CISA azt állította, hogy Kanada a következők miatt nem megfelelő választás:

—

Az egyetlen olyan kanadai gyártó, amely benyújtotta az analóg országra vonatkozó kitöltött kérdőívet, a panaszosok egyikével kapcsolatban álló vállalat.

| — | Kanada gazdasági fejlettségének szintje jelentősen eltér Kínáétól. |
| --- | --- |

—

Kanada gazdasági fejlettségének szintje jelentősen eltér Kínáétól.

| — | A kanadai piacot egyetlen belföldi gyártó uralja; és még ha Kanadában nagy is a behozatal aránya, az nem gyakorol versenykényszert a piacra, mivel nagyobb része az USA-ból származik. |
| --- | --- |

—

A kanadai piacot egyetlen belföldi gyártó uralja; és még ha Kanadában nagy is a behozatal aránya, az nem gyakorol versenykényszert a piacra, mivel nagyobb része az USA-ból származik.

| — | Szemben a kínai piaccal, ahol a termelés meghaladja a látszólagos acélfelhasználást, a kanadai belföldi termelés még a legmagasabb kapacitáskihasználás mellett sem képes kielégíteni a hidegen hengerelt acél iránti kanadai piaci keresletet. |
| --- | --- |

—

Szemben a kínai piaccal, ahol a termelés meghaladja a látszólagos acélfelhasználást, a kanadai belföldi termelés még a legmagasabb kapacitáskihasználás mellett sem képes kielégíteni a hidegen hengerelt acél iránti kanadai piaci keresletet.

| (33) | Ezen állítások kapcsán a Bizottság megjegyzi az alábbiakat:






  — | Az analóg országban működő gyártó és egy uniós gyártó közötti kapcsolat fennállása nem érvényteleníti vagy befolyásolja a rendes érték megfelelően ellenőrzött adatokon alapuló meghatározását. Továbbá az érintett fél nem nyújtott be semmi olyan bizonyítékot, amely igazolni tudná ezen adatok tévességét, ahogy elmulasztotta annak megvilágítását is, hogy a szóban forgó kapcsolat miként befolyásolhatja azok megbízhatóságát. |
| --- | --- | --- |

(33)

Ezen állítások kapcsán a Bizottság megjegyzi az alábbiakat:

—

Az analóg országban működő gyártó és egy uniós gyártó közötti kapcsolat fennállása nem érvényteleníti vagy befolyásolja a rendes érték megfelelően ellenőrzött adatokon alapuló meghatározását. Továbbá az érintett fél nem nyújtott be semmi olyan bizonyítékot, amely igazolni tudná ezen adatok tévességét, ahogy elmulasztotta annak megvilágítását is, hogy a szóban forgó kapcsolat miként befolyásolhatja azok megbízhatóságát.

| — | Az általános gazdasági fejlettség eltérő szintje önmagában nem releváns tényező az analóg ország kiválasztásakor. Ahogy azt nemrég a Bíróság is megerősítette, a nagyfokú versenyképesség – ami elmondható Kanadáról – és a technológiai fejlődés ellensúlyozhatja azt a tényt, hogy egy országban magasabbak a költségek. |
| --- | --- |

—

Az általános gazdasági fejlettség eltérő szintje önmagában nem releváns tényező az analóg ország kiválasztásakor. Ahogy azt nemrég a Bíróság is megerősítette, a nagyfokú versenyképesség – ami elmondható Kanadáról – és a technológiai fejlődés ellensúlyozhatja azt a tényt, hogy egy országban magasabbak a költségek.

| — | Nem elfogadható az érv, miszerint az együttműködő gyártó erőfölényben van, hiszen a kanadai piacra jelentős mennyiségű behozatal érkezik. Ez a behozatal – függetlenül attól, hogy honnan származik – versenyt jelent a kanadai gyártók által értékesített termékek számára. Emellett a szóban forgó behozatal nem kizárólag az USA-ból származik, és jelentős arányban tartalmaz más országokból érkező behozatalt is. |
| --- | --- |

—

Nem elfogadható az érv, miszerint az együttműködő gyártó erőfölényben van, hiszen a kanadai piacra jelentős mennyiségű behozatal érkezik. Ez a behozatal – függetlenül attól, hogy honnan származik – versenyt jelent a kanadai gyártók által értékesített termékek számára. Emellett a szóban forgó behozatal nem kizárólag az USA-ból származik, és jelentős arányban tartalmaz más országokból érkező behozatalt is.

| — | Az analóg ország kiválasztásának nem lehet célja az olyan gazdasági egyensúlyhiányok, így például a kapacitásfelesleg leképezése, amelyek az eszközallokáció torzulását tükrözik a nem piacgazdasági környezetben. Pont ellenkezőleg: az a tény, hogy a kanadai felhasználás nagy részét nem a belföldi termelés, hanem behozatal fedezi, azt mutatja, hogy a termelési kapacitásba való beruházásra vonatkozó döntés nyitott és versenyképes környezet alapján született. |
| --- | --- |

—

Az analóg ország kiválasztásának nem lehet célja az olyan gazdasági egyensúlyhiányok, így például a kapacitásfelesleg leképezése, amelyek az eszközallokáció torzulását tükrözik a nem piacgazdasági környezetben. Pont ellenkezőleg: az a tény, hogy a kanadai felhasználás nagy részét nem a belföldi termelés, hanem behozatal fedezi, azt mutatja, hogy a termelési kapacitásba való beruházásra vonatkozó döntés nyitott és versenyképes környezet alapján született.

| (34) | A Bizottság ezért ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy Kanada az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság ezért ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy Kanada az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül.

3.1.1.3.   Rendes érték (analóg ország)

Rendes érték (analóg ország)

| (35) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban működő együttműködő gyártótól kapott információk alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban működő együttműködő gyártótól kapott információk alapján határozták meg.

| (36) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az analóg országban működő együttműködő gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene a mintába felvett kínai exportáló gyártók valamennyi csoportja esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló terméknek az analóg ország hazai piacán az együttműködő gyártó által történt összértékesítése reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(36)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az analóg országban működő együttműködő gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene a mintába felvett kínai exportáló gyártók valamennyi csoportja esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló terméknek az analóg ország hazai piacán az együttműködő gyártó által történt összértékesítése reprezentatív volt.

| (37) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak az exportáló gyártók mintába felvett csoportjai által az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak az exportáló gyártók mintába felvett csoportjai által az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (38) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az analóg országban működő gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. A Bizottság a kínai exportáló gyártók mindkét csoportja esetében megállapította, hogy a belföldi értékesítések a terméktípusok többségében reprezentatívak voltak. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az analóg országban működő gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. A Bizottság a kínai exportáló gyártók mindkét csoportja esetében megállapította, hogy a belföldi értékesítések a terméktípusok többségében reprezentatívak voltak.

| (39) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a hazai piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a hazai piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (40) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  1. | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(40)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

1.

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| 2. | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

2.

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (41) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(41)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

| (42) | A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, vizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  1. | a terméktípus nyereséges értékesítésének volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(42)

A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, vizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

1.

a terméktípus nyereséges értékesítésének volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy

| 2. | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

2.

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

| (43) | A belföldi értékesítés bizottsági elemzése kimutatta, hogy a kivitelre értékesített legtöbb terméktípus esetében az összes belföldi értékesítés több mint 80 %-a nyereséges volt, és a súlyozott átlagos értékesítési ár magasabb volt a termelési költségnél. Ennek megfelelően e terméktípusok esetében a rendes érték számítása a vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítés során alkalmazott árak súlyozott átlagaként történt. |
| --- | --- |

(43)

A belföldi értékesítés bizottsági elemzése kimutatta, hogy a kivitelre értékesített legtöbb terméktípus esetében az összes belföldi értékesítés több mint 80 %-a nyereséges volt, és a súlyozott átlagos értékesítési ár magasabb volt a termelési költségnél. Ennek megfelelően e terméktípusok esetében a rendes érték számítása a vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítés során alkalmazott árak súlyozott átlagaként történt.

| (44) | Amennyiben az analóg országban működő gyártó egy adott terméktípust nem értékesített reprezentatív mennyiségben a hazai piacon, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte. |
| --- | --- |

(44)

Amennyiben az analóg országban működő gyártó egy adott terméktípust nem értékesített reprezentatív mennyiségben a hazai piacon, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

| (45) | A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípus esetében a rendes érték képzése úgy történt, hogy az átlagos értékesítési, általános és adminisztratív költségekhez (a továbbiakban: SGA-költségek) és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséghez hozzáadták az analóg országban működő együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének vizsgálati időszak alatti átlagos termelési költségét. |
| --- | --- |

(45)

A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípus esetében a rendes érték képzése úgy történt, hogy az átlagos értékesítési, általános és adminisztratív költségekhez (a továbbiakban: SGA-költségek) és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséghez hozzáadták az analóg országban működő együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének vizsgálati időszak alatti átlagos termelési költségét.

3.1.2.   Exportár

Exportár

| (46) | Az exportáló gyártók mintába felvett egyik csoportja független vevőknek közvetlenül és kapcsolatban álló importőrökön keresztül is végzett kivitelt az Unióba. |
| --- | --- |

(46)

Az exportáló gyártók mintába felvett egyik csoportja független vevőknek közvetlenül és kapcsolatban álló importőrökön keresztül is végzett kivitelt az Unióba.

| (47) | Ha az exportáló gyártók csoportjai az érintett terméket közvetlenül uniós független vevőknek exportálják, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(47)

Ha az exportáló gyártók csoportjai az érintett terméket közvetlenül uniós független vevőknek exportálják, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (48) | Ha az exportáló gyártók csoportja az érintett terméket importőrként eljáró, kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálja az Unióba, az exportár megállapítása – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – azon ár alapján történt, amelyen az importterméket első viszonteladásakor uniós független vevőknek értékesítették. Ebben az esetben a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a felhalmozódó nyereség tekintetében árkiigazításra került sor. |
| --- | --- |

(48)

Ha az exportáló gyártók csoportja az érintett terméket importőrként eljáró, kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálja az Unióba, az exportár megállapítása – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – azon ár alapján történt, amelyen az importterméket első viszonteladásakor uniós független vevőknek értékesítették. Ebben az esetben a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a felhalmozódó nyereség tekintetében árkiigazításra került sor.

3.1.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (49) | A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók mintába felvett csoportjainak exportárát gyártelepi alapon hasonlította össze. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók mintába felvett csoportjainak exportárát gyártelepi alapon hasonlította össze.

| (50) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végzett a fuvarozással kapcsolatos költségek, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a közvetett adók, jutalékok, hitelköltségek és banki költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(50)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végzett a fuvarozással kapcsolatos költségek, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a közvetett adók, jutalékok, hitelköltségek és banki költségek tekintetében.

3.1.4.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (51) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (52) | Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

  1. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, Kína







  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- |
| Angang Group | 59,1 |
| Shougang Group | 52,7 |

(52)

Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

1. táblázat

1. táblázat

Dömpingkülönbözetek, Kína

Dömpingkülönbözetek, Kína

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet (%)

Angang Group

59,1

Shougang Group

52,7

| (53) | A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban számította ki. Ezt a különbözetet tehát az exportáló gyártók mintába felvett csoportjai vonatkozásában megállapított különbözetek alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(53)

A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban számította ki. Ezt a különbözetet tehát az exportáló gyártók mintába felvett csoportjai vonatkozásában megállapított különbözetek alapján állapították meg.

| (54) | Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 56,9 %. |
| --- | --- |

(54)

Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 56,9 %.

| (55) | Kína összes többi exportáló gyártója esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének volumene az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat behozatalra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes kiviteli volumen arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(55)

Kína összes többi exportáló gyártója esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének volumene az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat behozatalra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes kiviteli volumen arányában kifejezve.

| (56) | Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelnek körülbelül 87 %-át az együttműködő exportáló gyártók általi kivitel tette ki. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet azon mintába felvett vállalat szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete. |
| --- | --- |

(56)

Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelnek körülbelül 87 %-át az együttműködő exportáló gyártók általi kivitel tette ki. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet azon mintába felvett vállalat szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete.

| (57) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

  2. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, Kína







  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- |
| Angang Group | 59,1 |
| Shougang Group | 52,7 |
| Más együttműködő vállalatok | 56,9 |
| Minden más vállalat | 59,1 |

(57)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

2. táblázat

2. táblázat

Dömpingkülönbözetek, Kína

Dömpingkülönbözetek, Kína

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet (%)

Angang Group

59,1

Shougang Group

52,7

Más együttműködő vállalatok

56,9

Minden más vállalat

59,1

3.2.   OROSZORSZÁG

3.2.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (58) | A Bizottság három olyan orosz exportáló gyártót vizsgált meg, amelyek kiviteli tevékenysége az Oroszországból Unióba irányuló, vizsgálati időszak alatti kivitel szinte egészét kitette. Ahogy a későbbiekben is szerepel, felmerült néhány olyan probléma, amely miatt a Bizottság közülük kettőre ideiglenesen az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását mérlegelte. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság három olyan orosz exportáló gyártót vizsgált meg, amelyek kiviteli tevékenysége az Oroszországból Unióba irányuló, vizsgálati időszak alatti kivitel szinte egészét kitette. Ahogy a későbbiekben is szerepel, felmerült néhány olyan probléma, amely miatt a Bizottság közülük kettőre ideiglenesen az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását mérlegelte.

| (59) | A (76) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság az egyik exportáló gyártó esetében kiigazította a kitöltött kérdőívben bejelentett termelési költségeket. |
| --- | --- |

(59)

A (76) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság az egyik exportáló gyártó esetében kiigazította a kitöltött kérdőívben bejelentett termelési költségeket.

| (60) | A másik exportáló gyártó esetében a helyszíni vizsgálat feltárta, hogy a szóban forgó gyártó nem jelentette be teljes körűen a Bizottságnak az érintett termékre vonatkozó termelési volumenét és kapacitását. A Bizottság a helyszínen azt is megállapította, hogy a vállalat nem nyújtott be minden információt az érintett termék termeléséhez és értékesítéséhez alkalmazott termékkódrendszerrel kapcsolatban, így lehetetlenné tette a Bizottság számára, hogy a terméktípusonkénti értékesítési információkat összekösse a terméktípusonkénti termelési adatokkal. Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy a helyszíni vizsgálat során nem álltak a vállalat rendelkezésére könnyen hozzáférhető terméktípusonkénti információk a termelési folyamat későbbi szakaszában kötötten értékesített vagy felhasznált mennyiségeket illetően. Ez az információ lehetővé tette volna a Bizottság számára, hogy a helyszínen ellenőrizze a kötött felhasználás kivonását a bejelentett teljes termelési költségből, ami – a vállalat állítása szerint – elengedhetetlen ahhoz, hogy megkapjuk az értékesített érintett termék bejelentett mennyiségének termelési költségét. A vállalat a termelés, az értékesítés és a kötött felhasználás összeegyeztetéséhez szükséges, az ellenőrzéskor kért információkat csak a Bizottság ellenőrző látogatását követően nyújtotta be. A Bizottság ezeket az újonnan kapott információkat a gyártott érintett termék – ellenőrző látogatást követően bejelentett – mennyiségei és a más termékekké történő feldolgozásra értékesített vagy átadott mennyiség közötti készletegyeztetés útján elemezte. A készletegyeztetés rámutatott, hogy a vállalat összességében véve magasabb értékesítési mennyiséget jelentett be, mint amelyet a gyártás fizikailag lehetővé tett, figyelembe véve a vállalat által megadott készletváltozásokat, selejtet és hulladékot. |
| --- | --- |

(60)

A másik exportáló gyártó esetében a helyszíni vizsgálat feltárta, hogy a szóban forgó gyártó nem jelentette be teljes körűen a Bizottságnak az érintett termékre vonatkozó termelési volumenét és kapacitását. A Bizottság a helyszínen azt is megállapította, hogy a vállalat nem nyújtott be minden információt az érintett termék termeléséhez és értékesítéséhez alkalmazott termékkódrendszerrel kapcsolatban, így lehetetlenné tette a Bizottság számára, hogy a terméktípusonkénti értékesítési információkat összekösse a terméktípusonkénti termelési adatokkal. Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy a helyszíni vizsgálat során nem álltak a vállalat rendelkezésére könnyen hozzáférhető terméktípusonkénti információk a termelési folyamat későbbi szakaszában kötötten értékesített vagy felhasznált mennyiségeket illetően. Ez az információ lehetővé tette volna a Bizottság számára, hogy a helyszínen ellenőrizze a kötött felhasználás kivonását a bejelentett teljes termelési költségből, ami – a vállalat állítása szerint – elengedhetetlen ahhoz, hogy megkapjuk az értékesített érintett termék bejelentett mennyiségének termelési költségét. A vállalat a termelés, az értékesítés és a kötött felhasználás összeegyeztetéséhez szükséges, az ellenőrzéskor kért információkat csak a Bizottság ellenőrző látogatását követően nyújtotta be. A Bizottság ezeket az újonnan kapott információkat a gyártott érintett termék – ellenőrző látogatást követően bejelentett – mennyiségei és a más termékekké történő feldolgozásra értékesített vagy átadott mennyiség közötti készletegyeztetés útján elemezte. A készletegyeztetés rámutatott, hogy a vállalat összességében véve magasabb értékesítési mennyiséget jelentett be, mint amelyet a gyártás fizikailag lehetővé tett, figyelembe véve a vállalat által megadott készletváltozásokat, selejtet és hulladékot.

| (61) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a (60) preambulumbekezdésben említett okok miatt az exportáló gyártó által – a helyszíni vizsgálatot megelőzően és az azt követően – közölt információk nem tették lehetővé számára, hogy meggyőződjön az érintett termék értékesítési volumenére és költségeire vonatkozóan az exportáló gyártó által megadott információk pontosságáról és megbízhatóságáról. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az exportáló gyártó nem működött együtt, mivel nem adta meg a Bizottság által az érintett termék értékesítési volumenének és termelési költségének értékeléséhez és ellenőrzéséhez kért információkat. Emiatt a Bizottság nem tudta megbízható módon megállapítani az exportárat és a rendes értéket. Továbbá, mivel a megbízhatóság ilyetén hiánya befolyással volt az exportáló gyártó által a különböző szakaszokban szolgáltatott teljes adatkészletre, a Bizottság nem hagyatkozhatott a dömpingkülönbözet különböző összetevőivel kapcsolatban szolgáltatott adatok meghatározott részhalmazaira sem. Következésképpen a Bizottságnak a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatároznia a szóban forgó exportáló gyártó dömpingkülönbözetét és figyelmen kívül kellett hagynia az exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, mivel nem tudott kellően pontos ténymegállapításokat tenni, és mivel az információk nem voltak ellenőrizhetőek. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a (60) preambulumbekezdésben említett okok miatt az exportáló gyártó által – a helyszíni vizsgálatot megelőzően és az azt követően – közölt információk nem tették lehetővé számára, hogy meggyőződjön az érintett termék értékesítési volumenére és költségeire vonatkozóan az exportáló gyártó által megadott információk pontosságáról és megbízhatóságáról. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az exportáló gyártó nem működött együtt, mivel nem adta meg a Bizottság által az érintett termék értékesítési volumenének és termelési költségének értékeléséhez és ellenőrzéséhez kért információkat. Emiatt a Bizottság nem tudta megbízható módon megállapítani az exportárat és a rendes értéket. Továbbá, mivel a megbízhatóság ilyetén hiánya befolyással volt az exportáló gyártó által a különböző szakaszokban szolgáltatott teljes adatkészletre, a Bizottság nem hagyatkozhatott a dömpingkülönbözet különböző összetevőivel kapcsolatban szolgáltatott adatok meghatározott részhalmazaira sem. Következésképpen a Bizottságnak a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatároznia a szóban forgó exportáló gyártó dömpingkülönbözetét és figyelmen kívül kellett hagynia az exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, mivel nem tudott kellően pontos ténymegállapításokat tenni, és mivel az információk nem voltak ellenőrizhetőek.

| (62) | A Bizottság 2015. október 30-án arról értesítette az érintett exportáló gyártót, hogy a (60) és a (61) preambulumbekezdésben vázolt okok miatt úgy véli, a vállalat nem adta meg az alaprendeletben megállapított határidőkön belül az érintett termék exportáraira és termelési költségére vonatkozó szükséges információkat, valamint arról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a szóban forgó vállalat esetében a rendelkezésre álló tényeket szándékozik felhasználni a lehetséges dömping meghatározásához. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság 2015. október 30-án arról értesítette az érintett exportáló gyártót, hogy a (60) és a (61) preambulumbekezdésben vázolt okok miatt úgy véli, a vállalat nem adta meg az alaprendeletben megállapított határidőkön belül az érintett termék exportáraira és termelési költségére vonatkozó szükséges információkat, valamint arról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a szóban forgó vállalat esetében a rendelkezésre álló tényeket szándékozik felhasználni a lehetséges dömping meghatározásához.

| (63) | A vállalat 2015. november 13-án észrevételt tett a Bizottság rendelkezésre álló tények használatára irányuló szándékával kapcsolatban, és állította, hogy képességeihez mérten a lehető legjobban együttműködött a vizsgálat során. A vállalat beadványában kifejtette, hogy minden olyan információt a Bizottság rendelkezésére bocsátott, amelyből az kellően pontos ténymegállapításokat tehetett volna, de nem várható el tőle, hogy olyan információkat szolgáltasson, amelyek indokolatlan és túlzott vizsgálati terhet jelentenek rá nézve. A vállalat emellett egy kivételes második ellenőrző látogatást kérelmezett még azelőtt, hogy átmeneti vám kivetésére kerülne sor. |
| --- | --- |

(63)

A vállalat 2015. november 13-án észrevételt tett a Bizottság rendelkezésre álló tények használatára irányuló szándékával kapcsolatban, és állította, hogy képességeihez mérten a lehető legjobban együttműködött a vizsgálat során. A vállalat beadványában kifejtette, hogy minden olyan információt a Bizottság rendelkezésére bocsátott, amelyből az kellően pontos ténymegállapításokat tehetett volna, de nem várható el tőle, hogy olyan információkat szolgáltasson, amelyek indokolatlan és túlzott vizsgálati terhet jelentenek rá nézve. A vállalat emellett egy kivételes második ellenőrző látogatást kérelmezett még azelőtt, hogy átmeneti vám kivetésére kerülne sor.

| (64) | A Bizottság megvizsgálta a vállalat által tett észrevételeket és megállapította, hogy ezek az észrevételek nem tartalmaztak semmilyen új, de azért ellenőrizhető olyan elemeket, amelyek változtathatnának azon szándékán, hogy a vizsgálat e szakaszában az érintett vállalat esetében a rendelkezésre álló tényeket használja a lehetséges dömping megállapításához. A Bizottság továbbá azon a véleményen van, hogy nem rótt indokolatlan terhet a vállalatra azáltal, hogy ragaszkodott termelési és értékesítési adatainak megfelelő összeegyeztetéséhez, amelyre az érintett termékre vonatkozó adatok ellenőrzéséhez van szükség. Továbbá a Bizottság véleménye szerint a már maga a vállalat által bejelentett adatokban azonosított hiányosságokra tekintettel sem lenne értelme egy második helyszíni ellenőrző látogatásnak. Ennélfogva – összhangban az alaprendelet 18. cikkével – a Bizottság az erre a vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözetet ideiglenesen a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság megvizsgálta a vállalat által tett észrevételeket és megállapította, hogy ezek az észrevételek nem tartalmaztak semmilyen új, de azért ellenőrizhető olyan elemeket, amelyek változtathatnának azon szándékán, hogy a vizsgálat e szakaszában az érintett vállalat esetében a rendelkezésre álló tényeket használja a lehetséges dömping megállapításához. A Bizottság továbbá azon a véleményen van, hogy nem rótt indokolatlan terhet a vállalatra azáltal, hogy ragaszkodott termelési és értékesítési adatainak megfelelő összeegyeztetéséhez, amelyre az érintett termékre vonatkozó adatok ellenőrzéséhez van szükség. Továbbá a Bizottság véleménye szerint a már maga a vállalat által bejelentett adatokban azonosított hiányosságokra tekintettel sem lenne értelme egy második helyszíni ellenőrző látogatásnak. Ennélfogva – összhangban az alaprendelet 18. cikkével – a Bizottság az erre a vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözetet ideiglenesen a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg.

3.2.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (65) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a két exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék hazai piacon bonyolított összértékesítése az exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(65)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a két exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék hazai piacon bonyolított összértékesítése az exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív volt.

| (66) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártók esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártók esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (67) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy a két exportáló gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy a két exportáló gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át.

| (68) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a hazai piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a hazai piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (69) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  1. | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(69)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

1.

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| 2. | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

2.

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (70) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(70)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

| (71) | A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, vizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  1. | a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(71)

A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, vizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

1.

a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy

| 2. | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

2.

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

| (72) | A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy egyes belföldi értékesítések egyes terméktípusok esetében nyereségesek voltak, és a súlyozott átlagos értékesítési ár magasabb volt a termelési költségnél. Ezért, ha a (69) preambulumbekezdés feltételei teljesültek, a rendes értéket a vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként vagy, ha ezen feltételek nem teljesültek, csak a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki. Amennyiben a hasonló termék egyes terméktípusainak értékesítésére nem vagy nem megfelelő mennyiségben került sor, vagy a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem került sor értékesítésre, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte. |
| --- | --- |

(72)

A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy egyes belföldi értékesítések egyes terméktípusok esetében nyereségesek voltak, és a súlyozott átlagos értékesítési ár magasabb volt a termelési költségnél. Ezért, ha a (69) preambulumbekezdés feltételei teljesültek, a rendes értéket a vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként vagy, ha ezen feltételek nem teljesültek, csak a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki. Amennyiben a hasonló termék egyes terméktípusainak értékesítésére nem vagy nem megfelelő mennyiségben került sor, vagy a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem került sor értékesítésre, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

| (73) | A rendes érték képzésekor a két exportáló gyártó hasonló termékének a vizsgálati időszak alatti átlagos termelési költségéhez hozzáadta az alábbiakat:






  1. | a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(73)

A rendes érték képzésekor a két exportáló gyártó hasonló termékének a vizsgálati időszak alatti átlagos termelési költségéhez hozzáadta az alábbiakat:

1.

a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

| 2. | a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók által elért nyereség súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

2.

a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók által elért nyereség súlyozott átlaga.

| (74) | A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A hazai piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlagát és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá. |
| --- | --- |

(74)

A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A hazai piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlagát és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá.

| (75) | Az összes exportáló gyártó jelentős veszteségeket könyvelt el pénzügyi kimutatásaiban a nem orosz rubelben denominált ügyletek átszámításából adódó devizaárfolyam-különbözetek miatt. A Bizottság ezeket a veszteségeket a vállalat SGA-költségei közé sorolta és szerepeltette a rendes érték számításában. |
| --- | --- |

(75)

Az összes exportáló gyártó jelentős veszteségeket könyvelt el pénzügyi kimutatásaiban a nem orosz rubelben denominált ügyletek átszámításából adódó devizaárfolyam-különbözetek miatt. A Bizottság ezeket a veszteségeket a vállalat SGA-költségei közé sorolta és szerepeltette a rendes érték számításában.

| (76) | A helyszíni vizsgálat során tett ténymegállapítások fényében a Bizottság az exportáló gyártók egyike vonatkozásában kiigazította a termelési költséget. A Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó exportáló gyártó nem megfelelően és pontosan tüntette fel a bejelentett költségeiben a tényleges anyagköltségeket és a kapcsolódó beszerzési költségeket. A Bizottság nem tudta összeegyeztetni bizonyos beszerzett nyersanyagok mennyiségeit, értékeit és kapcsolódó költségeit a vállalat számláival, mivel a vállalat elmulasztotta bejelenteni ezeket a költségeket a nyersanyagok azon beszerzési listáiban, amelyeket a kérdőívre és a hiánypótlásra felszólító levélre adott válaszaiban nyújtott be a Bizottságnak. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a szóban forgó vállalat – a hiánypótlásra felszólító levélre adott válaszában módosított – nyersanyagbeszerzéseit nem a kérdőívben kért formátumban jelentette be, így lehetetlenné tette a Bizottság számára, hogy ellenőrizze a vizsgálati időszak alatti készletváltozásokat és anyagfelhasználást. A Bizottság továbbá a helyszíni vizsgálat során olyan bizonyítékokat szerzett, amelyek azt mutatják, hogy a vállalat számláiban szereplő előállítási költségek eltérnek azoktól az előállítási költségektől, amelyek a költségek különböző termékekre osztásához használt automatizált költségfelosztási modulban ugyanazokra a számlákra vonatkozóan szerepelnek. |
| --- | --- |

(76)

A helyszíni vizsgálat során tett ténymegállapítások fényében a Bizottság az exportáló gyártók egyike vonatkozásában kiigazította a termelési költséget. A Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó exportáló gyártó nem megfelelően és pontosan tüntette fel a bejelentett költségeiben a tényleges anyagköltségeket és a kapcsolódó beszerzési költségeket. A Bizottság nem tudta összeegyeztetni bizonyos beszerzett nyersanyagok mennyiségeit, értékeit és kapcsolódó költségeit a vállalat számláival, mivel a vállalat elmulasztotta bejelenteni ezeket a költségeket a nyersanyagok azon beszerzési listáiban, amelyeket a kérdőívre és a hiánypótlásra felszólító levélre adott válaszaiban nyújtott be a Bizottságnak. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a szóban forgó vállalat – a hiánypótlásra felszólító levélre adott válaszában módosított – nyersanyagbeszerzéseit nem a kérdőívben kért formátumban jelentette be, így lehetetlenné tette a Bizottság számára, hogy ellenőrizze a vizsgálati időszak alatti készletváltozásokat és anyagfelhasználást. A Bizottság továbbá a helyszíni vizsgálat során olyan bizonyítékokat szerzett, amelyek azt mutatják, hogy a vállalat számláiban szereplő előállítási költségek eltérnek azoktól az előállítási költségektől, amelyek a költségek különböző termékekre osztásához használt automatizált költségfelosztási modulban ugyanazokra a számlákra vonatkozóan szerepelnek.

| (77) | A Bizottság 2015. október 30-án arról értesítette az érintett exportáló gyártót, hogy a (76) preambulumbekezdésben vázolt okok miatt úgy véli, a vállalat nem adta meg az alaprendeletben megállapított határidőkön belül az érintett termék előállítási költségeire vonatkozó szükséges információkat, valamint arról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket szándékozik felhasználni a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság 2015. október 30-án arról értesítette az érintett exportáló gyártót, hogy a (76) preambulumbekezdésben vázolt okok miatt úgy véli, a vállalat nem adta meg az alaprendeletben megállapított határidőkön belül az érintett termék előállítási költségeire vonatkozó szükséges információkat, valamint arról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket szándékozik felhasználni a rendes érték meghatározásához.

| (78) | Az exportáló gyártó 2015. november 13-án észrevételt tett a Bizottság rendelkezésre álló tények használatára irányuló szándékával kapcsolatban, és további magyarázatokkal szolgált a főkönyvi számláiban elszámolt ráfordítások és a költségszámításra vonatkozó jelentésében azonosított költségek közötti különbségekkel kapcsolatban. A vállalat továbbá 2015. november 13-án elismerte a Bizottság által a helyszíni vizsgálat során a nyersanyagok beszerzési költségeivel kapcsolatosan feltárt ellentmondások fennállását, de azt állította, hogy azonnal azonosítani tudta ezen ellentmondások okait, amelyeket elírásoknak minősített. |
| --- | --- |

(78)

Az exportáló gyártó 2015. november 13-án észrevételt tett a Bizottság rendelkezésre álló tények használatára irányuló szándékával kapcsolatban, és további magyarázatokkal szolgált a főkönyvi számláiban elszámolt ráfordítások és a költségszámításra vonatkozó jelentésében azonosított költségek közötti különbségekkel kapcsolatban. A vállalat továbbá 2015. november 13-án elismerte a Bizottság által a helyszíni vizsgálat során a nyersanyagok beszerzési költségeivel kapcsolatosan feltárt ellentmondások fennállását, de azt állította, hogy azonnal azonosítani tudta ezen ellentmondások okait, amelyeket elírásoknak minősített.

| (79) | A Bizottság megvizsgálta a vállalat észrevételeit és magyarázatait, és úgy ítélte meg, hogy a benyújtott kiegészítő információk pontosságát már nem lehetett ellenőrizni és összeegyeztetni a vállalat számláival. A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a nyersanyagok beszerzési költségeivel kapcsolatosan a helyszínen feltárt ellentmondások nem minősülnek elírásoknak, és megjegyezte, hogy a vállalat nem vitatta a Bizottság azzal kapcsolatos ténymegállapításait, hogy a nyersanyagbeszerzéssel kapcsolatos költségekre, a nyersanyagok készleteire és a nyersanyag-felhasználásra vonatkozó információk hiányoztak a kérdőívre és a hiánypótlásra felszólító levélre adott válaszaiból. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vállalat észrevételei és kiegészítő magyarázatai nem tartalmaztak semmilyen új, de azért ellenőrizhető olyan elemeket, amelyek változtathatnának azon szándékán, hogy a vizsgálat e szakaszában a rendes érték meghatározásához a rendelkezésre álló tényeket használja. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság megvizsgálta a vállalat észrevételeit és magyarázatait, és úgy ítélte meg, hogy a benyújtott kiegészítő információk pontosságát már nem lehetett ellenőrizni és összeegyeztetni a vállalat számláival. A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a nyersanyagok beszerzési költségeivel kapcsolatosan a helyszínen feltárt ellentmondások nem minősülnek elírásoknak, és megjegyezte, hogy a vállalat nem vitatta a Bizottság azzal kapcsolatos ténymegállapításait, hogy a nyersanyagbeszerzéssel kapcsolatos költségekre, a nyersanyagok készleteire és a nyersanyag-felhasználásra vonatkozó információk hiányoztak a kérdőívre és a hiánypótlásra felszólító levélre adott válaszaiból. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vállalat észrevételei és kiegészítő magyarázatai nem tartalmaztak semmilyen új, de azért ellenőrizhető olyan elemeket, amelyek változtathatnának azon szándékán, hogy a vizsgálat e szakaszában a rendes érték meghatározásához a rendelkezésre álló tényeket használja.

| (80) | A helyszíni vizsgálat során a Bizottság azt is megállapította, hogy a vizsgálat során a vállalat ellenőrzési osztályától kapott anyagfelhasználási arányok jelentős mértékben eltértek azoktól az anyagfelhasználási arányoktól, amelyeket a vállalat a hiánypótlásra felszólító bizottsági levélre 2015. szeptember 24-én adott válaszában szerepeltetett. A Bizottság a helyszínen tájékoztatást kért a vállalattól ezzel az anomáliával kapcsolatban. A vállalat magyarázata szerint anyagjellegű ráfordításainak jelentéséhez nem az ellenőrzési osztályától származó felhasználási arányokat használta, hanem a felhasználási arányokat úgy számította ki, hogy a Bizottságnak bejelentett anyagjellegű ráfordításokat elosztotta az értékesített áruk költségével. Ebből az okból kifolyólag a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat által bejelentett anyagfelhasználási arányok nem tették lehetővé a Bizottság számára, hogy pontosan értékelni tudja a vállalat anyagjellegű ráfordításait. Következésképpen – amint az a fentiekben is szerepel – a Bizottság úgy döntött, hogy módosítja a vállalat által bejelentett termelési költséget annak érdekében, hogy azt összehangolja azokkal a tényszerű bizonyítékokkal, amelyeket a helyszíni vizsgálat során a nyersanyagköltségekkel kapcsolatban tárt fel. |
| --- | --- |

(80)

A helyszíni vizsgálat során a Bizottság azt is megállapította, hogy a vizsgálat során a vállalat ellenőrzési osztályától kapott anyagfelhasználási arányok jelentős mértékben eltértek azoktól az anyagfelhasználási arányoktól, amelyeket a vállalat a hiánypótlásra felszólító bizottsági levélre 2015. szeptember 24-én adott válaszában szerepeltetett. A Bizottság a helyszínen tájékoztatást kért a vállalattól ezzel az anomáliával kapcsolatban. A vállalat magyarázata szerint anyagjellegű ráfordításainak jelentéséhez nem az ellenőrzési osztályától származó felhasználási arányokat használta, hanem a felhasználási arányokat úgy számította ki, hogy a Bizottságnak bejelentett anyagjellegű ráfordításokat elosztotta az értékesített áruk költségével. Ebből az okból kifolyólag a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat által bejelentett anyagfelhasználási arányok nem tették lehetővé a Bizottság számára, hogy pontosan értékelni tudja a vállalat anyagjellegű ráfordításait. Következésképpen – amint az a fentiekben is szerepel – a Bizottság úgy döntött, hogy módosítja a vállalat által bejelentett termelési költséget annak érdekében, hogy azt összehangolja azokkal a tényszerű bizonyítékokkal, amelyeket a helyszíni vizsgálat során a nyersanyagköltségekkel kapcsolatban tárt fel.

3.2.3.   Exportár

Exportár

| (81) | Az exportáló gyártók vagy importőrként eljáró, kapcsolatban álló uniós vállalatokon keresztül közvetlenül, vagy svájci székhelyű, kapcsolatban álló vagy független kereskedőkön/importőrökön keresztül végeztek kivitelt az Unióba. Ezek a kapcsolatban álló svájci vállalkozások, amelyek orosz exportáló gyártók tulajdonában állnak, beszerezték az érintett terméket az exportáló gyártóktól, majd továbbértékesítették az Unió és más országok számára. |
| --- | --- |

(81)

Az exportáló gyártók vagy importőrként eljáró, kapcsolatban álló uniós vállalatokon keresztül közvetlenül, vagy svájci székhelyű, kapcsolatban álló vagy független kereskedőkön/importőrökön keresztül végeztek kivitelt az Unióba. Ezek a kapcsolatban álló svájci vállalkozások, amelyek orosz exportáló gyártók tulajdonában állnak, beszerezték az érintett terméket az exportáló gyártóktól, majd továbbértékesítették az Unió és más országok számára.

| (82) | Ha az exportáló gyártó az érintett terméket közvetlenül uniós független vevőknek exportálta, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(82)

Ha az exportáló gyártó az érintett terméket közvetlenül uniós független vevőknek exportálta, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.

| (83) | Ha az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálták az Unióba, az exportár képzése – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – azon ár alapján történt, amelyen az importterméket első viszonteladásakor uniós független vevőknek értékesítették. Az exportárat abban az esetben is az említett cikkel összhangban képezték, ha az érintett termék viszonteladása nem ugyanabban az állapotban történt, mint amelyben azt behozták. Ezekben az esetekben az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a nyereség tekintetében kiigazították. |
| --- | --- |

(83)

Ha az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálták az Unióba, az exportár képzése – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – azon ár alapján történt, amelyen az importterméket első viszonteladásakor uniós független vevőknek értékesítették. Az exportárat abban az esetben is az említett cikkel összhangban képezték, ha az érintett termék viszonteladása nem ugyanabban az állapotban történt, mint amelyben azt behozták. Ezekben az esetekben az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a nyereség tekintetében kiigazították.

| (84) | Az egyik exportáló gyártó ellenőrzése azt mutatta, hogy az Unióba irányuló exportértékesítések 20 %-a egy svájci székhelyű független kereskedő részére teljesült. Az exportáló gyártó ezeket az értékesítéseket uniós független fél számára történt értékesítésekként jelentette be, azt állítva, hogy semmilyen kapcsolatban sem áll a szóban forgó kereskedővel. Az áruk rendeltetését kiviteli vám-árunyilatkozatokkal igazolták. Annak ellenére, hogy az exportáló gyártó és a kereskedő közötti szerződések értelmében az értékesítés megegyezés szerinti pénzneme az euro vagy az amerikai dollár, az exportáló gyártó a szóban forgó értékesítéseket orosz rubelben megvalósultként, orosz rubelben kiállított számlákkal jelentette be. A Bizottság folytatni fogja a nyomozást ez ügyben, különös tekintettel arra, hogy az értékesítések ténylegesen független vevő számára teljesültek-e uniós felhasználásra, és a megfelelő pénznemben lettek-e bejelentve. A Bizottság ideiglenesen szerepeltette ezeket az értékesítéseket az exportár meghatározásában. |
| --- | --- |

(84)

Az egyik exportáló gyártó ellenőrzése azt mutatta, hogy az Unióba irányuló exportértékesítések 20 %-a egy svájci székhelyű független kereskedő részére teljesült. Az exportáló gyártó ezeket az értékesítéseket uniós független fél számára történt értékesítésekként jelentette be, azt állítva, hogy semmilyen kapcsolatban sem áll a szóban forgó kereskedővel. Az áruk rendeltetését kiviteli vám-árunyilatkozatokkal igazolták. Annak ellenére, hogy az exportáló gyártó és a kereskedő közötti szerződések értelmében az értékesítés megegyezés szerinti pénzneme az euro vagy az amerikai dollár, az exportáló gyártó a szóban forgó értékesítéseket orosz rubelben megvalósultként, orosz rubelben kiállított számlákkal jelentette be. A Bizottság folytatni fogja a nyomozást ez ügyben, különös tekintettel arra, hogy az értékesítések ténylegesen független vevő számára teljesültek-e uniós felhasználásra, és a megfelelő pénznemben lettek-e bejelentve. A Bizottság ideiglenesen szerepeltette ezeket az értékesítéseket az exportár meghatározásában.

3.2.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (85) | A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi alapon hasonlította össze. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi alapon hasonlította össze.

| (86) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. |
| --- | --- |

(86)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében.

| (87) | Az exportárakat illetően kiigazításokat végzett a fuvarozással kapcsolatos költségek, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, az importköltségek, értékesítési jutalékok, hitelköltségek és banki költségek tekintetében. A belföldi árak esetében kiigazításokat végzett a belföldi fuvarozási költségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, az anyagmozgatás és a jutalékok tekintetében. |
| --- | --- |

(87)

Az exportárakat illetően kiigazításokat végzett a fuvarozással kapcsolatos költségek, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, az importköltségek, értékesítési jutalékok, hitelköltségek és banki költségek tekintetében. A belföldi árak esetében kiigazításokat végzett a belföldi fuvarozási költségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, az anyagmozgatás és a jutalékok tekintetében.

| (88) | A külföldi pénznemekben szabott árak összehasonlítása során a Bizottság – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontja szerint – a vételi megbízás vagy az adásvételi szerződés napján érvényes átváltási árfolyamot alkalmazta, amely alapján a számla kelténél pontosabban meg lehet állapítani az értékesítés főbb feltételeit, hiszen az ár megállapításához vezető tárgyalásra a vételi megbízás vagy az adásvételi szerződés napjához közelebb eső időszakban került sor. A kapcsolódó számla a termék feladása után, azaz általában egy vagy két hónappal később került kibocsátásra. |
| --- | --- |

(88)

A külföldi pénznemekben szabott árak összehasonlítása során a Bizottság – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontja szerint – a vételi megbízás vagy az adásvételi szerződés napján érvényes átváltási árfolyamot alkalmazta, amely alapján a számla kelténél pontosabban meg lehet állapítani az értékesítés főbb feltételeit, hiszen az ár megállapításához vezető tárgyalásra a vételi megbízás vagy az adásvételi szerződés napjához közelebb eső időszakban került sor. A kapcsolódó számla a termék feladása után, azaz általában egy vagy két hónappal később került kibocsátásra.

| (89) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (90) | A (60)–(64) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártó ideiglenes dömpingkülönbözetének meghatározásakor a Bizottság rendelkezésre álló tényként használta a leggyakrabban exportált terméktípus dömpingkülönbözetének szintjét, amely épphogy meghaladta a többi exportáló gyártó egyikének általános dömpingkülönbözetét. A Bizottság a megfelelő exportáló gyártó kiválasztását a hazai piaci értékesítési volumen és az uniós export megbízhatóbb összehasonlíthatóságára, a földrajzi közelségre, az alapvető nyersanyagok szerkezetére és a bejelentett kapacitáskihasználásra alapozta. Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

  3. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, Oroszország







  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- |
| Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC | 19,8 |
| PAO Severstal | 25,4 |
| OJSC Novolipetsk Steel | 26,2 |

(90)

A (60)–(64) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártó ideiglenes dömpingkülönbözetének meghatározásakor a Bizottság rendelkezésre álló tényként használta a leggyakrabban exportált terméktípus dömpingkülönbözetének szintjét, amely épphogy meghaladta a többi exportáló gyártó egyikének általános dömpingkülönbözetét. A Bizottság a megfelelő exportáló gyártó kiválasztását a hazai piaci értékesítési volumen és az uniós export megbízhatóbb összehasonlíthatóságára, a földrajzi közelségre, az alapvető nyersanyagok szerkezetére és a bejelentett kapacitáskihasználásra alapozta. Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

3. táblázat

3. táblázat

Dömpingkülönbözetek, Oroszország

Dömpingkülönbözetek, Oroszország

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet (%)

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC

19,8

PAO Severstal

25,4

OJSC Novolipetsk Steel

26,2

| (91) | Az Oroszországban működő minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(91)

Az Oroszországban működő minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg.

| (92) | Amint az az (58) preambulumbekezdésben is szerepel, a vizsgálat tárgyát képező vállalatok képviselték az Oroszországból az Unióba irányuló kivitel szinte egészét. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a dömpingkülönbözetet minden más vállalat esetében azon vállalat szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete. |
| --- | --- |

(92)

Amint az az (58) preambulumbekezdésben is szerepel, a vizsgálat tárgyát képező vállalatok képviselték az Oroszországból az Unióba irányuló kivitel szinte egészét. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a dömpingkülönbözetet minden más vállalat esetében azon vállalat szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete.

| (93) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

  4. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, Oroszország







  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- |
| Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC | 19,8 |
| PAO Severstal | 25,4 |
| OJSC Novolipetsk Steel | 26,2 |
| Minden más vállalat | 26,2 |

(93)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

4. táblázat

4. táblázat

Dömpingkülönbözetek, Oroszország

Dömpingkülönbözetek, Oroszország

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet (%)

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC

19,8

PAO Severstal

25,4

OJSC Novolipetsk Steel

26,2

Minden más vállalat

26,2

4.   KÁR

KÁR

4.1.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT ÉS AZ UNIÓS TERMELÉS MEGHATÁROZÁSA

| (94) | Az Unión belül 13 vállalat szolgáltatott termelési és értékesítési adatokat az eljárás megindítását megelőzően, valamint jelezte, hogy a vizsgálati időszak alatt gyártotta a hasonló terméket. A panaszból rendelkezésre álló információk alapján 15 másik olyan uniós gyártó van az Unióban, amely foglalkozik a hasonló termék gyártásával. |
| --- | --- |

(94)

Az Unión belül 13 vállalat szolgáltatott termelési és értékesítési adatokat az eljárás megindítását megelőzően, valamint jelezte, hogy a vizsgálati időszak alatt gyártotta a hasonló terméket. A panaszból rendelkezésre álló információk alapján 15 másik olyan uniós gyártó van az Unióban, amely foglalkozik a hasonló termék gyártásával.

| (95) | A vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 37 millió tonna volt. Ezt a számot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információ alapján állapította meg, így például a panaszostól és az összes ismert uniós gyártótól származó információk alapján. |
| --- | --- |

(95)

A vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 37 millió tonna volt. Ezt a számot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információ alapján állapította meg, így például a panaszostól és az összes ismert uniós gyártótól származó információk alapján.

| (96) | A teljes uniós termelést kitevő uniós gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre. |
| --- | --- |

(96)

A teljes uniós termelést kitevő uniós gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre.

| (97) | Az együttműködő uniós gyártók a hasonló termék teljes uniós termelésének 89 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(97)

Az együttműködő uniós gyártók a hasonló termék teljes uniós termelésének 89 %-át képviselik.

| (98) | Az uniós gyártók üzleti modellje és vertikális integrációjuk foka eltér. Az utánhengerelőknek, amelyeknek előanyag-szükségleteiket más gyártóktól kell fedezniük, kis részesedésük van. |
| --- | --- |

(98)

Az uniós gyártók üzleti modellje és vertikális integrációjuk foka eltér. Az utánhengerelőknek, amelyeknek előanyag-szükségleteiket más gyártóktól kell fedezniük, kis részesedésük van.

4.2.   UNIÓS FELHASZNÁLÁS

| (99) | Amint az a (21) preambulumbekezdésben is szerepel, a hidegen síkhengerelt acéltermékek több KN-kód, egyebek mellett bizonyos ex kódok alá tartoznak. Az uniós felhasználás alábecslésének elkerülése érdekében, illetve tekintettel ezeknek a kódoknak a teljes felhasználásra gyakorolt elhanyagolható hatására, az uniós felhasználás számítása az ex KN-kódok behozatali volumenét teljes körűen figyelembe veszi. |
| --- | --- |

(99)

Amint az a (21) preambulumbekezdésben is szerepel, a hidegen síkhengerelt acéltermékek több KN-kód, egyebek mellett bizonyos ex kódok alá tartoznak. Az uniós felhasználás alábecslésének elkerülése érdekében, illetve tekintettel ezeknek a kódoknak a teljes felhasználásra gyakorolt elhanyagolható hatására, az uniós felhasználás számítása az ex KN-kódok behozatali volumenét teljes körűen figyelembe veszi.

| (100) | Mivel az uniós gazdasági ágazat jobbára vertikálisan integrált, és a hidegen síkhengerelt acéltermékek a megítélés szerint többféle, hozzáadott értéket képviselő feldolgozóipari termék gyártásának elsődleges nyersanyagaként szolgálnak, a kötött és a szabadpiaci felhasználást külön elemezték. |
| --- | --- |

(100)

Mivel az uniós gazdasági ágazat jobbára vertikálisan integrált, és a hidegen síkhengerelt acéltermékek a megítélés szerint többféle, hozzáadott értéket képviselő feldolgozóipari termék gyártásának elsődleges nyersanyagaként szolgálnak, a kötött és a szabadpiaci felhasználást külön elemezték.

| (101) | A kötött és a szabadpiac közötti különbségtétel azért releváns a kárelemzés szempontjából, mivel a kötött felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben a behozatallal, továbbá mivel a transzferárakat különféle árpolitikák mentén a csoportokon belül rögzítik, így azok nem megbízhatóak. Ezzel szemben a szabadpiacra szánt termelés közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával, és az árak szabadpiaci árak. |
| --- | --- |

(101)

A kötött és a szabadpiac közötti különbségtétel azért releváns a kárelemzés szempontjából, mivel a kötött felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben a behozatallal, továbbá mivel a transzferárakat különféle árpolitikák mentén a csoportokon belül rögzítik, így azok nem megbízhatóak. Ezzel szemben a szabadpiacra szánt termelés közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával, és az árak szabadpiaci árak.

| (102) | Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a hidegen síkhengerelt acéltermékekkel kapcsolatos teljes tevékenységre vonatkozóan és meghatározta, hogy a termelést kötött felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártók teljes termelésének mintegy 82 %-át kötött felhasználásra szánták. |
| --- | --- |

(102)

Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a hidegen síkhengerelt acéltermékekkel kapcsolatos teljes tevékenységre vonatkozóan és meghatározta, hogy a termelést kötött felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártók teljes termelésének mintegy 82 %-át kötött felhasználásra szánták.

4.2.1.   Kötött felhasználás

Kötött felhasználás

| (103) | A Bizottság az uniós kötött felhasználást a kötött felhasználás és az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett kötött értékesítés alapján állapította meg. Ezek alapján az uniós kötött felhasználás a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Kötött felhasználás (tonna) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötött felhasználás | 29 121 785 | 27 555 796 | 28 900 235 | 30 309 067 | 30 183 620 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 95 | 99 | 104 | 104 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza. |

(103)

A Bizottság az uniós kötött felhasználást a kötött felhasználás és az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett kötött értékesítés alapján állapította meg. Ezek alapján az uniós kötött felhasználás a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Kötött felhasználás (tonna)

Kötött felhasználás (tonna)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Kötött felhasználás

29 121 785

27 555 796

28 900 235

30 309 067

30 183 620

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

95

95

99

99

104

104

104

104

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza.

Forrás:

| (104) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós kötött felhasználás mintegy 4 %-kal nőtt. Ez az emelkedés főként a kötött piacok, így például a gépjárműipar növekedéséből adódik. |
| --- | --- |

(104)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós kötött felhasználás mintegy 4 %-kal nőtt. Ez az emelkedés főként a kötött piacok, így például a gépjárműipar növekedéséből adódik.

4.2.2.   Szabadpiaci felhasználás

Szabadpiaci felhasználás

| (105) | A Bizottság az uniós szabadpiaci felhasználást a) az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett értékesítés és b) az összes harmadik országból az Unióba irányuló, az Eurostat által jelentett behozatal alapján határozta meg, az érintett országokban működő együttműködő exportáló gyártók által benyújtott adatokat is figyelembe véve. Ezek alapján az uniós szabadpiaci felhasználás a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Szabadpiaci felhasználás (tonna) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szabadpiaci felhasználás | 7 839 959 | 6 819 677 | 7 376 829 | 7 152 193 | 7 122 682 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 87 | 94 | 91 | 91 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza és az Eurostat. |

(105)

A Bizottság az uniós szabadpiaci felhasználást a) az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett értékesítés és b) az összes harmadik országból az Unióba irányuló, az Eurostat által jelentett behozatal alapján határozta meg, az érintett országokban működő együttműködő exportáló gyártók által benyújtott adatokat is figyelembe véve. Ezek alapján az uniós szabadpiaci felhasználás a következőképpen alakult:

6. táblázat

6. táblázat

Szabadpiaci felhasználás (tonna)

Szabadpiaci felhasználás (tonna)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Szabadpiaci felhasználás

7 839 959

6 819 677

7 376 829

7 152 193

7 122 682

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

87

87

94

94

91

91

91

91

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza és az Eurostat.

Forrás:

| (106) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós szabadpiaci felhasználás mintegy 9 %-kal csökkent. A visszaesés mindenekelőtt annak tudható be, hogy a feldolgozóiparban lassan vagy egyáltalán nem következett be gazdasági fellendülés. |
| --- | --- |

(106)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós szabadpiaci felhasználás mintegy 9 %-kal csökkent. A visszaesés mindenekelőtt annak tudható be, hogy a feldolgozóiparban lassan vagy egyáltalán nem következett be gazdasági fellendülés.

4.3.   AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL

4.3.1.   Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése

Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése

| (107) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó érintett termék behozatalát az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban összesítve kell-e értékelni. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó érintett termék behozatalát az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban összesítve kell-e értékelni.

| (108) | A Kínából és az Oroszországból származó behozatallal kapcsolatban megállapított dömpingkülönbözeteket az (57) és a (93) preambulumbekezdés összesíti. E dömpingkülönbözetek mindegyike jóval meghaladja az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében a csekély mértékűre (de minimis) vonatkozóan rögzített küszöbértéket. |
| --- | --- |

(108)

A Kínából és az Oroszországból származó behozatallal kapcsolatban megállapított dömpingkülönbözeteket az (57) és a (93) preambulumbekezdés összesíti. E dömpingkülönbözetek mindegyike jóval meghaladja az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében a csekély mértékűre (de minimis) vonatkozóan rögzített küszöbértéket.

de minimis

| (109) | Az egyes érintett országokból származó behozatal volumene az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmébe véve nem volt elhanyagolható. Kína 10,3 %-os, míg Oroszország 9,8 %-os uniós piaci részesedéssel rendelkezett a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(109)

Az egyes érintett országokból származó behozatal volumene az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmébe véve nem volt elhanyagolható. Kína 10,3 %-os, míg Oroszország 9,8 %-os uniós piaci részesedéssel rendelkezett a vizsgálati időszakban.

| (110) | Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal és a hasonló termék közötti verseny feltételei is hasonlóak voltak. Az importtermékek egymással és az Unióban gyártott érintett termékkel versenyeztek, mivel azokat végfelhasználók hasonló kategóriáinak értékesítették. |
| --- | --- |

(110)

Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal és a hasonló termék közötti verseny feltételei is hasonlóak voltak. Az importtermékek egymással és az Unióban gyártott érintett termékkel versenyeztek, mivel azokat végfelhasználók hasonló kategóriáinak értékesítették.

| (111) | Következésképpen és ellentétben az egyik érdekelt fél állításával, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott összes követelmény teljesült, és az érintett országokból származó behozatalt összesítve vizsgálták a kár meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(111)

Következésképpen és ellentétben az egyik érdekelt fél állításával, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott összes követelmény teljesült, és az érintett országokból származó behozatalt összesítve vizsgálták a kár meghatározása céljából.

4.3.2.   Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése

| (112) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének megállapításához a behozatal volumenét összehasonlította a 6. táblázat szerinti uniós szabadpiaci felhasználással. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének megállapításához a behozatal volumenét összehasonlította a 6. táblázat szerinti uniós szabadpiaci felhasználással.

| (113) | Az érintett országokból az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országokból származó behozatal volumene | 1 117 820 | 917 610 | 1 380 382 | 1 344 898 | 1 430 044 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 82 | 123 | 120 | 128 |
| Az érintett országok piaci részesedése | 14,3 % | 13,5 % | 18,7 % | 18,8 % | 20,1 % |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 94 | 131 | 132 | 141 |
| A Kínából származó behozatal volumene | 651 654 | 406 811 | 653 366 | 620 140 | 732 383 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 62 | 100 | 95 | 112 |
| Kína piaci részesedése | 8,3 % | 6 % | 8,9 % | 8,7 % | 10,3 % |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 72 | 107 | 104 | 124 |
| Az Oroszországból származó behozatal volumene | 466 165 | 510 800 | 727 016 | 724 758 | 697 661 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 110 | 156 | 155 | 150 |
| Oroszország piaci részesedése | 5,9 % | 7,5 % | 9,9 % | 10,1 % | 9,8 % |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 126 | 166 | 170 | 165 |
| Forrás: Eurostat. |

(113)

Az érintett országokból az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

7. táblázat

7. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Az érintett országokból származó behozatal volumene

1 117 820

917 610

1 380 382

1 344 898

1 430 044

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

82

82

123

123

120

120

128

128

Az érintett országok piaci részesedése

14,3 %

13,5 %

18,7 %

18,8 %

20,1 %

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

94

94

131

131

132

132

141

141

A Kínából származó behozatal volumene

651 654

406 811

653 366

620 140

732 383

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

62

62

100

100

95

95

112

112

Kína piaci részesedése

8,3 %

6 %

8,9 %

8,7 %

10,3 %

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

72

72

107

107

104

104

124

124

Az Oroszországból származó behozatal volumene

466 165

510 800

727 016

724 758

697 661

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

110

110

156

156

155

155

150

150

Oroszország piaci részesedése

5,9 %

7,5 %

9,9 %

10,1 %

9,8 %

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

126

126

166

166

170

170

165

165

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (114) | A fenti táblázat azt mutatja, hogy az érintett országokból származó behozatal abszolút számokban kifejezve jelentősen növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Ezzel párhuzamosan 5,8 százalékponttal nőtt az Unióba irányuló dömpingelt behozatal teljes piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(114)

A fenti táblázat azt mutatja, hogy az érintett országokból származó behozatal abszolút számokban kifejezve jelentősen növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Ezzel párhuzamosan 5,8 százalékponttal nőtt az Unióba irányuló dömpingelt behozatal teljes piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt.

4.3.3.   Az érintett országokból származó behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országokból származó behozatal árai és áralákínálás

| (115) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országokból az Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagárai a következőképpen alakultak:

  8. táblázat


  Importárak (EUR/tonna) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 619 | 589 | 533 | 510 | 505 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 95 | 86 | 82 | 82 |
| Oroszország | 630 | 574 | 518 | 499 | 489 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 91 | 82 | 79 | 78 |
| A dömpingelt behozatal átlagára | 624 | 581 | 525 | 504 | 497 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 93 | 84 | 81 | 80 |
| Forrás: Eurostat. |

(115)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országokból az Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagárai a következőképpen alakultak:

8. táblázat

8. táblázat

Importárak (EUR/tonna)

Importárak (EUR/tonna)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Kína

619

589

533

510

505

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

95

95

86

86

82

82

82

82

Oroszország

630

574

518

499

489

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

91

91

82

82

79

79

78

78

A dömpingelt behozatal átlagára

624

581

525

504

497

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

93

93

84

84

81

81

80

80

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (116) | A dömpingelt behozatal átlagára a 2011. évi 624 EUR/tonnáról 497 EUR/tonnára csökkent a vizsgálati időszak alatt. A figyelembe vett időszak alatt a dömpingelt behozatal átlagos egységárának csökkenése körülbelül 20 % volt. |
| --- | --- |

(116)

A dömpingelt behozatal átlagára a 2011. évi 624 EUR/tonnáról 497 EUR/tonnára csökkent a vizsgálati időszak alatt. A figyelembe vett időszak alatt a dömpingelt behozatal átlagos egységárának csökkenése körülbelül 20 % volt.

| (117) | A Bizottság a vizsgálati időszak alatti áralákínálás értékeléséhez összehasonlította az alábbiakat:






  a) | az öt uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(117)

A Bizottság a vizsgálati időszak alatti áralákínálás értékeléséhez összehasonlította az alábbiakat:

a)

az öt uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

| b) | az érintett országok együttműködő gyártói általi behozatal keretében az uniós piacon az első független vevő számára történő értékesítés során alkalmazott, uniós határparitáson számított, terméktípusonkénti CIF-árak megfelelő súlyozott átlaga, megfelelőképpen kiigazítva a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

b)

az érintett országok együttműködő gyártói általi behozatal keretében az uniós piacon az első független vevő számára történő értékesítés során alkalmazott, uniós határparitáson számított, terméktípusonkénti CIF-árak megfelelő súlyozott átlaga, megfelelőképpen kiigazítva a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (118) | Az árakat – az azonos kereskedelemi szinten megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az engedmények és a visszatérítések levonása után és az adatokat szükség esetén kiigazítva – terméktípusonként hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(118)

Az árakat – az azonos kereskedelemi szinten megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az engedmények és a visszatérítések levonása után és az adatokat szükség esetén kiigazítva – terméktípusonként hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki.

| (119) | A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatalra vonatkozó áralákínálás Kína esetében 8,1 %, míg Oroszország esetében 14,4 % volt az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. |
| --- | --- |

(119)

A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatalra vonatkozó áralákínálás Kína esetében 8,1 %, míg Oroszország esetében 14,4 % volt az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest.

