# Jurnalul Oficial C 45/5 fe

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 45 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 595 februarie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 45

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 595 februarie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședințele dintre 15 și 18 aprilie 2013Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 242 E, 23.8.2013 .
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședințele dintre 15 și 18 aprilie 2013Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 242 E, 23.8.2013 .
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

JO C 242 E, 23.8.2013 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 16 aprilie 2013 |
| 2016/C 45/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la transpunerea și aplicarea Directivei 2004/113/CE a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (2010/2043(INI)) | 2 |
| 2016/C 45/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la promovarea dezvoltării prin intermediul comerțului (2012/2224(INI)) | 5 |
| 2016/C 45/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la comerț și investiții, motoare ale creșterii pentru țările în curs de dezvoltare (2012/2225(INI)) | 15 |
| | Miercuri, 17 aprilie 2013 |
| 2016/C 45/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de instituire a unui mecanism de asistență financiară pentru statele membre a căror monedă nu este euro (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP)) | 24 |
| 2016/C 45/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la Raportul anual pe 2011 al Băncii Centrale Europene (2012/2304(INI)) | 29 |
| | Joi, 18 aprilie 2013 |
| 2016/C 45/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la impactul crizei economice și financiare asupra drepturilor omului (2012/2136(INI)) | 36 |
| 2016/C 45/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul cuprinzător de monitorizare pe 2012 privind Croația (2012/2871(RSP)) | 44 |
| 2016/C 45/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul din 2012 cu privire la progresele înregistrate de Turcia (2012/2870(RSP)) | 48 |
| 2016/C 45/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul pe 2012 privind progresele realizate de Muntenegru (2012/2860(RSP)) | 57 |
| 2016/C 45/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul pe 2012 privind progresele realizate de Serbia (2012/2868(RSP)) | 62 |
| 2016/C 45/11 | Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la procesul de integrare a Kosovo (2012/2867(RSP)) | 73 |
| 2016/C 45/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la completarea tabloului de bord al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) (2013/2582(RSP)) | 80 |
| 2016/C 45/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la Vietnam, în special la libertatea de exprimare (2013/2599(RSP)) | 82 |
| 2016/C 45/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la situația drepturilor omului din Kazahstan (2013/2600(RSP)) | 85 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 18 aprilie 2013 |
| 2016/C 45/15 | Recomandarea Parlamentului European din 18 aprilie 2013 adresată Consiliului privind principiul responsabilității de a proteja al Organizației Națiunilor Unite (2012/2143(INI)) | 89 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 16 aprilie 2013

2016/C 45/01

Rezoluţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la transpunerea și aplicarea Directivei 2004/113/CE a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (2010/2043(INI))

2

2016/C 45/02

Rezoluţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la promovarea dezvoltării prin intermediul comerțului (2012/2224(INI))

5

2016/C 45/03

Rezoluţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la comerț și investiții, motoare ale creșterii pentru țările în curs de dezvoltare (2012/2225(INI))

15

Miercuri, 17 aprilie 2013

2016/C 45/04

Rezoluţia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de instituire a unui mecanism de asistență financiară pentru statele membre a căror monedă nu este euro (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP))

24

2016/C 45/05

Rezoluţia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la Raportul anual pe 2011 al Băncii Centrale Europene (2012/2304(INI))

29

Joi, 18 aprilie 2013

2016/C 45/06

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la impactul crizei economice și financiare asupra drepturilor omului (2012/2136(INI))

36

2016/C 45/07

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul cuprinzător de monitorizare pe 2012 privind Croația (2012/2871(RSP))

44

2016/C 45/08

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul din 2012 cu privire la progresele înregistrate de Turcia (2012/2870(RSP))

48

2016/C 45/09

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul pe 2012 privind progresele realizate de Muntenegru (2012/2860(RSP))

57

2016/C 45/10

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul pe 2012 privind progresele realizate de Serbia (2012/2868(RSP))

62

2016/C 45/11

Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la procesul de integrare a Kosovo (2012/2867(RSP))

73

2016/C 45/12

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la completarea tabloului de bord al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) (2013/2582(RSP))

80

2016/C 45/13

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la Vietnam, în special la libertatea de exprimare (2013/2599(RSP))

82

2016/C 45/14

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la situația drepturilor omului din Kazahstan (2013/2600(RSP))

85

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Joi, 18 aprilie 2013

2016/C 45/15

Recomandarea Parlamentului European din 18 aprilie 2013 adresată Consiliului privind principiul responsabilității de a proteja al Organizației Națiunilor Unite (2012/2143(INI))

89

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 16 aprilie 2013 |
| 2016/C 45/16 | Decizia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 privind cererea de ridicare a imunității lui Hans-Peter Martin (2012/2326(IMM)) | 97 |
| 2016/C 45/17 | Decizia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 privind cererea de ridicare a imunității lui Jürgen Creutzmann (2013/2016(IMM)) | 98 |
| 2016/C 45/18 | Decizia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 privind cererea de ridicare a imunității lui Ewald Stadler (2012/2239(IMM)) | 99 |
| 2016/C 45/19 | Decizia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 privind egalitatea de voturi în cadrul unui vot privind o intervenţie în cadrul unei proceduri judiciare (interpretarea articolului 159 alineatul 3 din Regulamentul de procedură) | 100 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 16 aprilie 2013

2016/C 45/16

Decizia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 privind cererea de ridicare a imunității lui Hans-Peter Martin (2012/2326(IMM))

97

2016/C 45/17

Decizia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 privind cererea de ridicare a imunității lui Jürgen Creutzmann (2013/2016(IMM))

98

2016/C 45/18

Decizia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 privind cererea de ridicare a imunității lui Ewald Stadler (2012/2239(IMM))

99

2016/C 45/19

Decizia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 privind egalitatea de voturi în cadrul unui vot privind o intervenţie în cadrul unei proceduri judiciare (interpretarea articolului 159 alineatul 3 din Regulamentul de procedură)

100

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 16 aprilie 2013 |
| 2016/C 45/20 | P7_TA(2013)0103Agenția europeană pentru securitatea rețelelor și a informațiilor (ENISA) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția europeană pentru securitatea rețelelor și a informațiilor (ENISA) (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))P7_TC1-COD(2010)0275Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 460/2004 | 102 |
| 2016/C 45/21 | P7_TA(2013)0104Capturile accidentale de cetacee ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 812/2004 al Consiliului de stabilire a unor măsuri privind capturile accidentale de cetacee în activitățile de pescuit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 (COM(2012)0447– C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))P7_TC1-COD(2012)0216Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 812/2004 al Consiliului de stabilire a unor măsuri privind capturile accidentale de cetacee în activitățile de pescuit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 | 103 |
| 2016/C 45/22 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat dintre Uniunea Europeană şi Republica Mauritius în domeniul pescuitului și a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acord (13501/2012 – C7–0007/2013 – 2012/0215(NLE)) | 106 |
| 2016/C 45/23 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Italia) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD)) | 106 |
| 2016/C 45/24 | Rezoluția Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/016 IT/Agile introdusă de Italia) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD)) | 110 |
| 2016/C 45/25 | Rezoluția Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/010 AT/Austria Tabak din Austria) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD)) | 113 |
| 2016/C 45/26 | P7_TA(2013)0112Acordurile de parteneriat economic dintre UE și țările ACP: excluderea anumitor țări de la preferințele comerciale ***IIRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului privind excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))P7_TC2-COD(2011)0260Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile | 116 |
| 2016/C 45/27 | P7_TA(2013)0113Sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind derogarea temporară de la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))P7_TC1-COD(2012)0328Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind derogarea temporară de la Directiva 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității | 116 |
| 2016/C 45/28 | P7_TA(2013)0114Instituțiile de credit și supravegherea prudențială ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a societăților de investiții și de modificare a Directivei 2002/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind supravegherea suplimentară a instituțiilor de credit, a întreprinderilor de asigurare și a societăților de investiții care aparțin unui conglomerat financiar (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))P7_TC1-COD(2011)0203Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE | 118 |
| 2016/C 45/29 | P7_TA(2013)0115Cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))P7_TC1-COD(2011)0202Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 | 119 |
| 2016/C 45/30 | P7_TA(2013)0116Serviciile de handling la sol în aeroporturile din Uniune ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind serviciile de handling la sol în aeroporturile din Uniune și de abrogare a Directivei 96/67/CE a Consiliului (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))P7_TC1-COD(2011)0397Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului Puropean şi al Consiliului privind serviciile de handling la sol în aeroporturile din Uniune și de abrogare a Directivei 96/67/CE a Consiliului (
  1
  ) | 120 |
| 2016/C 45/31 | P7_TA(2013)0117Măsuri tehnice și de control în Skagerrak ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite măsuri tehnice și de control în Skagerrak și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 și a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))P7_TC1-COD(2012)0232Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite măsuri tehnice și de control în Skagerrak și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 850/98 și (CE) nr. 1342/2008 ale Consiliului | 154 |
| | Miercuri, 17 aprilie 2013 |
| 2016/C 45/32 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a anexelor II și III la Decizia Consiliului din 9 iunie 2011 privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Convenției de la Haga din 23 noiembrie 2007 privind obținerea pensiei de întreținere în străinătate pentru copii și alți membri ai familiei (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE)) | 169 |
| 2016/C 45/33 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2014 (2013/2018(BUD)) | 169 |
| 2016/C 45/34 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, în ceea ce privește tratamentul aplicat cupoanelor valorice (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS)) | 173 |
| | Joi, 18 aprilie 2013 |
| 2016/C 45/35 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la Decizia Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Ucraina de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Ucraina privind facilitarea eliberării vizelor (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE)) | 180 |
| 2016/C 45/36 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Moldova privind facilitarea eliberării vizelor (12012/2012 – C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE)) | 180 |
| 2016/C 45/37 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 18 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile demografice europene (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD)) | 181 |
| 2016/C 45/38 | Amendamentele adoptate de Parlamentului European la 18 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind reciclarea navelor (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD)) | 188 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 16 aprilie 2013

2016/C 45/20

P7_TA(2013)0103Agenția europeană pentru securitatea rețelelor și a informațiilor (ENISA) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția europeană pentru securitatea rețelelor și a informațiilor (ENISA) (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))P7_TC1-COD(2010)0275Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 460/2004

Uniunii Europene

102

2016/C 45/21

P7_TA(2013)0104Capturile accidentale de cetacee ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 812/2004 al Consiliului de stabilire a unor măsuri privind capturile accidentale de cetacee în activitățile de pescuit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 (COM(2012)0447– C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))P7_TC1-COD(2012)0216Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 812/2004 al Consiliului de stabilire a unor măsuri privind capturile accidentale de cetacee în activitățile de pescuit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 88/98

103

2016/C 45/22

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat dintre Uniunea Europeană şi Republica Mauritius în domeniul pescuitului și a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acord (13501/2012 – C7–0007/2013 – 2012/0215(NLE))

106

2016/C 45/23

Rezoluţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Italia) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD))

106

2016/C 45/24

Rezoluția Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/016 IT/Agile introdusă de Italia) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD))

110

2016/C 45/25

Rezoluția Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/010 AT/Austria Tabak din Austria) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD))

113

2016/C 45/26

P7_TA(2013)0112Acordurile de parteneriat economic dintre UE și țările ACP: excluderea anumitor țări de la preferințele comerciale ***IIRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului privind excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))P7_TC2-COD(2011)0260Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile

116

2016/C 45/27

P7_TA(2013)0113Sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind derogarea temporară de la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))P7_TC1-COD(2012)0328Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind derogarea temporară de la Directiva 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității

116

2016/C 45/28

P7_TA(2013)0114Instituțiile de credit și supravegherea prudențială ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a societăților de investiții și de modificare a Directivei 2002/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind supravegherea suplimentară a instituțiilor de credit, a întreprinderilor de asigurare și a societăților de investiții care aparțin unui conglomerat financiar (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))P7_TC1-COD(2011)0203Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE

118

2016/C 45/29

P7_TA(2013)0115Cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))P7_TC1-COD(2011)0202Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012

119

2016/C 45/30

P7_TA(2013)0116Serviciile de handling la sol în aeroporturile din Uniune ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind serviciile de handling la sol în aeroporturile din Uniune și de abrogare a Directivei 96/67/CE a Consiliului (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))P7_TC1-COD(2011)0397Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului Puropean şi al Consiliului privind serviciile de handling la sol în aeroporturile din Uniune și de abrogare a Directivei 96/67/CE a Consiliului (
  1
  )

1

120

2016/C 45/31

P7_TA(2013)0117Măsuri tehnice și de control în Skagerrak ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite măsuri tehnice și de control în Skagerrak și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 și a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))P7_TC1-COD(2012)0232Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite măsuri tehnice și de control în Skagerrak și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 850/98 și (CE) nr. 1342/2008 ale Consiliului

154

Miercuri, 17 aprilie 2013

2016/C 45/32

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a anexelor II și III la Decizia Consiliului din 9 iunie 2011 privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Convenției de la Haga din 23 noiembrie 2007 privind obținerea pensiei de întreținere în străinătate pentru copii și alți membri ai familiei (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE))

169

2016/C 45/33

Rezoluţia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2014 (2013/2018(BUD))

169

2016/C 45/34

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, în ceea ce privește tratamentul aplicat cupoanelor valorice (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS))

173

Joi, 18 aprilie 2013

2016/C 45/35

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la Decizia Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Ucraina de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Ucraina privind facilitarea eliberării vizelor (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE))

180

2016/C 45/36

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Moldova privind facilitarea eliberării vizelor (12012/2012 – C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE))

180

2016/C 45/37

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 18 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile demografice europene (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))

181

2016/C 45/38

Amendamentele adoptate de Parlamentului European la 18 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind reciclarea navelor (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))

188

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

5.2.2016

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2013-2014

Ședințele dintre 15 și 18 aprilie 2013

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 242 E, 23.8.2013.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 16 aprilie 2013

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/2

---

P7_TA(2013)0118

Tratamentul egal al bărbaţilor şi femeilor în ceea ce priveşte accesul la bunuri şi servicii şi furnizarea acestora

Rezoluţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la transpunerea și aplicarea Directivei 2004/113/CE a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (2010/2043(INI))

(2016/C 045/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 19 alineatul (1) și articolul 260 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 19 alineatul (1) și articolul 260 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Directiva 2004/113/CE din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/113/CE din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (1),

| — | având în vedere Orientările Comisiei din 22 decembrie 2011 privind aplicarea Directivei 2004/113/CE a Consiliului în sectorul asigurărilor, în urma Hotărârii Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauza C-236/09 (Test-Achats) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Comisiei din 22 decembrie 2011 privind aplicarea Directivei 2004/113/CE a Consiliului în sectorul asigurărilor, în urma Hotărârii Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauza C-236/09 (Test-Achats) (2),

| — | având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 1 martie 2011 în cauza C-236/09 (Test-Achats) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 1 martie 2011 în cauza C-236/09 (Test-Achats) (3),

| — | având în vedere raportul rețelei europene de experți judiciari în domeniul egalității de gen din decembrie 2010 intitulat „Normele UE privind egalitatea de gen: modul de transpunere a acestora în legislația națională”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul rețelei europene de experți judiciari în domeniul egalității de gen din decembrie 2010 intitulat „Normele UE privind egalitatea de gen: modul de transpunere a acestora în legislația națională”,

| — | având în vedere raportul rețelei europene de experți judiciari în domeniul egalității de gen din iulie 2009 intitulat „Discriminarea pe criterii de sex în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii și transpunerea Directivei 2004/113/CE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul rețelei europene de experți judiciari în domeniul egalității de gen din iulie 2009 intitulat „Discriminarea pe criterii de sex în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii și transpunerea Directivei 2004/113/CE”,

| — | având în vedere raportul rețelei europene de experți judiciari în domeniul egalității de gen din iunie 2011 intitulat „Persoanele transsexuale și intersexuale: discriminarea pe criterii de sex, identitate de gen și exprimare a genului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul rețelei europene de experți judiciari în domeniul egalității de gen din iunie 2011 intitulat „Persoanele transsexuale și intersexuale: discriminarea pe criterii de sex, identitate de gen și exprimare a genului”,

| — | având în vedere poziția sa din 30 martie 2004 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 30 martie 2004 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la evaluarea rezultatelor foii de parcurs privind egalitatea dintre femei și bărbați (2006-2010) și recomandările pentru viitor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la evaluarea rezultatelor foii de parcurs privind egalitatea dintre femei și bărbați (2006-2010) și recomandările pentru viitor (5),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0044/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0044/2013),

| A. | întrucât directiva interzice deopotrivă discriminarea directă și indirectă pe criterii de sex în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii care se află la dispoziția publicului, atât în sectorul public, cât și în cel privat; |
| --- | --- |

A.

întrucât directiva interzice deopotrivă discriminarea directă și indirectă pe criterii de sex în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii care se află la dispoziția publicului, atât în sectorul public, cât și în cel privat;

| B. | întrucât directiva abordează aspecte legate de discriminarea pe criterii de sex în afara pieței forței de muncă; |
| --- | --- |

B.

întrucât directiva abordează aspecte legate de discriminarea pe criterii de sex în afara pieței forței de muncă;

| C. | întrucât este interzis, de asemenea, tratamentul mai puțin favorabil al femeilor pe motive de sarcină și maternitate, precum și hărțuirea și hărțuirea sexuală și impunerea abordării unui comportament discriminatoriu atunci când se oferă sau se furnizează bunuri sau servicii; |
| --- | --- |

C.

întrucât este interzis, de asemenea, tratamentul mai puțin favorabil al femeilor pe motive de sarcină și maternitate, precum și hărțuirea și hărțuirea sexuală și impunerea abordării unui comportament discriminatoriu atunci când se oferă sau se furnizează bunuri sau servicii;

| D. | întrucât, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, pentru măsurile necesare în vederea combaterii discriminării pe criterii de sex se va aplica o procedură legislativă specială care implică unanimitate în Consiliu și aprobarea Parlamentului [articolul 19 alineatul (1) TFUE]; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, pentru măsurile necesare în vederea combaterii discriminării pe criterii de sex se va aplica o procedură legislativă specială care implică unanimitate în Consiliu și aprobarea Parlamentului [articolul 19 alineatul (1) TFUE];

| E. | întrucât, conform informațiilor disponibile, directiva a fost transpusă în majoritatea statelor membre, fie prin adoptarea unor noi acte legislative, fie prin modificarea legislației existente în acest domeniu; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform informațiilor disponibile, directiva a fost transpusă în majoritatea statelor membre, fie prin adoptarea unor noi acte legislative, fie prin modificarea legislației existente în acest domeniu;

| F. | întrucât în unele state membre transpunerea a fost incompletă sau termenul-limită al transpunerii a fost amânat; |
| --- | --- |

F.

întrucât în unele state membre transpunerea a fost incompletă sau termenul-limită al transpunerii a fost amânat;

| G. | întrucât, în unele cazuri, legislația națională merge mai departe decât impune directiva și acoperă și domeniul educației sau discriminarea în media și publicitate; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în unele cazuri, legislația națională merge mai departe decât impune directiva și acoperă și domeniul educației sau discriminarea în media și publicitate;

| H. | întrucât clauza de „opt-out” prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din directivă a creat incertitudini juridice și potențiale provocări de ordin juridic pe termen lung; |
| --- | --- |

H.

întrucât clauza de „opt-out” prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din directivă a creat incertitudini juridice și potențiale provocări de ordin juridic pe termen lung;

| I. | întrucât raportul Comisiei privind aplicarea, care, conform directivei, trebuia prezentat în 2010, a fost amânat pentru 2014 cel târziu; |
| --- | --- |

I.

întrucât raportul Comisiei privind aplicarea, care, conform directivei, trebuia prezentat în 2010, a fost amânat pentru 2014 cel târziu;

| J. | întrucât în Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 1 martie 2011 în cauza C-236/09 (cauza Test-Achats) se afirmă că articolul 5 alineatul (2) din directivă, care prevede o derogare pentru serviciile de asigurări și pentru serviciile financiare conexe, este contrar realizării obiectivului egalității de tratament între femei și bărbați și este incompatibil cu Carta drepturilor fundamentale a UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât în Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 1 martie 2011 în cauza C-236/09 (cauza Test-Achats) se afirmă că articolul 5 alineatul (2) din directivă, care prevede o derogare pentru serviciile de asigurări și pentru serviciile financiare conexe, este contrar realizării obiectivului egalității de tratament între femei și bărbați și este incompatibil cu Carta drepturilor fundamentale a UE;

| K. | întrucât dispoziția respectivă este, prin urmare, considerată caducă după expirarea unei perioade de tranziție corespunzătoare, în acest caz începând de la 21 decembrie 2012; |
| --- | --- |

K.

întrucât dispoziția respectivă este, prin urmare, considerată caducă după expirarea unei perioade de tranziție corespunzătoare, în acest caz începând de la 21 decembrie 2012;

| L. | întrucât, în data de 22 decembrie 2011, Comisia a publicat orientări fără caracter obligatoriu având ca scop clarificarea situației cu privire la societățile de asigurări și serviciile financiare conexe; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în data de 22 decembrie 2011, Comisia a publicat orientări fără caracter obligatoriu având ca scop clarificarea situației cu privire la societățile de asigurări și serviciile financiare conexe;

| M. | întrucât, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, discriminarea împotriva persoanelor transgen și discriminarea bazată pe identitatea de gen pot fi considerate discriminare pe motive de sex (6) în cadrul politicilor și legislației din domeniul egalității între bărbați și femei, |
| --- | --- |

M.

întrucât, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, discriminarea împotriva persoanelor transgen și discriminarea bazată pe identitatea de gen pot fi considerate discriminare pe motive de sex (6) în cadrul politicilor și legislației din domeniul egalității între bărbați și femei,

| 1. | regretă faptul că Comisia nu și-a prezentat raportul privind aplicarea Directivei 2004/113/CE a Consiliului sau nu a publicat date actualizate cu privire la procesele naționale de punere în aplicare aflate în derulare; |
| --- | --- |

1.

regretă faptul că Comisia nu și-a prezentat raportul privind aplicarea Directivei 2004/113/CE a Consiliului sau nu a publicat date actualizate cu privire la procesele naționale de punere în aplicare aflate în derulare;

| 2. | recunoaște că se poate ca Hotărârea Test-Achats să fi avut un impact asupra proceselor de punere în aplicare ale statelor membre, însă constată că doar acest fapt nu poate justifica nepublicarea la timp a raportului impus de directivă; |
| --- | --- |

2.

recunoaște că se poate ca Hotărârea Test-Achats să fi avut un impact asupra proceselor de punere în aplicare ale statelor membre, însă constată că doar acest fapt nu poate justifica nepublicarea la timp a raportului impus de directivă;

| 3. | invită Comisia să își publice raportul și toate datele disponibile cu toată promptitudinea posibilă; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să își publice raportul și toate datele disponibile cu toată promptitudinea posibilă;

| 4. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri concrete pentru a explica directiva și impactul său, cu exemple concrete, pentru a se asigura că atât femeile, cât și bărbații pot utiliza pe deplin și în mod adecvat directiva, ca instrument eficient de protecție a drepturilor lor referitoare la egalitatea de tratament în ceea ce privește accesul la toate bunurile și serviciile; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia și statele membre să ia măsuri concrete pentru a explica directiva și impactul său, cu exemple concrete, pentru a se asigura că atât femeile, cât și bărbații pot utiliza pe deplin și în mod adecvat directiva, ca instrument eficient de protecție a drepturilor lor referitoare la egalitatea de tratament în ceea ce privește accesul la toate bunurile și serviciile;

| 5. | salută Hotărârea Test-Achats, dar consideră că aceasta a creat o incertitudine permanentă pe piața asigurărilor; se așteaptă ca elaborarea unor criterii unice pentru ambele sexe să ducă la stabilirea de prețuri pe baza unor factori de risc multipli, care să reflecte în mod corect nivelul de risc al fiecărei persoane, indiferent de gen, și să identifice orice posibilă discriminare pe criterii de gen; |
| --- | --- |

5.

salută Hotărârea Test-Achats, dar consideră că aceasta a creat o incertitudine permanentă pe piața asigurărilor; se așteaptă ca elaborarea unor criterii unice pentru ambele sexe să ducă la stabilirea de prețuri pe baza unor factori de risc multipli, care să reflecte în mod corect nivelul de risc al fiecărei persoane, indiferent de gen, și să identifice orice posibilă discriminare pe criterii de gen;

| 6. | consideră că orientările publicate de Comisie – în lipsa unui efect obligatoriu sau legislativ – nu au înlăturat pe deplin această incertitudine; |
| --- | --- |

6.

consideră că orientările publicate de Comisie – în lipsa unui efect obligatoriu sau legislativ – nu au înlăturat pe deplin această incertitudine;

| 7. | invită Comisia să ia măsuri practice pentru a aborda problema, prin propunerea unui nou text legislativ care să fie în deplină conformitate cu orientările; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să ia măsuri practice pentru a aborda problema, prin propunerea unui nou text legislativ care să fie în deplină conformitate cu orientările;

| 8. | observă că industria asigurărilor ar trebui să depună în continuare eforturi în vederea reorganizării primelor în concordanță cu criterii unice pentru ambele sexe, prin aplicarea unor calcule actuariale bazate pe alți factori; |
| --- | --- |

8.

observă că industria asigurărilor ar trebui să depună în continuare eforturi în vederea reorganizării primelor în concordanță cu criterii unice pentru ambele sexe, prin aplicarea unor calcule actuariale bazate pe alți factori;

| 9. | invită Comisia să inițieze un dialog neoficial cu industria asigurărilor cu privire la evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să inițieze un dialog neoficial cu industria asigurărilor cu privire la evaluarea riscurilor;

| 10. | invită Comisia să prezinte metodologia pe care o va utiliza pentru a măsura efectele hotărârii Test-Achats asupra stabilirii prețurilor în sectorul asigurărilor; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să prezinte metodologia pe care o va utiliza pentru a măsura efectele hotărârii Test-Achats asupra stabilirii prețurilor în sectorul asigurărilor;

| 11. | invită Comisia să analizeze chestiunea acordând atenție și politicii privind protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să analizeze chestiunea acordând atenție și politicii privind protecția consumatorilor;

| 12. | invită Comisia și statele membre să urmărească îndeaproape evoluțiile de pe piața asigurărilor și, dacă există semne de discriminare indirectă de facto, să adopte toate măsurile necesare pentru a soluționa problema și pentru a evita impunerea unor prețuri mai mari nejustificate; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia și statele membre să urmărească îndeaproape evoluțiile de pe piața asigurărilor și, dacă există semne de discriminare indirectă de facto, să adopte toate măsurile necesare pentru a soluționa problema și pentru a evita impunerea unor prețuri mai mari nejustificate;

| 13. | subliniază faptul că directiva nu se limitează la domeniul asigurărilor și că domeniul de aplicare mai larg și potențialul său de progres în ceea ce privește accesul la bunurile și serviciile din domeniul public și din domeniul privat trebuie explicate în detaliu pentru a permite atât femeilor, cât și bărbaților să-i înțeleagă pe deplin dimensiunea și obiectivul și, prin urmare, să utilizeze în mod adecvat caracteristicile și posibilitățile sale; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că directiva nu se limitează la domeniul asigurărilor și că domeniul de aplicare mai larg și potențialul său de progres în ceea ce privește accesul la bunurile și serviciile din domeniul public și din domeniul privat trebuie explicate în detaliu pentru a permite atât femeilor, cât și bărbaților să-i înțeleagă pe deplin dimensiunea și obiectivul și, prin urmare, să utilizeze în mod adecvat caracteristicile și posibilitățile sale;

| 14. | constată că prevederea referitoare la inversarea sarcinii probei a fost pusă în aplicare în majoritatea legislațiilor naționale în statele membre; invită Comisia să monitorizeze aplicarea acestei prevederi în toate statele membre; |
| --- | --- |

14.

constată că prevederea referitoare la inversarea sarcinii probei a fost pusă în aplicare în majoritatea legislațiilor naționale în statele membre; invită Comisia să monitorizeze aplicarea acestei prevederi în toate statele membre;

| 15. | invită Comisia să ia în considerare cazurile de discriminare legate de sarcină, planurile de a deveni mamă și maternitate în ceea ce privește, de exemplu, sectorul locuințelor (închirierea) sau dificultățile în obținerea de împrumuturi, precum și în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii medicale, în special accesul la servicii de sănătate reproductivă și la tratamente în vederea schimbării sexului disponibile în mod legal; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să ia în considerare cazurile de discriminare legate de sarcină, planurile de a deveni mamă și maternitate în ceea ce privește, de exemplu, sectorul locuințelor (închirierea) sau dificultățile în obținerea de împrumuturi, precum și în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii medicale, în special accesul la servicii de sănătate reproductivă și la tratamente în vederea schimbării sexului disponibile în mod legal;

| 16. | invită Comisia să monitorizeze deosebit de strict orice discriminare legată de alăptare, inclusiv orice eventuală discriminare legată de accesul la bunuri și servicii în spațiile și zonele publice; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să monitorizeze deosebit de strict orice discriminare legată de alăptare, inclusiv orice eventuală discriminare legată de accesul la bunuri și servicii în spațiile și zonele publice;

| 17. | invită Comisia să monitorizeze punerea în practică și aplicarea directivei în ceea ce privește femeile însărcinate solicitante de azil care așteaptă rezultatul cererii lor de azil, pentru a se asigura că aceste femei sunt acoperite de contractele și produsele în cauză; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să monitorizeze punerea în practică și aplicarea directivei în ceea ce privește femeile însărcinate solicitante de azil care așteaptă rezultatul cererii lor de azil, pentru a se asigura că aceste femei sunt acoperite de contractele și produsele în cauză;

| 18. | solicită Comisiei, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, să includă integral discriminarea din motive legate de identitatea de gen în legislația și în politicile viitoare din domeniul egalității între bărbați și femei; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, să includă integral discriminarea din motive legate de identitatea de gen în legislația și în politicile viitoare din domeniul egalității între bărbați și femei;

| 19. | observă cu dezamăgire că în unele state membre femeile antreprenori, în special mamele singure, sunt discriminate în mod frecvent atunci când încearcă să obțină împrumuturi sau credite pentru afacerile lor și încă se confruntă cu obstacole pe baza stereotipurilor de gen; |
| --- | --- |

19.

observă cu dezamăgire că în unele state membre femeile antreprenori, în special mamele singure, sunt discriminate în mod frecvent atunci când încearcă să obțină împrumuturi sau credite pentru afacerile lor și încă se confruntă cu obstacole pe baza stereotipurilor de gen;

| 20. | invită Comisia să adune cele mai bune practici și să le pună la dispoziția statelor membre în vederea furnizării resurselor necesare pentru susținerea acțiunii pozitive și asigurarea unei mai bune puneri în aplicare a prevederilor respective la nivel național; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să adune cele mai bune practici și să le pună la dispoziția statelor membre în vederea furnizării resurselor necesare pentru susținerea acțiunii pozitive și asigurarea unei mai bune puneri în aplicare a prevederilor respective la nivel național;

| 21. | atrage atenția asupra lipsei eficacității unor organisme de promovare a egalității din cauza absenței capacității reale de a acționa, a personalului insuficient și a lipsei de resurse financiare adecvate; |
| --- | --- |

21.

atrage atenția asupra lipsei eficacității unor organisme de promovare a egalității din cauza absenței capacității reale de a acționa, a personalului insuficient și a lipsei de resurse financiare adecvate;

| 22. | invită Comisia să monitorizeze în mod adecvat și precis situația „organismelor de promovare a egalității” create după intrarea în vigoare a directivei și să verifice dacă au fost îndeplinite toate condițiile prevăzute de legislația UE; accentuează în special faptul că actuala criză economică nu poate fi utilizată ca justificare pentru lacunele legate de funcționarea corespunzătoare a organismelor de promovare a egalității; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să monitorizeze în mod adecvat și precis situația „organismelor de promovare a egalității” create după intrarea în vigoare a directivei și să verifice dacă au fost îndeplinite toate condițiile prevăzute de legislația UE; accentuează în special faptul că actuala criză economică nu poate fi utilizată ca justificare pentru lacunele legate de funcționarea corespunzătoare a organismelor de promovare a egalității;

| 23. | subliniază nevoia de date și de mai multă transparență din partea Comisiei cu privire la procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor aflate în curs și la măsurile luate; |
| --- | --- |

23.

subliniază nevoia de date și de mai multă transparență din partea Comisiei cu privire la procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor aflate în curs și la măsurile luate;

| 24. | invită Comisia să creeze o bază de date publică cu legislație și jurisprudență referitoare la discriminarea pe criterii de gen; insistă asupra nevoii de îmbunătățire a protecției victimelor discriminării pe criterii de gen; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să creeze o bază de date publică cu legislație și jurisprudență referitoare la discriminarea pe criterii de gen; insistă asupra nevoii de îmbunătățire a protecției victimelor discriminării pe criterii de gen;

| 25. | subliniază nevoia de sprijin financiar și de coordonare la nivelul UE pentru formarea suplimentară a practicienilor în domeniul dreptului activi în sectorul discriminării pe criterii de gen, luând în considerare rolul pe care îl au instanțele naționale; |
| --- | --- |

25.

subliniază nevoia de sprijin financiar și de coordonare la nivelul UE pentru formarea suplimentară a practicienilor în domeniul dreptului activi în sectorul discriminării pe criterii de gen, luând în considerare rolul pe care îl au instanțele naționale;

| 26. | subliniază nevoia transpunerii în timp util a directivei în toate statele membre; |
| --- | --- |

26.

subliniază nevoia transpunerii în timp util a directivei în toate statele membre;

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(2)  JO C 11, 13.1.2012, p. 1.

(3)  JO C 130, 30.4.2011, p. 4.

(4)  JO C 103 E, 29.4.2004, p. 405.

(5)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 87.

(6)  Cauza C-13/94, P./S. și Cornwall County Council; cauza C-117/01, K.B./National Health Service Pensions Agency și Secretary of State for Health; cauza C-423/04, Sarah Margaret Richards/Secretary of State for Work and Pensions.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/5

---

P7_TA(2013)0119

Promovarea dezvoltării prin intermediul comerţului

Rezoluţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la promovarea dezvoltării prin intermediul comerțului (2012/2224(INI))

(2016/C 045/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 ianuarie 2012 privind comerțul, creșterea și dezvoltarea (COM(2012)0022), care actualizează o comunicare pe aceeași temă din 18 septembrie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 ianuarie 2012 privind comerțul, creșterea și dezvoltarea (COM(2012)0022), care actualizează o comunicare pe aceeași temă din 18 septembrie 2002,

| — | având în vedere articolele 207 și 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 207 și 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere alte comunicări ale Comisiei și documente de lucru ale serviciilor Comisiei publicate în ultimii ani, cu relevanță pentru acest subiect, inclusiv cele privind coerența politicilor pentru dezvoltare (COM(2009)0458, SEC(2010)0421, SEC(2011)1627), privind Planul de acțiune al UE privind egalitatea de șanse între femei și bărbați și emanciparea femeilor în contextul dezvoltării 2010-2015 (SEC(2010)0265 final), privind creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării (COM(2011)0637), privind finanțarea pentru dezvoltare (COM(2012)0366), privind abordarea UE în materie de reziliență (COM(2012)0586), privind protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene (COM(2012)0446) și privind angajamentul față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe (COM(2012)0492), precum și Comunicarea sa privind ajutorul pentru comerț (COM(2007)0163) și rapoartele sale anuale de monitorizare referitoare la ajutorul respectiv, |
| --- | --- |

—

având în vedere alte comunicări ale Comisiei și documente de lucru ale serviciilor Comisiei publicate în ultimii ani, cu relevanță pentru acest subiect, inclusiv cele privind coerența politicilor pentru dezvoltare (COM(2009)0458, SEC(2010)0421, SEC(2011)1627), privind Planul de acțiune al UE privind egalitatea de șanse între femei și bărbați și emanciparea femeilor în contextul dezvoltării 2010-2015 (SEC(2010)0265 final), privind creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării (COM(2011)0637), privind finanțarea pentru dezvoltare (COM(2012)0366), privind abordarea UE în materie de reziliență (COM(2012)0586), privind protecția socială în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii Europene (COM(2012)0446) și privind angajamentul față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe (COM(2012)0492), precum și Comunicarea sa privind ajutorul pentru comerț (COM(2007)0163) și rapoartele sale anuale de monitorizare referitoare la ajutorul respectiv,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 martie 2012 referitoare la abordarea UE în ceea ce privește comerțul, creșterea și dezvoltarea în următorul deceniu și celelalte concluzii ale sale cu relevanță pentru acest subiect, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 martie 2012 referitoare la abordarea UE în ceea ce privește comerțul, creșterea și dezvoltarea în următorul deceniu și celelalte concluzii ale sale cu relevanță pentru acest subiect,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou (1),

| — | având în vedere regulamentele privind Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) (2) și Fondul european de dezvoltare (FED), precum și punerea lor în aplicare, |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentele privind Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) (2) și Fondul european de dezvoltare (FED), precum și punerea lor în aplicare,

| — | având în vedere cadrul strategic al UE privind drepturile omului și democrația, precum și punctul 11, referitor la comerț, din planul de acțiune conex (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul strategic al UE privind drepturile omului și democrația, precum și punctul 11, referitor la comerț, din planul de acțiune conex (3),

| — | având în vedere Cadrul integrat consolidat pentru asistență în domeniul comerțului destinată țărilor cel mai puțin dezvoltate, elaborat sub conducerea Băncii Mondiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul integrat consolidat pentru asistență în domeniul comerțului destinată țărilor cel mai puțin dezvoltate, elaborat sub conducerea Băncii Mondiale,

| — | având în vedere Agenda privind munca decentă a OIM și Inițiativa ONU privind nivelul minim de protecție socială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda privind munca decentă a OIM și Inițiativa ONU privind nivelul minim de protecție socială,

| — | având în vedere a patra Conferință mondială privind femeile, organizată la Beijing în septembrie 1995, Declarația și Platforma de acțiune adoptate la Beijing, |
| --- | --- |

—

având în vedere a patra Conferință mondială privind femeile, organizată la Beijing în septembrie 1995, Declarația și Platforma de acțiune adoptate la Beijing,

| — | având în vedere rezoluțiile sale cu relevanță pentru comerț și dezvoltare, inclusiv cele referitoare la comerț și sărăcie (4), la ajutorul pentru comerț (5), la acordurile de parteneriat economic (6), la sistemul generalizat de preferințe al UE (7), la responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) (8), la chestiunile fiscale legate de țările în curs de dezvoltare (9), la relațiile UE-Africa (10), la securitatea alimentară (11), la evoluția generală a politicii de dezvoltare a UE (12) și la coerența politicilor în favoarea dezvoltării (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale cu relevanță pentru comerț și dezvoltare, inclusiv cele referitoare la comerț și sărăcie (4), la ajutorul pentru comerț (5), la acordurile de parteneriat economic (6), la sistemul generalizat de preferințe al UE (7), la responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) (8), la chestiunile fiscale legate de țările în curs de dezvoltare (9), la relațiile UE-Africa (10), la securitatea alimentară (11), la evoluția generală a politicii de dezvoltare a UE (12) și la coerența politicilor în favoarea dezvoltării (13),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0054/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0054/2013),

| A. | întrucât articolele 207 și 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sunt evident interconectate; întrucât articolul 207 stipulează că politica comercială a UE se întemeiază pe principiile și obiectivele acțiunii externe a Uniunii și întrucât articolul 208 prevede că politicile Uniunii care pot afecta țările în curs de dezvoltare țin seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolele 207 și 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sunt evident interconectate; întrucât articolul 207 stipulează că politica comercială a UE se întemeiază pe principiile și obiectivele acțiunii externe a Uniunii și întrucât articolul 208 prevede că politicile Uniunii care pot afecta țările în curs de dezvoltare țin seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare;

| B. | întrucât, ca urmare a Declarației și a Platformei de acțiune de la Beijing, statele membre și Comisia au adoptat strategia de integrare a principiului egalității între femei și bărbați ca parte a politicii lor de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

B.

întrucât, ca urmare a Declarației și a Platformei de acțiune de la Beijing, statele membre și Comisia au adoptat strategia de integrare a principiului egalității între femei și bărbați ca parte a politicii lor de cooperare pentru dezvoltare;

| C. | întrucât reducerea sărăciei și urmărirea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului sunt componente centrale ale politicii de dezvoltare a UE și ar trebui, de asemenea, să ghideze politica comercială a UE față de țările în curs de dezvoltare; întrucât promovarea drepturilor omului ar trebui să fie integrată în această politică și să contribuie la abordarea bazată pe drepturi a dezvoltării adoptată de către UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât reducerea sărăciei și urmărirea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului sunt componente centrale ale politicii de dezvoltare a UE și ar trebui, de asemenea, să ghideze politica comercială a UE față de țările în curs de dezvoltare; întrucât promovarea drepturilor omului ar trebui să fie integrată în această politică și să contribuie la abordarea bazată pe drepturi a dezvoltării adoptată de către UE;

| D. | întrucât liberalizarea comerțului și reducerea sărăciei nu sunt automat legate, însă liberalizarea comerțului poate fi unul dintre cei mai eficienți promotori ai creșterii economice și ai dezvoltării, dacă și atunci când sunt create condițiile necesare; |
| --- | --- |

D.

întrucât liberalizarea comerțului și reducerea sărăciei nu sunt automat legate, însă liberalizarea comerțului poate fi unul dintre cei mai eficienți promotori ai creșterii economice și ai dezvoltării, dacă și atunci când sunt create condițiile necesare;

| E. | întrucât perspectivele unei dezvoltări reușite, bazate pe comerț, depind, printre altele, de existența unor instituții funcționale, de lupta eficace împotriva corupției, de un sector privat sănătos și de eforturi pentru o dezvoltare economică amplă și favorabilă incluziunii, diversificare și creșteri progresive ale valorii adăugate; |
| --- | --- |

E.

întrucât perspectivele unei dezvoltări reușite, bazate pe comerț, depind, printre altele, de existența unor instituții funcționale, de lupta eficace împotriva corupției, de un sector privat sănătos și de eforturi pentru o dezvoltare economică amplă și favorabilă incluziunii, diversificare și creșteri progresive ale valorii adăugate;

| F. | întrucât politica comercială a UE față de țările în curs de dezvoltare vizează o mai bună integrare a acestora în sistemul comercial internațional, însă este lipsită de obiective de dezvoltare clar definite și, prin urmare, riscă în schimb să distrugă producția locală, crescând dependența față de exporturile de materii prime; întrucât, în ciuda unor eforturi semnificante de liberalizare, unele țări, în special țările cel mai puțin dezvoltate, nu au putut să își diversifice producția și exporturile; |
| --- | --- |

F.

întrucât politica comercială a UE față de țările în curs de dezvoltare vizează o mai bună integrare a acestora în sistemul comercial internațional, însă este lipsită de obiective de dezvoltare clar definite și, prin urmare, riscă în schimb să distrugă producția locală, crescând dependența față de exporturile de materii prime; întrucât, în ciuda unor eforturi semnificante de liberalizare, unele țări, în special țările cel mai puțin dezvoltate, nu au putut să își diversifice producția și exporturile;

| G. | întrucât impactul globalizării asupra reducerii sărăciei este neuniform; întrucât o mare parte din populația țărilor în curs de dezvoltare încă trăiește în condiții de sărăcie extremă, în special în țările cel mai puțin dezvoltate; întrucât numai 18 % dintre cei extrem de săraci trăiau în țările cel mai puțin dezvoltate în 1990, dar această proporție s-a dublat la 36 % până în 2007; |
| --- | --- |

G.

întrucât impactul globalizării asupra reducerii sărăciei este neuniform; întrucât o mare parte din populația țărilor în curs de dezvoltare încă trăiește în condiții de sărăcie extremă, în special în țările cel mai puțin dezvoltate; întrucât numai 18 % dintre cei extrem de săraci trăiau în țările cel mai puțin dezvoltate în 1990, dar această proporție s-a dublat la 36 % până în 2007;

| H. | întrucât negocierile privind acordurile de parteneriat economic au rămas mult în urmă, progresele globale sunt încă slabe, iar obiectivele de dezvoltare nu sunt clar identificate în strategia UE privind APE, fiind necesar pentru a remedia această situație să se acorde din nou atenție dezvoltării în cadrul negocierilor, mai degrabă decât să se prevadă un termen-limită; |
| --- | --- |

H.

întrucât negocierile privind acordurile de parteneriat economic au rămas mult în urmă, progresele globale sunt încă slabe, iar obiectivele de dezvoltare nu sunt clar identificate în strategia UE privind APE, fiind necesar pentru a remedia această situație să se acorde din nou atenție dezvoltării în cadrul negocierilor, mai degrabă decât să se prevadă un termen-limită;

| I. | întrucât țările sărace întâmpină dificultăți în compensarea declinului impozitelor comerciale ca urmare a contextului mondial actual al liberalizării comerciale; întrucât impunerea unor taxe vamale mai mari pentru produsele prelucrate decât pentru materiile prime riscă să contribuie la limitarea rolului țărilor în curs de dezvoltare la simple exportatoare de materii prime; |
| --- | --- |

I.

întrucât țările sărace întâmpină dificultăți în compensarea declinului impozitelor comerciale ca urmare a contextului mondial actual al liberalizării comerciale; întrucât impunerea unor taxe vamale mai mari pentru produsele prelucrate decât pentru materiile prime riscă să contribuie la limitarea rolului țărilor în curs de dezvoltare la simple exportatoare de materii prime;

| J. | întrucât efectele negative ale politicii agricole comune asupra comerțului și dezvoltării țărilor în curs de dezvoltare trebuie eliminate; |
| --- | --- |

J.