4.4.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (120) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(120)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (121) | A makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, készlet, növekedés, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagysága) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelés a panaszos által benyújtott információkon alapult, amelyeket az uniós gyártók által szolgáltatott adatok és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák (Eurostat) adatainak egybevetésével ellenőriztek. |
| --- | --- |

(121)

A makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, készlet, növekedés, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagysága) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelés a panaszos által benyújtott információkon alapult, amelyeket az uniós gyártók által szolgáltatott adatok és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák (Eurostat) adatainak egybevetésével ellenőriztek.

| (122) | A mikrogazdasági mutatók (értékesítési árak, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek és termelési költség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információkon alapult. |
| --- | --- |

(122)

A mikrogazdasági mutatók (értékesítési árak, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek és termelési költség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információkon alapult.

| (123) | Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó néhány kármutató esetében a Bizottság külön elemezte a szabad- és a kötött piaccal kapcsolatos adatokat, majd összehasonlító elemzést végzett. E tényezők a következők: értékesítés és piaci részesedés, egységárak, egységnyi költség és jövedelmezőség. Ugyanakkor más gazdasági mutatók vizsgálatának csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi kötött felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme, mivel ezek a teljes tevékenyégtől függnek, és esetükben nem számít, hogy a termelés kötött-e vagy azt szabadpiaci értékesítésre szánják. E tényezők a következők: termelés, kapacitás, kapacitáskihasználás, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, foglalkoztatás, termelékenység, készletek és munkaerőköltségek. E tényezők szempontjából a teljes uniós gazdasági ágazat elemzése indokolt az uniós gazdasági ágazatot ért teljes kár megállapításához, mivel a szóban forgó adatokat nem lehet kötött és szabad értékesítésre különválasztani. |
| --- | --- |

(123)

Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó néhány kármutató esetében a Bizottság külön elemezte a szabad- és a kötött piaccal kapcsolatos adatokat, majd összehasonlító elemzést végzett. E tényezők a következők: értékesítés és piaci részesedés, egységárak, egységnyi költség és jövedelmezőség. Ugyanakkor más gazdasági mutatók vizsgálatának csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi kötött felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme, mivel ezek a teljes tevékenyégtől függnek, és esetükben nem számít, hogy a termelés kötött-e vagy azt szabadpiaci értékesítésre szánják. E tényezők a következők: termelés, kapacitás, kapacitáskihasználás, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, foglalkoztatás, termelékenység, készletek és munkaerőköltségek. E tényezők szempontjából a teljes uniós gazdasági ágazat elemzése indokolt az uniós gazdasági ágazatot ért teljes kár megállapításához, mivel a szóban forgó adatokat nem lehet kötött és szabad értékesítésre különválasztani.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (124) | A figyelembe vett időszakban a teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  9. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 36 296 343 | 34 174 111 | 35 788 676 | 36 912 062 | 36 633 691 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 94 | 99 | 102 | 101 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 53 566 734 | 51 657 090 | 52 658 719 | 51 628 090 | 51 693 593 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 96 | 98 | 96 | 97 |
| Kapacitáskihasználás | 68 % | 66 % | 68 % | 71 % | 71 % |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza. |

(124)

A figyelembe vett időszakban a teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

9. táblázat

9. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

36 296 343

34 174 111

35 788 676

36 912 062

36 633 691

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

94

94

99

99

102

102

101

101

Termelési kapacitás (tonna)

53 566 734

51 657 090

52 658 719

51 628 090

51 693 593

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

96

96

98

98

96

96

97

97

Kapacitáskihasználás

68 %

66 %

68 %

71 %

71 %

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza.

Forrás:

| (125) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 1 %-kal nőtt. A kapacitásra vonatkozóan bejelentett számadatok a műszaki kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették. Ezek alapján a kapacitás 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat arra irányuló törekvései mellett, hogy hozzájáruljon a globális kapacitásfelesleg csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(125)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 1 %-kal nőtt. A kapacitásra vonatkozóan bejelentett számadatok a műszaki kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették. Ezek alapján a kapacitás 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat arra irányuló törekvései mellett, hogy hozzájáruljon a globális kapacitásfelesleg csökkentéséhez.

| (126) | A kapacitáskihasználás arányának növekedése a termelési volumen kismértékű növekedéséből adódott, amelyet főként a kötött felhasználás növekedése és a kapacitáscsökkentés idézett elő. |
| --- | --- |

(126)

A kapacitáskihasználás arányának növekedése a termelési volumen kismértékű növekedéséből adódott, amelyet főként a kötött felhasználás növekedése és a kapacitáscsökkentés idézett elő.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (127) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  10. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés (szabadpiac) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (tonna) | 5 867 858 | 5 521 017 | 5 518 202 | 5 220 466 | 5 044 928 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 94 | 94 | 89 | 86 |
| Piaci részesedés | 74,8 % | 81,0 % | 74,8 % | 73,0 % | 70,8 % |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 108 | 100 | 98 | 95 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza és az Eurostat. |

(127)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

10. táblázat

10. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés (szabadpiac)

Értékesítési volumen és piaci részesedés (szabadpiac)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen (tonna)

5 867 858

5 521 017

5 518 202

5 220 466

5 044 928

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

94

94

94

94

89

89

86

86

Piaci részesedés

74,8 %

81,0 %

74,8 %

73,0 %

70,8 %

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

108

108

100

100

98

98

95

95

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza és az Eurostat.

Forrás:

| (128) | Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene a figyelembe vett időszak alatt 14 %-kal – a 2011-es hozzávetőleg 5,9 millió tonnáról a vizsgálati időszakban 5 millió tonnára – csökkent. |
| --- | --- |

(128)

Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene a figyelembe vett időszak alatt 14 %-kal – a 2011-es hozzávetőleg 5,9 millió tonnáról a vizsgálati időszakban 5 millió tonnára – csökkent.

| (129) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 74,8 %-ról 70,8 %-ra esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenése jelentős mértékben meghaladta az uniós szabadpiaci felhasználás kapcsán tapasztalt csökkenést. Az uniós gazdasági ágazat ráadásul az érintett behozatal nyomán fennálló folyamatos árnyomás miatt kénytelen volt értékesítési árait csökkenteni azt elkerülendő, hogy további piaci részesedést veszítsen. |
| --- | --- |

(129)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 74,8 %-ról 70,8 %-ra esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenése jelentős mértékben meghaladta az uniós szabadpiaci felhasználás kapcsán tapasztalt csökkenést. Az uniós gazdasági ágazat ráadásul az érintett behozatal nyomán fennálló folyamatos árnyomás miatt kénytelen volt értékesítési árait csökkenteni azt elkerülendő, hogy további piaci részesedést veszítsen.

| (130) | A figyelembe vett időszakban a kötött piac esetében a volumen, illetve a piaci részesedés a következőképpen alakult:

  11. táblázat


  Kötött piaci volumen és piaci részesedés | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötött piaci volumen | 29 121 785 | 27 555 796 | 28 900 235 | 30 309 067 | 30 183 620 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 95 | 99 | 104 | 104 |
| Piaci részesedés (a kötött és a szabadpiacon együttesen) | 79 % | 80 % | 80 % | 81 % | 81 % |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 100 | 102 | 101 | 103 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza és az Eurostat. |

(130)

A figyelembe vett időszakban a kötött piac esetében a volumen, illetve a piaci részesedés a következőképpen alakult:

11. táblázat

11. táblázat

Kötött piaci volumen és piaci részesedés

Kötött piaci volumen és piaci részesedés

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Kötött piaci volumen

29 121 785

27 555 796

28 900 235

30 309 067

30 183 620

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

95

95

99

99

104

104

104

104

Piaci részesedés (a kötött és a szabadpiacon együttesen)

79 %

80 %

80 %

81 %

81 %

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

100

100

102

102

101

101

103

103

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza és az Eurostat.

Forrás:

| (131) | Az uniós gazdasági ágazat (kötött felhasználás és kötött értékesítés alkotta) kötött piaci volumene az uniós piacon 4 %-kal – a 2011-es hozzávetőleg 29,1 millió tonnáról a vizsgálati időszakban 30,2 millió tonnára – nőtt a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(131)

Az uniós gazdasági ágazat (kötött felhasználás és kötött értékesítés alkotta) kötött piaci volumene az uniós piacon 4 %-kal – a 2011-es hozzávetőleg 29,1 millió tonnáról a vizsgálati időszakban 30,2 millió tonnára – nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

| (132) | Ennek következtében az uniós gazdasági ágazatnak a kötött piacon megszerzett, a teljes (vagyis a kötött és szabadpiaci felhasználást egyaránt magában foglaló) felhasználás százalékában kifejezett piaci részesedése 79 %-ról 81 %-ra bővült a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(132)

Ennek következtében az uniós gazdasági ágazatnak a kötött piacon megszerzett, a teljes (vagyis a kötött és szabadpiaci felhasználást egyaránt magában foglaló) felhasználás százalékában kifejezett piaci részesedése 79 %-ról 81 %-ra bővült a figyelembe vett időszakban.

4.4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (133) | A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  12. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalók száma (teljes munkaidőben foglalkoztatottakra számítva/teljes munkaidős egyenérték) | 21 598 | 21 292 | 20 331 | 19 781 | 19 513 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 99 | 94 | 92 | 90 |
| Termelékenység (Tonna/FTE) | 1 681 | 1 605 | 1 760 | 1 866 | 1 877 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 96 | 105 | 111 | 112 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza. |

(133)

A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

12. táblázat

12. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Munkavállalók száma (teljes munkaidőben foglalkoztatottakra számítva/teljes munkaidős egyenérték)

21 598

21 292

20 331

19 781

19 513

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

99

99

94

94

92

92

90

90

Termelékenység (Tonna/FTE)

1 681

1 605

1 760

1 866

1 877

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

96

96

105

105

111

111

112

112

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza.

Forrás:

| (134) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat számottevően csökkentette foglalkoztatási szintjét, hogy a dömpingelt behozatal nyomán fokozódó piaci verseny közepette csökkentse termelési költségeit és javítsa hatékonyságát. E folyamat eredményeként a munkaerő-állomány 10 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Emiatt, illetve a termelési volumen figyelembe vett időszakban tapasztalt mérsékelt növekedése (+ 1 %) következtében az uniós gazdasági ágazat – egy foglalkoztatottra jutó éves termeléseként számított – munkaerő-termelékenységének növekedése jóval meghaladta a tényleges termelés csökkenését. Mindez azt bizonyítja, hogy versenyképességének megtartása érdekében az uniós gazdasági ágazat kész volt alkalmazkodni a változó piaci viszonyokhoz. |
| --- | --- |

(134)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat számottevően csökkentette foglalkoztatási szintjét, hogy a dömpingelt behozatal nyomán fokozódó piaci verseny közepette csökkentse termelési költségeit és javítsa hatékonyságát. E folyamat eredményeként a munkaerő-állomány 10 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Emiatt, illetve a termelési volumen figyelembe vett időszakban tapasztalt mérsékelt növekedése (+ 1 %) következtében az uniós gazdasági ágazat – egy foglalkoztatottra jutó éves termeléseként számított – munkaerő-termelékenységének növekedése jóval meghaladta a tényleges termelés csökkenését. Mindez azt bizonyítja, hogy versenyképességének megtartása érdekében az uniós gazdasági ágazat kész volt alkalmazkodni a változó piaci viszonyokhoz.

4.4.2.4.   Készletek

Készletek

| (135) | Az uniós gyártók készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  Készletek | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 1 270 093 | 1 119 887 | 1 201 229 | 1 190 252 | 1 075 152 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 88 | 95 | 94 | 85 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve | 3,5 % | 3,3 % | 3,4 % | 3,2 % | 2,9 % |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 94 | 96 | 92 | 84 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza. |

(135)

Az uniós gyártók készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

13. táblázat

Készletek

Készletek

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

1 270 093

1 119 887

1 201 229

1 190 252

1 075 152

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

88

88

95

95

94

94

85

85

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

3,5 %

3,3 %

3,4 %

3,2 %

2,9 %

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

94

94

96

96

92

92

84

84

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza.

Forrás:

| (136) | A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 15 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek emiatt ezen ipar esetében nem számítanak releváns kármutatónak, amit a termelés százalékában kifejezett zárókészletek változásának elemzése is alátámaszt. Miként az a fentiekből is kitűnik, e mutató viszonylag stabilan a termelési volumen 3 %-a körüli szinten maradt. |
| --- | --- |

(136)

A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 15 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek emiatt ezen ipar esetében nem számítanak releváns kármutatónak, amit a termelés százalékában kifejezett zárókészletek változásának elemzése is alátámaszt. Miként az a fentiekből is kitűnik, e mutató viszonylag stabilan a termelési volumen 3 %-a körüli szinten maradt.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága

A dömpingkülönbözet nagysága

| (137) | Valamennyi dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országokból származó behozatal volumenét és árait, a ténylegesen magas dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható. |
| --- | --- |

(137)

Valamennyi dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országokból származó behozatal volumenét és árait, a ténylegesen magas dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható.

de minimis

4.4.2.6.   Növekedés

Növekedés

| (138) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás mintegy 9 %-kal, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon 14 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tehát csökkent, szemben az érintett országokból származó behozatal piaci részesedésével, amely növekedést mutatott a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(138)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás mintegy 9 %-kal, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon 14 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tehát csökkent, szemben az érintett országokból származó behozatal piaci részesedésével, amely növekedést mutatott a figyelembe vett időszak alatt.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (139) | Az uniós gyártók által uniós független vevőknek felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  14. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési ár (EUR/tonna) | 657 | 619 | 571 | 545 | 534 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 94 | 87 | 83 | 81 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 654 | 655 | 587 | 552 | 548 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 100 | 90 | 84 | 84 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza. |

(139)

Az uniós gyártók által uniós független vevőknek felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

14. táblázat

14. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Értékesítési ár (EUR/tonna)

657

619

571

545

534

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

94

94

87

87

83

83

81

81

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

654

655

587

552

548

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

100

100

90

90

84

84

84

84

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza.

Forrás:

| (140) | E táblázat az értékesítési egységárnak a hozzá tartozó termelési költséghez viszonyított, uniós szabadpiaci változását mutatja. A figyelembe vett időszak alatt az értékesítési árak átlagosan nagyobb mértékben (– 19 %) csökkentek, mint a hozzájuk tartozó költségek (– 16 %). Ezenfelül a figyelembe vett időszak alatt – a 2011-es év kivételével – az értékesítési árak átlagosan alacsonyabbak voltak, mint a termelési egységköltség. |
| --- | --- |

(140)

E táblázat az értékesítési egységárnak a hozzá tartozó termelési költséghez viszonyított, uniós szabadpiaci változását mutatja. A figyelembe vett időszak alatt az értékesítési árak átlagosan nagyobb mértékben (– 19 %) csökkentek, mint a hozzájuk tartozó költségek (– 16 %). Ezenfelül a figyelembe vett időszak alatt – a 2011-es év kivételével – az értékesítési árak átlagosan alacsonyabbak voltak, mint a termelési egységköltség.

| (141) | Az uniós gyártók annak érdekében, hogy piaci részesedésük ne zsugorodjon tovább, kénytelenek voltak követni a lefelé tartó árspirált, és értékesítési áraikat jelentős mértékben csökkenteni. A termelési költség csökkenésére azonban a nyersanyagárak csökkenése, illetve a termelékenységnek a – munkaerő-állomány 12. táblázat kapcsán ismertetett csökkentésével elért – javulása is magyarázatul szolgálhat. |
| --- | --- |

(141)

Az uniós gyártók annak érdekében, hogy piaci részesedésük ne zsugorodjon tovább, kénytelenek voltak követni a lefelé tartó árspirált, és értékesítési áraikat jelentős mértékben csökkenteni. A termelési költség csökkenésére azonban a nyersanyagárak csökkenése, illetve a termelékenységnek a – munkaerő-állomány 12. táblázat kapcsán ismertetett csökkentésével elért – javulása is magyarázatul szolgálhat.

| (142) | A mintába felvett gyártók a kötött felhasználásra szánt hidegen síkhengerelt acéltermékeket további feldolgozásra különböző (költség, „költség plusz”, piaci ár) árpolitikák alapján megállapított transzferárakon adják át, illetve szállítják le egymásnak. A kötött felhasználás tekintetében érvényesített árak alakulása alapján ezért nem lehet érdemi következtetéseket levonni. Hasonló okokból kifolyólag az elemzések a kötött piaci volumen termelési költségére sem terjedtek ki. |
| --- | --- |

(142)

A mintába felvett gyártók a kötött felhasználásra szánt hidegen síkhengerelt acéltermékeket további feldolgozásra különböző (költség, „költség plusz”, piaci ár) árpolitikák alapján megállapított transzferárakon adják át, illetve szállítják le egymásnak. A kötött felhasználás tekintetében érvényesített árak alakulása alapján ezért nem lehet érdemi következtetéseket levonni. Hasonló okokból kifolyólag az elemzések a kötött piaci volumen termelési költségére sem terjedtek ki.

4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

Munkaerőköltségek

| (143) | Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  15. táblázat


  Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltség | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 60 184 | 61 231 | 64 819 | 65 849 | 66 825 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 102 | 108 | 109 | 111 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza. |

(143)

Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

15. táblázat

15. táblázat

Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltség

Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltség

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

60 184

61 231

64 819

65 849

66 825

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

102

102

108

108

109

109

111

111

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza.

Forrás:

| (144) | A figyelembe vett időszak alatt 11 %-kal emelkedett a munkavállalónkénti átlagbér, ami valamivel magasabb, mint az uniós árak infláció miatti általános növekedése. Ezt azonban nem szabad a foglalkoztatás – (134) preambulumbekezdésben részletezett – jelentős csökkenésétől elszigetelten értelmezni. |
| --- | --- |

(144)

A figyelembe vett időszak alatt 11 %-kal emelkedett a munkavállalónkénti átlagbér, ami valamivel magasabb, mint az uniós árak infláció miatti általános növekedése. Ezt azonban nem szabad a foglalkoztatás – (134) preambulumbekezdésben részletezett – jelentős csökkenésétől elszigetelten értelmezni.

4.4.3.3.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (145) | Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  16. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 0,5 % | – 5,7 % | – 2,9 % | – 1,5 % | – 2,7 % |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | – 1 200 | – 621 | – 317 | – 561 |
| Pénzforgalom (ezer EUR) | 18 943 | – 41 751 | 1 074 | 24 409 | 25 941 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | – 220 | 6 | 129 | 137 |
| Beruházások (ezer EUR) | 32 617 | 18 548 | 16 878 | 23 049 | 28 136 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 57 | 52 | 71 | 86 |
| Beruházások megtérülése | – 3,09 % | – 8,63 % | – 6,42 % | – 3,54 % | – 3,35 % |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza. |

(145)

Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

16. táblázat

16. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

0,5 %

– 5,7 %

– 2,9 %

– 1,5 %

– 2,7 %

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

– 1 200

– 1 200

– 621

– 621

– 317

– 317

– 561

– 561

Pénzforgalom (ezer EUR)

18 943

– 41 751

1 074

24 409

25 941

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

– 220

– 220

6

6

129

129

137

137

Beruházások (ezer EUR)

32 617

18 548

16 878

23 049

28 136

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

57

57

52

52

71

71

86

86

Beruházások megtérülése

– 3,09 %

– 8,63 %

– 6,42 %

– 3,54 %

– 3,35 %

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza.

Forrás:

| (146) | A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó veszteséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó veszteséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki.

| (147) | A jövedelmezőség a figyelembe vett időszakban romlott: a 2011-es szerény nyereséget követően 2012-től (– 5,7 %) egészen a vizsgálati időszakig (– 2,7 %) folyamatos volt a veszteségtermelés. Noha a 2012-ben elszenvedett komoly veszteségek hátterében részben az európai adósságválság, illetve az annak nyomán kialakult gazdasági válság áll, az érintett országokból 2013 és a vizsgálati időszak között érkező, egyre nagyobb volumenű behozatal olyan erős nyomás alá helyezte az uniós gazdasági ágazatot az árak és mennyiségek tekintetében, hogy az nem volt képes előnyt kovácsolni az európai gazdaság lassú fellendüléséből. |
| --- | --- |

(147)

A jövedelmezőség a figyelembe vett időszakban romlott: a 2011-es szerény nyereséget követően 2012-től (– 5,7 %) egészen a vizsgálati időszakig (– 2,7 %) folyamatos volt a veszteségtermelés. Noha a 2012-ben elszenvedett komoly veszteségek hátterében részben az európai adósságválság, illetve az annak nyomán kialakult gazdasági válság áll, az érintett országokból 2013 és a vizsgálati időszak között érkező, egyre nagyobb volumenű behozatal olyan erős nyomás alá helyezte az uniós gazdasági ágazatot az árak és mennyiségek tekintetében, hogy az nem volt képes előnyt kovácsolni az európai gazdaság lassú fellendüléséből.

| (148) | Miként az már az előzőekben említésre került, a mintába felvett uniós gyártók között a kötött piaci volumenek esetében alkalmazott árpolitikák (költség, „költség plusz”, piaci árak) olyan változatos képet mutatnak, ami miatt nem lehet érdemi következtetést levonni sem a kötött felhasználás tekintetében érvényesített árak, sem pedig a kötött felhasználáshoz kapcsolódó jövedelmezőség alakulásából. |
| --- | --- |

(148)

Miként az már az előzőekben említésre került, a mintába felvett uniós gyártók között a kötött piaci volumenek esetében alkalmazott árpolitikák (költség, „költség plusz”, piaci árak) olyan változatos képet mutatnak, ami miatt nem lehet érdemi következtetést levonni sem a kötött felhasználás tekintetében érvényesített árak, sem pedig a kötött felhasználáshoz kapcsolódó jövedelmezőség alakulásából.

| (149) | Az egyik érdekelt fél szerint fennáll a veszélye annak, hogy az integrált acélművek – mint sok uniós gyártó – a vizsgálat miatt esetleg manipulálják az egyes termelőüzemek jövedelmezőségi adatait. A Bizottság mindazonáltal ellenőrizte a gyártók által benyújtott adatokat és elégedett volt az eredményként így kapott értékekkel. |
| --- | --- |

(149)

Az egyik érdekelt fél szerint fennáll a veszélye annak, hogy az integrált acélművek – mint sok uniós gyártó – a vizsgálat miatt esetleg manipulálják az egyes termelőüzemek jövedelmezőségi adatait. A Bizottság mindazonáltal ellenőrizte a gyártók által benyújtott adatokat és elégedett volt az eredményként így kapott értékekkel.

| (150) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom – elsősorban a készletcsökkentés következményeként – emelkedő tendenciát (+ 37 %) mutatott. |
| --- | --- |

(150)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom – elsősorban a készletcsökkentés következményeként – emelkedő tendenciát (+ 37 %) mutatott.

| (151) | Mivel a beruházások megtérülése összességében negatív (kb. – 3 %) maradt, az uniós gazdasági ágazat 2011 és a vizsgálati időszak között 14 %-kal csökkentette a beruházási szintet. Miként az a beruházások csökkenéséből is látható, a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett veszteségek a tőkebevonási képességet is befolyásolták. |
| --- | --- |

(151)

Mivel a beruházások megtérülése összességében negatív (kb. – 3 %) maradt, az uniós gazdasági ágazat 2011 és a vizsgálati időszak között 14 %-kal csökkentette a beruházási szintet. Miként az a beruházások csökkenéséből is látható, a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett veszteségek a tőkebevonási képességet is befolyásolták.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (152) | A kötött felhasználás erőteljes növekedése jóvoltából az uniós gazdasági ágazat egésze képes volt kismértékben növelni a termelési volument, illetve javítani a kapacitáskihasználás szintjét. Az ágazat emellett konkrét lépéseket tett annak érdekében, hogy növelje hatékonyságát: csökkentette a munkaerő-állományt és a termelési kapacitást, az előállítási költségeket pedig szigorú kontroll alatt tartotta. |
| --- | --- |

(152)

A kötött felhasználás erőteljes növekedése jóvoltából az uniós gazdasági ágazat egésze képes volt kismértékben növelni a termelési volument, illetve javítani a kapacitáskihasználás szintjét. Az ágazat emellett konkrét lépéseket tett annak érdekében, hogy növelje hatékonyságát: csökkentette a munkaerő-állományt és a termelési kapacitást, az előállítási költségeket pedig szigorú kontroll alatt tartotta.

| (153) | Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci pozíciója azonban a figyelembe vett időszak alatt az összteljesítmény javítására tett e konkrét intézkedések ellenére is jelentősen meggyengült a figyelembe vett időszakban, mivel 2012-től kezdődően veszteségeket halmozott fel. Az uniós szabadpiacon az értékesítési volumen 14 %-kal csökkent, és miközben a termelési költségek mindössze 16 %-kal csökkentek, az értékesítési egységárak 19 %-kal estek vissza. Az uniós gazdasági ágazat ráadásul piaci részesedést vesztett az érintett országokból származó behozatallal szemben, és mivel a beruházások folyamatosan negatív megtérülést eredményeztek, kénytelen volt visszafogni a beruházásokat. |
| --- | --- |

(153)

Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci pozíciója azonban a figyelembe vett időszak alatt az összteljesítmény javítására tett e konkrét intézkedések ellenére is jelentősen meggyengült a figyelembe vett időszakban, mivel 2012-től kezdődően veszteségeket halmozott fel. Az uniós szabadpiacon az értékesítési volumen 14 %-kal csökkent, és miközben a termelési költségek mindössze 16 %-kal csökkentek, az értékesítési egységárak 19 %-kal estek vissza. Az uniós gazdasági ágazat ráadásul piaci részesedést vesztett az érintett országokból származó behozatallal szemben, és mivel a beruházások folyamatosan negatív megtérülést eredményeztek, kénytelen volt visszafogni a beruházásokat.

| (154) | Az orosz hatóságok szerint az, hogy néhány panaszos harmadik országbeli beruházásokat tervezett, megkérdőjelezi a kárra vonatkozó állítást. Az iratok alapján azonban semmi nem utal arra, hogy ezek kapcsán hidegen síkhengerelt acéltermékekhez kapcsolódó beruházásokról lenne szó. A jelek szerint ráadásul a beruházások leginkább olyan vállalatokhoz köthetők, amelyek – bár lehetséges, hogy ugyanazon vállalatcsoportnak a tagjai, mint az uniós gyártók – a világ más tájain tevékenykednek. |
| --- | --- |

(154)

Az orosz hatóságok szerint az, hogy néhány panaszos harmadik országbeli beruházásokat tervezett, megkérdőjelezi a kárra vonatkozó állítást. Az iratok alapján azonban semmi nem utal arra, hogy ezek kapcsán hidegen síkhengerelt acéltermékekhez kapcsolódó beruházásokról lenne szó. A jelek szerint ráadásul a beruházások leginkább olyan vállalatokhoz köthetők, amelyek – bár lehetséges, hogy ugyanazon vállalatcsoportnak a tagjai, mint az uniós gyártók – a világ más tájain tevékenykednek.

| (155) | A fentiek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot – amelynek elemzését két szegmensére, illetve az ágazat egészére is elvégezték – a főbb kármutatók tekintetében jelentős kár érte, így például negatív jövedelmezőséget ért el, az értékesítési volumen és a piaci részesedés terén pedig veszteségeket szenvedett el. |
| --- | --- |

(155)

A fentiek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot – amelynek elemzését két szegmensére, illetve az ágazat egészére is elvégezték – a főbb kármutatók tekintetében jelentős kár érte, így például negatív jövedelmezőséget ért el, az értékesítési volumen és a piaci részesedés terén pedig veszteségeket szenvedett el.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (156) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: gazdasági válság, az uniós gyártók versenyképességbeli/hatékonyságbeli hiányosságai, az uniós gyártók általi behozatal, harmadik országokból származó behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, bizonyos vámkontingensek, a panaszosok köréhez nem tartozók teljesítménye, valamint a kapacitással összefüggő problémák. |
| --- | --- |

(156)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: gazdasági válság, az uniós gyártók versenyképességbeli/hatékonyságbeli hiányosságai, az uniós gyártók általi behozatal, harmadik országokból származó behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, bizonyos vámkontingensek, a panaszosok köréhez nem tartozók teljesítménye, valamint a kapacitással összefüggő problémák.

5.1.   A DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSAI

| (157) | Az exportáló gyártók értékesítési árai a 2011. évi 624 EUR/tonnáról 497 EUR/tonnára csökkentek átlagosan (–20 %) a vizsgálati időszak alatt. Az érintett országokban működő gyártók azáltal, hogy a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkentették értékesítési egységáraikat, 2011-től (14,3 %) a vizsgálati időszakig (20,1 %) jelentős mértékben növelni tudták piaci részesedésüket. |
| --- | --- |

(157)

Az exportáló gyártók értékesítési árai a 2011. évi 624 EUR/tonnáról 497 EUR/tonnára csökkentek átlagosan (–20 %) a vizsgálati időszak alatt. Az érintett országokban működő gyártók azáltal, hogy a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkentették értékesítési egységáraikat, 2011-től (14,3 %) a vizsgálati időszakig (20,1 %) jelentős mértékben növelni tudták piaci részesedésüket.

| (158) | 2012-ben még a pénzügyi válságra visszavezethető keresletcsökkenés kedvezőtlen hatása volt érezhető az uniós gazdasági ágazat teljesítményén, ezt követően azonban az érintett országból származó, uniós árak alá kínáló behozatal szinte folyamatos növekedése gyakorolt egyértelműen negatív hatást az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. Miközben az uniós gazdasági ágazat a foglalkoztatás csökkentésével, valamint a nyersanyagárak mérséklődéséből származó előnyök kiaknázásával visszaszorította költségeit, addig a dömpingelt behozatal folyamatos növekedést mutatott, és arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy a további piacvesztést elkerülendő még nagyobb mértékben csökkentse uniós értékesítési árait. Ezenkívül míg az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2014-ben a veszteségek csökkenésével valamelyest javult, addig a vizsgálati időszakban a behozatal volumene továbbemelkedett, árai pedig még nagyobb mértékben csökkentek, ami még alacsonyabb szintre szorította az uniós gazdasági ágazat árait, illetve tovább rontotta az ágazat jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(158)

2012-ben még a pénzügyi válságra visszavezethető keresletcsökkenés kedvezőtlen hatása volt érezhető az uniós gazdasági ágazat teljesítményén, ezt követően azonban az érintett országból származó, uniós árak alá kínáló behozatal szinte folyamatos növekedése gyakorolt egyértelműen negatív hatást az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. Miközben az uniós gazdasági ágazat a foglalkoztatás csökkentésével, valamint a nyersanyagárak mérséklődéséből származó előnyök kiaknázásával visszaszorította költségeit, addig a dömpingelt behozatal folyamatos növekedést mutatott, és arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy a további piacvesztést elkerülendő még nagyobb mértékben csökkentse uniós értékesítési árait. Ezenkívül míg az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2014-ben a veszteségek csökkenésével valamelyest javult, addig a vizsgálati időszakban a behozatal volumene továbbemelkedett, árai pedig még nagyobb mértékben csökkentek, ami még alacsonyabb szintre szorította az uniós gazdasági ágazat árait, illetve tovább rontotta az ágazat jövedelmezőségét.

| (159) | Tekintettel az egyértelműen megállapított időbeli egybeesésre egyfelől a dömpingelt behozatalnak a folyamatosan csökkenő árak melletti növekedése, másfelől az uniós gazdasági ágazat veszteséges helyzetéhez vezető, az értékesítési volumen csökkenése és az árerózió között, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal az oka annak, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte. |
| --- | --- |

(159)

Tekintettel az egyértelműen megállapított időbeli egybeesésre egyfelől a dömpingelt behozatalnak a folyamatosan csökkenő árak melletti növekedése, másfelől az uniós gazdasági ágazat veszteséges helyzetéhez vezető, az értékesítési volumen csökkenése és az árerózió között, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal az oka annak, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte.

| (160) | Ehhez hozzájárul még az is, hogy a kínai gazdaság fokozatos lassulása, valamint a kínai acélipar – az iratok szerint – igen jelentős kapacitásfeleslege arra késztette a kínai acélipari gyártókat, hogy többlettermelésüket az exportpiacokra, és így a vonzó kiviteli célpiacnak számító Unióba irányítsák át. A többi, hagyományosan fontos exportpiac közül igen sok vezetett be intézkedéseket, illetve mérlegeli, hogy intézkedéseket vezessen be a kínai, illetve orosz acéltermékekkel, többek között a hidegen síkhengerelt acéltermékekkel szemben, mivel a tisztességtelen importtevékenység mesterségesen leszorítja az árakat, ami torz piaci versenyt eredményez. A piacvédelmi intézkedések egyre nagyobb nemzetközi térnyerésével az uniós piac a kínai és orosz dömpingelt behozatal egyik legvonzóbb célpiacává vált, aminek az uniós gazdasági ágazat látta kárát. Ezt a következtetést az Eurostat legfrissebb importstatisztikái is megerősítik, amelyek szerint a vizsgálati időszak vége óta a kínai és orosz behozatal még erősebb növekedést mutat. 2015 szeptemberében a behozatal volumene 48 %-kal meghaladta a 2015. áprilisi szintet, miközben a behozatalok átlagárai tovább csökkentek. |
| --- | --- |

(160)

Ehhez hozzájárul még az is, hogy a kínai gazdaság fokozatos lassulása, valamint a kínai acélipar – az iratok szerint – igen jelentős kapacitásfeleslege arra késztette a kínai acélipari gyártókat, hogy többlettermelésüket az exportpiacokra, és így a vonzó kiviteli célpiacnak számító Unióba irányítsák át. A többi, hagyományosan fontos exportpiac közül igen sok vezetett be intézkedéseket, illetve mérlegeli, hogy intézkedéseket vezessen be a kínai, illetve orosz acéltermékekkel, többek között a hidegen síkhengerelt acéltermékekkel szemben, mivel a tisztességtelen importtevékenység mesterségesen leszorítja az árakat, ami torz piaci versenyt eredményez. A piacvédelmi intézkedések egyre nagyobb nemzetközi térnyerésével az uniós piac a kínai és orosz dömpingelt behozatal egyik legvonzóbb célpiacává vált, aminek az uniós gazdasági ágazat látta kárát. Ezt a következtetést az Eurostat legfrissebb importstatisztikái is megerősítik, amelyek szerint a vizsgálati időszak vége óta a kínai és orosz behozatal még erősebb növekedést mutat. 2015 szeptemberében a behozatal volumene 48 %-kal meghaladta a 2015. áprilisi szintet, miközben a behozatalok átlagárai tovább csökkentek.

5.2.   AZ EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSAI

5.2.1.   A gazdasági válság

A gazdasági válság

| (161) | A világgazdasági válság hatására az Unióban csökkent a kereslet, az értékesítési árak pedig egyre alacsonyabb szintre szorultak. |
| --- | --- |

(161)

A világgazdasági válság hatására az Unióban csökkent a kereslet, az értékesítési árak pedig egyre alacsonyabb szintre szorultak.

| (162) | Az egyik fél a 2012-es évnek (euróövezeti válság) a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós piacát érintő sajátosságait kiemelve több érvet is felsorakoztatott, és kétségbe vonta, hogy az említett időszakban a kínai behozatal hatással lett volna az uniós gazdasági ágazatra. Hasonlóan vélekedtek az orosz gyártók is, akik szerint a piac 2012. évi visszaesése áll az uniós gazdasági ágazatot ért kár hátterében. |
| --- | --- |

(162)

Az egyik fél a 2012-es évnek (euróövezeti válság) a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós piacát érintő sajátosságait kiemelve több érvet is felsorakoztatott, és kétségbe vonta, hogy az említett időszakban a kínai behozatal hatással lett volna az uniós gazdasági ágazatra. Hasonlóan vélekedtek az orosz gyártók is, akik szerint a piac 2012. évi visszaesése áll az uniós gazdasági ágazatot ért kár hátterében.

| (163) | Ezen állításokat a vizsgálat nem tudta megerősíteni. Egyrészről: még ha a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós piacán a válság éreztette is hatását a 2008–2009-es, illetve a 2012-es években, a viszonylag stabil, de még stagnáló piaci kereslet mellett a piacnak sikerült bizonyos mértékben megbirkóznia a válság említett hatásaival. Azt az orosz hatóságok is elismerték, hogy az Unió legnagyobb acéltermék-felhasználójának számító építőipart lassú élénkülés jellemezte. Másrészről: 2012 és 2013 között az uniós gazdasági ágazatnak lehetősége lett volna, hogy kihasználja a piaci fellendülést, de erre mégsem kerülhetett sor a Kínából és Oroszországból származó behozatal további növekedése miatt. Az olcsó behozatal fokozatosan növekedett, illetve tett szert az uniós gazdasági ágazattal szemben piaci részesedésre. A 2012-es évre jellemző sajátos helyzet ráadásul nem gyakorolhatott döntő hatást az elemzéssel lefedett hosszabb időszakra érvényes tendenciára, amellett, hogy az is egyértelmű, hogy a behozatal nyomán jelentkező folyamatos nyomás 2012-ben kezdte teljes mértékben éreztetni hatását. |
| --- | --- |

(163)

Ezen állításokat a vizsgálat nem tudta megerősíteni. Egyrészről: még ha a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós piacán a válság éreztette is hatását a 2008–2009-es, illetve a 2012-es években, a viszonylag stabil, de még stagnáló piaci kereslet mellett a piacnak sikerült bizonyos mértékben megbirkóznia a válság említett hatásaival. Azt az orosz hatóságok is elismerték, hogy az Unió legnagyobb acéltermék-felhasználójának számító építőipart lassú élénkülés jellemezte. Másrészről: 2012 és 2013 között az uniós gazdasági ágazatnak lehetősége lett volna, hogy kihasználja a piaci fellendülést, de erre mégsem kerülhetett sor a Kínából és Oroszországból származó behozatal további növekedése miatt. Az olcsó behozatal fokozatosan növekedett, illetve tett szert az uniós gazdasági ágazattal szemben piaci részesedésre. A 2012-es évre jellemző sajátos helyzet ráadásul nem gyakorolhatott döntő hatást az elemzéssel lefedett hosszabb időszakra érvényes tendenciára, amellett, hogy az is egyértelmű, hogy a behozatal nyomán jelentkező folyamatos nyomás 2012-ben kezdte teljes mértékben éreztetni hatását.

| (164) | A fél arra vonatkozó kérését, hogy a 2012-es évet zárják ki a volumenhatás elemzéséből, a Bizottság indokolatlannak találta. Egy kulcsfontosságú elem nem jelenne meg a tendenciákban, amelyek így torz képet mutatnának. |
| --- | --- |

(164)

A fél arra vonatkozó kérését, hogy a 2012-es évet zárják ki a volumenhatás elemzéséből, a Bizottság indokolatlannak találta. Egy kulcsfontosságú elem nem jelenne meg a tendenciákban, amelyek így torz képet mutatnának.

| (165) | Ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy nem a gazdasági válság az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár kiváltó oka, és a válság nem befolyásolja a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(165)

Ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy nem a gazdasági válság az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár kiváltó oka, és a válság nem befolyásolja a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

5.2.2.   Az uniós gyártók nem elég versenyképesek/hatékonyak

Az uniós gyártók nem elég versenyképesek/hatékonyak

| (166) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a komparatíve magasabb költségek miatt az uniós gyártók nem voltak eléggé versenyképesek és az állítólagos kár a panaszosok nem megfelelő hatékonyságára vezethető vissza. |
| --- | --- |

(166)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a komparatíve magasabb költségek miatt az uniós gyártók nem voltak eléggé versenyképesek és az állítólagos kár a panaszosok nem megfelelő hatékonyságára vezethető vissza.

| (167) | Az orosz hatóságok érvként az európai acélvállalatoknak – az elsősorban – az uniós kohászat környezetvédelmi célú korszerűsítése miatt magas termelési költségeit hozták fel. Konkrét okokként az üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra vonatkozóan megállapított ágazati határértékeket, a szén-dioxid-kibocsátások tekintetében fizetendő egyre magasabb díjakat, valamint a környezetvédelemi és éghajlat-politikai szabályozási követelmények betartásának az európai vállalatoknál felmerülő költségeit jelölték meg. |
| --- | --- |

(167)

Az orosz hatóságok érvként az európai acélvállalatoknak – az elsősorban – az uniós kohászat környezetvédelmi célú korszerűsítése miatt magas termelési költségeit hozták fel. Konkrét okokként az üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra vonatkozóan megállapított ágazati határértékeket, a szén-dioxid-kibocsátások tekintetében fizetendő egyre magasabb díjakat, valamint a környezetvédelemi és éghajlat-politikai szabályozási követelmények betartásának az európai vállalatoknál felmerülő költségeit jelölték meg.

| (168) | Erre az állításra reagálva az Eurofer azonban kiemelte, hogy a panasz szerint éppen hogy csökkentek a panaszosok értékesített árukhoz kapcsolódó költségei abban az évben, amikor a szabályozási követelmények betartásával járó költségeknek állítólag fel kellett volna merülniük. Ezen túlmenően fontos azt is megemlíteni, hogy az Unióban végrehajtott számos környezetvédelmi szabály általában véve nem új keletű, és a vizsgálat kimutatta, hogy a környezetvédelmi megfelelés költségei alacsony részarányt képviselnek, és így nem gyakoroltak jelentősebb hatást az uniós acélművek működésére a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(168)

Erre az állításra reagálva az Eurofer azonban kiemelte, hogy a panasz szerint éppen hogy csökkentek a panaszosok értékesített árukhoz kapcsolódó költségei abban az évben, amikor a szabályozási követelmények betartásával járó költségeknek állítólag fel kellett volna merülniük. Ezen túlmenően fontos azt is megemlíteni, hogy az Unióban végrehajtott számos környezetvédelmi szabály általában véve nem új keletű, és a vizsgálat kimutatta, hogy a környezetvédelmi megfelelés költségei alacsony részarányt képviselnek, és így nem gyakoroltak jelentősebb hatást az uniós acélművek működésére a figyelembe vett időszak alatt.

| (169) | Az orosz gyártók kétségbe vonták, hogy a panaszosok 2011 és 2012 közötti beruházásai, illetve a 2011. évi kapacitásbővítésük indokolt volt. A jövedelmezőség csökkenésének hátterében meglátásuk szerint az uniós gazdasági ágazat saját üzleti döntései állnak, a kárt pedig azzal magyarázták, hogy a panaszosok a globális versenyben nem voltak képesek újrapozícionálni magukat. A vizsgálat ezzel szemben azt állapította meg, hogy a figyelembe vett időszak alatti üzleti döntéseket körültekintető értékelés alapján hozták meg. A beruházások – legyen szó akár beszállítói vagy feldolgozói részről történt beruházásról – a hatékonyság növelését, a termékminőség javítását, magas technológiai színvonalat képviselő termékek fejlesztését, valamint az egyre növekvő vevői igények kielégítését célozták. Az uniós gazdasági ágazat kapacitása 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt (lásd az 5. táblázatot). A hidegen síkhengerelt acéltermékek termelésére rendelkezésre álló kapacitás ráadásul nem teljes egészében a hidegen síkhengerelt acéltermékek piacára irányuló termelést szolgálja, mivel a hidegen síkhengerelt acél termelését – miként az a 4.2. szakaszban is szerepel – feldolgozói tevékenységekhez is felhasználják. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének hatása az alábbiakban kerül bemutatásra. |
| --- | --- |

(169)

Az orosz gyártók kétségbe vonták, hogy a panaszosok 2011 és 2012 közötti beruházásai, illetve a 2011. évi kapacitásbővítésük indokolt volt. A jövedelmezőség csökkenésének hátterében meglátásuk szerint az uniós gazdasági ágazat saját üzleti döntései állnak, a kárt pedig azzal magyarázták, hogy a panaszosok a globális versenyben nem voltak képesek újrapozícionálni magukat. A vizsgálat ezzel szemben azt állapította meg, hogy a figyelembe vett időszak alatti üzleti döntéseket körültekintető értékelés alapján hozták meg. A beruházások – legyen szó akár beszállítói vagy feldolgozói részről történt beruházásról – a hatékonyság növelését, a termékminőség javítását, magas technológiai színvonalat képviselő termékek fejlesztését, valamint az egyre növekvő vevői igények kielégítését célozták. Az uniós gazdasági ágazat kapacitása 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt (lásd az 5. táblázatot). A hidegen síkhengerelt acéltermékek termelésére rendelkezésre álló kapacitás ráadásul nem teljes egészében a hidegen síkhengerelt acéltermékek piacára irányuló termelést szolgálja, mivel a hidegen síkhengerelt acél termelését – miként az a 4.2. szakaszban is szerepel – feldolgozói tevékenységekhez is felhasználják. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének hatása az alábbiakban kerül bemutatásra.

5.2.3.   A nyersanyagok és a hidegen síkhengerelt acéltermékek világpiaci árainak csökkenése

A nyersanyagok és a hidegen síkhengerelt acéltermékek világpiaci árainak csökkenése

| (170) | Több fél meglátása szerint is a hidegen síkhengerelt acéltermékek árai úgy az uniós gyártók, mint az érintett országok esetében egyetlen világpiaci ártrendet követnek, és lényegében a nyersanyagok csökkenő árait tükrözik. Az egyik fél továbbá azt állította, hogy a panaszosok elmulasztottak élni a csökkenő nyersanyagárak kínálta lehetőséggel és visszafogni az értékesített áruk átlagköltségét. |
| --- | --- |

(170)

Több fél meglátása szerint is a hidegen síkhengerelt acéltermékek árai úgy az uniós gyártók, mint az érintett országok esetében egyetlen világpiaci ártrendet követnek, és lényegében a nyersanyagok csökkenő árait tükrözik. Az egyik fél továbbá azt állította, hogy a panaszosok elmulasztottak élni a csökkenő nyersanyagárak kínálta lehetőséggel és visszafogni az értékesített áruk átlagköltségét.

| (171) | Mindazonáltal még ha a hidegen síkhengerelt acéltermékek árainak összességében csökkenést mutató trendje bírt is valamiféle hatással, az uniós piac csökkenő árait akkor sem lehet kizárólag az általános világpiaci helyzetnek betudni. |
| --- | --- |

(171)

Mindazonáltal még ha a hidegen síkhengerelt acéltermékek árainak összességében csökkenést mutató trendje bírt is valamiféle hatással, az uniós piac csökkenő árait akkor sem lehet kizárólag az általános világpiaci helyzetnek betudni.

| (172) | Először is: ha a nemzetközi színteret tekintjük, a hidegen síkhengerelt acéltermékek árváltozása szempontjából különbségek tapasztalhatók az egyes régiók között. A korlátozott kiépített kapacitásokkal rendelkező országok – így Brazília vagy Argentína – viszonylag szerény mértékben képesek befolyásolni a globális ármegállapítás folyamatát, és esetükben az árak alakulása kisebb volatilitást mutat. A fejlettebb acélpiacokon ezzel szemben a belföldi gyártóknak több behozatali forrással is versenyezniük kell, ami növekvő árnyomást és – következésképp – áreróziót eredményez. E helyzetet a dömpingelt árak tovább súlyosbítják. |
| --- | --- |

(172)

Először is: ha a nemzetközi színteret tekintjük, a hidegen síkhengerelt acéltermékek árváltozása szempontjából különbségek tapasztalhatók az egyes régiók között. A korlátozott kiépített kapacitásokkal rendelkező országok – így Brazília vagy Argentína – viszonylag szerény mértékben képesek befolyásolni a globális ármegállapítás folyamatát, és esetükben az árak alakulása kisebb volatilitást mutat. A fejlettebb acélpiacokon ezzel szemben a belföldi gyártóknak több behozatali forrással is versenyezniük kell, ami növekvő árnyomást és – következésképp – áreróziót eredményez. E helyzetet a dömpingelt árak tovább súlyosbítják.

| (173) | Másodszor: noha Kína és Oroszország a világ legnagyobb acélfelhasználói közé tartozik, mindkét országban jelentős többletkapacitás áll rendelkezésre. Ennek következtében a kínai és oroszországi gyártókat arra ösztönzik, hogy többlettermelésüket alacsony árakon – és ily módón a globális árakat befolyásolva és torzítva – exportálják. |
| --- | --- |

(173)

Másodszor: noha Kína és Oroszország a világ legnagyobb acélfelhasználói közé tartozik, mindkét országban jelentős többletkapacitás áll rendelkezésre. Ennek következtében a kínai és oroszországi gyártókat arra ösztönzik, hogy többlettermelésüket alacsony árakon – és ily módón a globális árakat befolyásolva és torzítva – exportálják.

| (174) | Harmadszor: miként azt az Eurofer megjegyezte, az érintett országokból származó behozatal árai a nyersanyagok/alapanyagok árainak ugyanezen időszakbeli csökkenésénél nagyobb mértékű visszaesését mutattak. Ezt az észrevételt támasztja alá az is, ha együtt vizsgáljuk az uniós gazdasági ágazat termelési költségét és az átlagos importárak alakulását: a figyelembe vett időszakban az előbbi összesen 16 %-kal, az utóbbi 20 %-kal csökkent. Vagy: bár a felhasznált nyersanyagok alacsonyabb költsége mellett az is szerepet játszott a termelési költségek csökkenésében, hogy az uniós gyártók javítani tudták hatékonyságukat (lásd a (134) preambulumbekezdést), ez a csökkenés még mindig kisebb volt, mint a Kínából és Oroszországból származó behozatal áraiban bekövetkezett visszaesés. |
| --- | --- |

(174)

Harmadszor: miként azt az Eurofer megjegyezte, az érintett országokból származó behozatal árai a nyersanyagok/alapanyagok árainak ugyanezen időszakbeli csökkenésénél nagyobb mértékű visszaesését mutattak. Ezt az észrevételt támasztja alá az is, ha együtt vizsgáljuk az uniós gazdasági ágazat termelési költségét és az átlagos importárak alakulását: a figyelembe vett időszakban az előbbi összesen 16 %-kal, az utóbbi 20 %-kal csökkent. Vagy: bár a felhasznált nyersanyagok alacsonyabb költsége mellett az is szerepet játszott a termelési költségek csökkenésében, hogy az uniós gyártók javítani tudták hatékonyságukat (lásd a (134) preambulumbekezdést), ez a csökkenés még mindig kisebb volt, mint a Kínából és Oroszországból származó behozatal áraiban bekövetkezett visszaesés.

| (175) | Tisztességes piaci viszonyok mellett az uniós gazdasági ágazat fenn tudta volna tartani értékesítési árszínvonalát, hogy így előnyt kovácsolhasson a költségek csökkenésből és ismét nyereségessé váljon. Az uniós gyártók azonban kénytelenek voltak egyre alacsonyabb szintre szorítani értékesítési áraikat, és így a vizsgálati időszakot követően az árak történelmi mélypontokra zuhantak. |
| --- | --- |

(175)

Tisztességes piaci viszonyok mellett az uniós gazdasági ágazat fenn tudta volna tartani értékesítési árszínvonalát, hogy így előnyt kovácsolhasson a költségek csökkenésből és ismét nyereségessé váljon. Az uniós gyártók azonban kénytelenek voltak egyre alacsonyabb szintre szorítani értékesítési áraikat, és így a vizsgálati időszakot követően az árak történelmi mélypontokra zuhantak.

5.2.4.   Harmadik országokból származó behozatal

Harmadik országokból származó behozatal

| (176) | A harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  17. táblázat


  Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene (tonnában) és piaci részesedése | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A harmadik országokból származó behozatal volumene | 854 281 | 381 049 | 478 244 | 586 829 | 647 710 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 45 | 56 | 69 | 76 |
| Piaci részesedés | 10,9 % | 5,6 % | 6,5 % | 8,2 % | 9,1 % |
| Az Ukrajnából származó behozatal volumene | 228 125 | 134 423 | 156 809 | 158 265 | 174 020 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 59 | 69 | 69 | 76 |
| Piaci részesedés | 2,9 % | 2,0 % | 2,1 % | 2,2 % | 2,4 % |
| Az Indiából származó behozatal volumene | 87 071 | 58 993 | 68 136 | 101 873 | 138 038 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 68 | 78 | 117 | 159 |
| Piaci részesedés | 1,1 % | 0,9 % | 0,9 % | 1,4 % | 1,9 % |
| Az Iránból származó behozatal volumene | 2 343 | 1 271 | 521 | 82 072 | 70 782 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 54 | 22 | 3 503 | 3 021 |
| Piaci részesedés | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 1,1 % | 1,0 % |
| Forrás: Eurostat. |

(176)

A harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

17. táblázat

17. táblázat

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene (tonnában) és piaci részesedése

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene (tonnában) és piaci részesedése

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

A harmadik országokból származó behozatal volumene

854 281

381 049

478 244

586 829

647 710

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

45

45

56

56

69

69

76

76

Piaci részesedés

10,9 %

5,6 %

6,5 %

8,2 %

9,1 %

Az Ukrajnából származó behozatal volumene

228 125

134 423

156 809

158 265

174 020

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

59

59

69

69

69

69

76

76

Piaci részesedés

2,9 %

2,0 %

2,1 %

2,2 %

2,4 %

Az Indiából származó behozatal volumene

87 071

58 993

68 136

101 873

138 038

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

68

68

78

78

117

117

159

159

Piaci részesedés

1,1 %

0,9 %

0,9 %

1,4 %

1,9 %

Az Iránból származó behozatal volumene

2 343

1 271

521

82 072

70 782

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

54

54

22

22

3 503

3 503

3 021

3 021

Piaci részesedés

0,0 %

0,0 %

0,0 %

1,1 %

1,0 %

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (177) | Az uniós összbehozatal döntő hányada az érintett országokból érkezik. A figyelembe vett időszak alatt az egyéb behozatal – 24 %-kal, vagyis az uniós szabadpiaci felhasználásnál nagyobb mértékben csökkent. Ennek következtében az egyéb behozatal piaci részesedése a 2011-es 10,9 %-ról 9,1 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(177)

Az uniós összbehozatal döntő hányada az érintett országokból érkezik. A figyelembe vett időszak alatt az egyéb behozatal – 24 %-kal, vagyis az uniós szabadpiaci felhasználásnál nagyobb mértékben csökkent. Ennek következtében az egyéb behozatal piaci részesedése a 2011-es 10,9 %-ról 9,1 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban.

| (178) | Az érdekelt felek közül többen is azt állították, hogy a harmadik országokból származó behozatal hatását – mégpedig a teljesítményük és növekedésük tekintetében – alábecsülték. Az orosz hatóságok és az orosz gyártók úgy vélték, hogy a panaszos a többi országból, különösképpen pedig az Indiából és Ukrajnából származó növekvő behozatalt mint tényezőt alulértékelte. Az egyik érdekelt fél kiemelte, hogy az Iránból és Ukrajnából származó hidegen síkhengerelt acéltermékeket még a Kínából és Oroszországból származó behozatal árainál is alacsonyabb árakon importálták, és e behozatalok együttesen az Unióba irányuló teljes behozatal 12,3 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(178)

Az érdekelt felek közül többen is azt állították, hogy a harmadik országokból származó behozatal hatását – mégpedig a teljesítményük és növekedésük tekintetében – alábecsülték. Az orosz hatóságok és az orosz gyártók úgy vélték, hogy a panaszos a többi országból, különösképpen pedig az Indiából és Ukrajnából származó növekvő behozatalt mint tényezőt alulértékelte. Az egyik érdekelt fél kiemelte, hogy az Iránból és Ukrajnából származó hidegen síkhengerelt acéltermékeket még a Kínából és Oroszországból származó behozatal árainál is alacsonyabb árakon importálták, és e behozatalok együttesen az Unióba irányuló teljes behozatal 12,3 %-át teszik ki.

| (179) | Először is: pillanatnyilag semmi nem bizonyítja, hogy az Indiából, Iránból vagy Ukrajnából származó behozatal az uniós piacra dömpingelt behozatalként érkezne. |
| --- | --- |

(179)

Először is: pillanatnyilag semmi nem bizonyítja, hogy az Indiából, Iránból vagy Ukrajnából származó behozatal az uniós piacra dömpingelt behozatalként érkezne.

| (180) | Az Eurostat jóvoltából rendelkezésre álló számadatok és az uniós piacra kiszámított felhasználás ráadásul azt mutatja, hogy a nevezett behozatalok piaci részesedése alacsony. Ugyan az Indiából, Iránból és Ukrajnából származó behozatal együttes piaci részesedése a 2011. évi 4,1 %-ról a vizsgálati időszakban 5,4 %-ra nőtt, piaci részesedéseik külön-külön mindössze 1 % és 2,4 % közötti szinteket értek el. E behozatali források így valószínűtlen, hogy az érdekelt felek állítása szerinti következményekkel jártak, és nem befolyásolják az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(180)

Az Eurostat jóvoltából rendelkezésre álló számadatok és az uniós piacra kiszámított felhasználás ráadásul azt mutatja, hogy a nevezett behozatalok piaci részesedése alacsony. Ugyan az Indiából, Iránból és Ukrajnából származó behozatal együttes piaci részesedése a 2011. évi 4,1 %-ról a vizsgálati időszakban 5,4 %-ra nőtt, piaci részesedéseik külön-külön mindössze 1 % és 2,4 % közötti szinteket értek el. E behozatali források így valószínűtlen, hogy az érdekelt felek állítása szerinti következményekkel jártak, és nem befolyásolják az okozati összefüggést.

| (181) | A Bizottság ezzel együtt kiemelt figyelmet fog szentelni a piaci helyzet további alakulására és – szükség esetén – megfelelő intézkedéseket hozhat a szóban forgó országokból származó dömping kezelésére. |
| --- | --- |

(181)

A Bizottság ezzel együtt kiemelt figyelmet fog szentelni a piaci helyzet további alakulására és – szükség esetén – megfelelő intézkedéseket hozhat a szóban forgó országokból származó dömping kezelésére.

5.2.5.   Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési teljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési teljesítménye

| (182) | Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  18. táblázat


  Exportteljesítmény | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A független vevőknek történt exportértékesítés volumene | 767 756 | 784 562 | 755 574 | 766 223 | 799 362 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 102 | 98 | 100 | 104 |
| Átlagár (EUR/t) | 639 | 606 | 565 | 553 | 557 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 95 | 88 | 87 | 87 |
| Forrás: az Eurofer és a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza. |

(182)

Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

18. táblázat

18. táblázat

Exportteljesítmény

Exportteljesítmény

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

A független vevőknek történt exportértékesítés volumene

767 756

784 562

755 574

766 223

799 362

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

102

102

98

98

100

100

104

104

Átlagár (EUR/t)

639

606

565

553

557

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

95

95

88

88

87

87

87

87

Forrás: az Eurofer és a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza.

Forrás:

| (183) | A független vevőknek értékesített export volumene 2011 és 2014 között stabil maradt, majd ezt követően a vizsgálati időszakban 4 %-kal bővült. Ami az árakat illeti: a figyelembe vett időszakban jelentős, – 13 %-os – vagyis az uniós piacon mértnél (– 19 %) kisebb – csökkenés volt tapasztalható. |
| --- | --- |

(183)

A független vevőknek értékesített export volumene 2011 és 2014 között stabil maradt, majd ezt követően a vizsgálati időszakban 4 %-kal bővült. Ami az árakat illeti: a figyelembe vett időszakban jelentős, – 13 %-os – vagyis az uniós piacon mértnél (– 19 %) kisebb – csökkenés volt tapasztalható.

| (184) | Az egyik fél állítása szerint a növekvő exportértékesítés egyfelől azt mutatja, hogy az Unióból származó hidegen síkhengerelt acéltermékek versenyképesek a világpiacon, másfelől pedig nyilvánvalóan arra utal, hogy a panaszosok jól teljesítenek. |
| --- | --- |

(184)

Az egyik fél állítása szerint a növekvő exportértékesítés egyfelől azt mutatja, hogy az Unióból származó hidegen síkhengerelt acéltermékek versenyképesek a világpiacon, másfelől pedig nyilvánvalóan arra utal, hogy a panaszosok jól teljesítenek.

| (185) | Az exportértékesítés bővítésére azonban minden esetben mint a nyereséges exportpiaci réseket kereső uniós gyártók önvédelmi, a kapacitáskihasználás megfelelő szinten tartását és az uniós munkahelyek megőrzését szolgáló intézkedéseként kell tekintetni. A növekedés azzal is összefügg, hogy egyes uniós gyártók globális piaci szereplőkként működnek, és így ha vevőik új piacokba fektetnek be, követniük kell őket, még mielőtt a helyi leányvállalatok kiszorítanák őket a beszállítói pozícióból. |
| --- | --- |

(185)

Az exportértékesítés bővítésére azonban minden esetben mint a nyereséges exportpiaci réseket kereső uniós gyártók önvédelmi, a kapacitáskihasználás megfelelő szinten tartását és az uniós munkahelyek megőrzését szolgáló intézkedéseként kell tekintetni. A növekedés azzal is összefügg, hogy egyes uniós gyártók globális piaci szereplőkként működnek, és így ha vevőik új piacokba fektetnek be, követniük kell őket, még mielőtt a helyi leányvállalatok kiszorítanák őket a beszállítói pozícióból.

| (186) | Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a független vevőknek értékesített export 2011 és 2014 között stabil maradt, és csak a vizsgálati időszakban indult növekedésnek (+ 4 %). A szóban forgó exportnövekedés elsősorban konkrét – így az egyesült államokbeli, kínai és algériai – piacokhoz, és elsősorban olyan magas hozzáadott értéket képviselő, valamint speciális termékekhez volt köthető, amelyek esetében az uniós gazdasági ágazat versenyelőnnyel rendelkezik a minőség és a megbízható beszállítás miatt. Ezzel szemben az inkább nyersanyagközpontú országokba irányuló export – az Eurofer szerint – csökkenést mutatott. |
| --- | --- |

(186)

Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a független vevőknek értékesített export 2011 és 2014 között stabil maradt, és csak a vizsgálati időszakban indult növekedésnek (+ 4 %). A szóban forgó exportnövekedés elsősorban konkrét – így az egyesült államokbeli, kínai és algériai – piacokhoz, és elsősorban olyan magas hozzáadott értéket képviselő, valamint speciális termékekhez volt köthető, amelyek esetében az uniós gazdasági ágazat versenyelőnnyel rendelkezik a minőség és a megbízható beszállítás miatt. Ezzel szemben az inkább nyersanyagközpontú országokba irányuló export – az Eurofer szerint – csökkenést mutatott.

| (187) | A panaszban szereplő adatokra hivatkozva az egyik érdekelt fél továbbá azt állította, hogy az egyre növekvő exportmennyiség értékesítése veszteséges volt, és ez az uniós gazdasági ágazat egészének jövedelmezőségét hátrányosan érintette. Ez az állítás alaptalan. Miként az már a fentiekben is szerepelt, a független vevőknek értékesített export mindenekelőtt a vizsgálati időszak alatt növekedett. Megjegyzendő továbbá, hogy az exportértékesítések a független vevők felé teljesített összértékesítésnek legfeljebb 12–14 %-át tették ki, valamint hogy az exportárak az uniós áraknál kisebb mértékben csökkentek és jóval magasabbak voltak, mint a figyelembe vett időszak végi uniós árak. |
| --- | --- |

(187)

A panaszban szereplő adatokra hivatkozva az egyik érdekelt fél továbbá azt állította, hogy az egyre növekvő exportmennyiség értékesítése veszteséges volt, és ez az uniós gazdasági ágazat egészének jövedelmezőségét hátrányosan érintette. Ez az állítás alaptalan. Miként az már a fentiekben is szerepelt, a független vevőknek értékesített export mindenekelőtt a vizsgálati időszak alatt növekedett. Megjegyzendő továbbá, hogy az exportértékesítések a független vevők felé teljesített összértékesítésnek legfeljebb 12–14 %-át tették ki, valamint hogy az exportárak az uniós áraknál kisebb mértékben csökkentek és jóval magasabbak voltak, mint a figyelembe vett időszak végi uniós árak.

5.2.6.   Az uniós acélipar kapacitással összefüggő problémái

Az uniós acélipar kapacitással összefüggő problémái

| (188) | Néhány érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár az uniós acélipar strukturális problémáira, így a kapacitásfeleslegre vezethető vissza. Ugyanezen gondolat mentén haladva az orosz hatóságok megjegyezték, hogy az OECD 2014. évi „Excess Capacity in the Global Steel Industry and the Implications of New Investment Projects” (A globális acélipar többletkapacitása és az új beruházási projektek hatásai) című kiadványa szerint a többletkapacitás az acélipar egészét érintő probléma, amely – többek között – alacsony árakat eredményez. |
| --- | --- |

(188)

Néhány érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár az uniós acélipar strukturális problémáira, így a kapacitásfeleslegre vezethető vissza. Ugyanezen gondolat mentén haladva az orosz hatóságok megjegyezték, hogy az OECD 2014. évi „Excess Capacity in the Global Steel Industry and the Implications of New Investment Projects” (A globális acélipar többletkapacitása és az új beruházási projektek hatásai) című kiadványa szerint a többletkapacitás az acélipar egészét érintő probléma, amely – többek között – alacsony árakat eredményez.

| (189) | Az uniós gazdasági ágazat mindazonáltal már tett lépéseket a teljes acélkapacitása és -kibocsátása tekintetében esetlegesen jelentkező többlet kezelésére annak érdekében, hogy alkalmazkodjon a közelmúlt piaci változásaihoz. Az OECD-adatok (4) alapján világszerte az acélkapacitás növekedésére kell számítani, és ez alól csak az Unió jelent kivételt. A 9. táblázatból látható, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitása a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent. Ezzel szemben az érintett országokbeli együttműködő exportáló gyártók többségének termelési kapacitása ugyanebben az időszakban növekedést mutatott. |
| --- | --- |

(189)

Az uniós gazdasági ágazat mindazonáltal már tett lépéseket a teljes acélkapacitása és -kibocsátása tekintetében esetlegesen jelentkező többlet kezelésére annak érdekében, hogy alkalmazkodjon a közelmúlt piaci változásaihoz. Az OECD-adatok (4) alapján világszerte az acélkapacitás növekedésére kell számítani, és ez alól csak az Unió jelent kivételt. A 9. táblázatból látható, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitása a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent. Ezzel szemben az érintett országokbeli együttműködő exportáló gyártók többségének termelési kapacitása ugyanebben az időszakban növekedést mutatott.

4

5.2.7.   Az uniós gazdasági ágazat behozatala

Az uniós gazdasági ágazat behozatala

| (190) | Az orosz gyártók érvelése szerint a panaszosok Kínából és Oroszországból származó behozatala határozottan arra utal, hogy a kárt önmaguknak okozták, márpedig az, hogy a panaszosok egy olyan helyzetet fordítsanak a maguk javára, amelyet ők maguk idéztek elő, nem megengedhető. |
| --- | --- |

(190)

Az orosz gyártók érvelése szerint a panaszosok Kínából és Oroszországból származó behozatala határozottan arra utal, hogy a kárt önmaguknak okozták, márpedig az, hogy a panaszosok egy olyan helyzetet fordítsanak a maguk javára, amelyet ők maguk idéztek elő, nem megengedhető.

| (191) | Ezzel összefüggésben a panaszosok azt az érvet hozták fel, hogy olyan integrált acélcsoportokként működnek, amelyeken belül a kereskedelmi egységek a gyártással foglalkozó acélművektől függetlenül végzik tevékenységüket. A kereskedelmi egységeknek, amelyeknek módjukban áll, hogy több beszerzési forrásból elégítsék ki a hidegen síkhengerelt acéltermékek iránti szükségleteiket, olykor-olykor komoly nyomással kellett szembenézniük a vevők részéről, hogy a lehető legolcsóbb anyagokat szerezzék be, és állítólag nem volt más választásuk, mint hogy – többek között Kínából és Oroszországból származó – behozatallal fedezzék szükségleteik egy minimális részét annak érdekében, hogy meg tudják erősíteni és őrizni kereskedelmi kapcsolataikat. E problémát már a panasz is elismerte néhány uniós gyártó tekintetében. |
| --- | --- |

(191)

Ezzel összefüggésben a panaszosok azt az érvet hozták fel, hogy olyan integrált acélcsoportokként működnek, amelyeken belül a kereskedelmi egységek a gyártással foglalkozó acélművektől függetlenül végzik tevékenységüket. A kereskedelmi egységeknek, amelyeknek módjukban áll, hogy több beszerzési forrásból elégítsék ki a hidegen síkhengerelt acéltermékek iránti szükségleteiket, olykor-olykor komoly nyomással kellett szembenézniük a vevők részéről, hogy a lehető legolcsóbb anyagokat szerezzék be, és állítólag nem volt más választásuk, mint hogy – többek között Kínából és Oroszországból származó – behozatallal fedezzék szükségleteik egy minimális részét annak érdekében, hogy meg tudják erősíteni és őrizni kereskedelmi kapcsolataikat. E problémát már a panasz is elismerte néhány uniós gyártó tekintetében.

| (192) | Ezzel együtt az észérvek alapján nem igazolt, hogy az uniós gazdasági ágazat az elszenvedett kárt saját maga okozta volna ezekkel a behozatalokkal. A szóban forgó behozatal mindössze néhány uniós gyártót érint, alacsony (az uniós gyártók kereskedelmi egységei által végzett, panaszosokhoz kapcsolódó értékesítések 0–5 %-ának megfelelő) volumeneket képvisel, és összességében a Kínából és Oroszországból származó alacsony árú dömpingelt behozatallal szembeni, ideiglenes önvédelmi válaszlépésnek tekintendő. |
| --- | --- |

(192)

Ezzel együtt az észérvek alapján nem igazolt, hogy az uniós gazdasági ágazat az elszenvedett kárt saját maga okozta volna ezekkel a behozatalokkal. A szóban forgó behozatal mindössze néhány uniós gyártót érint, alacsony (az uniós gyártók kereskedelmi egységei által végzett, panaszosokhoz kapcsolódó értékesítések 0–5 %-ának megfelelő) volumeneket képvisel, és összességében a Kínából és Oroszországból származó alacsony árú dömpingelt behozatallal szembeni, ideiglenes önvédelmi válaszlépésnek tekintendő.

5.2.8.   Egyes acéltermékek kereskedelmére vonatkozó, Oroszország és az Unió között korábbiakban érvényben lévő megállapodás

Egyes acéltermékek kereskedelmére vonatkozó, Oroszország és az Unió között korábbiakban érvényben lévő megállapodás

| (193) | Az Európai Unió és Oroszország között korábbiakban alkalmazott acélágazati kereskedelmi megállapodásokra hivatkozva az orosz hatóságok azt állították, hogy „az említett megállapodásban meghatározott orosz behozatali volumen nem minősült kárt okozó volumennek, és (a jelenlegi) volumen továbbra is megfelel a megállapodásbeli volumennek”. Hasonló álláspontot képviselnek az orosz gyártók is, amikor azt állítják, hogy e későbbi megállapodásokba foglalt kontingenseket nem minősítették kárt okozónak, illetve hogy a megállapodásokban előírt védelmi mechanizmusoknak nem hogy az alkalmazására nem került sor, de még az alkalmazásra irányuló szándék sem merült fel. |
| --- | --- |

(193)

Az Európai Unió és Oroszország között korábbiakban alkalmazott acélágazati kereskedelmi megállapodásokra hivatkozva az orosz hatóságok azt állították, hogy „az említett megállapodásban meghatározott orosz behozatali volumen nem minősült kárt okozó volumennek, és (a jelenlegi) volumen továbbra is megfelel a megállapodásbeli volumennek”. Hasonló álláspontot képviselnek az orosz gyártók is, amikor azt állítják, hogy e későbbi megállapodásokba foglalt kontingenseket nem minősítették kárt okozónak, illetve hogy a megállapodásokban előírt védelmi mechanizmusoknak nem hogy az alkalmazására nem került sor, de még az alkalmazásra irányuló szándék sem merült fel.

| (194) | Ezek az állítások azonban megalapozatlanok. Egyfelől: az iratokban szereplő információk azt mutatják, hogy a gazdasági válság nyomán a kontingensek, mivel azokat nem vizsgálták felül, túl magasak voltak. A kérdéses – 1997 októberéig visszanyúló – megállapodásokat ugyan gyakran újratárgyalták (például az uniós bővítésekkel összefüggésben), de a kontingenseket egyetlen alkalommal sem csökkentették számottevően az új piaci fejlemények figyelembevétele érdekében. Az érintett kontingensek ráadásul a hidegen síkhengerelt acéltermékek – feldolgozóipari termékeket is magában foglaló – körénél jóval szélesebb termékskálát fedtek le. A tervekben egyetlen alkalommal sem szerepelt, hogy a teljes kontingensek kizárólag hidegen síkhengerelt acéltermékekre vonatozzanak. |
| --- | --- |

(194)

Ezek az állítások azonban megalapozatlanok. Egyfelől: az iratokban szereplő információk azt mutatják, hogy a gazdasági válság nyomán a kontingensek, mivel azokat nem vizsgálták felül, túl magasak voltak. A kérdéses – 1997 októberéig visszanyúló – megállapodásokat ugyan gyakran újratárgyalták (például az uniós bővítésekkel összefüggésben), de a kontingenseket egyetlen alkalommal sem csökkentették számottevően az új piaci fejlemények figyelembevétele érdekében. Az érintett kontingensek ráadásul a hidegen síkhengerelt acéltermékek – feldolgozóipari termékeket is magában foglaló – körénél jóval szélesebb termékskálát fedtek le. A tervekben egyetlen alkalommal sem szerepelt, hogy a teljes kontingensek kizárólag hidegen síkhengerelt acéltermékekre vonatozzanak.

| (195) | Annak hátterében, hogy miért jelent most nagyobb gondot az orosz behozatal az uniós piac számára, mint a korábbiakban, egyszerűen az áll, hogy az Oroszországból származó behozatal alacsony, dömpingelt árak melletti jelentős növekedése az eddig tapasztaltakhoz nem mérhető zavart kelt az uniós piacon. |
| --- | --- |

(195)

Annak hátterében, hogy miért jelent most nagyobb gondot az orosz behozatal az uniós piac számára, mint a korábbiakban, egyszerűen az áll, hogy az Oroszországból származó behozatal alacsony, dömpingelt árak melletti jelentős növekedése az eddig tapasztaltakhoz nem mérhető zavart kelt az uniós piacon.

5.2.9.   A panaszosok közé nem tartozók felelhetnek az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárért

A panaszosok közé nem tartozók felelhetnek az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárért

| (196) | Egyes érdekelt felek azt állították, hogy azokat, akik nem tartoznak a panaszosok közé, egyáltalán nem érte kár, és lehetséges, hogy valójában ők a felelősek azért, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár éri. Állításuk szerint az uniós gazdasági ágazat megosztott: előrelátóan gondolkodó sikeres gyártókból (vagyis a panaszosok köréhez nem tartozó gyártókból), illetve az e körön kívüli szereplőkből (a panaszosokból) áll. Érvelésük szerint a panaszosok nehéz helyzete nem róható fel az orosz behozatalnak, mivel a panaszosok körébe nem tartozók – akik a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós termelésének 24 %-át képviselik – számos kármutató tekintetében a panaszosoknál sokkal jobb eredményeket értek el. |
| --- | --- |

(196)

Egyes érdekelt felek azt állították, hogy azokat, akik nem tartoznak a panaszosok közé, egyáltalán nem érte kár, és lehetséges, hogy valójában ők a felelősek azért, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár éri. Állításuk szerint az uniós gazdasági ágazat megosztott: előrelátóan gondolkodó sikeres gyártókból (vagyis a panaszosok köréhez nem tartozó gyártókból), illetve az e körön kívüli szereplőkből (a panaszosokból) áll. Érvelésük szerint a panaszosok nehéz helyzete nem róható fel az orosz behozatalnak, mivel a panaszosok körébe nem tartozók – akik a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós termelésének 24 %-át képviselik – számos kármutató tekintetében a panaszosoknál sokkal jobb eredményeket értek el.

| (197) | Ezeket az állítások megalapozatlanok. Először is: a piacvédelmi eljárások egyik alapelve, hogy az eljárásban való részvétel önkéntes. Másodszor: a kárra vonatkozóan tett ténymegállapítások némelyikének alapjául a mintába felvett uniós gyártók helyzete szolgált, és ezek az 1.5.1. szakasz értelmében az uniós gazdasági ágazat egészére nézve reprezentatívnak tekintendők. |
| --- | --- |

(197)

Ezeket az állítások megalapozatlanok. Először is: a piacvédelmi eljárások egyik alapelve, hogy az eljárásban való részvétel önkéntes. Másodszor: a kárra vonatkozóan tett ténymegállapítások némelyikének alapjául a mintába felvett uniós gyártók helyzete szolgált, és ezek az 1.5.1. szakasz értelmében az uniós gazdasági ágazat egészére nézve reprezentatívnak tekintendők.

| (198) | Harmadszor: igaz ugyan, hogy a jelek szerint azok a gyártók, akik nem vettek részt a panasz benyújtásában, növelték termelési szintjeiket, mindezt azonban annak fényében kell értékelni, hogy e gyártással foglalkozó acélművek némelyike olyan gyártó, aki a feldolgozó ágazatban – így a tűzihorganyzott hidegen síkhengerelt acélok ágazatában – is aktív. A magasabb termelési volumenek nem feltétlenül jelentenek egyet a magasabb jövedelmezőséggel, illetve kedvezőbb uniós piaci pozícióval. Éppen ellenkezőleg, ez akár arra is utalhat, hogy e gyártással foglalkozó acélművek ahelyett, hogy versenybe szálltak volna a hidegen síkhengerelt acéltermékek piacán a kínai és orosz dömpingelt kivitellel, úgy döntöttek, hogy tevékenységeiket az inkább piaci réseket megcélzó, nagyobb hozzáadott értékkel bíró termékekre összpontosítják. |
| --- | --- |

(198)

Harmadszor: igaz ugyan, hogy a jelek szerint azok a gyártók, akik nem vettek részt a panasz benyújtásában, növelték termelési szintjeiket, mindezt azonban annak fényében kell értékelni, hogy e gyártással foglalkozó acélművek némelyike olyan gyártó, aki a feldolgozó ágazatban – így a tűzihorganyzott hidegen síkhengerelt acélok ágazatában – is aktív. A magasabb termelési volumenek nem feltétlenül jelentenek egyet a magasabb jövedelmezőséggel, illetve kedvezőbb uniós piaci pozícióval. Éppen ellenkezőleg, ez akár arra is utalhat, hogy e gyártással foglalkozó acélművek ahelyett, hogy versenybe szálltak volna a hidegen síkhengerelt acéltermékek piacán a kínai és orosz dömpingelt kivitellel, úgy döntöttek, hogy tevékenységeiket az inkább piaci réseket megcélzó, nagyobb hozzáadott értékkel bíró termékekre összpontosítják.

| (199) | Negyedszer: a panaszos gyártók az uniós acélművek (utánhengerelők nélkül számított) vizsgálati időszak alatti teljes uniós termelésének 89 %-át képviselték. Ennek eredményeképp a panaszos acélművek nagyon is reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat egésze szempontjából, annak hátterében pedig, hogy egyes unióbeli gyártók jobban tudnak teljesíteni az uniós piacon – függetlenül attól, hogy ez bizonyított tény-e vagy sem –, olyan különböző tényezők állnak, amelyek nem kérdőjelezik meg azt, hogy az uniós gazdasági ágazatot általában véve hátrányosan érinti a dömpingelt behozatal. Ötödször: ugyan lehet, hogy a panaszosok köréhez nem tartozók az értékesítés terén a panaszosoknál valamivel jobban – igaz stagnáló szinten – teljesítettek, 2014-től kezdődően azonban ez a trend megfordult. |
| --- | --- |

(199)

Negyedszer: a panaszos gyártók az uniós acélművek (utánhengerelők nélkül számított) vizsgálati időszak alatti teljes uniós termelésének 89 %-át képviselték. Ennek eredményeképp a panaszos acélművek nagyon is reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat egésze szempontjából, annak hátterében pedig, hogy egyes unióbeli gyártók jobban tudnak teljesíteni az uniós piacon – függetlenül attól, hogy ez bizonyított tény-e vagy sem –, olyan különböző tényezők állnak, amelyek nem kérdőjelezik meg azt, hogy az uniós gazdasági ágazatot általában véve hátrányosan érinti a dömpingelt behozatal. Ötödször: ugyan lehet, hogy a panaszosok köréhez nem tartozók az értékesítés terén a panaszosoknál valamivel jobban – igaz stagnáló szinten – teljesítettek, 2014-től kezdődően azonban ez a trend megfordult.

| (200) | Az iratokban szereplő információk ráadásul arra utalnak, hogy az utánhengerelők ugyanannak a lefelé mutató árnyomásnak vannak kitéve az uniós piacon, és hasonló helyzetben vannak, mint az uniós integrált acélművek. |
| --- | --- |

(200)

Az iratokban szereplő információk ráadásul arra utalnak, hogy az utánhengerelők ugyanannak a lefelé mutató árnyomásnak vannak kitéve az uniós piacon, és hasonló helyzetben vannak, mint az uniós integrált acélművek.

| (201) | Összegzésül: a jelek szerint nem teljesítenek a panaszosoknál jobban azok a gyártók, amelyek nem tartoznak a panaszosok körébe, és helyzetük – különösképpen, ha figyelembe vesszük az uniós termelésen belüli részesedésüket – nem olyan jellegű, hogy befolyásolná a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat egésze által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(201)

Összegzésül: a jelek szerint nem teljesítenek a panaszosoknál jobban azok a gyártók, amelyek nem tartoznak a panaszosok körébe, és helyzetük – különösképpen, ha figyelembe vesszük az uniós termelésen belüli részesedésüket – nem olyan jellegű, hogy befolyásolná a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat egésze által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.

5.3.   AZ OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS

| (202) | Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gyártókat ért kár és az érintett országokból származó dömpingelt behozatal között. |
| --- | --- |

(202)

Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gyártókat ért kár és az érintett országokból származó dömpingelt behozatal között.

| (203) | A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az azonosított egyéb tényezők, így a gazdasági válság, az uniós gazdasági ágazat állítólagos versenyképességbeli és/vagy hatékonyságbeli hiányosságai, a harmadik országokból származó behozatal, a panaszosok köréhez nem tartozó felek szerepe, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye vagy az uniós gazdasági ágazat kapacitásfeleslege még az esetleges együttes hatásukat tekintetbe véve sem befolyásolják az okozati összefüggést. A válság, valamint a felhasználás csökkenése és az uniós gazdasági ágazaton belüli racionalizálás egyaránt hozzájárulhatott valamelyest a kárhoz, de biztosan nem érintette volna ilyen jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat helyzetét, ha minderre nem a dömpingelt behozatal folyamatosan csökkenő árai mellett került volna sor. Nevezetesen: az értékesítési árak nem süllyedtek volna ilyen alacsony szintre és kedvezőbb jövedelmezőséget lehetett volna elérni. |
| --- | --- |

(203)

A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az azonosított egyéb tényezők, így a gazdasági válság, az uniós gazdasági ágazat állítólagos versenyképességbeli és/vagy hatékonyságbeli hiányosságai, a harmadik országokból származó behozatal, a panaszosok köréhez nem tartozó felek szerepe, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye vagy az uniós gazdasági ágazat kapacitásfeleslege még az esetleges együttes hatásukat tekintetbe véve sem befolyásolják az okozati összefüggést. A válság, valamint a felhasználás csökkenése és az uniós gazdasági ágazaton belüli racionalizálás egyaránt hozzájárulhatott valamelyest a kárhoz, de biztosan nem érintette volna ilyen jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat helyzetét, ha minderre nem a dömpingelt behozatal folyamatosan csökkenő árai mellett került volna sor. Nevezetesen: az értékesítési árak nem süllyedtek volna ilyen alacsony szintre és kedvezőbb jövedelmezőséget lehetett volna elérni.

| (204) | A fentiek alapján a Bizottság e szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országokból származó dömpingelt behozatal okozta, és a többi tényező – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem befolyásolta ezt az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(204)

A fentiek alapján a Bizottság e szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országokból származó dömpingelt behozatal okozta, és a többi tényező – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem befolyásolta ezt az okozati összefüggést.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (205) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a kárt okozó dömping, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(205)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a kárt okozó dömping, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

6.1.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT ÉRDEKE

| (206) | Az uniós gazdasági ágazat 17 tagállamban (az Egyesült Királyságban, Franciaországban, Németországban, a Szlovák Köztársaságban, Olaszországban, Szlovéniában, Luxemburgban, Görögországban, Belgiumban, Lengyelországban, Hollandiában, Ausztriában, Finnországban, Svédországban, Portugáliában, Magyarországon és Spanyolországban) található és mintegy 20 000 munkavállalót foglalkoztat közvetlenül a hidegen síkhengerelt acéltermékekkel összefüggésben. |
| --- | --- |

(206)

Az uniós gazdasági ágazat 17 tagállamban (az Egyesült Királyságban, Franciaországban, Németországban, a Szlovák Köztársaságban, Olaszországban, Szlovéniában, Luxemburgban, Görögországban, Belgiumban, Lengyelországban, Hollandiában, Ausztriában, Finnországban, Svédországban, Portugáliában, Magyarországon és Spanyolországban) található és mintegy 20 000 munkavállalót foglalkoztat közvetlenül a hidegen síkhengerelt acéltermékekkel összefüggésben.

| (207) | A vizsgálat során tizenhárom gyártó működött együtt. Az ismert gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Miként a kármutatók fenti elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat esetében romlott a helyzet és negatív hatással járt a dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(207)

A vizsgálat során tizenhárom gyártó működött együtt. Az ismert gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Miként a kármutatók fenti elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat esetében romlott a helyzet és negatív hatással járt a dömpingelt behozatal.

| (208) | Az átmeneti dömpingellenes vámok kivetése várhatóan visszaállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, és ezzel véget vet az áreróziónak, valamint lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön a dömping hatásaiból. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, hogy az megközelítené az ebben a tőkeigényes iparban szükséges szintet. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Emlékeztetni kell arra, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Különösen a mintába felvett uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a jövedelmezőség és a beruházások megtérülése esetében volt tapasztalható komoly negatív hatás. Ennélfogva fontos, hogy az árak újfent egy olyan nem dömpingelt vagy legalább kárt nem okozó szintet érjenek el, amely lehetővé teszi, hogy a különféle gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Nagyon valószínűnek tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete intézkedések hiányában tovább romlana. Ha a hidegen síkhengerelt acéltermékek szegmense rosszul teljesít, annak több uniós gyártó feldolgozói és beszállítói szegmense is kárát látná, hiszen e szegmensek kapacitáskihasználása szorosan összefügg a vizsgált termék termelésével. |
| --- | --- |

(208)

Az átmeneti dömpingellenes vámok kivetése várhatóan visszaállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, és ezzel véget vet az áreróziónak, valamint lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön a dömping hatásaiból. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, hogy az megközelítené az ebben a tőkeigényes iparban szükséges szintet. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Emlékeztetni kell arra, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Különösen a mintába felvett uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a jövedelmezőség és a beruházások megtérülése esetében volt tapasztalható komoly negatív hatás. Ennélfogva fontos, hogy az árak újfent egy olyan nem dömpingelt vagy legalább kárt nem okozó szintet érjenek el, amely lehetővé teszi, hogy a különféle gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Nagyon valószínűnek tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete intézkedések hiányában tovább romlana. Ha a hidegen síkhengerelt acéltermékek szegmense rosszul teljesít, annak több uniós gyártó feldolgozói és beszállítói szegmense is kárát látná, hiszen e szegmensek kapacitáskihasználása szorosan összefügg a vizsgált termék termelésével.

| (209) | Ennek megfelelően a Bizottság arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. A dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön az azonosított, kárt okozó dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(209)

Ennek megfelelően a Bizottság arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. A dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön az azonosított, kárt okozó dömping hatásaiból.

6.2.   A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK ÉRDEKE

| (210) | A (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a négy mintába felvett vállalat közül mindössze egyetlen töltötte ki a kérdőívet. A vizsgálat emellett azt is feltárta, hogy azon tizenhárom vállalat közül, amelyek a mintavételi szakaszban jelentkeztek, egyik sem minősül „tiszta profilú” független importőrnek. Ami azt illeti, az eredetileg megkeresett felekről a legtöbb esetben többnyire bebizonyosodott, hogy vagy az uniós gazdasági ágazathoz, vagy az érintett országokban működő felekhez kötődő acélipari szolgáltató központok (csoportjai). A Bizottság a vizsgálat későbbi szakaszában annak érdekében, hogy további együttműködésre kész feleket bevonhasson, több független importőrt megkeresett, de végül is a mintavételi szakaszban jelentkezett független importőrök egyike sem volt hajlandó benyújtani kitöltött kérdőívet a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(210)

A (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a négy mintába felvett vállalat közül mindössze egyetlen töltötte ki a kérdőívet. A vizsgálat emellett azt is feltárta, hogy azon tizenhárom vállalat közül, amelyek a mintavételi szakaszban jelentkeztek, egyik sem minősül „tiszta profilú” független importőrnek. Ami azt illeti, az eredetileg megkeresett felekről a legtöbb esetben többnyire bebizonyosodott, hogy vagy az uniós gazdasági ágazathoz, vagy az érintett országokban működő felekhez kötődő acélipari szolgáltató központok (csoportjai). A Bizottság a vizsgálat későbbi szakaszában annak érdekében, hogy további együttműködésre kész feleket bevonhasson, több független importőrt megkeresett, de végül is a mintavételi szakaszban jelentkezett független importőrök egyike sem volt hajlandó benyújtani kitöltött kérdőívet a Bizottságnak.

| (211) | A vizsgálat kimutatta, hogy az intézkedések nyomán jelentkező esetleges áremelkedés közvetlenül nem érintené a független importőröket. Elvileg semmi sem akadályozza meg az importőröket vagy az acélipari szolgáltató központokat abban, hogy az áremeléseket áthárítsák vevőikre. Behozatalukat ráadásul olyan országokból is beszerezhetik, amelyek nem tartoznak e vizsgálat hatálya alá. |
| --- | --- |

(211)

A vizsgálat kimutatta, hogy az intézkedések nyomán jelentkező esetleges áremelkedés közvetlenül nem érintené a független importőröket. Elvileg semmi sem akadályozza meg az importőröket vagy az acélipari szolgáltató központokat abban, hogy az áremeléseket áthárítsák vevőikre. Behozatalukat ráadásul olyan országokból is beszerezhetik, amelyek nem tartoznak e vizsgálat hatálya alá.

| (212) | Az egyik olaszországi, 32 olasz szolgáltató központot képviselő szövetség kijelentette, hogy a forgalmazási ágazatban működő vállalatok esetében megkerülhetetlen az importálás, hiszen a beszerzési források diverzifikálása szolgál biztosítékul arra, hogy ügyfeleik ellátása zavartalan és biztos legyen. Az állítások szerint ez akár veszélybe is kerülhet, mivel a síkhengerelt acéltermékek olasz gyártói galvanizáló sorokba ruháztak be (vagyis csökkentették a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós szabadpiaci értékesítését) és problémákkal szembesültek a hidegen síkhengerelt acéltermékek gyártása és szállítása terén, ami bizonytalanságot keltett az olasz belföldi piacon. |
| --- | --- |

(212)

Az egyik olaszországi, 32 olasz szolgáltató központot képviselő szövetség kijelentette, hogy a forgalmazási ágazatban működő vállalatok esetében megkerülhetetlen az importálás, hiszen a beszerzési források diverzifikálása szolgál biztosítékul arra, hogy ügyfeleik ellátása zavartalan és biztos legyen. Az állítások szerint ez akár veszélybe is kerülhet, mivel a síkhengerelt acéltermékek olasz gyártói galvanizáló sorokba ruháztak be (vagyis csökkentették a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós szabadpiaci értékesítését) és problémákkal szembesültek a hidegen síkhengerelt acéltermékek gyártása és szállítása terén, ami bizonytalanságot keltett az olasz belföldi piacon.

| (213) | Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a vámoknak elő kell segíteniük, hogy folyamatosan biztosított legyen a forgalmazók ügyfeleinek biztonságos ellátása. Vámok nélkül előfordulhat, hogy a hidegen síkhengerelt acéltermékek néhány uniós gyártója kénytelen lesz beszüntetni/visszafogni a hidegen síkhengerelt acéltermékek gyártását, és ezáltal több uniós felhasználó korlátozott beszerzési forrásokra kényszerülne. Ezenkívül az intézkedések szintje amellett fog egyenlő versenyfeltételeket teremteni, hogy lehetőséget biztosít az érintett országokból (tisztességes áron), valamint egyéb forrásokból érkező behozatal számára. |
| --- | --- |

(213)

Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a vámoknak elő kell segíteniük, hogy folyamatosan biztosított legyen a forgalmazók ügyfeleinek biztonságos ellátása. Vámok nélkül előfordulhat, hogy a hidegen síkhengerelt acéltermékek néhány uniós gyártója kénytelen lesz beszüntetni/visszafogni a hidegen síkhengerelt acéltermékek gyártását, és ezáltal több uniós felhasználó korlátozott beszerzési forrásokra kényszerülne. Ezenkívül az intézkedések szintje amellett fog egyenlő versenyfeltételeket teremteni, hogy lehetőséget biztosít az érintett országokból (tisztességes áron), valamint egyéb forrásokból érkező behozatal számára.

| (214) | Végezetül: az együttműködő acélipari szolgáltató központok egyik csoportja jelezte, hogy rövid és középtávon támogatná olyan intézkedések bevezetését, amelyek az uniós acélművek javát szolgálják. |
| --- | --- |

(214)

Végezetül: az együttműködő acélipari szolgáltató központok egyik csoportja jelezte, hogy rövid és középtávon támogatná olyan intézkedések bevezetését, amelyek az uniós acélművek javát szolgálják.

| (215) | A fentieket figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az uniós importőrök érdekeire. |
| --- | --- |

(215)

A fentieket figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az uniós importőrök érdekeire.

6.3.   A FELHASZNÁLÓK ÉRDEKE

| (216) | A hidegen síkhengerelt acéltermékek legfontosabb végfelhasználói iparainak a gépjárműipar, a háztartási készülékeket (az úgynevezett „fehérárukat”) előállító iparágak, az építőipar, valamint a külön- és sokféle ipari termék gyártásával foglalkozó iparágak számítanak. Az eljárásban nagyobb (így a gépjárműiparhoz, illetve a háztartási készülékeket előállító ágazatokhoz tartozó) felhasználók nem működtek együtt. |
| --- | --- |

(216)

A hidegen síkhengerelt acéltermékek legfontosabb végfelhasználói iparainak a gépjárműipar, a háztartási készülékeket (az úgynevezett „fehérárukat”) előállító iparágak, az építőipar, valamint a külön- és sokféle ipari termék gyártásával foglalkozó iparágak számítanak. Az eljárásban nagyobb (így a gépjárműiparhoz, illetve a háztartási készülékeket előállító ágazatokhoz tartozó) felhasználók nem működtek együtt.

| (217) | A vizsgálattal mindössze három, Oroszországból importáló lett felhasználó működött együtt, amelyek közül legalább egy esetében fennáll annak a valószínűsége, hogy az orosz hidegen síkhengerelt acéltermékeket érintő vámok valamiféle hatással vannak rá. Méretük, valamint tevékenységeik speciális jellege miatt azonban e felhasználók nem tekinthetők reprezentatívnak abból a szempontból, hogy a vámok milyen hatást gyakorolnak a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós felhasználóinak teljes körére. |
| --- | --- |

(217)

A vizsgálattal mindössze három, Oroszországból importáló lett felhasználó működött együtt, amelyek közül legalább egy esetében fennáll annak a valószínűsége, hogy az orosz hidegen síkhengerelt acéltermékeket érintő vámok valamiféle hatással vannak rá. Méretük, valamint tevékenységeik speciális jellege miatt azonban e felhasználók nem tekinthetők reprezentatívnak abból a szempontból, hogy a vámok milyen hatást gyakorolnak a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós felhasználóinak teljes körére.

| (218) | Az egyik olaszországi, 32 olasz szolgáltató központot képviselő szövetség beadványában közölte, hogy az intézkedések nyomán megélénkülne a nagyobb, ipari csoportokhoz tartozó felhasználók delokalizációja Olaszországból, amire példaként az Electroluxot és a Whirlpoolt hozta fel. A már jó ideje tartó delokalizáció az állítások szerint az olasz gazdaság egészét hátrányosan érinti amellett, hogy a leépítések következményeként a társadalom szempontjából is negatív hatásokkal jár. |
| --- | --- |

(218)

Az egyik olaszországi, 32 olasz szolgáltató központot képviselő szövetség beadványában közölte, hogy az intézkedések nyomán megélénkülne a nagyobb, ipari csoportokhoz tartozó felhasználók delokalizációja Olaszországból, amire példaként az Electroluxot és a Whirlpoolt hozta fel. A már jó ideje tartó delokalizáció az állítások szerint az olasz gazdaság egészét hátrányosan érinti amellett, hogy a leépítések következményeként a társadalom szempontjából is negatív hatásokkal jár.

| (219) | Noha kétség sem fér ahhoz, hogy a vámok elméletileg – a magasabb vételárak miatt – hátrányosan érinthetik a felhasználókat, egyetlen irat sem támasztja alá, hogy az olaszországi felhasználók hidegen síkhengerelt acéltermékekhez kapcsolódó költségei (az összköltségekhez képest) olyan jelentősek lennének, hogy befolyásolnák a jövedelmezőséget és delokalizációra késztetnék a jelentősebb ipari csoportokat. A javasolt vámok szintje emellett tiltó jellegűnek sem tekintető. Ezenkívül semmi nem erősíti meg, hogy az Olaszországon kívüli piacok felhasználói az olaszországi felhasználók állítólagos helyzetével azonos helyzetben lennének vagy találhatnák magukat a jövőben – a nevezett olasz szövetség szerint az olasz piacra jellemző sajátosságok sokrétűek. |
| --- | --- |

(219)

Noha kétség sem fér ahhoz, hogy a vámok elméletileg – a magasabb vételárak miatt – hátrányosan érinthetik a felhasználókat, egyetlen irat sem támasztja alá, hogy az olaszországi felhasználók hidegen síkhengerelt acéltermékekhez kapcsolódó költségei (az összköltségekhez képest) olyan jelentősek lennének, hogy befolyásolnák a jövedelmezőséget és delokalizációra késztetnék a jelentősebb ipari csoportokat. A javasolt vámok szintje emellett tiltó jellegűnek sem tekintető. Ezenkívül semmi nem erősíti meg, hogy az Olaszországon kívüli piacok felhasználói az olaszországi felhasználók állítólagos helyzetével azonos helyzetben lennének vagy találhatnák magukat a jövőben – a nevezett olasz szövetség szerint az olasz piacra jellemző sajátosságok sokrétűek.

| (220) | Néhány fél beadványában jelezte, hogy az intézkedések miatt az uniós feldolgozóiparok nem fognak tudni méltányos árú termékekhez hozzájutni. Ezt két lettországi felhasználó, egy kisebb portugál és egy kisebb lengyelországi importőr kiegészítette azzal, hogy bizonyos terméktípusok értékesítésével mindössze néhány olyan orosz gyártó foglalkozik, akikhez hosszú múltra visszatekintő kapcsolat fűzi őket, illetve hogy a kisebb uniós vállalkozások érdekeit (az uniós acélgyártók érdekeivel szemben) egészében véve figyelmen kívül hagyták. |
| --- | --- |

(220)

Néhány fél beadványában jelezte, hogy az intézkedések miatt az uniós feldolgozóiparok nem fognak tudni méltányos árú termékekhez hozzájutni. Ezt két lettországi felhasználó, egy kisebb portugál és egy kisebb lengyelországi importőr kiegészítette azzal, hogy bizonyos terméktípusok értékesítésével mindössze néhány olyan orosz gyártó foglalkozik, akikhez hosszú múltra visszatekintő kapcsolat fűzi őket, illetve hogy a kisebb uniós vállalkozások érdekeit (az uniós acélgyártók érdekeivel szemben) egészében véve figyelmen kívül hagyták.

| (221) | Ezeket az állításokat a Bizottság elutasítja. Ami a második megjegyzést illeti: az Unión belüli kisebb vállalkozások érdekeit a rendelkezésre álló információk figyelembevételével számításba vették. Noha kétség sem fér ahhoz, hogy a vámok elméletileg – a magasabb vételárak miatt – hátrányosan érinthetik a felhasználókat, egyetlen irat sem támasztja alá, hogy esetükben a hidegen síkhengerelt acéltermékek költségei (az összköltségekhez képest) oly nagyon jelentősek lennének. Ráadásul a megnövekedett költségek (egy részét) át is lehet hárítani. A javasolt vámok szintje emellett indokolatlanul magasnak sem tekinthető. |
| --- | --- |

(221)

Ezeket az állításokat a Bizottság elutasítja. Ami a második megjegyzést illeti: az Unión belüli kisebb vállalkozások érdekeit a rendelkezésre álló információk figyelembevételével számításba vették. Noha kétség sem fér ahhoz, hogy a vámok elméletileg – a magasabb vételárak miatt – hátrányosan érinthetik a felhasználókat, egyetlen irat sem támasztja alá, hogy esetükben a hidegen síkhengerelt acéltermékek költségei (az összköltségekhez képest) oly nagyon jelentősek lennének. Ráadásul a megnövekedett költségek (egy részét) át is lehet hárítani. A javasolt vámok szintje emellett indokolatlanul magasnak sem tekinthető.

| (222) | A hidegen síkhengerelt acéltermékek ráadásul olyan árucikkeknek számítanak, amelyeket számos uniós tagállamon kívül több, az Unióba már exportáló országban is előállítanak. Alaptalannak tűnik tehát a félelem, hogy korlátozott mértékben lesznek elérhetők a méltányos árú termékek, és hogy a kifejezetten különlegesnek számító acélminőségek egyáltalán nem lesznek beszerezhetők. |
| --- | --- |

(222)

A hidegen síkhengerelt acéltermékek ráadásul olyan árucikkeknek számítanak, amelyeket számos uniós tagállamon kívül több, az Unióba már exportáló országban is előállítanak. Alaptalannak tűnik tehát a félelem, hogy korlátozott mértékben lesznek elérhetők a méltányos árú termékek, és hogy a kifejezetten különlegesnek számító acélminőségek egyáltalán nem lesznek beszerezhetők.

| (223) | A fentieket figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a felhasználók tekintetében az intézkedések bevezetése egyáltalán nem járna aránytalanul hátrányos hatással. |
| --- | --- |

(223)

A fentieket figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a felhasználók tekintetében az intézkedések bevezetése egyáltalán nem járna aránytalanul hátrányos hatással.

6.4.   EGYÉB ÉRDEKEK

| (224) | Az egyik érdekelt fél beadványában azt állította, hogy az intézkedések több kulcsfontosságú ipar fellendülését vissza fogják vetni, negatív hatással lesznek az innovációra, a gazdasági növekedésre és a foglalkoztatásra, valamint a kereslet és a fogyasztói jólét csökkenését fogják maguk után vonni. |
| --- | --- |

(224)

Az egyik érdekelt fél beadványában azt állította, hogy az intézkedések több kulcsfontosságú ipar fellendülését vissza fogják vetni, negatív hatással lesznek az innovációra, a gazdasági növekedésre és a foglalkoztatásra, valamint a kereslet és a fogyasztói jólét csökkenését fogják maguk után vonni.

| (225) | Ezt az – egyébiránt bizonyítékokkal nem alátámasztott – állítást a Bizottság elutasítja. A gazdasági növekedés, az innováció és a foglalkoztatás szempontjából az acélipar stratégiai szerepet tölt be az Unióban. Az uniós gazdasági ágazat javát szolgáló intézkedésekkel szemben tehát elvárás, hogy az Unió egészében innováció-, növekedés- és foglalkoztatásösztönző hatással bírjanak. |
| --- | --- |

(225)

Ezt az – egyébiránt bizonyítékokkal nem alátámasztott – állítást a Bizottság elutasítja. A gazdasági növekedés, az innováció és a foglalkoztatás szempontjából az acélipar stratégiai szerepet tölt be az Unióban. Az uniós gazdasági ágazat javát szolgáló intézkedésekkel szemben tehát elvárás, hogy az Unió egészében innováció-, növekedés- és foglalkoztatásösztönző hatással bírjanak.

| (226) | Néhány érdekelt jelezte, hogy mivel a hidegen síkhengerelt acéltermékek teljes uniós gyártásán belül a panaszosok olyan nagy súlyt képviselnek, az uniós gazdasági ágazat pedig olyan jelentős piaci részesedéssel rendelkezik, félő, hogy gyengülni fog a verseny az uniós piacon, egyes cégek erőfölénybe fognak kerülni és fennáll annak veszélye, hogy a piacot az uniós gyártók oligopóliuma fogja uralni. |
| --- | --- |

(226)

Néhány érdekelt jelezte, hogy mivel a hidegen síkhengerelt acéltermékek teljes uniós gyártásán belül a panaszosok olyan nagy súlyt képviselnek, az uniós gazdasági ágazat pedig olyan jelentős piaci részesedéssel rendelkezik, félő, hogy gyengülni fog a verseny az uniós piacon, egyes cégek erőfölénybe fognak kerülni és fennáll annak veszélye, hogy a piacot az uniós gyártók oligopóliuma fogja uralni.

| (227) | Ezen észrevételeket a felek nem támasztották alá bizonyítékokkal. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja. Az uniós piacon egészen bizonyosan folytatódni fog a verseny, hiszen a piacon számos uniós és Unión kívüli piaci szereplő és ár lesz jelen, ami a verseny meghatározó tényezője. Az intézkedések javasolt szintje nem indokolná, hogy teljesen leálljon az érintett országokból származó behozatal. A behozatal számára – a dömpinggel összefüggésbe hozott országokból származó behozatalt is ideértve – adott lesz a lehetőség, hogy az uniós piacon tisztességes árakkal szabadon részt vegyen a versenyben. |
| --- | --- |

(227)

Ezen észrevételeket a felek nem támasztották alá bizonyítékokkal. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja. Az uniós piacon egészen bizonyosan folytatódni fog a verseny, hiszen a piacon számos uniós és Unión kívüli piaci szereplő és ár lesz jelen, ami a verseny meghatározó tényezője. Az intézkedések javasolt szintje nem indokolná, hogy teljesen leálljon az érintett országokból származó behozatal. A behozatal számára – a dömpinggel összefüggésbe hozott országokból származó behozatalt is ideértve – adott lesz a lehetőség, hogy az uniós piacon tisztességes árakkal szabadon részt vegyen a versenyben.

| (228) | Az egyik érdekelt fél meglátása szerint az intézkedések előreláthatólag olyan feleket fognak hátrányosan érinteni, akik a panaszosok érdekeinél jóval erősebb és szélesebb körű érdekeket képviselnek. Az állítások szerint a feldolgozóiparok a „panaszosok által látszólag önkényesen megállapított pontatlan számadatok” szerinti állományhoz képest a munkavállalók többszörösét foglalkoztatják. Minthogy azonban e hatást nem számszerűsítették, és konkrét foglalkoztatási számadatokkal sem szolgáltak, az állításokat nem lehetett az adatok egybevetésével ellenőrizni. Ugyanez vonatkozik az orosz együttműködő gyártóknak a felhasználókra gyakorolt hatás kapcsán – igen direkt módon – megfogalmazott állítására is. A Bizottság ennélfogva az uniós érdeket az iratokban szereplő, megfelelően ellenőrizhető és számszerűsíthető tényezők alapján elemezte. |
| --- | --- |

(228)

Az egyik érdekelt fél meglátása szerint az intézkedések előreláthatólag olyan feleket fognak hátrányosan érinteni, akik a panaszosok érdekeinél jóval erősebb és szélesebb körű érdekeket képviselnek. Az állítások szerint a feldolgozóiparok a „panaszosok által látszólag önkényesen megállapított pontatlan számadatok” szerinti állományhoz képest a munkavállalók többszörösét foglalkoztatják. Minthogy azonban e hatást nem számszerűsítették, és konkrét foglalkoztatási számadatokkal sem szolgáltak, az állításokat nem lehetett az adatok egybevetésével ellenőrizni. Ugyanez vonatkozik az orosz együttműködő gyártóknak a felhasználókra gyakorolt hatás kapcsán – igen direkt módon – megfogalmazott állítására is. A Bizottság ennélfogva az uniós érdeket az iratokban szereplő, megfelelően ellenőrizhető és számszerűsíthető tényezők alapján elemezte.

6.5.   AZ UNIÓS ÉRDEKRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS

| (229) | A fentieket figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az intézkedések bevezetése elősegítené az uniós gazdasági ágazat fellendülését és megnyitná az utat a kifejezetten a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós gyártóinak jövőre való felkészültségének és versenyképességének javítását célzó beruházások és kutatás-fejlesztés előtt. |
| --- | --- |

(229)

A fentieket figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az intézkedések bevezetése elősegítené az uniós gazdasági ágazat fellendülését és megnyitná az utat a kifejezetten a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós gyártóinak jövőre való felkészültségének és versenyképességének javítását célzó beruházások és kutatás-fejlesztés előtt.

| (230) | Az uniós gazdasági ágazat a (közel)múltban már átesett komolyabb szerkezetátalakításon. Vámok nélkül előfordulhat, hogy a hidegen síkhengerelt acéltermékek néhány uniós gyártója kénytelen beszüntetni/visszafogni a hidegen síkhengerelt acéltermékekkel összefüggő tevékenységeit, munkavállalók százaitól megválni, aminek következtében több uniós felhasználó korlátozott beszerzési forrásokra kényszerülne. |
| --- | --- |

(230)

Az uniós gazdasági ágazat a (közel)múltban már átesett komolyabb szerkezetátalakításon. Vámok nélkül előfordulhat, hogy a hidegen síkhengerelt acéltermékek néhány uniós gyártója kénytelen beszüntetni/visszafogni a hidegen síkhengerelt acéltermékekkel összefüggő tevékenységeit, munkavállalók százaitól megválni, aminek következtében több uniós felhasználó korlátozott beszerzési forrásokra kényszerülne.

| (231) | Az intézkedéseknek a Bizottságnál jelentkezett többi néhány félre gyakorolt hatása nem tekinthető jelentősnek. Az iratok alapján semmi nem utal arra, hogy az egyéb (Bizottságnál nem jelentkezett) szereplők tekintetében esetlegesen felmerülő hatás meghaladhatja az intézkedések uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását. Az intézkedések vélhetően kedvezni fognak azon beszállítóiparoknak, így a nyersanyag-beszállítóknak és a gépgyártóknak, akik nem (vagy csak korlátozottan) érintettek az érintett országokbeli gyártók ellátásában. Az intézkedések javasolt szinten történő bevezetése csak mérsékelt hatást fejt ki a szállítói lánc áraira és a felhasználók teljesítményére. Az intézkedések szintje amellett fog egyenlő versenyfeltételeket teremteni, hogy lehetőséget biztosít az érintett országokból – tisztességes áron – érkező behozatal számára. A tisztességes versenypiac a végfelhasználók és felhasználók számára várhatóan pozitív hozadékkal jár, köztük olyan helyi beszállítói forrással, amely a kutatási-fejlesztési és technológiai eredmények jóvoltából magasabb minőséget képviselő termékekkel tudja majd teljes körűen kielégíteni szükségleteiket és igényeiket. Az ár továbbra is döntő tényező lesz, de immár tisztességes feltételek szerint fogja betölteni e szerepét. |
| --- | --- |

(231)

Az intézkedéseknek a Bizottságnál jelentkezett többi néhány félre gyakorolt hatása nem tekinthető jelentősnek. Az iratok alapján semmi nem utal arra, hogy az egyéb (Bizottságnál nem jelentkezett) szereplők tekintetében esetlegesen felmerülő hatás meghaladhatja az intézkedések uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását. Az intézkedések vélhetően kedvezni fognak azon beszállítóiparoknak, így a nyersanyag-beszállítóknak és a gépgyártóknak, akik nem (vagy csak korlátozottan) érintettek az érintett országokbeli gyártók ellátásában. Az intézkedések javasolt szinten történő bevezetése csak mérsékelt hatást fejt ki a szállítói lánc áraira és a felhasználók teljesítményére. Az intézkedések szintje amellett fog egyenlő versenyfeltételeket teremteni, hogy lehetőséget biztosít az érintett országokból – tisztességes áron – érkező behozatal számára. A tisztességes versenypiac a végfelhasználók és felhasználók számára várhatóan pozitív hozadékkal jár, köztük olyan helyi beszállítói forrással, amely a kutatási-fejlesztési és technológiai eredmények jóvoltából magasabb minőséget képviselő termékekkel tudja majd teljes körűen kielégíteni szükségleteiket és igényeiket. Az ár továbbra is döntő tényező lesz, de immár tisztességes feltételek szerint fogja betölteni e szerepét.

| (232) | A Bizottság a vizsgálat e szakaszában – mindent összevéve – arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a hidegen síkhengerelt acéltermékek érintett országokból származó behozatalára vonatkozó átmeneti intézkedések bevezetése ellentétes lenne az Unió érdekével. |
| --- | --- |

(232)

A Bizottság a vizsgálat e szakaszában – mindent összevéve – arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a hidegen síkhengerelt acéltermékek érintett országokból származó behozatalára vonatkozó átmeneti intézkedések bevezetése ellentétes lenne az Unió érdekével.

7.   ÁTMENETI DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

ÁTMENETI DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (233) | A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján átmeneti intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(233)

A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján átmeneti intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (234) | A ténymegállapításokat a kínai felek azon állításai sem cáfolják, miszerint a panaszosok azért most állították Kínát a figyelem középpontjába, mert ha 2016 végétől Kína piacgazdasági elbánásban részesülne, akkor attól kezdve a dömpingkülönbözetek elvileg alacsonyabb szintet érnének el. A Bizottság elutasítja ezt az állítást. A vizsgálat során valójában e felvetéstől függetlenül megerősítést nyert, hogy az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatala jelenleg jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(234)

A ténymegállapításokat a kínai felek azon állításai sem cáfolják, miszerint a panaszosok azért most állították Kínát a figyelem középpontjába, mert ha 2016 végétől Kína piacgazdasági elbánásban részesülne, akkor attól kezdve a dömpingkülönbözetek elvileg alacsonyabb szintet érnének el. A Bizottság elutasítja ezt az állítást. A vizsgálat során valójában e felvetéstől függetlenül megerősítést nyert, hogy az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatala jelenleg jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A KÁR MEGSZÜNTETÉSÉHEZ SZÜKSÉGES MÉRTÉK (KÁRKÜLÖNBÖZET)

| (235) | Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. |
| --- | --- |

(235)

Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

| (236) | A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú ipar az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége – a 2011-es év kivételével – a teljes figyelembe vett időszak alatt negatív volt. A figyelembe vett időszak alatt ráadásul az alacsonyan árazott, érintett országokból származó behozatal – uniós piaci – jelenléte végig igen erősnek mutatkozott. |
| --- | --- |

(236)

A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú ipar az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége – a 2011-es év kivételével – a teljes figyelembe vett időszak alatt negatív volt. A figyelembe vett időszak alatt ráadásul az alacsonyan árazott, érintett országokból származó behozatal – uniós piaci – jelenléte végig igen erősnek mutatkozott.

| (237) | A panaszos azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz a panaszban, hogy kárt nem okozó, ésszerű haszonkulcsként a forgalom 10–15 %-át alkalmazza (az értéktartomány feltüntetését titoktartási okok indokolják), amely állítása szerint megfelel a panaszosok közé tartozó két reprezentatív uniós gyártó 2010-ben értékesítésekkel elért adózás előtti nyereségének. Ez az állítás azonban nem volt kellőképpen megalapozott. |
| --- | --- |

(237)

A panaszos azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz a panaszban, hogy kárt nem okozó, ésszerű haszonkulcsként a forgalom 10–15 %-át alkalmazza (az értéktartomány feltüntetését titoktartási okok indokolják), amely állítása szerint megfelel a panaszosok közé tartozó két reprezentatív uniós gyártó 2010-ben értékesítésekkel elért adózás előtti nyereségének. Ez az állítás azonban nem volt kellőképpen megalapozott.

| (238) | Hasonló termékeket érintő korábbi vizsgálatok – így az egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek (5), egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csövek és csővezetékek (6), vagy az egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek (7) kapcsán végzettek – során a Bizottság úgy vélte, hogy az 5 %-os haszonkulcs tekinthető olyan megfelelő szintnek, amelyet az uniós gazdasági ágazat kárt okozó dömping nélkül várhatóan elérhet. A hidegen síkhengerelt acéltermékek több szempontból is hasonlítanak az említett termékekre: a vasérc, a kokszszén és bizonyos ötvözetekkel kapcsolatos költségek a termelési költségükön belül jelentős hányadot képviselnek, és hasonló eljárásoknak vetik őket alá (kemence, hengerelési műveletek). Az 5 %-os haszonkulcsról az orosz gyártók is úgy vélekedtek, hogy ésszerű mértékű. Ezen okokból kifolyólag a Bizottság ideiglenesen a hidegen síkhengerelt acélt előállító ágazatra vonatkozóan is ésszerű mértékűnek tekintette az 5 %-os haszonkulcsot. |
| --- | --- |

(238)

Hasonló termékeket érintő korábbi vizsgálatok – így az egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek (5), egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csövek és csővezetékek (6), vagy az egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek (7) kapcsán végzettek – során a Bizottság úgy vélte, hogy az 5 %-os haszonkulcs tekinthető olyan megfelelő szintnek, amelyet az uniós gazdasági ágazat kárt okozó dömping nélkül várhatóan elérhet. A hidegen síkhengerelt acéltermékek több szempontból is hasonlítanak az említett termékekre: a vasérc, a kokszszén és bizonyos ötvözetekkel kapcsolatos költségek a termelési költségükön belül jelentős hányadot képviselnek, és hasonló eljárásoknak vetik őket alá (kemence, hengerelési műveletek). Az 5 %-os haszonkulcsról az orosz gyártók is úgy vélekedtek, hogy ésszerű mértékű. Ezen okokból kifolyólag a Bizottság ideiglenesen a hidegen síkhengerelt acélt előállító ágazatra vonatkozóan is ésszerű mértékűnek tekintette az 5 %-os haszonkulcsot.

5

6

7

| (239) | Mindezek alapján a Bizottság az említett 5 %-os haszonkulcs és a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. |
| --- | --- |

(239)

Mindezek alapján a Bizottság az említett 5 %-os haszonkulcs és a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.

| (240) | A Bizottság ezt követően az érintett országok együttműködő exportáló gyártóinak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a behozatali költségek és a vámok tekintetében megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(240)

A Bizottság ezt követően az érintett országok együttműködő exportáló gyártóinak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a behozatali költségek és a vámok tekintetében megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

7.2.   ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK

| (241) | Az érintett országokból származó érintett termék behozatalára átmeneti dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(241)

Az érintett országokból származó érintett termék behozatalára átmeneti dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

| (242) | A fentiek alapján az átmeneti dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:









  (%) |
| --- | --- |
| Ország | Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Átmeneti vám |
| Kína | Angang Group | 59,1 | 13,8 | 13,8 |
| Shougang Group | 52,7 | 16,0 | 16,0 |
| Más együttműködő vállalatok | 56,9 | 14,5 | 14,5 |
| Minden más vállalat | 59,1 | 16,0 | 16,0 |
| Oroszország | MMK Magnitogorsk | 19,8 | 21,9 | 19,8 |
| PAO Severstal | 25,4 | 27,2 | 25,4 |
| OJSC Novolipetsk Steel | 26,2 | 28,1 | 26,2 |
| Minden más vállalat | 26,2 | 28,1 | 26,2 |

(242)

A fentiek alapján az átmeneti dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

(%)

Ország

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Átmeneti vám

Kína

Angang Group

59,1

13,8

13,8

Shougang Group

52,7

16,0

16,0

Más együttműködő vállalatok

56,9

14,5

14,5

Minden más vállalat

59,1

16,0

16,0

Oroszország

MMK Magnitogorsk

19,8

21,9

19,8

PAO Severstal

25,4

27,2

25,4

OJSC Novolipetsk Steel

26,2

28,1

26,2

Minden más vállalat

26,2

28,1

26,2

| (243) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. E vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott érintett termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Ezekre az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(243)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. E vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott érintett termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Ezekre az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

| (244) | Amennyiben egy vállalat módosítja a jogalany nevét, illetve új gyártási vagy értékesítési szervezetet hoz létre, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (8) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden vonatkozó információt, ideértve: a vállalat gyártással összefüggő tevékenységeinek módosulását, a – például a – névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással összefüggő belföldi és exportértékesítéseket. A Bizottság indokolt esetben frissíteni fogja az egyedi dömpingellenes vámokban részesülő vállalatok jegyzékét. |
| --- | --- |

(244)

Amennyiben egy vállalat módosítja a jogalany nevét, illetve új gyártási vagy értékesítési szervezetet hoz létre, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (8) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden vonatkozó információt, ideértve: a vállalat gyártással összefüggő tevékenységeinek módosulását, a – például a – névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással összefüggő belföldi és exportértékesítéseket. A Bizottság indokolt esetben frissíteni fogja az egyedi dömpingellenes vámokban részesülő vállalatok jegyzékét.

8

| (245) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(245)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (246) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítésének érdekében a „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban együtt nem működő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(246)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítésének érdekében a „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban együtt nem működő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

8.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (247) | A (3) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az (EU) 2015/2325 végrehajtási rendelettel a Kínából és Oroszországból származó vagy ott feladott érintett termék behozatalára nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be. Ezt a dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti esetleges visszamenőleges alkalmazása indokolta. A behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételt meg kell szüntetni. Az eljárás jelenlegi szakaszában a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról semmilyen döntést nem lehet hozni. |
| --- | --- |

(247)

A (3) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az (EU) 2015/2325 végrehajtási rendelettel a Kínából és Oroszországból származó vagy ott feladott érintett termék behozatalára nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be. Ezt a dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti esetleges visszamenőleges alkalmazása indokolta. A behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételt meg kell szüntetni. Az eljárás jelenlegi szakaszában a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról semmilyen döntést nem lehet hozni.

9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (248) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(248)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (249) | Az átmeneti vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják, |
| --- | --- |

(249)

Az átmeneti vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Átmeneti dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó, jelenleg az ex 7209 15 00 (TARIC-kód: 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (TARIC-kód: 7209189990), ex 7209 25 00 (TARIC-kód: 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (TARIC-kódok: 7211238019, 7211238095 és 7211238099), ex 7211 29 00 (TARIC-kódok: 7211290019 és 7211290099), 7225 50 80 és a 7226 92 00 KN-kód alá besorolt, síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű, hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek behozatalára.

A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:

| — | síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű, bármilyen vastagságú termék, tekercsben vagy nem tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, elektromos, |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű, bármilyen vastagságú termék, tekercsben vagy nem tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, elektromos,

| — | síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű termék, kevesebb mint 0,35 mm vastagságú, tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, lágyított (ún. „feketelemez”), |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű termék, kevesebb mint 0,35 mm vastagságú, tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, lágyított (ún. „feketelemez”),

| — | síkhengerelt, más ötvözött acél, szilícium-elektromos acélból készült, bármilyen szélességű termék, valamint |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, más ötvözött acél, szilícium-elektromos acélból készült, bármilyen szélességű termék, valamint

| — | síkhengerelt, ötvözött acél, gyorsacélból készült termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva. |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, ötvözött acél, gyorsacélból készült termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés nélkül, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó átmeneti dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Átmeneti vámtétel
  (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | Angang Steel Company Limited, Anshan | 13,8 | C097 |
| Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd, Tianjin | 13,8 | C098 |
| A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 14,5 | |
| Minden más vállalat | 16,0 | C999 |
| Oroszország | Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk | 19,8 | C099 |
| PAO Severstal, Cherepovets | 25,4 | C100 |
| Minden más vállalat | 26,2 | C999 |

Ország

Vállalat

Átmeneti vámtétel

(%)

TARIC-kiegészítő kód

Kína

Angang Steel Company Limited, Anshan

13,8

C097

Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd, Tianjin

13,8

C098

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

14,5

Minden más vállalat

16,0

C999

Oroszország

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

19,8

C099

PAO Severstal, Cherepovets

25,4

C100

Minden más vállalat

26,2

C999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (volumen) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a(z) (érintett országban). Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az átmeneti vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

| a) | kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták; |
| --- | --- |

a)

kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

| b) | írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint |
| --- | --- |

b)

írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint

| c) | kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

c)

kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az átmeneti intézkedések alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

(1)   A vámhatóságok kötelesek megszüntetni a behozatalnak az (EU) 2015/2325 végrehajtási rendelet 1. cikkével összhangban meghatározott nyilvántartásba vételét.

(2)   Az azon termékek tekintetében gyűjtött adatokat, amelyeket legfeljebb 90 nappal e rendelet hatálybalépését megelőzően léptettek be, a lehetséges végleges intézkedések hatálybalépéséig vagy ezen eljárás végéig meg kell őrizni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  
  HL C 161., 2015.5.14., 9. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/2325 végrehajtási rendelete (2015. december 11.) a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 328., 2015.12.12., 104. o.).

3

(4)  http://www.oecd-ilibrary.org/docserver/download/5js65x46nxhj.pdf?expires=1450430707&id=id&accname=guest&checksum=E0DE6D6E5A5D07EAEAFAFF9326A72404

4

(5)  
  HL L 336., 2011.12.20., 6. o.

5

(6)  
  HL L 343., 2008.12.19., 1. o.

6

(7)  
  HL L 284., 2015.10.30., 109. o.

7

(8)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

8

---

MELLÉKLET

A MINTÁBA FEL NEM VETT KÍNAI EGYÜTTMŰKÖDŐ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK

| Ország | Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Kína | Hebei Iron and Steel Co., Ltd, Shijiazhuang | C103 |
| Kína | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan | C104 |
| Kína | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Shanghai | C105 |
| Kína | Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd, Nanjing | C106 |
| Kína | BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Benxi | C107 |
| Kína | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi | C108 |
| Kína | WISCO International Economic & Trading Co. Ltd, Wuhan | C109 |
| Kína | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd, Maanshan | C110 |
| Kína | Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd, Tianjin | C111 |
| Kína | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang | C112 |
| Kína | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd, Baotou City | C113 |

Ország

Név

TARIC-kiegészítő kód

Kína

Hebei Iron and Steel Co., Ltd, Shijiazhuang

C103

Kína

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan

C104

Kína

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Shanghai

C105

Kína

Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd, Nanjing

C106

Kína

BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Benxi

C107

Kína

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi

C108

Kína

WISCO International Economic & Trading Co. Ltd, Wuhan

C109

Kína

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd, Maanshan

C110

Kína

Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd, Tianjin

C111

Kína

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang

C112

Kína

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd, Baotou City

C113

---

| 2016.2.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 37/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 37/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/182 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 11.)

a piraflufen-etil hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A piraflufen-etil hatóanyagnak az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2016. június 30-án lejár. |
| --- | --- |

(1)

A piraflufen-etil hatóanyagnak az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2016. június 30-án lejár.

| (2) | Az 1141/2010/EU bizottsági rendelet (3) 4. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a piraflufen-etil hatóanyagnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv (4) I. mellékletébe való felvétele megújítására. |
| --- | --- |

(2)

Az 1141/2010/EU bizottsági rendelet (3) 4. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a piraflufen-etil hatóanyagnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv (4) I. mellékletébe való felvétele megújítására.

| (3) | A kérelmező az 1141/2010/EU rendelet 9. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dossziékat benyújtotta. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező az 1141/2010/EU rendelet 9. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dossziékat benyújtotta. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.

| (4) | A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2014. január 10-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(4)

A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2014. január 10-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.

| (5) | A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést észrevételezésre megküldte a kérelmezőnek és a többi tagállamnak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összegző dossziét. |
| --- | --- |

(5)

A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést észrevételezésre megküldte a kérelmezőnek és a többi tagállamnak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összegző dossziét.

| (6) | A Hatóság 2015. január 22-én (5) eljuttatta következtetéseit a Bizottsághoz arról, hogy a piraflufen-etil várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság 2015. július 13-án ismertette a piraflufen-etilre vonatkozó vizsgálati jelentés tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával. |
| --- | --- |

(6)

A Hatóság 2015. január 22-én (5) eljuttatta következtetéseit a Bizottsághoz arról, hogy a piraflufen-etil várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság 2015. július 13-án ismertette a piraflufen-etilre vonatkozó vizsgálati jelentés tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával.

| (7) | Legalább egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Ezért e jóváhagyási kritériumokat teljesítettnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(7)

Legalább egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Ezért e jóváhagyási kritériumokat teljesítettnek kell tekinteni.

| (8) | A piraflufen-etil jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés behatárolt számú reprezentatív felhasználáson alapul, ami azonban nem korlátozza azon felhasználásokat, amelyek tekintetében a piraflufen-etilt tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért nem indokolt fenntartani a gyomirtó szerként való felhasználásra történő korlátozást. |
| --- | --- |

(8)

A piraflufen-etil jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés behatárolt számú reprezentatív felhasználáson alapul, ami azonban nem korlátozza azon felhasználásokat, amelyek tekintetében a piraflufen-etilt tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért nem indokolt fenntartani a gyomirtó szerként való felhasználásra történő korlátozást.

| (9) | Ezért helyénvaló meghosszabbítani a piraflufen-etil jóváhagyását. |
| --- | --- |

(9)

Ezért helyénvaló meghosszabbítani a piraflufen-etil jóváhagyását.

| (10) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 20. cikke (3) bekezdésének megfelelően az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 20. cikke (3) bekezdésének megfelelően az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az (EU) 2015/1885 bizottsági végrehajtási rendelet (6)2016. június 30-ig meghosszabbította a piraflufen-etil lejárati dátumát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárás az anyag lejártát megelőzően befejeződhessen. Mivel a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozó határozat meghozatalára a lejárat eredeti időpontja előtt került sor, ezt a rendeletet indokolt 2016. április 1-jétől alkalmazni. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2015/1885 bizottsági végrehajtási rendelet (6)2016. június 30-ig meghosszabbította a piraflufen-etil lejárati dátumát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárás az anyag lejártát megelőzően befejeződhessen. Mivel a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozó határozat meghozatalára a lejárat eredeti időpontja előtt került sor, ezt a rendeletet indokolt 2016. április 1-jétől alkalmazni.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása

A piraflufen-etil hatóanyag jóváhagyása az I. mellékletben meghatározottak szerint meghosszabbításra kerül.