întrucât efectele negative ale politicii agricole comune asupra comerțului și dezvoltării țărilor în curs de dezvoltare trebuie eliminate;

| K. | întrucât dezvoltarea agrocarburanților s-a bazat în cea mai mare măsură pe extinderea monoculturilor industriale de mari dimensiuni, astfel extinzându-se și practicile agricole dăunătoare mediului, biodiversității, fertilității solului și disponibilității apei; întrucât dezvoltarea agrocarburanților poate avea consecințe dramatice legate de încălcarea drepturilor privind terenurile, pierderea accesului la resursele naturale esențiale, defrișare și degradarea mediului; |
| --- | --- |

K.

întrucât dezvoltarea agrocarburanților s-a bazat în cea mai mare măsură pe extinderea monoculturilor industriale de mari dimensiuni, astfel extinzându-se și practicile agricole dăunătoare mediului, biodiversității, fertilității solului și disponibilității apei; întrucât dezvoltarea agrocarburanților poate avea consecințe dramatice legate de încălcarea drepturilor privind terenurile, pierderea accesului la resursele naturale esențiale, defrișare și degradarea mediului;

| L. | întrucât țările cu venit mediu superior vor fi excluse de la sistemul generalizat de preferințe al UE începând cu 1 ianuarie 2014, însă este nesigur în ce măsură această excludere va duce la deschiderea de oportunități noi de export pentru țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

L.

întrucât țările cu venit mediu superior vor fi excluse de la sistemul generalizat de preferințe al UE începând cu 1 ianuarie 2014, însă este nesigur în ce măsură această excludere va duce la deschiderea de oportunități noi de export pentru țările cel mai puțin dezvoltate;

| M. | întrucât ajutorul pentru comerț este conceput să ajute țările în curs de dezvoltare, printre altele la consolidarea capacității comerciale, reducând obstacolele administrative aflate în calea comerțului, punând în funcțiune o infrastructură eficientă pentru transportul mărfurilor și consolidând întreprinderile locale cu scopul de a le pregăti pentru a răspunde cererii locale și pentru concurență și de a le permite să valorifice noile oportunități ale pieței; întrucât ajutorul pentru comerț ar trebui să contribuie la promovarea prelucrării și diversificării producției, să sprijine integrarea regională, să faciliteze transferurile de tehnologie, să favorizeze instituirea sau dezvoltarea capacității productive interne și să contribuie la reducerea inegalităților în materie de venituri; |
| --- | --- |

M.

întrucât ajutorul pentru comerț este conceput să ajute țările în curs de dezvoltare, printre altele la consolidarea capacității comerciale, reducând obstacolele administrative aflate în calea comerțului, punând în funcțiune o infrastructură eficientă pentru transportul mărfurilor și consolidând întreprinderile locale cu scopul de a le pregăti pentru a răspunde cererii locale și pentru concurență și de a le permite să valorifice noile oportunități ale pieței; întrucât ajutorul pentru comerț ar trebui să contribuie la promovarea prelucrării și diversificării producției, să sprijine integrarea regională, să faciliteze transferurile de tehnologie, să favorizeze instituirea sau dezvoltarea capacității productive interne și să contribuie la reducerea inegalităților în materie de venituri;

| N. | întrucât integrarea regională este un mijloc eficace de obținere a prosperității, păcii și securității; întrucât beneficiile pentru dezvoltare ale unui comerț interior și regional mai funcțional pot fi la fel de importante sau mai importante decât cele ale unui comerț exterior intensificat, îndeosebi în contextul schimbărilor climatice; întrucât comerțul regional din Africa este dominat de bunurile prelucrate, în timp ce materiile prime predomină în comerțul exterior; |
| --- | --- |

N.

întrucât integrarea regională este un mijloc eficace de obținere a prosperității, păcii și securității; întrucât beneficiile pentru dezvoltare ale unui comerț interior și regional mai funcțional pot fi la fel de importante sau mai importante decât cele ale unui comerț exterior intensificat, îndeosebi în contextul schimbărilor climatice; întrucât comerțul regional din Africa este dominat de bunurile prelucrate, în timp ce materiile prime predomină în comerțul exterior;

| O. | întrucât exportul de resurse naturale este adeseori asociat cu corupția, precum și cu stagnarea în alte sectoare economice; întrucât este larg recunoscută în prezent existența unui fenomen al „blestemului resurselor”, iar politica comercială a UE trebuie să contribuie la prevenirea și contracararea acestui fenomen; |
| --- | --- |

O.

întrucât exportul de resurse naturale este adeseori asociat cu corupția, precum și cu stagnarea în alte sectoare economice; întrucât este larg recunoscută în prezent existența unui fenomen al „blestemului resurselor”, iar politica comercială a UE trebuie să contribuie la prevenirea și contracararea acestui fenomen;

| P. | întrucât „resursele de conflict” sunt resurse naturale ale căror exploatare și comercializare sistematice în contextul unui conflict contribuie la, beneficiază de sau rezultă în comiterea unor încălcări grave ale drepturilor omului, a unor încălcări ale dreptului internațional umanitar sau a unor încălcări care constituie crime în sensul dreptului internațional; |
| --- | --- |

P.

întrucât „resursele de conflict” sunt resurse naturale ale căror exploatare și comercializare sistematice în contextul unui conflict contribuie la, beneficiază de sau rezultă în comiterea unor încălcări grave ale drepturilor omului, a unor încălcări ale dreptului internațional umanitar sau a unor încălcări care constituie crime în sensul dreptului internațional;

| Q. | întrucât politicile UE trebuie să sprijine și să nu pericliteze niciodată securitatea alimentară; întrucât este de asemenea imperios necesar să se pună capăt realocării terenurilor agricole din țările sau regiunile în curs de dezvoltare marcate de insecuritate alimentară în alte scopuri decât producția de alimente destinate nevoilor locale sau regionale (problema „acaparării terenurilor”); |
| --- | --- |

Q.

întrucât politicile UE trebuie să sprijine și să nu pericliteze niciodată securitatea alimentară; întrucât este de asemenea imperios necesar să se pună capăt realocării terenurilor agricole din țările sau regiunile în curs de dezvoltare marcate de insecuritate alimentară în alte scopuri decât producția de alimente destinate nevoilor locale sau regionale (problema „acaparării terenurilor”);

| R. | întrucât, în special, sprijinul acordat pentru biocombustibili a dus la schimbarea indirectă a destinației terenurilor și la prețuri volatile ale alimentelor în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în special, sprijinul acordat pentru biocombustibili a dus la schimbarea indirectă a destinației terenurilor și la prețuri volatile ale alimentelor în țările în curs de dezvoltare;

| S. | întrucât asigurarea securității proprietății funciare pentru micii proprietari de pământ, care constituie majoritatea proprietarilor de pământ din țările în curs de dezvoltare și care sunt cei mai vulnerabili, stă la baza bunei funcționări a piețelor imobiliare și de credite care sunt esențiale pentru dezvoltarea stabilă și durabilă; |
| --- | --- |

S.

întrucât asigurarea securității proprietății funciare pentru micii proprietari de pământ, care constituie majoritatea proprietarilor de pământ din țările în curs de dezvoltare și care sunt cei mai vulnerabili, stă la baza bunei funcționări a piețelor imobiliare și de credite care sunt esențiale pentru dezvoltarea stabilă și durabilă;

| T. | întrucât investițiile în oportunități pentru femei, în special în materie de microcreditare, sunt esențiale pentru a obține rezultate semnificative sub aspectul dezvoltării economice și sociale, |
| --- | --- |

T.

întrucât investițiile în oportunități pentru femei, în special în materie de microcreditare, sunt esențiale pentru a obține rezultate semnificative sub aspectul dezvoltării economice și sociale,

Comerțul, un motor eficient al creșterii, al dezvoltării și al reducerii sărăciei

| 1. | își confirmă poziția potrivit căreia facilitarea dezvoltării durabile trebuie să fie obiectivul fundamental al politicii comerciale a UE față de țările în curs de dezvoltare; este de părere că ar trebui să se formuleze obiective de dezvoltare concrete și durabile pentru toate inițiativele din cadrul acestei politici; |
| --- | --- |

1.

își confirmă poziția potrivit căreia facilitarea dezvoltării durabile trebuie să fie obiectivul fundamental al politicii comerciale a UE față de țările în curs de dezvoltare; este de părere că ar trebui să se formuleze obiective de dezvoltare concrete și durabile pentru toate inițiativele din cadrul acestei politici;

| 2. | subliniază că, deși nu este de la sine înțeles că liberalizarea comerțului duce la creștere economică și la reducerea sărăciei, politicile comerciale și de ajutor pentru comerț trebuie elaborate în mod consecvent pe baza unor procese transparente, favorabile incluziunii și participatorii care implică toate părțile interesate, acordând o atenție deosebită celor mai defavorizate persoane, în special femeilor; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, deși nu este de la sine înțeles că liberalizarea comerțului duce la creștere economică și la reducerea sărăciei, politicile comerciale și de ajutor pentru comerț trebuie elaborate în mod consecvent pe baza unor procese transparente, favorabile incluziunii și participatorii care implică toate părțile interesate, acordând o atenție deosebită celor mai defavorizate persoane, în special femeilor;

| 3. | subliniază că un comerț echitabil între UE și țările în curs de dezvoltare trebuie să aibă la bază respectarea deplină și garantarea standardelor de muncă și a condițiilor de muncă ale OIM și trebuie să asigure aplicarea celor mai înalte standarde sociale și de mediu posibile; subliniază că această abordare include și plătirea unui preț echitabil pentru resursele și produsele agricole din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

3.

subliniază că un comerț echitabil între UE și țările în curs de dezvoltare trebuie să aibă la bază respectarea deplină și garantarea standardelor de muncă și a condițiilor de muncă ale OIM și trebuie să asigure aplicarea celor mai înalte standarde sociale și de mediu posibile; subliniază că această abordare include și plătirea unui preț echitabil pentru resursele și produsele agricole din țările în curs de dezvoltare;

| 4. | solicită acordarea unei atenții deosebite promovării egalității de șanse între femei și bărbați și emancipării femeilor; |
| --- | --- |

4.

solicită acordarea unei atenții deosebite promovării egalității de șanse între femei și bărbați și emancipării femeilor;

| 5. | salută faptul că Agenda schimbării (COM(2011)0637) se concentrează asupra mediului de afaceri, asupra integrării regionale și asupra piețelor mondiale, dar și asupra protecției sociale, sănătății, educației și creării de locuri de muncă; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că Agenda schimbării (COM(2011)0637) se concentrează asupra mediului de afaceri, asupra integrării regionale și asupra piețelor mondiale, dar și asupra protecției sociale, sănătății, educației și creării de locuri de muncă;

| 6. | afirmă necesitatea implementării depline a coerenței politicilor în favoarea dezvoltării, inclusiv prin încetarea oricărei producții și practici comerciale inechitabile, a pescuitului excesiv și a subvențiilor agricole care periclitează dezvoltarea și amenință securitatea alimentară; |
| --- | --- |

6.

afirmă necesitatea implementării depline a coerenței politicilor în favoarea dezvoltării, inclusiv prin încetarea oricărei producții și practici comerciale inechitabile, a pescuitului excesiv și a subvențiilor agricole care periclitează dezvoltarea și amenință securitatea alimentară;

| 7. | subliniază faptul că politica de investiții ridică două probleme principale pentru țările în curs de dezvoltare: la nivel național, politica de investiții trebuie să fie inclusă în strategia de dezvoltare, introducând obiectivele de dezvoltare durabilă; la nivel internațional, se impune consolidarea dimensiunii de dezvoltare a acordurilor internaționale de investiții (AII) și echilibrarea drepturilor și obligațiilor statelor și investitorilor; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că politica de investiții ridică două probleme principale pentru țările în curs de dezvoltare: la nivel național, politica de investiții trebuie să fie inclusă în strategia de dezvoltare, introducând obiectivele de dezvoltare durabilă; la nivel internațional, se impune consolidarea dimensiunii de dezvoltare a acordurilor internaționale de investiții (AII) și echilibrarea drepturilor și obligațiilor statelor și investitorilor;

| 8. | regretă că, în conformitate cu raportul UNCTAD 2012 privind investițiile mondiale, unele AII încheiate în 2011 respectă modelul tradițional de tratat care se concentrează asupra protecției investițiilor ca unic obiectiv al tratatului; salută, cu toate acestea, faptul că unele noi AII includ dispoziții pentru ca tratatul să nu interfereze cu strategiile de dezvoltare durabilă ale țărilor în cauză, axate pe impactul social și de mediu al investițiilor, ci dimpotrivă, să contribuie la acestea; |
| --- | --- |

8.

regretă că, în conformitate cu raportul UNCTAD 2012 privind investițiile mondiale, unele AII încheiate în 2011 respectă modelul tradițional de tratat care se concentrează asupra protecției investițiilor ca unic obiectiv al tratatului; salută, cu toate acestea, faptul că unele noi AII includ dispoziții pentru ca tratatul să nu interfereze cu strategiile de dezvoltare durabilă ale țărilor în cauză, axate pe impactul social și de mediu al investițiilor, ci dimpotrivă, să contribuie la acestea;

| 9. | remarcă cu îngrijorare numărul crescut de cazuri de soluționare a disputelor între investitori și stat (ISDS) introduse în temeiul AII, în care investitorii au contestat politici publice fundamentale, susținând că aceste politici au avut un impact negativ asupra perspectivelor lor de afaceri; subliniază, în acest context, că raportul UNCTAD 2012 privind investițiile mondiale indică faptul că AII devin din ce în ce mai controversate și sensibile din punct de vedere politic, în primul rând din cauza răspândirii arbitrajelor dintre investitori și stat bazate pe aceste acorduri, care provoacă o nemulțumire tot mai mare (de exemplu, declarația privind politica comercială a statului Australia care anunță că Australia nu va mai include clauzele privind soluționarea disputelor între investitori și stat în viitoarele sale acorduri internaționale de investiții) și care reflectă, printre altele, deficiențele sistemului (de exemplu, domeniul larg de aplicare al dispozițiilor cum ar fi exproprierea, îngrijorările privind calificările arbitrilor, lipsa transparenței și costurile ridicate ale procedurilor, precum și relația între procedurile dintre state și cele de soluționare a disputelor între investitori și stat); insistă, în consecință, asupra faptului că toate acordurile europene de investiții viitoare trebuie să garanteze că soluționarea internațională a disputelor între investitori și stat nu subminează capacitatea statelor de a adopta legi în favoarea interesului public; |
| --- | --- |

9.

remarcă cu îngrijorare numărul crescut de cazuri de soluționare a disputelor între investitori și stat (ISDS) introduse în temeiul AII, în care investitorii au contestat politici publice fundamentale, susținând că aceste politici au avut un impact negativ asupra perspectivelor lor de afaceri; subliniază, în acest context, că raportul UNCTAD 2012 privind investițiile mondiale indică faptul că AII devin din ce în ce mai controversate și sensibile din punct de vedere politic, în primul rând din cauza răspândirii arbitrajelor dintre investitori și stat bazate pe aceste acorduri, care provoacă o nemulțumire tot mai mare (de exemplu, declarația privind politica comercială a statului Australia care anunță că Australia nu va mai include clauzele privind soluționarea disputelor între investitori și stat în viitoarele sale acorduri internaționale de investiții) și care reflectă, printre altele, deficiențele sistemului (de exemplu, domeniul larg de aplicare al dispozițiilor cum ar fi exproprierea, îngrijorările privind calificările arbitrilor, lipsa transparenței și costurile ridicate ale procedurilor, precum și relația între procedurile dintre state și cele de soluționare a disputelor între investitori și stat); insistă, în consecință, asupra faptului că toate acordurile europene de investiții viitoare trebuie să garanteze că soluționarea internațională a disputelor între investitori și stat nu subminează capacitatea statelor de a adopta legi în favoarea interesului public;

| 10. | reamintește că mobilizarea investițiilor pentru dezvoltare durabilă este în continuare o provocare majoră pentru țările în curs de dezvoltare, în special pentru țările cel mai puțin dezvoltate; subliniază, în acest context, că UNCTAD a elaborat un cadru cuprinzător de politici investiționale pentru dezvoltare durabilă care pune un accent special pe relația dintre investițiile străine și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

10.

reamintește că mobilizarea investițiilor pentru dezvoltare durabilă este în continuare o provocare majoră pentru țările în curs de dezvoltare, în special pentru țările cel mai puțin dezvoltate; subliniază, în acest context, că UNCTAD a elaborat un cadru cuprinzător de politici investiționale pentru dezvoltare durabilă care pune un accent special pe relația dintre investițiile străine și dezvoltarea durabilă;

| 11. | invită UE să utilizeze în mod activ numeroasele instrumente aflate la dispoziția sa pentru a sprijini pacea, respectarea drepturilor omului, democrația, statul de drept, buna guvernanță, finanțele publice solide, investițiile în infrastructură, respectarea standardelor sociale de către întreprinderile europene și filialele lor, furnizarea fiabilă de servicii de bază și obiectivul creșterii durabile, favorabile incluziunii și al reducerii sărăciei în țările în curs de dezvoltare și, astfel, să contribuie totodată la crearea unui mediu propice pentru un ajutor eficient în favoarea comerțului și pentru dezvoltarea durabilă a comerțului; |
| --- | --- |

11.

invită UE să utilizeze în mod activ numeroasele instrumente aflate la dispoziția sa pentru a sprijini pacea, respectarea drepturilor omului, democrația, statul de drept, buna guvernanță, finanțele publice solide, investițiile în infrastructură, respectarea standardelor sociale de către întreprinderile europene și filialele lor, furnizarea fiabilă de servicii de bază și obiectivul creșterii durabile, favorabile incluziunii și al reducerii sărăciei în țările în curs de dezvoltare și, astfel, să contribuie totodată la crearea unui mediu propice pentru un ajutor eficient în favoarea comerțului și pentru dezvoltarea durabilă a comerțului;

| 12. | subliniază că integrarea cu succes a țărilor în curs de dezvoltare în comerțul mondial necesită mai mult decât un acces mai bun pe piață și norme consolidate de comerț internațional; subliniază, în consecință, că programarea ajutorului pentru comerț ar trebui să sprijine țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește eforturile lor interne de promovare a comerțului local, de eliminare a constrângerilor din partea ofertei și de abordare a punctelor slabe structurale, care pot fi abordate prin reforme interne ale politicilor comerciale, facilitarea schimburilor comerciale, consolidarea capacităților vamale, modernizarea infrastructurii, consolidarea capacităților productive și crearea de piețe interne și regionale; |
| --- | --- |

12.

subliniază că integrarea cu succes a țărilor în curs de dezvoltare în comerțul mondial necesită mai mult decât un acces mai bun pe piață și norme consolidate de comerț internațional; subliniază, în consecință, că programarea ajutorului pentru comerț ar trebui să sprijine țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește eforturile lor interne de promovare a comerțului local, de eliminare a constrângerilor din partea ofertei și de abordare a punctelor slabe structurale, care pot fi abordate prin reforme interne ale politicilor comerciale, facilitarea schimburilor comerciale, consolidarea capacităților vamale, modernizarea infrastructurii, consolidarea capacităților productive și crearea de piețe interne și regionale;

| 13. | reamintește că reducerea sărăciei și comerțul internațional nu sunt automat legate; observă, în acest sens, că UNCTAD declară că nivelul mediu de integrare comercială a țărilor cel mai puțin dezvoltate, măsurat prin raportarea exporturilor și importurilor de bunuri și servicii la PIB, este de fapt mai mare decât cel al economiilor avansate de la începutul anilor 1990; consideră, prin urmare, că persistența sărăciei maselor în țările cel mai puțin dezvoltate este consecința subdezvoltării și a eșecului acestor țări de a promova o transformare structurală și de a crea capacitate productivă și locuri de muncă productive la nivel național; |
| --- | --- |

13.

reamintește că reducerea sărăciei și comerțul internațional nu sunt automat legate; observă, în acest sens, că UNCTAD declară că nivelul mediu de integrare comercială a țărilor cel mai puțin dezvoltate, măsurat prin raportarea exporturilor și importurilor de bunuri și servicii la PIB, este de fapt mai mare decât cel al economiilor avansate de la începutul anilor 1990; consideră, prin urmare, că persistența sărăciei maselor în țările cel mai puțin dezvoltate este consecința subdezvoltării și a eșecului acestor țări de a promova o transformare structurală și de a crea capacitate productivă și locuri de muncă productive la nivel național;

| 14. | subliniază, de asemenea, argumentul UNCTAD potrivit căruia liberalizarea prematură și rapidă a comerțului pe care multe țări în curs de dezvoltare cu venituri mici au fost încurajate să o realizeze în anii 1980 și 1990 a dus la dezindustrializare și la o formă de integrare care a accentuat dependența lor și vulnerabilitatea lor față de piețele externe, în timp ce țările care au beneficiat cel mai mult de liberalizarea comerțului și care au înregistrat cele mai mari reduceri ale sărăciei absolute sunt cele care și-au deschis economiile în mod moderat și treptat, în funcție de dezvoltarea capacităților lor productive, și care au progresat înspre transformarea structurală; |
| --- | --- |

14.

subliniază, de asemenea, argumentul UNCTAD potrivit căruia liberalizarea prematură și rapidă a comerțului pe care multe țări în curs de dezvoltare cu venituri mici au fost încurajate să o realizeze în anii 1980 și 1990 a dus la dezindustrializare și la o formă de integrare care a accentuat dependența lor și vulnerabilitatea lor față de piețele externe, în timp ce țările care au beneficiat cel mai mult de liberalizarea comerțului și care au înregistrat cele mai mari reduceri ale sărăciei absolute sunt cele care și-au deschis economiile în mod moderat și treptat, în funcție de dezvoltarea capacităților lor productive, și care au progresat înspre transformarea structurală;

| 15. | subliniază că, pentru o creștere economică și o creare de bogăție care să fie favorabile incluziunii, durabile și eficiente în reducerea sărăciei, acestea ar trebui să fie urmărite în sectoarele foarte afectate de sărăcie și în sectoarele în care sunt active persoanele sărace; subliniază că creșterea ar trebui, de asemenea, să se realizeze în beneficiul femeilor, ducând la emanciparea acestora, și să se axeze pe îmbunătățirea mediului general de afaceri în vederea dezvoltării IMM-urilor și a apariției de oportunități durabile de microfinanțare și microcreditare; subliniază că politicile comerciale și de dezvoltare din acest domeniu ar trebui să fie îndrumate de inovare, creativitate și competitivitate, cu scopul de a crea locuri de muncă și a emancipa persoanele defavorizate; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, pentru o creștere economică și o creare de bogăție care să fie favorabile incluziunii, durabile și eficiente în reducerea sărăciei, acestea ar trebui să fie urmărite în sectoarele foarte afectate de sărăcie și în sectoarele în care sunt active persoanele sărace; subliniază că creșterea ar trebui, de asemenea, să se realizeze în beneficiul femeilor, ducând la emanciparea acestora, și să se axeze pe îmbunătățirea mediului general de afaceri în vederea dezvoltării IMM-urilor și a apariției de oportunități durabile de microfinanțare și microcreditare; subliniază că politicile comerciale și de dezvoltare din acest domeniu ar trebui să fie îndrumate de inovare, creativitate și competitivitate, cu scopul de a crea locuri de muncă și a emancipa persoanele defavorizate;

| 16. | salută recunoașterea de către Comisie a nevoii de a sprijini participarea micilor producători și întreprinderi; indică potențialul de piață al sistemelor de comerț echitabil și eficiența acestor sisteme în facilitarea dezvoltării sociale; |
| --- | --- |

16.

salută recunoașterea de către Comisie a nevoii de a sprijini participarea micilor producători și întreprinderi; indică potențialul de piață al sistemelor de comerț echitabil și eficiența acestor sisteme în facilitarea dezvoltării sociale;

| 17. | propune Comisiei să impulsioneze mai mult achizițiile publice durabile la nivel internațional; |
| --- | --- |

17.

propune Comisiei să impulsioneze mai mult achizițiile publice durabile la nivel internațional;

| 18. | invită UE, statele membre ale acesteia și alți donatori să recunoască rolul vital al femeilor în dezvoltarea economică și să adapteze eforturile de sprijin în vederea emancipării femeilor, în plan social și financiar, inclusiv prin sprijin specific în favoarea dezvoltării de întreprinderi și prin acces la servicii de microfinanțare adresate în mod special femeilor; |
| --- | --- |

18.

invită UE, statele membre ale acesteia și alți donatori să recunoască rolul vital al femeilor în dezvoltarea economică și să adapteze eforturile de sprijin în vederea emancipării femeilor, în plan social și financiar, inclusiv prin sprijin specific în favoarea dezvoltării de întreprinderi și prin acces la servicii de microfinanțare adresate în mod special femeilor;

| 19. | reamintește Comisiei și statelor membre de Planul de acțiune al UE privind egalitatea de șanse între femei și bărbați și emanciparea femeilor în contextul dezvoltării, precum și de activitățile propuse în cadrul acțiunii; |
| --- | --- |

19.

reamintește Comisiei și statelor membre de Planul de acțiune al UE privind egalitatea de șanse între femei și bărbați și emanciparea femeilor în contextul dezvoltării, precum și de activitățile propuse în cadrul acțiunii;

| 20. | amintește obligația UE de a pune în aplicare coerența politicilor în favoarea dezvoltării și a respectării, promovării și protejării drepturilor omului și egalității de șanse între femei și bărbați în toate politicile sale externe, inclusiv în comerțul internațional; așteaptă cu interes punerea în aplicare deplină a punctelor privind comerțul formulate în planul de acțiune anexat cadrului strategic al UE privind drepturile omului și democrația; |
| --- | --- |

20.

amintește obligația UE de a pune în aplicare coerența politicilor în favoarea dezvoltării și a respectării, promovării și protejării drepturilor omului și egalității de șanse între femei și bărbați în toate politicile sale externe, inclusiv în comerțul internațional; așteaptă cu interes punerea în aplicare deplină a punctelor privind comerțul formulate în planul de acțiune anexat cadrului strategic al UE privind drepturile omului și democrația;

| 21. | consideră că strategiile de dezvoltare economică durabilă ar trebui, printre altele, să prevadă participarea sectorului privat la economia reală, coeziunea și integrarea regională a piețelor prin intermediul cooperării transfrontaliere, precum și dezvoltarea comerțului liber și echitabil, încorporat într-un cadru comercial multilateral bazat pe norme; |
| --- | --- |

21.

consideră că strategiile de dezvoltare economică durabilă ar trebui, printre altele, să prevadă participarea sectorului privat la economia reală, coeziunea și integrarea regională a piețelor prin intermediul cooperării transfrontaliere, precum și dezvoltarea comerțului liber și echitabil, încorporat într-un cadru comercial multilateral bazat pe norme;

| 22. | reamintește importanța investițiilor care vizează crearea, dezvoltarea și consolidarea infrastructurilor portuare, de transport, de energie și de telecomunicații esențiale, în special la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

22.

reamintește importanța investițiilor care vizează crearea, dezvoltarea și consolidarea infrastructurilor portuare, de transport, de energie și de telecomunicații esențiale, în special la nivel transfrontalier;

| 23. | încurajează țările beneficiare de ajutoare pentru dezvoltare prin intermediul comerțului să-și mobilizeze, de asemenea, propriile resurse interne, inclusiv veniturile bugetare, prin colectarea adecvată a impozitelor și prin capitalul uman; invită Comisia să sprijine gestionarea transparentă și durabilă a resurselor naturale în cazul în care țările obțin venituri din exploatarea acestor resurse; subliniază necesitatea de a stabili o transparență deplină în ceea ce privește plățile către guverne efectuate de întreprinderile europene; solicită Comisiei să sprijine strategiile de industrializare durabilă în țările în curs de dezvoltare care vizează comercializarea produselor cu valoare adăugată; |
| --- | --- |

23.

încurajează țările beneficiare de ajutoare pentru dezvoltare prin intermediul comerțului să-și mobilizeze, de asemenea, propriile resurse interne, inclusiv veniturile bugetare, prin colectarea adecvată a impozitelor și prin capitalul uman; invită Comisia să sprijine gestionarea transparentă și durabilă a resurselor naturale în cazul în care țările obțin venituri din exploatarea acestor resurse; subliniază necesitatea de a stabili o transparență deplină în ceea ce privește plățile către guverne efectuate de întreprinderile europene; solicită Comisiei să sprijine strategiile de industrializare durabilă în țările în curs de dezvoltare care vizează comercializarea produselor cu valoare adăugată;

| 24. | consideră că instrumentele create de UE în materie de ajutoare pentru dezvoltare prin intermediul comerțului și al investițiilor, îndeosebi prin sistemul revizuit de preferințe generalizate și acordurile de parteneriat economic sunt eficace; subliniază totuși că ajutoarele pentru comerț nu se pot limita doar la aceste instrumente; reamintește UE obiectivul său de a mări bugetul total destinat ajutoarelor, astfel încât acesta să atingă un procent de 0,7 % din VNB până în 2015; îndeamnă Comisia să majoreze proporția asistenței tehnice din bugetul său total destinat ajutoarelor, inclusiv în materie de standardizare; invită UE să facă dovada unui grad mai mare de coerență în punerea în aplicare a politicilor sale comerciale, agricole, de mediu, energetice și de dezvoltare; |
| --- | --- |

24.

consideră că instrumentele create de UE în materie de ajutoare pentru dezvoltare prin intermediul comerțului și al investițiilor, îndeosebi prin sistemul revizuit de preferințe generalizate și acordurile de parteneriat economic sunt eficace; subliniază totuși că ajutoarele pentru comerț nu se pot limita doar la aceste instrumente; reamintește UE obiectivul său de a mări bugetul total destinat ajutoarelor, astfel încât acesta să atingă un procent de 0,7 % din VNB până în 2015; îndeamnă Comisia să majoreze proporția asistenței tehnice din bugetul său total destinat ajutoarelor, inclusiv în materie de standardizare; invită UE să facă dovada unui grad mai mare de coerență în punerea în aplicare a politicilor sale comerciale, agricole, de mediu, energetice și de dezvoltare;

| 25. | consideră că este indispensabil ca politicile europene de asistență pentru dezvoltare prin intermediul comerțului să integreze toate dimensiunile inovării – inovarea financiară, dar și inovarea tehnologică, inovarea organizațională – pe baza celor mai bune practici; |
| --- | --- |

25.

consideră că este indispensabil ca politicile europene de asistență pentru dezvoltare prin intermediul comerțului să integreze toate dimensiunile inovării – inovarea financiară, dar și inovarea tehnologică, inovarea organizațională – pe baza celor mai bune practici;

| 26. | recomandă ca Comisia să negocieze includerea dispozițiilor efectiv aplicabile privind drepturile omului în toate viitoarele acorduri bilaterale comerciale și de cooperare, cu scopul de a contribui cu adevărat la o abordare a dezvoltării bazată pe drepturi; |
| --- | --- |

26.

recomandă ca Comisia să negocieze includerea dispozițiilor efectiv aplicabile privind drepturile omului în toate viitoarele acorduri bilaterale comerciale și de cooperare, cu scopul de a contribui cu adevărat la o abordare a dezvoltării bazată pe drepturi;

| 27. | subliniază importanța unor niveluri decente de salarizare și a unor standarde decente de siguranță la locul de muncă pentru un sistem comercial global durabil și pentru noi lanțuri de producție la nivel mondial; reamintește Comisiei, în acest sens, Comunicarea sa privind promovarea muncii decente pentru toți; |
| --- | --- |

27.

subliniază importanța unor niveluri decente de salarizare și a unor standarde decente de siguranță la locul de muncă pentru un sistem comercial global durabil și pentru noi lanțuri de producție la nivel mondial; reamintește Comisiei, în acest sens, Comunicarea sa privind promovarea muncii decente pentru toți;

| 28. | dorește, pentru a asigura coerența politicilor inițiate de UE, intensificarea colaborării între diferitele servicii ale Comisiei și SEAE, precum și între cele trei instituții care sunt Comisia, Consiliul și Parlamentul European; |
| --- | --- |

28.

dorește, pentru a asigura coerența politicilor inițiate de UE, intensificarea colaborării între diferitele servicii ale Comisiei și SEAE, precum și între cele trei instituții care sunt Comisia, Consiliul și Parlamentul European;

| 29. | consideră că criteriile de evaluare a politicilor și programelor de dezvoltare prin intermediul comerțului și al investițiilor ar trebui să includă nu doar statistici privind rata de creștere și schimburile comerciale, ci și statistici privind numărul de locuri de muncă create și îmbunătățirile aduse calității vieții locuitorilor din țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește dezvoltarea umană, socială, culturală și a mediului; |
| --- | --- |

29.

consideră că criteriile de evaluare a politicilor și programelor de dezvoltare prin intermediul comerțului și al investițiilor ar trebui să includă nu doar statistici privind rata de creștere și schimburile comerciale, ci și statistici privind numărul de locuri de muncă create și îmbunătățirile aduse calității vieții locuitorilor din țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește dezvoltarea umană, socială, culturală și a mediului;

Plasarea negocierilor și a acordurilor comerciale într-un cadru de dezvoltare mai clar

| 30. | subliniază importanța combinării reformelor comerciale cu politici publice bine concepute, în special privind protecția socială; subliniază, în sens mai larg, importanța unor strategii de dezvoltare naționale oportune și bine pregătite și a unor evaluări sistematice a impactului politicii comerciale existente asupra sărăciei; solicită Comisiei să pună în aplicare orientarea pregătită de raportorul ONU privind dreptul la alimentație care solicită utilizarea evaluărilor impactului asupra drepturilor omului – „Principii directoare privind evaluarea impactului acordurilor comerciale și de investiții asupra drepturilor omului” – atunci când se încheie acorduri comerciale și de investiții, pentru a se asigura consecvența acestora cu obligațiile din actele internaționale privind drepturile omului; îndeamnă, de asemenea, UE să includă în toate acordurile sale comerciale condiții și clauze clare privind drepturile omului și democrația; |
| --- | --- |

30.

subliniază importanța combinării reformelor comerciale cu politici publice bine concepute, în special privind protecția socială; subliniază, în sens mai larg, importanța unor strategii de dezvoltare naționale oportune și bine pregătite și a unor evaluări sistematice a impactului politicii comerciale existente asupra sărăciei; solicită Comisiei să pună în aplicare orientarea pregătită de raportorul ONU privind dreptul la alimentație care solicită utilizarea evaluărilor impactului asupra drepturilor omului – „Principii directoare privind evaluarea impactului acordurilor comerciale și de investiții asupra drepturilor omului” – atunci când se încheie acorduri comerciale și de investiții, pentru a se asigura consecvența acestora cu obligațiile din actele internaționale privind drepturile omului; îndeamnă, de asemenea, UE să includă în toate acordurile sale comerciale condiții și clauze clare privind drepturile omului și democrația;

| 31. | subliniază importanța ancorării responsabilității sociale a întreprinderilor (RSI) în acordurile de liber schimb cu țările în curs de dezvoltare, pentru a promova drepturile omului și standardele sociale și de mediu; sugerează includerea unui capitol cuprinzător privind drepturile omului, în plus față de capitolele privind aspectele de mediu și sociale, în toate acordurile de liber schimb viitoare; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța ancorării responsabilității sociale a întreprinderilor (RSI) în acordurile de liber schimb cu țările în curs de dezvoltare, pentru a promova drepturile omului și standardele sociale și de mediu; sugerează includerea unui capitol cuprinzător privind drepturile omului, în plus față de capitolele privind aspectele de mediu și sociale, în toate acordurile de liber schimb viitoare;

| 32. | invită Comisia să încurajeze guvernele țărilor în curs de dezvoltare să realizeze consultări ample care includ actori nestatali și neeconomici în cursul proceselor lor de elaborare a politicilor comerciale; invită Comisia, de asemenea, să promoveze transparența în cursul negocierilor, astfel încât să faciliteze o implicare amplă și eficace permanentă a părților interesate, și să sprijine urmărirea rezultatelor în domeniul dezvoltării; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să încurajeze guvernele țărilor în curs de dezvoltare să realizeze consultări ample care includ actori nestatali și neeconomici în cursul proceselor lor de elaborare a politicilor comerciale; invită Comisia, de asemenea, să promoveze transparența în cursul negocierilor, astfel încât să faciliteze o implicare amplă și eficace permanentă a părților interesate, și să sprijine urmărirea rezultatelor în domeniul dezvoltării;

| 33. | solicită analize de impact aprofundate, realizate dintr-o perspectivă a climei, a genului și a sustenabilității, privind consecințele acordurilor comerciale multilaterale și bilaterale negociate între UE și țări terțe; îndeamnă Comisia să autorizeze acordarea unui sprijin explicit pentru gestionarea schimbărilor climatice în cadrul tuturor ajutoarelor pentru comerț, precum și în cadrul altor ajutoare de dezvoltare relevante; |
| --- | --- |

33.

solicită analize de impact aprofundate, realizate dintr-o perspectivă a climei, a genului și a sustenabilității, privind consecințele acordurilor comerciale multilaterale și bilaterale negociate între UE și țări terțe; îndeamnă Comisia să autorizeze acordarea unui sprijin explicit pentru gestionarea schimbărilor climatice în cadrul tuturor ajutoarelor pentru comerț, precum și în cadrul altor ajutoare de dezvoltare relevante;

| 34. | consideră că în cadrul negocierilor pentru acordurile comerciale ar trebui să se stabilească obiective de referință pentru progresele în materie de dezvoltare, cu scopul de a facilita monitorizarea și, după caz, modificarea calendarelor pentru implementarea măsurilor și modificarea măsurilor de însoțire, care pot include ajutorul pentru comerț și asistența pentru ajustare, precum și pregătirea de inițiative noi, atunci când realizarea obiectivelor de dezvoltare o cere; subliniază că este esențial pentru negocierile comerciale să se acorde țărilor în curs de dezvoltare expertiza juridică și alte expertize necesare pentru a colabora în mod eficace în cadrul OMC și al organizațiilor similare; |
| --- | --- |

34.

consideră că în cadrul negocierilor pentru acordurile comerciale ar trebui să se stabilească obiective de referință pentru progresele în materie de dezvoltare, cu scopul de a facilita monitorizarea și, după caz, modificarea calendarelor pentru implementarea măsurilor și modificarea măsurilor de însoțire, care pot include ajutorul pentru comerț și asistența pentru ajustare, precum și pregătirea de inițiative noi, atunci când realizarea obiectivelor de dezvoltare o cere; subliniază că este esențial pentru negocierile comerciale să se acorde țărilor în curs de dezvoltare expertiza juridică și alte expertize necesare pentru a colabora în mod eficace în cadrul OMC și al organizațiilor similare;

| 35. | invită UE să reducă suplimentar restricțiile în calea comerțului și subvențiile care denaturează comerțul, cu scopul de a ajuta țările în curs de dezvoltare să își intensifice participarea la comerțul mondial; solicită abolirea subvențiilor acordate exporturilor agricole, conform Rundei de dezvoltare de la Doha a OMC, care ar trebui pusă în aplicare cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

35.

invită UE să reducă suplimentar restricțiile în calea comerțului și subvențiile care denaturează comerțul, cu scopul de a ajuta țările în curs de dezvoltare să își intensifice participarea la comerțul mondial; solicită abolirea subvențiilor acordate exporturilor agricole, conform Rundei de dezvoltare de la Doha a OMC, care ar trebui pusă în aplicare cât mai curând posibil;

| 36. | încurajează Comisia să sprijine solicitarea raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație de a implementa un sistem de stimulente pozitive pentru a încuraja importul în UE de produse agricole care îndeplinesc standarde specificate în domeniul social, al mediului și al drepturilor omului, în special prin asigurarea de venituri echitabile pentru producători și venituri de subzistență pentru lucrătorii agricoli; |
| --- | --- |

36.

încurajează Comisia să sprijine solicitarea raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație de a implementa un sistem de stimulente pozitive pentru a încuraja importul în UE de produse agricole care îndeplinesc standarde specificate în domeniul social, al mediului și al drepturilor omului, în special prin asigurarea de venituri echitabile pentru producători și venituri de subzistență pentru lucrătorii agricoli;

| 37. | solicită UE să se asigure întotdeauna că abordarea sa generală în materie de negocieri comerciale, care include aspecte precum investițiile, achizițiile publice, concurența, comerțul cu servicii și drepturile de proprietate intelectuală, este compatibilă cu nevoile și strategiile de dezvoltare respective ale țărilor partenere; îndeamnă, prin urmare, UE să își definească politica prin respectarea deplină a „tratamentului special și diferențiat” acordat țărilor în curs de dezvoltare; reafirmă, de asemenea, că guvernele și parlamentele trebuie să își păstreze dreptul de a reglementa investițiile, atât pentru a putea să favorizeze investitorii care sprijină dezvoltarea țării, cât și pentru a se asigura că există obligații și îndatoriri pentru toți investitorii, inclusiv pentru cei străini, în ceea ce privește respectarea standardelor în domeniul muncii, al mediului și al drepturilor omului, precum și a altor standarde; |
| --- | --- |

37.

solicită UE să se asigure întotdeauna că abordarea sa generală în materie de negocieri comerciale, care include aspecte precum investițiile, achizițiile publice, concurența, comerțul cu servicii și drepturile de proprietate intelectuală, este compatibilă cu nevoile și strategiile de dezvoltare respective ale țărilor partenere; îndeamnă, prin urmare, UE să își definească politica prin respectarea deplină a „tratamentului special și diferențiat” acordat țărilor în curs de dezvoltare; reafirmă, de asemenea, că guvernele și parlamentele trebuie să își păstreze dreptul de a reglementa investițiile, atât pentru a putea să favorizeze investitorii care sprijină dezvoltarea țării, cât și pentru a se asigura că există obligații și îndatoriri pentru toți investitorii, inclusiv pentru cei străini, în ceea ce privește respectarea standardelor în domeniul muncii, al mediului și al drepturilor omului, precum și a altor standarde;

| 38. | salută includerea aspectului de gen în evaluările impactului asupra sustenabilității legate de negocierile comerciale; solicită Comisiei să ia act de aceste evaluări și să se asigure că problemele de gen identificate sunt într-adevăr rezolvate prin măsurile politice care însoțesc acordurile comerciale; |
| --- | --- |

38.

salută includerea aspectului de gen în evaluările impactului asupra sustenabilității legate de negocierile comerciale; solicită Comisiei să ia act de aceste evaluări și să se asigure că problemele de gen identificate sunt într-adevăr rezolvate prin măsurile politice care însoțesc acordurile comerciale;

| 39. | consideră că, în cadrul negocierilor privind acordurile de parteneriat economic, ar trebui să se acorde atenție conținutului, mai degrabă decât termenelor-limită; afirmă că, pentru ca acordurile să ducă la dezvoltare, este necesară o abordare mai flexibilă din partea UE, care să încurajeze diversificarea economiilor țărilor ACP, cu un număr mai mare de activități de prelucrare și de schimburi comerciale regionale; |
| --- | --- |

39.

consideră că, în cadrul negocierilor privind acordurile de parteneriat economic, ar trebui să se acorde atenție conținutului, mai degrabă decât termenelor-limită; afirmă că, pentru ca acordurile să ducă la dezvoltare, este necesară o abordare mai flexibilă din partea UE, care să încurajeze diversificarea economiilor țărilor ACP, cu un număr mai mare de activități de prelucrare și de schimburi comerciale regionale;

Ajutorul pentru comerț

| 40. | susține propunerea Comisiei de a diferenția ajutorul său pentru comerț și de a-și concentra eforturile asupra țărilor care au cea mai mare nevoie de acesta, în special asupra țărilor cel mai puțin dezvoltate și a țărilor cu venituri mici; |
| --- | --- |

40.

susține propunerea Comisiei de a diferenția ajutorul său pentru comerț și de a-și concentra eforturile asupra țărilor care au cea mai mare nevoie de acesta, în special asupra țărilor cel mai puțin dezvoltate și a țărilor cu venituri mici;

| 41. | solicită ca instrumentele aferente ajutorului pentru comerț să vizeze nu numai comerțul între UE și țările în curs de dezvoltare, ci și sprijinul în favoarea comerțului intern, regional și sud-sud, precum și schimburile comerciale triunghiulare dintre țările ACP prin promovarea lanțurilor valorice transfrontaliere, prin eficientizarea serviciilor-cheie și prin reducerea costurilor de transport, care în același timp pot ajuta la consolidarea legăturilor țărilor în curs de dezvoltare cu piețele mondiale; |
| --- | --- |

41.

solicită ca instrumentele aferente ajutorului pentru comerț să vizeze nu numai comerțul între UE și țările în curs de dezvoltare, ci și sprijinul în favoarea comerțului intern, regional și sud-sud, precum și schimburile comerciale triunghiulare dintre țările ACP prin promovarea lanțurilor valorice transfrontaliere, prin eficientizarea serviciilor-cheie și prin reducerea costurilor de transport, care în același timp pot ajuta la consolidarea legăturilor țărilor în curs de dezvoltare cu piețele mondiale;

| 42. | încurajează dezvoltarea unor instrumente de sprijin mai eficace în legătură cu ajustarea și diversificarea producției, precum și cu dezvoltarea responsabilă și durabilă de industrii de prelucrare și de întreprinderi mici și mijlocii în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

42.

încurajează dezvoltarea unor instrumente de sprijin mai eficace în legătură cu ajustarea și diversificarea producției, precum și cu dezvoltarea responsabilă și durabilă de industrii de prelucrare și de întreprinderi mici și mijlocii în țările în curs de dezvoltare;

| 43. | subliniază că disparitățile de gen privind accesul la resurse, precum microîmprumuturile, creditele, informațiile și tehnologia, ar trebui avute în vedere la definirea strategiilor privind ajutorul pentru comerț și alte ajutoare de dezvoltare relevante; |
| --- | --- |

43.

subliniază că disparitățile de gen privind accesul la resurse, precum microîmprumuturile, creditele, informațiile și tehnologia, ar trebui avute în vedere la definirea strategiilor privind ajutorul pentru comerț și alte ajutoare de dezvoltare relevante;

| 44. | sprijină pachetul de promovare a comerțului pentru micile operațiuni din țările în curs de dezvoltare anunțat în comunicarea Comisiei; solicită Comisiei să înregistreze progrese în dezvoltarea acestui pachet și solicită tuturor donatorilor să aloce fonduri suficiente pentru punerea în aplicare a pachetului respectiv, în special pentru a sprijini participarea micilor întreprinderi la regimuri comerciale care asigură valoare adăugată pentru producători, inclusiv la regimurile care corespund criteriilor de durabilitate (de exemplu, comerțul echitabil); solicită informații actualizate periodic privind punerea în aplicare a acestui pachet; |
| --- | --- |

44.

sprijină pachetul de promovare a comerțului pentru micile operațiuni din țările în curs de dezvoltare anunțat în comunicarea Comisiei; solicită Comisiei să înregistreze progrese în dezvoltarea acestui pachet și solicită tuturor donatorilor să aloce fonduri suficiente pentru punerea în aplicare a pachetului respectiv, în special pentru a sprijini participarea micilor întreprinderi la regimuri comerciale care asigură valoare adăugată pentru producători, inclusiv la regimurile care corespund criteriilor de durabilitate (de exemplu, comerțul echitabil); solicită informații actualizate periodic privind punerea în aplicare a acestui pachet;

| 45. | observă dependența capacității comerciale atât de „hardware” (infrastructură), cât și de „software” (cunoștințe); solicită, prin urmare, ca ajutorul UE să fie investit pentru promovarea ambelor elemente în numeroase țări, în special în cooperare cu țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

45.

observă dependența capacității comerciale atât de „hardware” (infrastructură), cât și de „software” (cunoștințe); solicită, prin urmare, ca ajutorul UE să fie investit pentru promovarea ambelor elemente în numeroase țări, în special în cooperare cu țările cel mai puțin dezvoltate;

| 46. | solicită UE să se asigure că ajutorul pentru comerț promovează reducerea sărăciei și instrumente favorabile incluziunii, vizând astfel în special nevoile micilor operatori; subliniază că ajutorul pentru comerț ar trebui utilizat pentru a dezvolta lanțuri valorice durabile acordând o atenție suficientă populației sărace în vederea consolidării obiectivului de a realiza un lanț de aprovizionare durabil; |
| --- | --- |

46.

solicită UE să se asigure că ajutorul pentru comerț promovează reducerea sărăciei și instrumente favorabile incluziunii, vizând astfel în special nevoile micilor operatori; subliniază că ajutorul pentru comerț ar trebui utilizat pentru a dezvolta lanțuri valorice durabile acordând o atenție suficientă populației sărace în vederea consolidării obiectivului de a realiza un lanț de aprovizionare durabil;

| 47. | solicită UE să se axeze pe remedierea problemelor din programele de ajutor pentru comerț, în special în ceea ce privește capacitatea de implementare și monitorizare; solicită, în continuare, o schimbare de perspectivă care să se axeze pe rezultate și efecte, mai degrabă decât pe contribuții, dar recunoaște nevoia unui control extern diligent și concertat care să asigure practici comerciale deschise și transparente; |
| --- | --- |

47.

solicită UE să se axeze pe remedierea problemelor din programele de ajutor pentru comerț, în special în ceea ce privește capacitatea de implementare și monitorizare; solicită, în continuare, o schimbare de perspectivă care să se axeze pe rezultate și efecte, mai degrabă decât pe contribuții, dar recunoaște nevoia unui control extern diligent și concertat care să asigure practici comerciale deschise și transparente;

| 48. | solicită UE să integreze mai eficace sectorul privat în conceperea proiectelor de ajutor pentru comerț, cu scopul de a sprijini întreprinderile din țările în curs de dezvoltare să stimuleze schimburile comerciale; |
| --- | --- |

48.

solicită UE să integreze mai eficace sectorul privat în conceperea proiectelor de ajutor pentru comerț, cu scopul de a sprijini întreprinderile din țările în curs de dezvoltare să stimuleze schimburile comerciale;

Dezvoltarea și rolul sectorului privat

| 49. | consideră că, având în vedere transformarea structurii comerțului internațional și a schimburilor comerciale nord-sud, aproprierea programelor de ajutorare de către țările beneficiare, împreună cu transparența, responsabilitatea și resursele suficiente, reprezintă factori hotărâtori pentru eficacitatea și succesul acestora, obiectivul fiind reducerea disparităților în prosperitate și partajarea acesteia, precum și integrarea regională; consideră că este esențial ca elaborarea și monitorizarea acestor programe să prevadă implicarea sistematică a instituțiilor naționale, regionale și locale și a societății civile, precum și supravegherea din partea donatorilor; |
| --- | --- |

49.

consideră că, având în vedere transformarea structurii comerțului internațional și a schimburilor comerciale nord-sud, aproprierea programelor de ajutorare de către țările beneficiare, împreună cu transparența, responsabilitatea și resursele suficiente, reprezintă factori hotărâtori pentru eficacitatea și succesul acestora, obiectivul fiind reducerea disparităților în prosperitate și partajarea acesteia, precum și integrarea regională; consideră că este esențial ca elaborarea și monitorizarea acestor programe să prevadă implicarea sistematică a instituțiilor naționale, regionale și locale și a societății civile, precum și supravegherea din partea donatorilor;

| 50. | solicită Comisiei să ia mai bine în considerare noile provocări generate de asistența pentru dezvoltare prin intermediul comerțului, cum ar fi nivelurile diferite de dezvoltare, sprijinul acordat producției locale și diversificării acesteia, precum și promovarea standardelor sociale și de mediu; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei să ia mai bine în considerare noile provocări generate de asistența pentru dezvoltare prin intermediul comerțului, cum ar fi nivelurile diferite de dezvoltare, sprijinul acordat producției locale și diversificării acesteia, precum și promovarea standardelor sociale și de mediu;

| 51. | îndeamnă toți donatorii – publici și privați – să-și coordoneze mai îndeaproape acțiunile și să le adapteze în funcție de oferta existentă, în special în contextul actual de restricții bugetare; reamintește că țările BRICS sunt, în prezent, în mod simultan, beneficiari și donatori de ajutoare; solicită acestora să coopereze cu UE pentru a-și pune în comun experiența și a-și optimiza acțiunile și să-și asume mai multe responsabilități față de țările mai puțin dezvoltate și în cadrul comunității donatorilor; este îngrijorat de multiplicarea practicilor de ajutor condiționat și solicită țărilor dezvoltate și marilor țări emergente să evite să recurgă la aceste practici; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă toți donatorii – publici și privați – să-și coordoneze mai îndeaproape acțiunile și să le adapteze în funcție de oferta existentă, în special în contextul actual de restricții bugetare; reamintește că țările BRICS sunt, în prezent, în mod simultan, beneficiari și donatori de ajutoare; solicită acestora să coopereze cu UE pentru a-și pune în comun experiența și a-și optimiza acțiunile și să-și asume mai multe responsabilități față de țările mai puțin dezvoltate și în cadrul comunității donatorilor; este îngrijorat de multiplicarea practicilor de ajutor condiționat și solicită țărilor dezvoltate și marilor țări emergente să evite să recurgă la aceste practici;

| 52. | solicită Comisiei și tuturor donatorilor să caute forme inovatoare de finanțare și parteneriat pentru dezvoltare; reamintește, în acest sens, că creditarea peer-to-peer poate contribui, de asemenea, la promovarea dezvoltării prin intermediul comerțului; recomandă coordonarea mai bună a proiectelor de dezvoltare finanțate de băncile de dezvoltare regională și de Banca Mondială/Societatea Financiară Internațională și utilizarea mai largă a sistemelor interregionale de finanțare precum Fondul fiduciar UE-Africa pentru infrastructură; |
| --- | --- |

52.

solicită Comisiei și tuturor donatorilor să caute forme inovatoare de finanțare și parteneriat pentru dezvoltare; reamintește, în acest sens, că creditarea peer-to-peer poate contribui, de asemenea, la promovarea dezvoltării prin intermediul comerțului; recomandă coordonarea mai bună a proiectelor de dezvoltare finanțate de băncile de dezvoltare regională și de Banca Mondială/Societatea Financiară Internațională și utilizarea mai largă a sistemelor interregionale de finanțare precum Fondul fiduciar UE-Africa pentru infrastructură;

| 53. | îndeamnă întreprinderile cu sediul în UE, dar care au spații de producție în țări în curs de dezvoltare, să se supună strict obligațiilor de a respecta drepturile și libertățile omului, standardele sociale și de mediu, egalitatea între femei și bărbați, standardele fundamentale de muncă, acordurile internaționale și plata impozitelor adecvate în mod transparent; solicită punerea în aplicare fără excepție a dreptului de a nu fi constrâns la muncă forțată și, în special, la munca copiilor; |
| --- | --- |

53.

îndeamnă întreprinderile cu sediul în UE, dar care au spații de producție în țări în curs de dezvoltare, să se supună strict obligațiilor de a respecta drepturile și libertățile omului, standardele sociale și de mediu, egalitatea între femei și bărbați, standardele fundamentale de muncă, acordurile internaționale și plata impozitelor adecvate în mod transparent; solicită punerea în aplicare fără excepție a dreptului de a nu fi constrâns la muncă forțată și, în special, la munca copiilor;

| 54. | este convins de potențialul sectorului privat de a funcționa ca forță motrice a dezvoltării și subliniază că, pentru a realiza acest potențial, procesul trebuie să servească comunitățile locale și să genereze, prin intermediul principiului lanțurilor de aprovizionare echitabile și favorabile incluziunii, emanciparea tuturor actorilor implicați, de la producători/lucrători la consumatori; |
| --- | --- |

54.

este convins de potențialul sectorului privat de a funcționa ca forță motrice a dezvoltării și subliniază că, pentru a realiza acest potențial, procesul trebuie să servească comunitățile locale și să genereze, prin intermediul principiului lanțurilor de aprovizionare echitabile și favorabile incluziunii, emanciparea tuturor actorilor implicați, de la producători/lucrători la consumatori;

| 55. | salută faptul că o gamă largă de industrii și de întreprinderi transnaționale au adoptat coduri de conduită ale furnizorilor care detaliază standardele de performanță socială și de mediu pentru lanțurile lor de aprovizionare mondiale; amintește totuși că proliferarea și eterogenitatea codurilor RSI prezintă provocări; constată, în special, că nivelurile RSI sunt dificil de comparat, din cauza caracterului eterogen al conceptul de RSI și a faptului că diverse întreprinderi au elaborat standarde diferite în materie de contabilitate, audit și raportare; prin urmare, invită din nou UE să depună eforturi în vederea adoptării unui cadru juridic internațional clar referitor la responsabilitățile și obligațiile întreprinderilor cu privire la drepturile omului; |
| --- | --- |

55.

salută faptul că o gamă largă de industrii și de întreprinderi transnaționale au adoptat coduri de conduită ale furnizorilor care detaliază standardele de performanță socială și de mediu pentru lanțurile lor de aprovizionare mondiale; amintește totuși că proliferarea și eterogenitatea codurilor RSI prezintă provocări; constată, în special, că nivelurile RSI sunt dificil de comparat, din cauza caracterului eterogen al conceptul de RSI și a faptului că diverse întreprinderi au elaborat standarde diferite în materie de contabilitate, audit și raportare; prin urmare, invită din nou UE să depună eforturi în vederea adoptării unui cadru juridic internațional clar referitor la responsabilitățile și obligațiile întreprinderilor cu privire la drepturile omului;

| 56. | solicită, de asemenea, întreprinderilor cu sediul în UE și nu numai să respecte cele zece principii fundamentale formulate în Pactul mondial și în Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

56.

solicită, de asemenea, întreprinderilor cu sediul în UE și nu numai să respecte cele zece principii fundamentale formulate în Pactul mondial și în Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite;

| 57. | solicită eforturi mai susținute din partea UE în legătură cu paradisurile fiscale și exodul capitalului, care subminează veniturile UE și ale țărilor în curs de dezvoltare și îngreunează reducerea sărăciei și crearea de bogăție în țările sărace; subliniază că exodul ilegal al capitalului din țările în curs de dezvoltare reprezintă între 6 și 8,7 % din PIB-ul lor și de 10 ori asistența totală pentru dezvoltare destinată țărilor respective; solicită, prin urmare, Comisiei să identifice în continuare în mod proactiv oportunități de cooperare cu țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește acest aspect; solicită, în special, adoptarea unei convenții internaționale în vederea eliminării structurilor fiscale nocive (după modelul unui mecanism multilateral de schimb automat de informații fiscale), care să includă sancțiuni, atât pentru jurisdicțiile necooperante, cât și pentru instituțiile financiare care activează în paradisurile fiscale [adică prin examinarea posibilității de retragere a licențelor de activitate bancară ale instituțiilor financiare care desfășoară activități cu paradisuri fiscale după modelul Legii din SUA privind contracararea abuzurilor legate de paradisurile fiscale (US Stop Tax Haven Abuse Act)]; |
| --- | --- |

57.

solicită eforturi mai susținute din partea UE în legătură cu paradisurile fiscale și exodul capitalului, care subminează veniturile UE și ale țărilor în curs de dezvoltare și îngreunează reducerea sărăciei și crearea de bogăție în țările sărace; subliniază că exodul ilegal al capitalului din țările în curs de dezvoltare reprezintă între 6 și 8,7 % din PIB-ul lor și de 10 ori asistența totală pentru dezvoltare destinată țărilor respective; solicită, prin urmare, Comisiei să identifice în continuare în mod proactiv oportunități de cooperare cu țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește acest aspect; solicită, în special, adoptarea unei convenții internaționale în vederea eliminării structurilor fiscale nocive (după modelul unui mecanism multilateral de schimb automat de informații fiscale), care să includă sancțiuni, atât pentru jurisdicțiile necooperante, cât și pentru instituțiile financiare care activează în paradisurile fiscale [adică prin examinarea posibilității de retragere a licențelor de activitate bancară ale instituțiilor financiare care desfășoară activități cu paradisuri fiscale după modelul Legii din SUA privind contracararea abuzurilor legate de paradisurile fiscale (US Stop Tax Haven Abuse Act)];

| 58. | îndeamnă UE, alți donatori de ajutoare, autoritățile țărilor partenere și actorii din mediul privat de la nivel local și internațional din țările în curs de dezvoltare să exploreze posibile domenii de cooperare pentru dezvoltare durabilă, în scopul maximizării rezultatelor în materie de dezvoltare ale activităților comerciale și al includerii organizațiilor societății civile la toate nivelurile dezbaterilor; |
| --- | --- |

58.

îndeamnă UE, alți donatori de ajutoare, autoritățile țărilor partenere și actorii din mediul privat de la nivel local și internațional din țările în curs de dezvoltare să exploreze posibile domenii de cooperare pentru dezvoltare durabilă, în scopul maximizării rezultatelor în materie de dezvoltare ale activităților comerciale și al includerii organizațiilor societății civile la toate nivelurile dezbaterilor;

| 59. | subliniază importanța vitală de a promova parteneriatele public-private privind inițiative de creștere în politicile UE de dezvoltare și de a implica experiența, expertiza și sistemele de gestionare ale sectorului privat în parteneriat cu resursele publice; solicită să fie pusă la dispoziția autorităților locale din statele membre ale UE experiență, de exemplu, în crearea de infrastructură pentru a se înfrăți și a coopera cu autoritățile locale din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

59.

subliniază importanța vitală de a promova parteneriatele public-private privind inițiative de creștere în politicile UE de dezvoltare și de a implica experiența, expertiza și sistemele de gestionare ale sectorului privat în parteneriat cu resursele publice; solicită să fie pusă la dispoziția autorităților locale din statele membre ale UE experiență, de exemplu, în crearea de infrastructură pentru a se înfrăți și a coopera cu autoritățile locale din țările în curs de dezvoltare;

| 60. | consideră că investițiile străine directe sunt, de asemenea, un factor puternic de creștere economică durabilă, de transfer de know-how, spirit antreprenorial și tehnologie, precum și de creare de locuri de muncă, fiind astfel esențiale pentru dezvoltare; solicită ca agenda pentru dezvoltare să se axeze pe sprijinirea consolidării capacităților din țările în curs de dezvoltare cu scopul de a crea un mediu transparent, predictibil și favorabil investițiilor, în care este redusă la minimum birocrația pentru întreprinderi, sunt respectate drepturile de proprietate, este promovată concurența și sunt urmărite politici macroeconomice; |
| --- | --- |

60.

consideră că investițiile străine directe sunt, de asemenea, un factor puternic de creștere economică durabilă, de transfer de know-how, spirit antreprenorial și tehnologie, precum și de creare de locuri de muncă, fiind astfel esențiale pentru dezvoltare; solicită ca agenda pentru dezvoltare să se axeze pe sprijinirea consolidării capacităților din țările în curs de dezvoltare cu scopul de a crea un mediu transparent, predictibil și favorabil investițiilor, în care este redusă la minimum birocrația pentru întreprinderi, sunt respectate drepturile de proprietate, este promovată concurența și sunt urmărite politici macroeconomice;

Materiile prime și industriile extractive

| 61. | ia act de faptul că, în pofida punerii în aplicare a Procesului Kimberley pentru certificarea diamantelor din zonele de conflict, comerțul cu resurse naturale încă alimentează rebelii, iar în zonele miniere au loc în continuare încălcări ale drepturilor omului; evidențiază, prin urmare, necesitatea urgentă a unui sistem de diligență pentru pietrele prețioase și mineralele valoroase, cum ar fi așa-numitele minereuri de conflict; este de părere că o asemenea măsură ar putea să contribuie la rezolvarea provocării principale reprezentate de blestemul resurselor și să crească beneficiile țărilor în curs de dezvoltare de pe urma comerțului cu propriile materii prime; salută, în acest context, planurile Comisiei de a publica o comunicare privind minereurile din zonele de conflict; |
| --- | --- |

61.

ia act de faptul că, în pofida punerii în aplicare a Procesului Kimberley pentru certificarea diamantelor din zonele de conflict, comerțul cu resurse naturale încă alimentează rebelii, iar în zonele miniere au loc în continuare încălcări ale drepturilor omului; evidențiază, prin urmare, necesitatea urgentă a unui sistem de diligență pentru pietrele prețioase și mineralele valoroase, cum ar fi așa-numitele minereuri de conflict; este de părere că o asemenea măsură ar putea să contribuie la rezolvarea provocării principale reprezentate de blestemul resurselor și să crească beneficiile țărilor în curs de dezvoltare de pe urma comerțului cu propriile materii prime; salută, în acest context, planurile Comisiei de a publica o comunicare privind minereurile din zonele de conflict;

| 62. | ia act de calitate de partener a Comisiei la Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI); solicită Comisiei și părților care activează în industria extractivă să încurajeze în mod activ mai multe țări producătoare să se alăture acestei inițiative; |
| --- | --- |

62.

ia act de calitate de partener a Comisiei la Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI); solicită Comisiei și părților care activează în industria extractivă să încurajeze în mod activ mai multe țări producătoare să se alăture acestei inițiative;

| 63. | subliniază faptul că resursele naturale ridică două provocări principale pentru țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare: provocarea privind mediul de a gestiona impactul utilizării de resurse pe parcursul ciclului lor de viață și provocarea sociopolitică de a gestiona drepturile omului și sărăcia la nivel internațional; |
| --- | --- |

63.

subliniază faptul că resursele naturale ridică două provocări principale pentru țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare: provocarea privind mediul de a gestiona impactul utilizării de resurse pe parcursul ciclului lor de viață și provocarea sociopolitică de a gestiona drepturile omului și sărăcia la nivel internațional;

| 64. | sprijină cu hotărâre propunerea legislativă de raportare de la țară la țară în cadrul revizuirii Directivei privind contabilitatea și transparența, pentru a descuraja corupția și a împiedica evaziunea fiscală; invită industriile extractive europene care desfășoară activități în țări în curs de dezvoltare să dea un exemplu de responsabilitate socială și de promovare a muncii decente; |
| --- | --- |

64.

sprijină cu hotărâre propunerea legislativă de raportare de la țară la țară în cadrul revizuirii Directivei privind contabilitatea și transparența, pentru a descuraja corupția și a împiedica evaziunea fiscală; invită industriile extractive europene care desfășoară activități în țări în curs de dezvoltare să dea un exemplu de responsabilitate socială și de promovare a muncii decente;

| 65. | subliniază că problema guvernanței din sectorul resurselor a fost rezolvată aproape în întregime prin inițiative voluntare, cea mai remarcabilă fiind Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI), care încearcă să îmbunătățească transparența informațiilor; observă totuși că, deși necesară, EITI nu este suficientă pentru a rezolva problema mai generală a corupției și a mitei din sectorul extractiv; observă, de asemenea, că Cadrul ONU privind afacerile și drepturile omului (protecție, respectare, acces la căi de atac) nu este încă specific în ceea ce privește industriile și resursele extractive; în acest sens, consideră că este nevoie să se adauge dispoziții specifice privind industriile extractive la Cadrul ONU privind afacerile și drepturile omului și că un prim pas ar putea fi numirea unui raportor special al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului în acest domeniu, cu un mandat pentru evaluarea și elaborarea de recomandări; |
| --- | --- |

65.

subliniază că problema guvernanței din sectorul resurselor a fost rezolvată aproape în întregime prin inițiative voluntare, cea mai remarcabilă fiind Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI), care încearcă să îmbunătățească transparența informațiilor; observă totuși că, deși necesară, EITI nu este suficientă pentru a rezolva problema mai generală a corupției și a mitei din sectorul extractiv; observă, de asemenea, că Cadrul ONU privind afacerile și drepturile omului (protecție, respectare, acces la căi de atac) nu este încă specific în ceea ce privește industriile și resursele extractive; în acest sens, consideră că este nevoie să se adauge dispoziții specifice privind industriile extractive la Cadrul ONU privind afacerile și drepturile omului și că un prim pas ar putea fi numirea unui raportor special al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului în acest domeniu, cu un mandat pentru evaluarea și elaborarea de recomandări;

| 66. | este de părere că standardele privind transparența și certificarea trebuie să fie extinse în timp pentru a rezolva complet problema mitei și a corupției din sectorul extractiv și nu numai; solicită UE, în sens mai general, să sprijine mecanisme de guvernanță mai solide pentru abordarea aspectelor legate de mediu și de drepturile omului ale exploatării resurselor; consideră, în special, că este esențială o convenție internațională privind gestionarea durabilă a resurselor pentru a stabili principii juridice fundamentale privind gestionarea durabilă a resurselor; |
| --- | --- |

66.

este de părere că standardele privind transparența și certificarea trebuie să fie extinse în timp pentru a rezolva complet problema mitei și a corupției din sectorul extractiv și nu numai; solicită UE, în sens mai general, să sprijine mecanisme de guvernanță mai solide pentru abordarea aspectelor legate de mediu și de drepturile omului ale exploatării resurselor; consideră, în special, că este esențială o convenție internațională privind gestionarea durabilă a resurselor pentru a stabili principii juridice fundamentale privind gestionarea durabilă a resurselor;

| 67. | subliniază că exploatarea minieră durabilă impune abordarea întregului ciclu de viață al resurselor; indică faptul că transparența este redusă din cauza complexității lanțurilor de aprovizionare de la nivel mondial; este de părere, în consecință, că inițiativele existente în materie de transparență ar trebui însoțite de eforturi de certificare sub formă de etichetare a produselor de-a lungul lanțurilor de aprovizionare cu minereuri; |
| --- | --- |

67.

subliniază că exploatarea minieră durabilă impune abordarea întregului ciclu de viață al resurselor; indică faptul că transparența este redusă din cauza complexității lanțurilor de aprovizionare de la nivel mondial; este de părere, în consecință, că inițiativele existente în materie de transparență ar trebui însoțite de eforturi de certificare sub formă de etichetare a produselor de-a lungul lanțurilor de aprovizionare cu minereuri;

| 68. | solicită actorilor privați implicați în comerțul cu produse provenite din industrii extractive sau în rafinarea acestor produse să ia măsuri care să asigure respectarea regulată, deplină și strictă a principiilor RSI de-a lungul lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

68.

solicită actorilor privați implicați în comerțul cu produse provenite din industrii extractive sau în rafinarea acestor produse să ia măsuri care să asigure respectarea regulată, deplină și strictă a principiilor RSI de-a lungul lanțului de aprovizionare;

| 69. | solicită Comisiei și SEAE să ia în considerare Actul Dodd-Frank recent ratificat de Comisia pentru Valori Mobiliare și Burse a SUA, care impune emitenților din industria extractivă de resurse să divulge anumite plăți efectuate către guverne; încurajează Comisia să extindă cerințele de raportare privind industriile extractive la alte industrii și să examineze dacă informațiile dezvăluite ar trebui să fie auditate în mod independent; |
| --- | --- |

69.

solicită Comisiei și SEAE să ia în considerare Actul Dodd-Frank recent ratificat de Comisia pentru Valori Mobiliare și Burse a SUA, care impune emitenților din industria extractivă de resurse să divulge anumite plăți efectuate către guverne; încurajează Comisia să extindă cerințele de raportare privind industriile extractive la alte industrii și să examineze dacă informațiile dezvăluite ar trebui să fie auditate în mod independent;

| 70. | este de părere că politicile privind schimburile comerciale și investițiile bilaterale ar trebui să se refere la principii comune, precum cele prevăzute în Carta privind resursele naturale; consideră, în conformitate cu eforturile de diligență privind lanțurile de aprovizionare, că acestea ar putea fi însoțite de dispoziții sectoriale în domenii legate de cuptoarele de topire și rafinării, de industriile metalurgice și de reciclare; |
| --- | --- |

70.

este de părere că politicile privind schimburile comerciale și investițiile bilaterale ar trebui să se refere la principii comune, precum cele prevăzute în Carta privind resursele naturale; consideră, în conformitate cu eforturile de diligență privind lanțurile de aprovizionare, că acestea ar putea fi însoțite de dispoziții sectoriale în domenii legate de cuptoarele de topire și rafinării, de industriile metalurgice și de reciclare;

| 71. | îndeamnă UE să recunoască faptul că restricțiile la export pot face parte din strategiile de dezvoltare ale unor țări sau pot fi justificate din perspectiva protecției mediului; |
| --- | --- |

71.

îndeamnă UE să recunoască faptul că restricțiile la export pot face parte din strategiile de dezvoltare ale unor țări sau pot fi justificate din perspectiva protecției mediului;

Securitatea alimentară și biocombustibilii

| 72. | solicită UE și tuturor celorlalți donatori să nu faciliteze sau să contribuie la realocarea terenurilor fertile în țări și regiuni marcate de insecuritate alimentară în alte scopuri decât producția de alimente și să stabilească abordări privind bune practici în domeniul gestionării terenurilor și a resurselor pentru culturi destinate biocombustibililor și alte culturi comerciale; |
| --- | --- |

72.

solicită UE și tuturor celorlalți donatori să nu faciliteze sau să contribuie la realocarea terenurilor fertile în țări și regiuni marcate de insecuritate alimentară în alte scopuri decât producția de alimente și să stabilească abordări privind bune practici în domeniul gestionării terenurilor și a resurselor pentru culturi destinate biocombustibililor și alte culturi comerciale;

| 73. | subliniază necesitatea eliminării stimulentelor acordate fermierilor din țări marcate de insecuritate alimentară care exploatează terenurile în alte scopuri decât producția de alimente, cum ar fi producția de biocombustibili; consideră că cercetarea și inovarea, sprijinite prin politici proactive în țările dezvoltate, precum și în țările în curs de dezvoltare, pot contribui la reducerea contradicțiilor dintre securitatea alimentară și interesele energetice; |
| --- | --- |

73.

subliniază necesitatea eliminării stimulentelor acordate fermierilor din țări marcate de insecuritate alimentară care exploatează terenurile în alte scopuri decât producția de alimente, cum ar fi producția de biocombustibili; consideră că cercetarea și inovarea, sprijinite prin politici proactive în țările dezvoltate, precum și în țările în curs de dezvoltare, pot contribui la reducerea contradicțiilor dintre securitatea alimentară și interesele energetice;

o

o o

| 74. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

74.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Acordul de la Cotonou, revizuit în 2005 și în 2010.

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 (JO L 378, 27.12.2006, p. 41).

(3)  Documentul de presă al Consiliului 11855/2012.

(4)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 261.

(5)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 291.

(6)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 301; JO C 323 E, 18.12.2008, p. 361; JO C 117 E, 6.5.2010, p. 101; JO C 117 E, 6.5.2010, p. 124.

(7)  Texte adoptate la 13 iunie 2012, P7_TA(2012)0241.

(8)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 45; JO C 99 E, 3.4.2012, p. 101.

(9)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 37.

(10)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 45.

(11)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 75.

(12)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 77, Texte adoptate la 23 octombrie 2012, P7_TA(2012)0386.

(13)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 47; Texte adoptate la 25 octombrie 2012, P7_TA(2012)0399.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/15

---

P7_TA(2013)0120

Comerţul şi investiţiile, motoare ale creşterii pentru ţările în curs de dezvoltare

Rezoluţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la comerț și investiții, motoare ale creșterii pentru țările în curs de dezvoltare (2012/2225(INI))

(2016/C 045/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 207 și 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 207 și 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și dezvoltare: Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin” (COM(2012)0022), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și dezvoltare: Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin” (COM(2012)0022),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale: Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale: Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Îmbunătățirea sprijinului pe care UE îl acordă țărilor în curs de dezvoltare în ceea ce privește mobilizarea finanțării pentru dezvoltare” (COM(2012)0366), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Îmbunătățirea sprijinului pe care UE îl acordă țărilor în curs de dezvoltare în ceea ce privește mobilizarea finanțării pentru dezvoltare” (COM(2012)0366),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (COM(2011)0303),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării”(COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării”(COM(2011)0637),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa în lume: o nouă abordare privind finanțarea acțiunii externe a UE” (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa în lume: o nouă abordare privind finanțarea acțiunii externe a UE” (COM(2011)0865),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o politică europeană globală în domeniul investițiilor internaționale” (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o politică europeană globală în domeniul investițiilor internaționale” (COM(2010)0343),

| — | având în vedere Comunicarea intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o strategie UE privind ajutorul pentru comerț – contribuția Comisiei” (COM(2007)0163), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o strategie UE privind ajutorul pentru comerț – contribuția Comisiei” (COM(2007)0163),

| — | având în vedere Comunicarea intitulată „Comerț și dezvoltare – Sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare pentru a le permite să profite de avantajele comerțului” (COM(2002)0513), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea intitulată „Comerț și dezvoltare – Sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare pentru a le permite să profite de avantajele comerțului” (COM(2002)0513),

| — | având în vedere Raportul de monitorizare 2012 privind responsabilitatea UE în materie de finanțare a dezvoltării, în special secțiunea privind ajutorul pentru comerț (SWD(2012)0199), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de monitorizare 2012 privind responsabilitatea UE în materie de finanțare a dezvoltării, în special secțiunea privind ajutorul pentru comerț (SWD(2012)0199),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) și Uniunea Europeană, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, și versiunile sale revizuite din 2005 și 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) și Uniunea Europeană, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, și versiunile sale revizuite din 2005 și 2010,

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 25 noiembrie 2010 referitoare la „Drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale” (1), „Politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice” (2) și „Responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 25 noiembrie 2010 referitoare la „Drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale” (1), „Politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice” (2) și „Responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale” (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 privind ajutorul pentru comerț acordat de UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 privind ajutorul pentru comerț acordat de UE (4),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 25 martie 2009 referitoare la acordurile de parteneriat economic cu regiunile și statele ACP (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 25 martie 2009 referitoare la acordurile de parteneriat economic cu regiunile și statele ACP (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia Europa 2020 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia Europa 2020 (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale (7),

| — | având în vedere Poziția sa din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția sa din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la viitoarea politică europeană în domeniul investițiilor internaționale (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la viitoarea politică europeană în domeniul investițiilor internaționale (9),

| — | având în vedere Poziția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții tranzitorii pentru acordurile bilaterale de investiții încheiate între state membre și țări terțe (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții tranzitorii pentru acordurile bilaterale de investiții încheiate între state membre și țări terțe (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Convenției regionale cu privire la regulile de origine preferențiale paneuromediteraneene (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Convenției regionale cu privire la regulile de origine preferențiale paneuromediteraneene (11),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1063/2010 al Comisiei din 18 noiembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2454/93 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1063/2010 al Comisiei din 18 noiembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2454/93 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (12),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 martie 2012 privind abordarea UE în ceea ce privește comerțul, creșterea și dezvoltarea în următorul deceniu și din 15 octombrie 2012 privind finanțarea pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 martie 2012 privind abordarea UE în ceea ce privește comerțul, creșterea și dezvoltarea în următorul deceniu și din 15 octombrie 2012 privind finanțarea pentru dezvoltare,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la efectele crizei financiare și economice mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra cooperării pentru dezvoltare (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la efectele crizei financiare și economice mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra cooperării pentru dezvoltare (13),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2012 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2012 (14),

| — | având în vedere programul de lucru al OMC privind ajutorul pentru comerț pentru 2012-2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul de lucru al OMC privind ajutorul pentru comerț pentru 2012-2013,

| — | având în vedere Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene, intitulată „Consensul european” (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene, intitulată „Consensul european” (15),

| — | având în vedere Strategia UE privind ajutorul pentru comerț: Intensificarea sprijinului acordat de UE țărilor aflate în curs de dezvoltare în privința necesităților comerciale, adoptată la 15 mai 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE privind ajutorul pentru comerț: Intensificarea sprijinului acordat de UE țărilor aflate în curs de dezvoltare în privința necesităților comerciale, adoptată la 15 mai 2007,

| — | având în vedere Programul de acțiune de la Almaty pentru țările în curs de dezvoltare fără ieșire la mare din 28–29 august 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de acțiune de la Almaty pentru țările în curs de dezvoltare fără ieșire la mare din 28–29 august 2003,

| — | având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului din 2 martie 2005 și Parteneriatul de la Busan pentru o cooperare eficace în favoarea dezvoltării, instituit la 1 decembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului din 2 martie 2005 și Parteneriatul de la Busan pentru o cooperare eficace în favoarea dezvoltării, instituit la 1 decembrie 2011,

| — | având în vedere Programul de acțiune de la Istanbul pentru țările cel mai puțin dezvoltate pentru deceniul 2011-2020 (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de acțiune de la Istanbul pentru țările cel mai puțin dezvoltate pentru deceniul 2011-2020 (16),

| — | având în vedere Consensul de la Seoul privind dezvoltarea și creșterea în comun, adoptat cu ocazia summitului G-20 de la Seoul la 11–12 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul de la Seoul privind dezvoltarea și creșterea în comun, adoptat cu ocazia summitului G-20 de la Seoul la 11–12 noiembrie 2010,

| — | având în vedere Raportul privind investițiile în lume 2012 al UNCTAD, principiile directoare ale ONU din 2011 privind afacerile și drepturile omului, principiile directoare ale ONU privind evaluarea impactului acordurilor comerciale și de investiții asupra drepturilor omului, principiile privind investițiile responsabile în agricultură ale UNCTAD/FAO/Băncii Mondiale/FIDA, revizuirea din 2011 a orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale, mandatul de la Doha adoptat în cadrul celei de-a XIII-a Conferințe ministeriale a UNCTAD din 2012 și Conferința Rio+20 din 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind investițiile în lume 2012 al UNCTAD, principiile directoare ale ONU din 2011 privind afacerile și drepturile omului, principiile directoare ale ONU privind evaluarea impactului acordurilor comerciale și de investiții asupra drepturilor omului, principiile privind investițiile responsabile în agricultură ale UNCTAD/FAO/Băncii Mondiale/FIDA, revizuirea din 2011 a orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale, mandatul de la Doha adoptat în cadrul celei de-a XIII-a Conferințe ministeriale a UNCTAD din 2012 și Conferința Rio+20 din 2012,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0053/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0053/2013),

| A. | întrucât politica comercială și de investiții a Uniunii trebuie să fie ghidată de principiile generale ale acțiunii sale externe, astfel cum este prevăzut la articolele 3 și 21 din TUE, și întrucât aceasta trebuie să contribuie la „dezvoltarea durabilă a planetei [...], comerțul liber și echitabil, eliminarea sărăciei și protecția drepturilor omului”; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica comercială și de investiții a Uniunii trebuie să fie ghidată de principiile generale ale acțiunii sale externe, astfel cum este prevăzut la articolele 3 și 21 din TUE, și întrucât aceasta trebuie să contribuie la „dezvoltarea durabilă a planetei [...], comerțul liber și echitabil, eliminarea sărăciei și protecția drepturilor omului”;

| B. | întrucât articolele 207 și 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sunt interconectate; întrucât articolul 207 prevede că politica comercială a UE trebuie să se bazeze pe principiile și obiectivele acțiunii externe a Uniunii; întrucât articolul 208 prevede că politicile Uniunii care ar putea afecta țările în curs de dezvoltare iau în considerare obiectivele de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolele 207 și 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sunt interconectate; întrucât articolul 207 prevede că politica comercială a UE trebuie să se bazeze pe principiile și obiectivele acțiunii externe a Uniunii; întrucât articolul 208 prevede că politicile Uniunii care ar putea afecta țările în curs de dezvoltare iau în considerare obiectivele de cooperare pentru dezvoltare;

| C. | întrucât comerțul și investițiile dintre UE, țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate sunt mijloace pentru atingerea acestor obiective prin stimularea creșterii durabile și favorabile incluziunii a tuturor părților, permițând transferurile de tehnologie și de competențe și participând la crearea de locuri de muncă, făcând posibilă creșterea competitivității și a productivității, precum și obținerea unei mai mari coeziuni sociale și combaterea inegalității; |
| --- | --- |

C.

întrucât comerțul și investițiile dintre UE, țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate sunt mijloace pentru atingerea acestor obiective prin stimularea creșterii durabile și favorabile incluziunii a tuturor părților, permițând transferurile de tehnologie și de competențe și participând la crearea de locuri de muncă, făcând posibilă creșterea competitivității și a productivității, precum și obținerea unei mai mari coeziuni sociale și combaterea inegalității;

| D. | întrucât comerțul și investițiile nu pot fi, în sine, singurele elemente cu efect determinant asupra creșterii și a dezvoltării durabile, deoarece deficiențele structurale (nivelurile insuficiente ale capitalului uman, ale guvernanței și ale infrastructurilor, un sector privat slăbit, dependența deosebit de ridicată de exportul de materii prime, gradul scăzut de diversificare a exporturilor, costurile comerciale ridicate etc.) de care suferă țările în curs de dezvoltare, inclusiv țările cel mai puțin dezvoltate, limitează accesul lor deplin la comerțul mondial; |
| --- | --- |

D.

întrucât comerțul și investițiile nu pot fi, în sine, singurele elemente cu efect determinant asupra creșterii și a dezvoltării durabile, deoarece deficiențele structurale (nivelurile insuficiente ale capitalului uman, ale guvernanței și ale infrastructurilor, un sector privat slăbit, dependența deosebit de ridicată de exportul de materii prime, gradul scăzut de diversificare a exporturilor, costurile comerciale ridicate etc.) de care suferă țările în curs de dezvoltare, inclusiv țările cel mai puțin dezvoltate, limitează accesul lor deplin la comerțul mondial;

| E. | întrucât politica comercială și de investiții a Uniunii Europene, care urmărește sprijinirea creșterii economice a țărilor beneficiare, trebuie să fie coordonată cu obiectivele de dezvoltare stabilite de autoritățile responsabile, să se conformeze principiului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării, să fie însoțită de o asistență tehnică și financiară și, dacă este cazul, de măsuri vizând dezvoltarea unor parteneriate public-private Nord-Sud, Sud-Sud și transfrontaliere; |
| --- | --- |

E.

întrucât politica comercială și de investiții a Uniunii Europene, care urmărește sprijinirea creșterii economice a țărilor beneficiare, trebuie să fie coordonată cu obiectivele de dezvoltare stabilite de autoritățile responsabile, să se conformeze principiului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării, să fie însoțită de o asistență tehnică și financiară și, dacă este cazul, de măsuri vizând dezvoltarea unor parteneriate public-private Nord-Sud, Sud-Sud și transfrontaliere;

| F. | întrucât în 2010 comerțul Sud-Sud a reprezentat 23 % din comerțul mondial; întrucât, conform raportului OMC privind comerțul mondial din 2011, acordurile preferențiale Sud-Sud reprezintă două treimi din ansamblul acestor acorduri, comparativ cu doar o pătrime pentru acordurile Nord-Sud; întrucât, conform Raportului privind investițiile în lume 2012, economiile emergente cumulează aproape jumătate din investițiile străine directe la nivel mondial; |
| --- | --- |

F.

întrucât în 2010 comerțul Sud-Sud a reprezentat 23 % din comerțul mondial; întrucât, conform raportului OMC privind comerțul mondial din 2011, acordurile preferențiale Sud-Sud reprezintă două treimi din ansamblul acestor acorduri, comparativ cu doar o pătrime pentru acordurile Nord-Sud; întrucât, conform Raportului privind investițiile în lume 2012, economiile emergente cumulează aproape jumătate din investițiile străine directe la nivel mondial;

| G. | întrucât multe țări continuă să nu beneficieze pe deplin de pe urma schimburilor comerciale, iar proporția țărilor cel mai puțin dezvoltate în PIB-ul mondial este în scădere; întrucât, în pofida unei rate de creștere economică ridicată, cele 49 de țări cel mai puțin dezvoltate reprezintă în continuare doar 1,12 % din comerțul mondial; întrucât schimburile comerciale nu au adus beneficii în aceeași măsură tuturor țărilor în curs de dezvoltare, iar în unele cazuri au agravat inegalitățile sociale; |
| --- | --- |

G.

întrucât multe țări continuă să nu beneficieze pe deplin de pe urma schimburilor comerciale, iar proporția țărilor cel mai puțin dezvoltate în PIB-ul mondial este în scădere; întrucât, în pofida unei rate de creștere economică ridicată, cele 49 de țări cel mai puțin dezvoltate reprezintă în continuare doar 1,12 % din comerțul mondial; întrucât schimburile comerciale nu au adus beneficii în aceeași măsură tuturor țărilor în curs de dezvoltare, iar în unele cazuri au agravat inegalitățile sociale;

| H. | întrucât marile țări emergente, care fac parte în continuare din categoria țărilor în curs de dezvoltare, sunt în același timp finanțatori și beneficiari de ajutor pentru comerț; întrucât Uniunea și celelalte țări dezvoltate ar trebui să țină seama mai mult de statutul complex al acestor noi actori, de importanța și de specificul lor, pentru a adapta în consecință oferta lor de ajutor pentru comerț; |
| --- | --- |

H.

întrucât marile țări emergente, care fac parte în continuare din categoria țărilor în curs de dezvoltare, sunt în același timp finanțatori și beneficiari de ajutor pentru comerț; întrucât Uniunea și celelalte țări dezvoltate ar trebui să țină seama mai mult de statutul complex al acestor noi actori, de importanța și de specificul lor, pentru a adapta în consecință oferta lor de ajutor pentru comerț;

| I. | întrucât măsurile comerciale și de investiții în favoarea dezvoltării durabile pot avea origini și forme foarte diverse; întrucât mai multe programe și acțiuni pot fi desfășurate pe teritoriul aceleiași țări, dar o lipsă de coordonare poate duce la scăderea eficacității și pertinenței acestora și, în cele din urmă, la scăderea încrederii cetățenilor în măsurile respective; |
| --- | --- |

I.

întrucât măsurile comerciale și de investiții în favoarea dezvoltării durabile pot avea origini și forme foarte diverse; întrucât mai multe programe și acțiuni pot fi desfășurate pe teritoriul aceleiași țări, dar o lipsă de coordonare poate duce la scăderea eficacității și pertinenței acestora și, în cele din urmă, la scăderea încrederii cetățenilor în măsurile respective;

| J. | întrucât Uniunea și statele sale membre sunt primii finanțatori ai ajutorului pentru comerț, angajând 10,7 miliarde de EUR în 2010 (sau aproape o treime din suma totală a AOD); întrucât criza economică și financiară a ridicat problema diminuării fondurilor destinate ajutorului public pentru dezvoltare, în special ajutorului pentru comerț, precum și a eficacității cu care sunt utilizate; |
| --- | --- |

J.

întrucât Uniunea și statele sale membre sunt primii finanțatori ai ajutorului pentru comerț, angajând 10,7 miliarde de EUR în 2010 (sau aproape o treime din suma totală a AOD); întrucât criza economică și financiară a ridicat problema diminuării fondurilor destinate ajutorului public pentru dezvoltare, în special ajutorului pentru comerț, precum și a eficacității cu care sunt utilizate;

| K. | întrucât UE s-a angajat să își majoreze bugetul total destinat ajutorului până la 0,7 % din VNB până în 2015, |
| --- | --- |

K.