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2016. április 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2011. május 25-i 540/2011/EU végrehajtási rendelete az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2010. december 7-i 1141/2010/EU rendelete hatóanyagok második csoportját illetően a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétel megújítási eljárásának meghatározásáról és ezen anyagok jegyzékének létrehozásáról (HL L 322., 2010.12.8., 10. o.).

3

(4)  A Tanács 1991. július 15-i 91/414/EGK irányelve a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

4

(5)  EFSA Journal (2015); 13(2):4001. Online elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu

5

(6)  A Bizottság 2015. október 20-i (EU) 2015/1885 végrehajtási rendelete az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2,4-D, az acibenzolar-s-metil, az amitrol, a bentazon, a cihalofop-butil, a dikvat, az eszfenvalerát, a famoxadon, a flumioxazin, a DPX KE 459 (flupirszulfuron-metil), a glifozát, az iprovalikarb, az izoproturon, a lambda-cihalotrin, a metalaxil-M, a metszulfuron-metil, a pikolinafen, a proszulfuron, a pimetrozin, a piraflufen-etil, a tiabendazol, a tifenszulfuron-metil és a triaszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 276., 2015.10.21., 48. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| piraflufen-etil
  CAS-szám: 129630-19-9
  CIPAC-szám: 605,202 | etil-[2-klór-5-(4-klór-5-difluormetoxi-1-mipirazol-3-il)-4-fluor-fenoxi]-acetát | ≥ 956 g/kg | 2016. április 1. | 2031. március 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a piraflufen-etilről szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a vízi élőlények védelmére, |

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

piraflufen-etil

CAS-szám: 129630-19-9

CIPAC-szám: 605,202

etil-[2-klór-5-(4-klór-5-difluormetoxi-1-mipirazol-3-il)-4-fluor-fenoxi]-acetát

≥ 956 g/kg

2016. április 1.

2031. március 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a piraflufen-etilről szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a vízi élőlények védelmére,

| — | a nem célzott szárazföldi növények védelmére. |
| --- | --- |

—

a nem célzott szárazföldi növények védelmére.

A használati feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a felülvizsgálati jelentésben található.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete az alábbiak szerint módosul:

| 1. | az A. részben a piraflufen-etilre vonatkozó 24. bejegyzést el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

az A. részben a piraflufen-etilre vonatkozó 24. bejegyzést el kell hagyni;

| 2. | a B. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:











  Szám | Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „95 | piraflufen-etil
  CAS-szám: 129630-19-9
  CIPAC-szám: 605,202 | etil-[2-klór-5-(4-klór-5-difluormetoxi-1-mipirazol-3-il)-4-fluor-fenoxi]-acetát | ≥ 956 g/kg | 2016. április 1. | 2031. március 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a piraflufen-etilről szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a vízi élőlények védelmére, |

2.

a B. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

Szám

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„95

piraflufen-etil

CAS-szám: 129630-19-9

CIPAC-szám: 605,202

etil-[2-klór-5-(4-klór-5-difluormetoxi-1-mipirazol-3-il)-4-fluor-fenoxi]-acetát

≥ 956 g/kg

2016. április 1.

2031. március 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a piraflufen-etilről szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a vízi élőlények védelmére,

| — | a nem célzott szárazföldi növények védelmére. |
| --- | --- |

—

a nem célzott szárazföldi növények védelmére.

Az alkalmazás feltételei között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.”

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a felülvizsgálati jelentésben található.

---

| 2016.2.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 37/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 37/44

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/183 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 11.)

a legkésőbb 2018. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelésének tagállamok közötti felosztásáról szóló 686/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikkére,

mivel:

| (1) | A 686/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) a legkésőbb 2018. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelését felosztja a tagállamok között, az egyes hatóanyagokhoz jelentéstevő és társjelentéstevő tagállamot jelölve ki. Indokolt a legkésőbb 2021. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelését is felosztani. |
| --- | --- |

(1)

A 686/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) a legkésőbb 2018. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelését felosztja a tagállamok között, az egyes hatóanyagokhoz jelentéstevő és társjelentéstevő tagállamot jelölve ki. Indokolt a legkésőbb 2021. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelését is felosztani.

| (2) | A felosztást úgy kell elvégezni, hogy a kötelezettségek és a munka megoszlása kiegyensúlyozott legyen a tagállamok között. |
| --- | --- |

(2)

A felosztást úgy kell elvégezni, hogy a kötelezettségek és a munka megoszlása kiegyensúlyozott legyen a tagállamok között.

| (3) | A 686/2012/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 686/2012/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 686/2012/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A cím helyébe a következő szöveg lép:


  „A Bizottság 686/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 26.) a hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelésének tagállamok közötti felosztásáról”. |
| --- | --- |

1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság 686/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 26.) a hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelésének tagállamok közötti felosztásáról”.

| 2. | A 686/2012/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A 686/2012/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2012. július 26-i 686/2012/EU végrehajtási rendelete a legkésőbb 2018. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelésének tagállamok közötti felosztásáról (HL L 200., 2012.7.27., 5. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 686/2012/EU végrehajtási rendelet melléklete az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A „MELLÉKLET” szó helyébe a következő szöveg lép:



  „MELLÉKLET
  A. RÉSZ

  A legkésőbb 2018. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok értékelésének felosztása” |
| --- | --- |

1.

A „MELLÉKLET” szó helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

A. RÉSZ

A legkésőbb 2018. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok értékelésének felosztása”

| 2. | A szöveg a következő B. résszel egészül ki:

  „B. RÉSZ

  A 2018. december 31. után és legkésőbb 2021. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok értékelésének felosztása








  Hatóanyag | Jelentéstevő tagállam | Társjelentéstevő tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| 1-dekanol | PL | IT |
| 1-naftil-acetamid (1-NAD) | HU | FR |
| 1-naftil-ecetsav (1-NAA) | HU | FR |
| 2,5-diklór-benzoesav-metil-észter | FR | AT |
| 2-fenil-fenol (ideértve a nátriumsó-ortofenil-fenolt) | ES | EL |
| 6-benziladenin | SE | NL |
| 8-hidroxi-kinolin, ideértve az oxi-kinolint | ES | NL |
| Abamektin (más néven avermektin) | AT | MT |
| Ecetsav | AT | NL |
| Aklonifen | NL | NO |
| Akrinatrin | FR | ES |
| Alumínium-ammónium-szulfát | IE | UK |
| Alumínium-foszfid | AT | EE |
| Alumínium-szilikát (más néven kaolin) | EL | FR |
| Alumínium-szulfát | NL | CZ |
| Azimszulfuron | EL | FR |
| Azoxisztrobin | UK | NO |
| Bacillus thuringiensis, Aizawai alfaj, ABTS-1857 törzs | NL | DE |
| Bacillus thuringiensis, Aizawai alfaj, GC-91 törzs | NL | DE |
| Bacillus thuringiensis, Israeliensis alfaj (H-14 szerotípus), AM65-52 törzs | SE | ES |
| Bacillus thuringiensis, Kurstaki alfaj, ABTS 351 törzs | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis, Kurstaki alfaj, EG 2348 törzs | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis, Kurstaki alfaj, PB 54 törzs | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis, Kurstaki alfaj, SA 11 törzs | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis, Kurstaki alfaj, SA12 törzs | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis, Tenebrionis alfaj, NB 176 (TM 14 1) törzs | IT | DE |
| Beauveria bassiana, ATCC 74040 törzs | DE | NL |
| Beauveria bassiana, GHA törzs | DE | NL |
| Benfluralin | NO | NL |
| Benszulfuron | IT | ES |
| Bifentrin | BE | HU |
| Biszpiribak | IT | PT |
| Vérliszt | AT | LT |
| Bromadiolon | IT | RO |
| Bromukonazol | BE | CZ |
| Bupirimát | NL | UK |
| Buprofezin | IT | AT |
| Kalcium-karbid | EE | CZ |
| Kalcium-karbonát | ES | HU |
| Kalcium-foszfid | AT | DE |
| Karbetamid | UK | FR |
| Szén-dioxid | FR | AT |
| Karboxin | HR | LV |
| Klórmekvát | UK | IT |
| Klórszulfuron | PL | EL |
| Kletodim | SE | LT |
| Cikloxidim | NL | DK |
| Cydia pomonella
  Granulovírus (CpGV) | DE | NL |
| Ciflufenamid | DE | AT |
| Cimoxanil | LT | FI |
| Ciprokonazol | IE | EE |
| Ciromazin | ES | IT |
| Dazomet | BG | NL |
| Denatónium-benzoát | IT | PL |
| Diklofop | PT | FR |
| Dietofenkarb | BE | ES |
| Difenakum | IT | PT |
| Dimetaklór | HR | AT |
| Ditianon | AT | EL |
| Dodemorf | NL | IT |
| Dodin | ES | DE |
| Epoxikonazol | UK | PL |
| Etilén | NL | UK |
| Etofénprox | SK | IT |
| Etridiazol | NL | ES |
| Teafakivonat | PL | BG |
| Zsírsavak desztillációs maradéka | CZ | FR |
| C7–C20 zsírsavak (Pelargonsav (CAS-szám: 112-05-0))
  C7–C18 és telítetlen C18 zsírsavak káliumsói (CAS-szám: 67701-09-1) (kaprinsav (CAS-szám: 334-48-5)); Kaprilsav (CAS-szám: 124-07-2); Laurinsav (CAS-szám: 143-07-7); Oleinsav (CAS-szám: 112-80-1)
  C8–C10 zsírsavak metil-észterei (CAS-szám: 85566-26-3) (metil-oktanoát (CAS-szám: 111-11-5); metil-dekanoát (CAS-szám: 110-42-9)) | EL | AT |
| FEN 560 (görögszénamagpor) | IT | FR |
| Fenazakin | DE | PL |
| Fenbukonazol | SI | UK |
| Fenoxikarb | NL | EL |
| Fenpropimorf | LV | SI |
| Fenpiroximát | AT | DK |
| Flonikamid (IKI-220) | FI | SE |
| Fluazifop-P | FR | IT |
| Fluazinam | AT | DK |
| Fluometuron | EL | BG |
| Fluopikolid | UK | ES |
| Flukinkonazol | UK | SK |
| Flurokloridon | AT | HR |
| Fluroxipir | SE | SI |
| Flutolanil | NL | UK |
| Flutriafol | SK | UK |
| Fuberidazol | UK | FI |
| Fokhagymakivonat | IE | UK |
| Gibberellinsav | SI | SK |
| Gibberellin | SI | SK |
| Haloxifop-P (Haloxifop-R) | HU | CZ |
| Heptamaloxiloglükán | FR | ES |
| Hexitiazox | FI | SE |
| Hidrolizált fehérjék | ES | EL |
| Himexazol | AT | SE |
| Imazalil (más néven enilkonazol) | NL | BE |
| Imidakloprid | DE | NL |
| Indolil-vajsav | EL | CY |
| Vas-szulfát | HU | PL |
| Izoxaben | AT | FI |
| Kovaföld (diatomaföld) | AT | EL |
| Krezoxim-metil | SE | FR |
| Lecanicillium muscarium (korábban Verticillium lecanii) Ve6 törzs | NL | FR |
| Mészkénlé (kalcium-poliszulfid) | CZ | NL |
| Mészkő | CZ | SK |
| Lufenuron | ES | HU |
| Magnézium-foszfid | AT | EE |
| Malation | CZ | BG |
| Margózakivonat (azadiraktin forrás – Mitsui) | DE | ES |
| Margózakivonat (azadiraktin forrás – SIPCAM) | DE | ES |
| Margózakivonat (azadiraktin forrás – Trifolio) | DE | ES |
| Mepikvát | FI | EE |
| Metalaxil | EL | PL |
| Metaldehid | PL | DE |
| Metamitron | DK | LV |
| Metarhizium anisopliae var. anisopliae BIPESCO 5 törzs | NL | FR |
| Metarhizium anisopliae var. anisopliae F52 törzs | NL | FR |
| Metazaklór | NL | UK |
| Metomil | BG | RO |
| Metil-nonil-keton | NL | BE |
| Metosulam | NO | BE |
| Miklobutanil | UK | ES |
| Napropamid | SI | HR |
| Orizalin | NL | FR |
| Oxifluorfen | ES | HU |
| Paklobutrazol | UK | RO |
| Paraffinolaj (CAS-szám: 64742-46-7) | EL | FR |
| Paraffinolaj/(CAS-szám: 72623-86-0) | EL | FR |
| Paraffinolaj/(CAS-szám: 8042-47-5) | EL | FR |
| Paraffinolaj/(CAS-szám: 97862-82-3) | EL | FR |
| Penkonazol | NO | DE |
| Pencikuron | LV | PL |
| Penoxszulam | IT | PL |
| Bors | UK | IE |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG 410.3 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG B20/5 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG B22/SP1190/3.2 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG B22/SP1287/3.1 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG BU 3 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG BU 4 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG SH 1 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG SP log 5 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG SP log 6 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG97/1062/116/1.1 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea VRA 1835 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea VRA 1984 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea VRA 1985 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea VRA 1986 | EE | FR |
| Növényi olajak/Citronellaolaj | FR | UK |
| Növényi olajak/Szegfűszegolaj | ES | IT |
| Növényi olajok/Fodormentaolaj | SE | NL |
| Növényi olajok/Repceolaj | NL | FI |
| Kálium-hidrogén-karbonát | NL | EL |
| Prokloráz | BE | DE |
| Profoxidim | ES | EL |
| Prohexadion | FR | IE |
| Propakizafop | UK | EE |
| Prokinazid | SE | LT |
| Putreszcin (1,4-diamino-bután) | ES | AT |
| Piretrinek | IT | DE |
| Piridaben | CZ | BE |
| Pythium oligandrum M1 | SE | HU |
| Kvarchomok | LV | RO |
| Kinmerak | EE | FI |
| Kizalofop-P | HR | UK |
| Kizalofop-P-etil | FI | UK |
| Kizalofop-P-tefuril | HR | UK |
| Állati vagy növényi eredetű szagriasztók/halolaj | CZ | FR |
| Állati vagy növényi eredetű szagriasztók/birkafaggyú | CZ | FR |
| Állati vagy növényi eredetű szagriasztók/tallolaj | CZ | SK |
| Állati vagy növényi eredetű szagriasztók/tallolajszurok | CZ | EL |
| Tengerialga-kivonat (korábban tengerialga-kivonat és tengeri moszat) | BE | IT |
| Szintofen (más néven cintofen) | CZ | FR |
| Nátrium-5-nitro-guajakolát | NL | EL |
| Nátrium-alumínium-szilikát | HU | AT |
| Nátrium-hipoklorit | IE | UK |
| Nátrium-o-nitrofenolát | NL | EL |
| Nátrium-p-nitrofenolát | NL | EL |
| Spirodiklofen | AT | NL |
| Spiroxamin | AT | EE |
| Egyenes láncú lepkeferomonok
  (E)-11-tetradecén-1-il-acetát
  (E)-5-decén-1-ol
  (E)-5-decén-1-il-acetát
  (E)-8-dodecén-1-il-acetát
  (E,E)-7,9-dodekadién-1-il-acetát
  (E,E)-8,10-dodekadién-1-ol
  (E,Z)-2,13-oktadekadién-1-il-acetát
  (E,Z)-7,9-dodekadién-1-il-acetát
  (E,Z)-8-dodecén-1-il-acetát
  (Z)-11-hexadecén-1-ol
  (Z)-11-hexadecén-1-il-acetát
  (Z)-11-hexadecenal
  (Z)-11-tetradecén-1-il-acetát
  (Z)-13-oktadecenal
  (Z)-7-tetradecenal
  (Z)-8-dodecén-1-ol
  (Z)-8-dodecén-1-il-acetát
  (Z)-9-dodecén-1-il-acetát
  (Z)-9-hexadecenal
  (Z)-9-tetradecén-1-il-acetát
  (Z,E)-7,11-hexadekadién-1-il-acetát
  (Z,E)-9,12-tetradekadién-1-il-acetát
  (Z,Z)-7,11-hexadekadién-1-il-acetát
  Dodekán-1-ol
  Tetradekán-1-ol
  (Z)-8-dodecenil-acetát Dodekán-1-il-acetát
  (Z)-9-dodecenil-acetát; Dodekán-1-il-acetát
  (7E,9Z)-dodekádienil-acetát; (7E,9E)-dodekádienil-acetát
  (7Z,11Z)-hexadekadién-1-il-acetát (7Z,11E)-hexadekadién-1-il-acetát
  (Z)-9-hexadecenal; (Z)-11-hexadecenal; (Z)-13-oktadecenal
  E-5-decén-1-il-acetát; E-5-decén-1-ol
  (E/Z)-8-dodecenil-acetát; (Z)-8-dodecenol
  (Z)-11-hexadecenal; (Z)-11-hexadecén-1-il-acetát
  (E/Z)-9-dodecén-1- il-acetát
  E8, E10 – dodekadién-1-ol + tetradecil-acetát
  E7,E/Z9-dodekádienil-acetát (E7,E/Z9-12Ac) és n-dodecil-acetát (12Ac)
  (E,Z,Z)-3,8,11-tetradekatrién-1-yl-acetát és (E,Z)-3,8-tetradekadién-1-yl-acetát
  (Z,Z,Z,Z)-7,13,16,19-dokozatetraén-1-il-izobutirát | IT | FR |
| Streptomyces K61 (korábban S. griseoviridis) | EE | FR |
| Szulkotrion | DE | ES |
| Szulfuril-fluorid | AT | IE |
| Kén | FR | SI |
| Tau-fluvalinát | DK | DE |
| Tebukonazol | UK | DK |
| Tebufenozid | ES | DE |
| Tebufenpirad | FR | BE |
| Teflobenzuron | SE | IT |
| Teflutrin | HU | DK |
| Terbutilazin | ES | HR |
| Tetrakonazol | FR | DE |
| Tralkoxidim | ES | PT |
| Triadimenol | ES | LV |
| Triallát | UK | CZ |
| Triazoxid | DE | SK |
| Trichoderma asperellum (korábban T. harzianum) ICC012 törzs | SE | FR |
| Trichoderma asperellum (korábban T. harzianum) T25 törzs | SE | FR |
| Trichoderma asperellum (korábban T. harzianum) TV1 törzs | SE | FR |
| Trichoderma atroviride (korábban T. harzianum) IMI 206040 törzs | SE | IT |
| Trichoderma atroviride (korábban T. harzianum) T11 törzs | SE | IT |
| Trichoderma gamsii (korábban T. viride) ICC080 törzs | SE | IT |
| Trichoderma harzianum ITEM 908 törzs | SE | NL |
| Trichoderma harzianum T-22 törzs | SE | NL |
| Trichoderma polysporum IMI 206039 törzs | SE | NL |
| Triflumizol | NL | BE |
| Triflumuron | IT | HU |
| Trifluszulfuron | FR | DK |
| Trimetilamin-hidroklorid | BG | ES |
| Karbamid | UK | FI |
| Verticillium albo-atrum (korábban Verticillium dahliae) WCS850 törzs | SE | NL |
| Zéta-cipermetrin | AT | DE |
| Cink-foszfid | AT | DE” |

2.

A szöveg a következő B. résszel egészül ki:

„B. RÉSZ

A 2018. december 31. után és legkésőbb 2021. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok értékelésének felosztása

A 2018. december 31. után és legkésőbb 2021. december 31-én lejáró jóváhagyású hatóanyagok értékelésének felosztása

Hatóanyag

Jelentéstevő tagállam

Társjelentéstevő tagállam

1-dekanol

PL

IT

1-naftil-acetamid (1-NAD)

HU

FR

1-naftil-ecetsav (1-NAA)

HU

FR

2,5-diklór-benzoesav-metil-észter

FR

AT

2-fenil-fenol (ideértve a nátriumsó-ortofenil-fenolt)

ES

EL

6-benziladenin

SE

NL

8-hidroxi-kinolin, ideértve az oxi-kinolint

ES

NL

Abamektin (más néven avermektin)

AT

MT

Ecetsav

AT

NL

Aklonifen

NL

NO

Akrinatrin

FR

ES

Alumínium-ammónium-szulfát

IE

UK

Alumínium-foszfid

AT

EE

Alumínium-szilikát (más néven kaolin)

EL

FR

Alumínium-szulfát

NL

CZ

Azimszulfuron

EL

FR

Azoxisztrobin

UK

NO

Bacillus thuringiensis, Aizawai alfaj, ABTS-1857 törzs

Bacillus thuringiensis

Aizawai

NL

DE

Bacillus thuringiensis, Aizawai alfaj, GC-91 törzs

Bacillus thuringiensis

Aizawai

NL

DE

Bacillus thuringiensis, Israeliensis alfaj (H-14 szerotípus), AM65-52 törzs

Bacillus thuringiensis

Israeliensis

SE

ES

Bacillus thuringiensis, Kurstaki alfaj, ABTS 351 törzs

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis, Kurstaki alfaj, EG 2348 törzs

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis, Kurstaki alfaj, PB 54 törzs

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis, Kurstaki alfaj, SA 11 törzs

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis, Kurstaki alfaj, SA12 törzs

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis, Tenebrionis alfaj, NB 176 (TM 14 1) törzs

Bacillus thuringiensis

Tenebrionis

IT

DE

Beauveria bassiana, ATCC 74040 törzs

Beauveria bassiana

DE

NL

Beauveria bassiana, GHA törzs

Beauveria bassiana

DE

NL

Benfluralin

NO

NL

Benszulfuron

IT

ES

Bifentrin

BE

HU

Biszpiribak

IT

PT

Vérliszt

AT

LT

Bromadiolon

IT

RO

Bromukonazol

BE

CZ

Bupirimát

NL

UK

Buprofezin

IT

AT

Kalcium-karbid

EE

CZ

Kalcium-karbonát

ES

HU

Kalcium-foszfid

AT

DE

Karbetamid

UK

FR

Szén-dioxid

FR

AT

Karboxin

HR

LV

Klórmekvát

UK

IT

Klórszulfuron

PL

EL

Kletodim

SE

LT

Cikloxidim

NL

DK

Cydia pomonella
  Granulovírus (CpGV)

Cydia pomonella

Granulovírus

DE

NL

Ciflufenamid

DE

AT

Cimoxanil

LT

FI

Ciprokonazol

IE

EE

Ciromazin

ES

IT

Dazomet

BG

NL

Denatónium-benzoát

IT

PL

Diklofop

PT

FR

Dietofenkarb

BE

ES

Difenakum

IT

PT

Dimetaklór

HR

AT

Ditianon

AT

EL

Dodemorf

NL

IT

Dodin

ES

DE

Epoxikonazol

UK

PL

Etilén

NL

UK

Etofénprox

SK

IT

Etridiazol

NL

ES

Teafakivonat

PL

BG

Zsírsavak desztillációs maradéka

CZ

FR

C7–C20 zsírsavak (Pelargonsav (CAS-szám: 112-05-0))

C7–C18 és telítetlen C18 zsírsavak káliumsói (CAS-szám: 67701-09-1) (kaprinsav (CAS-szám: 334-48-5)); Kaprilsav (CAS-szám: 124-07-2); Laurinsav (CAS-szám: 143-07-7); Oleinsav (CAS-szám: 112-80-1)

C8–C10 zsírsavak metil-észterei (CAS-szám: 85566-26-3) (metil-oktanoát (CAS-szám: 111-11-5); metil-dekanoát (CAS-szám: 110-42-9))

EL

AT

FEN 560 (görögszénamagpor)

IT

FR

Fenazakin

DE

PL

Fenbukonazol

SI

UK

Fenoxikarb

NL

EL

Fenpropimorf

LV

SI

Fenpiroximát

AT

DK

Flonikamid (IKI-220)

FI

SE

Fluazifop-P

FR

IT

Fluazinam

AT

DK

Fluometuron

EL

BG

Fluopikolid

UK

ES

Flukinkonazol

UK

SK

Flurokloridon

AT

HR

Fluroxipir

SE

SI

Flutolanil

NL

UK

Flutriafol

SK

UK

Fuberidazol

UK

FI

Fokhagymakivonat

IE

UK

Gibberellinsav

SI

SK

Gibberellin

SI

SK

Haloxifop-P (Haloxifop-R)

HU

CZ

Heptamaloxiloglükán

FR

ES

Hexitiazox

FI

SE

Hidrolizált fehérjék

ES

EL

Himexazol

AT

SE

Imazalil (más néven enilkonazol)

NL

BE

Imidakloprid

DE

NL

Indolil-vajsav

EL

CY

Vas-szulfát

HU

PL

Izoxaben

AT

FI

Kovaföld (diatomaföld)

AT

EL

Krezoxim-metil

SE

FR

Lecanicillium muscarium (korábban Verticillium lecanii) Ve6 törzs

Lecanicillium muscarium

Verticillium lecanii

NL

FR

Mészkénlé (kalcium-poliszulfid)

CZ

NL

Mészkő

CZ

SK

Lufenuron

ES

HU

Magnézium-foszfid

AT

EE

Malation

CZ

BG

Margózakivonat (azadiraktin forrás – Mitsui)

DE

ES

Margózakivonat (azadiraktin forrás – SIPCAM)

DE

ES

Margózakivonat (azadiraktin forrás – Trifolio)

DE

ES

Mepikvát

FI

EE

Metalaxil

EL

PL

Metaldehid

PL

DE

Metamitron

DK

LV

Metarhizium anisopliae var. anisopliae BIPESCO 5 törzs

Metarhizium anisopliae

anisopliae

NL

FR

Metarhizium anisopliae var. anisopliae F52 törzs

Metarhizium anisopliae

anisopliae

NL

FR

Metazaklór

NL

UK

Metomil

BG

RO

Metil-nonil-keton

NL

BE

Metosulam

NO

BE

Miklobutanil

UK

ES

Napropamid

SI

HR

Orizalin

NL

FR

Oxifluorfen

ES

HU

Paklobutrazol

UK

RO

Paraffinolaj (CAS-szám: 64742-46-7)

EL

FR

Paraffinolaj/(CAS-szám: 72623-86-0)

EL

FR

Paraffinolaj/(CAS-szám: 8042-47-5)

EL

FR

Paraffinolaj/(CAS-szám: 97862-82-3)

EL

FR

Penkonazol

NO

DE

Pencikuron

LV

PL

Penoxszulam

IT

PL

Bors

UK

IE

Phlebiopsis gigantea FOC PG 410.3

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG B20/5

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG B22/SP1190/3.2

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG B22/SP1287/3.1

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG BU 3

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG BU 4

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG SH 1

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG SP log 5

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG SP log 6

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG97/1062/116/1.1

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea VRA 1835

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea VRA 1984

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea VRA 1985

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea VRA 1986

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Növényi olajak/Citronellaolaj

FR

UK

Növényi olajak/Szegfűszegolaj

ES

IT

Növényi olajok/Fodormentaolaj

SE

NL

Növényi olajok/Repceolaj

NL

FI

Kálium-hidrogén-karbonát

NL

EL

Prokloráz

BE

DE

Profoxidim

ES

EL

Prohexadion

FR

IE

Propakizafop

UK

EE

Prokinazid

SE

LT

Putreszcin (1,4-diamino-bután)

ES

AT

Piretrinek

IT

DE

Piridaben

CZ

BE

Pythium oligandrum M1

Pythium oligandrum

SE

HU

Kvarchomok

LV

RO

Kinmerak

EE

FI

Kizalofop-P

HR

UK

Kizalofop-P-etil

FI

UK

Kizalofop-P-tefuril

HR

UK

Állati vagy növényi eredetű szagriasztók/halolaj

CZ

FR

Állati vagy növényi eredetű szagriasztók/birkafaggyú

CZ

FR

Állati vagy növényi eredetű szagriasztók/tallolaj

CZ

SK

Állati vagy növényi eredetű szagriasztók/tallolajszurok

CZ

EL

Tengerialga-kivonat (korábban tengerialga-kivonat és tengeri moszat)

BE

IT

Szintofen (más néven cintofen)

CZ

FR

Nátrium-5-nitro-guajakolát

NL

EL

Nátrium-alumínium-szilikát

HU

AT

Nátrium-hipoklorit

IE

UK

Nátrium-o-nitrofenolát

NL

EL

Nátrium-p-nitrofenolát

NL

EL

Spirodiklofen

AT

NL

Spiroxamin

AT

EE

Egyenes láncú lepkeferomonok

(E)-11-tetradecén-1-il-acetát

(E)-5-decén-1-ol

(E)-5-decén-1-il-acetát

(E)-8-dodecén-1-il-acetát

(E,E)-7,9-dodekadién-1-il-acetát

(E,E)-8,10-dodekadién-1-ol

(E,Z)-2,13-oktadekadién-1-il-acetát

(E,Z)-7,9-dodekadién-1-il-acetát

(E,Z)-8-dodecén-1-il-acetát

(Z)-11-hexadecén-1-ol

(Z)-11-hexadecén-1-il-acetát

(Z)-11-hexadecenal

(Z)-11-tetradecén-1-il-acetát

(Z)-13-oktadecenal

(Z)-7-tetradecenal

(Z)-8-dodecén-1-ol

(Z)-8-dodecén-1-il-acetát

(Z)-9-dodecén-1-il-acetát

(Z)-9-hexadecenal

(Z)-9-tetradecén-1-il-acetát

(Z,E)-7,11-hexadekadién-1-il-acetát

(Z,E)-9,12-tetradekadién-1-il-acetát

(Z,Z)-7,11-hexadekadién-1-il-acetát

Dodekán-1-ol

Tetradekán-1-ol

(Z)-8-dodecenil-acetát Dodekán-1-il-acetát

(Z)-9-dodecenil-acetát; Dodekán-1-il-acetát

(7E,9Z)-dodekádienil-acetát; (7E,9E)-dodekádienil-acetát

(7Z,11Z)-hexadekadién-1-il-acetát (7Z,11E)-hexadekadién-1-il-acetát

(Z)-9-hexadecenal; (Z)-11-hexadecenal; (Z)-13-oktadecenal

E-5-decén-1-il-acetát; E-5-decén-1-ol

(E/Z)-8-dodecenil-acetát; (Z)-8-dodecenol

(Z)-11-hexadecenal; (Z)-11-hexadecén-1-il-acetát

(E/Z)-9-dodecén-1- il-acetát

E8, E10 – dodekadién-1-ol + tetradecil-acetát

E7,E/Z9-dodekádienil-acetát (E7,E/Z9-12Ac) és n-dodecil-acetát (12Ac)

(E,Z,Z)-3,8,11-tetradekatrién-1-yl-acetát és (E,Z)-3,8-tetradekadién-1-yl-acetát

(Z,Z,Z,Z)-7,13,16,19-dokozatetraén-1-il-izobutirát

IT

FR

Streptomyces K61 (korábban S. griseoviridis)

Streptomyces

S. griseoviridis

EE

FR

Szulkotrion

DE

ES

Szulfuril-fluorid

AT

IE

Kén

FR

SI

Tau-fluvalinát

DK

DE

Tebukonazol

UK

DK

Tebufenozid

ES

DE

Tebufenpirad

FR

BE

Teflobenzuron

SE

IT

Teflutrin

HU

DK

Terbutilazin

ES

HR

Tetrakonazol

FR

DE

Tralkoxidim

ES

PT

Triadimenol

ES

LV

Triallát

UK

CZ

Triazoxid

DE

SK

Trichoderma asperellum (korábban T. harzianum) ICC012 törzs

Trichoderma asperellum

T. harzianum

SE

FR

Trichoderma asperellum (korábban T. harzianum) T25 törzs

Trichoderma asperellum

T. harzianum

SE

FR

Trichoderma asperellum (korábban T. harzianum) TV1 törzs

Trichoderma asperellum

T. harzianum

SE

FR

Trichoderma atroviride (korábban T. harzianum) IMI 206040 törzs

Trichoderma atroviride

T. harzianum

SE

IT

Trichoderma atroviride (korábban T. harzianum) T11 törzs

Trichoderma atroviride

T. harzianum

SE

IT

Trichoderma gamsii (korábban T. viride) ICC080 törzs

Trichoderma gamsii

T. viride

SE

IT

Trichoderma harzianum ITEM 908 törzs

Trichoderma harzianum

SE

NL

Trichoderma harzianum T-22 törzs

Trichoderma harzianum

SE

NL

Trichoderma polysporum IMI 206039 törzs

Trichoderma polysporum

SE

NL

Triflumizol

NL

BE

Triflumuron

IT

HU

Trifluszulfuron

FR

DK

Trimetilamin-hidroklorid

BG

ES

Karbamid

UK

FI

Verticillium albo-atrum (korábban Verticillium dahliae) WCS850 törzs

Verticillium albo-atrum

Verticillium dahliae

SE

NL

Zéta-cipermetrin

AT

DE

Cink-foszfid

AT

DE”

---

| 2016.2.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 37/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 37/56

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/184 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 11.)

a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára az 1239/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámnak a Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem – kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára történő kiterjesztéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   A meglévő intézkedések

A meglévő intézkedések

| (1) | A Tanács az 1239/2013/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) 11,5 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében említett vállalatoktól eltérő valamennyi vállalat tekintetében. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1239/2013/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) 11,5 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében említett vállalatoktól eltérő valamennyi vállalat tekintetében. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.

2

1.2.   A kérelmet követő vizsgálat megindítása

A kérelmet követő vizsgálat megindítása

| (2) | 2015. április 15-én a kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek uniós gyártója kérelmet nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára vonatkozó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedéseket Malajzián és Tajvanon keresztüli szállítással kijátsszák. |
| --- | --- |

(2)

2015. április 15-én a kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek uniós gyártója kérelmet nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára vonatkozó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedéseket Malajzián és Tajvanon keresztüli szállítással kijátsszák.

| (3) | A kérelem meggyőző bizonyítékkal szolgált arról, hogy a hatályban lévő intézkedések elrendelését követően a Kínai Népköztársaságból, Malajziából és Tajvanról származó, az Unióba irányuló kivitel következményeként a kereskedelem szerkezete jelentős mértékben megváltozott, ami valószínűleg a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható. Egy ilyen jellegű változásnak állítólag semmilyen más megfelelő magyarázata és indoka nem volt, mint a hatályban lévő intézkedések elrendelése. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem meggyőző bizonyítékkal szolgált arról, hogy a hatályban lévő intézkedések elrendelését követően a Kínai Népköztársaságból, Malajziából és Tajvanról származó, az Unióba irányuló kivitel következményeként a kereskedelem szerkezete jelentős mértékben megváltozott, ami valószínűleg a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható. Egy ilyen jellegű változásnak állítólag semmilyen más megfelelő magyarázata és indoka nem volt, mint a hatályban lévő intézkedések elrendelése.

| (4) | A bizonyíték rámutatott továbbá arra, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából és Tajvanról érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak. |
| --- | --- |

(4)

A bizonyíték rámutatott továbbá arra, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából és Tajvanról érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak.

| (5) | Végül meggyőző bizonyíték volt arra, hogy a Kínából származó, de Malajziában és Tajvanon feladott szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatala továbbra is támogatott formában történik. |
| --- | --- |

(5)

Végül meggyőző bizonyíték volt arra, hogy a Kínából származó, de Malajziában és Tajvanon feladott szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatala továbbra is támogatott formában történik.

| (6) | Miután a tagállamokkal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 23. cikke szerinti megindításához, a Bizottság az (EU) 2015/832 végrehajtási rendelettel (3) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 23. cikkének (4) bekezdése és 24. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel arra kötelezte a vámhatóságokat, hogy vegyék nyilvántartásba a Malajziában és Tajvanon feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalát. A Tajvanról származó napelemek nyilvántartásba vételének megszüntetésére irányuló, a kérelmező által 2015. július 13-án benyújtott kérelmet a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel 2015. október 1-jén tartott meghallgatás során megvitatták és elutasították. |
| --- | --- |

(6)

Miután a tagállamokkal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 23. cikke szerinti megindításához, a Bizottság az (EU) 2015/832 végrehajtási rendelettel (3) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 23. cikkének (4) bekezdése és 24. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel arra kötelezte a vámhatóságokat, hogy vegyék nyilvántartásba a Malajziában és Tajvanon feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalát. A Tajvanról származó napelemek nyilvántartásba vételének megszüntetésére irányuló, a kérelmező által 2015. július 13-án benyújtott kérelmet a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel 2015. október 1-jén tartott meghallgatás során megvitatták és elutasították.

3

1.3.   Vizsgálat

Vizsgálat

| (7) | A Bizottság értesítette Kína, Malajzia és Tajvan hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai, malajziai és tajvani gyártóknak/exportőröknek, amelyekről tudott, illetve azoknak, amelyek a vizsgálatot megindító rendelet (15) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül jelentkeztek. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság értesítette Kína, Malajzia és Tajvan hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai, malajziai és tajvani gyártóknak/exportőröknek, amelyekről tudott, illetve azoknak, amelyek a vizsgálatot megindító rendelet (15) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül jelentkeztek. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (8) | 14 malajziai vállalat; 28 tajvani vállalatcsoport vagy vállalat; 9 kínai vállalat; 25 uniós vállalat, többek között az uniós gazdasági ágazat, független importőrök, üzembe helyezők és 5 gazdasági ágazati és felhasználói szövetség jelentkezett. |
| --- | --- |

(8)

14 malajziai vállalat; 28 tajvani vállalatcsoport vagy vállalat; 9 kínai vállalat; 25 uniós vállalat, többek között az uniós gazdasági ágazat, független importőrök, üzembe helyezők és 5 gazdasági ágazati és felhasználói szövetség jelentkezett.

| (9) | 14 malajziai vállalat jelentkezett, amelyek közül 9 válaszolt a kérdőívre és kért mentességet az esetleges kiterjesztett intézkedések alól az alaprendelet 23. cikke (6) bekezdésének megfelelően. A Malaysian Solar Resources által küldött válasz olyan hiányos volt, hogy a Bizottság képtelen volt megfelelően megvizsgálni. A Bizottság tehát ezt a kérelmet elutasította. 5 malajziai vállalat: a W&K Solar (M) Sdn. Bhd., a Solexel (M) Sdn. Bhd., a Solartif Sdn Bhd, a Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. és a PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd. arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem értékesítette a vizsgált terméket az Unióba, és nem kívánta kitölteni a kérdőívet. Az említett vállalatok némelyike még induló szakaszban volt. |
| --- | --- |

(9)

14 malajziai vállalat jelentkezett, amelyek közül 9 válaszolt a kérdőívre és kért mentességet az esetleges kiterjesztett intézkedések alól az alaprendelet 23. cikke (6) bekezdésének megfelelően. A Malaysian Solar Resources által küldött válasz olyan hiányos volt, hogy a Bizottság képtelen volt megfelelően megvizsgálni. A Bizottság tehát ezt a kérelmet elutasította. 5 malajziai vállalat: a W&K Solar (M) Sdn. Bhd., a Solexel (M) Sdn. Bhd., a Solartif Sdn Bhd, a Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. és a PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd. arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem értékesítette a vizsgált terméket az Unióba, és nem kívánta kitölteni a kérdőívet. Az említett vállalatok némelyike még induló szakaszban volt.

Malaysian Solar Resources

W&K Solar (M) Sdn. Bhd

Solexel (M) Sdn. Bhd.

Solartif Sdn Bhd

Jinko Solar Technology Sdn. Bhd.

PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd.

| (10) | 28 tajvani vállalat jelentkezett. A SunEdge Technology arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem értékesítette a vizsgált terméket az Unióba. Ennélfogva kérelme tárgytalanná vált és azt a Bizottság elutasította. A Mosel Vitelic Inc. arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2015 júniusában megszüntette a gyártást, ezért már nem kérelmezi a mentességet. A fennmaradó 26 vállalat kitöltött kérdőívet küldött be és az alaprendelet 23. cikke (6) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól. Három vállalat, az iSolar Energy Technology Co. Ltd, az IST Energy Co. Ltd és a DS Technology Co. Ltd kérdőívre adott válaszában arról számolt be, hogy náluk nem került sor saját gyártásra. A Bizottság ennélfogva úgy találta, hogy az említett vállalatok nem tesznek eleget a mentesség megszerzéséhez szükséges feltételeknek, így elutasította kérelmüket. Nem került sor ellenőrző látogatásra azon vállalatoknál, amelyekről megállapítást nyert, hogy nem tesznek eleget a mentesség megszerzéséhez szükséges feltételeknek, vagy kérelmüket a Bizottság elutasította. A Bizottság ezért 23 vállalatcsoport vagy vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatást. |
| --- | --- |

(10)

28 tajvani vállalat jelentkezett. A SunEdge Technology arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem értékesítette a vizsgált terméket az Unióba. Ennélfogva kérelme tárgytalanná vált és azt a Bizottság elutasította. A Mosel Vitelic Inc. arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2015 júniusában megszüntette a gyártást, ezért már nem kérelmezi a mentességet. A fennmaradó 26 vállalat kitöltött kérdőívet küldött be és az alaprendelet 23. cikke (6) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól. Három vállalat, az iSolar Energy Technology Co. Ltd, az IST Energy Co. Ltd és a DS Technology Co. Ltd kérdőívre adott válaszában arról számolt be, hogy náluk nem került sor saját gyártásra. A Bizottság ennélfogva úgy találta, hogy az említett vállalatok nem tesznek eleget a mentesség megszerzéséhez szükséges feltételeknek, így elutasította kérelmüket. Nem került sor ellenőrző látogatásra azon vállalatoknál, amelyekről megállapítást nyert, hogy nem tesznek eleget a mentesség megszerzéséhez szükséges feltételeknek, vagy kérelmüket a Bizottság elutasította. A Bizottság ezért 23 vállalatcsoport vagy vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatást.

SunEdge Technology

Mosel Vitelic Inc.

iSolar Energy Technology Co. Ltd,

IST Energy Co. Ltd

DS Technology Co. Ltd

| (11) | A független uniós importőrök közül senki sem küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Három, a tajvani vagy malajziai gyártóktól független kínai exportáló gyártó visszaküldte a kitöltött kérdőívet, és három kapcsolódó kínai exportáló gyártó is küldött választ a kérdőívre. Ezenfelül a Bizottsághoz 14 beadvány érkezett az érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(11)

A független uniós importőrök közül senki sem küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Három, a tajvani vagy malajziai gyártóktól független kínai exportáló gyártó visszaküldte a kitöltött kérdőívet, és három kapcsolódó kínai exportáló gyártó is küldött választ a kérdőívre. Ezenfelül a Bizottsághoz 14 beadvány érkezett az érdekelt felektől.

| (12) | Az alábbi malajziai és tajvani vállalatcsoportok nyújtottak be kitöltött kérdőívet, ezt követően a Bizottság pedig telephelyükön ellenőrző látogatásokat tett. | Malajziai exportáló gyártók:







  — | AUO – SunPower Sdn. Bhd. |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Az alábbi malajziai és tajvani vállalatcsoportok nyújtottak be kitöltött kérdőívet, ezt követően a Bizottság pedig telephelyükön ellenőrző látogatásokat tett.

Malajziai exportáló gyártók:

Malajziai exportáló gyártók:

—

AUO – SunPower Sdn. Bhd.

| — | Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd.

| — | Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (A Flextronics szerződéses gyártó; a Bizottság ellenőrizte az eredetitermék-gyártó vállalatot, a SunEdison Products Singapore Pte Ltd-t is) |
| --- | --- |

—

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (A Flextronics szerződéses gyártó; a Bizottság ellenőrizte az eredetitermék-gyártó vállalatot, a SunEdison Products Singapore Pte Ltd-t is)

| — | Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

| — | Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

| — | Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd.

| — | Sun M Energy Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Sun M Energy Sdn. Bhd.

| — | TS Solartech Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

TS Solartech Sdn. Bhd.

| | Tajvani exportáló gyártók:







  — | AblyTek Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

Tajvani exportáló gyártók:

Tajvani exportáló gyártók:

—

AblyTek Co., Ltd

| — | ANJI Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

ANJI Technology Co., Ltd

| — | AU Optronics Corporation |
| --- | --- |

—

AU Optronics Corporation

| — | Big Sun Energy Technology Inc. |
| --- | --- |

—

Big Sun Energy Technology Inc.

| — | EEPV Corp. |
| --- | --- |

—

EEPV Corp.

| — | E-TON Solar Tech. Co., Ltd (e vállalat ellenőrzése a Gloria Solarra is kiterjedt) |
| --- | --- |

—

E-TON Solar Tech. Co., Ltd (e vállalat ellenőrzése a Gloria Solarra is kiterjedt)

e vállalat ellenőrzése a Gloria Solarra is kiterjedt)

| — | Gintech Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Gintech Energy Corporation

| — | Gintung Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Gintung Energy Corporation

| — | Inventec Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Inventec Energy Corporation

| — | Inventec Solar Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Inventec Solar Energy Corporation

| — | LOF Solar Corp. |
| --- | --- |

—

LOF Solar Corp.

| — | Ming Hwei Energy Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ming Hwei Energy Co., Ltd

| — | Motech Industries, Inc. |
| --- | --- |

—

Motech Industries, Inc.

| — | Neo Solar Power Corporation |
| --- | --- |

—

Neo Solar Power Corporation

| — | Perfect Source Technology Corp. |
| --- | --- |

—

Perfect Source Technology Corp.

| — | Ritek Corporation |
| --- | --- |

—

Ritek Corporation

| — | Sino-American Silicon Products Inc. |
| --- | --- |

—

Sino-American Silicon Products Inc.

| — | Solartech Energy Corp. |
| --- | --- |

—

Solartech Energy Corp.

| — | Sunengine Corporation Ltd |
| --- | --- |

—

Sunengine Corporation Ltd

| — | Topcell Solar International Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Topcell Solar International Co., Ltd

| — | TSEC Corporation |
| --- | --- |

—

TSEC Corporation

| — | Universal Hardware Corporation |
| --- | --- |

—

Universal Hardware Corporation

| — | Win Win Precision Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Win Win Precision Technology Co., Ltd

1.4.   Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak

| (13) | A vizsgálati időszak (a továbbiakban: VI) a 2012. január 1.–2015. március 31. közötti időszakra terjedt ki. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. 2014. április 1-jétől2015. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: jelentéstételi időszak vagy JI) vonatkozóan részletesebb adatokat gyűjtöttek annak megvizsgálása érdekében, hogy a behozatal aláássa-e a hatályban lévő intézkedések javító hatását, valamint hogy fennáll-e támogatás. |
| --- | --- |

(13)

A vizsgálati időszak (a továbbiakban: VI) a 2012. január 1.–2015. március 31. közötti időszakra terjedt ki. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. 2014. április 1-jétől2015. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: jelentéstételi időszak vagy JI) vonatkozóan részletesebb adatokat gyűjtöttek annak megvizsgálása érdekében, hogy a behozatal aláássa-e a hatályban lévő intézkedések javító hatását, valamint hogy fennáll-e támogatás.

2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

2.1.   Általános megfontolások

Általános megfontolások

| (14) | Az alaprendelet 23. cikke (3) bekezdése alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében folyamatosan vizsgálták azt, hogy megváltozott-e a harmadik országok és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként állt-e elő, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák, valamint hogy a behozott hasonló termék és/vagy részei továbbra is támogatásban részesülnek-e. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 23. cikke (3) bekezdése alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében folyamatosan vizsgálták azt, hogy megváltozott-e a harmadik országok és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként állt-e elő, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák, valamint hogy a behozott hasonló termék és/vagy részei továbbra is támogatásban részesülnek-e.

2.2.   Az érintett termék és a hasonló termék

Az érintett termék és a hasonló termék

| (15) | Az intézkedések esetleges kijátszása által érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott – kivéve a GATT V. cikkének értelmében árutovábbítás alatt álló árunak minősülő –, jelenleg az ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és az ex 8541 40 90 KN-kód alá tartozó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos (legfeljebb 400 mikrométer vastagságú) elemek (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(15)

Az intézkedések esetleges kijátszása által érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott – kivéve a GATT V. cikkének értelmében árutovábbítás alatt álló árunak minősülő –, jelenleg az ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és az ex 8541 40 90 KN-kód alá tartozó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos (legfeljebb 400 mikrométer vastagságú) elemek (a továbbiakban: érintett termék).

| (16) | A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:






  — | olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik, |
| --- | --- | --- |

(16)

A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:

—

olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,

| — | fotovillamos vékonyréteg termékek, |
| --- | --- |

—

fotovillamos vékonyréteg termékek,

| — | olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan elektronikus termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elem(ek) által termelt villamos energiát felhasználják, |
| --- | --- |

—

olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan elektronikus termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elem(ek) által termelt villamos energiát felhasználják,

| — | legfeljebb 50 V DC kimeneti feszültségű és legfeljebb 50 W kimeneti teljesítményű modulok vagy panelek, amelyeket kizárólag azonos feszültség- és teljesítményértékekkel rendelkező rendszerekben elemtöltőként való közvetlen felhasználásra szántak. |
| --- | --- |

—

legfeljebb 50 V DC kimeneti feszültségű és legfeljebb 50 W kimeneti teljesítményű modulok vagy panelek, amelyeket kizárólag azonos feszültség- és teljesítményértékekkel rendelkező rendszerekben elemtöltőként való közvetlen felhasználásra szántak.

| (17) | A vizsgált termék azonos a korábbi preambulumbekezdésekben meghatározott „érintett termékkel”, de Malajziában és Tajvanon adják fel, függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgált termék azonos a korábbi preambulumbekezdésekben meghatározott „érintett termékkel”, de Malajziában és Tajvanon adják fel, függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem.

| (18) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, Malajziában és Tajvanon az Unióba feladott – fenti meghatározás szerinti – kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazon célokra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, Malajziában és Tajvanon az Unióba feladott – fenti meghatározás szerinti – kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazon célokra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni.

| (19) | A napelem és napelemmodul kifejezéseket a gazdasági ágazat egymás szinonimájaként használja, és azonos jelentéssel bírnak, nevezetesen egy sor (leggyakrabban a 60 és 72) laminált napelem, amelyet a napfény mint energiaforrás elnyelésére szántak villamosenergia-termelés céljából. A „nap” és „fotovillamos” kifejezéseket a gazdasági ágazat szintén egymás szinonimájaként használja, a napelemekre és modulokra történő hivatkozással azonos jelentéssel bírnak, nevezetesen a napenergiának villamos energiává történő alakítása. A kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek elnevezése a továbbiakban: napelemek és napelemmodulok. |
| --- | --- |

(19)

A napelem és napelemmodul kifejezéseket a gazdasági ágazat egymás szinonimájaként használja, és azonos jelentéssel bírnak, nevezetesen egy sor (leggyakrabban a 60 és 72) laminált napelem, amelyet a napfény mint energiaforrás elnyelésére szántak villamosenergia-termelés céljából. A „nap” és „fotovillamos” kifejezéseket a gazdasági ágazat szintén egymás szinonimájaként használja, a napelemekre és modulokra történő hivatkozással azonos jelentéssel bírnak, nevezetesen a napenergiának villamos energiává történő alakítása. A kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek elnevezése a továbbiakban: napelemek és napelemmodulok.

2.3.   A Kínára vonatkozó vizsgálat eredményei

A Kínára vonatkozó vizsgálat eredményei

| (20) | Alacsony szintű volt az együttműködés a kínai gyártók/exportőrök részéről, közülük csupán hat küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Ezért az együttműködő felek által benyújtott információk alapján nem lehetett ésszerűen meghatározni a Kínából származó érintett termékek exportvolumenét. |
| --- | --- |

(20)

Alacsony szintű volt az együttműködés a kínai gyártók/exportőrök részéről, közülük csupán hat küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Ezért az együttműködő felek által benyújtott információk alapján nem lehetett ésszerűen meghatározni a Kínából származó érintett termékek exportvolumenét.

| (21) | A fentiek alapján a Kínából, Malajziából és Tajvanról exportált napelemekkel és napelemmodulokkal kapcsolatos megállapítások megtételéhez a COMEXT-adatbázist (4) is figyelembe kellett venni; a tagállamok által a Bizottságnak a vizsgálat és az intézkedések hatálya alá tartozó termékek behozatali kereskedelméről benyújtott adatok az alaprendelet 24. cikkének (6) bekezdésével (a továbbiakban: a 24. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázissal) összhangban; a kínai, malajziai és tajvani nemzeti statisztika és a kérelemben benyújtott információk (5). |
| --- | --- |

(21)

A fentiek alapján a Kínából, Malajziából és Tajvanról exportált napelemekkel és napelemmodulokkal kapcsolatos megállapítások megtételéhez a COMEXT-adatbázist (4) is figyelembe kellett venni; a tagállamok által a Bizottságnak a vizsgálat és az intézkedések hatálya alá tartozó termékek behozatali kereskedelméről benyújtott adatok az alaprendelet 24. cikkének (6) bekezdésével (a továbbiakban: a 24. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázissal) összhangban; a kínai, malajziai és tajvani nemzeti statisztika és a kérelemben benyújtott információk (5).

4

5

| (22) | A malajziai, tajvani és kínai statisztikákban rögzített behozatali volumenek az érintett terméknél vagy a vizsgált terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak (6). A COMEXT-adatok, a kínai, malajziai és tajvani napelem- és modulgyártókra vonatkozó ellenőrzött adatok és a kérelem alapján azonban megállapítható, hogy ezen behozatali volumen jelentős része az érintett termékre vonatkozott (7). Ennek megfelelően ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához és össze lehetett vetni más adatokkal, például azokkal, melyeket az együttműködő exportáló gyártók és importőrök szolgáltattak. |
| --- | --- |

(22)

A malajziai, tajvani és kínai statisztikákban rögzített behozatali volumenek az érintett terméknél vagy a vizsgált terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak (6). A COMEXT-adatok, a kínai, malajziai és tajvani napelem- és modulgyártókra vonatkozó ellenőrzött adatok és a kérelem alapján azonban megállapítható, hogy ezen behozatali volumen jelentős része az érintett termékre vonatkozott (7). Ennek megfelelően ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához és össze lehetett vetni más adatokkal, például azokkal, melyeket az együttműködő exportáló gyártók és importőrök szolgáltattak.

6

7

2.3.1.   A Kína és az EU közötti kereskedelmi szerkezet változása

A Kína és az EU közötti kereskedelmi szerkezet változása

| (23) | Az 1. táblázat az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatali mennyiségét mutatja a hatályban lévő intézkedések bevezetése óta:

  1. táblázat


  Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; egység: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Jelentéstételi időszak (JI) | Növekedési ráta 2012–JI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínai Népköztársaságból származó behozatal | 11 119 | 5 584 | 3 443 | 3 801 | – 66 % |
| Az összbehozatal megoszlása | 71 % | 54 % | 43 % | 46 % | – 35 % |
| Összbehozatal | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Forrás: COMEXT. |

(23)

Az 1. táblázat az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatali mennyiségét mutatja a hatályban lévő intézkedések bevezetése óta:

1. táblázat

1. táblázat

Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; egység: megawatt (MW)

Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; egység: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Jelentéstételi időszak (JI)

Növekedési ráta 2012–JI

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal

11 119

5 584

3 443

3 801

– 66 %

Az összbehozatal megoszlása

71 %

54 %

43 %

46 %

– 35 %

Összbehozatal

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Forrás: COMEXT.

Forrás:

| (24) | Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatala jelentősen, 66 %-kal visszaesett. Mivel a Kínából történő behozatal csökkenése nagyobb volt, mint az Unióba irányuló teljes behozatal csökkenése, a kínai behozatal részesedése 35 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(24)

Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatala jelentősen, 66 %-kal visszaesett. Mivel a Kínából történő behozatal csökkenése nagyobb volt, mint az Unióba irányuló teljes behozatal csökkenése, a kínai behozatal részesedése 35 %-kal csökkent.

2.4.   A vizsgálat eredményei Malajziában

A vizsgálat eredményei Malajziában

2.4.1.   Az együttműködés mértéke és a malajziai kereskedelmi volumen meghatározása

Az együttműködés mértéke és a malajziai kereskedelmi volumen meghatározása

| (25) | A (9) preambulumbekezdésben foglaltak szerint nyolc malajziai exportáló gyártó működött együtt, és juttatta vissza a kitöltött kérdőíveket. A Bizottság három együttműködő malajziai vállalat esetében a (84) és az azt követő preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt indokoltnak találta az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének alkalmazását. |
| --- | --- |

(25)

A (9) preambulumbekezdésben foglaltak szerint nyolc malajziai exportáló gyártó működött együtt, és juttatta vissza a kitöltött kérdőíveket. A Bizottság három együttműködő malajziai vállalat esetében a (84) és az azt követő preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt indokoltnak találta az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének alkalmazását.

| (26) | Az együttműködő malajziai exportáló gyártók a jelentéstételi időszak alatt a vizsgált termék Unióba irányuló összes malajziai behozatalának 57 %-át képviselték a COMEXT szerint. |
| --- | --- |

(26)

Az együttműködő malajziai exportáló gyártók a jelentéstételi időszak alatt a vizsgált termék Unióba irányuló összes malajziai behozatalának 57 %-át képviselték a COMEXT szerint.

2.4.2.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása Malajziában

A kereskedelem szerkezetének megváltozása Malajziában

A vizsgált termék Unióba történő behozatala Malajziából

A vizsgált termék Unióba történő behozatala Malajziából

| (27) | A 2. táblázat mutatja a vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatalának volumenét a vizsgálati időszakban:

  2. táblázat


  A vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; mértékegység: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Jelentéstételi időszak (JI) | Növekedési ráta 2012–JI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malajziából származó behozatal | 466 | 495 | 1 561 | 1 610 | 245 % |
| Az összbehozatal megoszlása | 3 % | 5 % | 19 % | 19 % | 553 % |
| Összbehozatal | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Forrás: COMEXT és a kérelem. |

(27)

A 2. táblázat mutatja a vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatalának volumenét a vizsgálati időszakban:

2. táblázat

2. táblázat

A vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; mértékegység: megawatt (MW)

A vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; mértékegység: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Jelentéstételi időszak (JI)

Növekedési ráta 2012–JI

Malajziából származó behozatal

466

495

1 561

1 610

245 %

Az összbehozatal megoszlása

3 %

5 %

19 %

19 %

553 %

Összbehozatal

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Forrás: COMEXT és a kérelem.

Forrás:

| (28) | Miközben a Kínából az Unióba érkező érintett termék behozatala csökkent a (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, a vizsgált termék Malajziából az Unióba történő összbehozatala jelentős mértékben, 245 %-kal növekedett. A növekedés különösen 2013-ban, a hatályban lévő intézkedések bevezetését követően volt erőteljes. Míg az összbehozatal az uniós felhasználásban tapasztalt visszaesés miatt jelentős mértékben csökkent, a malajziai behozatalnak az összbehozatalban való részesedése a behozatalnövekedéshez képest még inkább nőtt (+ 553 %). |
| --- | --- |

(28)

Miközben a Kínából az Unióba érkező érintett termék behozatala csökkent a (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, a vizsgált termék Malajziából az Unióba történő összbehozatala jelentős mértékben, 245 %-kal növekedett. A növekedés különösen 2013-ban, a hatályban lévő intézkedések bevezetését követően volt erőteljes. Míg az összbehozatal az uniós felhasználásban tapasztalt visszaesés miatt jelentős mértékben csökkent, a malajziai behozatalnak az összbehozatalban való részesedése a behozatalnövekedéshez képest még inkább nőtt (+ 553 %).

| (29) | A Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetét érintő változás még jelentősebb a kristályos szilícium fotovillamos modulok (a továbbiakban: napelemmodulok) tekintetében, ha külön vizsgáljuk a kristályos szilícium fotovillamos modulokban használatos elemektől (a továbbiakban: napelemek). |
| --- | --- |

(29)

A Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetét érintő változás még jelentősebb a kristályos szilícium fotovillamos modulok (a továbbiakban: napelemmodulok) tekintetében, ha külön vizsgáljuk a kristályos szilícium fotovillamos modulokban használatos elemektől (a továbbiakban: napelemek).

| (30) | A napelemmodulok Malajziából történő behozatali mennyisége 2012-ben 108 MW-ról a jelentéstételi időszakban 1 036 MW-ra emelkedett (+ 860 %). Tekintve, hogy csökkent az összbehozatal, a napelemmodulok Malajziából az Unióba történő behozatalának piaci részesedése 2012-ben 1 %-ról 17 %-ra növekedett a jelentéstételi időszakban (+ 1 793 %). |
| --- | --- |

(30)

A napelemmodulok Malajziából történő behozatali mennyisége 2012-ben 108 MW-ról a jelentéstételi időszakban 1 036 MW-ra emelkedett (+ 860 %). Tekintve, hogy csökkent az összbehozatal, a napelemmodulok Malajziából az Unióba történő behozatalának piaci részesedése 2012-ben 1 %-ról 17 %-ra növekedett a jelentéstételi időszakban (+ 1 793 %).

| (31) | A napelemek malajziai behozatala sokkal kisebb mértékben nőtt, mint a napelemmoduloké – 2012-ben 358 MW-ról 573 MW-ra a jelentéstételi időszakban (+ 60 %). A napelemek Malajziából az Unióba történő behozatalának piaci részesedése 2012-ben 10 %-ról 27 %-ra emelkedett a jelentéstételi időszakban (+ 165 %). |
| --- | --- |

(31)

A napelemek malajziai behozatala sokkal kisebb mértékben nőtt, mint a napelemmoduloké – 2012-ben 358 MW-ról 573 MW-ra a jelentéstételi időszakban (+ 60 %). A napelemek Malajziából az Unióba történő behozatalának piaci részesedése 2012-ben 10 %-ról 27 %-ra emelkedett a jelentéstételi időszakban (+ 165 %).

| (32) | A fenti adatok azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálat 2012-es megindítása és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetése óta a napelemek és napelemmodulok Malajziából történő behozatala bizonyos mértékben helyettesítette az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatalát. |
| --- | --- |

(32)

A fenti adatok azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálat 2012-es megindítása és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetése óta a napelemek és napelemmodulok Malajziából történő behozatala bizonyos mértékben helyettesítette az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatalát.