întrucât UE s-a angajat să își majoreze bugetul total destinat ajutorului până la 0,7 % din VNB până în 2015,

| 1. | susține obiectivul Comisiei de a îmbunătăți sinergiile între politicile comerciale și cele de dezvoltare; recomandă Comisiei să țină seama de necesitățile și capacitățile țărilor beneficiare, încurajând utilizarea unor instrumente precum integrarea regională, care pot asigura faptul că aceste sinergii sunt valorificate în mai mare măsură, și să acorde prioritate măsurilor care vizează:






  — | promovarea dezvoltării durabile și favorabile incluziunii; |
| --- | --- | --- |

1.

susține obiectivul Comisiei de a îmbunătăți sinergiile între politicile comerciale și cele de dezvoltare; recomandă Comisiei să țină seama de necesitățile și capacitățile țărilor beneficiare, încurajând utilizarea unor instrumente precum integrarea regională, care pot asigura faptul că aceste sinergii sunt valorificate în mai mare măsură, și să acorde prioritate măsurilor care vizează:

—

promovarea dezvoltării durabile și favorabile incluziunii;

| — | crearea de locuri de muncă și consolidarea competențelor, precum și dezvoltarea capitalului uman, reducând totodată inegalitățile sociale; |
| --- | --- |

—

crearea de locuri de muncă și consolidarea competențelor, precum și dezvoltarea capitalului uman, reducând totodată inegalitățile sociale;

| — | îmbunătățirea capacității de a rezista la șocurile economice; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea capacității de a rezista la șocurile economice;

| — | sprijinirea dezvoltării sectorului privat, în special a micilor operatori, inclusiv a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii, pentru a încuraja participarea acestora la comerț și investiții la nivel local, regional, transfrontalier, bilateral și multilateral; |
| --- | --- |

—

sprijinirea dezvoltării sectorului privat, în special a micilor operatori, inclusiv a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii, pentru a încuraja participarea acestora la comerț și investiții la nivel local, regional, transfrontalier, bilateral și multilateral;

| — | îmbunătățirea guvernanței fiscale și lupta împotriva corupției, evaziunii și fraudei fiscale, a spălării de bani și a paradisurilor fiscale, inclusiv prin stabilirea de schimburi de informații și de mecanisme de supraveghere în materie de plăți pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea guvernanței fiscale și lupta împotriva corupției, evaziunii și fraudei fiscale, a spălării de bani și a paradisurilor fiscale, inclusiv prin stabilirea de schimburi de informații și de mecanisme de supraveghere în materie de plăți pentru întreprinderi;

| — | îmbunătățirea climatului comercial și de investiții, inclusiv punerea în aplicare a măsurilor de facilitare a comerțului; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea climatului comercial și de investiții, inclusiv punerea în aplicare a măsurilor de facilitare a comerțului;

| — | diversificarea fluxurilor comerciale și de investiții; precum și |
| --- | --- |

—

diversificarea fluxurilor comerciale și de investiții; precum și

| — | furnizarea asistenței tehnice necesare pentru a asigura derularea corectă a acestor măsuri; |
| --- | --- |

—

furnizarea asistenței tehnice necesare pentru a asigura derularea corectă a acestor măsuri;

| 2. | invită Uniunea Europeană să respecte principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării în conceperea și punerea în aplicare a politicilor sale în domeniul comerțului, agriculturii, mediului și energiei și să evalueze impactul acestor politici asupra dezvoltării țărilor în curs de dezvoltare și a țărilor cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

2.

invită Uniunea Europeană să respecte principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării în conceperea și punerea în aplicare a politicilor sale în domeniul comerțului, agriculturii, mediului și energiei și să evalueze impactul acestor politici asupra dezvoltării țărilor în curs de dezvoltare și a țărilor cel mai puțin dezvoltate;

| 3. | subliniază importanța unor niveluri decente de salarizare și a unor standarde decente de siguranță la locul de muncă pentru un sistem comercial global sustenabil și pentru noi lanțuri de producție la nivel mondial; reamintește Comisiei, în acest sens, Comunicarea sa privind promovarea muncii decente pentru toți; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța unor niveluri decente de salarizare și a unor standarde decente de siguranță la locul de muncă pentru un sistem comercial global sustenabil și pentru noi lanțuri de producție la nivel mondial; reamintește Comisiei, în acest sens, Comunicarea sa privind promovarea muncii decente pentru toți;

| 4. | îndeamnă UE, alți donatori de ajutoare, autoritățile din țările partenere și actorii privați locali și internaționali din țările în curs de dezvoltare să examineze domeniile posibile de cooperare pentru dezvoltarea durabilă, pentru a crește la maximum contribuția activităților de afaceri la îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă UE, alți donatori de ajutoare, autoritățile din țările partenere și actorii privați locali și internaționali din țările în curs de dezvoltare să examineze domeniile posibile de cooperare pentru dezvoltarea durabilă, pentru a crește la maximum contribuția activităților de afaceri la îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare;

| 5. | subliniază faptul că UE, în scopul creșterii bunăstării și a standardelor de trai în rândul populației celei mai sărace, trebuie să orienteze în mod specific o parte a asistenței sale legate de comerț în favoarea unei dezvoltări sustenabile și responsabile, către consolidarea capacității locale și regionale de comerț în cadrul acestor țări și între ele; salută obiectivele instrumentului de finanțare a cooperării pentru dezvoltare, care evidențiază prioritățile legate de locuri de muncă și creștere economică în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că UE, în scopul creșterii bunăstării și a standardelor de trai în rândul populației celei mai sărace, trebuie să orienteze în mod specific o parte a asistenței sale legate de comerț în favoarea unei dezvoltări sustenabile și responsabile, către consolidarea capacității locale și regionale de comerț în cadrul acestor țări și între ele; salută obiectivele instrumentului de finanțare a cooperării pentru dezvoltare, care evidențiază prioritățile legate de locuri de muncă și creștere economică în țările în curs de dezvoltare;

| 6. | consideră că asimilarea de către țările beneficiare a programelor care vizează dezvoltarea comerțului și a investițiilor este unul dintre factorii decisivi ai reușitei acestor programe; consideră că autoritățile naționale, regionale și locale, precum și societatea civilă, trebuie să fie implicate sistematic, conform principiului statului de drept, în elaborarea și monitorizarea programelor naționale; |
| --- | --- |

6.

consideră că asimilarea de către țările beneficiare a programelor care vizează dezvoltarea comerțului și a investițiilor este unul dintre factorii decisivi ai reușitei acestor programe; consideră că autoritățile naționale, regionale și locale, precum și societatea civilă, trebuie să fie implicate sistematic, conform principiului statului de drept, în elaborarea și monitorizarea programelor naționale;

| 7. | încurajează țările în curs de dezvoltare să includă obiectivul dezvoltării economice durabile în strategiile și inițiativele lor relevante, sub forma unui obiectiv transsectorial de politică națională; solicită Comisiei să depună eforturi, prin mijloace precum creșterea nivelului asistenței, pentru a consolida capacitatea guvernelor de a integra chestiunile legate de dezvoltarea economică durabilă și favorabilă incluziunii în strategiile și programele comerciale naționale; |
| --- | --- |

7.

încurajează țările în curs de dezvoltare să includă obiectivul dezvoltării economice durabile în strategiile și inițiativele lor relevante, sub forma unui obiectiv transsectorial de politică națională; solicită Comisiei să depună eforturi, prin mijloace precum creșterea nivelului asistenței, pentru a consolida capacitatea guvernelor de a integra chestiunile legate de dezvoltarea economică durabilă și favorabilă incluziunii în strategiile și programele comerciale naționale;

| 8. | ia act de faptul că îmbunătățirea formării privind aspectele legate de dezvoltare ar permite o identificare mai clară a nevoilor concrete de dezvoltare și a eventualelor modalități de a le satisface cu scopul de a ghida și a facilita sarcinile negociatorilor și ale altor oficiali din domeniul comerțului; |
| --- | --- |

8.

ia act de faptul că îmbunătățirea formării privind aspectele legate de dezvoltare ar permite o identificare mai clară a nevoilor concrete de dezvoltare și a eventualelor modalități de a le satisface cu scopul de a ghida și a facilita sarcinile negociatorilor și ale altor oficiali din domeniul comerțului;

| 9. | consideră că investițiile care vizează crearea, dezvoltarea, consolidarea și menținerea unor infrastructuri esențiale de transport durabil, de energie durabilă și de telecomunicații, în special a infrastructurilor transfrontaliere și a nodurilor intermodale, sunt de importanță crucială; |
| --- | --- |

9.

consideră că investițiile care vizează crearea, dezvoltarea, consolidarea și menținerea unor infrastructuri esențiale de transport durabil, de energie durabilă și de telecomunicații, în special a infrastructurilor transfrontaliere și a nodurilor intermodale, sunt de importanță crucială;

| 10. | subliniază necesitatea de a stabili o transparență deplină în ceea ce privește plățile efectuate de întreprinderile europene în favoarea guvernelor; solicită Comisiei să sprijine strategiile de industrializare sustenabilă în țările în curs de dezvoltare care vizează mai degrabă comercializarea produselor cu valoare adăugată decât doar a materiilor prime; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea de a stabili o transparență deplină în ceea ce privește plățile efectuate de întreprinderile europene în favoarea guvernelor; solicită Comisiei să sprijine strategiile de industrializare sustenabilă în țările în curs de dezvoltare care vizează mai degrabă comercializarea produselor cu valoare adăugată decât doar a materiilor prime;

| 11. | consideră că, atunci când sunt folosite ca vectori de creștere și de dezvoltare economică durabilă, comerțul și investițiile ar trebui să urmărească în special următoarele obiective, dezvoltând totodată producția și infrastructurile care le sunt necesare: |
| --- | --- |

11.

consideră că, atunci când sunt folosite ca vectori de creștere și de dezvoltare economică durabilă, comerțul și investițiile ar trebui să urmărească în special următoarele obiective, dezvoltând totodată producția și infrastructurile care le sunt necesare:

Agricultura:

| — | sprijinirea agricultorilor care desfășoară activități independente și a micilor cooperative și sprijinirea dezvoltării unor practici agricole, piscicole și de reproducere sustenabile, care să le permită să creeze, să consolideze și să diversifice lanțurile de aprovizionare; |
| --- | --- |

—

sprijinirea agricultorilor care desfășoară activități independente și a micilor cooperative și sprijinirea dezvoltării unor practici agricole, piscicole și de reproducere sustenabile, care să le permită să creeze, să consolideze și să diversifice lanțurile de aprovizionare;

| — | îmbunătățirea accesului lor la finanțare și la microfinanțare; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea accesului lor la finanțare și la microfinanțare;

| — | sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare în obținerea accesului la informații și în procesul de aliniere la normele sanitare și fitosanitare internaționale, pentru a garanta o concurență echitabilă și un acces mai larg la piețe, inclusiv un acces mai bun al țărilor în curs de dezvoltare la piețele țărilor industrializate, asigurând în același timp mai multă protecție populațiilor lor; |
| --- | --- |

—

sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare în obținerea accesului la informații și în procesul de aliniere la normele sanitare și fitosanitare internaționale, pentru a garanta o concurență echitabilă și un acces mai larg la piețe, inclusiv un acces mai bun al țărilor în curs de dezvoltare la piețele țărilor industrializate, asigurând în același timp mai multă protecție populațiilor lor;

| — | eliminarea progresivă a restricțiilor la export, precum și măsuri de combatere a speculațiilor și a volatilității prețurilor agricole; |
| --- | --- |

—

eliminarea progresivă a restricțiilor la export, precum și măsuri de combatere a speculațiilor și a volatilității prețurilor agricole;

| — | sprijinirea creării și a comercializării de bunuri și servicii durabile din punct de vedere ecologic și social, inclusiv în domeniul ecoturismului, care să garanteze valoarea adăugată a producătorilor și respectarea criteriilor de sustenabilitate; |
| --- | --- |

—

sprijinirea creării și a comercializării de bunuri și servicii durabile din punct de vedere ecologic și social, inclusiv în domeniul ecoturismului, care să garanteze valoarea adăugată a producătorilor și respectarea criteriilor de sustenabilitate;

| — | gestionarea sustenabilă și transparentă a resurselor naturale; |
| --- | --- |

—

gestionarea sustenabilă și transparentă a resurselor naturale;

| — | programe privind accesul echitabil al agricultorilor la terenuri; |
| --- | --- |

—

programe privind accesul echitabil al agricultorilor la terenuri;

| — | crearea accesului la consolidarea capacităților, îndeosebi cu privire la diversificarea produselor; creșterea valorii adăugate a produselor și acordarea de asistență în vederea respectării standardelor și a cerințelor tehnice, în contextul pieței locale, regionale și internaționale; |
| --- | --- |

—

crearea accesului la consolidarea capacităților, îndeosebi cu privire la diversificarea produselor; creșterea valorii adăugate a produselor și acordarea de asistență în vederea respectării standardelor și a cerințelor tehnice, în contextul pieței locale, regionale și internaționale;

| — | introducerea unui sistem de stimulente pozitive în secțiunile privind dezvoltarea durabilă ale acordurilor comerciale, în scopul de a încuraja importul în UE de produse agricole care respectă standardele prescrise în materie de mediu, politică socială și drepturile omului, în special prin garantarea unor venituri echitabile pentru producători și a unor salarii care să asigure un trai decent pentru lucrătorii agricoli, conform apelului lansat de Raportorul special al Organizației Națiunilor Unite privind dreptul la hrană; |
| --- | --- |

—

introducerea unui sistem de stimulente pozitive în secțiunile privind dezvoltarea durabilă ale acordurilor comerciale, în scopul de a încuraja importul în UE de produse agricole care respectă standardele prescrise în materie de mediu, politică socială și drepturile omului, în special prin garantarea unor venituri echitabile pentru producători și a unor salarii care să asigure un trai decent pentru lucrătorii agricoli, conform apelului lansat de Raportorul special al Organizației Națiunilor Unite privind dreptul la hrană;

| — | sprijinirea necesității ca țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate să elimine din regimul de liberalizare reciprocă anumite produse agricole sensibile; |
| --- | --- |

—

sprijinirea necesității ca țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate să elimine din regimul de liberalizare reciprocă anumite produse agricole sensibile;

Industria:

| — | crearea, consolidarea și diversificarea capacităților de producție și dezvoltarea producției industriale durabile care să genereze, prin intermediul principiului lanțurilor de aprovizionare echitabile și incluzive, beneficii pentru actorii locali implicați; |
| --- | --- |

—

crearea, consolidarea și diversificarea capacităților de producție și dezvoltarea producției industriale durabile care să genereze, prin intermediul principiului lanțurilor de aprovizionare echitabile și incluzive, beneficii pentru actorii locali implicați;

| — | ameliorarea climatului de afaceri și de investiții pentru a facilita participarea sectorului privat, inclusiv a micilor întreprinderi locale și, după caz, dezvoltarea de parteneriate public-private; |
| --- | --- |

—

ameliorarea climatului de afaceri și de investiții pentru a facilita participarea sectorului privat, inclusiv a micilor întreprinderi locale și, după caz, dezvoltarea de parteneriate public-private;

| — | eliminarea progresivă a restricțiilor comerciale, ținând seama de necesitatea ca țările în curs de dezvoltare să își diversifice economia și de necesitatea de a proteja industriile incipiente pentru a construi o industrie internă durabilă; |
| --- | --- |

—

eliminarea progresivă a restricțiilor comerciale, ținând seama de necesitatea ca țările în curs de dezvoltare să își diversifice economia și de necesitatea de a proteja industriile incipiente pentru a construi o industrie internă durabilă;

| — | protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv a indicațiilor geografice, ținând seama de nivelul de dezvoltare a țărilor în cauză și în vederea favorizării transferului de tehnologie (inclusiv de tehnologii ecologice), în conformitate cu Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică; |
| --- | --- |

—

protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv a indicațiilor geografice, ținând seama de nivelul de dezvoltare a țărilor în cauză și în vederea favorizării transferului de tehnologie (inclusiv de tehnologii ecologice), în conformitate cu Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică;

| — | promovarea unor condiții decente de muncă, a transparenței și a sustenabilității; promovarea formelor de încadrare în muncă sustenabile și echitabile; consolidarea standardelor în domeniul securității la locul de muncă și a sistemelor de protecție socială, acordând atenție în special recomandărilor OIM privind nivelurile minime de protecție socială pe plan național; |
| --- | --- |

—

promovarea unor condiții decente de muncă, a transparenței și a sustenabilității; promovarea formelor de încadrare în muncă sustenabile și echitabile; consolidarea standardelor în domeniul securității la locul de muncă și a sistemelor de protecție socială, acordând atenție în special recomandărilor OIM privind nivelurile minime de protecție socială pe plan național;

Serviciile:

| — | consolidarea statului de drept și a bunei guvernanțe cu scopul de a îmbunătăți securitatea juridică, transparența și legalitatea investițiilor private, în special a investițiilor străine directe; |
| --- | --- |

—

consolidarea statului de drept și a bunei guvernanțe cu scopul de a îmbunătăți securitatea juridică, transparența și legalitatea investițiilor private, în special a investițiilor străine directe;

| — | analizarea atentă a dispozițiilor existente și negocierea unor directive privind serviciile financiare în cadrul și în favoarea acordurilor comerciale, având în vedere că acestea nu ar trebui să creeze obstacole în calea reglementării financiare adecvate în cadrul UE și al partenerilor săi comerciali; |
| --- | --- |

—

analizarea atentă a dispozițiilor existente și negocierea unor directive privind serviciile financiare în cadrul și în favoarea acordurilor comerciale, având în vedere că acestea nu ar trebui să creeze obstacole în calea reglementării financiare adecvate în cadrul UE și al partenerilor săi comerciali;

| — | îmbunătățirea condițiilor privind achizițiile publice; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea condițiilor privind achizițiile publice;

| — | consolidarea eficienței serviciilor publice; |
| --- | --- |

—

consolidarea eficienței serviciilor publice;

| — | promovarea serviciilor care facilitează comerțul și investițiile, în special a serviciilor ecologice, inclusiv turismul, logistica și investițiile ecologice; |
| --- | --- |

—

promovarea serviciilor care facilitează comerțul și investițiile, în special a serviciilor ecologice, inclusiv turismul, logistica și investițiile ecologice;

Administrația:

| — | sprijinirea guvernelor naționale în vederea definirii politicilor și strategiilor lor comerciale naționale, cu un nivel adecvat de transparență și de participare; |
| --- | --- |

—

sprijinirea guvernelor naționale în vederea definirii politicilor și strategiilor lor comerciale naționale, cu un nivel adecvat de transparență și de participare;

| — | elaborarea unor instrumente și resurse comune pentru a furniza țărilor cel mai puțin dezvoltate în cauză informații practice și metode; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor instrumente și resurse comune pentru a furniza țărilor cel mai puțin dezvoltate în cauză informații practice și metode;

| — | sprijinirea reformelor administrațiilor vămilor și administrațiilor fiscale, precum și a unor acțiuni care au drept scop limitarea cotei-părți a sectorului informal din economie, precum și reintegrarea sectorului informal în economia reglementată; |
| --- | --- |

—

sprijinirea reformelor administrațiilor vămilor și administrațiilor fiscale, precum și a unor acțiuni care au drept scop limitarea cotei-părți a sectorului informal din economie, precum și reintegrarea sectorului informal în economia reglementată;

| — | îmbunătățirea eficacității, a guvernanței și a organizării regimurilor de tranzit, precum și a circulației bunurilor, persoanelor și serviciilor; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea eficacității, a guvernanței și a organizării regimurilor de tranzit, precum și a circulației bunurilor, persoanelor și serviciilor;

| — | înființarea unor instituții care să faciliteze comerțul și investițiile, precum și instituirea unor fonduri de garantare și de capital de risc, inclusiv capital inițial și investitori providențiali („business angels”); |
| --- | --- |

—

înființarea unor instituții care să faciliteze comerțul și investițiile, precum și instituirea unor fonduri de garantare și de capital de risc, inclusiv capital inițial și investitori providențiali („business angels”);

| 12. | susține propunerea Comisiei de a nuanța ajutorul pentru comerț pe care îl acordă și de a-și concentra eforturile asupra țărilor care au cea mai mare nevoie, în special asupra țărilor cel mai puțin dezvoltate; recomandă totuși ca, pe lângă indicatorii clasici (produs național brut, capital uman și vulnerabilitate în fața șocurilor economice), Comisia să țină seama și de nivelul general de dezvoltare al țărilor și de nevoile, capacitățile și inegalitățile interne ale acestora în materie de dezvoltare; îndeamnă Comisia să țină seama de principiile cadrului integrat consolidat pentru țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

12.

susține propunerea Comisiei de a nuanța ajutorul pentru comerț pe care îl acordă și de a-și concentra eforturile asupra țărilor care au cea mai mare nevoie, în special asupra țărilor cel mai puțin dezvoltate; recomandă totuși ca, pe lângă indicatorii clasici (produs național brut, capital uman și vulnerabilitate în fața șocurilor economice), Comisia să țină seama și de nivelul general de dezvoltare al țărilor și de nevoile, capacitățile și inegalitățile interne ale acestora în materie de dezvoltare; îndeamnă Comisia să țină seama de principiile cadrului integrat consolidat pentru țările cel mai puțin dezvoltate;

| 13. | subliniază faptul că antreprenoriatul social și inovarea socială în țările în curs de dezvoltare sunt motoare ale creșterii pentru dezvoltare și fac posibilă reducerea inegalităților și favorizarea creșterii în măsura în care beneficiile sunt reinvestite în economie; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că antreprenoriatul social și inovarea socială în țările în curs de dezvoltare sunt motoare ale creșterii pentru dezvoltare și fac posibilă reducerea inegalităților și favorizarea creșterii în măsura în care beneficiile sunt reinvestite în economie;

| 14. | consideră că, deși transferurile de fonduri și microfinanțarea rămân instrumente relevante, ele nu pot răspunde, în sine, tuturor nevoilor de finanțare; solicită ansamblului finanțatorilor să caute și să promoveze forme inovatoare de finanțare și de parteneriat; susține instituirea unor parteneriate Sud-Sud și triunghiulare; recomandă utilizarea pe scară mai largă a metodei schemelor interregionale de finanțare, precum cele puse în aplicare în cadrul Fondului fiduciar UE-Africa pentru infrastructură; |
| --- | --- |

14.

consideră că, deși transferurile de fonduri și microfinanțarea rămân instrumente relevante, ele nu pot răspunde, în sine, tuturor nevoilor de finanțare; solicită ansamblului finanțatorilor să caute și să promoveze forme inovatoare de finanțare și de parteneriat; susține instituirea unor parteneriate Sud-Sud și triunghiulare; recomandă utilizarea pe scară mai largă a metodei schemelor interregionale de finanțare, precum cele puse în aplicare în cadrul Fondului fiduciar UE-Africa pentru infrastructură;

| 15. | sprijină pachetul de măsuri necesare promovării schimburilor comerciale pentru micii operatori din țările în curs de dezvoltare, anunțat de Comisie în comunicarea sa; invită Comisia să avanseze pe calea dezvoltării acestui pachet și invită toți donatorii să aloce fonduri suficiente pentru implementarea pachetului și, în special, să încurajeze participarea întreprinderilor mici în cadrul unor scheme comerciale care asigură valoare adăugată pentru producători, inclusiv al celor care răspund obiectivelor în materie de durabilitate (de exemplu, comerțul echitabil); solicită actualizări periodice cu privire la implementarea sa; |
| --- | --- |

15.

sprijină pachetul de măsuri necesare promovării schimburilor comerciale pentru micii operatori din țările în curs de dezvoltare, anunțat de Comisie în comunicarea sa; invită Comisia să avanseze pe calea dezvoltării acestui pachet și invită toți donatorii să aloce fonduri suficiente pentru implementarea pachetului și, în special, să încurajeze participarea întreprinderilor mici în cadrul unor scheme comerciale care asigură valoare adăugată pentru producători, inclusiv al celor care răspund obiectivelor în materie de durabilitate (de exemplu, comerțul echitabil); solicită actualizări periodice cu privire la implementarea sa;

| 16. | salută adoptarea Comunicării intitulate „Îmbunătățirea sprijinului pe care UE îl acordă țărilor în curs de dezvoltare în ceea ce privește mobilizarea finanțării pentru dezvoltare”; solicită Comisiei să-și pună rapid în aplicare propunerile în vederea mobilizării unei finanțări suplimentare durabile, previzibile și efective; salută principiile directoare stabilite în setul de instrumente ale cadrului politic pentru investiții al OCDE; salută rezultatele Parteneriatului mondial de la Busan pentru o cooperare eficace în favoarea dezvoltării și ale Principiilor de la Istanbul privind eficacitatea dezvoltării OSC-urilor; |
| --- | --- |

16.

salută adoptarea Comunicării intitulate „Îmbunătățirea sprijinului pe care UE îl acordă țărilor în curs de dezvoltare în ceea ce privește mobilizarea finanțării pentru dezvoltare”; solicită Comisiei să-și pună rapid în aplicare propunerile în vederea mobilizării unei finanțări suplimentare durabile, previzibile și efective; salută principiile directoare stabilite în setul de instrumente ale cadrului politic pentru investiții al OCDE; salută rezultatele Parteneriatului mondial de la Busan pentru o cooperare eficace în favoarea dezvoltării și ale Principiilor de la Istanbul privind eficacitatea dezvoltării OSC-urilor;

| 17. | este îngrijorat de multiplicarea practicilor de ajutor condiționat; îndeamnă țările dezvoltate și principalele țări emergente să se abțină să recurgă la această practică și să depună toate eforturile, în schimb, pentru a valorifica resursele regionale și locale, inclusiv capitalul uman, în cadrul proiectelor lor de dezvoltare economică bazate pe comerț și investiții; |
| --- | --- |

17.

este îngrijorat de multiplicarea practicilor de ajutor condiționat; îndeamnă țările dezvoltate și principalele țări emergente să se abțină să recurgă la această practică și să depună toate eforturile, în schimb, pentru a valorifica resursele regionale și locale, inclusiv capitalul uman, în cadrul proiectelor lor de dezvoltare economică bazate pe comerț și investiții;

| 18. | recunoaște efortul depus de instituțiile internaționale (OMC, UNCTAD, UNIDO, OCDE, G20, Banca Mondială și băncile multilaterale de dezvoltare) în domeniul ajutorului pentru comerț; susține, în contextul programelor de ajutor pentru comerț, includerea unor măsuri pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare să compenseze pierderile rezultate în urma liberalizării comerțului; consideră că ar trebui instituit un sistem pentru a facilita cooperarea internațională, națională și locală dintre donatori, sub coordonarea UNCTAD și a OMC; reamintește angajamentul UE de a promova și a facilita reprezentarea și participarea țărilor în curs de dezvoltare în cadrul acestor instituții internaționale; |
| --- | --- |

18.

recunoaște efortul depus de instituțiile internaționale (OMC, UNCTAD, UNIDO, OCDE, G20, Banca Mondială și băncile multilaterale de dezvoltare) în domeniul ajutorului pentru comerț; susține, în contextul programelor de ajutor pentru comerț, includerea unor măsuri pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare să compenseze pierderile rezultate în urma liberalizării comerțului; consideră că ar trebui instituit un sistem pentru a facilita cooperarea internațională, națională și locală dintre donatori, sub coordonarea UNCTAD și a OMC; reamintește angajamentul UE de a promova și a facilita reprezentarea și participarea țărilor în curs de dezvoltare în cadrul acestor instituții internaționale;

| 19. | regretă lipsa coordonării politicilor în materie de investiții, inclusiv la nivel internațional; salută acordul dintre Parlamentul European și Consiliu referitor la dispozițiile tranzitorii pentru acordurile bilaterale de investiții încheiate între state membre și țări terțe; încurajează Comisia să dezvolte o politică europeană a investițiilor internaționale care să asigure protecția adecvată a investițiilor, să sporească certitudinea juridică, să reflecte capacitățile statelor de a produce norme și standarde comune, ținând seama totodată de anumite nevoi sociale, economice și de mediu cum ar fi, printre altele, cele prevăzute în Cadrul de politici de investiții pentru dezvoltare durabilă al UNCTAD; reamintește faptul că țările în curs de dezvoltare suferă în mod disproporționat din cauza costurilor ridicate aferente soluționării litigiilor dintre investitori și stat; |
| --- | --- |

19.

regretă lipsa coordonării politicilor în materie de investiții, inclusiv la nivel internațional; salută acordul dintre Parlamentul European și Consiliu referitor la dispozițiile tranzitorii pentru acordurile bilaterale de investiții încheiate între state membre și țări terțe; încurajează Comisia să dezvolte o politică europeană a investițiilor internaționale care să asigure protecția adecvată a investițiilor, să sporească certitudinea juridică, să reflecte capacitățile statelor de a produce norme și standarde comune, ținând seama totodată de anumite nevoi sociale, economice și de mediu cum ar fi, printre altele, cele prevăzute în Cadrul de politici de investiții pentru dezvoltare durabilă al UNCTAD; reamintește faptul că țările în curs de dezvoltare suferă în mod disproporționat din cauza costurilor ridicate aferente soluționării litigiilor dintre investitori și stat;

| 20. | consideră că este esențială reformarea acordurilor internaționale de investiții cu scopul de a consolida dimensiunea lor de dezvoltare, echilibrând drepturile și obligațiile statelor și investitorilor, asigurând un spațiu politic suficient pentru politicile de dezvoltare durabilă și formulând dispoziții privind promovarea investițiilor mai concrete și mai bine adaptate la obiectivele de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

20.

consideră că este esențială reformarea acordurilor internaționale de investiții cu scopul de a consolida dimensiunea lor de dezvoltare, echilibrând drepturile și obligațiile statelor și investitorilor, asigurând un spațiu politic suficient pentru politicile de dezvoltare durabilă și formulând dispoziții privind promovarea investițiilor mai concrete și mai bine adaptate la obiectivele de dezvoltare durabilă;

| 21. | îndeamnă Comisia să prezinte date defalcate privind investițiile străine directe (ISD) acordate de UE țărilor în curs de dezvoltare și țărilor cel mai puțin dezvoltate, luând în calcul următoarele categorii de investiții: fuziuni și achiziții, reorganizarea activelor la nivel de întreprindere, investiții speculative și investiții ecologice; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Comisia să prezinte date defalcate privind investițiile străine directe (ISD) acordate de UE țărilor în curs de dezvoltare și țărilor cel mai puțin dezvoltate, luând în calcul următoarele categorii de investiții: fuziuni și achiziții, reorganizarea activelor la nivel de întreprindere, investiții speculative și investiții ecologice;

| 22. | consideră că această cooperare ar trebui să se axeze totodată pe consolidarea capacităților instituțiilor, astfel încât țările în curs de dezvoltare să poată institui condițiile necesare investițiilor, cum ar fi crearea de capacități pentru colectarea de impozite și pentru combaterea evaziunii fiscale și introducerea standardelor optime în materie de contabilitate; |
| --- | --- |

22.

consideră că această cooperare ar trebui să se axeze totodată pe consolidarea capacităților instituțiilor, astfel încât țările în curs de dezvoltare să poată institui condițiile necesare investițiilor, cum ar fi crearea de capacități pentru colectarea de impozite și pentru combaterea evaziunii fiscale și introducerea standardelor optime în materie de contabilitate;

| 23. | salută decizia OMC de a facilita aderarea țărilor cel mai puțin dezvoltate; solicită țărilor dezvoltate și principalelor țări emergente membre ale OMC să utilizeze derogarea referitoare la servicii în cazul țărilor cel mai puțin dezvoltate și să acorde un tratament preferențial serviciilor și furnizorilor de servicii din țările cel mai puțin dezvoltate, acordând în același timp o atenție deosebită modului 4, care constituie o prioritate pentru țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

23.

salută decizia OMC de a facilita aderarea țărilor cel mai puțin dezvoltate; solicită țărilor dezvoltate și principalelor țări emergente membre ale OMC să utilizeze derogarea referitoare la servicii în cazul țărilor cel mai puțin dezvoltate și să acorde un tratament preferențial serviciilor și furnizorilor de servicii din țările cel mai puțin dezvoltate, acordând în același timp o atenție deosebită modului 4, care constituie o prioritate pentru țările cel mai puțin dezvoltate;

| 24. | dorește ca Uniunea și statele sale membre să-și folosească influența, în special în cazul marilor țări emergente, pentru a se încheia rapid acordul privind facilitarea comerțului negociat în cadrul ciclului de la Doha; |
| --- | --- |

24.

dorește ca Uniunea și statele sale membre să-și folosească influența, în special în cazul marilor țări emergente, pentru a se încheia rapid acordul privind facilitarea comerțului negociat în cadrul ciclului de la Doha;

| 25. | salută angajamentul țărilor BRICS în favoarea creșterii și dezvoltării economice a țărilor în curs de dezvoltare; solicită acestora să își subordoneze acțiunile respectării și promovării principiilor democratice și de bună guvernanță; solicită Comisiei să continue să includă clauza privind democrația și drepturile omului în toate acordurile sale comerciale cu țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

25.

salută angajamentul țărilor BRICS în favoarea creșterii și dezvoltării economice a țărilor în curs de dezvoltare; solicită acestora să își subordoneze acțiunile respectării și promovării principiilor democratice și de bună guvernanță; solicită Comisiei să continue să includă clauza privind democrația și drepturile omului în toate acordurile sale comerciale cu țările în curs de dezvoltare;

| 26. | îndeamnă Comisia să propună soluții concrete care să vizeze consolidarea sprijinului său pentru o integrare regională mai rapidă și mai profundă a țărilor în curs de dezvoltare, în vederea dezvoltării piețelor regionale și a creării unor lanțuri de valori regionale; în acest scop, invită Comisia să promoveze integrarea regională în cadrul acordurilor sale comerciale bilaterale și regionale; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a simplifica și armoniza regulile de origine, precum și mijloacele care să ușureze utilizarea lor de către micii exportatori; solicită Comisiei să își consolideze parteneriatele cu instituțiile regionale existente, în special cu Banca Africană de Dezvoltare; reamintește rolul crucial jucat de sectorul privat local în ceea ce privește integrarea comercială și dezvoltarea economică; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia să propună soluții concrete care să vizeze consolidarea sprijinului său pentru o integrare regională mai rapidă și mai profundă a țărilor în curs de dezvoltare, în vederea dezvoltării piețelor regionale și a creării unor lanțuri de valori regionale; în acest scop, invită Comisia să promoveze integrarea regională în cadrul acordurilor sale comerciale bilaterale și regionale; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a simplifica și armoniza regulile de origine, precum și mijloacele care să ușureze utilizarea lor de către micii exportatori; solicită Comisiei să își consolideze parteneriatele cu instituțiile regionale existente, în special cu Banca Africană de Dezvoltare; reamintește rolul crucial jucat de sectorul privat local în ceea ce privește integrarea comercială și dezvoltarea economică;

| 27. | salută reforma regulilor de origine și intrarea în vigoare a sistemului revizuit de preferințe generalizate (SPG); speră ca Comisia să prezinte un raport referitor la consecințele schimbării regimului asupra țărilor beneficiare, în special consecințele retragerii preferințelor pentru țările în cauză, conform dispozițiilor articolului 40 din noul regulament; |
| --- | --- |

27.

salută reforma regulilor de origine și intrarea în vigoare a sistemului revizuit de preferințe generalizate (SPG); speră ca Comisia să prezinte un raport referitor la consecințele schimbării regimului asupra țărilor beneficiare, în special consecințele retragerii preferințelor pentru țările în cauză, conform dispozițiilor articolului 40 din noul regulament;

| 28. | ia act de aplicarea provizorie a unui prim acord de parteneriat economic (APE) cu un grup de țări din Africa; încurajează Comisia să ia notă de progresele insuficiente înregistrate până în prezent în ceea ce privește încheierea altor acorduri de parteneriat economic care să țină seama de deplin de interesele în materie de dezvoltare ale țărilor în curs de dezvoltare; invită Comisia să profite de această dinamică pentru a relansa negocierile în curs pentru încheierea acordurilor de parteneriat economic (APE) între UE și țările în curs de dezvoltare interesate, în scopul de a integra treptat piețele acestora din urmă în cadrul comercial multianual; reamintește importanța instituirii unui cadru juridic și comercial stabil și echitabil pentru a promova investițiile UE în țările ACP, astfel încât acestea să fie benefice pentru ambele părți; invită Comisia să țină seama de recomandările Parlamentului referitoare la erodarea preferințelor, la flexibilitate și la posibilitățile de eliminare progresivă a tarifelor, precum și să acorde o atenție specială punerii în aplicare a APE; |
| --- | --- |

28.

ia act de aplicarea provizorie a unui prim acord de parteneriat economic (APE) cu un grup de țări din Africa; încurajează Comisia să ia notă de progresele insuficiente înregistrate până în prezent în ceea ce privește încheierea altor acorduri de parteneriat economic care să țină seama de deplin de interesele în materie de dezvoltare ale țărilor în curs de dezvoltare; invită Comisia să profite de această dinamică pentru a relansa negocierile în curs pentru încheierea acordurilor de parteneriat economic (APE) între UE și țările în curs de dezvoltare interesate, în scopul de a integra treptat piețele acestora din urmă în cadrul comercial multianual; reamintește importanța instituirii unui cadru juridic și comercial stabil și echitabil pentru a promova investițiile UE în țările ACP, astfel încât acestea să fie benefice pentru ambele părți; invită Comisia să țină seama de recomandările Parlamentului referitoare la erodarea preferințelor, la flexibilitate și la posibilitățile de eliminare progresivă a tarifelor, precum și să acorde o atenție specială punerii în aplicare a APE;

| 29. | estimează că Uniunea a dezvoltat instrumente eficace în materie de ajutor pentru dezvoltare prin comerț și investiții, inclusiv SPG și APE, cu condiția ca dispozițiile și criteriile lor de aplicare să nu dea naștere unor discriminări sau limitări care să îi afecteze pe potențialii beneficiari; îndeamnă, totuși, Comisia să integreze ansamblul instrumentelor existente într-o strategie globală autentică, care să cuprindă, de asemenea, măsuri de asistență tehnică pentru comerț, de consolidare a capacităților și de adaptare la comerț; inclusiv în materie de standardizare; consideră că Serviciul European de Acțiune Externă și Comisia ar trebui să dezvolte sinergii pentru a consolida și mai mult diplomația comercială a Uniunii la nivel mondial; |
| --- | --- |

29.

estimează că Uniunea a dezvoltat instrumente eficace în materie de ajutor pentru dezvoltare prin comerț și investiții, inclusiv SPG și APE, cu condiția ca dispozițiile și criteriile lor de aplicare să nu dea naștere unor discriminări sau limitări care să îi afecteze pe potențialii beneficiari; îndeamnă, totuși, Comisia să integreze ansamblul instrumentelor existente într-o strategie globală autentică, care să cuprindă, de asemenea, măsuri de asistență tehnică pentru comerț, de consolidare a capacităților și de adaptare la comerț; inclusiv în materie de standardizare; consideră că Serviciul European de Acțiune Externă și Comisia ar trebui să dezvolte sinergii pentru a consolida și mai mult diplomația comercială a Uniunii la nivel mondial;

| 30. | încurajează Comisia să includă capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă în acordurile comerciale bilaterale, cu norme obligatorii în domeniul mediului și al muncii și clauze privind RSI; în plus, consideră că Comisia ar trebui să coopereze în mod voluntar pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate să respecte aceste standarde; consideră că o implicare puternică a societății civile în monitorizarea aplicării acestor capitole sporește gradul de conștientizare și de acceptare a standardelor sociale și de mediu; |
| --- | --- |

30.

încurajează Comisia să includă capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă în acordurile comerciale bilaterale, cu norme obligatorii în domeniul mediului și al muncii și clauze privind RSI; în plus, consideră că Comisia ar trebui să coopereze în mod voluntar pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate să respecte aceste standarde; consideră că o implicare puternică a societății civile în monitorizarea aplicării acestor capitole sporește gradul de conștientizare și de acceptare a standardelor sociale și de mediu;

| 31. | recomandă Comisiei să negocieze includerea unor dispoziții obligatorii și executorii privind drepturile omului, în plus față de dispozițiile sociale și de mediu, în toate acordurile comerciale viitoare, cu scopul de a crește eficacitatea și credibilitatea politicii de condiționalitate a UE; |
| --- | --- |

31.

recomandă Comisiei să negocieze includerea unor dispoziții obligatorii și executorii privind drepturile omului, în plus față de dispozițiile sociale și de mediu, în toate acordurile comerciale viitoare, cu scopul de a crește eficacitatea și credibilitatea politicii de condiționalitate a UE;

| 32. | îndeamnă UE să conceapă acordurile sale comerciale astfel încât să promoveze comportamentul responsabil al investitorilor și respectarea celor mai bune practici internaționale privind răspunderea socială a întreprinderilor (RSI) și buna guvernanță corporativă; subliniază, în special, faptul că, în vederea realizării unei creșteri favorabile incluziunii și eficiente din perspectiva reducerii sărăciei, aceasta ar trebui urmărită în sectoarele în care sunt active persoanele sărace, ar trebui să fie în beneficiul femeilor și să le autonomizeze și ar trebui să fie asociată cu crearea de locuri de muncă, precum și cu dezvoltarea finanțării microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă UE să conceapă acordurile sale comerciale astfel încât să promoveze comportamentul responsabil al investitorilor și respectarea celor mai bune practici internaționale privind răspunderea socială a întreprinderilor (RSI) și buna guvernanță corporativă; subliniază, în special, faptul că, în vederea realizării unei creșteri favorabile incluziunii și eficiente din perspectiva reducerii sărăciei, aceasta ar trebui urmărită în sectoarele în care sunt active persoanele sărace, ar trebui să fie în beneficiul femeilor și să le autonomizeze și ar trebui să fie asociată cu crearea de locuri de muncă, precum și cu dezvoltarea finanțării microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici;

| 33. | invită întreprinderile stabilite în UE care au facilități de producție în țările în curs de dezvoltare să ofere un exemplu prin respectarea obligațiilor care le revin în ceea ce privește drepturile omului și libertățile fundamentale, standardele sociale și de mediu, precum și standardele fundamentale și acordurile internaționale din domeniul muncii; |
| --- | --- |

33.

invită întreprinderile stabilite în UE care au facilități de producție în țările în curs de dezvoltare să ofere un exemplu prin respectarea obligațiilor care le revin în ceea ce privește drepturile omului și libertățile fundamentale, standardele sociale și de mediu, precum și standardele fundamentale și acordurile internaționale din domeniul muncii;

| 34. | solicită corporațiilor europene cu filiale sau lanțuri de aprovizionare situate în țări în curs de dezvoltare să își îndeplinească obligațiile legale naționale și internaționale din domeniile drepturilor omului, standardelor de muncă și normelor de mediu; |
| --- | --- |

34.

solicită corporațiilor europene cu filiale sau lanțuri de aprovizionare situate în țări în curs de dezvoltare să își îndeplinească obligațiile legale naționale și internaționale din domeniile drepturilor omului, standardelor de muncă și normelor de mediu;

| 35. | salută faptul că o gamă largă de industrii și întreprinderi transnaționale au adoptat coduri de conduită care detaliază standardele de performanță socială și de mediu pentru lanțurile lor de aprovizionare mondiale; reamintește, cu toate acestea, că standardele diferite de contabilitate, audit și raportare ale acestor coduri îngreunează compararea lor; subliniază că o punere în aplicare mai bună a principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului va contribui la obiectivele UE privind aspectele specifice legate de drepturile omului și standardele fundamentale de muncă; |
| --- | --- |

35.

salută faptul că o gamă largă de industrii și întreprinderi transnaționale au adoptat coduri de conduită care detaliază standardele de performanță socială și de mediu pentru lanțurile lor de aprovizionare mondiale; reamintește, cu toate acestea, că standardele diferite de contabilitate, audit și raportare ale acestor coduri îngreunează compararea lor; subliniază că o punere în aplicare mai bună a principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului va contribui la obiectivele UE privind aspectele specifice legate de drepturile omului și standardele fundamentale de muncă;

| 36. | subliniază că asistența UE acordată guvernelor țărilor terțe pentru punerea în aplicare a reglementărilor sociale și de mediu este un complement necesar al promovării răspunderii sociale a întreprinderilor europene din întreaga lume; |
| --- | --- |

36.

subliniază că asistența UE acordată guvernelor țărilor terțe pentru punerea în aplicare a reglementărilor sociale și de mediu este un complement necesar al promovării răspunderii sociale a întreprinderilor europene din întreaga lume;

| 37. | ia act de faptul că, în pofida punerii în aplicare a Procesului Kimberley pentru certificarea diamantelor din zonele de conflict, comerțul cu resurse naturale încă alimentează rebelii, iar în zonele miniere au loc în continuare încălcări ale drepturilor omului; subliniază, de aceea, faptul că este nevoie urgent de un sistem de diligență pentru extragerea și comercializarea pietrelor prețioase și a așa-numitelor „minereuri provenind din zonele de conflict”; consideră că o astfel de măsură ar putea contribui la soluționarea problemei prioritare a cercului vicios al resurselor și ar putea crește beneficiile obținute de țările în curs de dezvoltare din comerțul cu produsele proprii; |
| --- | --- |

37.

ia act de faptul că, în pofida punerii în aplicare a Procesului Kimberley pentru certificarea diamantelor din zonele de conflict, comerțul cu resurse naturale încă alimentează rebelii, iar în zonele miniere au loc în continuare încălcări ale drepturilor omului; subliniază, de aceea, faptul că este nevoie urgent de un sistem de diligență pentru extragerea și comercializarea pietrelor prețioase și a așa-numitelor „minereuri provenind din zonele de conflict”; consideră că o astfel de măsură ar putea contribui la soluționarea problemei prioritare a cercului vicios al resurselor și ar putea crește beneficiile obținute de țările în curs de dezvoltare din comerțul cu produsele proprii;

| 38. | recunoaște faptul că Comisia este partener în cadrul Inițiativei privind transparența în industriile extractive (EITI); solicită Comisiei și părților care activează în industria extractivă să încurajeze în mod activ mai multe țări producătoare să se alăture acestei inițiative; |
| --- | --- |

38.

recunoaște faptul că Comisia este partener în cadrul Inițiativei privind transparența în industriile extractive (EITI); solicită Comisiei și părților care activează în industria extractivă să încurajeze în mod activ mai multe țări producătoare să se alăture acestei inițiative;

| 39. | îndeamnă Comisia ca, atunci când încheie acorduri comerciale și de investiții, să pună în aplicare orientările elaborate de Raportorul ONU privind dreptul la hrană, care afirmă necesitatea utilizării evaluărilor de impact asupra drepturilor omului („Principii directoare privind evaluările de impact al acordurilor comerciale și de investiții asupra drepturilor omului”), pentru a garanta că aceste acorduri sunt compatibile cu obligațiile asumate în temeiul instrumentelor internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

39.