A Malajziába irányuló kínai export

A Malajziába irányuló kínai export

| (33) | A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló kereskedelmi tendenciájának megállapításához a Bizottság a malajziai és kínai statisztikát, valamint a kérelemben szereplő adatokat használta fel (8). A kínai és a malajziai statisztika egyaránt csak az érintett terméknél magasabb termékcsoport szintjén érhető el (9). A COMEXT-adatok, a napelemek és napelemmodulok kínai és malajziai gyártóira vonatkozó ellenőrzött adatok és a kérelem alapján azonban megállapítást nyert, hogy jelentős részük vonatkozott az érintett termékre, így ezeket az adatokat figyelembe lehetett venni (10). Különbség van a kínai statisztikában szereplő kivitel volumene és a malajziai statisztikában rögzített behozatal volumene között, mivel a kapcsolódó vámkódok különböző alkalmazási körrel rendelkeznek a két országban (10). Jóllehet a malajziai importadatok a kínai exportadatoknál sokkal magasabb szintet mutatnak, mindkét statisztika a Kínából Malajziába irányuló exportnak ugyanazt a felfelé ívelő tendenciáját jelzi. Mivel a malajziai importadatok magasabb szintűek, mint a kínai exportadatok, így a Bizottság az utóbbit, mint konzervatívabb statisztikát használja az elemzéshez. |
| --- | --- |

(33)

A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló kereskedelmi tendenciájának megállapításához a Bizottság a malajziai és kínai statisztikát, valamint a kérelemben szereplő adatokat használta fel (8). A kínai és a malajziai statisztika egyaránt csak az érintett terméknél magasabb termékcsoport szintjén érhető el (9). A COMEXT-adatok, a napelemek és napelemmodulok kínai és malajziai gyártóira vonatkozó ellenőrzött adatok és a kérelem alapján azonban megállapítást nyert, hogy jelentős részük vonatkozott az érintett termékre, így ezeket az adatokat figyelembe lehetett venni (10). Különbség van a kínai statisztikában szereplő kivitel volumene és a malajziai statisztikában rögzített behozatal volumene között, mivel a kapcsolódó vámkódok különböző alkalmazási körrel rendelkeznek a két országban (10). Jóllehet a malajziai importadatok a kínai exportadatoknál sokkal magasabb szintet mutatnak, mindkét statisztika a Kínából Malajziába irányuló exportnak ugyanazt a felfelé ívelő tendenciáját jelzi. Mivel a malajziai importadatok magasabb szintűek, mint a kínai exportadatok, így a Bizottság az utóbbit, mint konzervatívabb statisztikát használja az elemzéshez.

8

9

10

10

| (34) | Bizonyíték van rá, hogy a kínai termék Malajziába irányuló behozatalából néhányat tévesen vagy csalárd módon más terméknek jelentettek be. A laminált napelemmodulok behozatalát például szolárüvegként vagy napelemként jelentették be, miközben a (62) preambulumbekezdésben foglaltak szerint napelemmodulként kellett volna azokat bejelenteni. Ezért a 3. táblázatban feltüntetett kínai exportstatisztika minden bizonnyal alábecsülte a napelemmodulok behozatalát és csekély mértékben eltúlozta a napelemekét.

  3. táblázat


  A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a kínai statisztika szerint, egység: megawatt (MW)










  Kínából Malajziába | 2012 | 2013 | 2014 | Jelentéstételi időszak (JI) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Napelemek | 6 | 25 | 43 | 53 |
| Napelemmodulok | 15 | 127 | 168 | 130 |
| Összesen | 21 | 152 | 211 | 183 |
| Mutató, napelemek | 100 | 417 | 717 | 883 |
| Mutató, napelemmodulok | 100 | 847 | 1 120 | 867 |
| Mutató, összesen | 100 | 724 | 1 005 | 871 |
| Forrás: kérelem, Global Trade Information Services. |

(34)

Bizonyíték van rá, hogy a kínai termék Malajziába irányuló behozatalából néhányat tévesen vagy csalárd módon más terméknek jelentettek be. A laminált napelemmodulok behozatalát például szolárüvegként vagy napelemként jelentették be, miközben a (62) preambulumbekezdésben foglaltak szerint napelemmodulként kellett volna azokat bejelenteni. Ezért a 3. táblázatban feltüntetett kínai exportstatisztika minden bizonnyal alábecsülte a napelemmodulok behozatalát és csekély mértékben eltúlozta a napelemekét.

3. táblázat

3. táblázat

A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a kínai statisztika szerint, egység: megawatt (MW)

A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a kínai statisztika szerint, egység: megawatt (MW)

Kínából Malajziába

2012

2013

2014

Jelentéstételi időszak (JI)

Napelemek

6

25

43

53

Napelemmodulok

15

127

168

130

Összesen

21

152

211

183

Mutató, napelemek

Mutató, napelemek

100

100

417

417

717

717

883

883

Mutató, napelemmodulok

Mutató, napelemmodulok

100

100

847

847

1 120

1 120

867

867

Mutató, összesen

Mutató, összesen

100

100

724

724

1 005

1 005

871

871

Forrás: kérelem, Global Trade Information Services.

Forrás:

4. táblázat

4. táblázat

A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a malajziai statisztika szerint, egység: megawatt (MW)

A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a malajziai statisztika szerint, egység: megawatt (MW)

| Kínából Malajziába irányuló behozatal | 2012 | 2013 | 2014 | Jelentéstételi időszak (JI) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Napelemek | 137 | 313 | 339 | 405 |
| Napelemmodulok | 27 | 65 | 379 | 290 |
| Összesen | 164 | 378 | 718 | 695 |
| Mutató, napelemek | 100 | 228 | 247 | 296 |
| Mutató, napelemmodulok | 100 | 240 | 1 397 | 1 067 |
| Mutató, összesen | 100 | 230 | 437 | 423 |
| Forrás: kérelem, Global Trade Information Services. |

Kínából Malajziába irányuló behozatal

2012

2013

2014

Jelentéstételi időszak (JI)

Napelemek

137

313

339

405

Napelemmodulok

27

65

379

290

Összesen

164

378

718

695

Mutató, napelemek

Mutató, napelemek

100

100

228

228

247

247

296

296

Mutató, napelemmodulok

Mutató, napelemmodulok

100

100

240

240

1 397

1 397

1 067

1 067

Mutató, összesen

Mutató, összesen

100

100

230

230

437

437

423

423

Forrás: kérelem, Global Trade Information Services.

Forrás:

| (35) | A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a kínai exportadatok alapján több mint 800 %-kal, a malajziai exportadatok alapján pedig több mint 400 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(35)

A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a kínai exportadatok alapján több mint 800 %-kal, a malajziai exportadatok alapján pedig több mint 400 %-kal nőtt.

| (36) | Az 5. táblázat mutatja a belföldi felhasználás alakulását Malajziában a jelentéstételi időszakban. A malajziai belföldi piacon tapasztalt napelemmodul-felhasználás jóval elmaradt a Kínából származó export szintjétől, miután 2013-ban bevezették a hatályban lévő intézkedéseket, mint azt az 5. táblázat is jelzi. Ezért a belföldi felhasználás alakulása nem indokolja a napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatalának ily mértékű növekedését.

  5. táblázat


  A belföldi napelemmodul-felhasználás alakulása Malajziában 2012-ben, 2013-ban és 2014-ben, egység: megawatt (MW)










  Malajzia | 2012 | 2013 | 2014 | Jelentéstételi időszak (JI) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A napelemmodulok belföldi felhasználása | 32 | 107 | 87 | 88 |
| Mutató | 100 | 338 | 275 | 279 |
| Forrás: kérelem. |

(36)

Az 5. táblázat mutatja a belföldi felhasználás alakulását Malajziában a jelentéstételi időszakban. A malajziai belföldi piacon tapasztalt napelemmodul-felhasználás jóval elmaradt a Kínából származó export szintjétől, miután 2013-ban bevezették a hatályban lévő intézkedéseket, mint azt az 5. táblázat is jelzi. Ezért a belföldi felhasználás alakulása nem indokolja a napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatalának ily mértékű növekedését.

5. táblázat

5. táblázat

A belföldi napelemmodul-felhasználás alakulása Malajziában 2012-ben, 2013-ban és 2014-ben, egység: megawatt (MW)

A belföldi napelemmodul-felhasználás alakulása Malajziában 2012-ben, 2013-ban és 2014-ben, egység: megawatt (MW)

Malajzia

2012

2013

2014

Jelentéstételi időszak (JI)

A napelemmodulok belföldi felhasználása

32

107

87

88

Mutató

Mutató

100

100

338

338

275

275

279

279

Forrás: kérelem.

Forrás:

A malajziai kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

A malajziai kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

| (37) | A vizsgálat bizonyítékot talált arra, hogy az eredeti vizsgálat 2012-es megindítását és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetését követően csökkent a napelemek és napelemmodulok Kínából az Unióba irányuló behozatala és ezzel párhuzamosan nőtt a Kínából Malajziába és a Malajziából az Unióba irányuló kivitele. A kereskedelmi forgalom e változásai a kereskedelem szerkezetében is változást idéztek elő egyrészt a fent említett országokban, másrészt az Unióban. |
| --- | --- |

(37)

A vizsgálat bizonyítékot talált arra, hogy az eredeti vizsgálat 2012-es megindítását és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetését követően csökkent a napelemek és napelemmodulok Kínából az Unióba irányuló behozatala és ezzel párhuzamosan nőtt a Kínából Malajziába és a Malajziából az Unióba irányuló kivitele. A kereskedelmi forgalom e változásai a kereskedelem szerkezetében is változást idéztek elő egyrészt a fent említett országokban, másrészt az Unióban.

2.4.3.   Az intézkedések kijátszásának jellege Malajziában

Az intézkedések kijátszásának jellege Malajziában

| (38) | Az alaprendelet 23. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül történő feladása is lehet. |
| --- | --- |

(38)

Az alaprendelet 23. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül történő feladása is lehet.

Átrakodás

Átrakodás

| (39) | A vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatala a Malajziából származó teljes behozatal több mint 46 %-át tette ki a jelentéstételi időszakban, a COMEXT jelentésében foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(39)

A vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatala a Malajziából származó teljes behozatal több mint 46 %-át tette ki a jelentéstételi időszakban, a COMEXT jelentésében foglaltak szerint.

| (40) | A napelemekkel kapcsolatos együttműködés 100 %-os volt, és valamennyi, a vizsgálatban együttműködő napelemgyártó valódi gyártónak minősült. |
| --- | --- |

(40)

A napelemekkel kapcsolatos együttműködés 100 %-os volt, és valamennyi, a vizsgálatban együttműködő napelemgyártó valódi gyártónak minősült.

| (41) | A napelemmoduloknak a nem együttműködő vállalatok általi behozatala 71 %-ot tett ki ugyanazon időszakban a Malajziából származó napelemmodulok teljes behozatalában. A napelemmodulok a végtermékek, ezért csak belföldi felhasználás vagy átrakodás céljából importálhatók Malajziába. A napelemmodulok Kínából történő behozatalának a (36) preambulumbekezdésben foglalt belföldi felhasználást meghaladó magas szintje és a malajziai gyártók általi együttműködés hiányának nagy mértéke azt jelzi, hogy a Kínában feladott napelemmodulok nagy arányát Malajzián keresztüli átrakodással szállították az Unióba. |
| --- | --- |

(41)

A napelemmoduloknak a nem együttműködő vállalatok általi behozatala 71 %-ot tett ki ugyanazon időszakban a Malajziából származó napelemmodulok teljes behozatalában. A napelemmodulok a végtermékek, ezért csak belföldi felhasználás vagy átrakodás céljából importálhatók Malajziába. A napelemmodulok Kínából történő behozatalának a (36) preambulumbekezdésben foglalt belföldi felhasználást meghaladó magas szintje és a malajziai gyártók általi együttműködés hiányának nagy mértéke azt jelzi, hogy a Kínában feladott napelemmodulok nagy arányát Malajzián keresztüli átrakodással szállították az Unióba.

| (42) | Az alábbi (84) és az azt követő preambulumbekezdésben részletezettek szerint megállapították továbbá, hogy számos együttműködő malajziai gyártó félrevezető információt szolgáltatott, különös tekintettel a kínai gyártókkal való kapcsolatra, a Kínából származó késztermékek behozatalára és a vizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló kivitelének eredetére vonatkozóan. Néhányukról kiderült, hogy kínai eredetű kristályos szilícium fotovillamos modult exportált az Unióba, más vállalatok pedig csalárd módon az alapvető részeket szolárüvegként jelentették be és számlákat hamisítottak. |
| --- | --- |

(42)

Az alábbi (84) és az azt követő preambulumbekezdésben részletezettek szerint megállapították továbbá, hogy számos együttműködő malajziai gyártó félrevezető információt szolgáltatott, különös tekintettel a kínai gyártókkal való kapcsolatra, a Kínából származó késztermékek behozatalára és a vizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló kivitelének eredetére vonatkozóan. Néhányukról kiderült, hogy kínai eredetű kristályos szilícium fotovillamos modult exportált az Unióba, más vállalatok pedig csalárd módon az alapvető részeket szolárüvegként jelentették be és számlákat hamisítottak.

| (43) | Ezenfelül 2014-ben az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatot indított a napelemek és napelemmodulok Malajzián keresztül történő állítólagos átrakodásáról. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van. |
| --- | --- |

(43)

Ezenfelül 2014-ben az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatot indított a napelemek és napelemmodulok Malajzián keresztül történő állítólagos átrakodásáról. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van.

| (44) | A fenti megfontolások fényében a vizsgált termék Malajzián keresztüli átrakodásának ténye ezért megerősítést nyert. |
| --- | --- |

(44)

A fenti megfontolások fényében a vizsgált termék Malajzián keresztüli átrakodásának ténye ezért megerősítést nyert.

2.5.   A vizsgálat eredményei Tajvanon

A vizsgálat eredményei Tajvanon

2.5.1.   Az együttműködés mértéke és a tajvani kereskedelmi volumen meghatározása

Az együttműködés mértéke és a tajvani kereskedelmi volumen meghatározása

| (45) | A (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint 23 tajvani vállalatcsoport vagy vállalat működött együtt és nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(45)

A (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint 23 tajvani vállalatcsoport vagy vállalat működött együtt és nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (46) | Az együttműködő tajvani exportáló gyártók a jelentéstételi időszak alatt a vizsgált termék Unióba irányuló összes tajvani kivitelének 63,3 %-át képviselték a COMEXT szerint. |
| --- | --- |

(46)

Az együttműködő tajvani exportáló gyártók a jelentéstételi időszak alatt a vizsgált termék Unióba irányuló összes tajvani kivitelének 63,3 %-át képviselték a COMEXT szerint.

2.5.2.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása Tajvanon

A kereskedelem szerkezetének megváltozása Tajvanon

A vizsgált termék Unióba történő behozatala Tajvanról

A vizsgált termék Unióba történő behozatala Tajvanról

| (47) | A 6. táblázat mutatja a vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának volumenét a vizsgálati időszakban:

  6. táblázat


  A vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; egység: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Jelentéstételi időszak (JI) | Növekedési ráta 2012–JI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvanról származó behozatal | 1 375 | 1 557 | 1 752 | 1 793 | 30 % |
| Az összbehozatal megoszlása | 9 % | 15 % | 22 % | 22 % | 147 % |
| Teljes behozatal | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Forrás: COMEXT. |

(47)

A 6. táblázat mutatja a vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának volumenét a vizsgálati időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

A vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; egység: megawatt (MW)

A vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; egység: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Jelentéstételi időszak (JI)

Növekedési ráta 2012–JI

Tajvanról származó behozatal

1 375

1 557

1 752

1 793

30 %

Az összbehozatal megoszlása

9 %

15 %

22 %

22 %

147 %

Teljes behozatal

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Forrás: COMEXT.

Forrás:

| (48) | Az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatala a (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a hatályban lévő intézkedések 2013. decemberi bevezetését követően jelentős mértékben csökkent. Másrészt a vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának mennyisége ugyanazon időszakban jelentős mértékben (+ 30 %-os emelkedés) növekedett. Mivel a vizsgált termék Unióba történő összbehozatala csökkent, a vizsgált termék Unióba irányuló tajvani behozatalának piaci részesedése 2012-ben 9 %-ról a jelentéstételi időszakban 22 %-ra emelkedett (+ 147 %-os emelkedés). |
| --- | --- |

(48)

Az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatala a (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a hatályban lévő intézkedések 2013. decemberi bevezetését követően jelentős mértékben csökkent. Másrészt a vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának mennyisége ugyanazon időszakban jelentős mértékben (+ 30 %-os emelkedés) növekedett. Mivel a vizsgált termék Unióba történő összbehozatala csökkent, a vizsgált termék Unióba irányuló tajvani behozatalának piaci részesedése 2012-ben 9 %-ról a jelentéstételi időszakban 22 %-ra emelkedett (+ 147 %-os emelkedés).

| (49) | A fenti adatok azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálat 2012-es megindítása és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetése óta a Tajvanról származó napelemek és napelemmodulok behozatala bizonyos mértékben helyettesítette az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatalát. |
| --- | --- |

(49)

A fenti adatok azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálat 2012-es megindítása és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetése óta a Tajvanról származó napelemek és napelemmodulok behozatala bizonyos mértékben helyettesítette az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatalát.

A Tajvanra irányuló kínai export

A Tajvanra irányuló kínai export

| (50) | A tajvani hatóságok statisztikát szolgáltattak a napelemek és napelemmodulok szabadkereskedelmi övezetekből (a továbbiakban: szabadkereskedelmi övezetek) és vámraktárakból történő behozatala és kivitele tekintetében. Tajvanon tilos a napelem és modulok Kínából történő behozatala. Ebből az okból a kínai napelemek és napelemmodulok és egyéb alapvető részek csak akkor léphetnek be a szabadkereskedelmi övezetekbe, ha azokat később újraexportálják, vagy más termékben nyersanyagként felhasználva újraexportálják. A Bizottság megjegyzi, hogy az elemeknek és moduloknak a szabadkereskedelmi övezetekbe történő majdnem minden behozatala Kínából történt. Az adatokat 2012, 2013 és 2014 vonatkozásában szolgáltatták. A jelentéstételi időszak 2014 három negyedévét és 2015 egy negyedévét foglalja magában, ezért nem valószínű, hogy a tendencia jelentős különbséget mutatna a 2014. év és a jelentéstételi időszak között. |
| --- | --- |

(50)

A tajvani hatóságok statisztikát szolgáltattak a napelemek és napelemmodulok szabadkereskedelmi övezetekből (a továbbiakban: szabadkereskedelmi övezetek) és vámraktárakból történő behozatala és kivitele tekintetében. Tajvanon tilos a napelem és modulok Kínából történő behozatala. Ebből az okból a kínai napelemek és napelemmodulok és egyéb alapvető részek csak akkor léphetnek be a szabadkereskedelmi övezetekbe, ha azokat később újraexportálják, vagy más termékben nyersanyagként felhasználva újraexportálják. A Bizottság megjegyzi, hogy az elemeknek és moduloknak a szabadkereskedelmi övezetekbe történő majdnem minden behozatala Kínából történt. Az adatokat 2012, 2013 és 2014 vonatkozásában szolgáltatták. A jelentéstételi időszak 2014 három negyedévét és 2015 egy negyedévét foglalja magában, ezért nem valószínű, hogy a tendencia jelentős különbséget mutatna a 2014. év és a jelentéstételi időszak között.

| (51) | A 7. táblázat mutatja a napelemek és napelemmodulok Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe és a vámraktárakba történő behozatalának volumenét a vizsgálati időszakban:

  7. táblázat


  A napelemek és napelemmodulok Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala, egység: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe irányuló behozatal | 0 | 49 | 284 |
| Mutató | 100 | 243 150 | 1 421 000 |
| Forrás: Külkereskedelmi Iroda (Bureau of Foreign Trade, BOFT). |

(51)

A 7. táblázat mutatja a napelemek és napelemmodulok Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe és a vámraktárakba történő behozatalának volumenét a vizsgálati időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

A napelemek és napelemmodulok Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala, egység: megawatt (MW)

A napelemek és napelemmodulok Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala, egység: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe irányuló behozatal

0

49

284

Mutató

Mutató

100

100

243 150

243 150

1 421 000

1 421 000

Forrás: Külkereskedelmi Iroda (Bureau of Foreign Trade, BOFT).

Forrás:

| (52) | A 8. táblázat mutatja a napelemek és napelemmodulok tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba történő kivitelének volumenét a vizsgálati időszakban:

  8. táblázat


  A napelemeknek és moduloknak a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba történő kivitele, egység: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba | 2 | 48 | 223 |
| Mutató | 100 | 242 300 | 1 112 750 |
| Forrás: Külkereskedelmi Iroda (Bureau of Foreign Trade, BOFT). |

(52)

A 8. táblázat mutatja a napelemek és napelemmodulok tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba történő kivitelének volumenét a vizsgálati időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

A napelemeknek és moduloknak a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba történő kivitele, egység: megawatt (MW)

A napelemeknek és moduloknak a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba történő kivitele, egység: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba

2

48

223

Mutató

Mutató

100

100

242 300

242 300

1 112 750

1 112 750

Forrás: Külkereskedelmi Iroda (Bureau of Foreign Trade, BOFT).

Forrás:

| (53) | A 7. táblázat a napelemek és napelemmodulok Tajvanra történő behozatalának erőteljes növekedését mutatja az eredeti vizsgálat 2012-es megindítását és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetését követően. A 8. táblázatból egyértelműen kiderül, hogy a kínai érintett termék legnagyobb részét újraexportálták az Unióba. |
| --- | --- |

(53)

A 7. táblázat a napelemek és napelemmodulok Tajvanra történő behozatalának erőteljes növekedését mutatja az eredeti vizsgálat 2012-es megindítását és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetését követően. A 8. táblázatból egyértelműen kiderül, hogy a kínai érintett termék legnagyobb részét újraexportálták az Unióba.

| (54) | A Tajvan és Kína közötti kereskedelmi szerkezet változása még számottevőbb a napelemmodulok esetében, amennyiben azokat a napelemektől elkülönítve elemzik. |
| --- | --- |

(54)

A Tajvan és Kína közötti kereskedelmi szerkezet változása még számottevőbb a napelemmodulok esetében, amennyiben azokat a napelemektől elkülönítve elemzik.

| (55) | A napelemmoduloknak Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala 2012-ben a megközelítőleg 0 MW-ról 2014-ben 213 MW-ra emelkedett. Szinte minden, a szabadkereskedelmi övezetekbe irányuló behozatal Kínából érkezett. A 213 MW-ból behozott 202 MW-ot az EU-ba exportálták. Az eredetileg a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből kínai eredettel rendelkező napelemmodulok kivitele ezért 2014-ben legalább 24 %-ot tett ki a moduloknak az EU-ba irányuló teljes tajvani kivitelében a COMEXT szerint. |
| --- | --- |

(55)

A napelemmoduloknak Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala 2012-ben a megközelítőleg 0 MW-ról 2014-ben 213 MW-ra emelkedett. Szinte minden, a szabadkereskedelmi övezetekbe irányuló behozatal Kínából érkezett. A 213 MW-ból behozott 202 MW-ot az EU-ba exportálták. Az eredetileg a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből kínai eredettel rendelkező napelemmodulok kivitele ezért 2014-ben legalább 24 %-ot tett ki a moduloknak az EU-ba irányuló teljes tajvani kivitelében a COMEXT szerint.

| (56) | A napelemeknek Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala 2012-ben a megközelítőleg 0 MW-ról 2014-ben 71 MW-ra emelkedett. A jelentésben az állt, hogy 20 MW-ot az EU-ba exportáltak. Ennélfogva a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből kínai eredettel rendelkező napelemek kivitele 2014-ben 2 %-ot tett ki az elemeknek az EU-ba irányuló teljes tajvani kivitelében a COMEXT szerint. |
| --- | --- |

(56)

A napelemeknek Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala 2012-ben a megközelítőleg 0 MW-ról 2014-ben 71 MW-ra emelkedett. A jelentésben az állt, hogy 20 MW-ot az EU-ba exportáltak. Ennélfogva a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből kínai eredettel rendelkező napelemek kivitele 2014-ben 2 %-ot tett ki az elemeknek az EU-ba irányuló teljes tajvani kivitelében a COMEXT szerint.

| (57) | Mivel a kínai érintett termék nem értékesíthető Tajvanon, nincs egyéb magyarázata a Kínából Tajvanra történő behozatalára, mint az átrakodás vagy az összeszerelési/befejezési műveletek céljából, hogy az alapvető kínai részeket újraexportálják Tajvanról. |
| --- | --- |

(57)

Mivel a kínai érintett termék nem értékesíthető Tajvanon, nincs egyéb magyarázata a Kínából Tajvanra történő behozatalára, mint az átrakodás vagy az összeszerelési/befejezési műveletek céljából, hogy az alapvető kínai részeket újraexportálják Tajvanról.

A tajvani kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

A tajvani kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

| (58) | A napelemek és napelemmodulok kínai kivitelének csökkenése és a Kínából Tajvanra és Tajvanról az Unióba történő kivitelük ezzel párhuzamos növekedése az eredeti vizsgálat 2012-es megindítását és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetését követően változást idéztek elő egyrészt a fent említett országok, másrészt az Unió közötti kereskedelem szerkezetében. |
| --- | --- |

(58)

A napelemek és napelemmodulok kínai kivitelének csökkenése és a Kínából Tajvanra és Tajvanról az Unióba történő kivitelük ezzel párhuzamos növekedése az eredeti vizsgálat 2012-es megindítását és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetését követően változást idéztek elő egyrészt a fent említett országok, másrészt az Unió közötti kereskedelem szerkezetében.

2.5.3.   Az intézkedések kijátszásának jellege Tajvanon

Az intézkedések kijátszásának jellege Tajvanon

| (59) | Az alaprendelet 23. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül történő feladása is lehet. |
| --- | --- |

(59)

Az alaprendelet 23. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül történő feladása is lehet.

Átrakodás

Átrakodás

| (60) | A vizsgált termék Unióba történő behozatala a Tajvanról származó teljes behozatal több mint 38 %-át tette ki a jelentéstételi időszakban a COMEXT jelentésében foglaltak szerint. Az elemeknek a nem együttműködő vállalatok általi Unióba irányuló behozatala 11 %-ot tett ki ugyanazon időszakban a Tajvanról származó elemek teljes behozatalában. A moduloknak a nem együttműködő vállalatok általi Unióba irányuló behozatala 64 %-ot tett ki a modulok teljes tajvani behozatalában a COMEXT szerint. |
| --- | --- |

(60)

A vizsgált termék Unióba történő behozatala a Tajvanról származó teljes behozatal több mint 38 %-át tette ki a jelentéstételi időszakban a COMEXT jelentésében foglaltak szerint. Az elemeknek a nem együttműködő vállalatok általi Unióba irányuló behozatala 11 %-ot tett ki ugyanazon időszakban a Tajvanról származó elemek teljes behozatalában. A moduloknak a nem együttműködő vállalatok általi Unióba irányuló behozatala 64 %-ot tett ki a modulok teljes tajvani behozatalában a COMEXT szerint.

| (61) | A vizsgálatban együttműködő valamennyi napelemgyártó valódi gyártónak minősült. Az (56) preambulumbekezdésben foglaltak szerint ugyanakkor a kínai eredetű napelemek a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba irányuló exportja csak 2 %-ot tett ki a napelemmodulok tajvani behozatalában a COMEXT 2014. évi jelentésében foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(61)

A vizsgálatban együttműködő valamennyi napelemgyártó valódi gyártónak minősült. Az (56) preambulumbekezdésben foglaltak szerint ugyanakkor a kínai eredetű napelemek a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba irányuló exportja csak 2 %-ot tett ki a napelemmodulok tajvani behozatalában a COMEXT 2014. évi jelentésében foglaltak szerint.

| (62) | A (81) preambulumbekezdésben foglaltak szerint továbbá néhány tajvani vállalatról kiderült, hogy laminált napelemmodulokat (más néven laminált napelempaneleket) importált vámraktáraiba, és az említett laminált napelempanelek közül legalább néhányat napelemként jelentettek be. A laminált napelemmodul majdnem befejezett modul, amely vagy 60, vagy 72 elemből áll. Csak rendkívül alapvető összeszerelési műveletet kell elvégezni ahhoz, hogy egy laminált modulból napelemmodult kapjunk, vagyis egy alumíniumkeretet kell hozzáilleszteni és egy elosztódobozt hozzáadni. Ezért a laminált napelemmodult napelemmodulként kell bejelenteni. Ez azt jelenti, hogy a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe és a vámraktárakba behozott kínai elemeknek legalább egy része tulajdonképpen laminált napelemmodul volt és modulként kellett volna bejelenteni. |
| --- | --- |

(62)

A (81) preambulumbekezdésben foglaltak szerint továbbá néhány tajvani vállalatról kiderült, hogy laminált napelemmodulokat (más néven laminált napelempaneleket) importált vámraktáraiba, és az említett laminált napelempanelek közül legalább néhányat napelemként jelentettek be. A laminált napelemmodul majdnem befejezett modul, amely vagy 60, vagy 72 elemből áll. Csak rendkívül alapvető összeszerelési műveletet kell elvégezni ahhoz, hogy egy laminált modulból napelemmodult kapjunk, vagyis egy alumíniumkeretet kell hozzáilleszteni és egy elosztódobozt hozzáadni. Ezért a laminált napelemmodult napelemmodulként kell bejelenteni. Ez azt jelenti, hogy a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe és a vámraktárakba behozott kínai elemeknek legalább egy része tulajdonképpen laminált napelemmodul volt és modulként kellett volna bejelenteni.

| (63) | Az (55) preambulumbekezdésben említettek szerint az eredetileg a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből kínai eredettel rendelkező napelemmodulok kivitele legalább 24 %-ot tett ki a moduloknak az EU-ba irányuló teljes tajvani behozatalában. A modulok a végtermék és a kínai modulok nem értékesíthetők Tajvanon; ezért Tajvanra történő behozataluk egyetlen valószínű oka az átrakodás lehetett. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában feladott modulok nagy arányát Tajvanon keresztüli átrakodás révé juttatták az Unióba. |
| --- | --- |

(63)

Az (55) preambulumbekezdésben említettek szerint az eredetileg a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből kínai eredettel rendelkező napelemmodulok kivitele legalább 24 %-ot tett ki a moduloknak az EU-ba irányuló teljes tajvani behozatalában. A modulok a végtermék és a kínai modulok nem értékesíthetők Tajvanon; ezért Tajvanra történő behozataluk egyetlen valószínű oka az átrakodás lehetett. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában feladott modulok nagy arányát Tajvanon keresztüli átrakodás révé juttatták az Unióba.

| (64) | Ezenfelül 2014-ben az OLAF vizsgálatot indított a napelemek és napelemmodulok Tajvanon keresztül történő állítólagos átrakodásáról. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van. |
| --- | --- |

(64)

Ezenfelül 2014-ben az OLAF vizsgálatot indított a napelemek és napelemmodulok Tajvanon keresztül történő állítólagos átrakodásáról. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van.

| (65) | Ezenfelül a tajvani hatóságok ezzel egyidejűleg vizsgálatokat folytattak, amelyek tárgya az intézkedések állítólagos kijátszása volt, és arra a következtetésre jutottak, hogy több vállalat – főleg kereskedők – csalást követtek el azáltal, hogy meghamisították a napelemmodulok származási bizonyítványát. |
| --- | --- |

(65)

Ezenfelül a tajvani hatóságok ezzel egyidejűleg vizsgálatokat folytattak, amelyek tárgya az intézkedések állítólagos kijátszása volt, és arra a következtetésre jutottak, hogy több vállalat – főleg kereskedők – csalást követtek el azáltal, hogy meghamisították a napelemmodulok származási bizonyítványát.

| (66) | A fenti megfontolások fényében a vizsgált termék Tajvanon keresztüli átrakodásának ténye ezért megerősítést nyert. |
| --- | --- |

(66)

A fenti megfontolások fényében a vizsgált termék Tajvanon keresztüli átrakodásának ténye ezért megerősítést nyert.

2.6.   A kiegyenlítő vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya

A kiegyenlítő vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya

| (67) | A vizsgálat az átrakodási műveleteket illetően a Kínából származó napelemekkel és napelemmodulokkal kapcsolatosan bevezetett hatályban lévő intézkedések elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot. A vizsgálat a vámon kívül nem tudott kimutatni semmilyen más olyan intézkedést, amelyet az átrakodási költségek vagy a kristályos szilícium fotovillamos elemek vagy modulok behozatali és reexportköltségei kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel a Kínából Malajzián és Tajvanon keresztül történő szállításra és újrarakodásra. |
| --- | --- |

(67)

A vizsgálat az átrakodási műveleteket illetően a Kínából származó napelemekkel és napelemmodulokkal kapcsolatosan bevezetett hatályban lévő intézkedések elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot. A vizsgálat a vámon kívül nem tudott kimutatni semmilyen más olyan intézkedést, amelyet az átrakodási költségek vagy a kristályos szilícium fotovillamos elemek vagy modulok behozatali és reexportköltségei kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel a Kínából Malajzián és Tajvanon keresztül történő szállításra és újrarakodásra.

2.7.   Támogatásra utaló bizonyíték

Támogatásra utaló bizonyíték

| (68) | Az 1239/2013/EU végrehajtási rendeletben foglaltak szerint a kínai exportáló gyártókról kiderült, hogy a Kínai Népköztársaság kormánya, valamint regionális és helyi önkormányzatok által biztosított számos támogatási rendszer előnyét élvezik. Ezt követően a meggyőző bizonyíték azt mutatta, hogy a kínai érintett termék gyártói valószínűleg továbbra is számos támogatásban részesültek. Ezért 2015. december 5-én hatályvesztési felülvizsgálat (11) indult. Egyetlen kínai exportáló gyártó vagy érdekelt fél sem nyújtott be ennek ellentmondó bizonyítékot. A Bizottság ennélfogva azt a következtetést vonta le, hogy a behozott vizsgált termék továbbra is a támogatási rendszerek előnyeit élvezi. |
| --- | --- |

(68)

Az 1239/2013/EU végrehajtási rendeletben foglaltak szerint a kínai exportáló gyártókról kiderült, hogy a Kínai Népköztársaság kormánya, valamint regionális és helyi önkormányzatok által biztosított számos támogatási rendszer előnyét élvezik. Ezt követően a meggyőző bizonyíték azt mutatta, hogy a kínai érintett termék gyártói valószínűleg továbbra is számos támogatásban részesültek. Ezért 2015. december 5-én hatályvesztési felülvizsgálat (11) indult. Egyetlen kínai exportáló gyártó vagy érdekelt fél sem nyújtott be ennek ellentmondó bizonyítékot. A Bizottság ennélfogva azt a következtetést vonta le, hogy a behozott vizsgált termék továbbra is a támogatási rendszerek előnyeit élvezi.

11

2.8.   A kiegyenlítő vám javító hatásának aláásása

A kiegyenlítő vám javító hatásának aláásása

| (69) | Annak felmérése érdekében, hogy a behozott termékek a mennyiségek és árak tekintetében aláásták-e a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és a kristályos szilícium fotovillamos modulokban használatos elemek behozatalára vonatkozóan hatályban lévő intézkedések javító hatását, a Bizottság az együttműködő exportáló gyártóktól származó ellenőrzött adatokat, a COMEXT adatait és a 24. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázist – mint a rendelkezésére álló legjobb adatokat – használta fel a nem együttműködő vállalatok kiviteli mennyiségei és árai tekintetében. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (415) preambulumbekezdésében az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel. |
| --- | --- |

(69)

Annak felmérése érdekében, hogy a behozott termékek a mennyiségek és árak tekintetében aláásták-e a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és a kristályos szilícium fotovillamos modulokban használatos elemek behozatalára vonatkozóan hatályban lévő intézkedések javító hatását, a Bizottság az együttműködő exportáló gyártóktól származó ellenőrzött adatokat, a COMEXT adatait és a 24. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázist – mint a rendelkezésére álló legjobb adatokat – használta fel a nem együttműködő vállalatok kiviteli mennyiségei és árai tekintetében. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (415) preambulumbekezdésében az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel.

| (70) | A Malajziából és Tajvanról származó behozatal növekedését a mennyiséget tekintve jelentősnek ítélték. A jelentéstételi időszakban a becslések szerint az uniós felhasználás hasonló jelzést ad e behozatalok jelentőségéről. A piaci részesedést illetően a nem együttműködő vállalatok és azon vállalatok által az Unióba behozott napelemmodulok, amelyekről kiderült, hogy Malajziában kijátszották az intézkedéseket, a napelemmodulok uniós felhasználásának 9 %-át teszik ki. A nem együttműködő vállalatok és azon vállalatok által, amelyekről kiderült, hogy Tajvanon kijátszották az intézkedéseket, az Unióba behozott napelemmodulok az uniós felhasználás 7 %-át képviselik. A nem együttműködő tajvani vállalatok által az Unióba behozott napelemek az uniós felhasználás 3 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(70)

A Malajziából és Tajvanról származó behozatal növekedését a mennyiséget tekintve jelentősnek ítélték. A jelentéstételi időszakban a becslések szerint az uniós felhasználás hasonló jelzést ad e behozatalok jelentőségéről. A piaci részesedést illetően a nem együttműködő vállalatok és azon vállalatok által az Unióba behozott napelemmodulok, amelyekről kiderült, hogy Malajziában kijátszották az intézkedéseket, a napelemmodulok uniós felhasználásának 9 %-át teszik ki. A nem együttműködő vállalatok és azon vállalatok által, amelyekről kiderült, hogy Tajvanon kijátszották az intézkedéseket, az Unióba behozott napelemmodulok az uniós felhasználás 7 %-át képviselik. A nem együttműködő tajvani vállalatok által az Unióba behozott napelemek az uniós felhasználás 3 %-át teszik ki.

| (71) | Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős áron aluli értékesítést mutatott. |
| --- | --- |

(71)

Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős áron aluli értékesítést mutatott.

| (72) | Emiatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni. |
| --- | --- |

(72)

Emiatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni.

3.   INTÉZKEDÉSEK

INTÉZKEDÉSEK

| (73) | A fentiek fényében a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínai Népköztársaságból származó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő vámot a Malajziából és Tajvanról történő átrakodással kijátszották. |
| --- | --- |

(73)

A fentiek fényében a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínai Népköztársaságból származó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő vámot a Malajziából és Tajvanról történő átrakodással kijátszották.

| (74) | Az alaprendelet 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályban lévő intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a Malajziában és Tajvanon feladott ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be. |
| --- | --- |

(74)

Az alaprendelet 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályban lévő intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a Malajziában és Tajvanon feladott ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be.

| (75) | A kiterjesztendő intézkedésnek meg kell egyeznie az 1239/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében „minden más vállalatra” megállapított intézkedésekkel, melyek az uniós határparitáson számított, vámot még nem tartalmazó nettó árra alkalmazandó 11,5 %-os végleges kiegyenlítő vámot jelentenek. |
| --- | --- |

(75)

A kiterjesztendő intézkedésnek meg kell egyeznie az 1239/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében „minden más vállalatra” megállapított intézkedésekkel, melyek az uniós határparitáson számított, vámot még nem tartalmazó nettó árra alkalmazandó 11,5 %-os végleges kiegyenlítő vámot jelentenek.

| (76) | Az alaprendelet 23. cikkének (3) bekezdése és 24. cikkének (5) bekezdése alapján – melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – a Malajziában és Tajvanon feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat be kell szedni. |
| --- | --- |

(76)

Az alaprendelet 23. cikkének (3) bekezdése és 24. cikkének (5) bekezdése alapján – melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – a Malajziában és Tajvanon feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat be kell szedni.

4.   MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK

MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK

| (77) | 14 malajziai vállalat jelentkezett, amelyek közül 9 válaszolt a kérdőívre és kért mentességet az esetleges kiterjesztett intézkedések alól az alaprendelet 23. cikke (6) bekezdésének megfelelően. Egy vállalat egy rendkívül hiányos kérdőívet nyújtott be és nem válaszolt kellő időben a hiánypótlásra felszólító levélre, így a Bizottság elutasította kérelmét. A Bizottság ezért 8 vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatást. |
| --- | --- |

(77)

14 malajziai vállalat jelentkezett, amelyek közül 9 válaszolt a kérdőívre és kért mentességet az esetleges kiterjesztett intézkedések alól az alaprendelet 23. cikke (6) bekezdésének megfelelően. Egy vállalat egy rendkívül hiányos kérdőívet nyújtott be és nem válaszolt kellő időben a hiánypótlásra felszólító levélre, így a Bizottság elutasította kérelmét. A Bizottság ezért 8 vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatást.

| (78) | 28 tajvani vállalatcsoport vagy vállalat jelentkezett, amelyből egy vállalat arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy megszüntette tevékenységét. Egy vállalat arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem értékesített az Unióban, és ezért nem volt jogosult a mentességre. A fennmaradó 26 vállalat kitöltött kérdőívet küldött be és az alaprendelet 23. cikke (6) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól. A fenti (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a tajvani vállalatok közül három, kitöltött kérdőívet benyújtó vállalatról kiderült, hogy nem rendelkezett a gyártáshoz szükséges eszközökkel, ezért a Bizottság elutasította kérelmüket. A Bizottság ezért 23 vállalatcsoport vagy vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatást. |
| --- | --- |

(78)

28 tajvani vállalatcsoport vagy vállalat jelentkezett, amelyből egy vállalat arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy megszüntette tevékenységét. Egy vállalat arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem értékesített az Unióban, és ezért nem volt jogosult a mentességre. A fennmaradó 26 vállalat kitöltött kérdőívet küldött be és az alaprendelet 23. cikke (6) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól. A fenti (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a tajvani vállalatok közül három, kitöltött kérdőívet benyújtó vállalatról kiderült, hogy nem rendelkezett a gyártáshoz szükséges eszközökkel, ezért a Bizottság elutasította kérelmüket. A Bizottság ezért 23 vállalatcsoport vagy vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatást.

| (79) | Három, a Bizottság által ellenőrzött malajziai és három tajvani vállalat téves vagy félrevezető információt nyújtott be. Az alaprendelet 28. cikkének (4) bekezdésével összhangban e vállalatokat a Bizottság értesítette arról a szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általuk benyújtott információt és a rendelkezésre álló tények elvét alkalmazza, továbbá határidőt szabott ki részükre a további magyarázatok benyújtására (a továbbiakban: a 28. cikk szerinti levél). E levelek konkrétan megjelölték, hogy az e vállalatok által benyújtott információk mely részeit szándékozta a Bizottság figyelmen kívül hagyni. Két tajvani vállalat nem válaszolt a 28. cikk szerinti levélre. A Bizottság, amint azt bejelentette, figyelmen kívül hagyta az említett információt. A három malajziai vállalat válaszolt, de a lent részletezett okoknál fogva nem tudta a Bizottság kételyeit eloszlatni. Az említett vállalatokat illetően a Bizottság, amint azt bejelentette, figyelmen kívül hagyta az említett információt. Egy tajvani vállalat válaszolt és nyújtott be további információt, amelyet a Bizottság el is fogadott a (107) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(79)

Három, a Bizottság által ellenőrzött malajziai és három tajvani vállalat téves vagy félrevezető információt nyújtott be. Az alaprendelet 28. cikkének (4) bekezdésével összhangban e vállalatokat a Bizottság értesítette arról a szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általuk benyújtott információt és a rendelkezésre álló tények elvét alkalmazza, továbbá határidőt szabott ki részükre a további magyarázatok benyújtására (a továbbiakban: a 28. cikk szerinti levél). E levelek konkrétan megjelölték, hogy az e vállalatok által benyújtott információk mely részeit szándékozta a Bizottság figyelmen kívül hagyni. Két tajvani vállalat nem válaszolt a 28. cikk szerinti levélre. A Bizottság, amint azt bejelentette, figyelmen kívül hagyta az említett információt. A három malajziai vállalat válaszolt, de a lent részletezett okoknál fogva nem tudta a Bizottság kételyeit eloszlatni. Az említett vállalatokat illetően a Bizottság, amint azt bejelentette, figyelmen kívül hagyta az említett információt. Egy tajvani vállalat válaszolt és nyújtott be további információt, amelyet a Bizottság el is fogadott a (107) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően.

| (80) | Egyéb uniós vizsgálati hatóságok, mint az OLAF és a nemzeti vámhatóságok most vizsgálják ennek az öt vállalatnak az Unióba irányuló behozatalát. E folyamatban lévő vizsgálatok védelme érdekében fontos, hogy semmilyen információt ne tegyenek közzé, amely lehetővé teheti a harmadik felek számára, hogy a következő preambulumbekezdésekben foglalt ténymegállapításokat egy konkrét vállalathoz kössék. A Bizottság ezért nem nevezte meg, hogy e ténymegállapítások mely vállalatot érintik. Azok az importőrök, akik a vizsgált terméket az említett vállalatoktól vásárolták és szeretnék megérteni, hogy beszállítójukkal pontosan mi a helyzet, közvetlenül felvehetik a kapcsolatot beszállítójukkal vagy a Bizottsággal, hogy részletesebb információkhoz jussanak. |
| --- | --- |

(80)

Egyéb uniós vizsgálati hatóságok, mint az OLAF és a nemzeti vámhatóságok most vizsgálják ennek az öt vállalatnak az Unióba irányuló behozatalát. E folyamatban lévő vizsgálatok védelme érdekében fontos, hogy semmilyen információt ne tegyenek közzé, amely lehetővé teheti a harmadik felek számára, hogy a következő preambulumbekezdésekben foglalt ténymegállapításokat egy konkrét vállalathoz kössék. A Bizottság ezért nem nevezte meg, hogy e ténymegállapítások mely vállalatot érintik. Azok az importőrök, akik a vizsgált terméket az említett vállalatoktól vásárolták és szeretnék megérteni, hogy beszállítójukkal pontosan mi a helyzet, közvetlenül felvehetik a kapcsolatot beszállítójukkal vagy a Bizottsággal, hogy részletesebb információkhoz jussanak.

| (81) | E vizsgálat alkalmazásában a Bizottság az alábbi részleteket állapította meg: az említett három tajvani vállalat közül kettőről kiderült, hogy laminált napelemmodult hozott be Kínából, amit nem tüntetett fel a kitöltött kérdőívben. E vállalatok egyike beismerte az ellenőrző látogatás során, hogy e behozatalokat a kitöltött kérdőívben Kínából származó napelem-behozatalként jelentették be. E vállalat továbbá e behozatalokat napelemként jelentette be a vámáru-nyilatkozatban is. A szóban forgó két tajvani vállalat esetében a dokumentumok egyértelműen arról árulkodtak, hogy Kínából az Unióba reexportálták a laminált napelemmodulokat. |
| --- | --- |

(81)

E vizsgálat alkalmazásában a Bizottság az alábbi részleteket állapította meg: az említett három tajvani vállalat közül kettőről kiderült, hogy laminált napelemmodult hozott be Kínából, amit nem tüntetett fel a kitöltött kérdőívben. E vállalatok egyike beismerte az ellenőrző látogatás során, hogy e behozatalokat a kitöltött kérdőívben Kínából származó napelem-behozatalként jelentették be. E vállalat továbbá e behozatalokat napelemként jelentette be a vámáru-nyilatkozatban is. A szóban forgó két tajvani vállalat esetében a dokumentumok egyértelműen arról árulkodtak, hogy Kínából az Unióba reexportálták a laminált napelemmodulokat.

| (82) | E két tajvani vállalat nem nyújtott be további pontosítást a 28. cikk szerinti levélre válaszul, mivel egyáltalán nem válaszoltak (lásd a fenti (81) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(82)

E két tajvani vállalat nem nyújtott be további pontosítást a 28. cikk szerinti levélre válaszul, mivel egyáltalán nem válaszoltak (lásd a fenti (81) preambulumbekezdést).

| (83) | A fenti (81) és (82) preambulumbekezdésben meghatározott okokból és tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változásra, a jelen rendelet 2. szakaszában rögzítetteknek megfelelően, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, e vállalatokról kiderült, hogy kijátszották az intézkedéseket, így nem kaphattak mentességet az alaprendelet 23. cikkének (6) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(83)

A fenti (81) és (82) preambulumbekezdésben meghatározott okokból és tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változásra, a jelen rendelet 2. szakaszában rögzítetteknek megfelelően, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, e vállalatokról kiderült, hogy kijátszották az intézkedéseket, így nem kaphattak mentességet az alaprendelet 23. cikkének (6) bekezdésével összhangban.

| (84) | Az alábbi három malajziai vállalat tekintetében – a lentiek alapján – a Bizottság az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésére álló tényeket használta fel a következő okokból. |
| --- | --- |

(84)

Az alábbi három malajziai vállalat tekintetében – a lentiek alapján – a Bizottság az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésére álló tényeket használta fel a következő okokból.

| (85) | Egy malajziai vállalat arról számolt be a kitöltött kérdőívben, hogy Kínában vásárolt napelemet, és hozzátette, hogy a kínai elemekkel rendelkező modulokat más, nem uniós piacokra szállították. E vállalat azonban nem tudta bizonyítani, hogy Kínán kívül elegendő mennyiséget vásárolt volna napelemből ahhoz, hogy elő tudták volna állítani az általuk az Unióba exportált napelemmodul-mennyiséget. Az ellenőrző látogatás során e vállalatról kiderült, hogy laminált napelemmodulokat hozott be Kínából, amit csalárd módon szolárüveg-behozatalként jelentettek be. E vállalattal kapcsolatban ezenkívül arra is fény derült, hogy nem rendelkezett elegendő gyártási kapacitással az általa exportált vizsgált termék mennyiségének előállításához. E vállalatról az is kiderült, hogy kapcsolatban állt egy olyan kínai vállalattal, amely a fotovoltaika területén tevékenykedik. |
| --- | --- |

(85)

Egy malajziai vállalat arról számolt be a kitöltött kérdőívben, hogy Kínában vásárolt napelemet, és hozzátette, hogy a kínai elemekkel rendelkező modulokat más, nem uniós piacokra szállították. E vállalat azonban nem tudta bizonyítani, hogy Kínán kívül elegendő mennyiséget vásárolt volna napelemből ahhoz, hogy elő tudták volna állítani az általuk az Unióba exportált napelemmodul-mennyiséget. Az ellenőrző látogatás során e vállalatról kiderült, hogy laminált napelemmodulokat hozott be Kínából, amit csalárd módon szolárüveg-behozatalként jelentettek be. E vállalattal kapcsolatban ezenkívül arra is fény derült, hogy nem rendelkezett elegendő gyártási kapacitással az általa exportált vizsgált termék mennyiségének előállításához. E vállalatról az is kiderült, hogy kapcsolatban állt egy olyan kínai vállalattal, amely a fotovoltaika területén tevékenykedik.

| (86) | A 28. cikk szerinti levélre adott válaszában a malajziai vállalat tagadta, hogy kínai napelemeket tartalmazó napelemmodulokat exportált volna az Unióba. Azt állította, hogy Kínában laminált, dél-koreai napelemeket tartalmazó napelemmodulokat exportált az Unióba. A vállalat válaszában az állt még, hogy azért rendelték ezt a „laminált üveget”, mert a laminátorukkal minőségi probléma merült fel. A fentiek alapján azonban ezt csalárd módon szolárüvegként jelentették be. Ezen túlmenően a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy az általa az Unióba exportált összes modulhoz elegendő napelemet vásárolt volna Dél-Koreában. |
| --- | --- |

(86)

A 28. cikk szerinti levélre adott válaszában a malajziai vállalat tagadta, hogy kínai napelemeket tartalmazó napelemmodulokat exportált volna az Unióba. Azt állította, hogy Kínában laminált, dél-koreai napelemeket tartalmazó napelemmodulokat exportált az Unióba. A vállalat válaszában az állt még, hogy azért rendelték ezt a „laminált üveget”, mert a laminátorukkal minőségi probléma merült fel. A fentiek alapján azonban ezt csalárd módon szolárüvegként jelentették be. Ezen túlmenően a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy az általa az Unióba exportált összes modulhoz elegendő napelemet vásárolt volna Dél-Koreában.

| (87) | A vállalat azzal érvelt továbbá, hogy 2014 áprilisában tulajdonosváltás következett be. Ez a tulajdonosváltás azonban nem változtatott azon a tényen, hogy kapcsolat áll fenn a malajziai és kínai vállalatok között abban az értelemben, hogy a malajziai vállalat legfontosabb nyersanyag-beszállítója továbbra is a kínai napelemmodul-gyártó. |
| --- | --- |

(87)

A vállalat azzal érvelt továbbá, hogy 2014 áprilisában tulajdonosváltás következett be. Ez a tulajdonosváltás azonban nem változtatott azon a tényen, hogy kapcsolat áll fenn a malajziai és kínai vállalatok között abban az értelemben, hogy a malajziai vállalat legfontosabb nyersanyag-beszállítója továbbra is a kínai napelemmodul-gyártó.

| (88) | A vállalat által a 28. cikk szerinti levélre adott magyarázatok ennélfogva nem vezettek azon megállapítás módosításához, miszerint a vállalat újraexportálta a kínai laminált napelemmodulokat az Unióba, és hogy az EU-ba exportált napelemmodulok közül legalább néhányhoz kínai napelemeket használt fel. |
| --- | --- |

(88)

A vállalat által a 28. cikk szerinti levélre adott magyarázatok ennélfogva nem vezettek azon megállapítás módosításához, miszerint a vállalat újraexportálta a kínai laminált napelemmodulokat az Unióba, és hogy az EU-ba exportált napelemmodulok közül legalább néhányhoz kínai napelemeket használt fel.

| (89) | Tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változással kapcsolatos megállapításra, a 2. szakaszban rögzítetteknek megfelelően, és a fenti (85)–(88) preambulumbekezdésben foglalt megállapításra, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, a szóban forgó malajziai vállalat által igényelt mentességet a Bizottság az alaprendelet 23. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem adhatta meg. |
| --- | --- |

(89)

Tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változással kapcsolatos megállapításra, a 2. szakaszban rögzítetteknek megfelelően, és a fenti (85)–(88) preambulumbekezdésben foglalt megállapításra, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, a szóban forgó malajziai vállalat által igényelt mentességet a Bizottság az alaprendelet 23. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem adhatta meg.

| (90) | Egy másik malajziai vállalatról kiderült, hogy nem rendelkezett elegendő gyártási kapacitással az általa exportált vizsgált termék mennyiségének előállításához. Ugyanez a vállalat az alkalmazottai munkaszerződéseit sem tudta bemutatni; ezért nem tudta bebizonyítani, hogy voltak-e alkalmazottai a vizsgálati időszak során. E vállalat nem tudta bemutatni a napelemmodulok gyártásához használt gépek adásvételi szerződéseit sem. E vállalat továbbá elmulasztotta felfedni egy kínai exportáló gyártóhoz fűződő kapcsolatát és a vizsgált terméknek a kapcsolódó vállalattól származó vásárlásait is. Ezenfelül e vállalat olyan dokumentumokat nyújtott be, amelyeken létrehozásának eltérő időpontjai szerepeltek. A vizsgálatból kiderült, hogy e vállalatot 2013-ban, vagyis az eredeti dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok megindítását követően hozták létre, és röviddel 2015 májusa után, vagyis a nyilvántartásba vételnek a malajziai napelemmodulokra történő elrendelését követően felfüggesztette gyártását. |
| --- | --- |

(90)

Egy másik malajziai vállalatról kiderült, hogy nem rendelkezett elegendő gyártási kapacitással az általa exportált vizsgált termék mennyiségének előállításához. Ugyanez a vállalat az alkalmazottai munkaszerződéseit sem tudta bemutatni; ezért nem tudta bebizonyítani, hogy voltak-e alkalmazottai a vizsgálati időszak során. E vállalat nem tudta bemutatni a napelemmodulok gyártásához használt gépek adásvételi szerződéseit sem. E vállalat továbbá elmulasztotta felfedni egy kínai exportáló gyártóhoz fűződő kapcsolatát és a vizsgált terméknek a kapcsolódó vállalattól származó vásárlásait is. Ezenfelül e vállalat olyan dokumentumokat nyújtott be, amelyeken létrehozásának eltérő időpontjai szerepeltek. A vizsgálatból kiderült, hogy e vállalatot 2013-ban, vagyis az eredeti dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok megindítását követően hozták létre, és röviddel 2015 májusa után, vagyis a nyilvántartásba vételnek a malajziai napelemmodulokra történő elrendelését követően felfüggesztette gyártását.

| (91) | E vállalat a 28. cikk szerinti levélre adott válaszában azt állította, hogy a legtöbb malajziai kis vállalat nem rendelkezik munkaszerződésekkel alkalmazottai számára. Ezenkívül azt állították, hogy elegendő kapacitással rendelkeztek a bejelentett mennyiségek legyártásához. A vállalat azzal érvelt továbbá, hogy egy kínai vállalattól vettek fel értékesítőket, de nem álltak hivatalos kapcsolatban ezzel a kínai vállalattal. E további magyarázatok nem voltak olyan horderejűek, hogy a fent részletezett következtetésben változást eredményeztek volna. A vállalat elsősorban nem bizonyította azt, hogy az általa exportált mennyiségeket elő tudta-e állítani. Ezenfelül jelentős eltérés mutatkozott az importált napelemeknek a vállalat által bejelentett mennyisége és a napelemek beszállítója által bejelentett mennyiség között. Ezen túlmenően az a tény, hogy egy kínai vállalattól vettek fel munkavállalókat, megerősíti a kínai vállalattal fennálló kapcsolatot. |
| --- | --- |

(91)

E vállalat a 28. cikk szerinti levélre adott válaszában azt állította, hogy a legtöbb malajziai kis vállalat nem rendelkezik munkaszerződésekkel alkalmazottai számára. Ezenkívül azt állították, hogy elegendő kapacitással rendelkeztek a bejelentett mennyiségek legyártásához. A vállalat azzal érvelt továbbá, hogy egy kínai vállalattól vettek fel értékesítőket, de nem álltak hivatalos kapcsolatban ezzel a kínai vállalattal. E további magyarázatok nem voltak olyan horderejűek, hogy a fent részletezett következtetésben változást eredményeztek volna. A vállalat elsősorban nem bizonyította azt, hogy az általa exportált mennyiségeket elő tudta-e állítani. Ezenfelül jelentős eltérés mutatkozott az importált napelemeknek a vállalat által bejelentett mennyisége és a napelemek beszállítója által bejelentett mennyiség között. Ezen túlmenően az a tény, hogy egy kínai vállalattól vettek fel munkavállalókat, megerősíti a kínai vállalattal fennálló kapcsolatot.

| (92) | Tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változással kapcsolatos megállapításra, a 2. szakaszban rögzítetteknek megfelelően, és a fenti (90) és (91) preambulumbekezdésben foglalt megállapításokra, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, a szóban forgó malajziai vállalat által igényelt mentességet a Bizottság az alaprendelet 23. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem adhatta meg. |
| --- | --- |

(92)

Tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változással kapcsolatos megállapításra, a 2. szakaszban rögzítetteknek megfelelően, és a fenti (90) és (91) preambulumbekezdésben foglalt megállapításokra, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, a szóban forgó malajziai vállalat által igényelt mentességet a Bizottság az alaprendelet 23. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem adhatta meg.

| (93) | Egy másik malajziai vállalatot 2013 júniusában, vagyis az eredeti dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok megindítását követően hoztak létre, és 2013 decemberétől, vagyis pontosan a végleges dömpingellenes és kiegyenlítő vámnak az eredeti rendelettel történő kivetését követően kezdte meg a napelemmodulok értékesítését. A vállalat a jelentéstételi időszakban elsősorban Tajvanról behozott elemekből polikristályos fotovoltaikus modulokat gyártott. Úgy tűnik, hogy e vállalat szoros kapcsolatban áll egy kínai vállalattal, amelytől kötelezettségvállalást fogadott el, és az annak való meg nem felelés miatt azt a későbbiekben visszavonta (12). Először is, a malajziai vállalat vezérigazgatója korábban vezető pozíciót töltött be a kínai vállalatnál. Másodszor, kezdetben több alkalommal is vásároltak napelemet a kínai vállalaton és/vagy egyéb kínai vállalatokon keresztül, amely során a napelemeket ténylegesen harmadik országból (elsősorban Tajvanról) szállították Kínába, mielőtt továbbszállították volna a malajziai telephelyű vállalatnak. Harmadszor, a jelentéstételi időszakban harmadik országoknak értékesített legtöbb napelemmodult egy USA-beli vállalatnak adták el, amely kapcsolatban áll a kínai vállalattal. Negyedszer, a kínai vállalat jogi képviselője jelen volt a malajziai vállalat helyszíni vizsgálatán. Ötödször, mind a kínai, mind pedig a tajvani vállalatok adásvételi szerződésmintái ugyanazok voltak, formailag és tartalmilag egyaránt. Hatodszor, a kínai vállalat képviselője egy internetes videóban azt állította, hogy a kínai vállalat technikai segítséget nyújt és felügyeletet biztosít a malajziai vállalat számára. |
| --- | --- |

(93)

Egy másik malajziai vállalatot 2013 júniusában, vagyis az eredeti dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok megindítását követően hoztak létre, és 2013 decemberétől, vagyis pontosan a végleges dömpingellenes és kiegyenlítő vámnak az eredeti rendelettel történő kivetését követően kezdte meg a napelemmodulok értékesítését. A vállalat a jelentéstételi időszakban elsősorban Tajvanról behozott elemekből polikristályos fotovoltaikus modulokat gyártott. Úgy tűnik, hogy e vállalat szoros kapcsolatban áll egy kínai vállalattal, amelytől kötelezettségvállalást fogadott el, és az annak való meg nem felelés miatt azt a későbbiekben visszavonta (12). Először is, a malajziai vállalat vezérigazgatója korábban vezető pozíciót töltött be a kínai vállalatnál. Másodszor, kezdetben több alkalommal is vásároltak napelemet a kínai vállalaton és/vagy egyéb kínai vállalatokon keresztül, amely során a napelemeket ténylegesen harmadik országból (elsősorban Tajvanról) szállították Kínába, mielőtt továbbszállították volna a malajziai telephelyű vállalatnak. Harmadszor, a jelentéstételi időszakban harmadik országoknak értékesített legtöbb napelemmodult egy USA-beli vállalatnak adták el, amely kapcsolatban áll a kínai vállalattal. Negyedszer, a kínai vállalat jogi képviselője jelen volt a malajziai vállalat helyszíni vizsgálatán. Ötödször, mind a kínai, mind pedig a tajvani vállalatok adásvételi szerződésmintái ugyanazok voltak, formailag és tartalmilag egyaránt. Hatodszor, a kínai vállalat képviselője egy internetes videóban azt állította, hogy a kínai vállalat technikai segítséget nyújt és felügyeletet biztosít a malajziai vállalat számára.