îndeamnă Comisia ca, atunci când încheie acorduri comerciale și de investiții, să pună în aplicare orientările elaborate de Raportorul ONU privind dreptul la hrană, care afirmă necesitatea utilizării evaluărilor de impact asupra drepturilor omului („Principii directoare privind evaluările de impact al acordurilor comerciale și de investiții asupra drepturilor omului”), pentru a garanta că aceste acorduri sunt compatibile cu obligațiile asumate în temeiul instrumentelor internaționale privind drepturile omului;

o

o o

| 40. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

40.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE.

---

(1)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 31.

(2)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 94.

(3)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 101.

(4)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 291.

(5)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 101, p. 106, p. 112, p. 118, p. 124, p. 129, p. 135, p. 141.

(6)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 87.

(7)  JO L 303, 31.10.2012, p. 1.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0342.

(9)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 34.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0471.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0060.

(12)  JO L 307, 23.11.2010, p. 1.

(13)  JO C 4 E, 7.1.2011, p. 34.

(14)  JO C 43,15.2.2012, p.73.

(15)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(16)  A/CONF.219/3 din 11.5.2011.

---

Miercuri, 17 aprilie 2013

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/24

---

P7_TA(2013)0174

Mecanismul de asistenţă financiară pentru statele membre a căror monedă nu este euro

Rezoluţia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de instituire a unui mecanism de asistență financiară pentru statele membre a căror monedă nu este euro (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP))

(2016/C 045/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Consiliului (COM(2012)0336) (propunerea „BP”- balanța de plăți), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului (COM(2012)0336) (propunerea „BP”- balanța de plăți),

| — | având în vedere cererea de aprobare care urmează a fi prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare care urmează a fi prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 143 și 352, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 143 și 352,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 23 noiembrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre afectate sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro, amendamentele la acesta adoptate de Parlament la 13 iunie 2012 și textul provizoriu al acordului final cu Consiliul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 23 noiembrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre afectate sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro, amendamentele la acesta adoptate de Parlament la 13 iunie 2012 și textul provizoriu al acordului final cu Consiliul (1),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 23 noiembrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și asigurarea corectării deficitului excesiv al statelor membre din zona euro, amendamentele la acesta adoptate de Parlament la 13 iunie 2012 și textul provizoriu al acordului final cu Consiliul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 23 noiembrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și asigurarea corectării deficitului excesiv al statelor membre din zona euro, amendamentele la acesta adoptate de Parlament la 13 iunie 2012 și textul provizoriu al acordului final cu Consiliul (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind raportul președinților Consiliului European, Comisiei, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului, intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind raportul președinților Consiliului European, Comisiei, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului, intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (4),

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0129/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0129/2013),

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Consiliul, acționând în conformitate cu o procedură legislativă specială, va adopta un regulament de instituire a unui mecanism de asistență financiară pentru statele membre a căror monedă nu este euro, hotărând în unanimitate, după obținerea aprobării Parlamentului; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Consiliul, acționând în conformitate cu o procedură legislativă specială, va adopta un regulament de instituire a unui mecanism de asistență financiară pentru statele membre a căror monedă nu este euro, hotărând în unanimitate, după obținerea aprobării Parlamentului;

| B. | întrucât, în 2002, prin Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului, a fost instituit mecanismul pentru balanțele de plăți (BP) prin care se acordă asistență financiară statelor membre a căror monedă nu este euro; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2002, prin Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului, a fost instituit mecanismul pentru balanțele de plăți (BP) prin care se acordă asistență financiară statelor membre a căror monedă nu este euro;

| C. | întrucât cuantumul total disponibil în cadrul respectivului mecanism a fost majorat de la suma inițială de 12 miliarde de euro la 25 de miliarde de milioane de euro în decembrie 2008 și la 50 de miliarde de euro în mai 2009, ca răspuns la criza financiară; întrucât, din cele 50 de miliarde de euro, 13,4 miliarde de euro au fost plătite pentru România, Letonia și Ungaria, în plus față de rezerva de precauție de 1,4 miliarde de euro pentru România; |
| --- | --- |

C.

întrucât cuantumul total disponibil în cadrul respectivului mecanism a fost majorat de la suma inițială de 12 miliarde de euro la 25 de miliarde de milioane de euro în decembrie 2008 și la 50 de miliarde de euro în mai 2009, ca răspuns la criza financiară; întrucât, din cele 50 de miliarde de euro, 13,4 miliarde de euro au fost plătite pentru România, Letonia și Ungaria, în plus față de rezerva de precauție de 1,4 miliarde de euro pentru România;

| D. | întrucât Ungaria, România și Letonia au fost primele state membre care la începutul crizei financiare și economice au solicitat și primit o asistență financiară din partea Uniunii prin intermediul mecanismului de asistență pentru balanța de plăți; întrucât criza economică și financiară a afectat grav mai multe state membre din afara zonei euro; |
| --- | --- |

D.

întrucât Ungaria, România și Letonia au fost primele state membre care la începutul crizei financiare și economice au solicitat și primit o asistență financiară din partea Uniunii prin intermediul mecanismului de asistență pentru balanța de plăți; întrucât criza economică și financiară a afectat grav mai multe state membre din afara zonei euro;

| E. | întrucât criza economică globală a avut un impact sever asupra tuturor statelor membre, provocând o deteriorare atât a deficitului public și a balanței de plăți a acestora, cât și a datoriei lor globale. |
| --- | --- |

E.

întrucât criza economică globală a avut un impact sever asupra tuturor statelor membre, provocând o deteriorare atât a deficitului public și a balanței de plăți a acestora, cât și a datoriei lor globale.

| F. | întrucât Mecanismul european de stabilitate (MES), înființat în octombrie 2012, reprezintă principalul mecanism de sprijin pentru statele membre din zona euro, cu o capacitate de creditare de 500 de miliarde de euro, constituită din capital subscris; întrucât, în viitor, MES va putea finanța în mod direct băncile aflate în dificultate, în anumite condiții; |
| --- | --- |

F.

întrucât Mecanismul european de stabilitate (MES), înființat în octombrie 2012, reprezintă principalul mecanism de sprijin pentru statele membre din zona euro, cu o capacitate de creditare de 500 de miliarde de euro, constituită din capital subscris; întrucât, în viitor, MES va putea finanța în mod direct băncile aflate în dificultate, în anumite condiții;

| G. | întrucât, în rezoluția sa din 20 noiembrie 2012, Parlamentul a cerut ca Mecanismul european de stabilitate să evolueze în direcția unei gestionări prin metoda comunitară, să devină răspunzător în fața Parlamentului și ca deciziile cheie, cum ar fi acordarea de asistență financiară unui stat membru și încheierea de memorandumuri, să facă obiectul unui control adecvat din partea Parlamentului; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în rezoluția sa din 20 noiembrie 2012, Parlamentul a cerut ca Mecanismul european de stabilitate să evolueze în direcția unei gestionări prin metoda comunitară, să devină răspunzător în fața Parlamentului și ca deciziile cheie, cum ar fi acordarea de asistență financiară unui stat membru și încheierea de memorandumuri, să facă obiectul unui control adecvat din partea Parlamentului;

| H. | întrucât este esențial ca această facilitate să dispună atât de mecanisme de control democratic cât și de analizarea modului de funcționare a parlamentelor naționale; |
| --- | --- |

H.

întrucât este esențial ca această facilitate să dispună atât de mecanisme de control democratic cât și de analizarea modului de funcționare a parlamentelor naționale;

| I. | întrucât propunerea BP nu prevede ca statele membre a căror monedă nu este euro să beneficieze de instrumente financiare pe deplin comparabile cu cele pe care le au la dispoziție în cadrul MES; |
| --- | --- |

I.

întrucât propunerea BP nu prevede ca statele membre a căror monedă nu este euro să beneficieze de instrumente financiare pe deplin comparabile cu cele pe care le au la dispoziție în cadrul MES;

| J. | întrucât actualizarea Regulamentului (CE) nr. 332/2002 ar contribui la asigurarea unor condiții echitabile între statele membre din zona euro și cele din afara zonei euro și ar simplifica procedura de activare a mecanismului pentru balanțele de plăți, |
| --- | --- |

J.

întrucât actualizarea Regulamentului (CE) nr. 332/2002 ar contribui la asigurarea unor condiții echitabile între statele membre din zona euro și cele din afara zonei euro și ar simplifica procedura de activare a mecanismului pentru balanțele de plăți,

| K. | întrucât este important să se consolideze rolul partenerilor sociali și să se respecte diferitele practici și sisteme naționale de formare a salariilor în momentul punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 și a regulamentului ce urmează a fi adoptat pe baza propunerii BP, în special în momentul elaborării și a punerii în aplicare a programelor de ajustare macroeconomică; întrucât aceasta reprezintă o chestiune orizontală la nivelul întregii Uniuni și de aceea corelarea între statele membre din zona euro și cele care nu fac parte din zona euro este motivată în această privință; |
| --- | --- |

K.

întrucât este important să se consolideze rolul partenerilor sociali și să se respecte diferitele practici și sisteme naționale de formare a salariilor în momentul punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 și a regulamentului ce urmează a fi adoptat pe baza propunerii BP, în special în momentul elaborării și a punerii în aplicare a programelor de ajustare macroeconomică; întrucât aceasta reprezintă o chestiune orizontală la nivelul întregii Uniuni și de aceea corelarea între statele membre din zona euro și cele care nu fac parte din zona euro este motivată în această privință;

| 1. | salută propunerea BP ca un prim pas spre realizarea unor condiții echitabile între statele membre din zona euro și statele membre care nu fac parte din zona euro; recunoaște faptul că sarcina nu este simplă, date fiind caracteristicile mecanismelor recent create pentru zona euro; |
| --- | --- |

1.

salută propunerea BP ca un prim pas spre realizarea unor condiții echitabile între statele membre din zona euro și statele membre care nu fac parte din zona euro; recunoaște faptul că sarcina nu este simplă, date fiind caracteristicile mecanismelor recent create pentru zona euro;

| 2. | consideră că asistența financiară BP poate juca un rol important în sprijinirea statelor membre pentru îmbunătățirea capacității administrative de absorbție mai eficientă a fondurilor Uniunii; |
| --- | --- |

2.

consideră că asistența financiară BP poate juca un rol important în sprijinirea statelor membre pentru îmbunătățirea capacității administrative de absorbție mai eficientă a fondurilor Uniunii;

| 3. | cu toate acestea, este de părere că sunt necesare câteva amendamente, enumerate în prezentul raport interimar, pentru a ajunge la un rezultat acceptabil; solicită, prin urmare, în interesul unui proces decizional transparent, ca Consiliul și Comisia să aștepte adoptarea prezentului raport interimar înainte de adoptarea regulamentului pe baza propunerii BP; |
| --- | --- |

3.

cu toate acestea, este de părere că sunt necesare câteva amendamente, enumerate în prezentul raport interimar, pentru a ajunge la un rezultat acceptabil; solicită, prin urmare, în interesul unui proces decizional transparent, ca Consiliul și Comisia să aștepte adoptarea prezentului raport interimar înainte de adoptarea regulamentului pe baza propunerii BP;

| 4. | evidențiază că articolul 352 din TFUE reprezintă un temei juridic adecvat pentru regulamentul ce urmează a fi adoptat pe baza propunerii BP și subliniază că această bază permite stabilirea unor noi tipuri de asistență financiară din partea Uniunii și a unui cadru pentru o astfel de asistență, care depășește domeniul de aplicare al asistenței prevăzute la articolul 143 din TFUE; |
| --- | --- |

4.

evidențiază că articolul 352 din TFUE reprezintă un temei juridic adecvat pentru regulamentul ce urmează a fi adoptat pe baza propunerii BP și subliniază că această bază permite stabilirea unor noi tipuri de asistență financiară din partea Uniunii și a unui cadru pentru o astfel de asistență, care depășește domeniul de aplicare al asistenței prevăzute la articolul 143 din TFUE;

| 5. | deplânge faptul că, înainte de adoptarea propunerii BP, Comisia nu a lansat o consultare amplă și nu a prezentat motive prin care să se arate că aceasta s-a datorat unei situații de urgență excepționale, conform dispozițiilor de la articolul 2 din Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, anexat la TFUE și la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE); |
| --- | --- |

5.

deplânge faptul că, înainte de adoptarea propunerii BP, Comisia nu a lansat o consultare amplă și nu a prezentat motive prin care să se arate că aceasta s-a datorat unei situații de urgență excepționale, conform dispozițiilor de la articolul 2 din Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, anexat la TFUE și la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE);

| 6. | subliniază și regretă faptul că nu s-a făcut nicio referire la aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității conform dispozițiilor de la articolul 5 din Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, anexat la TFUE și la TUE; solicită Comisiei și Consiliului să facă o referire explicită la principiile menționate mai sus înainte de trimiterea regulamentului către Parlamentul European pentru aprobare; |
| --- | --- |

6.

subliniază și regretă faptul că nu s-a făcut nicio referire la aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității conform dispozițiilor de la articolul 5 din Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, anexat la TFUE și la TUE; solicită Comisiei și Consiliului să facă o referire explicită la principiile menționate mai sus înainte de trimiterea regulamentului către Parlamentul European pentru aprobare;

| 7. | solicită Consiliului și Comisiei să țină cont de următoarele solicitări înainte de trimiterea propunerii de regulament către Parlamentul European pentru aprobare:






  (i) | bugetul UE reprezintă garanția ultimă pentru toate măsurile de asistență din cadrul propunerii BP; în acest cadru, Comisia ar trebui să prezinte soluții adecvate, în plus față de dispozițiile existente, în legătură cu modul în care rolul Parlamentului de supraveghere a bugetului Uniunii ar putea fi luat în considerare în mod mai substanțial în propunerea BP și pus în aplicare pentru a permite o veritabilă verificare a responsabilității; |
| --- | --- | --- |

7.

solicită Consiliului și Comisiei să țină cont de următoarele solicitări înainte de trimiterea propunerii de regulament către Parlamentul European pentru aprobare:

(i)

bugetul UE reprezintă garanția ultimă pentru toate măsurile de asistență din cadrul propunerii BP; în acest cadru, Comisia ar trebui să prezinte soluții adecvate, în plus față de dispozițiile existente, în legătură cu modul în care rolul Parlamentului de supraveghere a bugetului Uniunii ar putea fi luat în considerare în mod mai substanțial în propunerea BP și pus în aplicare pentru a permite o veritabilă verificare a responsabilității;

| (ii) | Comisia ar trebui să clarifice legătura dintre asistența care ar putea fi acordată unui stat membru din afara zonei euro în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară (5) și dispozițiile și instrumentele stabilite în temeiul regulamentului ce urmează a fi adoptat pe baza propunerii BP după întreruperea Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF); |
| --- | --- |

(ii)

Comisia ar trebui să clarifice legătura dintre asistența care ar putea fi acordată unui stat membru din afara zonei euro în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară (5) și dispozițiile și instrumentele stabilite în temeiul regulamentului ce urmează a fi adoptat pe baza propunerii BP după întreruperea Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF);

| (iii) | întrucât MESF va fi în curând întrerupt, așa cum a fost anunțat de către liderii europeni în cadrul Consiliului European din 2010, în lumina intrării în vigoare a Tratatului privind MES, finanțarea restantă din cadrul MESF (aproximativ 10 miliarde EUR) ar trebui să fie transferată către mecanismul BP, ceea ce va mări capacitatea de intervenție a acestui de la 50 000 de milioane EUR la 60 000 de milioane EUR; în momentul în care statele membre rambursează împrumuturile din partea MESF, garanția de la bugetul Uniunii nu va mai fi necesară pentru suma rambursată, eliberând, astfel, bugetul pentru garantarea de noi împrumuturi. La întreruperea MESF, finanțarea restantă din cadrul MESF nu va mai fi utilizată în cadrul MESF, putând fi utilizată din acel moment în cadrul mecanismului BP; |
| --- | --- |

(iii)

întrucât MESF va fi în curând întrerupt, așa cum a fost anunțat de către liderii europeni în cadrul Consiliului European din 2010, în lumina intrării în vigoare a Tratatului privind MES, finanțarea restantă din cadrul MESF (aproximativ 10 miliarde EUR) ar trebui să fie transferată către mecanismul BP, ceea ce va mări capacitatea de intervenție a acestui de la 50 000 de milioane EUR la 60 000 de milioane EUR; în momentul în care statele membre rambursează împrumuturile din partea MESF, garanția de la bugetul Uniunii nu va mai fi necesară pentru suma rambursată, eliberând, astfel, bugetul pentru garantarea de noi împrumuturi. La întreruperea MESF, finanțarea restantă din cadrul MESF nu va mai fi utilizată în cadrul MESF, putând fi utilizată din acel moment în cadrul mecanismului BP;

| (iv) | nu ar trebui să se stabilească nicio legătură sau condiționalitate materială între mecanismul BP și utilizarea fondurilor structurale în cadrul propunerii BP; dacă este nevoie, condițiile privind utilizarea fondurilor structurale ar trebui prevăzute în actul legislativ relevant din cadrul politicii de coeziune; |
| --- | --- |

(iv)

nu ar trebui să se stabilească nicio legătură sau condiționalitate materială între mecanismul BP și utilizarea fondurilor structurale în cadrul propunerii BP; dacă este nevoie, condițiile privind utilizarea fondurilor structurale ar trebui prevăzute în actul legislativ relevant din cadrul politicii de coeziune;

| (v) | Articolul 2 alineatul (4) din propunerea BP, privind cerința de consultare a Comisiei în cazul solicitărilor de asistență financiară din afara Uniunii, nu ar trebui să se aplice unui stat membru care beneficiază de asistență financiară preventivă sub forma unei linii de credit care nu este condiționată de adoptarea de noi măsuri politice de către statele membre vizate, cât timp linia de credit nu este trasă; |
| --- | --- |

(v)

Articolul 2 alineatul (4) din propunerea BP, privind cerința de consultare a Comisiei în cazul solicitărilor de asistență financiară din afara Uniunii, nu ar trebui să se aplice unui stat membru care beneficiază de asistență financiară preventivă sub forma unei linii de credit care nu este condiționată de adoptarea de noi măsuri politice de către statele membre vizate, cât timp linia de credit nu este trasă;

| (vi) | este necesar să se sporească transparența și responsabilitatea în cadrul procesului de supraveghere strictă prin adaptarea dialogului economic într-un mod care să permită atât parlamentului național în cauză, cât și Parlamentului European, să invite Comisia, Consiliul, Banca Centrală Europeană (BCE) și Fondul Monetar Internațional (FMI) la un schimb de opinii; |
| --- | --- |

(vi)

este necesar să se sporească transparența și responsabilitatea în cadrul procesului de supraveghere strictă prin adaptarea dialogului economic într-un mod care să permită atât parlamentului național în cauză, cât și Parlamentului European, să invite Comisia, Consiliul, Banca Centrală Europeană (BCE) și Fondul Monetar Internațional (FMI) la un schimb de opinii;

| (vii) | Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European propunerea sa de recomandare în vederea acordării un împrumut unui stat membru împreună cu proiectul de program de ajustare macroeconomică; |
| --- | --- |

(vii)

Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European propunerea sa de recomandare în vederea acordării un împrumut unui stat membru împreună cu proiectul de program de ajustare macroeconomică;

| (viii) | în ceea ce privește condițiile și procedurile pentru acordarea de împrumuturi, Banca Centrală Europeană (BCE) ar trebui să aibă o implicare mai redusă în pregătirea programelor de ajustare; în avizul său din 7 ianuarie 2013 referitor la propunerea BP (CON/2013/2), BCE consideră drept inadecvată asumarea unui asemenea rol pentru un stat membru care nu face parte din zona euro; astfel, așa cum a sugerat BCE, articolul 3 alineatul (3) „acționând în colaborare cu BCE”și articolul 3 alineatul (8) „în colaborare cu BCE” ar trebui să fie înlocuite cu „ținând cont de punctul de vedere al BCE, în cazul în care BCE decide să ofere recomandări în această privință”; |
| --- | --- |

(viii)

în ceea ce privește condițiile și procedurile pentru acordarea de împrumuturi, Banca Centrală Europeană (BCE) ar trebui să aibă o implicare mai redusă în pregătirea programelor de ajustare; în avizul său din 7 ianuarie 2013 referitor la propunerea BP (CON/2013/2), BCE consideră drept inadecvată asumarea unui asemenea rol pentru un stat membru care nu face parte din zona euro; astfel, așa cum a sugerat BCE, articolul 3 alineatul (3) „acționând în colaborare cu BCE”și articolul 3 alineatul (8) „în colaborare cu BCE” ar trebui să fie înlocuite cu „ținând cont de punctul de vedere al BCE, în cazul în care BCE decide să ofere recomandări în această privință”;

| (ix) | în general, este nevoie de mai multă claritate și mai multe specificații pentru elaborarea și evaluarea programului de ajustare macroeconomică, în special în ceea ce privește cerințele procedurale și de politică care vizează restabilirea „unei balanțe de plăți sustenabile și refacerea capacității statului respectiv de a se finanța în întregime pe piețele financiare”. |
| --- | --- |

(ix)

în general, este nevoie de mai multă claritate și mai multe specificații pentru elaborarea și evaluarea programului de ajustare macroeconomică, în special în ceea ce privește cerințele procedurale și de politică care vizează restabilirea „unei balanțe de plăți sustenabile și refacerea capacității statului respectiv de a se finanța în întregime pe piețele financiare”.

| (x) | în ceea ce privește articolul 4 alineatul (1), cu privire la condițiile necesare pentru acordarea unei linii de credit condiționate cu scop preventiv (PCCL), propunerea BP ar oferi mai multă claritate operațională sub două aspecte, și anume „sustenabilitatea poziției externe” și „prezența sau absența problemelor de solvabilitate bancară, care ar constitui riscuri sistemice la adresa stabilității sistemului bancar”; în acest scop, astfel de concepte ar trebui să fie specificate direct în articolul 4, având trimiteri explicite către indicatorii adecvați prevăzuți în textele UE relevante (Directiva privind cerințele de capital, CERS, regulamentele AES, „pachetul de șase acte legislative”, rapoartele privind sustenabilitatea fiscală) sau cel puțin prin intermediul actelor delegate. Pe aceeași logică, articolul 4 ar trebui să specifice faptul că evaluarea globală prevăzută ar trebui efectuată de către Comisie și ar trebui dată publicității, dacă este cazul. Ar mai trebui de asemenea adăugată și o referință la evaluarea prevăzută în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice, astfel cum a fost instituită de Regulamentul (UE) nr. 1176/2011; |
| --- | --- |

(x)

în ceea ce privește articolul 4 alineatul (1), cu privire la condițiile necesare pentru acordarea unei linii de credit condiționate cu scop preventiv (PCCL), propunerea BP ar oferi mai multă claritate operațională sub două aspecte, și anume „sustenabilitatea poziției externe” și „prezența sau absența problemelor de solvabilitate bancară, care ar constitui riscuri sistemice la adresa stabilității sistemului bancar”; în acest scop, astfel de concepte ar trebui să fie specificate direct în articolul 4, având trimiteri explicite către indicatorii adecvați prevăzuți în textele UE relevante (Directiva privind cerințele de capital, CERS, regulamentele AES, „pachetul de șase acte legislative”, rapoartele privind sustenabilitatea fiscală) sau cel puțin prin intermediul actelor delegate. Pe aceeași logică, articolul 4 ar trebui să specifice faptul că evaluarea globală prevăzută ar trebui efectuată de către Comisie și ar trebui dată publicității, dacă este cazul. Ar mai trebui de asemenea adăugată și o referință la evaluarea prevăzută în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice, astfel cum a fost instituită de Regulamentul (UE) nr. 1176/2011;

| (xi) | este nevoie de mai multă claritate și de orientări mai precise în legătură cu articolul 4 alineatul (2) referitor la condițiile de acordare a liniei de credit cu condiții mai stricte (enhanced conditions credit line, ECCL) din propunerea BP în ceea ce privește pragurile și criteriile de evaluare în raport cu care un stat membru nu mai este eligibil pentru o PCCL, dar rămâne eligibil pentru o ECCL, precum și de claritate în ceea ce privește procedurile care conduc la evaluarea menționată la acest alineat; |
| --- | --- |

(xi)

este nevoie de mai multă claritate și de orientări mai precise în legătură cu articolul 4 alineatul (2) referitor la condițiile de acordare a liniei de credit cu condiții mai stricte (enhanced conditions credit line, ECCL) din propunerea BP în ceea ce privește pragurile și criteriile de evaluare în raport cu care un stat membru nu mai este eligibil pentru o PCCL, dar rămâne eligibil pentru o ECCL, precum și de claritate în ceea ce privește procedurile care conduc la evaluarea menționată la acest alineat;

| (xii) | este nevoie de mai multă claritate la articolul 6 alineatul (5) din propunerea BP în ceea ce privește procesul de tranziție de la o linie de credit cu condiții mai stricte (ECCL) la un împrumut în cazul deteriorării situației economice, în special în ceea ce privește momentul și factorii determinanți ai respectivei tranziții; |
| --- | --- |

(xii)

este nevoie de mai multă claritate la articolul 6 alineatul (5) din propunerea BP în ceea ce privește procesul de tranziție de la o linie de credit cu condiții mai stricte (ECCL) la un împrumut în cazul deteriorării situației economice, în special în ceea ce privește momentul și factorii determinanți ai respectivei tranziții;

| (xiii) | ar trebui să se instituie un instrument indirect de recapitalizare bancară pentru statele membre care nu fac parte din zona euro, în lumina potențialei implicări a acestor state membre în viitorul mecanism de supraveghere unic și a necesității de a le asigura un mecanism de protecție fiscală.
  Se propune un instrument indirect, și nu unul direct, de recapitalizare bancară, întrucât implementarea unui instrument direct în cadrul BP ar expune în mod direct bugetul Uniunii la riscul reprezentat de instituția financiară recapitalizată.
  Instrumentul indirect ar urma să ia forma unui împrumut pentru recapitalizare bancară, împreună cu cele trei instrumente deja existente pentru asistența financiară în cadrul mecanismului BP (PCCL, ECCL și împrumuturi). Nu există impedimente de natură juridică în calea unui împrumut pentru recapitalizare bancară, care ar fi pus la dispoziția guvernului statului membru în cauză cu scopul de a-și recapitaliza instituțiile financiare și supus unor condiții stricte; |
| --- | --- |

(xiii)

ar trebui să se instituie un instrument indirect de recapitalizare bancară pentru statele membre care nu fac parte din zona euro, în lumina potențialei implicări a acestor state membre în viitorul mecanism de supraveghere unic și a necesității de a le asigura un mecanism de protecție fiscală.

Se propune un instrument indirect, și nu unul direct, de recapitalizare bancară, întrucât implementarea unui instrument direct în cadrul BP ar expune în mod direct bugetul Uniunii la riscul reprezentat de instituția financiară recapitalizată.

Instrumentul indirect ar urma să ia forma unui împrumut pentru recapitalizare bancară, împreună cu cele trei instrumente deja existente pentru asistența financiară în cadrul mecanismului BP (PCCL, ECCL și împrumuturi). Nu există impedimente de natură juridică în calea unui împrumut pentru recapitalizare bancară, care ar fi pus la dispoziția guvernului statului membru în cauză cu scopul de a-și recapitaliza instituțiile financiare și supus unor condiții stricte;

| (xiv) | pe lângă instrumentul indirect de recapitalizare bancară menționat mai sus, ar trebui avută în vedere posibilitatea modificării tratatului MES pentru a permite statelor membre din afara zonei euro, participante la mecanismul de supraveghere unic, să beneficieze de instrumentul de recapitalizare bancară prevăzut de MES, cu condiția ca participarea la MSU și MES să fie permanentă și să prevadă aceleași drepturi și obligații ca pentru statele membre din zona euro. În acest caz, statele membre ar urma să facă o contribuție de capital destinată în mod specific instrumentului de recapitalizare bancară al MES.
  Ar trebui examinată și dezvoltată în continuare ideea înființării unei filiale a MES care să fie utilizată pentru recapitalizarea directă, ceea ce ar limita impactul negativ pe care l-ar putea avea cumpărarea de capital propriu bancar asupra ratingului de credit și capacității de împrumutare ale MES, cu posibilitatea de a include și acele state membre din afara zonei euro participante la mecanismul de supraveghere unic; |
| --- | --- |

(xiv)

pe lângă instrumentul indirect de recapitalizare bancară menționat mai sus, ar trebui avută în vedere posibilitatea modificării tratatului MES pentru a permite statelor membre din afara zonei euro, participante la mecanismul de supraveghere unic, să beneficieze de instrumentul de recapitalizare bancară prevăzut de MES, cu condiția ca participarea la MSU și MES să fie permanentă și să prevadă aceleași drepturi și obligații ca pentru statele membre din zona euro. În acest caz, statele membre ar urma să facă o contribuție de capital destinată în mod specific instrumentului de recapitalizare bancară al MES.

Ar trebui examinată și dezvoltată în continuare ideea înființării unei filiale a MES care să fie utilizată pentru recapitalizarea directă, ceea ce ar limita impactul negativ pe care l-ar putea avea cumpărarea de capital propriu bancar asupra ratingului de credit și capacității de împrumutare ale MES, cu posibilitatea de a include și acele state membre din afara zonei euro participante la mecanismul de supraveghere unic;

| (xv) | ar trebui reținut că orice viitor fond de rezoluție bancară individuală, ca element al cadrului uniunii bancare, ar trebui să se aplice și statelor membre care nu fac parte din zona euro; |
| --- | --- |

(xv)

ar trebui reținut că orice viitor fond de rezoluție bancară individuală, ca element al cadrului uniunii bancare, ar trebui să se aplice și statelor membre care nu fac parte din zona euro;

| (xvi) | acordul final al echipelor de negociere din partea Parlamentului și a Consiliului privind fondul dosarului Gauzès este de apreciat, dar este important ca regulamentul ce urmează să fie adoptat pe baza propunerii BP să reflecte situația actuală, în special în ceea ce privește:






  — | transparența deciziilor Comisiei [articolul 2 alineatul (3) și articolul 2 alineatul (5) din dosarul Gauzès]; |
| --- | --- | --- |

(xvi)

acordul final al echipelor de negociere din partea Parlamentului și a Consiliului privind fondul dosarului Gauzès este de apreciat, dar este important ca regulamentul ce urmează să fie adoptat pe baza propunerii BP să reflecte situația actuală, în special în ceea ce privește:

—

transparența deciziilor Comisiei [articolul 2 alineatul (3) și articolul 2 alineatul (5) din dosarul Gauzès];

| — | specificații în ceea ce privește consolidarea eficienței și a eficacității capacității de colectare a veniturilor și a luptei împotriva fraudei și a evaziunii fiscale, cu scopul de a garanta veniturile fiscale (articolul 9 din dosarul Gauzès); |
| --- | --- |

—

specificații în ceea ce privește consolidarea eficienței și a eficacității capacității de colectare a veniturilor și a luptei împotriva fraudei și a evaziunii fiscale, cu scopul de a garanta veniturile fiscale (articolul 9 din dosarul Gauzès);

| — | parametrii de care trebuie să se țină seama atunci când un stat membru este plasat sub supraveghere strictă [articolul 2 alineatul (1) și specificațiile privind conduita statelor membre aflate sub supraveghere strictă, inclusiv precizarea adaptării rolului BCE [articolul 3 alineatul (1)], astfel cum se menționează la subpunctul (viii) de la prezentul punct; |
| --- | --- |

—

parametrii de care trebuie să se țină seama atunci când un stat membru este plasat sub supraveghere strictă [articolul 2 alineatul (1) și specificațiile privind conduita statelor membre aflate sub supraveghere strictă, inclusiv precizarea adaptării rolului BCE [articolul 3 alineatul (1)], astfel cum se menționează la subpunctul (viii) de la prezentul punct;

| — | transparența și asumarea responsabilității în fața Parlamentului European și, acolo unde este cazul, în fața parlamentului național, inclusiv obligațiile de a face publice programele de ajustare macroeconomică și distribuirea preconizată a eforturilor de ajustare (articolele 2, 3, 7 și 18 din dosarul Gauzès); |
| --- | --- |

—

transparența și asumarea responsabilității în fața Parlamentului European și, acolo unde este cazul, în fața parlamentului național, inclusiv obligațiile de a face publice programele de ajustare macroeconomică și distribuirea preconizată a eforturilor de ajustare (articolele 2, 3, 7 și 18 din dosarul Gauzès);

| — | examinarea practicilor și instituțiilor implicate în formarea salariilor și respectarea articolelor 151 și 152 din TFUE și a articolului 28 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene în contextul strategiei Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă, precum și specificații în ceea ce privește obligația de a implica partenerii sociali și societatea civilă în concordanță cu legislația și uzanțele naționale; |
| --- | --- |

—

examinarea practicilor și instituțiilor implicate în formarea salariilor și respectarea articolelor 151 și 152 din TFUE și a articolului 28 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene în contextul strategiei Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă, precum și specificații în ceea ce privește obligația de a implica partenerii sociali și societatea civilă în concordanță cu legislația și uzanțele naționale;

| — | specificații în ceea ce privește evaluarea aferentă analizei de sustenabilitate a datoriei guvernului, inclusiv cerințele de informare [articolul 6 din dosarul Gauzès]; |
| --- | --- |

—

specificații în ceea ce privește evaluarea aferentă analizei de sustenabilitate a datoriei guvernului, inclusiv cerințele de informare [articolul 6 din dosarul Gauzès];

| — | specificații suplimentare în ceea ce privește mandatul de asistență tehnică acordată statului membru care face obiectul programului [articolul 7 alineatul (8) din dosarul Gauzès]; |
| --- | --- |

—

specificații suplimentare în ceea ce privește mandatul de asistență tehnică acordată statului membru care face obiectul programului [articolul 7 alineatul (8) din dosarul Gauzès];

| — | necesitatea unor previziuni realiste, actualizate și date publicității [articolul 6 și articolul 7 alineatul (5) din dosarul Gauzès]; |
| --- | --- |

—

necesitatea unor previziuni realiste, actualizate și date publicității [articolul 6 și articolul 7 alineatul (5) din dosarul Gauzès];

| — | recunoașterea și rolul efectelor colaterale negative [articolul 1 alineatul (1), articolul 3 alineatul (6) și articolul 7 alineatul (5) din dosarul Gauzès]; |
| --- | --- |

—

recunoașterea și rolul efectelor colaterale negative [articolul 1 alineatul (1), articolul 3 alineatul (6) și articolul 7 alineatul (5) din dosarul Gauzès];

| — | auditarea completă a finanțelor publice ale statelor membre în cadrul programului de ajustare macroeconomică [articolul 7 alineatul (9) din dosarul Gauzès]; |
| --- | --- |

—

auditarea completă a finanțelor publice ale statelor membre în cadrul programului de ajustare macroeconomică [articolul 7 alineatul (9) din dosarul Gauzès];

| — | evaluarea abaterilor de la program pentru a se stabili dacă acestea se află sub control sau în afara controlului statului membru, evaluarea consecințelor rezultate în urma programului de ajustare macroeconomică și protecția explicită a sectoarelor sănătății și educației [articolul 7 alineatele (5) și (7) din dosarul Gauzès]; |
| --- | --- |

—

evaluarea abaterilor de la program pentru a se stabili dacă acestea se află sub control sau în afara controlului statului membru, evaluarea consecințelor rezultate în urma programului de ajustare macroeconomică și protecția explicită a sectoarelor sănătății și educației [articolul 7 alineatele (5) și (7) din dosarul Gauzès];

| — | statul membru care face obiectul asistenței examinează, în strânsă colaborare cu Comisia, dacă să ia toate măsurile necesare pentru a invita investitori privați să își mențină expunerea globală dacă doresc acest lucru [articolul 7 alineatul (6) din dosarul Gauzès]; |
| --- | --- |

—

statul membru care face obiectul asistenței examinează, în strânsă colaborare cu Comisia, dacă să ia toate măsurile necesare pentru a invita investitori privați să își mențină expunerea globală dacă doresc acest lucru [articolul 7 alineatul (6) din dosarul Gauzès];

| — | dialogul economic cu Comisia, BCE și FMI [articolul 3 alineatul (9) din dosarul Gauzès]; |
| --- | --- |

—

dialogul economic cu Comisia, BCE și FMI [articolul 3 alineatul (9) din dosarul Gauzès];

| — | comunicarea regulată către parlamentul statului membru în cauză și către comisia competentă a Parlamentului European a constatărilor misiunilor de evaluare în cadrul supravegherii post-asistență, inclusiv posibilitatea de a realiza un dialog economic [articolul 14 alineatele (3) și (5a) din dosarul Gauzès]; |
| --- | --- |

—

comunicarea regulată către parlamentul statului membru în cauză și către comisia competentă a Parlamentului European a constatărilor misiunilor de evaluare în cadrul supravegherii post-asistență, inclusiv posibilitatea de a realiza un dialog economic [articolul 14 alineatele (3) și (5a) din dosarul Gauzès];

| — | votul cu majoritate calificată inversă în Consiliu în ceea ce privește măsurile corective din cadrul supravegherii post-program [articolul 14 alineatul (4) din dosarul Gauzès]; |
| --- | --- |

—

votul cu majoritate calificată inversă în Consiliu în ceea ce privește măsurile corective din cadrul supravegherii post-program [articolul 14 alineatul (4) din dosarul Gauzès];

| — | raport privind revizuirea regulamentului ce urmează să fie adoptat pe baza propunerii BP (în conformitate cu articolul 19 din dosarul Gauzès); |
| --- | --- |

—

raport privind revizuirea regulamentului ce urmează să fie adoptat pe baza propunerii BP (în conformitate cu articolul 19 din dosarul Gauzès);

| (xvii) | articolul 6 alineatul (2) din propunerea BP cu privire la supravegherea mai strictă include o serie de elemente care reflectă fondul dosarului Ferreira. De aceea, propunerea BP ar trebui să fie actualizată cu scopul de a asigura condiții echitabile care să reflecte acordul dintre echipele de negociere ale Parlamentului și cele ale Consiliului cu privire la părțile relevante ale dosarului Ferreira, și anume:






  — | cu privire la standardele și procedurile referitoare la specificațiile pentru cerințele de raportare, inclusiv actele delegate pentru aceste cerințe de raportare (articolul 10 din dosarul Ferreira); |
| --- | --- | --- |

(xvii)

articolul 6 alineatul (2) din propunerea BP cu privire la supravegherea mai strictă include o serie de elemente care reflectă fondul dosarului Ferreira. De aceea, propunerea BP ar trebui să fie actualizată cu scopul de a asigura condiții echitabile care să reflecte acordul dintre echipele de negociere ale Parlamentului și cele ale Consiliului cu privire la părțile relevante ale dosarului Ferreira, și anume:

—

cu privire la standardele și procedurile referitoare la specificațiile pentru cerințele de raportare, inclusiv actele delegate pentru aceste cerințe de raportare (articolul 10 din dosarul Ferreira);

| — | cerințe de monitorizare a calității finanțelor publice, inclusiv dispoziții privind impactul măsurilor bugetare prevăzute asupra obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru creștere economică și locuri de muncă și adaptările impuse de un program de acordare de asistență asupra Programelor naționale de reformă, precum și o descriere și o cuantificare a măsurilor bugetare, inclusiv a reformelor fiscale prevăzute și a eventualelor efecte colaterale negative ale acestor măsuri la nivelul altor state membre (articolul 10 din dosarul Ferreira); |
| --- | --- |

—

cerințe de monitorizare a calității finanțelor publice, inclusiv dispoziții privind impactul măsurilor bugetare prevăzute asupra obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru creștere economică și locuri de muncă și adaptările impuse de un program de acordare de asistență asupra Programelor naționale de reformă, precum și o descriere și o cuantificare a măsurilor bugetare, inclusiv a reformelor fiscale prevăzute și a eventualelor efecte colaterale negative ale acestor măsuri la nivelul altor state membre (articolul 10 din dosarul Ferreira);

| — | indicații în legătură cu rentabilitatea economică a proiectelor de investiții publice, excluzându-le pe cele din sectorul apărării, cu un impact bugetar semnificativ (articolul 4 alineatul (1) din dosarul Ferreira); |
| --- | --- |

—

indicații în legătură cu rentabilitatea economică a proiectelor de investiții publice, excluzându-le pe cele din sectorul apărării, cu un impact bugetar semnificativ (articolul 4 alineatul (1) din dosarul Ferreira);

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, Mecanismului european de stabilitate și Fondului Monetar Internațional. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, Mecanismului european de stabilitate și Fondului Monetar Internațional.

---

(1)  Texte adoptate la 12.3.2013 (P7_TA-PROV(2013)0069 (dosarul Gauzès).

(2)  Texte adoptate la 12.3.2013 (P7_TA-PROV(2013)0070 (dosarul Ferreira).

(3)  JO L 53, 23.2.2002, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0430.

(5)  JO L 118, 12.5.2010, p. 1.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/29

---

P7_TA(2013)0176

Raportul anual pe 2011 al Băncii Centrale Europene

Rezoluţia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la Raportul anual pe 2011 al Băncii Centrale Europene (2012/2304(INI))

(2016/C 045/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul anual pe 2011 al Băncii Centrale Europene (BCE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2011 al Băncii Centrale Europene (BCE),

| — | având în vedere articolul 284 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 284 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 15 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 15 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 1998 referitoare la responsabilitatea democratică în cea de-a treia etapă a UEM (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 1998 referitoare la responsabilitatea democratică în cea de-a treia etapă a UEM (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2011 referitoare la Raportul anual 2010 al BCE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2011 referitoare la Raportul anual 2010 al BCE (2),

| — | având în vedere articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0031/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0031/2013),

| A. | întrucât creșterea reală a PIB în zona euro a fost de 1,5 % în 2011, în scădere față de 1,9 % în 2010; întrucât mai multe state membre au trecut printr-o criză economică severă în aceeași perioadă; |
| --- | --- |

A.

întrucât creșterea reală a PIB în zona euro a fost de 1,5 % în 2011, în scădere față de 1,9 % în 2010; întrucât mai multe state membre au trecut printr-o criză economică severă în aceeași perioadă;

| B. | întrucât șomajul în zona euro a crescut de la 10 % la finalul anului 2010 la 10,7 % la finalul anului 2011; întrucât șomajul în rândul tinerilor a crescut semnificativ în aceeași perioadă; |
| --- | --- |

B.

întrucât șomajul în zona euro a crescut de la 10 % la finalul anului 2010 la 10,7 % la finalul anului 2011; întrucât șomajul în rândul tinerilor a crescut semnificativ în aceeași perioadă;

| C. | întrucât, din 1999, în zona euro au fost create aproximativ 14,4 milioane de noi locuri de muncă, comparativ cu aproximativ 10,7 milioane în Statele Unite; |
| --- | --- |

C.

întrucât, din 1999, în zona euro au fost create aproximativ 14,4 milioane de noi locuri de muncă, comparativ cu aproximativ 10,7 milioane în Statele Unite;

| D. | întrucât, în 2011, BCE a mărit de două ori rata dobânzii, în aprilie și în iulie (cu 25 de puncte de bază de fiecare dată) și a redus-o de două ori la finalul anului, în noiembrie și decembrie (din nou cu 25 de puncte de bază de fiecare dată); |
| --- | --- |

D.

întrucât, în 2011, BCE a mărit de două ori rata dobânzii, în aprilie și în iulie (cu 25 de puncte de bază de fiecare dată) și a redus-o de două ori la finalul anului, în noiembrie și decembrie (din nou cu 25 de puncte de bază de fiecare dată);

| E. | întrucât rata medie a inflației în zona euro a fost de 2,7 % în 2011, în creștere față de 1,6 % în 2010, iar creșterea M3 a fost de 1,5 % în 2011, în scădere față de 1,7 % în 2010; |
| --- | --- |

E.

întrucât rata medie a inflației în zona euro a fost de 2,7 % în 2011, în creștere față de 1,6 % în 2010, iar creșterea M3 a fost de 1,5 % în 2011, în scădere față de 1,7 % în 2010;

| F. | întrucât situația financiară consolidată a Eurosistemului a ajuns la 2 735 miliarde de euro la finalul anului 2011, reprezentând o creștere de aproximativ 36 % în decursul anului 2011; |
| --- | --- |

F.