12

| (94) | Egyéb, a malajziai vállalat által a helyszíni vizsgálat során nem bejelentett, ám egy tagállam vámhatóságától a Bizottság rendelkezésére bocsátott információk az alábbiak voltak: A malajziai vállalat védjegyhasználat-engedélyezési megállapodást kötött ugyanazzal a kínai vállalattal, amelytől a kötelezettségvállalást elfogadta, amelynek következtében a malajziai vállalat engedélyt kapott arra, hogy használja a kínai vállalat védjegyét, amennyiben a vevők ezt kívánták. Ezenfelül az egyik első uniós vevőt a kínai vállalat értékesítési munkatársa mutatta be a malajziai vállalatnak. Végül a malajziai vállalat által az Unióba irányuló első szállítmányt vizsgálat alá vonta az egyik tagállam vámhatósága, mivel a napelemmodulokon a kínai vállalat védjegyével együtt feltüntették a „Made in China” (Kínában készült) címkét. |
| --- | --- |

(94)

Egyéb, a malajziai vállalat által a helyszíni vizsgálat során nem bejelentett, ám egy tagállam vámhatóságától a Bizottság rendelkezésére bocsátott információk az alábbiak voltak: A malajziai vállalat védjegyhasználat-engedélyezési megállapodást kötött ugyanazzal a kínai vállalattal, amelytől a kötelezettségvállalást elfogadta, amelynek következtében a malajziai vállalat engedélyt kapott arra, hogy használja a kínai vállalat védjegyét, amennyiben a vevők ezt kívánták. Ezenfelül az egyik első uniós vevőt a kínai vállalat értékesítési munkatársa mutatta be a malajziai vállalatnak. Végül a malajziai vállalat által az Unióba irányuló első szállítmányt vizsgálat alá vonta az egyik tagállam vámhatósága, mivel a napelemmodulokon a kínai vállalat védjegyével együtt feltüntették a „Made in China” (Kínában készült) címkét.

| (95) | A malajziai vállalat 2015. december 14-i levelével válaszolt a 28. cikk szerinti levélre, amelyben azt állította, hogy nem kívánta eltitkolni a kínai vállalathoz fűződő kereskedelmi kapcsolatát és jóhiszeműen válaszolt a mentességi kérelem nyomtatványára. Azt állították továbbá, hogy az egyik tagállam vámhatósága a vizsgálatot követően elfogadta, hogy a tévesen címkézett modulokat valójában a malajziai vállalat gyártotta. Az említett tagállam vámhatósága azonban megerősítette a Bizottság számára, hogy e modulok nem rendelkeztek malajziai eredettel. |
| --- | --- |

(95)

A malajziai vállalat 2015. december 14-i levelével válaszolt a 28. cikk szerinti levélre, amelyben azt állította, hogy nem kívánta eltitkolni a kínai vállalathoz fűződő kereskedelmi kapcsolatát és jóhiszeműen válaszolt a mentességi kérelem nyomtatványára. Azt állították továbbá, hogy az egyik tagállam vámhatósága a vizsgálatot követően elfogadta, hogy a tévesen címkézett modulokat valójában a malajziai vállalat gyártotta. Az említett tagállam vámhatósága azonban megerősítette a Bizottság számára, hogy e modulok nem rendelkeztek malajziai eredettel.

| (96) | A nyilvánosságra hozatalt követően a malajziai vállalat azt állította, hogy a Bizottság döntését feltételezésekre, állításokra és téves vádakra alapozta, jóllehet azok alapját jelentő tények és bizonyítékok – amennyiben rendelkezésre álltak – közzétételére soha sem került sor, aláásva ezzel a vállalat védelemhez való jogát. Különösen azt kifogásolta, hogy a Bizottság nem hozta nyilvánosságra a (93) preambulumbekezdésben említett internetes videót és a (94) preambulumbekezdésben említett tagállam vámhatóságától szerzett információkat. A vállalat továbbá azzal érvelt, hogy nem állt kapcsolatban a kínai vállalattal, és az ellenőrző látogatás során nem rejtette el a szóban forgó kínai vállalattal kötött védjegyhasználat-engedélyezési szerződését. A tagállam vámhatósága által végrehajtott vizsgálatot illetően a vállalat azzal érvelt, hogy végezetül valamennyi árut malajziai eredetű modulként bocsátottak forgalomba. Végül azzal érvelt, hogy a vállalat létrehozásának időpontja és az a tény, hogy a vállalat egy, a kínai vállalattal kapcsolatban lévő egyesült államokbeli vállalatnak értékesített, nem olyan érvényes érvek, amelyek alapján megtagadható lenne a mentesség megadása. A malajziai vállalat meghallgatást kért a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő részvételével, amelyet 2016. január 12-én tartottak meg. A meghallgatást megelőzően a Bizottság elérhetővé tette az internetes videót a vállalat számára, amely a meghallgatáson megerősítette annak helytállóságát. |
| --- | --- |

(96)

A nyilvánosságra hozatalt követően a malajziai vállalat azt állította, hogy a Bizottság döntését feltételezésekre, állításokra és téves vádakra alapozta, jóllehet azok alapját jelentő tények és bizonyítékok – amennyiben rendelkezésre álltak – közzétételére soha sem került sor, aláásva ezzel a vállalat védelemhez való jogát. Különösen azt kifogásolta, hogy a Bizottság nem hozta nyilvánosságra a (93) preambulumbekezdésben említett internetes videót és a (94) preambulumbekezdésben említett tagállam vámhatóságától szerzett információkat. A vállalat továbbá azzal érvelt, hogy nem állt kapcsolatban a kínai vállalattal, és az ellenőrző látogatás során nem rejtette el a szóban forgó kínai vállalattal kötött védjegyhasználat-engedélyezési szerződését. A tagállam vámhatósága által végrehajtott vizsgálatot illetően a vállalat azzal érvelt, hogy végezetül valamennyi árut malajziai eredetű modulként bocsátottak forgalomba. Végül azzal érvelt, hogy a vállalat létrehozásának időpontja és az a tény, hogy a vállalat egy, a kínai vállalattal kapcsolatban lévő egyesült államokbeli vállalatnak értékesített, nem olyan érvényes érvek, amelyek alapján megtagadható lenne a mentesség megadása. A malajziai vállalat meghallgatást kért a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő részvételével, amelyet 2016. január 12-én tartottak meg. A meghallgatást megelőzően a Bizottság elérhetővé tette az internetes videót a vállalat számára, amely a meghallgatáson megerősítette annak helytállóságát.

| (97) | A vállalat által nyújtott további magyarázatok nem voltak olyan horderejűek, hogy a következtetésben a lenti okoknál fogva változást eredményeztek volna. |
| --- | --- |

(97)

A vállalat által nyújtott további magyarázatok nem voltak olyan horderejűek, hogy a következtetésben a lenti okoknál fogva változást eredményeztek volna.

| (98) | A fenti (93) preambulumbekezdésben említett elemek nem puszta feltételezések és állítások, hanem olyan tények, amelyeket a vállalat nem kérdőjelezett meg. Ezen túlmenően e tényeket a Bizottság ismertette a vállalattal a 2015. december 3-i, 28. cikk szerinti levélben, amelyben észrevételek megtételére kérte fel a vállalatot. Ezt követően, 2015. december 22-én a Bizottság ismertette a vállalattal a megállapításokat, amelyre vonatkozóan ismételten felkérte, hogy tegye meg észrevételeit. Ennek megfelelően a vállalat védelemhez való jogát teljes mértékben tiszteletben tartották. Továbbra is fennáll az a tény, miszerint a vállalat az ellenőrző látogatás során legalábbis megkísérelte minimalizálni, ha nem is elrejteni kereskedelmi kapcsolatait, beleértve a kínai vállalattal kötött védjegyhasználat-engedélyezési megállapodását is. A malajziai vállalat a helyszíni vizsgálat során említette a kínai vállalat védjegyhasználatát, de kifejezetten kihangsúlyozta a „korlátozott ideig tartó” időtartamot. A védjegyhasználat-engedélyezési szerződést a vállalat nem mutatta be és azt sem közölte a helyszíni vizsgálat során, hogy e megállapodást további négy évre megújították. A fenti (93) preambulumbekezdésben említett elemek, amelyek a két vállalat közötti szoros kereskedelmi kapcsolatról árulkodtak, egyikét sem magyarázták el részletesen vagy mutatták meg a Bizottság szolgálatainak az ellenőrző látogatás során. Ezen elemek helytállóságát a vállalat meg sem kérdőjelezte. |
| --- | --- |

(98)

A fenti (93) preambulumbekezdésben említett elemek nem puszta feltételezések és állítások, hanem olyan tények, amelyeket a vállalat nem kérdőjelezett meg. Ezen túlmenően e tényeket a Bizottság ismertette a vállalattal a 2015. december 3-i, 28. cikk szerinti levélben, amelyben észrevételek megtételére kérte fel a vállalatot. Ezt követően, 2015. december 22-én a Bizottság ismertette a vállalattal a megállapításokat, amelyre vonatkozóan ismételten felkérte, hogy tegye meg észrevételeit. Ennek megfelelően a vállalat védelemhez való jogát teljes mértékben tiszteletben tartották. Továbbra is fennáll az a tény, miszerint a vállalat az ellenőrző látogatás során legalábbis megkísérelte minimalizálni, ha nem is elrejteni kereskedelmi kapcsolatait, beleértve a kínai vállalattal kötött védjegyhasználat-engedélyezési megállapodását is. A malajziai vállalat a helyszíni vizsgálat során említette a kínai vállalat védjegyhasználatát, de kifejezetten kihangsúlyozta a „korlátozott ideig tartó” időtartamot. A védjegyhasználat-engedélyezési szerződést a vállalat nem mutatta be és azt sem közölte a helyszíni vizsgálat során, hogy e megállapodást további négy évre megújították. A fenti (93) preambulumbekezdésben említett elemek, amelyek a két vállalat közötti szoros kereskedelmi kapcsolatról árulkodtak, egyikét sem magyarázták el részletesen vagy mutatták meg a Bizottság szolgálatainak az ellenőrző látogatás során. Ezen elemek helytállóságát a vállalat meg sem kérdőjelezte.

| (99) | Az alaprendelet 23. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy a mentesség megszerzése érdekében az exportáló gyártónak be kell bizonyítania, hogy nem áll kapcsolatban az intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval sem, és nem vesz részt az intézkedések kijátszásában. |
| --- | --- |

(99)

Az alaprendelet 23. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy a mentesség megszerzése érdekében az exportáló gyártónak be kell bizonyítania, hogy nem áll kapcsolatban az intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval sem, és nem vesz részt az intézkedések kijátszásában.

| (100) | Az első feltétel tekintetében (nincs kapcsolat az intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval sem) az exportáló gyártó megkísérelte minimalizálni, ha nem is elrejteni a kínai exportáló gyártóval fennálló többszörös kereskedelmi kapcsolatait a (93) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. Ilyen kapcsolat hiányában azonban a bizonyítási teher az exportáló gyártóra hárul. Az e téren való együttműködés hiánya miatt és mivel nem lehetett a nyilvánosságra hozatalra adott válaszban foglalt valamennyi új információt ellenőrizni, a Bizottságnak a rendelkezésére álló tényekre kellett hagyatkoznia annak elbírálása érdekében, hogy az exportáló gyártó megcáfolta-e azt a – rendelkezésre álló tények alapján – meggyőzőnek tűnő benyomást, hogy kapcsolatban áll a kínai vállalattal. A Bizottság véleménye szerint az exportáló gyártónak ez nem sikerült, mivel több dolog is jelzi a kínai vállalat és az exportáló gyártó közötti szoros kapcsolatot. |
| --- | --- |

(100)

Az első feltétel tekintetében (nincs kapcsolat az intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval sem) az exportáló gyártó megkísérelte minimalizálni, ha nem is elrejteni a kínai exportáló gyártóval fennálló többszörös kereskedelmi kapcsolatait a (93) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. Ilyen kapcsolat hiányában azonban a bizonyítási teher az exportáló gyártóra hárul. Az e téren való együttműködés hiánya miatt és mivel nem lehetett a nyilvánosságra hozatalra adott válaszban foglalt valamennyi új információt ellenőrizni, a Bizottságnak a rendelkezésére álló tényekre kellett hagyatkoznia annak elbírálása érdekében, hogy az exportáló gyártó megcáfolta-e azt a – rendelkezésre álló tények alapján – meggyőzőnek tűnő benyomást, hogy kapcsolatban áll a kínai vállalattal. A Bizottság véleménye szerint az exportáló gyártónak ez nem sikerült, mivel több dolog is jelzi a kínai vállalat és az exportáló gyártó közötti szoros kapcsolatot.

| (101) | Mindenesetre és még ha teljesült volna is az első feltétel, amely helyzet nem állt fenn, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a második feltétel nem teljesült. Az exportáló gyártó két különböző módon vett részt az intézkedések kijátszásában, amelyek bármelyike önmagában is elegendő a mentesség iránti kérelem elutasításához. Az intézkedések kijátszásában való részvétel fontos jele, amely mindkét kijátszási módra jellemző és vitathatatlan, abban nyilvánul meg, hogy az exportáló gyártó tevékenységét az eredeti intézkedések bevezetését követően kezdte meg. |
| --- | --- |

(101)

Mindenesetre és még ha teljesült volna is az első feltétel, amely helyzet nem állt fenn, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a második feltétel nem teljesült. Az exportáló gyártó két különböző módon vett részt az intézkedések kijátszásában, amelyek bármelyike önmagában is elegendő a mentesség iránti kérelem elutasításához. Az intézkedések kijátszásában való részvétel fontos jele, amely mindkét kijátszási módra jellemző és vitathatatlan, abban nyilvánul meg, hogy az exportáló gyártó tevékenységét az eredeti intézkedések bevezetését követően kezdte meg.

| (102) | Először is, tényszerűen helytelen a vállalat azon állítása, miszerint a (96) preambulumbekezdésben említett valamennyi árut malajziai származású napelemmodulként bocsátották forgalomba. A tagállam vámhatósága információt szolgáltatott a Bizottság részére igazolván, hogy e napelemmodulok kínai eredetűek, amelyek esetében a kínai vállalat neve szerepelt a szóban forgó napelemmodulok rakodólapjának címkéjén. E nemzeti vámigazgatási szerv által folytatott és még folyamatban lévő vizsgálat védelme érdekében ezt az információt a Bizottság nem hozhatta a malajziai vállalat tudomására. A Bizottság azonban felhívta a vállalat figyelmét arra a lehetőségre, hogy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő hatáskörének 12., 13. és 15. cikke alapján ellenőrizheti az információ helyességét. |
| --- | --- |

(102)

Először is, tényszerűen helytelen a vállalat azon állítása, miszerint a (96) preambulumbekezdésben említett valamennyi árut malajziai származású napelemmodulként bocsátották forgalomba. A tagállam vámhatósága információt szolgáltatott a Bizottság részére igazolván, hogy e napelemmodulok kínai eredetűek, amelyek esetében a kínai vállalat neve szerepelt a szóban forgó napelemmodulok rakodólapjának címkéjén. E nemzeti vámigazgatási szerv által folytatott és még folyamatban lévő vizsgálat védelme érdekében ezt az információt a Bizottság nem hozhatta a malajziai vállalat tudomására. A Bizottság azonban felhívta a vállalat figyelmét arra a lehetőségre, hogy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő hatáskörének 12., 13. és 15. cikke alapján ellenőrizheti az információ helyességét.

| (103) | A vámhatóságok által nyújtott információk bizonyítékul szolgálnak arra vonatkozóan, hogy az exportáló gyártó átrakodást hajtott végre, és ezért bizonyítja, hogy az exportáló gyártó részt vett az intézkedések kijátszásában. |
| --- | --- |

(103)

A vámhatóságok által nyújtott információk bizonyítékul szolgálnak arra vonatkozóan, hogy az exportáló gyártó átrakodást hajtott végre, és ezért bizonyítja, hogy az exportáló gyártó részt vett az intézkedések kijátszásában.

| (104) | Másodszor, megkötötték a védjegyhasználatról szóló megállapodást a kínai exportáló gyártóval és megújították olyankor, amikor a kínai exportáló gyártó a kötelezettségvállalás feltételei szerint exportált az Unióba. Az említett kötelezettségvállalás többek között megtiltotta a harmadik országban előállított érintett termék Unióba történő értékesítését, mivel az a kötelezettségvállalás és különösen a keresztező értékesítési tevékenységekre vonatkozó rendelkezés felülvizsgálatát lehetetlenné, vagy legalábbis nehezen megvalósíthatóvá tette volna. A kötelezettségvállalás betekinthető változatának feltételei jól ismertek voltak a gazdasági ágazatban, és azokat kérésre a Bizottság szolgálatai rendelkezésre bocsátották. Ezenfelül a kínai gyártóval fennálló szoros kereskedelmi kapcsolat miatt az exportáló gyártó számára is rendelkezésre álltak. Az exportáló gyártó, azáltal, hogy a védjegyhasználatról szóló megállapodás részes felévé vált, kijátszotta a kötelezettségvállalás feltételeit, és ily módon az intézkedések kijátszásában is részt vett. A 2016. január 12-i meghallgatás során a malajziai vállalat azt állította, hogy nem nyújtott be téves vagy félrevezető információt, és hogy vállalata a napelemmodulok valódi malajziai gyártója. A nemzeti vámigazgatási szervtől szerzett bizonyítékot illetően, amelynek a malajziai vállalat előtti közzététele a fent rögzített okokból kifolyólag nem volt lehetséges, a vállalat felkérte a meghallgató tisztviselőt, hogy ellenőrizze annak helytállóságát. A kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő ezt követően tájékoztatta a vállalatot arról, hogy ellenőrizte a nemzeti vámigazgatási szervtől érkező információk helytállóságát, és hogy ennek alapján a nemzeti vámhatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy az említett rakományban lévő napelemmodulok jelentős mennyisége kínai eredetű volt. |
| --- | --- |

(104)

Másodszor, megkötötték a védjegyhasználatról szóló megállapodást a kínai exportáló gyártóval és megújították olyankor, amikor a kínai exportáló gyártó a kötelezettségvállalás feltételei szerint exportált az Unióba. Az említett kötelezettségvállalás többek között megtiltotta a harmadik országban előállított érintett termék Unióba történő értékesítését, mivel az a kötelezettségvállalás és különösen a keresztező értékesítési tevékenységekre vonatkozó rendelkezés felülvizsgálatát lehetetlenné, vagy legalábbis nehezen megvalósíthatóvá tette volna. A kötelezettségvállalás betekinthető változatának feltételei jól ismertek voltak a gazdasági ágazatban, és azokat kérésre a Bizottság szolgálatai rendelkezésre bocsátották. Ezenfelül a kínai gyártóval fennálló szoros kereskedelmi kapcsolat miatt az exportáló gyártó számára is rendelkezésre álltak. Az exportáló gyártó, azáltal, hogy a védjegyhasználatról szóló megállapodás részes felévé vált, kijátszotta a kötelezettségvállalás feltételeit, és ily módon az intézkedések kijátszásában is részt vett. A 2016. január 12-i meghallgatás során a malajziai vállalat azt állította, hogy nem nyújtott be téves vagy félrevezető információt, és hogy vállalata a napelemmodulok valódi malajziai gyártója. A nemzeti vámigazgatási szervtől szerzett bizonyítékot illetően, amelynek a malajziai vállalat előtti közzététele a fent rögzített okokból kifolyólag nem volt lehetséges, a vállalat felkérte a meghallgató tisztviselőt, hogy ellenőrizze annak helytállóságát. A kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő ezt követően tájékoztatta a vállalatot arról, hogy ellenőrizte a nemzeti vámigazgatási szervtől érkező információk helytállóságát, és hogy ennek alapján a nemzeti vámhatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy az említett rakományban lévő napelemmodulok jelentős mennyisége kínai eredetű volt.

| (105) | Emiatt e vállalat esetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(105)

Emiatt e vállalat esetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (106) | Tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változással kapcsolatos megállapításra, a 2. szakaszban rögzítetteknek megfelelően, és a (93)–(105) preambulumbekezdésben foglalt ténymegállapításokra azzal összefüggésben, hogy a malajziai vállalat szoros kapcsolatban áll a kínai vállalattal, részt vesz az átrakodásban és a kötelezettségvállalás megszegésében, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, a szóban forgó malajziai vállalat által igényelt mentességet a Bizottság az alaprendelet 23. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem adhatta meg. |
| --- | --- |

(106)

Tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változással kapcsolatos megállapításra, a 2. szakaszban rögzítetteknek megfelelően, és a (93)–(105) preambulumbekezdésben foglalt ténymegállapításokra azzal összefüggésben, hogy a malajziai vállalat szoros kapcsolatban áll a kínai vállalattal, részt vesz az átrakodásban és a kötelezettségvállalás megszegésében, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, a szóban forgó malajziai vállalat által igényelt mentességet a Bizottság az alaprendelet 23. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem adhatta meg.

| (107) | Egy tajvani vállalat nem tudott kellő időben részletes információt szolgáltatni a velük kapcsolatban álló kínai vállalat napelemeinek – amelyeket lapkavágóként mutattak be – forgalmazásáról, a behozatali adatokról, a tajvani korlátozások tiszteletben tartásáról és a vásárlások pontos menetéről. E vállalat további magyarázatai a 28. cikk (1) bekezdése szerinti kérelmet követően azonban elegendőek voltak ahhoz, hogy a Bizottság e vállalatnak megadja a mentességet, mivel az a kért információt benyújtotta, amelyet a Bizottság ellenőrizni tudott. |
| --- | --- |

(107)

Egy tajvani vállalat nem tudott kellő időben részletes információt szolgáltatni a velük kapcsolatban álló kínai vállalat napelemeinek – amelyeket lapkavágóként mutattak be – forgalmazásáról, a behozatali adatokról, a tajvani korlátozások tiszteletben tartásáról és a vásárlások pontos menetéről. E vállalat további magyarázatai a 28. cikk (1) bekezdése szerinti kérelmet követően azonban elegendőek voltak ahhoz, hogy a Bizottság e vállalatnak megadja a mentességet, mivel az a kért információt benyújtotta, amelyet a Bizottság ellenőrizni tudott.

a 28. cikk (1) bekezdése szerinti kérelmet követően

| (108) | A fennmaradó öt malajziai és 21 tajvani exportáló gyártóról – a (107) preambulumbekezdésben említett vállalattal együtt – kiderült, hogy nem vett részt az intézkedések kijátszásában, és ezért részükre az alaprendelet 23. cikke (6) bekezdésével összhangban gyártott napelemmodulokra és napelemekre vonatkozóan megadható a mentesség. |
| --- | --- |

(108)

A fennmaradó öt malajziai és 21 tajvani exportáló gyártóról – a (107) preambulumbekezdésben említett vállalattal együtt – kiderült, hogy nem vett részt az intézkedések kijátszásában, és ezért részükre az alaprendelet 23. cikke (6) bekezdésével összhangban gyártott napelemmodulokra és napelemekre vonatkozóan megadható a mentesség.

A fennmaradó öt malajziai és 21 tajvani exportáló gyártóról – a (107) preambulumbekezdésben említett vállalattal együtt – kiderült, hogy nem vett részt az intézkedések kijátszásában, és ezért részükre az alaprendelet 23. cikke (6) bekezdésével összhangban gyártott napelemmodulokra és napelemekre vonatkozóan

.

| (109) | E vállalatok nagy többsége a Kínával szembeni intézkedések bevezetését megelőzően létesült. Kitöltött kérdőíveik alapján az említett valamennyi vállalat gyártási létesítményeinek szemléjére sor került. A gyártásra és kapacitásra vonatkozó statisztikák, a gyártási költségek, a nyersanyag, a félkész és késztermékek vásárlásának és az Unióba irányuló exportértékesítések ellenőrzése megerősítette, hogy e vállalatok valódi gyártók voltak, amelyekre vonatkozóan nem volt bizonyíték az intézkedések kijátszását illetően. |
| --- | --- |

(109)

E vállalatok nagy többsége a Kínával szembeni intézkedések bevezetését megelőzően létesült. Kitöltött kérdőíveik alapján az említett valamennyi vállalat gyártási létesítményeinek szemléjére sor került. A gyártásra és kapacitásra vonatkozó statisztikák, a gyártási költségek, a nyersanyag, a félkész és késztermékek vásárlásának és az Unióba irányuló exportértékesítések ellenőrzése megerősítette, hogy e vállalatok valódi gyártók voltak, amelyekre vonatkozóan nem volt bizonyíték az intézkedések kijátszását illetően.

| (110) | A Bizottság a többi gyártót – amelyek nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgált terméket a vizsgálati időszakban, és amely gyártók az alaprendelet 20. cikkének és 23. cikkének (6) bekezdése értelmében a kiterjesztett kiegyenlítő vám alóli mentesség iránti kérelmet kívántak benyújtani – fel fogja kérni a mentességi nyomtatvány kitöltésére annak meghatározása érdekében, hogy jogosultak-e a mentességre. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság a többi gyártót – amelyek nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgált terméket a vizsgálati időszakban, és amely gyártók az alaprendelet 20. cikkének és 23. cikkének (6) bekezdése értelmében a kiterjesztett kiegyenlítő vám alóli mentesség iránti kérelmet kívántak benyújtani – fel fogja kérni a mentességi nyomtatvány kitöltésére annak meghatározása érdekében, hogy jogosultak-e a mentességre.

| (111) | A nyilvánosságra hozatalt követően több vállalat jelentkezett, és üdvözölte a Bizottságnak a mentesítésükre vonatkozó döntését. E vállalatok azonban arra a tényre is rámutattak, hogy a különböző vállalatok közötti (gyakran OEM-megállapodásokként említett) megállapodásokat széles körben használják a napelemiparban, amely szerint az elemgyártók/modulgyártók (gyakran védjegytulajdonosokként említik) esetenként napelemeik egy részét más (gyakran OEM-gyártóként említett) gyártókhoz szállítják napelemmodulokba történő összeszerelés céljából. E vállalatok felkérték a Bizottságot, hogy tisztázza, a továbbiakban is élvezhetik-e a mentesség előnyeit, amennyiben ilyen megállapodást kötnének. A Bizottság megerősíti, hogy az ilyen megállapodások, amelyeket helyesebben alvállalkozási megállapodásnak neveznek, léteznek a napelemiparban és a biztosított kiterjesztés alkalmazási körébe tartoznak. Az ilyen megállapodások értelmében a védjegytulajdonos ellenőrzi a beszállítókat és a nyersanyag eredetét; az alvállalkozó a védjegytulajdonos által nyújtott minta formatervet használja, a védjegytulajdonos pedig felügyeli a gyártási folyamatot. Az ilyen megállapodások értelmében az 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint a napelemeket a mentességgel rendelkező vállalatoknak kell gyártaniuk. |
| --- | --- |

(111)

A nyilvánosságra hozatalt követően több vállalat jelentkezett, és üdvözölte a Bizottságnak a mentesítésükre vonatkozó döntését. E vállalatok azonban arra a tényre is rámutattak, hogy a különböző vállalatok közötti (gyakran OEM-megállapodásokként említett) megállapodásokat széles körben használják a napelemiparban, amely szerint az elemgyártók/modulgyártók (gyakran védjegytulajdonosokként említik) esetenként napelemeik egy részét más (gyakran OEM-gyártóként említett) gyártókhoz szállítják napelemmodulokba történő összeszerelés céljából. E vállalatok felkérték a Bizottságot, hogy tisztázza, a továbbiakban is élvezhetik-e a mentesség előnyeit, amennyiben ilyen megállapodást kötnének. A Bizottság megerősíti, hogy az ilyen megállapodások, amelyeket helyesebben alvállalkozási megállapodásnak neveznek, léteznek a napelemiparban és a biztosított kiterjesztés alkalmazási körébe tartoznak. Az ilyen megállapodások értelmében a védjegytulajdonos ellenőrzi a beszállítókat és a nyersanyag eredetét; az alvállalkozó a védjegytulajdonos által nyújtott minta formatervet használja, a védjegytulajdonos pedig felügyeli a gyártási folyamatot. Az ilyen megállapodások értelmében az 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint a napelemeket a mentességgel rendelkező vállalatoknak kell gyártaniuk.

| (112) | Mentességre való jogosultság esetén a hatályban lévő kiterjesztett intézkedéseket megfelelően módosítani kell. Ezt követően minden engedélyezett mentességet nyomon követnek annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(112)

Mentességre való jogosultság esetén a hatályban lévő kiterjesztett intézkedéseket megfelelően módosítani kell. Ezt követően minden engedélyezett mentességet nyomon követnek annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek.

| (113) | Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben a mentességek megfelelő alkalmazása érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések közé tartozik az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az ilyen számla által nem kísért behozatal után kiterjesztett kiegyenlítő vám fizetendő. |
| --- | --- |

(113)

Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben a mentességek megfelelő alkalmazása érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések közé tartozik az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az ilyen számla által nem kísért behozatal után kiterjesztett kiegyenlítő vám fizetendő.

5.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (114) | Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását. |
| --- | --- |

(114)

Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását.

| (115) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(115)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott – kivéve a GATT V. cikkének értelmében árutovábbítás alatt álló árunak minősülő – kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára az 1239/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésével kivetett, „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámot a Bizottság ezennel kiterjeszti a jelenleg az ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és az ex 8541 40 90 (8501310082, 8501310083, 8501320042, 8501320043, 8501330062, 8501330063, 8501340042, 8501340043, 8501612042, 8501612043, 8501618042, 8501618043, 8501620062, 8501620063, 8501630042, 8501630043, 8501640042, 8501640043, 8541409022, 8541409023, 8541409032 és a 8541409033 TARIC-kód) KN-kód alá tartozó, Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy azokat Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be – kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára, a lent felsorolt vállalatok által gyártott termékek kivételével:

| Ország | Vállalat | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Malajzia | AUO – SunPower Sdn. Bhd.
  Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.
  Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.
  Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.
  TS Solartech Sdn. Bhd. | C073
  C074
  C075
  C076
  C077 |
| Tajvan | ANJI Technology Co., Ltd
  AU Optronics Corporation
  Big Sun Energy Technology Inc.
  EEPV Corp.
  E-TON Solar Tech. Co., Ltd
  Gintech Energy Corporation
  Gintung Energy Corporation
  Inventec Energy Corporation
  Inventec Solar Energy Corporation
  LOF Solar Corp.
  Ming Hwei Energy Co., Ltd
  Motech Industries, Inc.
  Neo Solar Power Corporation
  Perfect Source Technology Corp.
  Ritek Corporation
  Sino-American Silicon Products Inc.
  Solartech Energy Corp.
  Sunengine Corporation Ltd
  Topcell Solar International Co., Ltd
  TSEC Corporation
  Win Win Precision Technology Co., Ltd | C058
  C059
  C078
  C079
  C080
  C081
  C082
  C083
  C084
  C085
  C086
  C087
  C088
  C089
  C090
  C091
  C092
  C093
  C094
  C095
  C096 |

Ország

Vállalat

TARIC-kiegészítő kód

Malajzia

AUO – SunPower Sdn. Bhd.

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.

Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

TS Solartech Sdn. Bhd.

C073

C074

C075

C076

C077

Tajvan

ANJI Technology Co., Ltd

AU Optronics Corporation

Big Sun Energy Technology Inc.

EEPV Corp.

E-TON Solar Tech. Co., Ltd

Gintech Energy Corporation

Gintung Energy Corporation

Inventec Energy Corporation

Inventec Solar Energy Corporation

LOF Solar Corp.

Ming Hwei Energy Co., Ltd

Motech Industries, Inc.

Neo Solar Power Corporation

Perfect Source Technology Corp.

Ritek Corporation

Sino-American Silicon Products Inc.

Solartech Energy Corp.

Sunengine Corporation Ltd

Topcell Solar International Co., Ltd

TSEC Corporation

Win Win Precision Technology Co., Ltd

C058

C059

C078

C079

C080

C081

C082

C083

C084

C085

C086

C087

C088

C089

C090

C091

C092

C093

C094

C095

C096

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében külön említett vállalatok számára nyújtott, vagy a Bizottság által a 2. cikk (2) bekezdésében engedélyezett mentességek alkalmazásának feltétele az, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes, a gyártó vagy a szállító által kiállított kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: A kristályos szilícium fotovillamos elemek esetében e nyilatkozat szövege a következő:

„Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített kristályos szilícium fotovillamos elemeket (mennyiség) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

A kristályos szilícium fotovillamos modulok esetében e nyilatkozat szövege a következő:

„Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített kristályos szilícium fotovillamos modulokat (mennyiség)

„Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített kristályos szilícium fotovillamos modulokat (mennyiség)

| i. | a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. ILLETVE |
| --- | --- |

i.

i.

a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. ILLETVE

a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. ILLETVE

| ii. | az alvállalkozó harmadik fél (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. |
| --- | --- |

ii.

ii.

az alvállalkozó harmadik fél (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben.

az alvállalkozó harmadik fél (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben.

(a két fenti választási lehetőség közül a nem kívánt rész törlendő)

(a két fenti választási lehetőség közül a nem kívánt rész törlendő)

kristályos szilícium fotovillamos elemeket a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) [kiegészítendő, amennyiben az érintett ország a hatályban lévő eredeti vagy kijátszásellenes intézkedések hatálya alá tartozik] állította elő (érintett ország)-ban/-ben.

kristályos szilícium fotovillamos elemeket a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) [kiegészítendő, amennyiben az érintett ország a hatályban lévő eredeti vagy kijátszásellenes intézkedések hatálya alá tartozik] állította elő (érintett ország)-ban/-ben.

Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

Amennyiben nem nyújtanak be ilyen számlát, és/vagy a TARIC-kiegészítő kódok egyikét vagy a kettő közül egyet sem adnak meg a fent említett nyilatkozatban, úgy a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni, és nyilatkozni kell a B999 TARIC kiegészítő kódról a vámáru-nyilatkozatban.

(3)   A Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be –, az (EU) 2015/832 végrehajtási rendelet 2. cikkének, valamint az 597/2009/EK rendelet 23. cikke (4) bekezdésének és 24. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után be kell szedni az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot, kivéve az (1) bekezdésben felsorolt vállatok által gyártott termékek behozatalát.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/39 |
| 1049 Brussels |
| Belgium |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/39

1049 Brussels

Belgium

(2)   Az 597/2009/EK rendelet 23. cikkének (6) bekezdése szerint a Bizottság határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki az 1239/2013/EU végrehajtási rendelettel bevezetett kiegyenlítő intézkedéseket.

3. cikk

A vámhatóságok kötelesek megszüntetni a behozatalnak az (EU) 2015/832 végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban meghatározott nyilvántartásba vételét.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

1

(2)  A Tanács 2013. december 2-i 1239/2013/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 325., 2013.12.5., 66. o.).

2

(3)  
  HL L 132., 2015.5.29., 53. o.

3

(4)  A Comext az Eurostat által működtetett, külkereskedelmi statisztikákat tartalmazó adatbázis.

4

(5)  Lásd a 2015. április 14-i kérelem betekintésre szánt nyilvános változatának 9–16. oldalát, valamint a betekintésre szánt mellékletek 9. és 10. oldalát.

5

(6)  Lásd a 2015. április 14-i kérelem betekintésre szánt nyilvános változatának 17. lábjegyzetét.

6

(7)  Lásd ugyanott.

7

(8)  Lásd a 2015. április 14-i kérelem betekintésre szánt nyilvános változatának 9–14. oldalát, valamint a betekintésre szánt mellékletek 9. és 10. oldalát.

8

(9)  Lásd a 2015. április 14-i kérelem betekintésre szánt nyilvános változatának 17. lábjegyzetét.

9

(10)  Lásd ugyanott.

10

(11)  
  HL L 325., 2013.12.5., 66. o.

11

(12)  A Bizottság 2015. június 4-i (EU) 2015/866 végrehajtási rendelete (HL L 139., 2015.6.5., 30. o.) a 2013/707/EU végrehajtási határozat alapján visszavonta három exportáló gyártó tekintetében a kötelezettségvállalás elfogadását. E három exportáló gyártó egyike a fent említett kínai vállalat.

12

---

| 2016.2.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 37/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 37/76

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/185 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 11.)

a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára az 1238/2013/EU tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem – kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára történő kiterjesztéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EU tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   A meglévő intézkedések

A meglévő intézkedések

| (1) | A Tanács az 1238/2013/EU rendelettel (a továbbiakban: az eredeti rendelet) 53,4 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében említett vállalatoktól eltérő valamennyi vállalat tekintetében. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1238/2013/EU rendelettel (a továbbiakban: az eredeti rendelet) 53,4 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében említett vállalatoktól eltérő valamennyi vállalat tekintetében. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.

1.2.   A kérelmet követő vizsgálat megindítása

A kérelmet követő vizsgálat megindítása

| (2) | 2015. április 15-én a kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek uniós gyártója kérelmet nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára vonatkozó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedéseket Malajzián és Tajvanon keresztüli szállítással kijátsszák. |
| --- | --- |

(2)

2015. április 15-én a kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek uniós gyártója kérelmet nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára vonatkozó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedéseket Malajzián és Tajvanon keresztüli szállítással kijátsszák.

| (3) | A kérelem meggyőző bizonyítékkal szolgált arról, hogy a hatályban lévő intézkedések elrendelését követően a Kínai Népköztársaságból, Malajziából és Tajvanról származó, az Unióba irányuló kivitel következményeként a kereskedelem szerkezete jelentős mértékben megváltozott, ami valószínűleg a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható. Egy ilyen jellegű változásnak állítólag semmilyen más megfelelő magyarázata és indoka nem volt, mint a hatályban lévő intézkedések elrendelése. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem meggyőző bizonyítékkal szolgált arról, hogy a hatályban lévő intézkedések elrendelését követően a Kínai Népköztársaságból, Malajziából és Tajvanról származó, az Unióba irányuló kivitel következményeként a kereskedelem szerkezete jelentős mértékben megváltozott, ami valószínűleg a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható. Egy ilyen jellegű változásnak állítólag semmilyen más megfelelő magyarázata és indoka nem volt, mint a hatályban lévő intézkedések elrendelése.

| (4) | A bizonyíték rámutatott továbbá arra, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából és Tajvanról érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak. |
| --- | --- |

(4)

A bizonyíték rámutatott továbbá arra, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából és Tajvanról érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak.

| (5) | Végül meggyőző bizonyíték volt arra, hogy a Malajziában és Tajvanon feladott szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatala dömpingelt formában történik az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes érték vonatkozásában. |
| --- | --- |

(5)

Végül meggyőző bizonyíték volt arra, hogy a Malajziában és Tajvanon feladott szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatala dömpingelt formában történik az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes érték vonatkozásában.

| (6) | Miután a tagállamokkal való konzultációt követően megállapították, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikke szerinti megindításához, a Bizottság az (EU) 2015/833 végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel arra kötelezte a vámhatóságokat, hogy vegyék nyilvántartásba a Malajziában és Tajvanon feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalát. A Tajvanról származó napelemek nyilvántartásba vételének megszüntetésére irányuló, a kérelmező által 2015. július 13-án benyújtott kérelmet a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel 2015. október 1-jén tartott meghallgatás során megvitatták és elutasították. |
| --- | --- |

(6)

Miután a tagállamokkal való konzultációt követően megállapították, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikke szerinti megindításához, a Bizottság az (EU) 2015/833 végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel arra kötelezte a vámhatóságokat, hogy vegyék nyilvántartásba a Malajziában és Tajvanon feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalát. A Tajvanról származó napelemek nyilvántartásba vételének megszüntetésére irányuló, a kérelmező által 2015. július 13-án benyújtott kérelmet a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel 2015. október 1-jén tartott meghallgatás során megvitatták és elutasították.

2

1.3.   Vizsgálat

Vizsgálat

| (7) | A Bizottság értesítette Kína, Malajzia és Tajvan hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai, malajziai és tajvani gyártóknak/exportőröknek, amelyekről tudott, illetve azoknak, amelyek a vizsgálatot megindító rendelet (15) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül jelentkeztek. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság értesítette Kína, Malajzia és Tajvan hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai, malajziai és tajvani gyártóknak/exportőröknek, amelyekről tudott, illetve azoknak, amelyek a vizsgálatot megindító rendelet (15) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül jelentkeztek. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (8) | 14 malajziai vállalat; 29 tajvani vállalatcsoport vagy vállalat; 9 kínai vállalat; 25 uniós vállalat, többek között az uniós gazdasági ágazat, független importőrök, üzembe helyezők és 5 gazdasági ágazati és felhasználói szövetség jelentkezett. |
| --- | --- |

(8)

14 malajziai vállalat; 29 tajvani vállalatcsoport vagy vállalat; 9 kínai vállalat; 25 uniós vállalat, többek között az uniós gazdasági ágazat, független importőrök, üzembe helyezők és 5 gazdasági ágazati és felhasználói szövetség jelentkezett.

| (9) | 14 malajziai vállalat jelentkezett, amelyek közül 9 válaszolt a kérdőívre és kért mentességet az esetleges kiterjesztett intézkedések alól az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően. A Malaysian Solar Resources által küldött válasz olyan hiányos volt, hogy a Bizottság képtelen volt megfelelően megvizsgálni. A Bizottság tehát ezt a kérelmet elutasította. 5 malajziai vállalat: a W&K Solar (M) Sdn. Bhd., a Solexel (M) Sdn. Bhd., a Solartif Sdn Bhd, a Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. és a PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd. arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem értékesítette a vizsgált terméket az Unióba, és nem kívánta kitölteni a kérdőívet. Az említett vállalatok némelyike még induló szakaszban volt. |
| --- | --- |

(9)

14 malajziai vállalat jelentkezett, amelyek közül 9 válaszolt a kérdőívre és kért mentességet az esetleges kiterjesztett intézkedések alól az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően. A Malaysian Solar Resources által küldött válasz olyan hiányos volt, hogy a Bizottság képtelen volt megfelelően megvizsgálni. A Bizottság tehát ezt a kérelmet elutasította. 5 malajziai vállalat: a W&K Solar (M) Sdn. Bhd., a Solexel (M) Sdn. Bhd., a Solartif Sdn Bhd, a Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. és a PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd. arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem értékesítette a vizsgált terméket az Unióba, és nem kívánta kitölteni a kérdőívet. Az említett vállalatok némelyike még induló szakaszban volt.

Malaysian Solar Resources

W&K Solar (M) Sdn. Bhd., a Solexel (M) Sdn. Bhd., a Solartif Sdn Bhd, a Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. és a PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd.

| (10) | 28 tajvani vállalat jelentkezett. A SunEdge Technology arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem értékesítette a vizsgált terméket az Unióba. Ennélfogva kérelme tárgytalanná vált és azt a Bizottság elutasította. A Mosel Vitelic Inc. arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2015 júniusában megszüntette a gyártást, ezért már nem kérelmezi a mentességet. A fennmaradó 26 vállalat kitöltött kérdőívet küldött be és az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól. Három vállalat, az iSolar Energy Technology Co. Ltd, az IST Energy Co. Ltd és a DS Technology Co. Ltd kérdőívre adott válaszában arról számolt be, hogy náluk nem került sor saját gyártásra. A Bizottság ennélfogva úgy találta, hogy az említett vállalatok nem tesznek eleget a mentesség megszerzéséhez szükséges feltételeknek, így elutasította kérelmüket. Nem került sor ellenőrző látogatásra azon vállalatoknál, amelyekről megállapítást nyert, hogy nem tesznek eleget a mentesség megszerzéséhez szükséges feltételeknek, vagy kérelmüket a Bizottság elutasította. A Bizottság ezért 23 vállalatcsoport vagy vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatást. |
| --- | --- |

(10)

28 tajvani vállalat jelentkezett. A SunEdge Technology arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem értékesítette a vizsgált terméket az Unióba. Ennélfogva kérelme tárgytalanná vált és azt a Bizottság elutasította. A Mosel Vitelic Inc. arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2015 júniusában megszüntette a gyártást, ezért már nem kérelmezi a mentességet. A fennmaradó 26 vállalat kitöltött kérdőívet küldött be és az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól. Három vállalat, az iSolar Energy Technology Co. Ltd, az IST Energy Co. Ltd és a DS Technology Co. Ltd kérdőívre adott válaszában arról számolt be, hogy náluk nem került sor saját gyártásra. A Bizottság ennélfogva úgy találta, hogy az említett vállalatok nem tesznek eleget a mentesség megszerzéséhez szükséges feltételeknek, így elutasította kérelmüket. Nem került sor ellenőrző látogatásra azon vállalatoknál, amelyekről megállapítást nyert, hogy nem tesznek eleget a mentesség megszerzéséhez szükséges feltételeknek, vagy kérelmüket a Bizottság elutasította. A Bizottság ezért 23 vállalatcsoport vagy vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatást.

SunEdge Technology

Mosel Vitelic Inc.

iSolar Energy Technology Co. Ltd,

IST Energy Co. Ltd

DS Technology Co. Ltd

| (11) | A független uniós importőrök közül senki sem küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Három, a tajvani vagy malajziai gyártóktól független kínai exportáló gyártó visszaküldte a kitöltött kérdőívet, és három kapcsolódó kínai exportáló gyártó is küldött választ a kérdőívre. Ezenfelül a Bizottsághoz 14 beadvány érkezett az érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(11)

A független uniós importőrök közül senki sem küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Három, a tajvani vagy malajziai gyártóktól független kínai exportáló gyártó visszaküldte a kitöltött kérdőívet, és három kapcsolódó kínai exportáló gyártó is küldött választ a kérdőívre. Ezenfelül a Bizottsághoz 14 beadvány érkezett az érdekelt felektől.

| (12) | Az alábbi malajziai és tajvani vállalatcsoportok nyújtottak be kitöltött kérdőívet, ezt követően a Bizottság pedig telephelyükön ellenőrző látogatásokat tett. | Malajziai exportáló gyártók:







  — | AUO – SunPower Sdn. Bhd. |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Az alábbi malajziai és tajvani vállalatcsoportok nyújtottak be kitöltött kérdőívet, ezt követően a Bizottság pedig telephelyükön ellenőrző látogatásokat tett.

Malajziai exportáló gyártók:

Malajziai exportáló gyártók:

—

AUO – SunPower Sdn. Bhd.

| — | Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd.

| — | Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (A Flextronics szerződéses gyártó; a Bizottság ellenőrizte az eredetitermék-gyártó vállalatot, a SunEdison Products Singapore Pte Ltd-t is) |
| --- | --- |

—

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (A Flextronics szerződéses gyártó; a Bizottság ellenőrizte az eredetitermék-gyártó vállalatot, a SunEdison Products Singapore Pte Ltd-t is)

A Flextronics szerződéses gyártó; a Bizottság ellenőrizte az eredetitermék-gyártó vállalatot, a SunEdison Products Singapore Pte Ltd-t is

| — | Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

| — | Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

| — | Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd.

| — | Sun M Energy Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Sun M Energy Sdn. Bhd.

| — | TS Solartech Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

TS Solartech Sdn. Bhd.

| | Tajvani exportáló gyártók:







  — | AblyTek Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

Tajvani exportáló gyártók:

Tajvani exportáló gyártók:

—

AblyTek Co., Ltd.

| — | ANJI Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

ANJI Technology Co., Ltd.

| — | AU Optronics Corporation |
| --- | --- |

—

AU Optronics Corporation

| — | Big Sun Energy Technology Inc. |
| --- | --- |

—

Big Sun Energy Technology Inc.

| — | EEPV Corp. |
| --- | --- |

—

EEPV Corp.

| — | E-TON Solar Tech. Co., Ltd. (e vállalat ellenőrzése a Gloria Solarra is kiterjedt) |
| --- | --- |

—

E-TON Solar Tech. Co., Ltd. (e vállalat ellenőrzése a Gloria Solarra is kiterjedt)

e vállalat ellenőrzése a Gloria Solarra is kiterjedt)

| — | Gintech Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Gintech Energy Corporation

| — | Gintung Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Gintung Energy Corporation

| — | Inventec Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Inventec Energy Corporation

| — | Inventec Solar Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Inventec Solar Energy Corporation

| — | LOF Solar Corp. |
| --- | --- |

—

LOF Solar Corp.

| — | Ming Hwei Energy Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Ming Hwei Energy Co., Ltd.

| — | Motech Industries, Inc. |
| --- | --- |

—

Motech Industries, Inc.

| — | Neo Solar Power Corporation |
| --- | --- |

—

Neo Solar Power Corporation

| — | Perfect Source Technology Corp. |
| --- | --- |

—

Perfect Source Technology Corp.

| — | Ritek Corporation |
| --- | --- |

—

Ritek Corporation

| — | Sino-American Silicon Products Inc. |
| --- | --- |

—

Sino-American Silicon Products Inc.

| — | Solartech Energy Corp. |
| --- | --- |

—

Solartech Energy Corp.

| — | Sunengine Corporation Ltd. |
| --- | --- |

—

Sunengine Corporation Ltd.

| — | Topcell Solar International Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Topcell Solar International Co., Ltd.

| — | TSEC Corporation |
| --- | --- |

—

TSEC Corporation

| — | Universal Hardware Corporation |
| --- | --- |

—

Universal Hardware Corporation

| — | Win Win Precision Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Win Win Precision Technology Co., Ltd.

1.4.   Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak

| (13) | A vizsgálati időszak (a továbbiakban: VI) a 2012. január 1.– 2015. március 31. közötti időszakra terjedt ki. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. 2014. április 1-től2015. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: jelentéstételi időszak vagy JI) vonatkozóan részletesebb adatokat gyűjtöttek annak megvizsgálása érdekében, hogy a behozatal aláássa-e a hatályban lévő intézkedések javító hatását, valamint hogy fennáll-e dömping. |
| --- | --- |

(13)

A vizsgálati időszak (a továbbiakban: VI) a 2012. január 1.– 2015. március 31. közötti időszakra terjedt ki. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. 2014. április 1-től2015. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: jelentéstételi időszak vagy JI) vonatkozóan részletesebb adatokat gyűjtöttek annak megvizsgálása érdekében, hogy a behozatal aláássa-e a hatályban lévő intézkedések javító hatását, valamint hogy fennáll-e dömping.

2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

2.1.   Általános megfontolások

Általános megfontolások

| (14) | Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében folyamatosan vizsgálták azt, hogy megváltozott-e a harmadik országok és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként állt-e elő, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; továbbá hogy, volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében folyamatosan vizsgálták azt, hogy megváltozott-e a harmadik országok és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként állt-e elő, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; továbbá hogy, volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.

2.2.   Az érintett termék és a hasonló termék

Az érintett termék és a hasonló termék

| (15) | Az intézkedések esetleges kijátszása által érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott – kivéve a GATT V. cikkének értelmében árutovábbítás alatt álló árunak minősülő –, jelenleg az ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és az ex 8541 40 90 KN-kód alá tartozó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos (legfeljebb 400 mikrométer vastagságú) elemek (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(15)

Az intézkedések esetleges kijátszása által érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott – kivéve a GATT V. cikkének értelmében árutovábbítás alatt álló árunak minősülő –, jelenleg az ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és az ex 8541 40 90 KN-kód alá tartozó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos (legfeljebb 400 mikrométer vastagságú) elemek (a továbbiakban: érintett termék).

| (16) | A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:






  — | olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik, |
| --- | --- | --- |

(16)

A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:

—

olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,

| — | fotovillamos vékonyréteg termékek, |
| --- | --- |

—

fotovillamos vékonyréteg termékek,

| — | olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan elektronikus termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elem(ek) által termelt villamos energiát felhasználják, |
| --- | --- |

—

olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan elektronikus termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elem(ek) által termelt villamos energiát felhasználják,

| — | legfeljebb 50 V DC kimeneti feszültségű és legfeljebb 50 W kimeneti teljesítményű modulok vagy panelek, amelyeket kizárólag azonos feszültség- és teljesítményértékekkel rendelkező rendszerekben elemtöltőként való közvetlen felhasználásra szántak. |
| --- | --- |

—

legfeljebb 50 V DC kimeneti feszültségű és legfeljebb 50 W kimeneti teljesítményű modulok vagy panelek, amelyeket kizárólag azonos feszültség- és teljesítményértékekkel rendelkező rendszerekben elemtöltőként való közvetlen felhasználásra szántak.

| (17) | A vizsgált termék azonos a korábbi preambulumbekezdésekben meghatározott „érintett termékkel”, de Malajziában és Tajvanon adják fel, függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgált termék azonos a korábbi preambulumbekezdésekben meghatározott „érintett termékkel”, de Malajziában és Tajvanon adják fel, függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem.

| (18) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, Malajziában és Tajvanon az Unióba feladott – fenti meghatározás szerinti – kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek (a továbbiakban: napelemek és napelemmodulok) ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazon célokra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, Malajziában és Tajvanon az Unióba feladott – fenti meghatározás szerinti – kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek (a továbbiakban: napelemek és napelemmodulok) ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazon célokra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni.

| (19) | A napelem és napelemmodul kifejezéseket a gazdasági ágazat egymás szinonimájaként használja, és azonos jelentéssel bírnak, nevezetesen egy sor (leggyakrabban a 60 és 72) laminált napelem, amelyet a napfény mint energiaforrás elnyelésére szántak villamosenergia-termelés céljából. A „nap” és „fotovillamos” kifejezéseket a gazdasági ágazat szintén egymás szinonimájaként használja, a napelemekre és modulokra történő hivatkozással azonos jelentéssel bírnak, nevezetesen a napenergiának villamos energiává történő alakítása. A kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek elnevezése a továbbiakban: napelemek és napelemmodulok. |
| --- | --- |

(19)

A napelem és napelemmodul kifejezéseket a gazdasági ágazat egymás szinonimájaként használja, és azonos jelentéssel bírnak, nevezetesen egy sor (leggyakrabban a 60 és 72) laminált napelem, amelyet a napfény mint energiaforrás elnyelésére szántak villamosenergia-termelés céljából. A „nap” és „fotovillamos” kifejezéseket a gazdasági ágazat szintén egymás szinonimájaként használja, a napelemekre és modulokra történő hivatkozással azonos jelentéssel bírnak, nevezetesen a napenergiának villamos energiává történő alakítása. A kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek elnevezése a továbbiakban: napelemek és napelemmodulok.

2.3.   A Kínára vonatkozó vizsgálat eredményei

A Kínára vonatkozó vizsgálat eredményei

| (20) | Alacsony szintű volt az együttműködés a kínai gyártók/exportőrök részéről, közülük csupán hat küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Ezért az együttműködő felek által benyújtott információk alapján nem lehetett ésszerűen meghatározni a Kínából származó érintett termékek exportvolumenét. |
| --- | --- |

(20)

Alacsony szintű volt az együttműködés a kínai gyártók/exportőrök részéről, közülük csupán hat küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Ezért az együttműködő felek által benyújtott információk alapján nem lehetett ésszerűen meghatározni a Kínából származó érintett termékek exportvolumenét.

| (21) | A fentiek alapján a Kínából, Malajziából és Tajvanról exportált napelemekkel és napelemmodulokkal kapcsolatos megállapítások megtételéhez a COMEXT-adatbázist (3) is figyelembe kellett venni; a tagállamok által a Bizottságnak a vizsgálat és az intézkedések hatálya alá tartozó termékek behozatali kereskedelméről benyújtott adatok az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázissal) összhangban; a kínai, malajziai és tajvani nemzeti statisztika és a kérelemben benyújtott információk (4). |
| --- | --- |

(21)

A fentiek alapján a Kínából, Malajziából és Tajvanról exportált napelemekkel és napelemmodulokkal kapcsolatos megállapítások megtételéhez a COMEXT-adatbázist (3) is figyelembe kellett venni; a tagállamok által a Bizottságnak a vizsgálat és az intézkedések hatálya alá tartozó termékek behozatali kereskedelméről benyújtott adatok az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázissal) összhangban; a kínai, malajziai és tajvani nemzeti statisztika és a kérelemben benyújtott információk (4).

3

4

| (22) | A malajziai, tajvani és kínai statisztikákban rögzített behozatali volumenek az érintett terméknél vagy a vizsgált terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak (5). A COMEXT-adatok, a kínai, malajziai és tajvani napelem- és modulgyártókra vonatkozó ellenőrzött adatok és a kérelem alapján azonban megállapítható, hogy ezen behozatali volumen jelentős része az érintett termékre vonatkozott (6). Ennek megfelelően ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához és össze lehetett vetni más adatokkal, például azokkal, melyeket az együttműködő exportáló gyártók és importőrök szolgáltattak. |
| --- | --- |

(22)

A malajziai, tajvani és kínai statisztikákban rögzített behozatali volumenek az érintett terméknél vagy a vizsgált terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak (5). A COMEXT-adatok, a kínai, malajziai és tajvani napelem- és modulgyártókra vonatkozó ellenőrzött adatok és a kérelem alapján azonban megállapítható, hogy ezen behozatali volumen jelentős része az érintett termékre vonatkozott (6). Ennek megfelelően ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához és össze lehetett vetni más adatokkal, például azokkal, melyeket az együttműködő exportáló gyártók és importőrök szolgáltattak.

5

6

2.3.1.   A Kína és az EU közötti kereskedelmi szerkezet változása

A Kína és az EU közötti kereskedelmi szerkezet változása

| (23) | Az 1. táblázat az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatali mennyiségét mutatja a hatályban lévő intézkedések bevezetése óta:

  1. táblázat


  Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; egység: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Jelentéstételi időszak (JI) | Növekedési ráta 2012 – JI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínai Népköztársaságból származó behozatal | 11 119 | 5 584 | 3 443 | 3 801 | – 66 % |
| Az összbehozatal megoszlása | 71 % | 54 % | 43 % | 46 % | – 35 % |
| Összbehozatal | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Forrás: COMEXT. |

(23)

Az 1. táblázat az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatali mennyiségét mutatja a hatályban lévő intézkedések bevezetése óta:

1. táblázat

1. táblázat

Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; egység: megawatt (MW)

Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; egység: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Jelentéstételi időszak (JI)

Növekedési ráta 2012 – JI

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal

11 119

5 584

3 443

3 801

– 66 %

Az összbehozatal megoszlása

71 %

54 %

43 %

46 %

– 35 %

Összbehozatal

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Forrás: COMEXT.

Forrás:

| (24) | Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatala jelentősen, 66 %-kal visszaesett. Mivel a Kínából történő behozatal csökkenése nagyobb volt, mint az Unióba irányuló teljes behozatal csökkenése, a kínai behozatal részesedése 35 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(24)

Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatala jelentősen, 66 %-kal visszaesett. Mivel a Kínából történő behozatal csökkenése nagyobb volt, mint az Unióba irányuló teljes behozatal csökkenése, a kínai behozatal részesedése 35 %-kal csökkent.

2.4.   A vizsgálat eredményei Malajziában

A vizsgálat eredményei Malajziában

2.4.1.   Az együttműködés mértéke és a malajziai kereskedelmi volumen meghatározása

Az együttműködés mértéke és a malajziai kereskedelmi volumen meghatározása

| (25) | A (9) preambulumbekezdésben foglaltak szerint nyolc malajziai exportáló gyártó működött együtt, és juttatta vissza a kitöltött kérdőíveket. A Bizottság három együttműködő malajziai vállalat esetében a (88) és az azt követő preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt indokoltnak találta az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazását. |
| --- | --- |

(25)

A (9) preambulumbekezdésben foglaltak szerint nyolc malajziai exportáló gyártó működött együtt, és juttatta vissza a kitöltött kérdőíveket. A Bizottság három együttműködő malajziai vállalat esetében a (88) és az azt követő preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt indokoltnak találta az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazását.

| (26) | Az együttműködő malajziai exportáló gyártók a jelentéstételi időszak alatt a vizsgált termék Unióba irányuló összes malajziai behozatalának 57 %-át képviselték a COMEXT szerint. |
| --- | --- |

(26)

Az együttműködő malajziai exportáló gyártók a jelentéstételi időszak alatt a vizsgált termék Unióba irányuló összes malajziai behozatalának 57 %-át képviselték a COMEXT szerint.

2.4.2.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása Malajziában

A kereskedelem szerkezetének megváltozása Malajziában

A vizsgált termék Unióba történő behozatala Malajziából

A vizsgált termék Unióba történő behozatala Malajziából

| (27) | A 2. táblázat mutatja a vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatalának volumenét a vizsgálati időszakban:

  2. táblázat


  A vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; mértékegység: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Jelentéstételi időszak (JI) | Növekedési ráta 2012 – JI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malajziából származó behozatal | 466 | 495 | 1 561 | 1 610 | 245 % |
| Az összbehozatal megoszlása | 3 % | 5 % | 19 % | 19 % | 553 % |
| Összbehozatal | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Forrás: COMEXT és a kérelem. |

(27)

A 2. táblázat mutatja a vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatalának volumenét a vizsgálati időszakban:

2. táblázat

2. táblázat

A vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; mértékegység: megawatt (MW)

A vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; mértékegység: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Jelentéstételi időszak (JI)

Növekedési ráta 2012 – JI

Malajziából származó behozatal

466

495

1 561

1 610

245 %

Az összbehozatal megoszlása

3 %

5 %

19 %

19 %

553 %

Összbehozatal

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Forrás: COMEXT és a kérelem.

Forrás:

| (28) | Miközben a Kínából az Unióba érkező érintett termék behozatala csökkent a (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, a vizsgált termék Malajziából az Unióba történő összbehozatala jelentős mértékben, 245 %-kal növekedett. A növekedés különösen 2013-ban, a hatályban lévő intézkedések bevezetését követően volt erőteljes. Míg az összbehozatal az uniós felhasználásban tapasztalt visszaesés miatt jelentős mértékben csökkent, a malajziai behozatalnak az összbehozatalban való részesedése a behozatal-növekedéshez képest még inkább nőtt (+ 553 %). |
| --- | --- |

(28)

Miközben a Kínából az Unióba érkező érintett termék behozatala csökkent a (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, a vizsgált termék Malajziából az Unióba történő összbehozatala jelentős mértékben, 245 %-kal növekedett. A növekedés különösen 2013-ban, a hatályban lévő intézkedések bevezetését követően volt erőteljes. Míg az összbehozatal az uniós felhasználásban tapasztalt visszaesés miatt jelentős mértékben csökkent, a malajziai behozatalnak az összbehozatalban való részesedése a behozatal-növekedéshez képest még inkább nőtt (+ 553 %).

| (29) | A Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetét érintő változás még jelentősebb a kristályos szilícium fotovillamos modulok (a továbbiakban: napelemmodulok) tekintetében, ha külön vizsgáljuk a kristályos szilícium fotovillamos modulokban használatos elemektől (a továbbiakban: napelemek). |
| --- | --- |

(29)

A Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetét érintő változás még jelentősebb a kristályos szilícium fotovillamos modulok (a továbbiakban: napelemmodulok) tekintetében, ha külön vizsgáljuk a kristályos szilícium fotovillamos modulokban használatos elemektől (a továbbiakban: napelemek).

| (30) | A napelemmodulok Malajziából történő behozatali mennyisége 2012-ben 108 MW-ról a jelentéstételi időszakban 1 036 MW-ra emelkedett (+ 860 %). Tekintve, hogy csökkent az összbehozatal, a napelemmodulok Malajziából az Unióba történő behozatalának piaci részesedése 2012-ben 1 %-ról 17 %-ra növekedett a jelentéstételi időszakban (+ 1 793 %). |
| --- | --- |

(30)

A napelemmodulok Malajziából történő behozatali mennyisége 2012-ben 108 MW-ról a jelentéstételi időszakban 1 036 MW-ra emelkedett (+ 860 %). Tekintve, hogy csökkent az összbehozatal, a napelemmodulok Malajziából az Unióba történő behozatalának piaci részesedése 2012-ben 1 %-ról 17 %-ra növekedett a jelentéstételi időszakban (+ 1 793 %).

| (31) | A napelemek malajziai behozatala sokkal kisebb mértékben nőtt, mint a napelemmoduloké – 2012-ben 358 MW-ról 573 MW-ra a jelentéstételi időszakban (+ 60 %). A napelemek Malajziából az Unióba történő behozatalának piaci részesedése 2012-ben 10 %-ról 27 %-ra emelkedett a jelentéstételi időszakban (+ 165 %). |
| --- | --- |

(31)

A napelemek malajziai behozatala sokkal kisebb mértékben nőtt, mint a napelemmoduloké – 2012-ben 358 MW-ról 573 MW-ra a jelentéstételi időszakban (+ 60 %). A napelemek Malajziából az Unióba történő behozatalának piaci részesedése 2012-ben 10 %-ról 27 %-ra emelkedett a jelentéstételi időszakban (+ 165 %).

| (32) | A fenti adatok azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálat 2012-es megindítása és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetése óta a napelemek és napelemmodulok Malajziából történő behozatala bizonyos mértékben helyettesítette az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatalát. |
| --- | --- |

(32)

A fenti adatok azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálat 2012-es megindítása és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetése óta a napelemek és napelemmodulok Malajziából történő behozatala bizonyos mértékben helyettesítette az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatalát.