întrucât situația financiară consolidată a Eurosistemului a ajuns la 2 735 miliarde de euro la finalul anului 2011, reprezentând o creștere de aproximativ 36 % în decursul anului 2011;

| G. | întrucât BCE și-a lansat prima operațiune de refinanțare pe termen lung (LTRO) la 21 decembrie 2011, prin intermediul căreia s-au acordat împrumuturi de 489,2 miliarde EUR cu o scadență la trei ani; |
| --- | --- |

G.

întrucât BCE și-a lansat prima operațiune de refinanțare pe termen lung (LTRO) la 21 decembrie 2011, prin intermediul căreia s-au acordat împrumuturi de 489,2 miliarde EUR cu o scadență la trei ani;

| H. | întrucât creșterea creditelor acordate sectorului privat a înregistrat o scădere semnificativă, de la 1,6 % în 2010 la 0,4 % în 2011, iar împrumuturile acordate sectorului privat au scăzut de la 2,4 % în 2010 la 1,2 % în 2011; |
| --- | --- |

H.

întrucât creșterea creditelor acordate sectorului privat a înregistrat o scădere semnificativă, de la 1,6 % în 2010 la 0,4 % în 2011, iar împrumuturile acordate sectorului privat au scăzut de la 2,4 % în 2010 la 1,2 % în 2011;

| I. | întrucât agregatul monetar în sens larg M3 și rata anuală de creștere a creditelor extinsă la sectorul privat au înregistrat o scădere accentuată în decursul ultimului trimestru al anului 2011; |
| --- | --- |

I.

întrucât agregatul monetar în sens larg M3 și rata anuală de creștere a creditelor extinsă la sectorul privat au înregistrat o scădere accentuată în decursul ultimului trimestru al anului 2011;

| J. | întrucât valoarea obligațiunilor decontate în cadrul programului pentru piața valorilor mobiliare la sfârșitul anului 2011 era de 211,4 miliarde de euro; |
| --- | --- |

J.

întrucât valoarea obligațiunilor decontate în cadrul programului pentru piața valorilor mobiliare la sfârșitul anului 2011 era de 211,4 miliarde de euro;

| K. | întrucât activele netranzacționabile au devenit componenta cea mai mare a activelor oferite ca garanție pentru Eurosistem în decursul anului 2011, reprezentând 23 % din suma totală și întrucât titlurile netranzacționabile, împreună cu titlurile garantate cu active reprezintă peste 40 % din activele totale oferite ca garanție; |
| --- | --- |

K.

întrucât activele netranzacționabile au devenit componenta cea mai mare a activelor oferite ca garanție pentru Eurosistem în decursul anului 2011, reprezentând 23 % din suma totală și întrucât titlurile netranzacționabile, împreună cu titlurile garantate cu active reprezintă peste 40 % din activele totale oferite ca garanție;

| L. | întrucât media datoriei publice generale brute a crescut de la 85,6 % la 88 % din PIB, iar deficitul public general agregat a scăzut de la 6,2 % la 4,1 % din PIB; întrucât o parte dintre țările din zona euro au înregistrat niveluri din ce în ce mai mari ale deficitului; |
| --- | --- |

L.

întrucât media datoriei publice generale brute a crescut de la 85,6 % la 88 % din PIB, iar deficitul public general agregat a scăzut de la 6,2 % la 4,1 % din PIB; întrucât o parte dintre țările din zona euro au înregistrat niveluri din ce în ce mai mari ale deficitului;

| M. | întrucât, potrivit articolului 282 din TFUE, obiectivul principal al BCE este de a menține stabilitatea prețurilor, iar BCE ar trebui să susțină politicile economice generale ale Uniunii fără ca acest lucru să afecteze stabilitatea prețurilor și întrucât BCE îi sunt conferite sarcini specifice privind Comitetul european pentru risc sistemic (CERS); |
| --- | --- |

M.

întrucât, potrivit articolului 282 din TFUE, obiectivul principal al BCE este de a menține stabilitatea prețurilor, iar BCE ar trebui să susțină politicile economice generale ale Uniunii fără ca acest lucru să afecteze stabilitatea prețurilor și întrucât BCE îi sunt conferite sarcini specifice privind Comitetul european pentru risc sistemic (CERS);

| N. | întrucât un mediu cu o inflație redusă constituie cea mai bună contribuție pe care o poate avea politica monetară la crearea unor condiții favorabile pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă, coeziunea socială și stabilitatea financiară; |
| --- | --- |

N.

întrucât un mediu cu o inflație redusă constituie cea mai bună contribuție pe care o poate avea politica monetară la crearea unor condiții favorabile pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă, coeziunea socială și stabilitatea financiară;

| O. | întrucât prin operațiunile de refinanțare pe termen lung ale BCE din decembrie 2011 și februarie 2012 s-au acordat peste 1 trilion EUR – 489 miliarde EUR și, respectiv, 529,5 EUR – băncilor europene sub formă de credite preferențiale pe termen de 3 ani și cu o rată a dobânzii de 1 %; |
| --- | --- |

O.

întrucât prin operațiunile de refinanțare pe termen lung ale BCE din decembrie 2011 și februarie 2012 s-au acordat peste 1 trilion EUR – 489 miliarde EUR și, respectiv, 529,5 EUR – băncilor europene sub formă de credite preferențiale pe termen de 3 ani și cu o rată a dobânzii de 1 %;

| P. | întrucât nu au fost încă luate în considerare recomandările formulate în rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European privind raportul anual al BCE cu privire la transparența votului și publicarea rezumatelor proceselor-verbale; |
| --- | --- |

P.

întrucât nu au fost încă luate în considerare recomandările formulate în rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European privind raportul anual al BCE cu privire la transparența votului și publicarea rezumatelor proceselor-verbale;

| Q. | întrucât stabilitatea prețurilor este fundamentală pentru prevenirea unei inflații excesive; |
| --- | --- |

Q.

întrucât stabilitatea prețurilor este fundamentală pentru prevenirea unei inflații excesive;

| R. | întrucât menținerea unui flux al creditelor către IMM-uri este deosebit de importantă deoarece acestea angajează 72 % din forța de muncă din zona euro și înregistrează rate brute semnificativ mai mari de creare (și desființare) de locuri de muncă decât întreprinderile mari; |
| --- | --- |

R.

întrucât menținerea unui flux al creditelor către IMM-uri este deosebit de importantă deoarece acestea angajează 72 % din forța de muncă din zona euro și înregistrează rate brute semnificativ mai mari de creare (și desființare) de locuri de muncă decât întreprinderile mari;

Politica monetară

| 1. | laudă poziția proactivă a BCE din perioada 2011 – 2012 într-un context în care riscurile pentru stabilitatea zonei euro au crescut considerabil; |
| --- | --- |

1.

laudă poziția proactivă a BCE din perioada 2011 – 2012 într-un context în care riscurile pentru stabilitatea zonei euro au crescut considerabil;

| 2. | salută poziția BCE în aceste vremuri de criză, atât în ceea ce privește politica sa monetară, cât și acțiunile de stabilizare a piețelor financiare; |
| --- | --- |

2.

salută poziția BCE în aceste vremuri de criză, atât în ceea ce privește politica sa monetară, cât și acțiunile de stabilizare a piețelor financiare;

| 3. | ia act de faptul că teama de inflație pe termen mediu și deciziile adoptate în lunile aprilie și iulie 2011 de majorare a ratei dobânzii de referință a BCE este posibil să fi contribuit, printre alți factori, la creșterea primelor de risc induse de politică ale intermediarilor financiari și, prin urmare, la încetinirea creșterii creditelor, slăbind și mai mult redresarea economică deja foarte redusă la care s-a asistat în primul trimestru al anului 2011; înțelege că în acea perioadă s-a înregistrat o relansare a activității economice și o creștere a nivelului prețurilor care au determinat BCE să se teamă de o revenire a inflației pe termen mediu; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că teama de inflație pe termen mediu și deciziile adoptate în lunile aprilie și iulie 2011 de majorare a ratei dobânzii de referință a BCE este posibil să fi contribuit, printre alți factori, la creșterea primelor de risc induse de politică ale intermediarilor financiari și, prin urmare, la încetinirea creșterii creditelor, slăbind și mai mult redresarea economică deja foarte redusă la care s-a asistat în primul trimestru al anului 2011; înțelege că în acea perioadă s-a înregistrat o relansare a activității economice și o creștere a nivelului prețurilor care au determinat BCE să se teamă de o revenire a inflației pe termen mediu;

| 4. | salută decizia ulterioară de anulare a acestor decizii la finalul anului 2011, precum și reducerea suplimentară aplicată în 2012 și adoptarea unor măsuri nestandardizate în vederea restabilirii mecanismului de transmitere a politicii monetare; |
| --- | --- |

4.

salută decizia ulterioară de anulare a acestor decizii la finalul anului 2011, precum și reducerea suplimentară aplicată în 2012 și adoptarea unor măsuri nestandardizate în vederea restabilirii mecanismului de transmitere a politicii monetare;

| 5. | observă că creșterea inflației la care s-a asistat în 2011 a fost cauzată în principal de creșterea prețului la energie și, într-o mult mai mică măsură, de creșterea prețului la produsele alimentare și la alte mărfuri, printre alți factori; |
| --- | --- |

5.

observă că creșterea inflației la care s-a asistat în 2011 a fost cauzată în principal de creșterea prețului la energie și, într-o mult mai mică măsură, de creșterea prețului la produsele alimentare și la alte mărfuri, printre alți factori;

| 6. | recunoaște eforturile depuse de BCE de a contribui la stabilizarea piețelor, mai precis prin intermediul programului pentru piața valorilor mobiliare (SMP), al operațiunii pe trei ani de refinanțare pe termen lung (LTRO) și al tranzacțiilor monetare simple (OMT), însă arată că nu se întrevede încă o soluție structurală pentru ieșirea din criză; |
| --- | --- |

6.

recunoaște eforturile depuse de BCE de a contribui la stabilizarea piețelor, mai precis prin intermediul programului pentru piața valorilor mobiliare (SMP), al operațiunii pe trei ani de refinanțare pe termen lung (LTRO) și al tranzacțiilor monetare simple (OMT), însă arată că nu se întrevede încă o soluție structurală pentru ieșirea din criză;

| 7. | constată că SMP a contribuit temporar la atenuarea presiunii asupra costurilor de împrumut pentru statele membre din zona euro care se confruntă sau sunt amenințate de grave dificultăți în ceea ce privește stabilitatea lor financiară; remarcă faptul că operațiunile de absorbție a lichidităților realizate pentru a steriliza aceste achiziții au redus au redus nivelurile rezervelor excedentare care contribuie, într-o anumită măsură, la obiectivul de recâștigare a controlului asupra ratei medii a dobânzii overnight în zona euro (EONIA); |
| --- | --- |

7.

constată că SMP a contribuit temporar la atenuarea presiunii asupra costurilor de împrumut pentru statele membre din zona euro care se confruntă sau sunt amenințate de grave dificultăți în ceea ce privește stabilitatea lor financiară; remarcă faptul că operațiunile de absorbție a lichidităților realizate pentru a steriliza aceste achiziții au redus au redus nivelurile rezervelor excedentare care contribuie, într-o anumită măsură, la obiectivul de recâștigare a controlului asupra ratei medii a dobânzii overnight în zona euro (EONIA);

| 8. | recunoaște că, în timp ce cele două operațiuni LTRO pe trei ani au fost eficiente în evitarea unei crize a creditelor, continuă să existe întrebări referitoare la abilitatea sectorului financiar de a rambursa împrumuturile primite de la BCE; subliniază faptul că rezultatele nu au fost satisfăcătoare în ceea ce privește dezvoltarea creditelor; constată că decizia de a lansa la 21 decembrie 2011 primul program LTRO pe trei ani a coincis cu închiderea programului SMP; înțelege că BCE nu consideră niciuna dintre operațiunile sale ca fiind o finanțare directă a datoriei suverane; |
| --- | --- |

8.

recunoaște că, în timp ce cele două operațiuni LTRO pe trei ani au fost eficiente în evitarea unei crize a creditelor, continuă să existe întrebări referitoare la abilitatea sectorului financiar de a rambursa împrumuturile primite de la BCE; subliniază faptul că rezultatele nu au fost satisfăcătoare în ceea ce privește dezvoltarea creditelor; constată că decizia de a lansa la 21 decembrie 2011 primul program LTRO pe trei ani a coincis cu închiderea programului SMP; înțelege că BCE nu consideră niciuna dintre operațiunile sale ca fiind o finanțare directă a datoriei suverane;

| 9. | solicită BCE să publice, în raportul său lunar, cifrele privind datoria publică a fiecărui stat membru stabilite ca garanție de către instituțiile financiare; |
| --- | --- |

9.

solicită BCE să publice, în raportul său lunar, cifrele privind datoria publică a fiecărui stat membru stabilite ca garanție de către instituțiile financiare;

| 10. | ia act de transferul riscurilor de la băncile și guvernele aflate în dificultate în bilanțul contabil al BCE, care în prezent valorează peste 30 % din PIB-ul zonei euro; subliniază că LTRO pe trei ani nu oferă o soluție fundamentală pentru ieșirea din criză; |
| --- | --- |

10.

ia act de transferul riscurilor de la băncile și guvernele aflate în dificultate în bilanțul contabil al BCE, care în prezent valorează peste 30 % din PIB-ul zonei euro; subliniază că LTRO pe trei ani nu oferă o soluție fundamentală pentru ieșirea din criză;

| 11. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu creșterea nivelului excesului de lichidități observată pe parcursul anului 2011, mai ales în cel de-al doilea semestru, generată de lipsa de încredere între bănci și cu deficiența de creditare a economiei reale, cauzată de nesiguranța creată de stagnarea economică și de supraîndatorarea sectorului public și a celui privat în unele state membre; observă că această situație, care sugerează riscurile care conduc la o „capcană a lichidităților”, afectează eficiența eforturilor de politică monetară; |
| --- | --- |

11.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu creșterea nivelului excesului de lichidități observată pe parcursul anului 2011, mai ales în cel de-al doilea semestru, generată de lipsa de încredere între bănci și cu deficiența de creditare a economiei reale, cauzată de nesiguranța creată de stagnarea economică și de supraîndatorarea sectorului public și a celui privat în unele state membre; observă că această situație, care sugerează riscurile care conduc la o „capcană a lichidităților”, afectează eficiența eforturilor de politică monetară;

| 12. | constată că liniile swap cu alte bănci centrale, precum și recurgerea la principalele operațiuni de refinanțare, la operațiunile de refinanțare pe termen mediu și lung, cu alocare deplină cu rate fixe, recurgerea la facilitatea de creditare marginală și la facilitatea de depozit rămase toate la niveluri semnificativ mai mari în decursul anului 2011 indică o depreciere severă a mecanismului de transmisie a politicii monetare și a pieței creditelor interbancare din zona euro; |
| --- | --- |

12.

constată că liniile swap cu alte bănci centrale, precum și recurgerea la principalele operațiuni de refinanțare, la operațiunile de refinanțare pe termen mediu și lung, cu alocare deplină cu rate fixe, recurgerea la facilitatea de creditare marginală și la facilitatea de depozit rămase toate la niveluri semnificativ mai mari în decursul anului 2011 indică o depreciere severă a mecanismului de transmisie a politicii monetare și a pieței creditelor interbancare din zona euro;

| 13. | este preocupat de nivelurile extrem de ridicate ale liniilor de furnizare de asistență de urgență în lichidități furnizate de băncile centrale naționale în cursul anului 2011 cu autorizarea BCE și solicită dezvăluirea ulterioară și informații suplimentare cu privire la extinderea exactă a unor astfel de linii și a operațiunilor de bază, precum și a condițiilor asociate acestora; |
| --- | --- |

13.

este preocupat de nivelurile extrem de ridicate ale liniilor de furnizare de asistență de urgență în lichidități furnizate de băncile centrale naționale în cursul anului 2011 cu autorizarea BCE și solicită dezvăluirea ulterioară și informații suplimentare cu privire la extinderea exactă a unor astfel de linii și a operațiunilor de bază, precum și a condițiilor asociate acestora;

| 14. | observă că creditele puse la dispoziția întreprinderilor și gospodăriilor încă au un nivel mult mai mic față de cel dinaintea crizei, iar în 2011 acestea au crescut într-un ritm mai scăzut; subliniază că acest fapt, alături de faptul că facilitatea de depozit era la 28 septembrie 2012 în valoare de 315,754 milioane de euro, au justificat clar decizia BCE de a reduce ratele aplicate la facilitatea de credit marginală, la principalele operațiuni de refinanțare și la facilitatea de depozit; |
| --- | --- |

14.

observă că creditele puse la dispoziția întreprinderilor și gospodăriilor încă au un nivel mult mai mic față de cel dinaintea crizei, iar în 2011 acestea au crescut într-un ritm mai scăzut; subliniază că acest fapt, alături de faptul că facilitatea de depozit era la 28 septembrie 2012 în valoare de 315,754 milioane de euro, au justificat clar decizia BCE de a reduce ratele aplicate la facilitatea de credit marginală, la principalele operațiuni de refinanțare și la facilitatea de depozit;

| 15. | ia act de măsurile BCE de a reduce cerințele privind garanția și de poziția legată de normele privind garanțiile pentru titluri garantate de active (ABS), deoarece acestea sunt strâns corelate cu creditele pentru gospodării și IMM-uri; |
| --- | --- |

15.

ia act de măsurile BCE de a reduce cerințele privind garanția și de poziția legată de normele privind garanțiile pentru titluri garantate de active (ABS), deoarece acestea sunt strâns corelate cu creditele pentru gospodării și IMM-uri;

| 16. | continuă să fie îngrijorat cu privire la nivelurile semnificative ale activelor netranzacționabile și ale titlurilor garantate cu active pentru Eurosistem în cadrul operațiunilor sale de refinanțare; solicită BCE să furnizeze informații cu privire la băncile centrale care au acceptat astfel de titluri și să dezvăluie informații detaliate despre metodele de evaluare privind toate activele, inclusiv cele depreciate; |
| --- | --- |

16.

continuă să fie îngrijorat cu privire la nivelurile semnificative ale activelor netranzacționabile și ale titlurilor garantate cu active pentru Eurosistem în cadrul operațiunilor sale de refinanțare; solicită BCE să furnizeze informații cu privire la băncile centrale care au acceptat astfel de titluri și să dezvăluie informații detaliate despre metodele de evaluare privind toate activele, inclusiv cele depreciate;

| 17. | consideră că, în ceea ce privește normele privind garanțiile, ar trebui să se aplice aceleași standarde la obligațiunile de stat suverane și la cele regionale în cazurile în care regiunile au puteri legislative și fiscale, dat fiind faptul că ambele tipuri de obligațiuni au o influență relevantă asupra bunei transmisii a politicii monetare a BCE; |
| --- | --- |

17.

consideră că, în ceea ce privește normele privind garanțiile, ar trebui să se aplice aceleași standarde la obligațiunile de stat suverane și la cele regionale în cazurile în care regiunile au puteri legislative și fiscale, dat fiind faptul că ambele tipuri de obligațiuni au o influență relevantă asupra bunei transmisii a politicii monetare a BCE;

| 18. | subliniază că instituțiile care au beneficiat de un sprijin foarte important în lichidități din partea băncii centrale ar trebui să fie supuse condiționărilor, inclusiv prin angajamentul asumat de instituțiile care beneficiază de acest sprijin de a crește nivelului creditelor prin stabilirea unor obiective în materie de împrumuturi acordate economiei reale, în special întreprinderilor mici și mijlocii și gospodăriilor, în absența cărora aceste eforturi s-ar putea dovedi ineficiente; |
| --- | --- |

18.

subliniază că instituțiile care au beneficiat de un sprijin foarte important în lichidități din partea băncii centrale ar trebui să fie supuse condiționărilor, inclusiv prin angajamentul asumat de instituțiile care beneficiază de acest sprijin de a crește nivelului creditelor prin stabilirea unor obiective în materie de împrumuturi acordate economiei reale, în special întreprinderilor mici și mijlocii și gospodăriilor, în absența cărora aceste eforturi s-ar putea dovedi ineficiente;

| 19. | solicită BCE ca, în strânsă cooperare cu guvernele, autoritățile naționale competente de supraveghere din statele membru și cu Comisia, să analizeze posibilitatea de a pune în aplicare un cadru, cum ar fi programul MERLIN elaborat de Banca Angliei în parteneriat cu ministerul britanic de finanțe, referitor la condițiile de acces la facilitățile neconvenționale ale băncii centrale, precum obiectivele privind împrumuturile acordate IMM-urilor; |
| --- | --- |

19.

solicită BCE ca, în strânsă cooperare cu guvernele, autoritățile naționale competente de supraveghere din statele membru și cu Comisia, să analizeze posibilitatea de a pune în aplicare un cadru, cum ar fi programul MERLIN elaborat de Banca Angliei în parteneriat cu ministerul britanic de finanțe, referitor la condițiile de acces la facilitățile neconvenționale ale băncii centrale, precum obiectivele privind împrumuturile acordate IMM-urilor;

| 20. | avertizează că, în absența unei condiționări adecvate, este posibil ca măsurile nestandardizate, cum ar fi LTRO pe trei ani, să nu genereze efectele dorite, ci să crească volatilitatea și să favorizeze formarea de bule de active pe piețele financiare sau să faciliteze procesul de reducere a efectului de levier fără contrapartide semnificative privind alocarea de credite; prin urmare, solicită BCE să analizeze atent efectele, atât pozitive, cât și negative, ale acestor măsuri sau ale altora; |
| --- | --- |

20.

avertizează că, în absența unei condiționări adecvate, este posibil ca măsurile nestandardizate, cum ar fi LTRO pe trei ani, să nu genereze efectele dorite, ci să crească volatilitatea și să favorizeze formarea de bule de active pe piețele financiare sau să faciliteze procesul de reducere a efectului de levier fără contrapartide semnificative privind alocarea de credite; prin urmare, solicită BCE să analizeze atent efectele, atât pozitive, cât și negative, ale acestor măsuri sau ale altora;

| 21. | recunoaște faptul că din moment ce mecanismul de transmisie monetară nu funcționează în mod corespunzător, BCE ar trebui să caute modalități de a se axa mai direct asupra IMM-urilor; subliniază faptul că în prezent IMM-urile din diferitele țări ale zonei euro nu beneficiază de condiții similare de acces la împrumuturi, cu toate că prezintă perspective economice și riscuri similare; invită BCE să implementeze o politică pentru a cumpăra împrumuturi titrizate de înaltă calitate pentru IMM-uri în mod direct, mai ales în unele state membre unde mecanismul de transmisie monetară nu mai funcționează; subliniază faptul că această politică ar trebui să fie limitată în timp și în ceea ce privește suma acordată, complet sterilizată și să urmărească evitarea riscurilor pentru bilanțul contabil al BCE; |
| --- | --- |

21.

recunoaște faptul că din moment ce mecanismul de transmisie monetară nu funcționează în mod corespunzător, BCE ar trebui să caute modalități de a se axa mai direct asupra IMM-urilor; subliniază faptul că în prezent IMM-urile din diferitele țări ale zonei euro nu beneficiază de condiții similare de acces la împrumuturi, cu toate că prezintă perspective economice și riscuri similare; invită BCE să implementeze o politică pentru a cumpăra împrumuturi titrizate de înaltă calitate pentru IMM-uri în mod direct, mai ales în unele state membre unde mecanismul de transmisie monetară nu mai funcționează; subliniază faptul că această politică ar trebui să fie limitată în timp și în ceea ce privește suma acordată, complet sterilizată și să urmărească evitarea riscurilor pentru bilanțul contabil al BCE;

| 22. | subliniază că aceste condiții ar trebui să aibă legătură directă cu beneficiile economice asigurate de bănci prin intermediul unor măsuri neconvenționale de politică monetară și al programelor de salvgardare, asigurându-se că noile venituri permise de aceste politici vor avea ca rezultat creșterea creditelor; |
| --- | --- |

22.

subliniază că aceste condiții ar trebui să aibă legătură directă cu beneficiile economice asigurate de bănci prin intermediul unor măsuri neconvenționale de politică monetară și al programelor de salvgardare, asigurându-se că noile venituri permise de aceste politici vor avea ca rezultat creșterea creditelor;

| 23. | reamintește că politica monetară este în parte responsabilă de crearea unor bule ale activelor, dată fiind expansiunea nesustenabilă a creditelor în anii premergători crizei, în ciuda faptului că a fost asigurată stabilitatea prețurilor; subliniază importanța evoluției prețurilor activelor și a dinamicii creditelor ca indicatori pentru monitorizarea stabilității financiare; |
| --- | --- |

23.

reamintește că politica monetară este în parte responsabilă de crearea unor bule ale activelor, dată fiind expansiunea nesustenabilă a creditelor în anii premergători crizei, în ciuda faptului că a fost asigurată stabilitatea prețurilor; subliniază importanța evoluției prețurilor activelor și a dinamicii creditelor ca indicatori pentru monitorizarea stabilității financiare;

| 24. | își reamintește poziția din cadrul procesului de negociere pentru directiva privind cerințele de capital (CRD IV) de a impune condiții suplimentare pentru instituțiile care au beneficiat de sprijin sub formă de lichidități din partea BCE; |
| --- | --- |

24.

își reamintește poziția din cadrul procesului de negociere pentru directiva privind cerințele de capital (CRD IV) de a impune condiții suplimentare pentru instituțiile care au beneficiat de sprijin sub formă de lichidități din partea BCE;

| 25. | consideră că sistemul de decontare TARGET 2 a avut un rol esențial în protejarea integrității sistemului financiar din zona euro; cu toate acestea, constată că dezechilibrele semnificative ale TARGET 2 dezvăluie fragmentarea îngrijorătoare a piețelor financiare din cadrul zonei euro, precum și exodul continuu de capital spre statele membre care traversează sau care sunt amenințate de grave dificultăți în ceea ce privește stabilitatea lor financiară; |
| --- | --- |

25.

consideră că sistemul de decontare TARGET 2 a avut un rol esențial în protejarea integrității sistemului financiar din zona euro; cu toate acestea, constată că dezechilibrele semnificative ale TARGET 2 dezvăluie fragmentarea îngrijorătoare a piețelor financiare din cadrul zonei euro, precum și exodul continuu de capital spre statele membre care traversează sau care sunt amenințate de grave dificultăți în ceea ce privește stabilitatea lor financiară;

| 26. | felicită BCE și Eurosistemul pentru faptul că au făcut mai transparent sistemul TARGET 2 în raportul anual pe 2011; solicită BCE și Eurosistemului să publice statistici lunare privind evoluția acestui sistem; |
| --- | --- |

26.

felicită BCE și Eurosistemul pentru faptul că au făcut mai transparent sistemul TARGET 2 în raportul anual pe 2011; solicită BCE și Eurosistemului să publice statistici lunare privind evoluția acestui sistem;

| 27. | consideră că sistemul TARGET 2 este fundamental pentru buna funcționare a monedei euro; |
| --- | --- |

27.

consideră că sistemul TARGET 2 este fundamental pentru buna funcționare a monedei euro;

| 28. | subliniază că pot fi trase învățăminte interesante pentru zona euro din studiul privind funcționarea sistemelor de balanțe de plăți din alte uniuni monetare federale, precum Statele Unite; |
| --- | --- |

28.

subliniază că pot fi trase învățăminte interesante pentru zona euro din studiul privind funcționarea sistemelor de balanțe de plăți din alte uniuni monetare federale, precum Statele Unite;

| 29. | solicită BCE și Comisiei să analizeze dacă articolul 129 alineatele (3) și (4) din TFUE pot constitui o bază legală adecvată pentru creșterea transparenței și a granularității globale a bilanțului consolidat al Eurosistemului; |
| --- | --- |

29.

solicită BCE și Comisiei să analizeze dacă articolul 129 alineatele (3) și (4) din TFUE pot constitui o bază legală adecvată pentru creșterea transparenței și a granularității globale a bilanțului consolidat al Eurosistemului;

Criza economică și BCE

| 30. | solicită BCE să facă publică decizia legală privind programul OMT pentru a putea analiza mai în profunzime detaliile și implicațiile sale; |
| --- | --- |

30.

solicită BCE să facă publică decizia legală privind programul OMT pentru a putea analiza mai în profunzime detaliile și implicațiile sale;

| 31. | salută angajamentul BCE de a garanta un statut pari passu pentru activele deținute și asociate cu orice program OMT viitor, precum și faptul că se subliniază importanța de a steriliza toate achizițiile OMT pentru a absorbi rezervele excesive; recunoaște totodată provocările asociate unor astfel de măsuri de sterilizare și subliniază necesitatea unei atente monitorizări și evaluări a efectelor; consideră că programul OMT poate fi adecvat necesităților țărilor respective care se sunt aproape de finalizarea programului lor de salvgardare și reîncep să emită obligațiuni publice; |
| --- | --- |

31.

salută angajamentul BCE de a garanta un statut pari passu pentru activele deținute și asociate cu orice program OMT viitor, precum și faptul că se subliniază importanța de a steriliza toate achizițiile OMT pentru a absorbi rezervele excesive; recunoaște totodată provocările asociate unor astfel de măsuri de sterilizare și subliniază necesitatea unei atente monitorizări și evaluări a efectelor; consideră că programul OMT poate fi adecvat necesităților țărilor respective care se sunt aproape de finalizarea programului lor de salvgardare și reîncep să emită obligațiuni publice;

| 32. | subliniază că actuala criză constituie o preocupare întrucât amenință eforturile substanțiale depuse de statele membre în ceea ce privește strategiile lor de consolidare bugetară și de răspuns la criză; observă că recesiunea economică severă actuală din anumite state membre din zona euro are consecințe economice și fiscale negative, de exemplu, asupra veniturilor fiscale și a cheltuielilor sociale din aceste țări, agravându-le și mai mult problemele legate de datoria publică; |
| --- | --- |

32.

subliniază că actuala criză constituie o preocupare întrucât amenință eforturile substanțiale depuse de statele membre în ceea ce privește strategiile lor de consolidare bugetară și de răspuns la criză; observă că recesiunea economică severă actuală din anumite state membre din zona euro are consecințe economice și fiscale negative, de exemplu, asupra veniturilor fiscale și a cheltuielilor sociale din aceste țări, agravându-le și mai mult problemele legate de datoria publică;

| 33. | subliniază că obligațiunile suverane și instituțiile financiare au puncte vulnerabile care persistă și că bucla de reacții negative dintre obligațiunile suverane și bănci poate fi ruptă doar prin consolidare bugetară și prin capitalizarea sectorului bancar într-un cadru de creștere economică; |
| --- | --- |

33.

subliniază că obligațiunile suverane și instituțiile financiare au puncte vulnerabile care persistă și că bucla de reacții negative dintre obligațiunile suverane și bănci poate fi ruptă doar prin consolidare bugetară și prin capitalizarea sectorului bancar într-un cadru de creștere economică;

| 34. | consideră că recesiunea economică actuală este o cauză a nesustenabilității conturilor publice din unele țări din zona euro, provocând creșterea șomajului și reducerea veniturilor fiscale; afirmă, așadar, că politicile pentru stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă trebuie să constituie prioritatea-cheie a Uniunii; |
| --- | --- |

34.

consideră că recesiunea economică actuală este o cauză a nesustenabilității conturilor publice din unele țări din zona euro, provocând creșterea șomajului și reducerea veniturilor fiscale; afirmă, așadar, că politicile pentru stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă trebuie să constituie prioritatea-cheie a Uniunii;

| 35. | îl încurajează pe Președintele BCE, Mario Draghi, să reia o tradiție inițiată de predecesorul său, Jean-Claude Trichet, care la reuniunile Eurogrupului a ridicat cu insistență problema dezechilibrelor macroeconomice, în special a diferențelor dintre productivitate și creșterile salariale, care au condus la o divergență accentuată între nivelurile de competitivitate în rândul statelor membre; |
| --- | --- |

35.

îl încurajează pe Președintele BCE, Mario Draghi, să reia o tradiție inițiată de predecesorul său, Jean-Claude Trichet, care la reuniunile Eurogrupului a ridicat cu insistență problema dezechilibrelor macroeconomice, în special a diferențelor dintre productivitate și creșterile salariale, care au condus la o divergență accentuată între nivelurile de competitivitate în rândul statelor membre;

| 36. | consideră că acțiunile BCE ar trebui analizate în contextul dezbaterii actuale privind viitorul UEM; subliniază apelul său pentru o capacitate bugetară consolidată a UEM, în cadrul bugetului UE și pe baza resurselor proprii specifice (inclusiv o taxă pe tranzacțiile financiare) pentru a sprijini creșterea și coeziunea socială și pentru a corecta dezechilibrele, divergențele structurale și urgențele financiare care sunt direct legate de uniunea monetară, fără a compromite funcțiile tradiționale ale bugetului UE, de a finanța politicile comune; consideră că o capacitate bugetară consolidată ar îmbunătăți semnificativ combinația de politici din UEM; |
| --- | --- |

36.

consideră că acțiunile BCE ar trebui analizate în contextul dezbaterii actuale privind viitorul UEM; subliniază apelul său pentru o capacitate bugetară consolidată a UEM, în cadrul bugetului UE și pe baza resurselor proprii specifice (inclusiv o taxă pe tranzacțiile financiare) pentru a sprijini creșterea și coeziunea socială și pentru a corecta dezechilibrele, divergențele structurale și urgențele financiare care sunt direct legate de uniunea monetară, fără a compromite funcțiile tradiționale ale bugetului UE, de a finanța politicile comune; consideră că o capacitate bugetară consolidată ar îmbunătăți semnificativ combinația de politici din UEM;

| 37. | ia act de
  ezitarea
  BCE de a-și asuma partea în procesele de restructurare a datoriilor, inclusiv în ceea ce privește obligațiunile pe care le-a achiziționat pe piața secundară, la o valoare inferioară celei nominale; ia act de faptul că BCE
  a ezitat
  până în prezent să facă publice informații relevante cu privire la această chestiune, în special cu privire la prețul la care a achiziționat obligațiuni grecești;
  înțelege
  faptul că BCE a considerat că o astfel de participare ar fi putut fi asimilată unei operațiuni de finanțare monetară publică; |
| --- | --- |

37.

ia act de
  ezitarea
  BCE de a-și asuma partea în procesele de restructurare a datoriilor, inclusiv în ceea ce privește obligațiunile pe care le-a achiziționat pe piața secundară, la o valoare inferioară celei nominale; ia act de faptul că BCE
  a ezitat
  până în prezent să facă publice informații relevante cu privire la această chestiune, în special cu privire la prețul la care a achiziționat obligațiuni grecești;
  înțelege
  faptul că BCE a considerat că o astfel de participare ar fi putut fi asimilată unei operațiuni de finanțare monetară publică;

| 38. | reamintește că BCE și-a anunțat disponibilitatea de a colabora cu băncile centrale naționale și cu guvernele statelor membre pentru crearea unui mecanism care are ca scop canalizarea oricărui profit realizat prin intermediul operațiunilor SMP pe titlurile de datorie suverană ale Greciei deținute în scopuri monetare pentru eforturile de reducere a datoriei; solicită părților susmenționate să depună toate eforturile pentru crearea unui astfel de mecanism; |
| --- | --- |

38.

reamintește că BCE și-a anunțat disponibilitatea de a colabora cu băncile centrale naționale și cu guvernele statelor membre pentru crearea unui mecanism care are ca scop canalizarea oricărui profit realizat prin intermediul operațiunilor SMP pe titlurile de datorie suverană ale Greciei deținute în scopuri monetare pentru eforturile de reducere a datoriei; solicită părților susmenționate să depună toate eforturile pentru crearea unui astfel de mecanism;

| 39. | arată că situația economică din unele țări generează fluxuri importante de capital care înrăutățesc dificultățile de finanțare ale economiilor respective și care nu sunt sustenabile pe termen scurt și, cu atât mai puțin, pe termen lung; subliniază că aceste dezechilibre au avut efecte denaturante masive care au condus la externalități negative costisitoare și care reprezintă o problemă pentru întreaga zonă euro, amenințând stabilitatea tuturor economiilor din zona euro; aceste dezechilibre pot fi abordate doar dacă este pusă în aplicare o soluție cuprinzătoare și de perspectivă la criza din zona euro, care să se bazeze pe o abordare care combină solidaritatea și responsabilitatea; |
| --- | --- |

39.

arată că situația economică din unele țări generează fluxuri importante de capital care înrăutățesc dificultățile de finanțare ale economiilor respective și care nu sunt sustenabile pe termen scurt și, cu atât mai puțin, pe termen lung; subliniază că aceste dezechilibre au avut efecte denaturante masive care au condus la externalități negative costisitoare și care reprezintă o problemă pentru întreaga zonă euro, amenințând stabilitatea tuturor economiilor din zona euro; aceste dezechilibre pot fi abordate doar dacă este pusă în aplicare o soluție cuprinzătoare și de perspectivă la criza din zona euro, care să se bazeze pe o abordare care combină solidaritatea și responsabilitatea;

| 40. | solicită să se analizeze modalități prin care „troica”, la care participă reprezentanți ai BCE, să răspundă în mod democratic în fața Parlamentului; insistă asupra faptului că audierile publice organizate în prezent în cadrul Parlamentului nu sunt suficiente pentru a asigura răspunderea democratică; |
| --- | --- |

40.

solicită să se analizeze modalități prin care „troica”, la care participă reprezentanți ai BCE, să răspundă în mod democratic în fața Parlamentului; insistă asupra faptului că audierile publice organizate în prezent în cadrul Parlamentului nu sunt suficiente pentru a asigura răspunderea democratică;

| 41. | invită BCE să prezinte, în cadrul dialogului monetar și în raportul său anual viitor, o evaluare ex post privind implicarea sa în programele de ajustare, potențialele conflicte de interese survenite în legătură cu o astfel de participare, caracterul adecvat al ipotezelor și scenariilor macroeconomice, precum și impactul acestora; |
| --- | --- |

41.

invită BCE să prezinte, în cadrul dialogului monetar și în raportul său anual viitor, o evaluare ex post privind implicarea sa în programele de ajustare, potențialele conflicte de interese survenite în legătură cu o astfel de participare, caracterul adecvat al ipotezelor și scenariilor macroeconomice, precum și impactul acestora;

Uniunea bancară

| 42. | consideră urgentă realizarea uniunii bancare, acest proiect fiind posibil doar printr-o combinare coerentă a instrumentelor, responsabilităților și răspunderii democratice globale; |
| --- | --- |

42.

consideră urgentă realizarea uniunii bancare, acest proiect fiind posibil doar printr-o combinare coerentă a instrumentelor, responsabilităților și răspunderii democratice globale;

| 43. | consideră că, pentru a depăși deficiențele structurale inerente din UEM și pentru a lupta în mod eficient împotriva unui hazard moral omniprezent, uniunea bancară propusă ar trebui să se inspire din reformarea anterioară adusă sectorului serviciilor financiare din Uniune [printre măsuri numărându-se înființarea Autorității Bancare Europene (ABE), a Autorității Europene pentru Valori și piețe Imobiliare (AEVMP), a Autorității Europene pentru Asigurări și Pensii Ocupaționale (AEAPO) și a CERS], precum și din guvernanța economică consolidată, mai ales în zona euro, dar și din noul cadru bugetar al semestrului european, pentru a asigura o mai mare rezistență și competitivitate a sectorului bancar european, sporirea încrederii în acesta și rezerve consolidate de capital pentru a preveni ca bugetele publice ale statelor membre să fie nevoite să suporte pe viitor costurile acțiunilor de salvare a băncilor; |
| --- | --- |

43.

consideră că, pentru a depăși deficiențele structurale inerente din UEM și pentru a lupta în mod eficient împotriva unui hazard moral omniprezent, uniunea bancară propusă ar trebui să se inspire din reformarea anterioară adusă sectorului serviciilor financiare din Uniune [printre măsuri numărându-se înființarea Autorității Bancare Europene (ABE), a Autorității Europene pentru Valori și piețe Imobiliare (AEVMP), a Autorității Europene pentru Asigurări și Pensii Ocupaționale (AEAPO) și a CERS], precum și din guvernanța economică consolidată, mai ales în zona euro, dar și din noul cadru bugetar al semestrului european, pentru a asigura o mai mare rezistență și competitivitate a sectorului bancar european, sporirea încrederii în acesta și rezerve consolidate de capital pentru a preveni ca bugetele publice ale statelor membre să fie nevoite să suporte pe viitor costurile acțiunilor de salvare a băncilor;

| 44. | solicită instituirea cât mai rapidă a mecanismului de supraveghere unic (MSU) pentru a crește credibilitatea sistemului bancar din zona euro; subliniază că acordarea unor sarcini de supraveghere BCE este, fără a aduce atingere adoptării prin procedura legislativă ordinară a unei structuri viitoare mai cuprinzătoare, complet separată de politica monetară; |
| --- | --- |

44.

solicită instituirea cât mai rapidă a mecanismului de supraveghere unic (MSU) pentru a crește credibilitatea sistemului bancar din zona euro; subliniază că acordarea unor sarcini de supraveghere BCE este, fără a aduce atingere adoptării prin procedura legislativă ordinară a unei structuri viitoare mai cuprinzătoare, complet separată de politica monetară;

| 45. | salută elanul care se manifestă în prezent în scopul înființării unui MSU; subliniază că sunt necesare propuneri consolidate privind redresarea bancară și o autoritate europeană de rezoluție unică, precum și privind sistemele de garantare a depozitelor, astfel încât să se completeze seria largă de instrumente juridice necesare unei uniuni bancare; |
| --- | --- |

45.

salută elanul care se manifestă în prezent în scopul înființării unui MSU; subliniază că sunt necesare propuneri consolidate privind redresarea bancară și o autoritate europeană de rezoluție unică, precum și privind sistemele de garantare a depozitelor, astfel încât să se completeze seria largă de instrumente juridice necesare unei uniuni bancare;

| 46. | solicită Comisiei să prezinte propuneri privind crearea unui nou fond european de soluționare a crizelor bancare și a unei scheme europene de garantare a depozitelor, care să completeze funcțiile de supraveghere ale BCE; |
| --- | --- |

46.

solicită Comisiei să prezinte propuneri privind crearea unui nou fond european de soluționare a crizelor bancare și a unei scheme europene de garantare a depozitelor, care să completeze funcțiile de supraveghere ale BCE;

| 47. | consideră că este deosebit de importantă introducerea unor garanții eficace pentru a evita reflectarea unor agende contradictorii în politica monetară a BCE și în competențele sale de supraveghere; subliniază că orice eventuală erodare a autorității BCE în ceea ce privește politica monetară, precum și orice erodare a competențelor de supraveghere cauzată de imperative de politică monetară trebuie abordată prin instituirea unui mecanism adecvat de identificare și soluționare a eventualelor conflicte; |
| --- | --- |

47.

consideră că este deosebit de importantă introducerea unor garanții eficace pentru a evita reflectarea unor agende contradictorii în politica monetară a BCE și în competențele sale de supraveghere; subliniază că orice eventuală erodare a autorității BCE în ceea ce privește politica monetară, precum și orice erodare a competențelor de supraveghere cauzată de imperative de politică monetară trebuie abordată prin instituirea unui mecanism adecvat de identificare și soluționare a eventualelor conflicte;

| 48. | subliniază dificultățile cu care se confruntă proiectul uniunii bancare ca urmare a persistenței crizei economice, care generează un proces prin care băncile își renaționalizează activitățile; consideră că aceasta ar putea submina spiritul și eficiența pieței unice; |
| --- | --- |

48.

subliniază dificultățile cu care se confruntă proiectul uniunii bancare ca urmare a persistenței crizei economice, care generează un proces prin care băncile își renaționalizează activitățile; consideră că aceasta ar putea submina spiritul și eficiența pieței unice;

| 49. | constată că dezbaterea referitoare crearea unei uniuni bancare, în scopul realizării unui sistem financiar mai stabil și rezistent, este strâns legată de necesitatea proiectării și introducerii unei rezerve și a unei separări instituționale în sectorul bancar, inspirată, de exemplu, din recomandările prevăzute de OCDE și din recomandările prezentate în rapoartele Vickers și Liikanen, precum și de necesitatea unei reglementări complete a sectorului bancar paralel; |
| --- | --- |

49.

constată că dezbaterea referitoare crearea unei uniuni bancare, în scopul realizării unui sistem financiar mai stabil și rezistent, este strâns legată de necesitatea proiectării și introducerii unei rezerve și a unei separări instituționale în sectorul bancar, inspirată, de exemplu, din recomandările prevăzute de OCDE și din recomandările prezentate în rapoartele Vickers și Liikanen, precum și de necesitatea unei reglementări complete a sectorului bancar paralel;

| 50. | consideră că toate statele membre care participă la MSU ar trebui să se implice cu drepturi și responsabilități egale; |
| --- | --- |

50.

consideră că toate statele membre care participă la MSU ar trebui să se implice cu drepturi și responsabilități egale;

| 51. | consideră că Parlamentul European ar trebui consultat în ceea ce privește numirea membrilor Consiliului de supraveghere al BCE; |
| --- | --- |

51.

consideră că Parlamentul European ar trebui consultat în ceea ce privește numirea membrilor Consiliului de supraveghere al BCE;

| 52. | recunoaște importanța regulamentului unic elaborat de ABE pentru menținerea coeziunii pieței unice; |
| --- | --- |

52.

recunoaște importanța regulamentului unic elaborat de ABE pentru menținerea coeziunii pieței unice;

Aspecte instituționale

| 53. | regretă lipsa de transparență a metodei de lucru, precum și lipsa de responsabilitate și de control democratic asupra Troicii; consideră că orice astfel de organism, actual și viitor, care implică BCE și/sau Comisia ar trebui să fie responsabil atât față de Parlamentul European, cât și față de parlamentele naționale, la nivelurile respective; |
| --- | --- |

53.

regretă lipsa de transparență a metodei de lucru, precum și lipsa de responsabilitate și de control democratic asupra Troicii; consideră că orice astfel de organism, actual și viitor, care implică BCE și/sau Comisia ar trebui să fie responsabil atât față de Parlamentul European, cât și față de parlamentele naționale, la nivelurile respective;

| 54. | subliniază că este important ca dialogul regulat pe teme în chestiuni monetare între BCE și Parlament să devină mult mai eficient, remarcând în special faptul că deputații în Parlamentul European nu primesc suficient feedback cu privire la rezultatele și la punerea în aplicare a propunerilor și ideilor lor pe parcursul dialogului: solicită BCE să publice pe un site de internet răspunsurile sale referitoare la întrebările cu solicitare de răspuns scris care i-au fost adresate de către deputați; solicită BCE ca, în rapoartele sale anuale ulterioare, să prezinte reacțiile detaliate la raportul anual al Parlamentului privind BCE; |
| --- | --- |

54.

subliniază că este important ca dialogul regulat pe teme în chestiuni monetare între BCE și Parlament să devină mult mai eficient, remarcând în special faptul că deputații în Parlamentul European nu primesc suficient feedback cu privire la rezultatele și la punerea în aplicare a propunerilor și ideilor lor pe parcursul dialogului: solicită BCE să publice pe un site de internet răspunsurile sale referitoare la întrebările cu solicitare de răspuns scris care i-au fost adresate de către deputați; solicită BCE ca, în rapoartele sale anuale ulterioare, să prezinte reacțiile detaliate la raportul anual al Parlamentului privind BCE;

| 55. | îndeamnă BCE să publice rezumatele proceselor-verbale ale reuniunilor Consiliul guvernatorilor, inclusiv ale dezbaterilor, precum și registrele de vot și să îmbunătățească accesul al documentele BCE și la procedurile politice; |
| --- | --- |

55.

îndeamnă BCE să publice rezumatele proceselor-verbale ale reuniunilor Consiliul guvernatorilor, inclusiv ale dezbaterilor, precum și registrele de vot și să îmbunătățească accesul al documentele BCE și la procedurile politice;

| 56. | înțelege faptul că de multe ori deciziile se iau pe bază consensuală; |
| --- | --- |

56.

înțelege faptul că de multe ori deciziile se iau pe bază consensuală;

| 57. | evidențiază faptul că își va juca pe deplin rolul de legislator în toate aspectele care implică supravegherea băncilor; subliniază necesitatea de a consolida responsabilitatea democratică a BCE având în vedere noile responsabilități în materie de supraveghere conferite instituției, implicarea sa în programele Troicii și, în linii mai generale, rolul său major în gestionarea crizei; |
| --- | --- |

57.

evidențiază faptul că își va juca pe deplin rolul de legislator în toate aspectele care implică supravegherea băncilor; subliniază necesitatea de a consolida responsabilitatea democratică a BCE având în vedere noile responsabilități în materie de supraveghere conferite instituției, implicarea sa în programele Troicii și, în linii mai generale, rolul său major în gestionarea crizei;

| 58. | subliniază că nu ar trebui exclusă o revizuire a tratatului în privința noilor sarcini ale BCE în domeniul supravegherii prudențiale, ca mijloc de a reflecta caracterul evolutiv al cadrului instituțional al UE, responsabilizarea și chestiunile în materie de supraveghere care sunt necesare de urgenţă, precum și provocările aduse de consolidarea Uniunii; |
| --- | --- |

58.

subliniază că nu ar trebui exclusă o revizuire a tratatului în privința noilor sarcini ale BCE în domeniul supravegherii prudențiale, ca mijloc de a reflecta caracterul evolutiv al cadrului instituțional al UE, responsabilizarea și chestiunile în materie de supraveghere care sunt necesare de urgenţă, precum și provocările aduse de consolidarea Uniunii;

| 59. | îndeamnă Consiliul guvernatorilor BCE să îmbunătățească semnificativ și să dezvăluie normele sale privind conflictele de interese și perioadele de așteptare pentru cadrele de conducere ale BCE și să țină o evidență a întâlnirilor dintre funcționarii de rang înalt din cadrul BCE și părțile interesate; |
| --- | --- |

59.

îndeamnă Consiliul guvernatorilor BCE să îmbunătățească semnificativ și să dezvăluie normele sale privind conflictele de interese și perioadele de așteptare pentru cadrele de conducere ale BCE și să țină o evidență a întâlnirilor dintre funcționarii de rang înalt din cadrul BCE și părțile interesate;

| 60. | este profund îngrijorat de absența femeilor din Comitetul executiv al BCE, situație contrară principiilor consacrate în tratat referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați (articolele 2, 3 și 8 din TUE, precum și articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale), ceea ce îi face pe cetățenii UE să perceapă BCE ca pe o instituție îndepărtată de preocupările lor și care nu respectă recomandările Comisiei și ale Parlamentului privind îmbunătățirea echilibrului de gen în organismele decizionale de la nivel înalt din sectorul economic; |
| --- | --- |

60.

este profund îngrijorat de absența femeilor din Comitetul executiv al BCE, situație contrară principiilor consacrate în tratat referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați (articolele 2, 3 și 8 din TUE, precum și articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale), ceea ce îi face pe cetățenii UE să perceapă BCE ca pe o instituție îndepărtată de preocupările lor și care nu respectă recomandările Comisiei și ale Parlamentului privind îmbunătățirea echilibrului de gen în organismele decizionale de la nivel înalt din sectorul economic;

| 61. | insistă ca, în cazul în care BCE devine în final singurul supraveghetor pentru băncile din zona euro, chiar și temporar, Parlamentul European să aibă un rol clar în numirea membrilor consiliului de supraveghere; |
| --- | --- |

61.

insistă ca, în cazul în care BCE devine în final singurul supraveghetor pentru băncile din zona euro, chiar și temporar, Parlamentul European să aibă un rol clar în numirea membrilor consiliului de supraveghere;

| 62. | solicită o consolidare a competențelor Parlamentului în ceea ce privește posibilitatea de a dezaproba un membru al Consiliului guvernatorilor în caz de conduită necorespunzătoare gravă; |
| --- | --- |

62.

solicită o consolidare a competențelor Parlamentului în ceea ce privește posibilitatea de a dezaproba un membru al Consiliului guvernatorilor în caz de conduită necorespunzătoare gravă;

o

o o

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

63.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene.

---

(1)  JO C 138, 4.5.1998, p.177.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0530.

---

Joi, 18 aprilie 2013

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/36

---

P7_TA(2013)0179

Impactul crizei financiare şi economice asupra drepturilor omului

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la impactul crizei economice și financiare asupra drepturilor omului (2012/2136(INI))

(2016/C 045/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2011, intitulată „Drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale Uniunii Europene – către o abordare mai eficientă” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2011, intitulată „Drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale Uniunii Europene – către o abordare mai eficientă” (COM(2011)0886),

| — | având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația (11855/2012), adoptat de Consiliul Afaceri Externe la 25 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația (11855/2012), adoptat de Consiliul Afaceri Externe la 25 iunie 2012,

| — | având în vedere orientările Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere concluziile summitului G20 de la Los Cabos (Mexic), din 18–19 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile summitului G20 de la Los Cabos (Mexic), din 18–19 iunie 2012,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 13 octombrie 2011, intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 13 octombrie 2011, intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (COM(2011)0637),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 ianuarie 2012 către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European intitulată „Comerț, creștere și dezvoltare – Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin” (COM(2012)0022), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 ianuarie 2012 către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European intitulată „Comerț, creștere și dezvoltare – Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin” (COM(2012)0022),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 24 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 24 septembrie 2012,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului S-10/1 din 23 februarie 2009 privind impactul crizelor economice și financiare globale asupra realizării universale a drepturilor omului și a posibilității de a se bucura în mod efectiv de acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului S-10/1 din 23 februarie 2009 privind impactul crizelor economice și financiare globale asupra realizării universale a drepturilor omului și a posibilității de a se bucura în mod efectiv de acestea,

| — | având în vedere Conferința ONU privind criza financiară și economică mondială și impactul acesteia asupra dezvoltării, care a avut loc la New York în perioada 24–26 iunie 2009, precum și documentul final adoptat de Conferință (astfel cum a fost aprobat prin Rezoluția Adunării Generale a ONU 63/303 din 9 iulie 2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința ONU privind criza financiară și economică mondială și impactul acesteia asupra dezvoltării, care a avut loc la New York în perioada 24–26 iunie 2009, precum și documentul final adoptat de Conferință (astfel cum a fost aprobat prin Rezoluția Adunării Generale a ONU 63/303 din 9 iulie 2009),

| — | având în vedere Declarația Mileniului din 8 septembrie 2000 a ONU referitoare la Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului din 8 septembrie 2000 a ONU referitoare la Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (1),

| — | având în vedere Principiile de la Roma pentru securitatea alimentară globală sustenabilă, adoptate la Summitul mondial privind securitatea alimentară desfășurat la Roma în perioada 16–18 noiembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile de la Roma pentru securitatea alimentară globală sustenabilă, adoptate la Summitul mondial privind securitatea alimentară desfășurat la Roma în perioada 16–18 noiembrie 2009,

| — | având în vedere raportul ONU din 2009, redactat de expertul independent al ONU de atunci pentru drepturile omului și sărăcia extremă, Magdalena Sepúlveda Carmona, în prezent Raportor special privind sărăcia extremă și drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ONU din 2009, redactat de expertul independent al ONU de atunci pentru drepturile omului și sărăcia extremă, Magdalena Sepúlveda Carmona, în prezent Raportor special privind sărăcia extremă și drepturile omului,

| — | având în vedere raportul din 4 februarie 2009 al Raportorului special al ONU privind condițiile de locuit adecvate ca o componentă a dreptului la un nivel de trai adecvat și dreptul la nediscriminare în acest context, Raquel Rolnik, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 4 februarie 2009 al Raportorului special al ONU privind condițiile de locuit adecvate ca o componentă a dreptului la un nivel de trai adecvat și dreptul la nediscriminare în acest context, Raquel Rolnik,

| — | având în vedere nota de informare nr. 7 a ONU din octombrie 2012, redactată de Raportorul special al ONU privind dreptul la hrană, Olivier de Schutter, și de Raportorul special al ONU privind sărăcia extremă și drepturile omului, Magdalena Sepúlveda Carmona, intitulată „Underwriting the poor – A Global Fund for Social Protection” (Protejarea persoanelor sărace – Un fond global pentru protecția socială), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota de informare nr. 7 a ONU din octombrie 2012, redactată de Raportorul special al ONU privind dreptul la hrană, Olivier de Schutter, și de Raportorul special al ONU privind sărăcia extremă și drepturile omului, Magdalena Sepúlveda Carmona, intitulată „Underwriting the poor – A Global Fund for Social Protection” (Protejarea persoanelor sărace – Un fond global pentru protecția socială),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la efectele crizei economice și financiare mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și a cooperării pentru dezvoltare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la efectele crizei economice și financiare mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și a cooperării pentru dezvoltare (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la „O strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la „O strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE” (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iunie 2011 privind Investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual (CFM) pentru o Europă competitivă, durabilă și favorabilă incluziunii”, (5) |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iunie 2011 privind Investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual (CFM) pentru o Europă competitivă, durabilă și favorabilă incluziunii”, (5)

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la Criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la Criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2011 intitulată „Abordarea viitoare a sprijinului bugetar al UE destinat țărilor terțe” (COM(2011)0638), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2011 intitulată „Abordarea viitoare a sprijinului bugetar al UE destinat țărilor terțe” (COM(2011)0638),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2012 referitoare la O agendă a schimbării: viitorul politicii UE în domeniul dezvoltării (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2012 referitoare la O agendă a schimbării: viitorul politicii UE în domeniul dezvoltării (7),

| — | având în vedere Raportul global de monitorizare 2012, din 20 aprilie 2012 al Băncii Mondiale și al Fondului Monetar Internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul global de monitorizare 2012, din 20 aprilie 2012 al Băncii Mondiale și al Fondului Monetar Internațional,

| — | având în vedere raportul comun al Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și al Băncii Mondiale, din 19 aprilie 2012, intitulat „Inventory of Policy Responses to the Financial and Economic Crisis” (Inventarul măsurilor adoptate de guverne în fața crizei financiare și economice), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comun al Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și al Băncii Mondiale, din 19 aprilie 2012, intitulat „Inventory of Policy Responses to the Financial and Economic Crisis” (Inventarul măsurilor adoptate de guverne în fața crizei financiare și economice),

| — | având în vedere Raportul privind munca în lume din 29 aprilie 2012 elaborat de Organizația Internațională a Muncii, intitulat „Locuri de muncă mai bune pentru o economie mai bună”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind munca în lume din 29 aprilie 2012 elaborat de Organizația Internațională a Muncii, intitulat „Locuri de muncă mai bune pentru o economie mai bună”,

| — | având în vedere raportul Organizației Internaționale a Muncii intitulat „Tendințele globale ale ocupării forței de muncă tinere 2012” din mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației Internaționale a Muncii intitulat „Tendințele globale ale ocupării forței de muncă tinere 2012” din mai 2012,

| — | având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0057/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0057/2013),

| A. | întrucât, deși criza financiară și economică afectează, în măsură diferită, toate regiunile lumii, inclusiv Uniunea Europeană, obiectivul prezentei rezoluții este de a evalua impactul crizei financiare și economice în țările terțe, cu accent în special pe țările în curs de dezvoltare și pe țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, deși criza financiară și economică afectează, în măsură diferită, toate regiunile lumii, inclusiv Uniunea Europeană, obiectivul prezentei rezoluții este de a evalua impactul crizei financiare și economice în țările terțe, cu accent în special pe țările în curs de dezvoltare și pe țările cel mai puțin dezvoltate;

| B. | întrucât criza financiară și economică este în realitate o criză sistemică globală care se intersectează cu numeroase alte crize, de exemplu, criza alimentară, criza energiei, socială și de mediu; |
| --- | --- |

B.

întrucât criza financiară și economică este în realitate o criză sistemică globală care se intersectează cu numeroase alte crize, de exemplu, criza alimentară, criza energiei, socială și de mediu;

| C. | întrucât nu numai drepturile economice și sociale, dar și cele politice sunt afectate de criză atunci când guvernele, în unele cazuri, limitează libertatea de exprimare sau asociere în contextul dificultăților economice și al nemulțumirilor crescânde, după cum s-a întâmplat, în special, în cazul protestelor populare din Africa de Nord și Orientul Mijlociu în 2011; |
| --- | --- |

C.

întrucât nu numai drepturile economice și sociale, dar și cele politice sunt afectate de criză atunci când guvernele, în unele cazuri, limitează libertatea de exprimare sau asociere în contextul dificultăților economice și al nemulțumirilor crescânde, după cum s-a întâmplat, în special, în cazul protestelor populare din Africa de Nord și Orientul Mijlociu în 2011;

| D. | întrucât drepturile civile și politice sunt expuse riscurilor ca urmare a represiunilor brutale ale protestelor sociale din multe țări din întreaga lume; subliniază că trebuie respectate dreptul la informare și dreptul la participare în cadrul deciziilor guvernamentale privind măsurile de combatere a crizei; |
| --- | --- |

D.

întrucât drepturile civile și politice sunt expuse riscurilor ca urmare a represiunilor brutale ale protestelor sociale din multe țări din întreaga lume; subliniază că trebuie respectate dreptul la informare și dreptul la participare în cadrul deciziilor guvernamentale privind măsurile de combatere a crizei;

| E. | întrucât, deși încă nu a fost evaluat în totalitate impactul crizei asupra drepturilor civile și politice, este evident că criza a amplificat tensiunile sociale, conducând uneori la o represiune violentă și a multiplicat cazurile de nerespectare a drepturilor fundamentale de bază precum libertatea de exprimare și dreptul la informare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, deși încă nu a fost evaluat în totalitate impactul crizei asupra drepturilor civile și politice, este evident că criza a amplificat tensiunile sociale, conducând uneori la o represiune violentă și a multiplicat cazurile de nerespectare a drepturilor fundamentale de bază precum libertatea de exprimare și dreptul la informare;

| F. | întrucât criza financiară și economică a avut un impact negativ asupra țărilor în curs de dezvoltare și a țărilor cel mai puțin dezvoltate, care s-a reflectat, în principal, în scăderea cererii pentru exporturile acestora, în niveluri ridicate de îndatorare, în riscul unui flux scăzut de investiții străine directe (ISD) și într-un nivel în scădere al asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD), care afectează, de asemenea, drepturile omului, deoarece sunt disponibile mai puține resurse pentru a garanta drepturile sociale și economice și mai multe persoane sunt afectate de sărăcie; |
| --- | --- |

F.

întrucât criza financiară și economică a avut un impact negativ asupra țărilor în curs de dezvoltare și a țărilor cel mai puțin dezvoltate, care s-a reflectat, în principal, în scăderea cererii pentru exporturile acestora, în niveluri ridicate de îndatorare, în riscul unui flux scăzut de investiții străine directe (ISD) și într-un nivel în scădere al asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD), care afectează, de asemenea, drepturile omului, deoarece sunt disponibile mai puține resurse pentru a garanta drepturile sociale și economice și mai multe persoane sunt afectate de sărăcie;

| G. | întrucât criza economică globală a modificat major nivelul de trai în țările în curs de dezvoltare în ultimii zece ani și întrucât rata inegalității a crescut într-un sfert din economiile în curs de dezvoltare, limitând, astfel, accesul la educație, produse alimentare, teren și la credite; |
| --- | --- |

G.

întrucât criza economică globală a modificat major nivelul de trai în țările în curs de dezvoltare în ultimii zece ani și întrucât rata inegalității a crescut într-un sfert din economiile în curs de dezvoltare, limitând, astfel, accesul la educație, produse alimentare, teren și la credite;

| H. | întrucât AOD colectivă a UE a scăzut de la 53,5 miliarde EUR în 2010 la 53,1 miliarde EUR în 2011, aducând nivelul AOD a UE la 0,42 % din VNB, în scădere față de nivelul din 2010, de 0,44 % din VNB; întrucât UE și statele sale membre rămân totuși cel mai mare donator mondial de AOD; |
| --- | --- |

H.

întrucât AOD colectivă a UE a scăzut de la 53,5 miliarde EUR în 2010 la 53,1 miliarde EUR în 2011, aducând nivelul AOD a UE la 0,42 % din VNB, în scădere față de nivelul din 2010, de 0,44 % din VNB; întrucât UE și statele sale membre rămân totuși cel mai mare donator mondial de AOD;

| I. | întrucât în obiectivele acordurilor comerciale semnate de UE cu țările partenere figurează, printre altele, promovarea și extinderea comerțului și investițiilor, precum și îmbunătățirea accesului la piață, cu scopul de a mări integrarea economică și coeziunea socială, a reduce sărăcia, a crea noi oportunități de angajare, a îmbunătăți condițiile de muncă și de a ridica nivelul de trai și, astfel, în cele din urmă, de a contribui la respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

I.

întrucât în obiectivele acordurilor comerciale semnate de UE cu țările partenere figurează, printre altele, promovarea și extinderea comerțului și investițiilor, precum și îmbunătățirea accesului la piață, cu scopul de a mări integrarea economică și coeziunea socială, a reduce sărăcia, a crea noi oportunități de angajare, a îmbunătăți condițiile de muncă și de a ridica nivelul de trai și, astfel, în cele din urmă, de a contribui la respectarea drepturilor omului;

| J. | întrucât trebuie să fie garantate monitorizarea adecvată și aplicarea practică a clauzei privind drepturile omului din fiecare acord comercial; întrucât orice încălcare sistematică a clauzei privind drepturile omului, prevăzute în cadrul acordurilor comerciale ale UE, dă dreptul fiecărei părți semnatare să ia „măsuri corespunzătoare”, care pot include suspendarea totală sau parțială, rezilierea acordului sau impunerea de restricții; |
| --- | --- |

J.

întrucât trebuie să fie garantate monitorizarea adecvată și aplicarea practică a clauzei privind drepturile omului din fiecare acord comercial; întrucât orice încălcare sistematică a clauzei privind drepturile omului, prevăzute în cadrul acordurilor comerciale ale UE, dă dreptul fiecărei părți semnatare să ia „măsuri corespunzătoare”, care pot include suspendarea totală sau parțială, rezilierea acordului sau impunerea de restricții;

| K. | întrucât inițiativa „Ajutor pentru comerț” a avut rezultate pozitive, contribuind la ameliorarea capacității comerciale și a infrastructurii economice în țările partenere; |
| --- | --- |

K.

întrucât inițiativa „Ajutor pentru comerț” a avut rezultate pozitive, contribuind la ameliorarea capacității comerciale și a infrastructurii economice în țările partenere;

| L. | întrucât incapacitatea de a lua măsuri adecvate pentru a preveni, detecta și eradica formele legale și ilegale de corupție este una din cauzele crizei financiare; întrucât corupția larg răspândită în sectoarele publice și private, atât în țările în curs de dezvoltare, cât și în țările dezvoltate, împiedică protecția și promovarea largă și egală a drepturilor civile, politice și sociale; întrucât corupția constituie o piedică în calea democrației și statului de drept și afectează direct populația, mărind costul serviciilor publice, diminuând calitatea și restricționând adesea accesul populației sărace la apă, educație, asistență medicală și multe alte servicii de bază; |
| --- | --- |

L.

întrucât incapacitatea de a lua măsuri adecvate pentru a preveni, detecta și eradica formele legale și ilegale de corupție este una din cauzele crizei financiare; întrucât corupția larg răspândită în sectoarele publice și private, atât în țările în curs de dezvoltare, cât și în țările dezvoltate, împiedică protecția și promovarea largă și egală a drepturilor civile, politice și sociale; întrucât corupția constituie o piedică în calea democrației și statului de drept și afectează direct populația, mărind costul serviciilor publice, diminuând calitatea și restricționând adesea accesul populației sărace la apă, educație, asistență medicală și multe alte servicii de bază;

| M. | întrucât criza economică actuală are implicații semnificative pentru democrație și pentru asistența oferită în sprijinul guvernării de către Uniunea Europeană și alți donatori majori; întrucât dificultățile economice pentru țările donatoare vor încuraja probabil diminuarea asistenței peste mări, întrucât criza globală face cu atât mai importantă susținerea sprijinului pentru reforma politică și dezvoltarea democratică în țările terțe; |
| --- | --- |

M.

întrucât criza economică actuală are implicații semnificative pentru democrație și pentru asistența oferită în sprijinul guvernării de către Uniunea Europeană și alți donatori majori; întrucât dificultățile economice pentru țările donatoare vor încuraja probabil diminuarea asistenței peste mări, întrucât criza globală face cu atât mai importantă susținerea sprijinului pentru reforma politică și dezvoltarea democratică în țările terțe;

| N. | întrucât criza economică și financiară are, de asemenea, un efect disproporționat asupra drepturilor grupurilor specifice de persoane, în special cele mai sărace și mai marginalizate; |
| --- | --- |

N.

întrucât criza economică și financiară are, de asemenea, un efect disproporționat asupra drepturilor grupurilor specifice de persoane, în special cele mai sărace și mai marginalizate;

| O. | întrucât criza a afectat cel mai mult drepturile celor mai sărace persoane; întrucât, potrivit Băncii Mondiale, 1,2 miliarde de oameni trăiesc în sărăcie extremă, cu mai puțin de 1,25 USD pe zi; întrucât Banca Mondială estimează că, chiar și în cazul unei redresări rapide, încă 71 milioane de persoane din lume vor rămâne într-o stare de sărăcie extremă până în 2020, ca urmare a crizei economice; întrucât trei sferturi dintre persoanele sărace din lume trăiesc în țări cu venituri medii; |
| --- | --- |

O.

întrucât criza a afectat cel mai mult drepturile celor mai sărace persoane; întrucât, potrivit Băncii Mondiale, 1,2 miliarde de oameni trăiesc în sărăcie extremă, cu mai puțin de 1,25 USD pe zi; întrucât Banca Mondială estimează că, chiar și în cazul unei redresări rapide, încă 71 milioane de persoane din lume vor rămâne într-o stare de sărăcie extremă până în 2020, ca urmare a crizei economice; întrucât trei sferturi dintre persoanele sărace din lume trăiesc în țări cu venituri medii;

| P. | întrucât criza financiară s-a răspândit în întreaga lume prin diverse canale de transmitere, interacționând cu alte crize (precum criza alimentelor și criza combustibililor), cu diferite viteze și intensități; constată cu îngrijorare că, datorită crizei, Banca Mondială și ONU estimează că între 55 și 103 milioane de persoane trebuie să trăiască în sărăcie, periclitând, astfel, progresele în materie de drepturile omului; |
| --- | --- |

P.

întrucât criza financiară s-a răspândit în întreaga lume prin diverse canale de transmitere, interacționând cu alte crize (precum criza alimentelor și criza combustibililor), cu diferite viteze și intensități; constată cu îngrijorare că, datorită crizei, Banca Mondială și ONU estimează că între 55 și 103 milioane de persoane trebuie să trăiască în sărăcie, periclitând, astfel, progresele în materie de drepturile omului;

| Q. | întrucât persoanele care trăiesc în sărăcie și sunt lipsite de apărare au nevoie de un acces la justiție eficient și la prețuri accesibile, pentru a-și putea revendica drepturile sau pentru a denunța încălcările drepturilor omului comise împotriva lor; întrucât lipsa accesului la un proces și la o procedură judiciară echitabile îi face și mai vulnerabili din punct de vedere economic și social; |
| --- | --- |

Q.

întrucât persoanele care trăiesc în sărăcie și sunt lipsite de apărare au nevoie de un acces la justiție eficient și la prețuri accesibile, pentru a-și putea revendica drepturile sau pentru a denunța încălcările drepturilor omului comise împotriva lor; întrucât lipsa accesului la un proces și la o procedură judiciară echitabile îi face și mai vulnerabili din punct de vedere economic și social;

| R. | întrucât șomajul la nivel mondial a ajuns la 200 de milioane în 2012 – o creștere de 27 de milioane de la începutul crizei în 2008, punând în pericol dreptul la muncă și având drept rezultat o scădere a veniturilor gospodăriilor; întrucât înrăutățirea condițiilor economice și șomajul pot avea consecințe asupra sănătății umane, ceea ce poate determina o lipsă de respect de sine și chiar depresii; |
| --- | --- |

R.

întrucât șomajul la nivel mondial a ajuns la 200 de milioane în 2012 – o creștere de 27 de milioane de la începutul crizei în 2008, punând în pericol dreptul la muncă și având drept rezultat o scădere a veniturilor gospodăriilor; întrucât înrăutățirea condițiilor economice și șomajul pot avea consecințe asupra sănătății umane, ceea ce poate determina o lipsă de respect de sine și chiar depresii;

| S. | întrucât peste 40 % dintre lucrătorii angajați în țările în curs de dezvoltare lucrează în sectorul informal, ceea ce conduce, în multe cazuri, la condiții de muncă instabile și inegale, fără niciun fel de protecție socială, iar doar 20 % dintre familiile lor au acces la vreo formă de protecție socială; |
| --- | --- |

S.

întrucât peste 40 % dintre lucrătorii angajați în țările în curs de dezvoltare lucrează în sectorul informal, ceea ce conduce, în multe cazuri, la condiții de muncă instabile și inegale, fără niciun fel de protecție socială, iar doar 20 % dintre familiile lor au acces la vreo formă de protecție socială;

| T. | întrucât, din cauza crizei, drepturile femeilor s-au deteriorat, de exemplu, prin munca suplimentară neremunerată și creșterea violenței; întrucât este esențială dezvoltarea unor servicii publice și a unor sisteme de protecție socială capabile să asigure respectarea drepturilor economice și sociale ale femeilor; |
| --- | --- |

T.

întrucât, din cauza crizei, drepturile femeilor s-au deteriorat, de exemplu, prin munca suplimentară neremunerată și creșterea violenței; întrucât este esențială dezvoltarea unor servicii publice și a unor sisteme de protecție socială capabile să asigure respectarea drepturilor economice și sociale ale femeilor;

| U. | întrucât femeile se confruntă adesea cu tratamente inegale la locul de muncă în comparație cu bărbații în ceea ce privește accesul la locuri de muncă, prestațiile de asigurări sociale și reîncadrarea; |
| --- | --- |

U.

întrucât femeile se confruntă adesea cu tratamente inegale la locul de muncă în comparație cu bărbații în ceea ce privește accesul la locuri de muncă, prestațiile de asigurări sociale și reîncadrarea;

| V. | întrucât criza afectează în mod disproporționat tinerii; întrucât, la nivel mondial, 74,8 milioane de tineri între 15-24 ani erau șomeri în 2011, o creștere cu mai mult de 4 milioane din 2007, cu un nivel excepțional de ridicat al șomajului în Orientul Mijlociu și Africa de Nord; |
| --- | --- |

V.

întrucât criza afectează în mod disproporționat tinerii; întrucât, la nivel mondial, 74,8 milioane de tineri între 15-24 ani erau șomeri în 2011, o creștere cu mai mult de 4 milioane din 2007, cu un nivel excepțional de ridicat al șomajului în Orientul Mijlociu și Africa de Nord;

| W. | întrucât, în țările cu venituri mici și medii, există aproximativ 200 de milioane de tineri care nu au terminat școala primară, fiindu-le, astfel, refuzat dreptul la educație; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în țările cu venituri mici și medii, există aproximativ 200 de milioane de tineri care nu au terminat școala primară, fiindu-le, astfel, refuzat dreptul la educație;

| X. | întrucât copiii sunt în mod special afectați de criza financiară și economică, condițiile lor de viață fiind de multe ori agravate de vulnerabilitățile și riscurile întâmpinate de cei care au grijă de ei; |
| --- | --- |

X.

întrucât copiii sunt în mod special afectați de criza financiară și economică, condițiile lor de viață fiind de multe ori agravate de vulnerabilitățile și riscurile întâmpinate de cei care au grijă de ei;

| Y. | întrucât, la nivel mondial, 61 de milioane de copii de vârstă școlară primară nu merg la școală, iar progresul către un acces universal la educația primară a stagnat începând din 2008; întrucât în Africa Subsahariană, cu cei 31 de milioane de copii care nu merg la școală, se înregistrează jumătate din numărul total la nivel mondial, și întrucât mai multe fete decât băieți sunt obligate să abandoneze școala pentru a contribui la munca în gospodărie din cauza presiunii exercitate de sărăcie; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, la nivel mondial, 61 de milioane de copii de vârstă școlară primară nu merg la școală, iar progresul către un acces universal la educația primară a stagnat începând din 2008; întrucât în Africa Subsahariană, cu cei 31 de milioane de copii care nu merg la școală, se înregistrează jumătate din numărul total la nivel mondial, și întrucât mai multe fete decât băieți sunt obligate să abandoneze școala pentru a contribui la munca în gospodărie din cauza presiunii exercitate de sărăcie;

| Z. | întrucât dovezile empirice demonstrează că, în vremuri de criză economică, atunci când bugetele pentru educație sunt reduse, mai mulți copii vor părăsi timpuriu școala sau nu vor merge deloc la școală pentru a se alătura forței de muncă; întrucât peste 190 de milioane de copii cu vârste cuprinse între 5 și 14 ani sunt forțați să lucreze, unul din patru copii între 5-17 ani fiind folosit la muncă în Africa Subsahariană, față de unul din opt în Asia-Pacific și unul din zece în America Latină și Caraibe; întrucât în special fetele sunt supuse unui risc mai mare de a fi scoase de la școală și forțate să presteze muncă infantilă sau activități casnice acasă; întrucât acest lucru are un impact negativ asupra condițiilor de viață ale copilului și a dreptului la educație, iar, pe termen lung, afectează calitatea forței de muncă și dezvoltarea generală; |
| --- | --- |

Z.

întrucât dovezile empirice demonstrează că, în vremuri de criză economică, atunci când bugetele pentru educație sunt reduse, mai mulți copii vor părăsi timpuriu școala sau nu vor merge deloc la școală pentru a se alătura forței de muncă; întrucât peste 190 de milioane de copii cu vârste cuprinse între 5 și 14 ani sunt forțați să lucreze, unul din patru copii între 5-17 ani fiind folosit la muncă în Africa Subsahariană, față de unul din opt în Asia-Pacific și unul din zece în America Latină și Caraibe; întrucât în special fetele sunt supuse unui risc mai mare de a fi scoase de la școală și forțate să presteze muncă infantilă sau activități casnice acasă; întrucât acest lucru are un impact negativ asupra condițiilor de viață ale copilului și a dreptului la educație, iar, pe termen lung, afectează calitatea forței de muncă și dezvoltarea generală;

| AA. | întrucât prețurile în creștere și volatile ale alimentelor ca urmare a speculațiilor financiare pe piețele de instrumente financiare derivate afectează milioane de oameni care se zbat din greu pentru a-și satisface nevoile de bază; întrucât progresul global în reducerea foametei a încetinit începând cu 2007; întrucât 868 de milioane de persoane suferă de malnutriție cronică, marea majoritate (850 de milioane) trăind în țările în curs de dezvoltare; întrucât, pentru a se descurca, gospodăriile vulnerabile adoptă strategii precum reducerea cantității și/sau a calității alimentelor consumate în etape critice ale dezvoltării copilului sau în timpul sarcinii, cu efecte de lungă durată asupra dezvoltării fizice și a sănătății mintale; |
| --- | --- |

AA.

întrucât prețurile în creștere și volatile ale alimentelor ca urmare a speculațiilor financiare pe piețele de instrumente financiare derivate afectează milioane de oameni care se zbat din greu pentru a-și satisface nevoile de bază; întrucât progresul global în reducerea foametei a încetinit începând cu 2007; întrucât 868 de milioane de persoane suferă de malnutriție cronică, marea majoritate (850 de milioane) trăind în țările în curs de dezvoltare; întrucât, pentru a se descurca, gospodăriile vulnerabile adoptă strategii precum reducerea cantității și/sau a calității alimentelor consumate în etape critice ale dezvoltării copilului sau în timpul sarcinii, cu efecte de lungă durată asupra dezvoltării fizice și a sănătății mintale;

| AB. | întrucât, având în vedere creșterea cererii pentru bunurile agricole destinate pentru producția alimentară și, tot mai mult, pentru uz industrial și energetic, concurența pentru teren, o resursă care devine tot mai rară, este de asemenea, în creștere; întrucât investitorii naționali și internaționali utilizează achiziții pe termen lung sau contracte de închiriere pentru a asigura suprafețe întinse de teren, care pot cauza probleme socioeconomice și de mediu pentru țările afectate și, în special, pentru populația locală; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, având în vedere creșterea cererii pentru bunurile agricole destinate pentru producția alimentară și, tot mai mult, pentru uz industrial și energetic, concurența pentru teren, o resursă care devine tot mai rară, este de asemenea, în creștere; întrucât investitorii naționali și internaționali utilizează achiziții pe termen lung sau contracte de închiriere pentru a asigura suprafețe întinse de teren, care pot cauza probleme socioeconomice și de mediu pentru țările afectate și, în special, pentru populația locală;

| AC. | întrucât impactul crizei economice poate fi deosebit de acut pentru persoanele în vârstă, care pot fi expuse unui risc mai mare de a-și pierde locul de muncă și au mai puține perspective de a fi reinstruite și reangajate; întrucât criza poate limita accesul lor la o asistență medicală la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

AC.

întrucât impactul crizei economice poate fi deosebit de acut pentru persoanele în vârstă, care pot fi expuse unui risc mai mare de a-și pierde locul de muncă și au mai puține perspective de a fi reinstruite și reangajate; întrucât criza poate limita accesul lor la o asistență medicală la prețuri accesibile;

| AD. | întrucât creșterea prețurilor la medicamente (cu până la 30 %) are consecințe negative asupra dreptului la sănătate al persoanelor celor mai vulnerabile, în special copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

AD.

întrucât creșterea prețurilor la medicamente (cu până la 30 %) are consecințe negative asupra dreptului la sănătate al persoanelor celor mai vulnerabile, în special copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap;

| AE. | întrucât, la nivel global, 214 milioane de lucrători migranți sunt acum, ca urmare a crizei economice, afectați într-o mai mare măsură de inegalitatea de tratament, de salariile insuficiente sau neplătite și de abuzurile fizice; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, la nivel global, 214 milioane de lucrători migranți sunt acum, ca urmare a crizei economice, afectați într-o mai mare măsură de inegalitatea de tratament, de salariile insuficiente sau neplătite și de abuzurile fizice;

| AF. | întrucât transferurile de fonduri de către migranți, microfinanțarea și fluxurile de investiții directe în străinătate constituie mijloace de atenuare a șocului crizei asupra economiilor țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

AF.

întrucât transferurile de fonduri de către migranți, microfinanțarea și fluxurile de investiții directe în străinătate constituie mijloace de atenuare a șocului crizei asupra economiilor țărilor în curs de dezvoltare;

| AG. | întrucât traficul de ființe umane este o formă modernă de sclavie și o încălcare gravă a drepturilor fundamentale ale omului; întrucât traficanții exploatează nevoia potențialelor victime de a găsi un loc de muncă decent și de a scăpa de sărăcie; întrucât femeile și fetele reprezintă două treimi dintre victimele traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

AG.

întrucât traficul de ființe umane este o formă modernă de sclavie și o încălcare gravă a drepturilor fundamentale ale omului; întrucât traficanții exploatează nevoia potențialelor victime de a găsi un loc de muncă decent și de a scăpa de sărăcie; întrucât femeile și fetele reprezintă două treimi dintre victimele traficului de ființe umane;

| AH. | întrucât, la nivel global, 1,3 miliarde de oameni nu au acces la electricitate; întrucât accesul la energie, în special la electricitate, este vital pentru realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului, deoarece acesta, printre altele, reduce sărăcia prin îmbunătățirea productivității, generează venituri mai mari și dezvoltarea microîntreprinderilor și duce la emancipare economică și socială; |
| --- | --- |

AH.

întrucât, la nivel global, 1,3 miliarde de oameni nu au acces la electricitate; întrucât accesul la energie, în special la electricitate, este vital pentru realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului, deoarece acesta, printre altele, reduce sărăcia prin îmbunătățirea productivității, generează venituri mai mari și dezvoltarea microîntreprinderilor și duce la emancipare economică și socială;

| AI. | întrucât sectorul agricol oferă locuri de muncă și o sursă de venit unei proporții de peste 70 % din forța de muncă din țările în curs de dezvoltare; întrucât partea de AOD destinată agriculturii este în scădere constantă și nu reprezintă în prezent decât 5 % din totalul AOD; întrucât, în țările cu venituri mici și cu resurse puține, creșterea în sectorul agricol este de cinci ori mai eficientă în reducerea sărăciei decât creșterea în alte sectoare (de unsprezece ori în Africa Subsahariană); întrucât dezvoltarea rurală și măsurile destinate să sprijine agricultura, în special producția locală, constituie elemente fundamentale ale tuturor strategiilor de dezvoltare și sunt vitale pentru eradicarea sărăciei, a foametei și a subdezvoltării; |
| --- | --- |

AI.

întrucât sectorul agricol oferă locuri de muncă și o sursă de venit unei proporții de peste 70 % din forța de muncă din țările în curs de dezvoltare; întrucât partea de AOD destinată agriculturii este în scădere constantă și nu reprezintă în prezent decât 5 % din totalul AOD; întrucât, în țările cu venituri mici și cu resurse puține, creșterea în sectorul agricol este de cinci ori mai eficientă în reducerea sărăciei decât creșterea în alte sectoare (de unsprezece ori în Africa Subsahariană); întrucât dezvoltarea rurală și măsurile destinate să sprijine agricultura, în special producția locală, constituie elemente fundamentale ale tuturor strategiilor de dezvoltare și sunt vitale pentru eradicarea sărăciei, a foametei și a subdezvoltării;

| AJ. | întrucât datele globale folosite adesea pentru a descrie impactul crizei pot ascunde diferențe uriașe între țări și în interiorul acestora; întrucât este dificil să se aibă acces la datele în timp real necesare pentru a înțelege în totalitate impactul crizei economice asupra regiunilor și a grupurilor vulnerabile; întrucât la nivel mondial sunt necesare o colectare și o analiză a datelor care să se bazeze pe colaborare și inovare, |
| --- | --- |

AJ.

întrucât datele globale folosite adesea pentru a descrie impactul crizei pot ascunde diferențe uriașe între țări și în interiorul acestora; întrucât este dificil să se aibă acces la datele în timp real necesare pentru a înțelege în totalitate impactul crizei economice asupra regiunilor și a grupurilor vulnerabile; întrucât la nivel mondial sunt necesare o colectare și o analiză a datelor care să se bazeze pe colaborare și inovare,

| 1. | își reafirmă hotărârea fermă de a apăra și promova drepturile omului și libertățile fundamentale – civile, politice, economice, sociale și culturale – ca principiu de bază al politicii externe a Uniunii Europene, stând la temelia tuturor celorlalte politici, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, în special în contextul crizei economice și financiare; |
| --- | --- |

1.