A Malajziába irányuló kínai export

A Malajziába irányuló kínai export

| (33) | A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló kereskedelmi tendenciájának megállapításához a Bizottság a malajziai és kínai statisztikát, valamint a kérelemben szereplő adatokat használta fel (7). A kínai és a malajziai statisztika egyaránt csak az érintett terméknél magasabb termékcsoport szintjén érhető el (8). A COMEXT-adatok, a napelemek és napelemmodulok kínai és malajziai gyártóira vonatkozó ellenőrzött adatok és a kérelem alapján azonban megállapítást nyert, hogy jelentős részük vonatkozott az érintett termékre, így ezeket az adatokat figyelembe lehetett venni (9). Különbség van a kínai statisztikában szereplő kivitel volumene és a malajziai statisztikában rögzített behozatal volumene között, mivel a kapcsolódó vámkódok különböző alkalmazási körrel rendelkeznek a két országban (9). Jóllehet a malajziai importadatok a kínai exportadatoknál sokkal magasabb szintet mutatnak, mindkét statisztika a Kínából Malajziába irányuló exportnak ugyanazt a felfelé ívelő tendenciáját jelzi. Mivel a malajziai importadatok magasabb szintűek, mint a kínai exportadatok, így a Bizottság az utóbbit, mint konzervatívabb statisztikát használja az elemzéshez. |
| --- | --- |

(33)

A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló kereskedelmi tendenciájának megállapításához a Bizottság a malajziai és kínai statisztikát, valamint a kérelemben szereplő adatokat használta fel (7). A kínai és a malajziai statisztika egyaránt csak az érintett terméknél magasabb termékcsoport szintjén érhető el (8). A COMEXT-adatok, a napelemek és napelemmodulok kínai és malajziai gyártóira vonatkozó ellenőrzött adatok és a kérelem alapján azonban megállapítást nyert, hogy jelentős részük vonatkozott az érintett termékre, így ezeket az adatokat figyelembe lehetett venni (9). Különbség van a kínai statisztikában szereplő kivitel volumene és a malajziai statisztikában rögzített behozatal volumene között, mivel a kapcsolódó vámkódok különböző alkalmazási körrel rendelkeznek a két országban (9). Jóllehet a malajziai importadatok a kínai exportadatoknál sokkal magasabb szintet mutatnak, mindkét statisztika a Kínából Malajziába irányuló exportnak ugyanazt a felfelé ívelő tendenciáját jelzi. Mivel a malajziai importadatok magasabb szintűek, mint a kínai exportadatok, így a Bizottság az utóbbit, mint konzervatívabb statisztikát használja az elemzéshez.

7

8

9

9

| (34) | Bizonyíték van rá, hogy a kínai termék Malajziába irányuló behozatalából néhányat tévesen vagy csalárd módon más terméknek jelentettek be. A laminált napelemmodulok behozatalát például szolárüvegként vagy napelemként jelentették be, miközben a (62) preambulumbekezdésben foglaltak szerint napelemmodulként kellett volna azokat bejelenteni. Ezért a 3. táblázatban feltüntetett kínai exportstatisztika minden bizonnyal alábecsülte a napelemmodulok behozatalát és csekély mértékben eltúlozta a napelemekét.

  3. táblázat


  A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a kínai statisztika szerint, egység: megawatt (MW)










  Kínából Malajziába | 2012 | 2013 | 2014 | Jelentéstételi időszak (JI) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Napelemek | 6 | 25 | 43 | 53 |
| Napelemmodulok | 15 | 127 | 168 | 130 |
| Összesen | 21 | 152 | 211 | 183 |
| Mutató, napelemek | 100 | 417 | 717 | 883 |
| Mutató, napelemmodulok | 100 | 847 | 1 120 | 867 |
| Mutató, összesen | 100 | 724 | 1 005 | 871 |
| Forrás: kérelem, Global Trade Information Services. |

(34)

Bizonyíték van rá, hogy a kínai termék Malajziába irányuló behozatalából néhányat tévesen vagy csalárd módon más terméknek jelentettek be. A laminált napelemmodulok behozatalát például szolárüvegként vagy napelemként jelentették be, miközben a (62) preambulumbekezdésben foglaltak szerint napelemmodulként kellett volna azokat bejelenteni. Ezért a 3. táblázatban feltüntetett kínai exportstatisztika minden bizonnyal alábecsülte a napelemmodulok behozatalát és csekély mértékben eltúlozta a napelemekét.

3. táblázat

3. táblázat

A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a kínai statisztika szerint, egység: megawatt (MW)

A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a kínai statisztika szerint, egység: megawatt (MW)

Kínából Malajziába

2012

2013

2014

Jelentéstételi időszak (JI)

Napelemek

6

25

43

53

Napelemmodulok

15

127

168

130

Összesen

21

152

211

183

Mutató, napelemek

Mutató, napelemek

100

100

417

417

717

717

883

883

Mutató, napelemmodulok

Mutató, napelemmodulok

100

100

847

847

1 120

1 120

867

867

Mutató, összesen

Mutató, összesen

100

100

724

724

1 005

1 005

871

871

Forrás: kérelem, Global Trade Information Services.

Forrás:

Global Trade Information Services

4. táblázat

4. táblázat

A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a malajziai statisztika szerint, egység: megawatt (MW)

A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a malajziai statisztika szerint, egység: megawatt (MW)

| Kínából Malajziába irányuló behozatal | 2012 | 2013 | 2014 | Jelentéstételi időszak (JI) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Napelemek | 137 | 313 | 339 | 405 |
| Napelemmodulok | 27 | 65 | 379 | 290 |
| Összesen | 164 | 378 | 718 | 695 |
| Mutató, napelemek | 100 | 228 | 247 | 296 |
| Mutató, napelemmodulok | 100 | 240 | 1 397 | 1 067 |
| Mutató, összesen | 100 | 230 | 437 | 423 |
| Forrás: kérelem, Global Trade Information Services. |

Kínából Malajziába irányuló behozatal

2012

2013

2014

Jelentéstételi időszak (JI)

Napelemek

137

313

339

405

Napelemmodulok

27

65

379

290

Összesen

164

378

718

695

Mutató, napelemek

Mutató, napelemek

100

100

228

228

247

247

296

296

Mutató, napelemmodulok

Mutató, napelemmodulok

100

100

240

240

1 397

1 397

1 067

1 067

Mutató, összesen

Mutató, összesen

100

100

230

230

437

437

423

423

Forrás: kérelem, Global Trade Information Services.

Forrás:

Global Trade Information Services

| (35) | A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a kínai exportadatok alapján több mint 800 %-kal, a malajziai exportadatok alapján pedig több mint 400 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(35)

A napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatala a kínai exportadatok alapján több mint 800 %-kal, a malajziai exportadatok alapján pedig több mint 400 %-kal nőtt.

| (36) | Az 5. táblázat mutatja a belföldi felhasználás alakulását Malajziában a jelentéstételi időszakban. A malajziai belföldi piacon tapasztalt napelemmodul-felhasználás jóval elmaradt a Kínából származó export szintjétől, miután 2013-ban bevezették a hatályban lévő intézkedéseket, mint azt az 5. táblázat is jelzi. Ezért a belföldi felhasználás alakulása nem indokolja a napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatalának ily mértékű növekedését.

  5. táblázat


  A belföldi napelemmodul-felhasználás alakulása Malajziában 2012-ben, 2013-ban és 2014-ben, egység: megawatt (MW)










  Malajzia | 2012 | 2013 | 2014 | Jelentéstételi időszak (JI) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A napelemmodulok belföldi felhasználása | 32 | 107 | 87 | 88 |
| Mutató | 100 | 338 | 275 | 279 |
| Forrás: kérelem. |

(36)

Az 5. táblázat mutatja a belföldi felhasználás alakulását Malajziában a jelentéstételi időszakban. A malajziai belföldi piacon tapasztalt napelemmodul-felhasználás jóval elmaradt a Kínából származó export szintjétől, miután 2013-ban bevezették a hatályban lévő intézkedéseket, mint azt az 5. táblázat is jelzi. Ezért a belföldi felhasználás alakulása nem indokolja a napelemek és napelemmodulok Kínából Malajziába irányuló behozatalának ily mértékű növekedését.

5. táblázat

5. táblázat

A belföldi napelemmodul-felhasználás alakulása Malajziában 2012-ben, 2013-ban és 2014-ben, egység: megawatt (MW)

A belföldi napelemmodul-felhasználás alakulása Malajziában 2012-ben, 2013-ban és 2014-ben, egység: megawatt (MW)

Malajzia

2012

2013

2014

Jelentéstételi időszak (JI)

A napelemmodulok belföldi felhasználása

32

107

87

88

Mutató

Mutató

100

100

338

338

275

275

279

279

Forrás: kérelem.

Forrás:

A malajziai kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

A malajziai kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

| (37) | A vizsgálat bizonyítékot talált arra, hogy az eredeti vizsgálat 2012-es megindítását és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetését követően csökkent a napelemek és napelemmodulok Kínából az Unióba irányuló behozatala és ezzel párhuzamosan nőtt a Kínából Malajziába és a Malajziából az Unióba irányuló kivitele. A kereskedelmi forgalom e változásai a kereskedelem szerkezetében is változást idéztek elő egyrészt a fent említett országokban, másrészt az Unióban. |
| --- | --- |

(37)

A vizsgálat bizonyítékot talált arra, hogy az eredeti vizsgálat 2012-es megindítását és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetését követően csökkent a napelemek és napelemmodulok Kínából az Unióba irányuló behozatala és ezzel párhuzamosan nőtt a Kínából Malajziába és a Malajziából az Unióba irányuló kivitele. A kereskedelmi forgalom e változásai a kereskedelem szerkezetében is változást idéztek elő egyrészt a fent említett országokban, másrészt az Unióban.

2.4.3.   Az intézkedések kijátszásának jellege Malajziában

Az intézkedések kijátszásának jellege Malajziában

| (38) | Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül történő feladása is lehet. |
| --- | --- |

(38)

Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül történő feladása is lehet.

Átrakodás

Átrakodás

| (39) | A vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatala a Malajziából származó teljes behozatal több mint 46 %-át tette ki a jelentéstételi időszakban, a COMEXT jelentésében foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(39)

A vizsgált termék Malajziából az Unióba történő behozatala a Malajziából származó teljes behozatal több mint 46 %-át tette ki a jelentéstételi időszakban, a COMEXT jelentésében foglaltak szerint.

| (40) | A napelemekkel kapcsolatos együttműködés 100 %-os volt, és valamennyi, a vizsgálatban együttműködő napelemgyártó valódi gyártónak minősült. |
| --- | --- |

(40)

A napelemekkel kapcsolatos együttműködés 100 %-os volt, és valamennyi, a vizsgálatban együttműködő napelemgyártó valódi gyártónak minősült.

| (41) | A napelemmoduloknak a nem együttműködő vállalatok általi behozatala 71 %-ot tett ki ugyanazon időszakban a Malajziából származó napelemmodulok teljes behozatalában. A napelemmodulok a végtermékek, ezért csak belföldi felhasználás vagy átrakodás céljából importálhatók Malajziába. A napelemmodulok Kínából történő behozatalának a (36) preambulumbekezdésben foglalt belföldi felhasználást meghaladó magas szintje és a malajziai gyártók általi együttműködés hiányának nagy mértéke azt jelzi, hogy a Kínában feladott napelemmodulok nagy arányát Malajzián keresztüli átrakodással szállították az Unióba. |
| --- | --- |

(41)

A napelemmoduloknak a nem együttműködő vállalatok általi behozatala 71 %-ot tett ki ugyanazon időszakban a Malajziából származó napelemmodulok teljes behozatalában. A napelemmodulok a végtermékek, ezért csak belföldi felhasználás vagy átrakodás céljából importálhatók Malajziába. A napelemmodulok Kínából történő behozatalának a (36) preambulumbekezdésben foglalt belföldi felhasználást meghaladó magas szintje és a malajziai gyártók általi együttműködés hiányának nagy mértéke azt jelzi, hogy a Kínában feladott napelemmodulok nagy arányát Malajzián keresztüli átrakodással szállították az Unióba.

| (42) | Az alábbi (88) és az azt követő preambulumbekezdésben részletezettek szerint megállapítást nyert továbbá, hogy számos együttműködő malajziai gyártó félrevezető információt szolgáltatott, különös tekintettel a kínai gyártókkal való kapcsolatra, a Kínából származó késztermékek behozatalára és a vizsgált termék Unióba irányuló kivitelének eredetére vonatkozóan. Néhányukról kiderült, hogy kínai eredetű kristályos szilícium fotovillamos modult exportált az Unióba, más vállalatok pedig csalárd módon az alapvető részeket szolárüvegként jelentették be és számlákat hamisítottak. |
| --- | --- |

(42)

Az alábbi (88) és az azt követő preambulumbekezdésben részletezettek szerint megállapítást nyert továbbá, hogy számos együttműködő malajziai gyártó félrevezető információt szolgáltatott, különös tekintettel a kínai gyártókkal való kapcsolatra, a Kínából származó késztermékek behozatalára és a vizsgált termék Unióba irányuló kivitelének eredetére vonatkozóan. Néhányukról kiderült, hogy kínai eredetű kristályos szilícium fotovillamos modult exportált az Unióba, más vállalatok pedig csalárd módon az alapvető részeket szolárüvegként jelentették be és számlákat hamisítottak.

| (43) | Ezenfelül 2014-ben az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatot indított a napelemek és napelemmodulok Malajzián keresztül történő állítólagos átrakodásáról. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van. |
| --- | --- |

(43)

Ezenfelül 2014-ben az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatot indított a napelemek és napelemmodulok Malajzián keresztül történő állítólagos átrakodásáról. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van.

| (44) | A fenti megfontolások fényében a vizsgált termék Malajzián keresztüli átrakodásának ténye ezért megerősítést nyert. |
| --- | --- |

(44)

A fenti megfontolások fényében a vizsgált termék Malajzián keresztüli átrakodásának ténye ezért megerősítést nyert.

2.5.   A vizsgálat eredményei Tajvanon

A vizsgálat eredményei Tajvanon

2.5.1.   Az együttműködés mértéke és a tajvani kereskedelmi volumen meghatározása

Az együttműködés mértéke és a tajvani kereskedelmi volumen meghatározása

| (45) | A (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint 23 tajvani vállalatcsoport vagy vállalat működött együtt és nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(45)

A (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint 23 tajvani vállalatcsoport vagy vállalat működött együtt és nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (46) | Az együttműködő tajvani exportáló gyártók a jelentéstételi időszak alatt a vizsgált termék Unióba irányuló összes tajvani kivitelének 63,3 %-át képviselték a COMEXT szerint. |
| --- | --- |

(46)

Az együttműködő tajvani exportáló gyártók a jelentéstételi időszak alatt a vizsgált termék Unióba irányuló összes tajvani kivitelének 63,3 %-át képviselték a COMEXT szerint.

2.5.2.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása Tajvanon

A kereskedelem szerkezetének megváltozása Tajvanon

A vizsgált termék Unióba történő behozatala Tajvanról

A vizsgált termék Unióba történő behozatala Tajvanról

| (47) | A 6. táblázat mutatja a vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának volumenét a vizsgálati időszakban:

  6. táblázat


  A vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; egység: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Jelentéstételi időszak (JI) | Növekedési ráta 2012 – JI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvanról származó behozatal | 1 375 | 1 557 | 1 752 | 1 793 | 30 % |
| Az összbehozatal megoszlása | 9 % | 15 % | 22 % | 22 % | 147 % |
| Teljes behozatal | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Forrás: Comext |

(47)

A 6. táblázat mutatja a vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának volumenét a vizsgálati időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

A vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; egység: megawatt (MW)

A vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának alakulása a vizsgálati időszak során; egység: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Jelentéstételi időszak (JI)

Növekedési ráta 2012 – JI

Tajvanról származó behozatal

1 375

1 557

1 752

1 793

30 %

Az összbehozatal megoszlása

9 %

15 %

22 %

22 %

147 %

Teljes behozatal

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Forrás: Comext

Forrás:

| (48) | Az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatala a (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a hatályban lévő intézkedések 2013. decemberi bevezetését követően jelentős mértékben csökkent. Másrészt a vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának mennyisége ugyanazon időszakban jelentős mértékben (+ 30 %-os emelkedés) növekedett. Mivel a vizsgált termék Unióba történő összbehozatala csökkent, a vizsgált termék Unióba irányuló tajvani behozatalának piaci részesedése 2012-ben 9 %-ról a jelentéstételi időszakban 22 %-ra emelkedett (+ 147 %-os emelkedés). |
| --- | --- |

(48)

Az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatala a (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a hatályban lévő intézkedések 2013. decemberi bevezetését követően jelentős mértékben csökkent. Másrészt a vizsgált termék Tajvanról az Unióba történő behozatalának mennyisége ugyanazon időszakban jelentős mértékben (+ 30 %-os emelkedés) növekedett. Mivel a vizsgált termék Unióba történő összbehozatala csökkent, a vizsgált termék Unióba irányuló tajvani behozatalának piaci részesedése 2012-ben 9 %-ról a jelentéstételi időszakban 22 %-ra emelkedett (+ 147 %-os emelkedés).

| (49) | A fenti adatok azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálat 2012-es megindítása és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetése óta a Tajvanról származó napelemek és napelemmodulok behozatala bizonyos mértékben helyettesítette az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatalát. |
| --- | --- |

(49)

A fenti adatok azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálat 2012-es megindítása és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetése óta a Tajvanról származó napelemek és napelemmodulok behozatala bizonyos mértékben helyettesítette az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatalát.

A Tajvanra irányuló kínai export

A Tajvanra irányuló kínai export

| (50) | A tajvani hatóságok statisztikát szolgáltattak a napelemek és napelemmodulok szabadkereskedelmi övezetekből (a továbbiakban: szabadkereskedelmi övezetek) és vámraktárakból történő behozatala és kivitele tekintetében. Tajvanon tilos a napelem és modulok Kínából történő behozatala. Ebből az okból a kínai napelemek és napelemmodulok és egyéb alapvető részek csak akkor léphetnek be a szabadkereskedelmi övezetekbe, ha azokat később újraexportálják, vagy más termékben nyersanyagként felhasználva újraexportálják. A Bizottság megjegyzi, hogy az elemeknek és moduloknak a szabadkereskedelmi övezetekbe történő majdnem minden behozatala Kínából történt. Az adatokat 2012, 2013 és 2014 vonatkozásában szolgáltatták. A jelentéstételi időszak 2014 három negyedévét és 2015 egy negyedévét foglalja magában, ezért nem valószínű, hogy a tendencia jelentős különbséget mutatna a 2014. év és a jelentéstételi időszak között. |
| --- | --- |

(50)

A tajvani hatóságok statisztikát szolgáltattak a napelemek és napelemmodulok szabadkereskedelmi övezetekből (a továbbiakban: szabadkereskedelmi övezetek) és vámraktárakból történő behozatala és kivitele tekintetében. Tajvanon tilos a napelem és modulok Kínából történő behozatala. Ebből az okból a kínai napelemek és napelemmodulok és egyéb alapvető részek csak akkor léphetnek be a szabadkereskedelmi övezetekbe, ha azokat később újraexportálják, vagy más termékben nyersanyagként felhasználva újraexportálják. A Bizottság megjegyzi, hogy az elemeknek és moduloknak a szabadkereskedelmi övezetekbe történő majdnem minden behozatala Kínából történt. Az adatokat 2012, 2013 és 2014 vonatkozásában szolgáltatták. A jelentéstételi időszak 2014 három negyedévét és 2015 egy negyedévét foglalja magában, ezért nem valószínű, hogy a tendencia jelentős különbséget mutatna a 2014. év és a jelentéstételi időszak között.

| (51) | A 7. táblázat mutatja a napelemek és napelemmodulok Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe és a vámraktárakba történő behozatalának volumenét a vizsgálati időszakban:

  7. táblázat


  A napelemek és napelemmodulok Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala, egység: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe irányuló behozatal | 0 | 49 | 284 |
| Mutató | 100 | 243 150 | 1 421 000 |
| Forrás: Külkereskedelmi Iroda (Bureau of Foreign Trade, BOFT). |

(51)

A 7. táblázat mutatja a napelemek és napelemmodulok Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe és a vámraktárakba történő behozatalának volumenét a vizsgálati időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

A napelemek és napelemmodulok Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala, egység: megawatt (MW)

A napelemek és napelemmodulok Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala, egység: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe irányuló behozatal

0

49

284

Mutató

Mutató

100

100

243 150

243 150

1 421 000

1 421 000

Forrás: Külkereskedelmi Iroda (Bureau of Foreign Trade, BOFT).

Forrás:

| (52) | A 8. táblázat mutatja a napelemek és napelemmodulok tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba történő kivitelének volumenét a vizsgálati időszakban:

  8. táblázat


  A napelemeknek és moduloknak a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba történő kivitele, egység: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba | 2 | 48 | 223 |
| Mutató | 100 | 242 300 | 1 112 750 |
| Forrás: Külkereskedelmi Iroda (Bureau of Foreign Trade, BOFT). |

(52)

A 8. táblázat mutatja a napelemek és napelemmodulok tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba történő kivitelének volumenét a vizsgálati időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

A napelemeknek és moduloknak a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba történő kivitele, egység: megawatt (MW)

A napelemeknek és moduloknak a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba történő kivitele, egység: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba

2

48

223

Mutató

Mutató

100

100

242 300

242 300

1 112 750

1 112 750

Forrás: Külkereskedelmi Iroda (Bureau of Foreign Trade, BOFT).

Forrás:

| (53) | A 7. táblázat a napelemek és napelemmodulok Tajvanra történő behozatalának erőteljes növekedését mutatja az eredeti vizsgálat 2012-es megindítását és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetését követően. A 8. táblázatból egyértelműen kiderül, hogy a kínai érintett termék legnagyobb részét újraexportálták az Unióba. |
| --- | --- |

(53)

A 7. táblázat a napelemek és napelemmodulok Tajvanra történő behozatalának erőteljes növekedését mutatja az eredeti vizsgálat 2012-es megindítását és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetését követően. A 8. táblázatból egyértelműen kiderül, hogy a kínai érintett termék legnagyobb részét újraexportálták az Unióba.

| (54) | A Tajvan és Kína közötti kereskedelmi szerkezet változása még számottevőbb a napelemmodulok esetében, amennyiben azokat a napelemektől elkülönítve elemzik. |
| --- | --- |

(54)

A Tajvan és Kína közötti kereskedelmi szerkezet változása még számottevőbb a napelemmodulok esetében, amennyiben azokat a napelemektől elkülönítve elemzik.

| (55) | A napelemmoduloknak Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala 2012-ben a megközelítőleg 0 MW-ról 2014-ben 213 MW-ra emelkedett. Szinte minden, a szabadkereskedelmi övezetekbe irányuló behozatal Kínából érkezett. A 213 MW-ból behozott 202 MW-ot az EU-ba exportálták. Az eredetileg a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből kínai eredettel rendelkező napelemmodulok kivitele ezért 2014-ben legalább 24 %-ot tett ki a moduloknak az EU-ba irányuló teljes tajvani kivitelében a COMEXT szerint. |
| --- | --- |

(55)

A napelemmoduloknak Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala 2012-ben a megközelítőleg 0 MW-ról 2014-ben 213 MW-ra emelkedett. Szinte minden, a szabadkereskedelmi övezetekbe irányuló behozatal Kínából érkezett. A 213 MW-ból behozott 202 MW-ot az EU-ba exportálták. Az eredetileg a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből kínai eredettel rendelkező napelemmodulok kivitele ezért 2014-ben legalább 24 %-ot tett ki a moduloknak az EU-ba irányuló teljes tajvani kivitelében a COMEXT szerint.

| (56) | A napelemeknek Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala 2012-ben a megközelítőleg 0 MW-ról 2014-ben 71 MW-ra emelkedett. A jelentésben az állt, hogy 20 MW-ot az EU-ba exportáltak. Ennélfogva a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből kínai eredettel rendelkező napelemek kivitele 2014-ben 2 %-ot tett ki az elemeknek az EU-ba irányuló teljes tajvani kivitelében a COMEXT szerint. |
| --- | --- |

(56)

A napelemeknek Kínából a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe történő behozatala 2012-ben a megközelítőleg 0 MW-ról 2014-ben 71 MW-ra emelkedett. A jelentésben az állt, hogy 20 MW-ot az EU-ba exportáltak. Ennélfogva a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből kínai eredettel rendelkező napelemek kivitele 2014-ben 2 %-ot tett ki az elemeknek az EU-ba irányuló teljes tajvani kivitelében a COMEXT szerint.

| (57) | Mivel a kínai érintett termék nem értékesíthető Tajvanon, nincs egyéb magyarázata a Kínából Tajvanra történő behozatalára, mint az átrakodás vagy az összeszerelési/befejezési műveletek céljából, hogy az alapvető kínai részeket újraexportálják Tajvanról. |
| --- | --- |

(57)

Mivel a kínai érintett termék nem értékesíthető Tajvanon, nincs egyéb magyarázata a Kínából Tajvanra történő behozatalára, mint az átrakodás vagy az összeszerelési/befejezési műveletek céljából, hogy az alapvető kínai részeket újraexportálják Tajvanról.

A tajvani kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

A tajvani kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

| (58) | A napelemek és napelemmodulok kínai kivitelének csökkenése és a Kínából Tajvanra és Tajvanról az Unióba történő kivitelük ezzel párhuzamos növekedése az eredeti vizsgálat 2012-es megindítását és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetését követően változást idéztek elő egyrészt a fent említett országok, másrészt az Unió közötti kereskedelem szerkezetében. |
| --- | --- |

(58)

A napelemek és napelemmodulok kínai kivitelének csökkenése és a Kínából Tajvanra és Tajvanról az Unióba történő kivitelük ezzel párhuzamos növekedése az eredeti vizsgálat 2012-es megindítását és a hatályban lévő intézkedések 2013-as bevezetését követően változást idéztek elő egyrészt a fent említett országok, másrészt az Unió közötti kereskedelem szerkezetében.

2.5.3.   Az intézkedések kijátszásának jellege Tajvanon

Az intézkedések kijátszásának jellege Tajvanon

| (59) | Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül történő feladása is lehet. |
| --- | --- |

(59)

Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül történő feladása is lehet.

Átrakodás

Átrakodás

| (60) | A vizsgált termék Unióba történő behozatala a Tajvanról származó teljes behozatal több mint 38 %-át tette ki a jelentéstételi időszakban a COMEXT jelentésében foglaltak szerint. Az elemeknek a nem együttműködő vállalatok általi Unióba irányuló behozatala 11 %-ot tett ki ugyanazon időszakban a Tajvanról származó elemek teljes behozatalában. A moduloknak a nem együttműködő vállalatok általi Unióba irányuló behozatala 64 %-ot tett ki a modulok teljes tajvani behozatalában a COMEXT szerint. |
| --- | --- |

(60)

A vizsgált termék Unióba történő behozatala a Tajvanról származó teljes behozatal több mint 38 %-át tette ki a jelentéstételi időszakban a COMEXT jelentésében foglaltak szerint. Az elemeknek a nem együttműködő vállalatok általi Unióba irányuló behozatala 11 %-ot tett ki ugyanazon időszakban a Tajvanról származó elemek teljes behozatalában. A moduloknak a nem együttműködő vállalatok általi Unióba irányuló behozatala 64 %-ot tett ki a modulok teljes tajvani behozatalában a COMEXT szerint.

| (61) | A vizsgálatban együttműködő valamennyi napelemgyártó valódi gyártónak minősült. Az (56) preambulumbekezdésben foglaltak szerint ugyanakkor a kínai eredetű napelemek a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba irányuló exportja csak 2 %-ot tett ki a napelemmodulok tajvani behozatalában a COMEXT 2014. évi jelentésében foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(61)

A vizsgálatban együttműködő valamennyi napelemgyártó valódi gyártónak minősült. Az (56) preambulumbekezdésben foglaltak szerint ugyanakkor a kínai eredetű napelemek a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből az Unióba irányuló exportja csak 2 %-ot tett ki a napelemmodulok tajvani behozatalában a COMEXT 2014. évi jelentésében foglaltak szerint.

| (62) | A (85) preambulumbekezdésben foglaltak szerint továbbá néhány tajvani vállalatról kiderült, hogy laminált napelemmodulokat (más néven laminált napelempaneleket) importált vámraktáraiba, és az említett laminált napelempanelek közül legalább néhányat napelemként jelentettek be. A laminált napelemmodul majdnem befejezett modul, amely vagy 60, vagy 72 elemből áll. Csak rendkívül alapvető összeszerelési műveletet kell elvégezni ahhoz, hogy egy laminált modulból napelemmodult kapjunk, vagyis egy alumíniumkeretet kell hozzáilleszteni és egy elosztódobozt hozzáadni. Ezért a laminált napelemmodult napelemmodulként kell bejelenteni. Ez azt jelenti, hogy a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe és a vámraktárakba behozott kínai elemeknek legalább egy része tulajdonképpen laminált napelemmodul volt és modulként kellett volna bejelenteni. |
| --- | --- |

(62)

A (85) preambulumbekezdésben foglaltak szerint továbbá néhány tajvani vállalatról kiderült, hogy laminált napelemmodulokat (más néven laminált napelempaneleket) importált vámraktáraiba, és az említett laminált napelempanelek közül legalább néhányat napelemként jelentettek be. A laminált napelemmodul majdnem befejezett modul, amely vagy 60, vagy 72 elemből áll. Csak rendkívül alapvető összeszerelési műveletet kell elvégezni ahhoz, hogy egy laminált modulból napelemmodult kapjunk, vagyis egy alumíniumkeretet kell hozzáilleszteni és egy elosztódobozt hozzáadni. Ezért a laminált napelemmodult napelemmodulként kell bejelenteni. Ez azt jelenti, hogy a tajvani szabadkereskedelmi övezetekbe és a vámraktárakba behozott kínai elemeknek legalább egy része tulajdonképpen laminált napelemmodul volt és modulként kellett volna bejelenteni.

| (63) | Az (55) preambulumbekezdésben említettek szerint az eredetileg a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből kínai eredettel rendelkező napelemmodulok kivitele legalább 24 %-ot tett ki a moduloknak az EU-ba irányuló teljes tajvani behozatalában. A napelemmodulok a végtermékek, és a kínai modulok nem értékesíthetők Tajvanon; ezért Tajvanra történő behozataluk egyetlen valószínű oka az átrakodás lehetett. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában feladott modulok nagy arányát Tajvanon keresztüli átrakodás révé juttatták az Unióba. |
| --- | --- |

(63)

Az (55) preambulumbekezdésben említettek szerint az eredetileg a tajvani szabadkereskedelmi övezetekből kínai eredettel rendelkező napelemmodulok kivitele legalább 24 %-ot tett ki a moduloknak az EU-ba irányuló teljes tajvani behozatalában. A napelemmodulok a végtermékek, és a kínai modulok nem értékesíthetők Tajvanon; ezért Tajvanra történő behozataluk egyetlen valószínű oka az átrakodás lehetett. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában feladott modulok nagy arányát Tajvanon keresztüli átrakodás révé juttatták az Unióba.

| (64) | Ezenfelül 2014-ben az OLAF vizsgálatot indított a napelemek és napelemmodulok Tajvanon keresztül történő állítólagos átrakodásáról. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van. |
| --- | --- |

(64)

Ezenfelül 2014-ben az OLAF vizsgálatot indított a napelemek és napelemmodulok Tajvanon keresztül történő állítólagos átrakodásáról. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van.

| (65) | Ezenfelül a tajvani hatóságok ezzel egyidejűleg vizsgálatokat folytattak, amelyek tárgya az intézkedések állítólagos kijátszása volt, és arra a következtetésre jutottak, hogy több vállalat – főleg kereskedők – csalást követtek el azáltal, hogy meghamisították a napelemmodulok származási bizonyítványát. |
| --- | --- |

(65)

Ezenfelül a tajvani hatóságok ezzel egyidejűleg vizsgálatokat folytattak, amelyek tárgya az intézkedések állítólagos kijátszása volt, és arra a következtetésre jutottak, hogy több vállalat – főleg kereskedők – csalást követtek el azáltal, hogy meghamisították a napelemmodulok származási bizonyítványát.

| (66) | A fenti megfontolások fényében a vizsgált termék Tajvanon keresztüli átrakodásának ténye ezért megerősítést nyert. |
| --- | --- |

(66)

A fenti megfontolások fényében a vizsgált termék Tajvanon keresztüli átrakodásának ténye ezért megerősítést nyert.

2.6.   A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya

A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya

| (67) | A vizsgálat az átrakodási műveleteket illetően a Kínából származó napelemekkel és napelemmodulokkal kapcsolatosan bevezetett hatályban lévő intézkedések elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot. A vizsgálat a vámon kívül nem tudott kimutatni semmilyen más olyan intézkedést, amelyet az átrakodási költségek vagy a kristályos szilícium fotovillamos elemek vagy modulok behozatali és reexportköltségei kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel a Kínából Malajzián és Tajvanon keresztül történő szállításra és újrarakodásra. |
| --- | --- |

(67)

A vizsgálat az átrakodási műveleteket illetően a Kínából származó napelemekkel és napelemmodulokkal kapcsolatosan bevezetett hatályban lévő intézkedések elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot. A vizsgálat a vámon kívül nem tudott kimutatni semmilyen más olyan intézkedést, amelyet az átrakodási költségek vagy a kristályos szilícium fotovillamos elemek vagy modulok behozatali és reexportköltségei kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel a Kínából Malajzián és Tajvanon keresztül történő szállításra és újrarakodásra.

2.7.   A dömping bizonyítéka

A dömping bizonyítéka

| (68) | Végül az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre korábban megállapított rendes érték vonatkozásában. |
| --- | --- |

(68)

Végül az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre korábban megállapított rendes érték vonatkozásában.

| (69) | Az eredeti rendeletben a rendes értéket az indiai árak alapján állapították meg, mivel a vizsgálat során Indiát Kínához hasonló, megfelelő analóg országnak tekintették. Indokoltnak tűnt az eredeti rendelet 13. cikke (1) bekezdése szerint korábban meghatározott rendes értéket használni. |
| --- | --- |

(69)

Az eredeti rendeletben a rendes értéket az indiai árak alapján állapították meg, mivel a vizsgálat során Indiát Kínához hasonló, megfelelő analóg országnak tekintették. Indokoltnak tűnt az eredeti rendelet 13. cikke (1) bekezdése szerint korábban meghatározott rendes értéket használni.

| (70) | A malajziai és tajvani export jelentős része a nem együttműködő exportőröktől vagy a félrevezető információkat szolgáltató együttműködő exportőröktől származott. Ebből az okból a Malajziából és Tajvanról származó exportárak megállapítása tekintetében a Bizottság úgy határozott, hogy azokat a jelentéstételi időszakban a napelemek és napelemmodulok átlagos exportára alapján állapítja meg a COMEXT adatai és a 14. cikk (6) bekezdésében foglaltak alapján. |
| --- | --- |

(70)

A malajziai és tajvani export jelentős része a nem együttműködő exportőröktől vagy a félrevezető információkat szolgáltató együttműködő exportőröktől származott. Ebből az okból a Malajziából és Tajvanról származó exportárak megállapítása tekintetében a Bizottság úgy határozott, hogy azokat a jelentéstételi időszakban a napelemek és napelemmodulok átlagos exportára alapján állapítja meg a COMEXT adatai és a 14. cikk (6) bekezdésében foglaltak alapján.

| (71) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban az eredeti rendeletben megállapított rendes érték súlyozott átlagát az e vizsgálat jelentéstételi időszakában alkalmazott exportárak súlyozott átlagával hasonlították össze a 14. cikk (6) bekezdésében foglalt adatbázis és a COMEXT-adatok szerint. |
| --- | --- |

(71)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban az eredeti rendeletben megállapított rendes érték súlyozott átlagát az e vizsgálat jelentéstételi időszakában alkalmazott exportárak súlyozott átlagával hasonlították össze a 14. cikk (6) bekezdésében foglalt adatbázis és a COMEXT-adatok szerint.

| (72) | A napelemek és napelemmodulok átlagos tajvani és malajziai exportárai jóval az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték alatt maradtak a jelentéstételi időszakban, ami bizonyítja a jelentős dömping meglétét. |
| --- | --- |

(72)

A napelemek és napelemmodulok átlagos tajvani és malajziai exportárai jóval az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték alatt maradtak a jelentéstételi időszakban, ami bizonyítja a jelentős dömping meglétét.

2.8.   A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása

A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása

| (73) | Annak felmérése érdekében, hogy a behozott termékek a mennyiségek és árak tekintetében aláásták-e a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és a kristályos szilícium fotovillamos modulokban használatos elemek behozatalára vonatkozóan hatályban lévő intézkedések javító hatását, a Bizottság az együttműködő exportáló gyártóktól származó ellenőrzött adatokat, a COMEXT adatait és a 14. cikk (6) bekezdésének adatbázisát – mint a rendelkezésére álló legjobb adatokat – használta fel a nem együttműködő vállalatok kiviteli mennyiségei és árai tekintetében. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (415) preambulumbekezdésében az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel. |
| --- | --- |

(73)

Annak felmérése érdekében, hogy a behozott termékek a mennyiségek és árak tekintetében aláásták-e a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és a kristályos szilícium fotovillamos modulokban használatos elemek behozatalára vonatkozóan hatályban lévő intézkedések javító hatását, a Bizottság az együttműködő exportáló gyártóktól származó ellenőrzött adatokat, a COMEXT adatait és a 14. cikk (6) bekezdésének adatbázisát – mint a rendelkezésére álló legjobb adatokat – használta fel a nem együttműködő vállalatok kiviteli mennyiségei és árai tekintetében. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (415) preambulumbekezdésében az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel.

| (74) | A Malajziából és Tajvanról származó behozatal növekedését a mennyiséget tekintve jelentősnek ítélték. A jelentéstételi időszakban a becslések szerint az uniós felhasználás hasonló jelzést ad e behozatalok jelentőségéről. A piaci részesedést illetően a nem együttműködő vállalatok és azon vállalatok által az Unióba behozott napelemmodulok, amelyekről kiderült, hogy Malajziában kijátszották az intézkedéseket, a napelemmodulok uniós felhasználásának 9 %-át teszik ki. A nem együttműködő vállalatok és azon vállalatok által, amelyekről kiderült, hogy Tajvanon kijátszották az intézkedéseket, az Unióba behozott napelemmodulok az uniós felhasználás 7 %-át képviselik. A nem együttműködő tajvani vállalatok által az Unióba behozott napelemek az uniós felhasználás 3 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(74)

A Malajziából és Tajvanról származó behozatal növekedését a mennyiséget tekintve jelentősnek ítélték. A jelentéstételi időszakban a becslések szerint az uniós felhasználás hasonló jelzést ad e behozatalok jelentőségéről. A piaci részesedést illetően a nem együttműködő vállalatok és azon vállalatok által az Unióba behozott napelemmodulok, amelyekről kiderült, hogy Malajziában kijátszották az intézkedéseket, a napelemmodulok uniós felhasználásának 9 %-át teszik ki. A nem együttműködő vállalatok és azon vállalatok által, amelyekről kiderült, hogy Tajvanon kijátszották az intézkedéseket, az Unióba behozott napelemmodulok az uniós felhasználás 7 %-át képviselik. A nem együttműködő tajvani vállalatok által az Unióba behozott napelemek az uniós felhasználás 3 %-át teszik ki.

| (75) | Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős áron aluli értékesítést mutatott. |
| --- | --- |

(75)

Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős áron aluli értékesítést mutatott.

| (76) | Emiatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni. |
| --- | --- |

(76)

Emiatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni.

3.   INTÉZKEDÉSEK

INTÉZKEDÉSEK

| (77) | A fentiek fényében a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínai Népköztársaságból származó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot a Malajziából és Tajvanról történő átrakodással kijátszották. |
| --- | --- |

(77)

A fentiek fényében a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínai Népköztársaságból származó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot a Malajziából és Tajvanról történő átrakodással kijátszották.

| (78) | Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályban lévő intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a Malajziában és Tajvanon feladott ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be. |
| --- | --- |

(78)

Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályban lévő intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a Malajziában és Tajvanon feladott ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be.

| (79) | A kiterjesztendő intézkedésnek meg kell egyeznie az 1238/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében „minden más vállalatra” megállapított intézkedésekkel, melyek az uniós határparitáson számított, vámot még nem tartalmazó nettó árra alkalmazandó 53,4 %-os végleges dömpingellenes vámot jelentenek. |
| --- | --- |

(79)

A kiterjesztendő intézkedésnek meg kell egyeznie az 1238/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében „minden más vállalatra” megállapított intézkedésekkel, melyek az uniós határparitáson számított, vámot még nem tartalmazó nettó árra alkalmazandó 53,4 %-os végleges dömpingellenes vámot jelentenek.

| (80) | Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján – melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – a Malajziában és Tajvanon feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat be kell szedni. |
| --- | --- |

(80)

Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján – melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – a Malajziában és Tajvanon feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat be kell szedni.

4.   MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK

MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK

| (81) | 14 malajziai vállalat jelentkezett, amelyek közül 9 nyújtott be kitöltött kérdőívet és kért mentességet az esetleges kiterjesztett intézkedések alól az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Egy vállalat egy rendkívül hiányos kérdőívet nyújtott be és nem válaszolt kellő időben a hiánypótlásra felszólító levélre, így a Bizottság elutasította kérelmét. A Bizottság ezért 8 vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatást. |
| --- | --- |

(81)

14 malajziai vállalat jelentkezett, amelyek közül 9 nyújtott be kitöltött kérdőívet és kért mentességet az esetleges kiterjesztett intézkedések alól az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Egy vállalat egy rendkívül hiányos kérdőívet nyújtott be és nem válaszolt kellő időben a hiánypótlásra felszólító levélre, így a Bizottság elutasította kérelmét. A Bizottság ezért 8 vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatást.

| (82) | 28 tajvani vállalatcsoport vagy vállalat jelentkezett, amelyből egy vállalat arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy megszüntette tevékenységét. Egy vállalat arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem értékesített az Unióban, és ezért nem volt jogosult a mentességre. A fennmaradó 26 vállalat kitöltött kérdőívet küldött be és az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól. A fenti (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a tajvani vállalatok közül három, kitöltött kérdőívet benyújtó vállalatról kiderült, hogy nem rendelkezett a gyártáshoz szükséges eszközökkel, ezért a Bizottság elutasította kérelmüket. A Bizottság ezért 23 vállalatcsoport vagy vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatást. |
| --- | --- |

(82)

28 tajvani vállalatcsoport vagy vállalat jelentkezett, amelyből egy vállalat arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy megszüntette tevékenységét. Egy vállalat arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem értékesített az Unióban, és ezért nem volt jogosult a mentességre. A fennmaradó 26 vállalat kitöltött kérdőívet küldött be és az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól. A fenti (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a tajvani vállalatok közül három, kitöltött kérdőívet benyújtó vállalatról kiderült, hogy nem rendelkezett a gyártáshoz szükséges eszközökkel, ezért a Bizottság elutasította kérelmüket. A Bizottság ezért 23 vállalatcsoport vagy vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatást.

| (83) | Három, a Bizottság által ellenőrzött malajziai és három tajvani vállalat téves vagy félrevezető információt nyújtott be. Az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdésével összhangban e vállalatokat a Bizottság értesítette arról a szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általuk benyújtott információt és a rendelkezésre álló tények elvét alkalmazza, továbbá határidőt szabott ki részükre a további magyarázatok benyújtására (a továbbiakban: a 18. cikk szerinti levél). E levelek konkrétan megjelölték, hogy az e vállalatok által benyújtott információk mely részeit szándékozta a Bizottság figyelmen kívül hagyni. Két tajvani vállalat nem válaszolt a 18. cikk szerinti levélre. A Bizottság, amint azt bejelentette, figyelmen kívül hagyta az említett információt. A három malajziai vállalat válaszolt, de a lent részletezett okoknál fogva nem tudta a Bizottság kételyeit eloszlatni. Az említett vállalatokat illetően a Bizottság, amint azt bejelentette, figyelmen kívül hagyta az említett információt. Egy tajvani vállalat válaszolt és nyújtott be további információt, amelyet a Bizottság el is fogadott a lenti (111) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(83)

Három, a Bizottság által ellenőrzött malajziai és három tajvani vállalat téves vagy félrevezető információt nyújtott be. Az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdésével összhangban e vállalatokat a Bizottság értesítette arról a szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általuk benyújtott információt és a rendelkezésre álló tények elvét alkalmazza, továbbá határidőt szabott ki részükre a további magyarázatok benyújtására (a továbbiakban: a 18. cikk szerinti levél). E levelek konkrétan megjelölték, hogy az e vállalatok által benyújtott információk mely részeit szándékozta a Bizottság figyelmen kívül hagyni. Két tajvani vállalat nem válaszolt a 18. cikk szerinti levélre. A Bizottság, amint azt bejelentette, figyelmen kívül hagyta az említett információt. A három malajziai vállalat válaszolt, de a lent részletezett okoknál fogva nem tudta a Bizottság kételyeit eloszlatni. Az említett vállalatokat illetően a Bizottság, amint azt bejelentette, figyelmen kívül hagyta az említett információt. Egy tajvani vállalat válaszolt és nyújtott be további információt, amelyet a Bizottság el is fogadott a lenti (111) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően.

| (84) | Egyéb uniós vizsgálati hatóságok, mint az OLAF és a nemzeti vámhatóságok most vizsgálják ennek az öt vállalatnak az Unióba irányuló behozatalát. E folyamatban lévő vizsgálatok védelme érdekében fontos, hogy semmilyen információt ne tegyenek közzé, amely lehetővé teheti a harmadik felek számára, hogy a következő preambulumbekezdésekben foglalt ténymegállapításokat egy konkrét vállalathoz kössék. A Bizottság ezért nem nevezte meg, hogy e ténymegállapítások mely vállalatot érintik. Azok az importőrök, akik a vizsgált terméket az említett vállalatoktól vásárolták és szeretnék megérteni, hogy beszállítójukkal pontosan mi a helyzet, közvetlenül felvehetik a kapcsolatot beszállítójukkal vagy a Bizottsággal, hogy részletesebb információkhoz jussanak. |
| --- | --- |

(84)

Egyéb uniós vizsgálati hatóságok, mint az OLAF és a nemzeti vámhatóságok most vizsgálják ennek az öt vállalatnak az Unióba irányuló behozatalát. E folyamatban lévő vizsgálatok védelme érdekében fontos, hogy semmilyen információt ne tegyenek közzé, amely lehetővé teheti a harmadik felek számára, hogy a következő preambulumbekezdésekben foglalt ténymegállapításokat egy konkrét vállalathoz kössék. A Bizottság ezért nem nevezte meg, hogy e ténymegállapítások mely vállalatot érintik. Azok az importőrök, akik a vizsgált terméket az említett vállalatoktól vásárolták és szeretnék megérteni, hogy beszállítójukkal pontosan mi a helyzet, közvetlenül felvehetik a kapcsolatot beszállítójukkal vagy a Bizottsággal, hogy részletesebb információkhoz jussanak.

| (85) | E vizsgálat alkalmazásában a Bizottság az alábbi részleteket állapította meg: az említett három tajvani vállalat közül kettőről kiderült, hogy laminált napelemmodult hozott be Kínából, amit nem tüntetett fel a kitöltött kérdőívben. E vállalatok egyike beismerte az ellenőrző látogatás során, hogy e behozatalokat a kitöltött kérdőívben Kínából származó napelem-behozatalként jelentették be. E vállalat továbbá e behozatalokat napelemként jelentette be a vámáru-nyilatkozatban is. A szóban forgó két tajvani vállalat esetében a dokumentumok egyértelműen arról árulkodtak, hogy Kínából az Unióba reexportálták a laminált napelemmodulokat. |
| --- | --- |

(85)

E vizsgálat alkalmazásában a Bizottság az alábbi részleteket állapította meg: az említett három tajvani vállalat közül kettőről kiderült, hogy laminált napelemmodult hozott be Kínából, amit nem tüntetett fel a kitöltött kérdőívben. E vállalatok egyike beismerte az ellenőrző látogatás során, hogy e behozatalokat a kitöltött kérdőívben Kínából származó napelem-behozatalként jelentették be. E vállalat továbbá e behozatalokat napelemként jelentette be a vámáru-nyilatkozatban is. A szóban forgó két tajvani vállalat esetében a dokumentumok egyértelműen arról árulkodtak, hogy Kínából az Unióba reexportálták a laminált napelemmodulokat.

| (86) | E két tajvani vállalat nem nyújtott be további pontosítást a 18. cikk (4) bekezdése szerinti levélre válaszul, mivel egyáltalán nem válaszoltak (lásd a fenti (83) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(86)

E két tajvani vállalat nem nyújtott be további pontosítást a 18. cikk (4) bekezdése szerinti levélre válaszul, mivel egyáltalán nem válaszoltak (lásd a fenti (83) preambulumbekezdést).

| (87) | A fenti (85) preambulumbekezdésben meghatározott okokból és tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változásra, a jelen rendelet 2. szakaszában rögzítetteknek megfelelően, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, e vállalatokról kiderült, hogy kijátszották az intézkedéseket, így nem kaphattak mentességet az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(87)

A fenti (85) preambulumbekezdésben meghatározott okokból és tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változásra, a jelen rendelet 2. szakaszában rögzítetteknek megfelelően, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, e vállalatokról kiderült, hogy kijátszották az intézkedéseket, így nem kaphattak mentességet az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

| (88) | Az alábbi három malajziai vállalat tekintetében – a lentiek alapján – a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésére álló tényeket használta fel a következő okokból. |
| --- | --- |

(88)

Az alábbi három malajziai vállalat tekintetében – a lentiek alapján – a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésére álló tényeket használta fel a következő okokból.

| (89) | Egy malajziai vállalat arról számolt be a kitöltött kérdőívben, hogy Kínában vásárolt napelemet, és hozzátette, hogy a kínai elemekkel rendelkező modulokat más, nem uniós piacokra szállították. E vállalat azonban nem tudta bizonyítani, hogy Kínán kívül elegendő mennyiséget vásárolt volna napelemből ahhoz, hogy elő tudták volna állítani az általuk az Unióba exportált napelemmodul-mennyiséget. Az ellenőrző látogatás során e vállalatról kiderült, hogy laminált napelemmodulokat hozott be Kínából, amit csalárd módon szolárüveg-behozatalként jelentettek be. E vállalattal kapcsolatban ezenkívül arra is fény derült, hogy nem rendelkezett elegendő gyártási kapacitással az általa exportált vizsgált termék mennyiségének előállításához. E vállalatról az is kiderült, hogy kapcsolatban állt egy olyan kínai vállalattal, amely a fotovoltaika területén tevékenykedik. |
| --- | --- |

(89)

Egy malajziai vállalat arról számolt be a kitöltött kérdőívben, hogy Kínában vásárolt napelemet, és hozzátette, hogy a kínai elemekkel rendelkező modulokat más, nem uniós piacokra szállították. E vállalat azonban nem tudta bizonyítani, hogy Kínán kívül elegendő mennyiséget vásárolt volna napelemből ahhoz, hogy elő tudták volna állítani az általuk az Unióba exportált napelemmodul-mennyiséget. Az ellenőrző látogatás során e vállalatról kiderült, hogy laminált napelemmodulokat hozott be Kínából, amit csalárd módon szolárüveg-behozatalként jelentettek be. E vállalattal kapcsolatban ezenkívül arra is fény derült, hogy nem rendelkezett elegendő gyártási kapacitással az általa exportált vizsgált termék mennyiségének előállításához. E vállalatról az is kiderült, hogy kapcsolatban állt egy olyan kínai vállalattal, amely a fotovoltaika területén tevékenykedik.

| (90) | A 18. cikk (4) bekezdése szerinti levélre adott válaszában a malajziai vállalat tagadta, hogy kínai napelemeket tartalmazó napelemmodulokat exportált volna az Unióba. Azt állította, hogy Kínában laminált, dél-koreai napelemeket tartalmazó napelemmodulokat exportált az Unióba. A vállalat válaszában az állt még, hogy azért rendelték ezt a „laminált üveget”, mert a laminátorukkal minőségi probléma merült fel. A fentiek alapján azonban ezt csalárd módon szolárüvegként jelentették be. Ezen túlmenően a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy az általa az Unióba exportált összes modulhoz elegendő napelemet vásárolt volna Dél-Koreában. |
| --- | --- |

(90)

A 18. cikk (4) bekezdése szerinti levélre adott válaszában a malajziai vállalat tagadta, hogy kínai napelemeket tartalmazó napelemmodulokat exportált volna az Unióba. Azt állította, hogy Kínában laminált, dél-koreai napelemeket tartalmazó napelemmodulokat exportált az Unióba. A vállalat válaszában az állt még, hogy azért rendelték ezt a „laminált üveget”, mert a laminátorukkal minőségi probléma merült fel. A fentiek alapján azonban ezt csalárd módon szolárüvegként jelentették be. Ezen túlmenően a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy az általa az Unióba exportált összes modulhoz elegendő napelemet vásárolt volna Dél-Koreában.

| (91) | A vállalat azzal érvelt továbbá, hogy 2014 áprilisában tulajdonosváltás következett be. Ez a tulajdonosváltás azonban nem változtatott azon a tényen, hogy kapcsolat áll fenn a malajziai és kínai vállalatok között abban az értelemben, hogy a malajziai vállalat legfontosabb nyersanyag-beszállítója továbbra is a kínai napelemmodul-gyártó. |
| --- | --- |

(91)

A vállalat azzal érvelt továbbá, hogy 2014 áprilisában tulajdonosváltás következett be. Ez a tulajdonosváltás azonban nem változtatott azon a tényen, hogy kapcsolat áll fenn a malajziai és kínai vállalatok között abban az értelemben, hogy a malajziai vállalat legfontosabb nyersanyag-beszállítója továbbra is a kínai napelemmodul-gyártó.

| (92) | A vállalat által a 18. cikk (4) bekezdése szerinti levélre adott magyarázatok ennélfogva nem vezettek azon megállapítás módosításához, miszerint a vállalat újraexportálta a kínai laminált napelemmodulokat az Unióba, és hogy az EU-ba exportált napelemmodulok közül legalább néhányhoz kínai napelemeket használt fel. |
| --- | --- |

(92)

A vállalat által a 18. cikk (4) bekezdése szerinti levélre adott magyarázatok ennélfogva nem vezettek azon megállapítás módosításához, miszerint a vállalat újraexportálta a kínai laminált napelemmodulokat az Unióba, és hogy az EU-ba exportált napelemmodulok közül legalább néhányhoz kínai napelemeket használt fel.

| (93) | Tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változással kapcsolatos megállapításra, a 2. szakaszban rögzítetteknek megfelelően, és a fenti (89)–(92) preambulumbekezdésben foglalt megállapításra, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, a szóban forgó malajziai vállalat által igényelt mentességet a Bizottság az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem adhatta meg. |
| --- | --- |

(93)

Tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változással kapcsolatos megállapításra, a 2. szakaszban rögzítetteknek megfelelően, és a fenti (89)–(92) preambulumbekezdésben foglalt megállapításra, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, a szóban forgó malajziai vállalat által igényelt mentességet a Bizottság az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem adhatta meg.

| (94) | Egy másik malajziai vállalatról kiderült, hogy nem rendelkezett elegendő gyártási kapacitással az általa exportált vizsgált termék mennyiségének előállításához. Ugyanez a vállalat az alkalmazottai munkaszerződéseit sem tudta bemutatni; ezért nem tudta bebizonyítani, hogy voltak-e alkalmazottai a vizsgálati időszak során. E vállalat nem tudta bemutatni a napelemmodulok gyártásához használt gépek adásvételi szerződéseit sem. E vállalat továbbá elmulasztotta felfedni egy kínai exportáló gyártóhoz fűződő kapcsolatát és a vizsgált terméknek a kapcsolódó vállalattól származó vásárlásait is. Ezenfelül e vállalat olyan dokumentumokat nyújtott be, amelyeken létrehozásának eltérő időpontjai szerepeltek. A vizsgálatból kiderült, hogy e vállalatot 2013-ban, vagyis az eredeti dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok megindítását követően hozták létre, és röviddel 2015 májusa után, vagyis a nyilvántartásba vételnek a malajziai napelemmodulokra történő elrendelését követően felfüggesztette gyártását. |
| --- | --- |

(94)

Egy másik malajziai vállalatról kiderült, hogy nem rendelkezett elegendő gyártási kapacitással az általa exportált vizsgált termék mennyiségének előállításához. Ugyanez a vállalat az alkalmazottai munkaszerződéseit sem tudta bemutatni; ezért nem tudta bebizonyítani, hogy voltak-e alkalmazottai a vizsgálati időszak során. E vállalat nem tudta bemutatni a napelemmodulok gyártásához használt gépek adásvételi szerződéseit sem. E vállalat továbbá elmulasztotta felfedni egy kínai exportáló gyártóhoz fűződő kapcsolatát és a vizsgált terméknek a kapcsolódó vállalattól származó vásárlásait is. Ezenfelül e vállalat olyan dokumentumokat nyújtott be, amelyeken létrehozásának eltérő időpontjai szerepeltek. A vizsgálatból kiderült, hogy e vállalatot 2013-ban, vagyis az eredeti dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok megindítását követően hozták létre, és röviddel 2015 májusa után, vagyis a nyilvántartásba vételnek a malajziai napelemmodulokra történő elrendelését követően felfüggesztette gyártását.

| (95) | E vállalat a 18. cikk (4) bekezdése szerinti levélre adott válaszában azt állította, hogy a legtöbb malajziai kis vállalat nem rendelkezik munkaszerződésekkel alkalmazottai számára. Ezenkívül azt állították, hogy elegendő kapacitással rendelkeztek a bejelentett mennyiségek legyártásához. A vállalat azzal érvelt továbbá, hogy egy kínai vállalattól vettek fel értékesítőket, de nem álltak hivatalos kapcsolatban ezzel a kínai vállalattal. E további magyarázatok nem voltak olyan horderejűek, hogy a fent részletezett következtetésben változást eredményeztek volna. A vállalat elsősorban nem bizonyította azt, hogy az általa exportált mennyiségeket elő tudta-e állítani. Ezenfelül jelentős eltérés mutatkozott az importált napelemeknek a vállalat által bejelentett mennyisége és a napelemek beszállítója által bejelentett mennyiség között. Ezen túlmenően az a tény, hogy egy kínai vállalattól vettek fel munkavállalókat, megerősíti a kínai vállalattal fennálló kapcsolatot. |
| --- | --- |

(95)

E vállalat a 18. cikk (4) bekezdése szerinti levélre adott válaszában azt állította, hogy a legtöbb malajziai kis vállalat nem rendelkezik munkaszerződésekkel alkalmazottai számára. Ezenkívül azt állították, hogy elegendő kapacitással rendelkeztek a bejelentett mennyiségek legyártásához. A vállalat azzal érvelt továbbá, hogy egy kínai vállalattól vettek fel értékesítőket, de nem álltak hivatalos kapcsolatban ezzel a kínai vállalattal. E további magyarázatok nem voltak olyan horderejűek, hogy a fent részletezett következtetésben változást eredményeztek volna. A vállalat elsősorban nem bizonyította azt, hogy az általa exportált mennyiségeket elő tudta-e állítani. Ezenfelül jelentős eltérés mutatkozott az importált napelemeknek a vállalat által bejelentett mennyisége és a napelemek beszállítója által bejelentett mennyiség között. Ezen túlmenően az a tény, hogy egy kínai vállalattól vettek fel munkavállalókat, megerősíti a kínai vállalattal fennálló kapcsolatot.

| (96) | Tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változással kapcsolatos megállapításra, a 2. szakaszban rögzítetteknek megfelelően, és a fenti (94) és (95) preambulumbekezdésben foglalt megállapításokra, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, a szóban forgó malajziai vállalat által igényelt mentességet a Bizottság az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem adhatta meg. |
| --- | --- |

(96)

Tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változással kapcsolatos megállapításra, a 2. szakaszban rögzítetteknek megfelelően, és a fenti (94) és (95) preambulumbekezdésben foglalt megállapításokra, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, a szóban forgó malajziai vállalat által igényelt mentességet a Bizottság az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem adhatta meg.

| (97) | Egy másik malajziai vállalatot 2013 júniusában, vagyis az eredeti dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok megindítását követően hoztak létre, és 2013 decemberétől, vagyis pontosan a végleges dömpingellenes és kiegyenlítő vámnak az eredeti rendelettel történő kivetését követően kezdte meg a napelemmodulok értékesítését. A vállalat a jelentéstételi időszakban elsősorban Tajvanról behozott elemekből polikristályos fotovoltaikus modulokat gyártott. Úgy tűnik, hogy e vállalat szoros kapcsolatban áll egy kínai vállalattal, amelytől kötelezettségvállalást fogadott el, és az annak való meg nem felelés miatt azt a későbbiekben visszavonta (10). Először is, a malajziai vállalat vezérigazgatója korábban vezető pozíciót töltött be a kínai vállalatnál. Másodszor, kezdetben több alkalommal is vásároltak napelemet a kínai vállalaton és/vagy egyéb kínai vállalatokon keresztül, amely során a napelemeket ténylegesen harmadik országból (elsősorban Tajvanról) szállították Kínába, mielőtt továbbszállították volna a malajziai telephelyű vállalatnak. Harmadszor, a jelentéstételi időszakban harmadik országoknak értékesített legtöbb napelemmodult egy USA-beli vállalatnak adták el, amely kapcsolatban áll a kínai vállalattal. Negyedszer, a kínai vállalat jogi képviselője jelen volt a malajziai vállalat helyszíni vizsgálatán. Ötödször, mind a kínai, mind pedig a tajvani vállalatok adásvételi szerződésmintái ugyanazok voltak, formailag és tartalmilag egyaránt. Hatodszor, a kínai vállalat képviselője egy internetes videóban azt állította, hogy a kínai vállalat technikai segítséget nyújt és felügyeletet biztosít a malajziai vállalat számára. |
| --- | --- |

(97)

Egy másik malajziai vállalatot 2013 júniusában, vagyis az eredeti dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok megindítását követően hoztak létre, és 2013 decemberétől, vagyis pontosan a végleges dömpingellenes és kiegyenlítő vámnak az eredeti rendelettel történő kivetését követően kezdte meg a napelemmodulok értékesítését. A vállalat a jelentéstételi időszakban elsősorban Tajvanról behozott elemekből polikristályos fotovoltaikus modulokat gyártott. Úgy tűnik, hogy e vállalat szoros kapcsolatban áll egy kínai vállalattal, amelytől kötelezettségvállalást fogadott el, és az annak való meg nem felelés miatt azt a későbbiekben visszavonta (10). Először is, a malajziai vállalat vezérigazgatója korábban vezető pozíciót töltött be a kínai vállalatnál. Másodszor, kezdetben több alkalommal is vásároltak napelemet a kínai vállalaton és/vagy egyéb kínai vállalatokon keresztül, amely során a napelemeket ténylegesen harmadik országból (elsősorban Tajvanról) szállították Kínába, mielőtt továbbszállították volna a malajziai telephelyű vállalatnak. Harmadszor, a jelentéstételi időszakban harmadik országoknak értékesített legtöbb napelemmodult egy USA-beli vállalatnak adták el, amely kapcsolatban áll a kínai vállalattal. Negyedszer, a kínai vállalat jogi képviselője jelen volt a malajziai vállalat helyszíni vizsgálatán. Ötödször, mind a kínai, mind pedig a tajvani vállalatok adásvételi szerződésmintái ugyanazok voltak, formailag és tartalmilag egyaránt. Hatodszor, a kínai vállalat képviselője egy internetes videóban azt állította, hogy a kínai vállalat technikai segítséget nyújt és felügyeletet biztosít a malajziai vállalat számára.

10

| (98) | Egyéb, a malajziai vállalat által a helyszíni vizsgálat során nem bejelentett, ám egy tagállam vámhatóságától a Bizottság rendelkezésére bocsátott információk az alábbiak voltak: A malajziai vállalat védjegyhasználat-engedélyezési megállapodást kötött ugyanazzal a kínai vállalattal, amelytől a kötelezettségvállalást elfogadta, amelynek következtében a malajziai vállalat engedélyt kapott arra, hogy használja a kínai vállalat védjegyét, amennyiben a vevők ezt kívánták. Ezenfelül az egyik első uniós vevőt a kínai vállalat értékesítési munkatársa mutatta be a malajziai vállalatnak. Végül a malajziai vállalat által az Unióba irányuló első szállítmányt vizsgálat alá vonta az egyik tagállam vámhatósága, mivel a napelemmodulokon a kínai vállalat védjegyével együtt feltüntették a „Made in China” (Kínában készült) címkét. |
| --- | --- |

(98)

Egyéb, a malajziai vállalat által a helyszíni vizsgálat során nem bejelentett, ám egy tagállam vámhatóságától a Bizottság rendelkezésére bocsátott információk az alábbiak voltak: A malajziai vállalat védjegyhasználat-engedélyezési megállapodást kötött ugyanazzal a kínai vállalattal, amelytől a kötelezettségvállalást elfogadta, amelynek következtében a malajziai vállalat engedélyt kapott arra, hogy használja a kínai vállalat védjegyét, amennyiben a vevők ezt kívánták. Ezenfelül az egyik első uniós vevőt a kínai vállalat értékesítési munkatársa mutatta be a malajziai vállalatnak. Végül a malajziai vállalat által az Unióba irányuló első szállítmányt vizsgálat alá vonta az egyik tagállam vámhatósága, mivel a napelemmodulokon a kínai vállalat védjegyével együtt feltüntették a „Made in China” (Kínában készült) címkét.

| (99) | A malajziai vállalat 2015. december 14-i levelével válaszolt a 18. cikk (4) bekezdése szerinti levélre, amelyben azt állította, hogy nem kívánta eltitkolni a kínai vállalathoz fűződő kereskedelmi kapcsolatát és jóhiszeműen válaszolt a mentességi kérelem nyomtatványára. Azt állították továbbá, hogy az egyik tagállam vámhatósága a vizsgálatot követően elfogadta, hogy a tévesen címkézett modulokat valójában a malajziai vállalat gyártotta. Az említett tagállam vámhatósága azonban megerősítette a Bizottság számára, hogy e modulok nem rendelkeztek malajziai eredettel. |
| --- | --- |

(99)

A malajziai vállalat 2015. december 14-i levelével válaszolt a 18. cikk (4) bekezdése szerinti levélre, amelyben azt állította, hogy nem kívánta eltitkolni a kínai vállalathoz fűződő kereskedelmi kapcsolatát és jóhiszeműen válaszolt a mentességi kérelem nyomtatványára. Azt állították továbbá, hogy az egyik tagállam vámhatósága a vizsgálatot követően elfogadta, hogy a tévesen címkézett modulokat valójában a malajziai vállalat gyártotta. Az említett tagállam vámhatósága azonban megerősítette a Bizottság számára, hogy e modulok nem rendelkeztek malajziai eredettel.

| (100) | A nyilvánosságra hozatalt követően a malajziai vállalat azt állította, hogy a Bizottság döntését feltételezésekre, állításokra és téves vádakra alapozta, jóllehet azok alapját jelentő tények és bizonyítékok – amennyiben rendelkezésre álltak – közzétételére soha sem került sor, aláásva ezzel a vállalat védelemhez való jogát. Különösen azt kifogásolta, hogy a Bizottság nem hozta nyilvánosságra a (97) preambulumbekezdésben említett internetes videót és a (98) preambulumbekezdésben említett tagállam vámhatóságától szerzett információkat. A vállalat továbbá azzal érvelt, hogy nem állt kapcsolatban a kínai vállalattal, és az ellenőrző látogatás során nem rejtette el a szóban forgó kínai vállalattal kötött védjegyhasználat-engedélyezési szerződését. A tagállam vámhatósága által végrehajtott vizsgálatot illetően a vállalat azzal érvelt, hogy végezetül valamennyi árut malajziai eredetű modulként bocsátottak forgalomba. Végül azzal érvelt, hogy a vállalat létrehozásának időpontja és az a tény, hogy a vállalat egy, a kínai vállalattal kapcsolatban lévő egyesült államokbeli vállalatnak értékesített, nem olyan érvényes érvek, amelyek alapján megtagadható lenne a mentesség megadása. A malajziai vállalat meghallgatást kért a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő részvételével, amelyet 2016. január 12-én tartottak meg. A meghallgatást megelőzően a Bizottság elérhetővé tette az internetes videót a vállalat számára, amely a meghallgatáson megerősítette annak helytállóságát. |
| --- | --- |

(100)

A nyilvánosságra hozatalt követően a malajziai vállalat azt állította, hogy a Bizottság döntését feltételezésekre, állításokra és téves vádakra alapozta, jóllehet azok alapját jelentő tények és bizonyítékok – amennyiben rendelkezésre álltak – közzétételére soha sem került sor, aláásva ezzel a vállalat védelemhez való jogát. Különösen azt kifogásolta, hogy a Bizottság nem hozta nyilvánosságra a (97) preambulumbekezdésben említett internetes videót és a (98) preambulumbekezdésben említett tagállam vámhatóságától szerzett információkat. A vállalat továbbá azzal érvelt, hogy nem állt kapcsolatban a kínai vállalattal, és az ellenőrző látogatás során nem rejtette el a szóban forgó kínai vállalattal kötött védjegyhasználat-engedélyezési szerződését. A tagállam vámhatósága által végrehajtott vizsgálatot illetően a vállalat azzal érvelt, hogy végezetül valamennyi árut malajziai eredetű modulként bocsátottak forgalomba. Végül azzal érvelt, hogy a vállalat létrehozásának időpontja és az a tény, hogy a vállalat egy, a kínai vállalattal kapcsolatban lévő egyesült államokbeli vállalatnak értékesített, nem olyan érvényes érvek, amelyek alapján megtagadható lenne a mentesség megadása. A malajziai vállalat meghallgatást kért a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő részvételével, amelyet 2016. január 12-én tartottak meg. A meghallgatást megelőzően a Bizottság elérhetővé tette az internetes videót a vállalat számára, amely a meghallgatáson megerősítette annak helytállóságát.

| (101) | A vállalat által nyújtott további magyarázatok nem voltak olyan horderejűek, hogy a következtetésben a lenti okoknál fogva változást eredményeztek volna. |
| --- | --- |

(101)

A vállalat által nyújtott további magyarázatok nem voltak olyan horderejűek, hogy a következtetésben a lenti okoknál fogva változást eredményeztek volna.

| (102) | A fenti (97) preambulumbekezdésben említett elemek nem puszta feltételezések és állítások, hanem olyan tények, amelyeket a vállalat nem kérdőjelezett meg. Ezen túlmenően e tényeket a Bizottság ismertette a vállalattal a 2015. december 3-i, 18. cikk szerinti levélben, amelyben észrevételek megtételére kérte fel a vállalatot. Ezt követően, 2015. december 22-én a Bizottság ismertette a vállalattal a megállapításokat, amelyre vonatkozóan ismételten felkérte, hogy tegye meg észrevételeit. Ennek megfelelően a vállalat védelemhez való jogát teljes mértékben tiszteletben tartották. Továbbra is fennáll az a tény, miszerint a vállalat az ellenőrző látogatás során legalábbis megkísérelte minimalizálni, ha nem is elrejteni kereskedelmi kapcsolatait, beleértve a kínai vállalattal kötött védjegyhasználat-engedélyezési megállapodását is. A malajziai vállalat a helyszíni vizsgálat során említette a kínai vállalat védjegyhasználatát, de kifejezetten kihangsúlyozta a „korlátozott ideig tartó” időtartamot. A védjegyhasználat-engedélyezési szerződést a vállalat nem mutatta be és azt sem közölte a helyszíni vizsgálat során, hogy e megállapodást további négy évre megújították. A fenti (97) preambulumbekezdésben említett elemek, amelyek a két vállalat közötti szoros kereskedelmi kapcsolatról árulkodtak, egyikét sem magyarázták el részletesen vagy mutatták meg a Bizottság szolgálatainak az ellenőrző látogatás során. Ezen elemek helytállóságát a vállalat meg sem kérdőjelezte. |
| --- | --- |

(102)

A fenti (97) preambulumbekezdésben említett elemek nem puszta feltételezések és állítások, hanem olyan tények, amelyeket a vállalat nem kérdőjelezett meg. Ezen túlmenően e tényeket a Bizottság ismertette a vállalattal a 2015. december 3-i, 18. cikk szerinti levélben, amelyben észrevételek megtételére kérte fel a vállalatot. Ezt követően, 2015. december 22-én a Bizottság ismertette a vállalattal a megállapításokat, amelyre vonatkozóan ismételten felkérte, hogy tegye meg észrevételeit. Ennek megfelelően a vállalat védelemhez való jogát teljes mértékben tiszteletben tartották. Továbbra is fennáll az a tény, miszerint a vállalat az ellenőrző látogatás során legalábbis megkísérelte minimalizálni, ha nem is elrejteni kereskedelmi kapcsolatait, beleértve a kínai vállalattal kötött védjegyhasználat-engedélyezési megállapodását is. A malajziai vállalat a helyszíni vizsgálat során említette a kínai vállalat védjegyhasználatát, de kifejezetten kihangsúlyozta a „korlátozott ideig tartó” időtartamot. A védjegyhasználat-engedélyezési szerződést a vállalat nem mutatta be és azt sem közölte a helyszíni vizsgálat során, hogy e megállapodást további négy évre megújították. A fenti (97) preambulumbekezdésben említett elemek, amelyek a két vállalat közötti szoros kereskedelmi kapcsolatról árulkodtak, egyikét sem magyarázták el részletesen vagy mutatták meg a Bizottság szolgálatainak az ellenőrző látogatás során. Ezen elemek helytállóságát a vállalat meg sem kérdőjelezte.

| (103) | Az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a mentesség megszerzése érdekében az exportáló gyártónak be kell bizonyítania, hogy nem áll kapcsolatban az intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval sem, és nem vesz részt az intézkedések kijátszásában. |
| --- | --- |

(103)

Az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a mentesség megszerzése érdekében az exportáló gyártónak be kell bizonyítania, hogy nem áll kapcsolatban az intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval sem, és nem vesz részt az intézkedések kijátszásában.

| (104) | Az első feltétel tekintetében (nincs kapcsolat az intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval sem) az exportáló gyártó megkísérelte minimalizálni, ha nem is elrejteni a kínai exportáló gyártóval fennálló többszörös kereskedelmi kapcsolatait a (97) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. Ilyen kapcsolat hiányában azonban a bizonyítási teher az exportáló gyártóra hárul. Az e téren való együttműködés hiánya miatt és mivel nem lehetett a nyilvánosságra hozatalra adott válaszban foglalt valamennyi új információt ellenőrizni, a Bizottságnak a rendelkezésére álló tényekre kellett hagyatkoznia annak elbírálása érdekében, hogy az exportáló gyártó megcáfolta-e azt a – rendelkezésre álló tények alapján – meggyőzőnek tűnő benyomást, hogy kapcsolatban áll a kínai vállalattal. A Bizottság véleménye szerint az exportáló gyártónak ez nem sikerült, mivel több dolog is jelzi a kínai vállalat és az exportáló gyártó közötti szoros kapcsolatot. |
| --- | --- |

(104)

Az első feltétel tekintetében (nincs kapcsolat az intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval sem) az exportáló gyártó megkísérelte minimalizálni, ha nem is elrejteni a kínai exportáló gyártóval fennálló többszörös kereskedelmi kapcsolatait a (97) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. Ilyen kapcsolat hiányában azonban a bizonyítási teher az exportáló gyártóra hárul. Az e téren való együttműködés hiánya miatt és mivel nem lehetett a nyilvánosságra hozatalra adott válaszban foglalt valamennyi új információt ellenőrizni, a Bizottságnak a rendelkezésére álló tényekre kellett hagyatkoznia annak elbírálása érdekében, hogy az exportáló gyártó megcáfolta-e azt a – rendelkezésre álló tények alapján – meggyőzőnek tűnő benyomást, hogy kapcsolatban áll a kínai vállalattal. A Bizottság véleménye szerint az exportáló gyártónak ez nem sikerült, mivel több dolog is jelzi a kínai vállalat és az exportáló gyártó közötti szoros kapcsolatot.

| (105) | Mindenesetre és még ha teljesült volna is az első feltétel, amely helyzet nem állt fenn, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a második feltétel nem teljesült. Az exportáló gyártó két különböző módon vett részt az intézkedések kijátszásában, amelyek bármelyike önmagában is elegendő a mentesség iránti kérelem elutasításához. Az intézkedések kijátszásában való részvétel fontos jele, amely mindkét kijátszási módra jellemző és vitathatatlan, abban nyilvánul meg, hogy az exportáló gyártó tevékenységét az eredeti intézkedések bevezetését követően kezdte meg. |
| --- | --- |

(105)

Mindenesetre és még ha teljesült volna is az első feltétel, amely helyzet nem állt fenn, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a második feltétel nem teljesült. Az exportáló gyártó két különböző módon vett részt az intézkedések kijátszásában, amelyek bármelyike önmagában is elegendő a mentesség iránti kérelem elutasításához. Az intézkedések kijátszásában való részvétel fontos jele, amely mindkét kijátszási módra jellemző és vitathatatlan, abban nyilvánul meg, hogy az exportáló gyártó tevékenységét az eredeti intézkedések bevezetését követően kezdte meg.

| (106) | Először is, tényszerűen helytelen a vállalat azon állítása, miszerint a (98) preambulumbekezdésben említett valamennyi árut malajziai származású napelemmodulként adták ki. A tagállam vámhatósága információt szolgáltatott a Bizottság részére igazolván, hogy e napelemmodulok kínai eredetűek, amelyek esetében a kínai vállalat neve szerepelt a szóban forgó napelemmodulok rakodólapjának címkéjén. E nemzeti vámigazgatási szerv által folytatott és még folyamatban lévő vizsgálat védelme érdekében ezt az információt a Bizottság nem hozhatta a malajziai vállalat tudomására. A Bizottság azonban felhívta a vállalat figyelmét arra a lehetőségre, hogy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő hatáskörének 12., 13. és 15. cikke alapján ellenőrizheti az információ helyességét. |
| --- | --- |

(106)

Először is, tényszerűen helytelen a vállalat azon állítása, miszerint a (98) preambulumbekezdésben említett valamennyi árut malajziai származású napelemmodulként adták ki. A tagállam vámhatósága információt szolgáltatott a Bizottság részére igazolván, hogy e napelemmodulok kínai eredetűek, amelyek esetében a kínai vállalat neve szerepelt a szóban forgó napelemmodulok rakodólapjának címkéjén. E nemzeti vámigazgatási szerv által folytatott és még folyamatban lévő vizsgálat védelme érdekében ezt az információt a Bizottság nem hozhatta a malajziai vállalat tudomására. A Bizottság azonban felhívta a vállalat figyelmét arra a lehetőségre, hogy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő hatáskörének 12., 13. és 15. cikke alapján ellenőrizheti az információ helyességét.

| (107) | A vámhatóságok által nyújtott információk bizonyítékul szolgálnak arra vonatkozóan, hogy az exportáló gyártó átrakodást hajtott végre, és ezért bizonyítja, hogy az exportáló gyártó részt vett az intézkedések kijátszásában. |
| --- | --- |

(107)

A vámhatóságok által nyújtott információk bizonyítékul szolgálnak arra vonatkozóan, hogy az exportáló gyártó átrakodást hajtott végre, és ezért bizonyítja, hogy az exportáló gyártó részt vett az intézkedések kijátszásában.

| (108) | Másodszor, megkötötték a védjegyhasználatról szóló megállapodást a kínai exportáló gyártóval és megújították olyankor, amikor a kínai exportáló gyártó a kötelezettségvállalás feltételei szerint exportált az Unióba. Az említett kötelezettségvállalás többek között megtiltotta a harmadik országban előállított érintett termék Unióba történő értékesítését, mivel az a kötelezettségvállalás és különösen a keresztező értékesítési tevékenységekre vonatkozó rendelkezés felülvizsgálatát lehetetlenné, vagy legalábbis nehezen megvalósíthatóvá tette volna. A kötelezettségvállalás betekinthető változatának feltételei jól ismertek voltak a gazdasági ágazatban, és azokat kérésre a Bizottság szolgálatai rendelkezésre bocsátották. Ezenfelül a kínai gyártóval fennálló szoros kereskedelmi kapcsolat miatt az exportáló gyártó számára is rendelkezésre álltak. Az exportáló gyártó, azáltal, hogy a védjegyhasználatról szóló megállapodás részes felévé vált, kijátszotta a kötelezettségvállalás feltételeit, és ily módon az intézkedések kijátszásában is részt vett. A 2016. január 12-i meghallgatás során a malajziai vállalat azt állította, hogy nem nyújtott be téves vagy félrevezető információt, és hogy vállalata a napelemmodulok valódi malajziai gyártója. A nemzeti vámigazgatási szervtől szerzett bizonyítékot illetően, amelynek a malajziai vállalat előtti közzététele a fent rögzített okokból kifolyólag nem volt lehetséges, a vállalat felkérte a meghallgató tisztviselőt, hogy ellenőrizze annak helytállóságát. A kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő ezt követően tájékoztatta a vállalatot arról, hogy ellenőrizte a nemzeti vámigazgatási szervtől érkező információk helytállóságát, és hogy ennek alapján a nemzeti vámhatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy az említett rakományban lévő napelemmodulok jelentős mennyisége kínai eredetű volt. |
| --- | --- |

(108)

Másodszor, megkötötték a védjegyhasználatról szóló megállapodást a kínai exportáló gyártóval és megújították olyankor, amikor a kínai exportáló gyártó a kötelezettségvállalás feltételei szerint exportált az Unióba. Az említett kötelezettségvállalás többek között megtiltotta a harmadik országban előállított érintett termék Unióba történő értékesítését, mivel az a kötelezettségvállalás és különösen a keresztező értékesítési tevékenységekre vonatkozó rendelkezés felülvizsgálatát lehetetlenné, vagy legalábbis nehezen megvalósíthatóvá tette volna. A kötelezettségvállalás betekinthető változatának feltételei jól ismertek voltak a gazdasági ágazatban, és azokat kérésre a Bizottság szolgálatai rendelkezésre bocsátották. Ezenfelül a kínai gyártóval fennálló szoros kereskedelmi kapcsolat miatt az exportáló gyártó számára is rendelkezésre álltak. Az exportáló gyártó, azáltal, hogy a védjegyhasználatról szóló megállapodás részes felévé vált, kijátszotta a kötelezettségvállalás feltételeit, és ily módon az intézkedések kijátszásában is részt vett. A 2016. január 12-i meghallgatás során a malajziai vállalat azt állította, hogy nem nyújtott be téves vagy félrevezető információt, és hogy vállalata a napelemmodulok valódi malajziai gyártója. A nemzeti vámigazgatási szervtől szerzett bizonyítékot illetően, amelynek a malajziai vállalat előtti közzététele a fent rögzített okokból kifolyólag nem volt lehetséges, a vállalat felkérte a meghallgató tisztviselőt, hogy ellenőrizze annak helytállóságát. A kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő ezt követően tájékoztatta a vállalatot arról, hogy ellenőrizte a nemzeti vámigazgatási szervtől érkező információk helytállóságát, és hogy ennek alapján a nemzeti vámhatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy az említett rakományban lévő napelemmodulok jelentős mennyisége kínai eredetű volt.

| (109) | Emiatt e vállalat esetében a ténymegállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(109)

Emiatt e vállalat esetében a ténymegállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (110) | Tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változással kapcsolatos megállapításra, a 2. szakaszban rögzítetteknek megfelelően, és a (97)–(109) preambulumbekezdésben foglalt ténymegállapításokra azzal összefüggésben, hogy a malajziai vállalat szoros kapcsolatban áll a kínai vállalattal, részt vesz az átrakodásban és a kötelezettségvállalás megszegésében, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, a szóban forgó malajziai vállalat által igényelt mentességet a Bizottság az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem adhatta meg. A vállalat különösen e ténymegállapítások fényében nem igényelheti az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében előírt „biztonságos kikötő” kedvezményét, mivel mind az átrakodás, mind pedig a kötelezettségvállalás megszegése az intézkedések kijátszását jelenti – a harmadik országban való összeszerelési művelettel ellentétben, valamint mivel a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használja fel. |
| --- | --- |

(110)

Tekintettel a kereskedelem szerkezetében és az átrakodás gyakorlatában bekövetkezett változással kapcsolatos megállapításra, a 2. szakaszban rögzítetteknek megfelelően, és a (97)–(109) preambulumbekezdésben foglalt ténymegállapításokra azzal összefüggésben, hogy a malajziai vállalat szoros kapcsolatban áll a kínai vállalattal, részt vesz az átrakodásban és a kötelezettségvállalás megszegésében, amelyek bármelyike önmagában is elegendő, a szóban forgó malajziai vállalat által igényelt mentességet a Bizottság az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem adhatta meg. A vállalat különösen e ténymegállapítások fényében nem igényelheti az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében előírt „biztonságos kikötő” kedvezményét, mivel mind az átrakodás, mind pedig a kötelezettségvállalás megszegése az intézkedések kijátszását jelenti – a harmadik országban való összeszerelési művelettel ellentétben, valamint mivel a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használja fel.

| (111) | Egy tajvani vállalat nem tudott kellő időben részletes információt szolgáltatni a velük kapcsolatban álló kínai vállalat napelemeinek – amelyeket lapkavágóként mutattak be – forgalmazásáról, a behozatali adatokról, a tajvani korlátozások tiszteletben tartásáról és a vásárlások pontos menetéről. E vállalat további magyarázatai a 18. cikk (1) bekezdése szerinti kérelmet követően azonban elegendőek voltak ahhoz, hogy a Bizottság e vállalatnak megadja a mentességet, mivel az a kért információt benyújtotta, amelyet a Bizottság ellenőrizni tudott. |
| --- | --- |

(111)

Egy tajvani vállalat nem tudott kellő időben részletes információt szolgáltatni a velük kapcsolatban álló kínai vállalat napelemeinek – amelyeket lapkavágóként mutattak be – forgalmazásáról, a behozatali adatokról, a tajvani korlátozások tiszteletben tartásáról és a vásárlások pontos menetéről. E vállalat további magyarázatai a 18. cikk (1) bekezdése szerinti kérelmet követően azonban elegendőek voltak ahhoz, hogy a Bizottság e vállalatnak megadja a mentességet, mivel az a kért információt benyújtotta, amelyet a Bizottság ellenőrizni tudott.

a 18. cikk (1) bekezdése szerinti kérelmet követően

| (112) | A fennmaradó öt malajziai és 21 tajvani exportáló gyártóról – a (111) preambulumbekezdésben említett vállalattal együtt – kiderült, hogy nem vett részt az intézkedések kijátszásában, és ezért részükre az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésével összhangban gyártott napelemmodulokra és napelemekre vonatkozóan megadható a mentesség. |
| --- | --- |

(112)

A fennmaradó öt malajziai és 21 tajvani exportáló gyártóról – a (111) preambulumbekezdésben említett vállalattal együtt – kiderült, hogy nem vett részt az intézkedések kijátszásában, és ezért részükre az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésével összhangban gyártott napelemmodulokra és napelemekre vonatkozóan megadható a mentesség.

| (113) | E vállalatok nagy többsége a Kínával szembeni intézkedések bevezetését megelőzően létesült. Kitöltött kérdőíveik alapján az említett valamennyi vállalat gyártási létesítményeinek szemléjére sor került. A gyártásra és kapacitásra vonatkozó statisztikák, a gyártási költségek, a nyersanyag, a félkész és késztermékek vásárlásának és az Unióba irányuló exportértékesítések ellenőrzése megerősítette, hogy e vállalatok valódi gyártók voltak, amelyekre vonatkozóan nem volt bizonyíték az intézkedések kijátszását illetően. |
| --- | --- |

(113)

E vállalatok nagy többsége a Kínával szembeni intézkedések bevezetését megelőzően létesült. Kitöltött kérdőíveik alapján az említett valamennyi vállalat gyártási létesítményeinek szemléjére sor került. A gyártásra és kapacitásra vonatkozó statisztikák, a gyártási költségek, a nyersanyag, a félkész és késztermékek vásárlásának és az Unióba irányuló exportértékesítések ellenőrzése megerősítette, hogy e vállalatok valódi gyártók voltak, amelyekre vonatkozóan nem volt bizonyíték az intézkedések kijátszását illetően.

| (114) | A Bizottság a többi gyártót – amelyek nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgált terméket a vizsgálati időszakban, és amely gyártók az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet kívántak benyújtani – fel fogja kérni a mentességi nyomtatvány kitöltésére annak meghatározása érdekében, hogy jogosultak-e a mentességre. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság a többi gyártót – amelyek nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgált terméket a vizsgálati időszakban, és amely gyártók az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet kívántak benyújtani – fel fogja kérni a mentességi nyomtatvány kitöltésére annak meghatározása érdekében, hogy jogosultak-e a mentességre.

| (115) | A nyilvánosságra hozatalt követően több vállalat jelentkezett, és üdvözölte a Bizottságnak a mentesítésükre vonatkozó döntését. E vállalatok azonban arra a tényre is rámutattak, hogy a különböző vállalatok közötti (gyakran OEM-megállapodásokként említett) megállapodásokat széles körben használják a napelemiparban, amely szerint az elemgyártók/modulgyártók (gyakran védjegytulajdonosokként említik) esetenként napelemeik egy részét más (gyakran OEM-gyártóként említett) gyártókhoz szállítják napelemmodulokba történő összeszerelés céljából. E vállalatok felkérték a Bizottságot, hogy tisztázza, a továbbiakban is élvezhetik-e a mentesség előnyeit, amennyiben ilyen megállapodást kötnének. A Bizottság megerősíti, hogy az ilyen megállapodások, amelyeket helyesebben alvállalkozási megállapodásnak neveznek, léteznek a napelemiparban és a biztosított kiterjesztés alkalmazási körébe tartoznak. Az ilyen megállapodások értelmében a védjegytulajdonos ellenőrzi a beszállítókat és a nyersanyag eredetét; az alvállalkozó a védjegytulajdonos által nyújtott minta formatervet használja, a védjegytulajdonos pedig felügyeli a gyártási folyamatot. Az ilyen megállapodások értelmében az 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint a napelemeket a mentességgel rendelkező vállalatoknak kell gyártaniuk. |
| --- | --- |

(115)

A nyilvánosságra hozatalt követően több vállalat jelentkezett, és üdvözölte a Bizottságnak a mentesítésükre vonatkozó döntését. E vállalatok azonban arra a tényre is rámutattak, hogy a különböző vállalatok közötti (gyakran OEM-megállapodásokként említett) megállapodásokat széles körben használják a napelemiparban, amely szerint az elemgyártók/modulgyártók (gyakran védjegytulajdonosokként említik) esetenként napelemeik egy részét más (gyakran OEM-gyártóként említett) gyártókhoz szállítják napelemmodulokba történő összeszerelés céljából. E vállalatok felkérték a Bizottságot, hogy tisztázza, a továbbiakban is élvezhetik-e a mentesség előnyeit, amennyiben ilyen megállapodást kötnének. A Bizottság megerősíti, hogy az ilyen megállapodások, amelyeket helyesebben alvállalkozási megállapodásnak neveznek, léteznek a napelemiparban és a biztosított kiterjesztés alkalmazási körébe tartoznak. Az ilyen megállapodások értelmében a védjegytulajdonos ellenőrzi a beszállítókat és a nyersanyag eredetét; az alvállalkozó a védjegytulajdonos által nyújtott minta formatervet használja, a védjegytulajdonos pedig felügyeli a gyártási folyamatot. Az ilyen megállapodások értelmében az 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint a napelemeket a mentességgel rendelkező vállalatoknak kell gyártaniuk.

| (116) | Mentességre való jogosultság esetén a hatályban lévő kiterjesztett intézkedéseket megfelelően módosítani kell. Ezt követően minden engedélyezett mentességet nyomon követnek annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(116)

Mentességre való jogosultság esetén a hatályban lévő kiterjesztett intézkedéseket megfelelően módosítani kell. Ezt követően minden engedélyezett mentességet nyomon követnek annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek.

| (117) | Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben a mentességek megfelelő alkalmazása érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések közé tartozik az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, kiterjesztett dömpingellenes vám fizetendő. |
| --- | --- |

(117)

Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben a mentességek megfelelő alkalmazása érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések közé tartozik az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, kiterjesztett dömpingellenes vám fizetendő.

5.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (118) | Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását. |
| --- | --- |

(118)

Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását.

| (119) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(119)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott – kivéve a GATT V. cikkének értelmében árutovábbítás alatt álló árunak minősülő – kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára az 1238/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésével kivetett, „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot a Bizottság ezennel kiterjeszti a jelenleg az ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és az ex 8541 40 90 (8501310082, 8501310083, 8501320042, 8501320043, 8501330062, 8501330063, 8501340042, 8501340043, 8501612042, 8501612043, 8501618042, 8501618043, 8501620062, 8501620063, 8501630042, 8501630043, 8501640042, 8501640043, 8541409022, 8541409023, 8541409032 és a 8541409033 TARIC-kód) KN-kód alá tartozó, Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy azokat Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be – kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára, a lent felsorolt vállalatok által gyártott termékek kivételével:

| Ország | Vállalat | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Malajzia | AUO – SunPower Sdn. Bhd.
  Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.
  Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.
  Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.
  TS Solartech Sdn. Bhd. | C073
  C074
  C075
  C076
  C077 |
| Tajvan | ANJI Technology Co., Ltd.
  AU Optronics Corporation
  Big Sun Energy Technology Inc.
  EEPV Corp.
  E-TON Solar Tech. Co., Ltd.
  Gintech Energy Corporation
  Gintung Energy Corporation
  Inventec Energy Corporation
  Inventec Solar Energy Corporation
  LOF Solar Corp.
  Ming Hwei Energy Co., Ltd.
  Motech Industries, Inc.
  Neo Solar Power Corporation
  Perfect Source Technology Corp.
  Ritek Corporation
  Sino-American Silicon Products Inc.
  Solartech Energy Corp.
  Sunengine Corporation Ltd.
  Topcell Solar International Co., Ltd.
  TSEC Corporation
  Win Win Precision Technology Co., Ltd. | C058
  C059
  C078
  C079
  C080
  C081
  C082
  C083
  C084
  C085
  C086
  C087
  C088
  C089
  C090
  C091
  C092
  C093
  C094
  C095
  C096 |

Ország

Vállalat

TARIC-kiegészítő kód

Malajzia

AUO – SunPower Sdn. Bhd.

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.

Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

TS Solartech Sdn. Bhd.

C073

C074

C075

C076

C077

Tajvan

ANJI Technology Co., Ltd.

AU Optronics Corporation

Big Sun Energy Technology Inc.

EEPV Corp.

E-TON Solar Tech. Co., Ltd.

Gintech Energy Corporation

Gintung Energy Corporation

Inventec Energy Corporation

Inventec Solar Energy Corporation

LOF Solar Corp.

Ming Hwei Energy Co., Ltd.

Motech Industries, Inc.

Neo Solar Power Corporation

Perfect Source Technology Corp.

Ritek Corporation

Sino-American Silicon Products Inc.

Solartech Energy Corp.

Sunengine Corporation Ltd.

Topcell Solar International Co., Ltd.

TSEC Corporation

Win Win Precision Technology Co., Ltd.

C058

C059

C078

C079

C080

C081

C082

C083

C084

C085

C086

C087

C088

C089

C090

C091

C092

C093

C094

C095

C096

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében külön említett vállalatok számára nyújtott, vagy a Bizottság által a 2. cikk (2) bekezdésében engedélyezett mentességek alkalmazásának feltétele az, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes, a gyártó vagy a szállító által kiállított kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: A kristályos szilícium fotovillamos elemek esetében e nyilatkozat szövege a következő:

„Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített kristályos szilícium fotovillamos elemeket (mennyiség) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

A kristályos szilícium fotovillamos modulok esetében e nyilatkozat szövege a következő:

„Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített kristályos szilícium fotovillamos modulokat (mennyiség)

„Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített kristályos szilícium fotovillamos modulokat (mennyiség)

| i. | a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. ILLETVE |
| --- | --- |

i.

i.

a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. ILLETVE

a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. ILLETVE

| ii. | az alvállalkozó harmadik fél (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. |
| --- | --- |

ii.

ii.

az alvállalkozó harmadik fél (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben.

az alvállalkozó harmadik fél (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben.

(a két fenti választási lehetőség közül a nem kívánt rész törlendő)

(a két fenti választási lehetőség közül a nem kívánt rész törlendő)

kristályos szilícium fotovillamos elemeket a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) [kiegészítendő, amennyiben az érintett ország a hatályban lévő eredeti vagy kijátszásellenes intézkedések hatálya alá tartozik] állította elő (érintett ország)-ban/-ben.

kristályos szilícium fotovillamos elemeket a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) [kiegészítendő, amennyiben az érintett ország a hatályban lévő eredeti vagy kijátszásellenes intézkedések hatálya alá tartozik] állította elő (érintett ország)-ban/-ben.

Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

Amennyiben nem nyújtanak be ilyen számlát és/vagy a TARIC-kiegészítő kódok egyikét vagy a kettő közül egyet sem adnak meg a fent említett nyilatkozatban, úgy a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni, és nyilatkozni kell a B999 TARIC-kiegészítő kódról a vám-árunyilatkozatban.

(3)   A Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be –, az (EU) 2015/833 bizottsági végrehajtási rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EU rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után be kell szedni az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot, kivéve az (1) bekezdésben felsorolt vállatok által gyártott termékek behozatalát.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/39 |
| 1049 Brussels |
| Belgium |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/39

1049 Brussels

Belgium

(2)   Az 1225/2009/EU rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki az 1238/2013/EU rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket.

3. cikk

A vámhatóságok kötelesek megszüntetni a behozatalnak az (EU) 2015/833 bizottsági végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban meghatározott nyilvántartásba vételét.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  
  HL L 132., 2015.5.29., 60. o.

2

(3)  A Comext az Eurostat által működtetett, külkereskedelmi statisztikákat tartalmazó adatbázis.

3

(4)  Lásd a 2015. április 14-i kérelem betekintésre szánt nyilvános változatának 9–16. oldalát, valamint a betekintésre szánt mellékletek 9. és 10. oldalát.

4

(5)  Lásd a 2015. április 14-i kérelem betekintésre szánt nyilvános változatának 17. lábjegyzetét.

5

(6)  Lásd ugyanott.

6

(7)  Lásd a 2015. április 14-i kérelem betekintésre szánt nyilvános változatának 9–14. oldalát, valamint a betekintésre szánt mellékletek 9. és 10. oldalát.

7

(8)  Lásd a 2015. április 14-i kérelem betekintésre szánt nyilvános változatának 17. lábjegyzetét.

8

(9)  Lásd ugyanott.

9

(10)  A Bizottság 2015. június 4-i (EU) 2015/866 végrehajtási rendelete a 2013/707/EU végrehajtási határozat alapján visszavonta három exportáló gyártó tekintetében a kötelezettségvállalás elfogadását (HL L 139., 2015.6.5., 30. o.). E három exportáló gyártó egyike a fent említett kínai vállalat.

10

---

| 2016.2.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 37/97 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 37/97

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/186 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | EG | 253,6 |
| IL | 236,2 |
| MA | 89,8 |
| TR | 113,0 |
| ZZ | 173,2 |
| 0707 00 05 | MA | 85,0 |
| TR | 181,9 |
| ZZ | 133,5 |
| 0709 91 00 | EG | 194,3 |
| ZZ | 194,3 |
| 0709 93 10 | MA | 38,0 |
| TR | 156,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0805 10 20 | BR | 63,2 |
| EG | 47,9 |
| IL | 96,2 |
| MA | 63,0 |
| TN | 50,2 |
| TR | 60,2 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 20 10 | IL | 124,2 |
| MA | 86,9 |
| ZZ | 105,6 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 69,8 |
| IL | 136,7 |
| JM | 156,4 |
| MA | 115,0 |
| TR | 52,2 |
| ZZ | 106,0 |
| 0805 50 10 | IL | 106,9 |
| TR | 112,0 |
| ZZ | 109,5 |
| 0808 10 80 | CA | 138,9 |
| CL | 92,5 |
| US | 155,5 |
| ZZ | 129,0 |
| 0808 30 90 | CL | 180,1 |
| CN | 86,8 |
| TR | 81,0 |
| ZA | 98,2 |
| ZZ | 111,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

EG

253,6

IL

236,2

MA

89,8

TR

113,0

ZZ

173,2

0707 00 05

MA

85,0

TR

181,9

ZZ

133,5

0709 91 00

EG

194,3

ZZ

194,3

0709 93 10

MA

38,0

TR

156,9

ZZ

97,5

0805 10 20

BR

63,2

EG

47,9

IL

96,2

MA

63,0

TN

50,2

TR

60,2

ZZ

63,5

0805 20 10

IL

124,2

MA

86,9

ZZ

105,6

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

69,8

IL

136,7

JM

156,4

MA

115,0

TR

52,2

ZZ

106,0

0805 50 10

IL

106,9

TR

112,0

ZZ

109,5

0808 10 80

CA

138,9

CL

92,5

US

155,5

ZZ

129,0

0808 30 90

CL

180,1

CN

86,8

TR

81,0

ZA

98,2

ZZ

111,5

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.2.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 37/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 37/100

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/187 HATÁROZATA

(2015. december 11.)

a Központi Bankok Európai Rendszere nyilvános kulcsú infrastruktúrája keretrendszerének meghatározásáról szóló EKB/2013/1 határozat módosításáról (EKB/2015/46)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikkére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1., 5. és 12.3. cikkével összefüggésben értelmezett 12.1. cikkére, valamint 16–24. és 34. cikkére,

mivel:

| (1) | A 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1)2016. július 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezte az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2). Ezért az EKB/2013/1 határozatban (3) helyénvaló a 910/2014/EU rendeletre hivatkozni. |
| --- | --- |

(1)

A 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1)2016. július 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezte az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2). Ezért az EKB/2013/1 határozatban (3) helyénvaló a 910/2014/EU rendeletre hivatkozni.

| (2) | Aktualizálni kell a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltatóra vonatkozó, az EKB/2013/1 határozat mellékletében meghatározott információkat, beleértve annak személyazonosságát és technikai összetevőit. |
| --- | --- |

(2)

Aktualizálni kell a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltatóra vonatkozó, az EKB/2013/1 határozat mellékletében meghatározott információkat, beleértve annak személyazonosságát és technikai összetevőit.

| (3) | Az EKB/2013/1 határozatot erre tekintettel megfelelően módosítani szükséges, |
| --- | --- |

(3)

Az EKB/2013/1 határozatot erre tekintettel megfelelően módosítani szükséges,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítások

Az EKB/2013/1 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk 10. pontja helyébe a következő szöveg lép:
  „10.   »KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató«: az a jogalany, amelyet a felhasználók a KBER/SSM tanúsítványelfogadási keretrendszerrel összhangban megbíztak a KBER-PKI tanúsítványok kibocsátásával, kezelésével, visszavonásával és megújításával;”. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk 10. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„10.   »KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató«: az a jogalany, amelyet a felhasználók a KBER/SSM tanúsítványelfogadási keretrendszerrel összhangban megbíztak a KBER-PKI tanúsítványok kibocsátásával, kezelésével, visszavonásával és megújításával;”.

»KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató«

| 2. | A 4. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A KBER-PKI tanúsítványalkalmazási nyilatkozata egy olyan szabályzat, amely az elektronikus tanúsítványok életciklusát a kezdeti kérelemtől az előfizetés lejártáig illetve annak visszavonásáig, valamint a tanúsítvány-igénylő vagy előfizető, a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató és az érintett felek közti jogviszonyokat szabályozza. Kiterjed az 1999/93/EK irányelv és a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) hatálya alá tartozó, illetve az azok hatályán kívül eső tanúsítványokra is. Meghatározza továbbá a felek feladataira és felelősségeire vonatkozó szabályokat, valamint a tanúsítványok kibocsátására és kezelésére vonatkozó szabályokat. A nyilatkozat a 2. és 3. szintű megállapodás mellékletét képezi.


  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. Július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).”
  " |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A KBER-PKI tanúsítványalkalmazási nyilatkozata egy olyan szabályzat, amely az elektronikus tanúsítványok életciklusát a kezdeti kérelemtől az előfizetés lejártáig illetve annak visszavonásáig, valamint a tanúsítvány-igénylő vagy előfizető, a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató és az érintett felek közti jogviszonyokat szabályozza. Kiterjed az 1999/93/EK irányelv és a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) hatálya alá tartozó, illetve az azok hatályán kívül eső tanúsítványokra is. Meghatározza továbbá a felek feladataira és felelősségeire vonatkozó szabályokat, valamint a tanúsítványok kibocsátására és kezelésére vonatkozó szabályokat. A nyilatkozat a 2. és 3. szintű megállapodás mellékletét képezi.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. Július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).”
  "

*1

| 3. | A 10. cikk (1) bekezdésének bevezető fordulata és a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Azt az esetet kivéve, ha bizonyítják, hogy nem terheli őket gondatlanság, az eurorendszer-beli központi bankok a KBER-PKI-n belüli feladataikkal és felelősségeikre tekintettel felelősek minden olyan felhasználónak okozott kárért, amely ésszerűen hagyatkozik valamely jóváhagyott tanúsítványra az 1999/93/EK irányelvben és a 910/2014/EU rendeletben meghatározottak szerint, az alábbiak tekintetében:






  a) | a minősített tanúsítvány kibocsátásának időpontjában az abban foglalt valamennyi adat helytállóságáért, valamint azért, hogy a tanúsítvány tartalmazza-e az 1999/93/EK irányelvben és a 910/2014/EU rendeletben a minősített tanúsítvánnyal kapcsolatban előírt adatokat;”. |
| --- | --- | --- |

3.

A 10. cikk (1) bekezdésének bevezető fordulata és a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Azt az esetet kivéve, ha bizonyítják, hogy nem terheli őket gondatlanság, az eurorendszer-beli központi bankok a KBER-PKI-n belüli feladataikkal és felelősségeikre tekintettel felelősek minden olyan felhasználónak okozott kárért, amely ésszerűen hagyatkozik valamely jóváhagyott tanúsítványra az 1999/93/EK irányelvben és a 910/2014/EU rendeletben meghatározottak szerint, az alábbiak tekintetében:

a)

a minősített tanúsítvány kibocsátásának időpontjában az abban foglalt valamennyi adat helytállóságáért, valamint azért, hogy a tanúsítvány tartalmazza-e az 1999/93/EK irányelvben és a 910/2014/EU rendeletben a minősített tanúsítvánnyal kapcsolatban előírt adatokat;”.

| 4. | A melléklet helyébe ezen határozat melléklete lép. |
| --- | --- |

4.

A melléklet helyébe ezen határozat melléklete lép.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. december 11-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1999/93/EK irányelve (1999. december 13.) az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről (HL L 13., 2000.1.19., 12. o.).

2

(3)  Az Európai Központi Bank EKB/2013/1 határozata (2013. január 11.) a Központi Bankok Európai Rendszere nyilvános kulcsú infrastruktúrája keretrendszerének meghatározásáról (HL L 74., 2013.3.16., 30. o.).

3

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltatóval kapcsolatos információk, beleértve annak személyazonosságát és technikai összetevőit

A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltatót a tanúsítványában kibocsátóként azonosították, és annak magánkulcsát tanúsítványok aláírásához használják. A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató az alábbiakért felelős:

| i. | a magánkulcsok és a nyilvános kulcsok tanúsítványainak kibocsátása; |
| --- | --- |

i.

a magánkulcsok és a nyilvános kulcsok tanúsítványainak kibocsátása;

| ii. | a visszavonási listák közzététele; |
| --- | --- |

ii.

a visszavonási listák közzététele;

| iii. | az egyes tanúsítványokhoz kapcsolódó kulcspárok létrehozatala, például azokhoz, amelyekhez kulcshelyreállítás szükséges; |
| --- | --- |

iii.

az egyes tanúsítványokhoz kapcsolódó kulcspárok létrehozatala, például azokhoz, amelyekhez kulcshelyreállítás szükséges;

| iv. | a KBER-PKI-ért való átfogó felelősség viselése, valamint annak biztosítása, hogy az annak működtetéséhez szükséges valamennyi követelmény teljesüljön. |
| --- | --- |

iv.

a KBER-PKI-ért való átfogó felelősség viselése, valamint annak biztosítása, hogy az annak működtetéséhez szükséges valamennyi követelmény teljesüljön.

A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató magában foglalja mindazon személyeket, politikákat, eljárásokat és számítástechnikai rendszereket, amelyek az elektronikus tanúsítványok kibocsátását, valamint azoknak a tanúsítvány-előfizetőkhöz történő rendelését végzik.

A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató az alábbi két technikai összetevőből áll:

| — | A KBER-PKI gyökérhitelesítés-szolgáltató: Ez a hitelesítés-szolgáltató az első szinten kizárólag saját maga, valamint az alárendelt hitelesítés-szolgáltatói számára bocsát ki tanúsítványokat. Csak abban az esetben működik, ha a saját, szűkkörűen meghatározott feladatait látja el. A legfontosabb adatai az alábbiak:






  a) | SHA-1 tanúsítvány (1):







  Distinguished name (Megkülönböztető név) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| --- | --- | --- | --- |
| Serial number (Sorozatszám) | 596F AC4C 218C 21BC 4E00 6B42 A164 46DD |
| Distinguished name of issuer (A kibocsátó megkülönböztető neve) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| Validity period (Érvényességi időszak) | From 21-06-2011 11:58:26 to 21-06-2041 11:58:26 |
| Message digest (Az üzenet kivonata) (SHA-1) | CEFE 6C32 E850 994A 09EA 1A77 0C60 3D90 ADC9 9192 |
| Message Digest (Az üzenet kivonata) (SHA-256) | C919 CF49 C024 7E50 2E0C C3C9 81E0 FB88 A013 AA2B 15C9 5142 F491 BDE7 E403 E3FB |
| Cryptographic algorithms (Kriptográfiai algoritmusok) | SHA-1/RSA 4096 |

—

A KBER-PKI gyökérhitelesítés-szolgáltató: Ez a hitelesítés-szolgáltató az első szinten kizárólag saját maga, valamint az alárendelt hitelesítés-szolgáltatói számára bocsát ki tanúsítványokat. Csak abban az esetben működik, ha a saját, szűkkörűen meghatározott feladatait látja el. A legfontosabb adatai az alábbiak:

a)

SHA-1 tanúsítvány (1):

Distinguished name (Megkülönböztető név)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Serial number (Sorozatszám)

596F AC4C 218C 21BC 4E00 6B42 A164 46DD

Distinguished name of issuer (A kibocsátó megkülönböztető neve)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Validity period (Érvényességi időszak)

From 21-06-2011 11:58:26 to 21-06-2041 11:58:26

Message digest (Az üzenet kivonata) (SHA-1)

CEFE 6C32 E850 994A 09EA 1A77 0C60 3D90 ADC9 9192

Message Digest (Az üzenet kivonata) (SHA-256)

C919 CF49 C024 7E50 2E0C C3C9 81E0 FB88 A013 AA2B 15C9 5142 F491 BDE7 E403 E3FB

Cryptographic algorithms (Kriptográfiai algoritmusok)

SHA-1/RSA 4096

| b) | SHA-256 tanúsítvány:







  Distinguished name (Megkülönböztető név) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| --- | --- | --- |
| Serial number (Sorozatszám) | 4431 9C5F 91E8 162F 4E00 73F6 6AB8 71D8 |
| Distinguished name of issuer (A kibocsátó megkülönböztető neve) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| Validity period (Érvényességi időszak) | From 21-06-2011 12:35:34 to 21-06-2041 12:35:34 |
| Message Digest (Az üzenet kivonata) (SHA-1) | 3663 2FBA FB19 BDBC A202 3994 1926 ED48 4D72 DD4B |
| Message Digest (Az üzenet kivonata) (SHA-256) | 7963 2A97 1D12 A889 9724 BB35 C37B 51D2 3E21 4DF9 20C3 2450 093E 0EA7 49FB AAEB |
| Cryptographic algorithms (Kriptográfiai algoritmusok) | SHA-256/RSA 4096 |

b)

SHA-256 tanúsítvány:

Distinguished name (Megkülönböztető név)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Serial number (Sorozatszám)

4431 9C5F 91E8 162F 4E00 73F6 6AB8 71D8

Distinguished name of issuer (A kibocsátó megkülönböztető neve)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Validity period (Érvényességi időszak)

From 21-06-2011 12:35:34 to 21-06-2041 12:35:34

Message Digest (Az üzenet kivonata) (SHA-1)

3663 2FBA FB19 BDBC A202 3994 1926 ED48 4D72 DD4B

Message Digest (Az üzenet kivonata) (SHA-256)

7963 2A97 1D12 A889 9724 BB35 C37B 51D2 3E21 4DF9 20C3 2450 093E 0EA7 49FB AAEB

Cryptographic algorithms (Kriptográfiai algoritmusok)

SHA-256/RSA 4096

| — | A KBER-PKI onlinehitelesítés-szolgáltató: Ez a hitelesítés-szolgáltató a második szinten a KBER-PKI gyökérhitelesítés-szolgáltató alá van rendelve. A KBER-PKI tanúsítványok felhasználók részére történő kibocsátásáért felelős. A legfontosabb adatai az alábbiak:






  a) | SHA-1 tanúsítvány (2):







  Distinguished name (Megkülönböztető név) | CN= ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| --- | --- | --- | --- |
| Serial number (Sorozatszám) | 2C13 E18F FDB5 91CE 4E29 550B B5A3 F59C |
| Distinguished name of issuer (A kibocsátó megkülönböztető neve) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| Validity period (Érvényességi időszak) | From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35 |
| Message digest (Az üzenet kivonata) (SHA-1) | D316 026C D2CF 1A8C 4AA3 8C29 EE3D 591E 4286 AD08 |
| Message Digest (Az üzenet kivonata) (SHA-256) | 4B18 7644 BF79 4F83 D000 999D 7927 433F 75F3 CFB1 643A 6D0F 8A25 9435 BE86 1B7A |
| Cryptographic algorithms (Kriptográfiai algoritmusok) | SHA-1/RSA 4096 |

—

A KBER-PKI onlinehitelesítés-szolgáltató: Ez a hitelesítés-szolgáltató a második szinten a KBER-PKI gyökérhitelesítés-szolgáltató alá van rendelve. A KBER-PKI tanúsítványok felhasználók részére történő kibocsátásáért felelős. A legfontosabb adatai az alábbiak:

a)

SHA-1 tanúsítvány (2):

Distinguished name (Megkülönböztető név)

CN= ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Serial number (Sorozatszám)

2C13 E18F FDB5 91CE 4E29 550B B5A3 F59C

Distinguished name of issuer (A kibocsátó megkülönböztető neve)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Validity period (Érvényességi időszak)

From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35

Message digest (Az üzenet kivonata) (SHA-1)

D316 026C D2CF 1A8C 4AA3 8C29 EE3D 591E 4286 AD08

Message Digest (Az üzenet kivonata) (SHA-256)

4B18 7644 BF79 4F83 D000 999D 7927 433F 75F3 CFB1 643A 6D0F 8A25 9435 BE86 1B7A

Cryptographic algorithms (Kriptográfiai algoritmusok)

SHA-1/RSA 4096

| b) | SHA-256 tanúsítvány:







  Distinguished name (Megkülönböztető név) | CN= ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| --- | --- | --- |
| Serial number (Sorozatszám) | 660C 9B12 9A0A 6C21 5509 38DD 54A0 ED2D |
| Distinguished name of issuer (A kibocsátó megkülönböztető neve) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| Validity period (Érvényességi időszak) | From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35 |
| Message digest (SHA-1) (Az üzenet kivonata (SHA-1)) | E976 D216 4A5F 62DA C058 6BE0 EC10 EF24 36B8 12AC |
| Message Digest (SHA-256) (Az üzenet kivonata (SHA-256)) | 1335 26DC 99E9 CC36 62F8 F5FA 2006 3005 BA90 E663 2BF3 4F18 A84B A39B 5FAA 5700 |
| Cryptographic algorithms (Kriptográfiai algoritmusok) | SHA-256/RSA 4096” |

b)

SHA-256 tanúsítvány:

Distinguished name (Megkülönböztető név)

CN= ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Serial number (Sorozatszám)

660C 9B12 9A0A 6C21 5509 38DD 54A0 ED2D

Distinguished name of issuer (A kibocsátó megkülönböztető neve)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Validity period (Érvényességi időszak)

From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35

Message digest (SHA-1) (Az üzenet kivonata (SHA-1))

E976 D216 4A5F 62DA C058 6BE0 EC10 EF24 36B8 12AC

Message Digest (SHA-256) (Az üzenet kivonata (SHA-256))

1335 26DC 99E9 CC36 62F8 F5FA 2006 3005 BA90 E663 2BF3 4F18 A84B A39B 5FAA 5700

Cryptographic algorithms (Kriptográfiai algoritmusok)

SHA-256/RSA 4096”

---

(1)  Ez a tanúsítványt csak olyan rendszerekben fogják használni, amelyek nem támogatnak magasabb algoritmusokat.

1

(2)  Ez a tanúsítványt csak olyan rendszerekben fogják használni, amelyek nem támogatnak magasabb algoritmusokat.

2

---

| 2016.2.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 37/104 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 37/104

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/188 HATÁROZATA

(2015. december 11.)

az SSM elektronikus alkalmazásokhoz, rendszerekhez, platformokhoz és szolgáltatásokhoz az Európai Központi Bank és az egységes felügyeleti mechanizmus illetékes nemzeti hatóságai általi hozzáférésről és azoknak az utóbbiak általi használatáról (EKB/2015/47)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (6) bekezdésére és 132. cikkére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 34. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére, 6. cikke (7) bekezdésével együtt,

tekintettel a felügyeleti testület javaslatára, valamint az illetékes nemzeti hatóságokkal folytatott konzultációra,

mivel:

| (1) | Az 1024/2013/EU rendelettel az Európai Központi Bankra (EKB) ruházott, a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatok ellátása érdekében az EKB a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) és az eurorendszer elektronikus alkalmazásait, rendszereit, platformjait és szolgáltatásait, valamint a Szerződés 127. cikkének (6) bekezdése és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 25.2. cikke alapján az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatok ellátására szolgáló új elektronikus alkalmazásokat, rendszereket, platformokat és szolgáltatásokat használja. |
| --- | --- |

(1)

Az 1024/2013/EU rendelettel az Európai Központi Bankra (EKB) ruházott, a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatok ellátása érdekében az EKB a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) és az eurorendszer elektronikus alkalmazásait, rendszereit, platformjait és szolgáltatásait, valamint a Szerződés 127. cikkének (6) bekezdése és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 25.2. cikke alapján az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatok ellátására szolgáló új elektronikus alkalmazásokat, rendszereket, platformokat és szolgáltatásokat használja.

| (2) | Az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) zavartalan, hatékony és következetes működéséhez szükséges, hogy az SSM keretében az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok közötti együttműködés gyakorlati szabályai magukban foglaljanak az ilyen, az 1024/2013/EU rendelet alapján fennálló feladataik ellátáshoz szükséges elektronikus alkalmazások, rendszerek, platformok és szolgáltatások használatára vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) zavartalan, hatékony és következetes működéséhez szükséges, hogy az SSM keretében az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok közötti együttműködés gyakorlati szabályai magukban foglaljanak az ilyen, az 1024/2013/EU rendelet alapján fennálló feladataik ellátáshoz szükséges elektronikus alkalmazások, rendszerek, platformok és szolgáltatások használatára vonatkozó szabályokat.

| (3) | A Központi Bankok Európai Rendszerének nyilvános kulcsú infrastruktúráját (a továbbiakban: KBER-PKI) az EKB/2013/1 határozat (2) határozta meg. Az EKB/2013/1 határozat 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a KBER és az eurorendszer közepes vagy ezt meghaladó fontossággal bíró elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz és szolgáltatásaihoz csak abban az esetben lehet hozzáférni, és azokat csak abban az esetben lehet használni, ha a felhasználót a KBER által a KBER/SSM tanúsítványelfogadási keretrendszerrel összhangban elfogadott hitelesítés-szolgáltató, vagy a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató, illetve a KBER által a TARGET2 és a TARGET2 Securities alkalmazások tekintetében elfogadott hitelesítés-szolgáltató által kibocsátott és kezelt elektronikus tanúsítvány révén hitelesítették. |
| --- | --- |

(3)

A Központi Bankok Európai Rendszerének nyilvános kulcsú infrastruktúráját (a továbbiakban: KBER-PKI) az EKB/2013/1 határozat (2) határozta meg. Az EKB/2013/1 határozat 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a KBER és az eurorendszer közepes vagy ezt meghaladó fontossággal bíró elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz és szolgáltatásaihoz csak abban az esetben lehet hozzáférni, és azokat csak abban az esetben lehet használni, ha a felhasználót a KBER által a KBER/SSM tanúsítványelfogadási keretrendszerrel összhangban elfogadott hitelesítés-szolgáltató, vagy a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató, illetve a KBER által a TARGET2 és a TARGET2 Securities alkalmazások tekintetében elfogadott hitelesítés-szolgáltató által kibocsátott és kezelt elektronikus tanúsítvány révén hitelesítették.

| (4) | A Kormányzótanács megállapította, hogy fejlett információbiztonsági szolgáltatásokra, például az elektronikus tanúsítványok használata által történő erős azonosításra, elektronikus aláírásokra és titkosításra van szükség az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok mint az 1024/2013/EU rendelet szerinti illetékes hatóságok feladatainak ellátáshoz szükséges elektronikus alkalmazások, rendszerek, platformok és szolgáltatások céljára. Ezért a KBER-PKI által kibocsátott tanúsítványok igénybe vehetők az SSM működéséhez használt elektronikus alkalmazásokhoz, rendszerekhez, platformokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez és azok használatához. |
| --- | --- |

(4)

A Kormányzótanács megállapította, hogy fejlett információbiztonsági szolgáltatásokra, például az elektronikus tanúsítványok használata által történő erős azonosításra, elektronikus aláírásokra és titkosításra van szükség az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok mint az 1024/2013/EU rendelet szerinti illetékes hatóságok feladatainak ellátáshoz szükséges elektronikus alkalmazások, rendszerek, platformok és szolgáltatások céljára. Ezért a KBER-PKI által kibocsátott tanúsítványok igénybe vehetők az SSM működéséhez használt elektronikus alkalmazásokhoz, rendszerekhez, platformokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez és azok használatához.

| (5) | Az EKB és az SSM illetékes nemzeti hatóságai dönthetnek úgy, hogy a KBER-PKI által rendelkezésre bocsátott tanúsítványokat és szolgáltatásokat igénybe veszik az SSM elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz és szolgáltatásaihoz való hozzáféréshez és azok használatához, |
| --- | --- |

(5)

Az EKB és az SSM illetékes nemzeti hatóságai dönthetnek úgy, hogy a KBER-PKI által rendelkezésre bocsátott tanúsítványokat és szolgáltatásokat igénybe veszik az SSM elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz és szolgáltatásaihoz való hozzáféréshez és azok használatához,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek a határozatnak az alkalmazásában:

1.   „illetékes nemzeti hatóság”: az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének 2. pontjával összhangban a mechanizmusban részt vevő tagállam által kijelölt bármely illetékes nemzeti hatóság. Ez a jelentés nem érinti az olyan nemzeti jogi szabályozást, amely egyes felügyeleti feladatokat az illetékes nemzeti hatóságként ki nem jelölt nemzeti központi bankra (NKB) telepít. Az ilyen szabályozásra tekintettel az ebben a határozatban az illetékes nemzeti hatóságra való hivatkozás az NKB-ra is vonatkozik, a nemzeti joggal arra telepített felügyeleti feladatok vonatkozásában;

„illetékes nemzeti hatóság”

2.   „illetékes hatóság”: valamely illetékes nemzeti hatóság vagy az EKB;

„illetékes hatóság”

3.   „a KBER és eurorendszer elektronikus alkalmazásai, rendszerei, platformjai és szolgáltatásai”, „tanúsítvány” vagy „elektronikus tanúsítvány”, „KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató”, „nyilvántartási hatóság”, „felhasználó”, „eurorendszer-beli központi bank” és „érintett fél”: az EKB/2013/1 határozat 1. cikkében meghatározott jelentéssel rendelkezik;

„a KBER és eurorendszer elektronikus alkalmazásai, rendszerei, platformjai és szolgáltatásai”, „tanúsítvány” vagy „elektronikus tanúsítvány”, „KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató”, „nyilvántartási hatóság”, „felhasználó”, „eurorendszer-beli központi bank” és „érintett fél”

4.   „az SSM elektronikus alkalmazásai, rendszerei, platformjai és szolgáltatásai”: az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok 1024/2013/EU rendelet alapján fennálló feladatainak ellátásához használt elektronikus alkalmazások, rendszerek, platformok és szolgáltatások;

„az SSM elektronikus alkalmazásai, rendszerei, platformjai és szolgáltatásai”

5.   „KBER/SSM tanúsítványelfogadási keretrendszer”: a KBER Informatikai Bizottsága által létrehozott, a KBER-en belüli, illetve a KBER-en kívüli olyan hitelesítés-szolgáltatók beazonosítására szolgáló követelmények, amelyek a KBER és az eurorendszer elektronikus alkalmazásai, rendszerei, platformjai és szolgáltatásai, valamint az SSM elektronikus alkalmazásai, rendszerei, platformjai és szolgáltatásai tekintetében megbízhatónak tekintendők.

„KBER/SSM tanúsítványelfogadási keretrendszer”

2. cikk

Az SSM elektronikus alkalmazásainak, rendszereinek, platformjainak és szolgáltatásainak használata és az azokhoz való hozzáférés

(1)   Az SSM közepes vagy ezt meghaladó fontossággal bíró elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz és szolgáltatásaihoz csak abban az esetben lehet hozzáférni, és azokat csak abban az esetben lehet használni, ha a felhasználót a KBER/SSM tanúsítványelfogadási keretrendszerrel összhangban elfogadott hitelesítés-szolgáltató – a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltatót is ideértve – által kibocsátott és kezelt elektronikus tanúsítvány révén hitelesítették.

(2)   A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató elektronikus tanúsítványokat bocsát ki és egyéb hitelesítési szolgáltatásokat nyújt a 3. cikknek megfelelően a KBER-PKI-ben részt vevő illetékes hatóságok részére az e hatóságok tanúsítvány-előfizetői, valamint az e hatóságokkal együttműködő harmadik felek tanúsítvány-előfizetői számára annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra az SSM elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz és szolgáltatásaihoz történő biztonságos hozzáférést és azok használatát.

(3)   Az érintett felek az EKB/2013/1 határozat 8. cikkében rögzített feltételek mellett hagyatkozhatnak az ilyen tanúsítványra.

3. cikk

Az illetékes hatóságok részvétele a KBER-PKI vonatkozásában

(1)   Valamely illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az SSM elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz és szolgáltatásaihoz való hozzáférés érdekében igénybe veszi a KBER-PKI szolgáltatásait, és/vagy ennek érdekében belső felhasználói, valamint harmadik fél felhasználók vonatkozásában nyilvántartási hatóságként járhat el, ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek az eurorendszer-beli központi bankokra vonatkoznak.

(2)   A részt vevő illetékes hatóságra vonatkoznak az EKB/2013/1 határozat 6., 7. és 12. cikkében meghatározott kötelezettségek, és e hatóságnak nyilatkozatot kell benyújtania a Kormányzótanácshoz, amelyben megerősíti részvételét és az előbbi határozat 4. cikkének (2) bekezdésében említett, a 2. és a 3. szint közötti megállapodásban rögzített kötelezettségek betartását.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. december 11-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  
  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

1

(2)  Az Európai Központi Bank EKB/2013/1 határozata (2013. január 11.) a Központi Bankok Európai Rendszere nyilvános kulcsú infrastruktúrája keretrendszerének meghatározásáról (HL L 74., 2013.3.16., 30. o.).

2

---