își reafirmă hotărârea fermă de a apăra și promova drepturile omului și libertățile fundamentale – civile, politice, economice, sociale și culturale – ca principiu de bază al politicii externe a Uniunii Europene, stând la temelia tuturor celorlalte politici, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, în special în contextul crizei economice și financiare;

| 2. | subliniază că drepturile omului includ dreptul la hrană, apă, educație, locuință adecvată, teritoriu, un loc de muncă demn, sănătate și la securitate socială; condamnă faptul că, încă de la începutul crizei, aceste drepturi sunt în regres într-un anumit număr de țări; recunoaște faptul că sărăcia din ce în ce mai agravă constituie factorul principal al nerespectării acestor drepturi; invită UE să își multiplice eforturile și fondurile consacrate realizării Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM), ținând seama de faptul că, la nivel mondial, obiectivele stabilite pentru 2015 sunt departe de a fi atinse; |
| --- | --- |

2.

subliniază că drepturile omului includ dreptul la hrană, apă, educație, locuință adecvată, teritoriu, un loc de muncă demn, sănătate și la securitate socială; condamnă faptul că, încă de la începutul crizei, aceste drepturi sunt în regres într-un anumit număr de țări; recunoaște faptul că sărăcia din ce în ce mai agravă constituie factorul principal al nerespectării acestor drepturi; invită UE să își multiplice eforturile și fondurile consacrate realizării Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM), ținând seama de faptul că, la nivel mondial, obiectivele stabilite pentru 2015 sunt departe de a fi atinse;

| 3. | insistă asupra faptului că în măsurile adoptate ca răspuns la criză trebuie să figureze și cooperarea multilaterală coordonată internațional, atât la nivel regional, cât și la nivel interregional, care să se axeze pe o perspectivă fermă bazată pe drepturile omului; |
| --- | --- |

3.

insistă asupra faptului că în măsurile adoptate ca răspuns la criză trebuie să figureze și cooperarea multilaterală coordonată internațional, atât la nivel regional, cât și la nivel interregional, care să se axeze pe o perspectivă fermă bazată pe drepturile omului;

| 4. | reamintește datoria guvernelor de a respecta, proteja și aplica în permanență drepturile omului, inclusiv drepturile economice și sociale, precum și libertățile digitale, după cum se menționează în legislația internațională privind drepturile omului; invită guvernele să combată orice formă de discriminare și să garanteze drepturile fundamentale ale omului pentru toți; deplânge decalajul existent între recunoașterea juridică și aplicarea politică a acestor drepturi; |
| --- | --- |

4.

reamintește datoria guvernelor de a respecta, proteja și aplica în permanență drepturile omului, inclusiv drepturile economice și sociale, precum și libertățile digitale, după cum se menționează în legislația internațională privind drepturile omului; invită guvernele să combată orice formă de discriminare și să garanteze drepturile fundamentale ale omului pentru toți; deplânge decalajul existent între recunoașterea juridică și aplicarea politică a acestor drepturi;

| 5. | reafirmă faptul că, în vreme ce criza economică mondială reprezintă o amenințare serioasă pentru realizarea drepturilor economice, sociale și culturale, statele nu au nicio justificare, indiferent de nivelul veniturilor, să nu își îndeplinească obligația de a respecta drepturile fundamentale ale omului; subliniază că guvernele au în permanență obligația de a garanta un „nivel minim esențial” al drepturilor sociale și economice, necesar unui trai demn; |
| --- | --- |

5.

reafirmă faptul că, în vreme ce criza economică mondială reprezintă o amenințare serioasă pentru realizarea drepturilor economice, sociale și culturale, statele nu au nicio justificare, indiferent de nivelul veniturilor, să nu își îndeplinească obligația de a respecta drepturile fundamentale ale omului; subliniază că guvernele au în permanență obligația de a garanta un „nivel minim esențial” al drepturilor sociale și economice, necesar unui trai demn;

| 6. | îndeamnă guvernele să plaseze interesele categoriilor celor mai vulnerabile ale populației în centrul măsurilor adoptate, prin utilizarea unui cadru privind drepturile omului în procesul de luare a deciziilor; invită guvernele să ia toate măsurile necesare pentru a asigura accesul la justiție pentru toți, cu un accent special pe persoanele care trăiesc în sărăcie, care trebuie să aibă o înțelegere deplină a drepturilor lor și a mijloacelor de a le realiza; invită UE să își intensifice combaterea impunității și sprijinirea statului de drept și programele de reformă a justiției în țările partenere, pentru a permite existența unei societăți civile active ca bază pentru orice proces de democratizare; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă guvernele să plaseze interesele categoriilor celor mai vulnerabile ale populației în centrul măsurilor adoptate, prin utilizarea unui cadru privind drepturile omului în procesul de luare a deciziilor; invită guvernele să ia toate măsurile necesare pentru a asigura accesul la justiție pentru toți, cu un accent special pe persoanele care trăiesc în sărăcie, care trebuie să aibă o înțelegere deplină a drepturilor lor și a mijloacelor de a le realiza; invită UE să își intensifice combaterea impunității și sprijinirea statului de drept și programele de reformă a justiției în țările partenere, pentru a permite existența unei societăți civile active ca bază pentru orice proces de democratizare;

| 7. | salută angajamentul UE de a promova drepturile economice, sociale și culturale și de a consolida eforturile pentru a asigura accesul universal și nediscriminatoriu la serviciile de bază, cu un accent special pe grupurile sărace și vulnerabile, după cum se prevede în Cadrul strategic privind drepturile omului și democrația; așteaptă transpunerea acestui angajament în măsuri concrete, inclusiv în strategiile de țară privind drepturile omului elaborate de delegațiile UE; |
| --- | --- |

7.

salută angajamentul UE de a promova drepturile economice, sociale și culturale și de a consolida eforturile pentru a asigura accesul universal și nediscriminatoriu la serviciile de bază, cu un accent special pe grupurile sărace și vulnerabile, după cum se prevede în Cadrul strategic privind drepturile omului și democrația; așteaptă transpunerea acestui angajament în măsuri concrete, inclusiv în strategiile de țară privind drepturile omului elaborate de delegațiile UE;

| 8. | insistă asupra faptului că Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului ar trebui să se asigure că drepturile omului sunt în prim-planul inițiativelor politice, cu un accent special pe grupurile cele mai vulnerabile din societățile din țările terțe; |
| --- | --- |

8.

insistă asupra faptului că Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului ar trebui să se asigure că drepturile omului sunt în prim-planul inițiativelor politice, cu un accent special pe grupurile cele mai vulnerabile din societățile din țările terțe;

| 9. | subliniază că trebuie asigurată sprijinirea drepturilor omului și promovarea democrației, care să nu fie subminate de reducerea bugetului pentru astfel de proiecte în fața crizei; în acest context, subliniază necesitatea de a oferi un sprijin constant proiectelor finanțate de Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) pentru apărătorii drepturilor omului care militează pentru drepturile economice și sociale, inclusiv cei care apără drepturile lucrătorilor și migranților, și subliniază importanța promovării educației privind drepturile omului; |
| --- | --- |

9.

subliniază că trebuie asigurată sprijinirea drepturilor omului și promovarea democrației, care să nu fie subminate de reducerea bugetului pentru astfel de proiecte în fața crizei; în acest context, subliniază necesitatea de a oferi un sprijin constant proiectelor finanțate de Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) pentru apărătorii drepturilor omului care militează pentru drepturile economice și sociale, inclusiv cei care apără drepturile lucrătorilor și migranților, și subliniază importanța promovării educației privind drepturile omului;

| 10. | reamintește guvernelor datoria lor de a se asigura că organizațiile societății civile (OSC-uri) dispun de mijloacele necesare pentru a-și îndeplini rolul lor în societate și de a nu folosi criza actuală ca scuză pentru a reduce sprijinul pentru OSC-uri; solicită fonduri suficiente pentru Facilitatea pentru societatea civilă în perioada de după 2013, pentru a consolida în continuare capacitatea societății civile în țările partenere; |
| --- | --- |

10.

reamintește guvernelor datoria lor de a se asigura că organizațiile societății civile (OSC-uri) dispun de mijloacele necesare pentru a-și îndeplini rolul lor în societate și de a nu folosi criza actuală ca scuză pentru a reduce sprijinul pentru OSC-uri; solicită fonduri suficiente pentru Facilitatea pentru societatea civilă în perioada de după 2013, pentru a consolida în continuare capacitatea societății civile în țările partenere;

| 11. | subliniază faptul că Comisia ar trebui să introducă dispoziții privind drepturile omului în cadrul evaluărilor de impact pentru propunerile legislative și nelegislative, al măsurilor de punere în aplicare, precum și al acordurilor comerciale și de investiții care au un impact semnificativ economic, social și de mediu; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că Comisia ar trebui să introducă dispoziții privind drepturile omului în cadrul evaluărilor de impact pentru propunerile legislative și nelegislative, al măsurilor de punere în aplicare, precum și al acordurilor comerciale și de investiții care au un impact semnificativ economic, social și de mediu;

| 12. | observă cu îngrijorare faptul că criza economică mondială pune în pericol fondurile furnizate de către statele membre ale UE prin intermediul asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD); reamintește că costurile crizei economice mondiale sunt suportate în mod disproporționat de către țările sărace, deși criza își are originea în țările mai bogate; îndeamnă, prin urmare, UE și statele sale membre să își mențină și îndeplinească actualele angajamente bilaterale și multilaterale în ceea ce privește AOD, precum și obiectivele identificate, spre exemplu, în Declarația Mileniului a ONU, ocupându-se mai ales de domeniile în care nu s-au înregistrat progrese, precum și să asigure utilizarea eficientă a ajutorului pentru dezvoltare, cu scopul de a garanta o rentabilitate maximă și coerența politicilor în materie de drepturi umane și dezvoltare; subliniază că țările emergente au, de asemenea, un rol important prin contribuția lor potențială la ajutorul public pentru dezvoltare. |
| --- | --- |

12.

observă cu îngrijorare faptul că criza economică mondială pune în pericol fondurile furnizate de către statele membre ale UE prin intermediul asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD); reamintește că costurile crizei economice mondiale sunt suportate în mod disproporționat de către țările sărace, deși criza își are originea în țările mai bogate; îndeamnă, prin urmare, UE și statele sale membre să își mențină și îndeplinească actualele angajamente bilaterale și multilaterale în ceea ce privește AOD, precum și obiectivele identificate, spre exemplu, în Declarația Mileniului a ONU, ocupându-se mai ales de domeniile în care nu s-au înregistrat progrese, precum și să asigure utilizarea eficientă a ajutorului pentru dezvoltare, cu scopul de a garanta o rentabilitate maximă și coerența politicilor în materie de drepturi umane și dezvoltare; subliniază că țările emergente au, de asemenea, un rol important prin contribuția lor potențială la ajutorul public pentru dezvoltare.

| 13. | îndeamnă Comisia, SEAE și statele membre să includă în răspunsurile la criză și în politica de dezvoltare o perspectivă bazată pe drepturile omului, după cum se prevede în Comunicarea Comisiei intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” și în rezoluția Parlamentului din 23 octombrie 2012 referitoare la comunicarea respectivă (8); |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Comisia, SEAE și statele membre să includă în răspunsurile la criză și în politica de dezvoltare o perspectivă bazată pe drepturile omului, după cum se prevede în Comunicarea Comisiei intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” și în rezoluția Parlamentului din 23 octombrie 2012 referitoare la comunicarea respectivă (8);

| 14. | subliniază importanța coerenței și coordonării politicilor pentru a realiza obiectivul de reducere a sărăciei și a crește credibilitatea impactului asistenței externe a UE; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța coerenței și coordonării politicilor pentru a realiza obiectivul de reducere a sărăciei și a crește credibilitatea impactului asistenței externe a UE;

| 15. | reiterează faptul că sprijinul bugetar în țările partenere și toate acordurile comerciale ar trebui să fie condiționate de respectarea drepturilor omului și a democrației în țările partenere; consideră că donatorii și creditorii ar trebui, îndeosebi, să răspundă într-un mod coordonat la cazurile raportate de fraudă și corupție și să consolideze reformele din țările respective către o bună guvernare și transparență; îndeamnă UE și statele membre ale UE să realizeze evaluări sistematice ale riscurilor corupției larg răspândite în țările partenere, care pot limita efectele dorite ale dezvoltării și ale proiectelor umanitare; |
| --- | --- |

15.

reiterează faptul că sprijinul bugetar în țările partenere și toate acordurile comerciale ar trebui să fie condiționate de respectarea drepturilor omului și a democrației în țările partenere; consideră că donatorii și creditorii ar trebui, îndeosebi, să răspundă într-un mod coordonat la cazurile raportate de fraudă și corupție și să consolideze reformele din țările respective către o bună guvernare și transparență; îndeamnă UE și statele membre ale UE să realizeze evaluări sistematice ale riscurilor corupției larg răspândite în țările partenere, care pot limita efectele dorite ale dezvoltării și ale proiectelor umanitare;

| 16. | invită țările în curs de dezvoltare să elaboreze politici economice care promovează creșterea și dezvoltarea durabilă, creează locuri de muncă, plasează grupurile sociale vulnerabile în prim-planul răspunsurilor politice și sprijină dezvoltarea având la bază un sistem fiscal solid ce elimină frauda fiscală, sistem necesar pentru mobilizarea resurselor interne într-un mod mai eficient și mai echitabil; |
| --- | --- |

16.

invită țările în curs de dezvoltare să elaboreze politici economice care promovează creșterea și dezvoltarea durabilă, creează locuri de muncă, plasează grupurile sociale vulnerabile în prim-planul răspunsurilor politice și sprijină dezvoltarea având la bază un sistem fiscal solid ce elimină frauda fiscală, sistem necesar pentru mobilizarea resurselor interne într-un mod mai eficient și mai echitabil;

| 17. | încurajează investitorii străini și interni să adopte politici ferme de responsabilitate socială în toate țările, cu un accent pe dezvoltarea durabilă și buna guvernare, precum și cu un accent clar pe drepturile omului, munca în condiții decente, standardele de muncă, libertatea de asociere, negocierea colectivă și alte aspecte sociale; |
| --- | --- |

17.

încurajează investitorii străini și interni să adopte politici ferme de responsabilitate socială în toate țările, cu un accent pe dezvoltarea durabilă și buna guvernare, precum și cu un accent clar pe drepturile omului, munca în condiții decente, standardele de muncă, libertatea de asociere, negocierea colectivă și alte aspecte sociale;

| 18. | încurajează țările în curs de dezvoltare să utilizeze preferințele comerciale oferite de UE în cadrul sistemului generalizat de preferințe (SGP), cu scopul de a-și stimula economia, diversifica exporturile și de a-și îmbunătăți competitivitatea; reamintește obligația asumată în cadrul SPG + de a ratifica și aplica efectiv principalele convenții internaționale fundamentale privind drepturile omului și ale muncii, protecția mediului și buna guvernare, cuprinse în această schemă; |
| --- | --- |

18.

încurajează țările în curs de dezvoltare să utilizeze preferințele comerciale oferite de UE în cadrul sistemului generalizat de preferințe (SGP), cu scopul de a-și stimula economia, diversifica exporturile și de a-și îmbunătăți competitivitatea; reamintește obligația asumată în cadrul SPG + de a ratifica și aplica efectiv principalele convenții internaționale fundamentale privind drepturile omului și ale muncii, protecția mediului și buna guvernare, cuprinse în această schemă;

| 19. | invită UE să sprijine și să adopte obiectivul internațional de acces universal la energie până în 2030, deoarece acest lucru va contribui la creșterea puterii economică și la beneficii sociale pentru persoanele cele mai sărace și vulnerabile din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

19.

invită UE să sprijine și să adopte obiectivul internațional de acces universal la energie până în 2030, deoarece acest lucru va contribui la creșterea puterii economică și la beneficii sociale pentru persoanele cele mai sărace și vulnerabile din țările în curs de dezvoltare;

| 20. | solicită un mecanism special de punere în aplicare pentru a monitoriza implementarea clauzelor privind drepturile omului din cadrul acordurilor bilaterale și regionale ale UE așa-numite de „nouă generație”; salută eforturile de îmbunătățire a analizei situației drepturilor omului în țările terțe la lansarea sau încheierea acordurilor comerciale și/sau de investiții; remarcă cu îngrijorare că dispozițiile actuale de monitorizare a drepturilor omului din acordurile respective nu sunt clar definite sau suficient de ambițioase; invită UE să adopte o poziție fermă bazată pe principii, subliniind că țările sale partenere îndeplinesc clauzele privind drepturile ale omului prevăzute în acordurile internaționale; |
| --- | --- |

20.

solicită un mecanism special de punere în aplicare pentru a monitoriza implementarea clauzelor privind drepturile omului din cadrul acordurilor bilaterale și regionale ale UE așa-numite de „nouă generație”; salută eforturile de îmbunătățire a analizei situației drepturilor omului în țările terțe la lansarea sau încheierea acordurilor comerciale și/sau de investiții; remarcă cu îngrijorare că dispozițiile actuale de monitorizare a drepturilor omului din acordurile respective nu sunt clar definite sau suficient de ambițioase; invită UE să adopte o poziție fermă bazată pe principii, subliniind că țările sale partenere îndeplinesc clauzele privind drepturile ale omului prevăzute în acordurile internaționale;

| 21. | salută reorientarea ajutorului UE către țările cel mai puțin dezvoltate, îndemnând țările cu venituri medii să aloce o proporție tot mai mare a veniturilor lor fiscale pentru sistemele de protecție socială și pentru aplicarea drepturilor omului în cazul persoanelor celor mai sărace și vulnerabile; |
| --- | --- |

21.

salută reorientarea ajutorului UE către țările cel mai puțin dezvoltate, îndemnând țările cu venituri medii să aloce o proporție tot mai mare a veniturilor lor fiscale pentru sistemele de protecție socială și pentru aplicarea drepturilor omului în cazul persoanelor celor mai sărace și vulnerabile;

| 22. | invită comunitatea internațională să furnizeze o asistență adecvată guvernelor din Africa Subsahariană, pentru a preveni transformarea crizei financiare într-o criză umanitară în unele țări din regiune; |
| --- | --- |

22.

invită comunitatea internațională să furnizeze o asistență adecvată guvernelor din Africa Subsahariană, pentru a preveni transformarea crizei financiare într-o criză umanitară în unele țări din regiune;

| 23. | invită guvernele să își respecte obligațiile față de cetățeni în ceea ce privește buna administrare a resurselor naturale; |
| --- | --- |

23.

invită guvernele să își respecte obligațiile față de cetățeni în ceea ce privește buna administrare a resurselor naturale;

| 24. | îndeamnă guvernele să ia toate măsurile necesare pentru a reduce inegalitatea extremă a veniturilor și să creeze condiții care să permită celor care trăiesc actualmente în sărăcie extremă să-și realizeze pe deplin potențialul și să ducă o viață demnă; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă guvernele să ia toate măsurile necesare pentru a reduce inegalitatea extremă a veniturilor și să creeze condiții care să permită celor care trăiesc actualmente în sărăcie extremă să-și realizeze pe deplin potențialul și să ducă o viață demnă;

| 25. | îndeamnă guvernele din țările în curs de dezvoltare să elaboreze sisteme de protecție socială, deoarece acestea sunt esențiale pentru a proteja persoanele cele mai vulnerabile și a surmonta șocurile economice și de mediu și s-au dovedit a fi o investiție în societate, mai degrabă decât un cost, așa cum demonstrează programe de asistență socială precum bolsa familia în Brazilia sau programe de lucrări publice în funcție de necesități, cum ar fi Schema națională de garantare a ocupării forței de muncă din mediul rural (NREGS), în India; subliniază faptul că succesul acestor sisteme de transfer de numerar depinde în mare măsură de impunerea de condiții, cum ar fi înscrierea și prezența la școală, precum și aspecte legate de sănătate, în special vaccinarea copiilor; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă guvernele din țările în curs de dezvoltare să elaboreze sisteme de protecție socială, deoarece acestea sunt esențiale pentru a proteja persoanele cele mai vulnerabile și a surmonta șocurile economice și de mediu și s-au dovedit a fi o investiție în societate, mai degrabă decât un cost, așa cum demonstrează programe de asistență socială precum bolsa familia în Brazilia sau programe de lucrări publice în funcție de necesități, cum ar fi Schema națională de garantare a ocupării forței de muncă din mediul rural (NREGS), în India; subliniază faptul că succesul acestor sisteme de transfer de numerar depinde în mare măsură de impunerea de condiții, cum ar fi înscrierea și prezența la școală, precum și aspecte legate de sănătate, în special vaccinarea copiilor;

| 26. | salută inițiativa comună lansată de Raportorul special al ONU privind dreptul la hrană, Olivier de Schutter, și de Raportorul special al ONU privind sărăcia extremă și drepturile omului, Magdalena Sepúlveda Carmona, de a consolida sistemele de protecție socială în țările în curs de dezvoltare printr-un Fond Global pentru Protecție Socială, prin care solidaritatea internațională poate fi transpusă în beneficiul țărilor cel mai puțin dezvoltate; solicită Comisiei să ofere sprijin pentru aceste programe; |
| --- | --- |

26.

salută inițiativa comună lansată de Raportorul special al ONU privind dreptul la hrană, Olivier de Schutter, și de Raportorul special al ONU privind sărăcia extremă și drepturile omului, Magdalena Sepúlveda Carmona, de a consolida sistemele de protecție socială în țările în curs de dezvoltare printr-un Fond Global pentru Protecție Socială, prin care solidaritatea internațională poate fi transpusă în beneficiul țărilor cel mai puțin dezvoltate; solicită Comisiei să ofere sprijin pentru aceste programe;

| 27. | consideră că investițiile în agricultura sustenabilă în țările în curs de dezvoltare reprezintă un catalizator important pentru combaterea insecurității alimentare și stimularea creșterii economice globale; îndeamnă guvernele să sprijine investițiile responsabile din partea sectorului privat și micii producători de alimente, în special femeile și cooperativele agricole, care sunt cele mai eficiente în reducerea sărăciei extreme prin creșterea veniturilor pentru forța de muncă; subliniază importanța investițiilor în infrastructura rurală, care reduce costurile tranzacțiilor și permite agricultorilor să ajungă la piețe și să genereze mai multe venituri; |
| --- | --- |

27.

consideră că investițiile în agricultura sustenabilă în țările în curs de dezvoltare reprezintă un catalizator important pentru combaterea insecurității alimentare și stimularea creșterii economice globale; îndeamnă guvernele să sprijine investițiile responsabile din partea sectorului privat și micii producători de alimente, în special femeile și cooperativele agricole, care sunt cele mai eficiente în reducerea sărăciei extreme prin creșterea veniturilor pentru forța de muncă; subliniază importanța investițiilor în infrastructura rurală, care reduce costurile tranzacțiilor și permite agricultorilor să ajungă la piețe și să genereze mai multe venituri;

| 28. | solicită guvernelor să împiedice speculanții financiari naționali și internaționali care investesc în terenuri să aibă un impact negativ asupra fermierilor și a producătorilor locali de mici dimensiuni, cauzând strămutare, probleme de mediu, precum și nesiguranță în ceea ce privește veniturile și alimentația; reamintește în această privință că ocuparea sigură a forței de muncă și alimentația reprezintă condiții pentru respectarea drepturilor omului, a democratizării și a oricărui angajament politic; |
| --- | --- |

28.

solicită guvernelor să împiedice speculanții financiari naționali și internaționali care investesc în terenuri să aibă un impact negativ asupra fermierilor și a producătorilor locali de mici dimensiuni, cauzând strămutare, probleme de mediu, precum și nesiguranță în ceea ce privește veniturile și alimentația; reamintește în această privință că ocuparea sigură a forței de muncă și alimentația reprezintă condiții pentru respectarea drepturilor omului, a democratizării și a oricărui angajament politic;

| 29. | reamintește guvernelor dar și sectorului privat să respecte proprietatea informală și tradițională, precum și drepturile privind utilizarea terenurilor; subliniază că grupurile vulnerabile, precum popoarele indigene, au cea mai mare nevoie de protecție, dat fiind faptul că pământul este adesea singura resursă din care aceștia își pot asigura subzistența; |
| --- | --- |

29.

reamintește guvernelor dar și sectorului privat să respecte proprietatea informală și tradițională, precum și drepturile privind utilizarea terenurilor; subliniază că grupurile vulnerabile, precum popoarele indigene, au cea mai mare nevoie de protecție, dat fiind faptul că pământul este adesea singura resursă din care aceștia își pot asigura subzistența;

| 30. | îndeamnă guvernele să nu taie sau să limiteze subvențiile alimentare, deoarece aceste subvenții pot limita prevalența foametei și îmbunătăți nutriția în gospodăriile beneficiare; |
| --- | --- |

30.

îndeamnă guvernele să nu taie sau să limiteze subvențiile alimentare, deoarece aceste subvenții pot limita prevalența foametei și îmbunătăți nutriția în gospodăriile beneficiare;

| 31. | solicită o mai mare transparență privind piețele de mărfuri pentru a evita volatilitatea prețurilor la materiale prime agricole, cauzată de speculații excesive și subliniază necesitatea unei atenții internaționale mai mari și a unei coordonări consolidate pe această temă; |
| --- | --- |

31.

solicită o mai mare transparență privind piețele de mărfuri pentru a evita volatilitatea prețurilor la materiale prime agricole, cauzată de speculații excesive și subliniază necesitatea unei atenții internaționale mai mari și a unei coordonări consolidate pe această temă;

| 32. | reamintește guvernelor că politicile de ocupare a tinerilor ar trebui să se concentreze nu doar pe crearea de locuri de muncă, ci și pe asigurarea unui nivel de venituri și a unor condiții de muncă corespunzătoare pentru un nivel de trai adecvat; |
| --- | --- |

32.

reamintește guvernelor că politicile de ocupare a tinerilor ar trebui să se concentreze nu doar pe crearea de locuri de muncă, ci și pe asigurarea unui nivel de venituri și a unor condiții de muncă corespunzătoare pentru un nivel de trai adecvat;

| 33. | își exprimă sprijinul pentru introducerea la nivel mondial a unei taxe pe tranzacțiile financiare, care poate fi un mecanism inovator de finanțare pentru dezvoltare, contribuind în cele din urmă la realizarea universală a drepturilor economice și sociale; încurajează toate statele membre să sprijine propunerea bugetară a UE privind o taxă pe tranzacțiile financiare; |
| --- | --- |

33.

își exprimă sprijinul pentru introducerea la nivel mondial a unei taxe pe tranzacțiile financiare, care poate fi un mecanism inovator de finanțare pentru dezvoltare, contribuind în cele din urmă la realizarea universală a drepturilor economice și sociale; încurajează toate statele membre să sprijine propunerea bugetară a UE privind o taxă pe tranzacțiile financiare;

| 34. | subliniază că, pentru ca drepturile omului să fie respectate, în special în țările cu venituri mici, este necesară combaterea fluxurilor financiare ilicite, a paradisurilor fiscale și a speculațiilor cu produse de bază; |
| --- | --- |

34.

subliniază că, pentru ca drepturile omului să fie respectate, în special în țările cu venituri mici, este necesară combaterea fluxurilor financiare ilicite, a paradisurilor fiscale și a speculațiilor cu produse de bază;

| 35. | consideră că țările în curs de dezvoltare ar trebui să instituie sisteme de finanțare inovatoare pentru politicile economice; încurajează țările să dezvolte mecanisme financiare legate de propriile resurse; |
| --- | --- |

35.

consideră că țările în curs de dezvoltare ar trebui să instituie sisteme de finanțare inovatoare pentru politicile economice; încurajează țările să dezvolte mecanisme financiare legate de propriile resurse;

| 36. | recomandă o mai bună competitivitate a întreprinderilor în țările în curs de dezvoltare, ceea ce ar permite reducerea șomajului și favorizarea politicilor de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

36.

recomandă o mai bună competitivitate a întreprinderilor în țările în curs de dezvoltare, ceea ce ar permite reducerea șomajului și favorizarea politicilor de ocupare a forței de muncă;

| 37. | consideră că este extrem de important să se consolideze politicile de dezvoltare a competențelor și de formare profesională, inclusiv educația non-formală și stagiile și calificarea la locul de muncă, care oferă sprijin pentru o tranziție reușită de la școală la piața muncii; |
| --- | --- |

37.

consideră că este extrem de important să se consolideze politicile de dezvoltare a competențelor și de formare profesională, inclusiv educația non-formală și stagiile și calificarea la locul de muncă, care oferă sprijin pentru o tranziție reușită de la școală la piața muncii;

| 38. | subliniază că evenimentele din cadrul Primăverii arabe au scos la iveală anumite deficiențe în cadrul politicilor UE care vizau această regiune, inclusiv în ceea ce privește situația tinerilor, care se confruntă cu șomajul în masă și cu lipsa de oportunități în țările lor; invită UE să adopte acțiuni mai eficiente de combatere a efectelor crizei financiare în țările terțe, inclusiv prin luarea în considerare a unor rapoarte ale organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

38.

subliniază că evenimentele din cadrul Primăverii arabe au scos la iveală anumite deficiențe în cadrul politicilor UE care vizau această regiune, inclusiv în ceea ce privește situația tinerilor, care se confruntă cu șomajul în masă și cu lipsa de oportunități în țările lor; invită UE să adopte acțiuni mai eficiente de combatere a efectelor crizei financiare în țările terțe, inclusiv prin luarea în considerare a unor rapoarte ale organizațiilor societății civile;

| 39. | îndeamnă atât guvernele țărilor cu rate ridicate ale muncii copiilor, cât și donatorii internaționali să promoveze măsuri preventive, cum ar fi extinderea accesului la școală, îmbunătățirea calității școlilor și reducerea costurilor școlare, pentru a reduce rata sărăciei și a încuraja creșterea economică; |
| --- | --- |

39.

îndeamnă atât guvernele țărilor cu rate ridicate ale muncii copiilor, cât și donatorii internaționali să promoveze măsuri preventive, cum ar fi extinderea accesului la școală, îmbunătățirea calității școlilor și reducerea costurilor școlare, pentru a reduce rata sărăciei și a încuraja creșterea economică;

| 40. | îndeamnă guvernele să ofere programe educaționale care oferă o nouă șansă pentru cei care nu au frecventat școala primară, pentru a le forma acestora aptitudini privind cititul, scrisul și socotitul, precum și cu aptitudini practice care îi pot ajuta să scape de sărăcie; |
| --- | --- |

40.

îndeamnă guvernele să ofere programe educaționale care oferă o nouă șansă pentru cei care nu au frecventat școala primară, pentru a le forma acestora aptitudini privind cititul, scrisul și socotitul, precum și cu aptitudini practice care îi pot ajuta să scape de sărăcie;

| 41. | îndeamnă guvernele să își intensifice măsurile de protecție a copiilor, inclusiv măsurile de combatere a violenței împotriva copiilor și de promovarea campaniilor de conștientizare în rândul funcționarilor guvernamentali cu privire la violența împotriva copiilor; |
| --- | --- |

41.

îndeamnă guvernele să își intensifice măsurile de protecție a copiilor, inclusiv măsurile de combatere a violenței împotriva copiilor și de promovarea campaniilor de conștientizare în rândul funcționarilor guvernamentali cu privire la violența împotriva copiilor;

| 42. | reamintește faptul că toate politicile de redresare vor avea nevoie de o componentă de gen puternică; solicită punerea în aplicare, în regim de urgență, a politicilor și practicilor care asigură intrarea mai multor femei pe piața muncii, în cadrul unor locuri de muncă care beneficiază de condiții decente și protecție socială; solicită investiții publice în serviciile de îngrijire pentru a reduce munca neremunerată a femeilor în domeniul casnic și al îngrijirii; insistă asupra faptului că politicile privind piața muncii trebuie să ia în considerare lipsa de timp cu care se confruntă părinții în ceea ce privește îngrijirea și creșterea copiilor; |
| --- | --- |

42.

reamintește faptul că toate politicile de redresare vor avea nevoie de o componentă de gen puternică; solicită punerea în aplicare, în regim de urgență, a politicilor și practicilor care asigură intrarea mai multor femei pe piața muncii, în cadrul unor locuri de muncă care beneficiază de condiții decente și protecție socială; solicită investiții publice în serviciile de îngrijire pentru a reduce munca neremunerată a femeilor în domeniul casnic și al îngrijirii; insistă asupra faptului că politicile privind piața muncii trebuie să ia în considerare lipsa de timp cu care se confruntă părinții în ceea ce privește îngrijirea și creșterea copiilor;

| 43. | subliniază că femeile trebuie să fie implicate mai mult în dialogul social și în procesul de luare a deciziilor; reiterează faptul că educația fetelor și femeilor și autonomizarea acestora sunt esențiale; |
| --- | --- |

43.

subliniază că femeile trebuie să fie implicate mai mult în dialogul social și în procesul de luare a deciziilor; reiterează faptul că educația fetelor și femeilor și autonomizarea acestora sunt esențiale;

| 44. | îndeamnă guvernele să abordeze aspectele critice privind drepturile omului cu care se confruntă persoanele în vârstă, în special în perioadele de recesiune economică, cum ar fi șomajul pe termen lung, discriminarea legată de vârstă pe piața muncii, nesiguranța veniturilor și asistența medicală la prețuri inaccesibile; invită guvernele să instituie noi mecanisme inovatoare pentru participarea flexibilă a forței de muncă, cum ar fi dreptul persoanelor în vârstă la pensii sociale pe perioada unei activități cu fracțiune de normă, programe de recalificare sau măsuri fiscale destinate să stimuleze ocuparea forței de muncă a persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă guvernele să abordeze aspectele critice privind drepturile omului cu care se confruntă persoanele în vârstă, în special în perioadele de recesiune economică, cum ar fi șomajul pe termen lung, discriminarea legată de vârstă pe piața muncii, nesiguranța veniturilor și asistența medicală la prețuri inaccesibile; invită guvernele să instituie noi mecanisme inovatoare pentru participarea flexibilă a forței de muncă, cum ar fi dreptul persoanelor în vârstă la pensii sociale pe perioada unei activități cu fracțiune de normă, programe de recalificare sau măsuri fiscale destinate să stimuleze ocuparea forței de muncă a persoanelor în vârstă;

| 45. | solicită reducerea costurilor de tranzacție în cazul expedierilor de fonduri de către migranți și permiterea, de exemplu, ca deschiderea unui cont bancar în țările gazdă de către migranți să se efectueze mai ușor; |
| --- | --- |

45.

solicită reducerea costurilor de tranzacție în cazul expedierilor de fonduri de către migranți și permiterea, de exemplu, ca deschiderea unui cont bancar în țările gazdă de către migranți să se efectueze mai ușor;

| 46. | invită guvernele să se asigure că lupta împotriva traficului de ființe umane rămâne o prioritate pe agenda lor în vremuri de criză economică și financiară; îndeamnă guvernele să pună pe deplin în aplicare legislația pentru sancționarea traficanților și a contrabandiștilor, să extindă sprijinul și asistența juridică pentru victimele traficului de ființe umane, precum și să dezvolte o cooperare internațională mai strânsă; |
| --- | --- |

46.

invită guvernele să se asigure că lupta împotriva traficului de ființe umane rămâne o prioritate pe agenda lor în vremuri de criză economică și financiară; îndeamnă guvernele să pună pe deplin în aplicare legislația pentru sancționarea traficanților și a contrabandiștilor, să extindă sprijinul și asistența juridică pentru victimele traficului de ființe umane, precum și să dezvolte o cooperare internațională mai strânsă;

| 47. | salută discuțiile din cadrul Grupului la nivel înalt al ONU privind agenda de dezvoltare post-2015, la care participă comisarul european pentru dezvoltare; consideră că respectivul cadru post-2015 ar trebui să acorde prioritate implementării universale a drepturilor omului și să ia în considerare impactul crizei financiare și economice asupra persoanelor celor mai sărace și vulnerabile și să își mențină angajamentele în ceea ce privește obiectivele vizând diminuarea sărăciei; îndeamnă toate părțile implicate să ia în considerare stabilirea de obiective și indicatori cuantificabili, precum și de indicatori calitativi și bazați pe rezultate; |
| --- | --- |

47.

salută discuțiile din cadrul Grupului la nivel înalt al ONU privind agenda de dezvoltare post-2015, la care participă comisarul european pentru dezvoltare; consideră că respectivul cadru post-2015 ar trebui să acorde prioritate implementării universale a drepturilor omului și să ia în considerare impactul crizei financiare și economice asupra persoanelor celor mai sărace și vulnerabile și să își mențină angajamentele în ceea ce privește obiectivele vizând diminuarea sărăciei; îndeamnă toate părțile implicate să ia în considerare stabilirea de obiective și indicatori cuantificabili, precum și de indicatori calitativi și bazați pe rezultate;

| 48. | subliniază că este nevoie de cercetări și analize suplimentare cu privire la impactul crizei financiare și economice asupra diferitelor regiuni, inclusiv în UE și în relațiile sale cu țările terțe, precum și de o monitorizare îmbunătățită a semnalelor timpurii ale crizelor globale și regionale; subliniază faptul că datele dezagregate ar trebui să fie mai proeminente în cercetare și în planificarea politicilor, pentru a reflecta și a aborda mai bine problemele cu care se confruntă cei mai săraci și mai vulnerabili membri ai societății; invită Comisia și statele membre să ofere sprijin financiar pentru laboratorul de inovare „Global Pulse” al ONU, lansat de Secretarul General al ONU în 2009, cu scopul de a colecta și analiza datele necesare pentru o mai bună înțelegere a impactului crizei economice și financiare asupra categoriilor vulnerabile ale populației, precum și pentru furnizarea de răspunsuri politice adecvate; |
| --- | --- |

48.

subliniază că este nevoie de cercetări și analize suplimentare cu privire la impactul crizei financiare și economice asupra diferitelor regiuni, inclusiv în UE și în relațiile sale cu țările terțe, precum și de o monitorizare îmbunătățită a semnalelor timpurii ale crizelor globale și regionale; subliniază faptul că datele dezagregate ar trebui să fie mai proeminente în cercetare și în planificarea politicilor, pentru a reflecta și a aborda mai bine problemele cu care se confruntă cei mai săraci și mai vulnerabili membri ai societății; invită Comisia și statele membre să ofere sprijin financiar pentru laboratorul de inovare „Global Pulse” al ONU, lansat de Secretarul General al ONU în 2009, cu scopul de a colecta și analiza datele necesare pentru o mai bună înțelegere a impactului crizei economice și financiare asupra categoriilor vulnerabile ale populației, precum și pentru furnizarea de răspunsuri politice adecvate;

| 49. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Biroului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

49.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Biroului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului.

---

(1)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

(2)  JO C 4 E, 07.01.2011, p. 34.

(3)  JO C 99 E, 3.04.2012, p. 31.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

(5)  JO C 380 E, 11.12.2012, p. 89.

(6)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 140.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0386.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0386.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/44

---

P7_TA(2013)0183

Raportul complet de monitorizare a Croaţiei pe 2012

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul cuprinzător de monitorizare pe 2012 privind Croația (2012/2871(RSP))

(2016/C 045/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de Tratat de aderare a Republicii Croația la Uniunea Europeană, protocolul și actul final, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Tratat de aderare a Republicii Croația la Uniunea Europeană, protocolul și actul final,

| — | având în vedere raportul cuprinzător de monitorizare al Comisiei din 10 octombrie 2012 privind stadiul pregătirii Croației pentru aderarea la UE (SWD(2012)0338), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul cuprinzător de monitorizare al Comisiei din 10 octombrie 2012 privind stadiul pregătirii Croației pentru aderarea la UE (SWD(2012)0338),

| — | având în vedere raportul final al Comisiei privind pregătirile de aderare ale Croației din 26 martie 2013 (COM(2013)0171), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Comisiei privind pregătirile de aderare ale Croației din 26 martie 2013 (COM(2013)0171),

| — | având în vedere rapoartele periodice ale Comisiei privind progresele Croației în vederea aderării în perioada 2005-2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele periodice ale Comisiei privind progresele Croației în vederea aderării în perioada 2005-2011,

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Salonic, din 19–20 iunie 2003, referitoare la țările din Balcanii de Vest și la extindere, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Salonic, din 19–20 iunie 2003, referitoare la țările din Balcanii de Vest și la extindere,

| — | având în vedere toate rezoluțiile și rapoartele sale anterioare privind progresele Croației și procesul de extindere, îndeosebi Rezoluția din 1 decembrie 2011 referitoare la aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (1), Rezoluția din 1 decembrie 2011 referitoare la cererea Croației de a deveni membră a Uniunii Europene (2) și Rezoluția din 22 noiembrie 2012 referitoare la extindere: politici, criterii și interese strategice ale UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere toate rezoluțiile și rapoartele sale anterioare privind progresele Croației și procesul de extindere, îndeosebi Rezoluția din 1 decembrie 2011 referitoare la aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (1), Rezoluția din 1 decembrie 2011 referitoare la cererea Croației de a deveni membră a Uniunii Europene (2) și Rezoluția din 22 noiembrie 2012 referitoare la extindere: politici, criterii și interese strategice ale UE (3),

| — | având în vedere toate recomandările anterioare ale Comisiei parlamentare mixte UE-Croația, |
| --- | --- |

—

având în vedere toate recomandările anterioare ale Comisiei parlamentare mixte UE-Croația,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât se prevede că Croația va adera la UE la 1 iulie 2013; |
| --- | --- |

A.

întrucât se prevede că Croația va adera la UE la 1 iulie 2013;

| B. | întrucât unele state membre ale UE nu au finalizat încă ratificarea Tratatului de aderare; |
| --- | --- |

B.

întrucât unele state membre ale UE nu au finalizat încă ratificarea Tratatului de aderare;

| C. | întrucât Croația este pe cale să îndeplinească cerințele ce mai rămân de îndeplinit în privința pregătirilor finale în vederea dobândirii calității de membru al UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât Croația este pe cale să îndeplinească cerințele ce mai rămân de îndeplinit în privința pregătirilor finale în vederea dobândirii calității de membru al UE;

| D. | întrucât trebuie depuse eforturi susținute și după aderare în vederea realizării reformelor pentru ca cetățenii Croației să beneficieze pe deplin de calitatea de membru al UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât trebuie depuse eforturi susținute și după aderare în vederea realizării reformelor pentru ca cetățenii Croației să beneficieze pe deplin de calitatea de membru al UE;

| E. | întrucât procesul de aderare al Croației dovedește credibilitatea politicii de extindere a UE și efectele sale transformatoare asupra statelor care au cerut să adere la UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât procesul de aderare al Croației dovedește credibilitatea politicii de extindere a UE și efectele sale transformatoare asupra statelor care au cerut să adere la UE;

| F. | întrucât statutul de membru al Croației va face UE mai puternică și mai sigură, va îmbogăți cultura și patrimoniul acesteia și va reaminti în mod clar celorlalte țări ce aspiră la statutul de membru că implementarea cu conștiinciozitate a angajamentelor produce beneficii concrete și durabile pentru cetățenii lor; |
| --- | --- |

F.

întrucât statutul de membru al Croației va face UE mai puternică și mai sigură, va îmbogăți cultura și patrimoniul acesteia și va reaminti în mod clar celorlalte țări ce aspiră la statutul de membru că implementarea cu conștiinciozitate a angajamentelor produce beneficii concrete și durabile pentru cetățenii lor;

| G. | întrucât Croația este așteptată să joace un rol constructiv în vecinătatea sa și se află într-o poziție privilegiată în acest sens, în primul rând prin promovarea în continuare a extinderii UE, prin consolidarea democrației, cooperarea regională și reconcilierea dintre popoarele din Balcanii de Vest, depunând, în același timp, toate eforturile pentru a garanta că chestiunile bilaterale nu ridică obstacole în calea acestor procese; |
| --- | --- |

G.

întrucât Croația este așteptată să joace un rol constructiv în vecinătatea sa și se află într-o poziție privilegiată în acest sens, în primul rând prin promovarea în continuare a extinderii UE, prin consolidarea democrației, cooperarea regională și reconcilierea dintre popoarele din Balcanii de Vest, depunând, în același timp, toate eforturile pentru a garanta că chestiunile bilaterale nu ridică obstacole în calea acestor procese;

| 1. | așteaptă cu interes să primească Croația ca cel de-al 28-lea stat membru al UE la 1 iulie 2013, în urma votului cu efecte juridice obligatorii din Parlamentul European de la 1 decembrie 2011, prin care a fost aprobată aderarea Croației, și în conformitate cu data stabilită de Consiliul European în Tratatul de aderare; își exprimă încrederea în soliditatea și maturitatea democrației și a economiei sociale de piață ale Croației, în adeziunea sa la valorile europene și în capacitatea acesteia de a-și îndeplini obligațiile ce decurg din calitatea de membru; |
| --- | --- |

1.

așteaptă cu interes să primească Croația ca cel de-al 28-lea stat membru al UE la 1 iulie 2013, în urma votului cu efecte juridice obligatorii din Parlamentul European de la 1 decembrie 2011, prin care a fost aprobată aderarea Croației, și în conformitate cu data stabilită de Consiliul European în Tratatul de aderare; își exprimă încrederea în soliditatea și maturitatea democrației și a economiei sociale de piață ale Croației, în adeziunea sa la valorile europene și în capacitatea acesteia de a-și îndeplini obligațiile ce decurg din calitatea de membru;

| 2. | observă că Croația este pe cale să îndeplinească cerințele ce mai rămân de îndeplinit în privința pregătirilor finale în vederea dobândirii calității de membru; |
| --- | --- |

2.

observă că Croația este pe cale să îndeplinească cerințele ce mai rămân de îndeplinit în privința pregătirilor finale în vederea dobândirii calității de membru;

| 3. | ia act de faptul că Croația a finalizat cele zece acțiuni prioritare identificate în raportul cuprinzător de monitorizare al Comisiei; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că Croația a finalizat cele zece acțiuni prioritare identificate în raportul cuprinzător de monitorizare al Comisiei;

| 4. | salută progresele semnificative făcute de Croația în ceea ce privește îndeplinirea sarcinilor specifice identificate în raportul cuprinzător de monitorizare al Comisiei și îi solicită guvernului să îndeplinească toate cerințele restante până la 1 iulie 2013 și să înregistreze progrese în privința tuturor celorlalte reforme necesare; încurajează Croația să-și respecte și să-și îndeplinească toate angajamentele asumate în cadrul negocierilor de aderare, pentru a fi pe deplin pregătită să acceadă la calitatea de nou stat membru, deoarece, acționând în felul acesta, procedează atât în interes propriu, cât și în interesul UE; subliniază că acest proces trebuie să se desfășoare în mod transparent și integrator, cu implicarea parlamentului și a societății civile croate într-o măsură cât mai mare cu putință; |
| --- | --- |

4.

salută progresele semnificative făcute de Croația în ceea ce privește îndeplinirea sarcinilor specifice identificate în raportul cuprinzător de monitorizare al Comisiei și îi solicită guvernului să îndeplinească toate cerințele restante până la 1 iulie 2013 și să înregistreze progrese în privința tuturor celorlalte reforme necesare; încurajează Croația să-și respecte și să-și îndeplinească toate angajamentele asumate în cadrul negocierilor de aderare, pentru a fi pe deplin pregătită să acceadă la calitatea de nou stat membru, deoarece, acționând în felul acesta, procedează atât în interes propriu, cât și în interesul UE; subliniază că acest proces trebuie să se desfășoare în mod transparent și integrator, cu implicarea parlamentului și a societății civile croate într-o măsură cât mai mare cu putință;

| 5. | invită statele membre ale UE care nu au finalizat încă procedurile lor de ratificare a Tratatului de aderare să acționeze rapid în acest sens; |
| --- | --- |

5.

invită statele membre ale UE care nu au finalizat încă procedurile lor de ratificare a Tratatului de aderare să acționeze rapid în acest sens;

| 6. | reiterează opinia sa potrivit căreia aderarea nu ar trebui văzută ca sfârșitul unui proces, ci mai degrabă ca un pas pe calea modernizării economice și administrative și judiciare și ca o oportunitate ale cărei beneficii pot fi pe deplin realizate numai prin acțiuni continue în materie de politici; invită Croația să utilizeze în continuare fondurile IPA (Instrumentul de asistență pentru preaderare) în mod eficient, spre a se pregăti să devină membru al UE și să utilizeze Fondurile structurale și Fondul de coeziune; |
| --- | --- |

6.

reiterează opinia sa potrivit căreia aderarea nu ar trebui văzută ca sfârșitul unui proces, ci mai degrabă ca un pas pe calea modernizării economice și administrative și judiciare și ca o oportunitate ale cărei beneficii pot fi pe deplin realizate numai prin acțiuni continue în materie de politici; invită Croația să utilizeze în continuare fondurile IPA (Instrumentul de asistență pentru preaderare) în mod eficient, spre a se pregăti să devină membru al UE și să utilizeze Fondurile structurale și Fondul de coeziune;

| 7. | invită actorii politici și sociali din Croația să ia în calcul căi inovatoare prin care să susțină avântul și consensul pentru reforme în perioada de după aderare și să tragă la răspundere factorii decizionali cu privire la implementarea angajamentelor asumate în Tratatul de aderare; subliniază, în acest sens, rolul indispensabil al unei supravegheri parlamentare eficace, precum și cel al societății civile; |
| --- | --- |

7.

invită actorii politici și sociali din Croația să ia în calcul căi inovatoare prin care să susțină avântul și consensul pentru reforme în perioada de după aderare și să tragă la răspundere factorii decizionali cu privire la implementarea angajamentelor asumate în Tratatul de aderare; subliniază, în acest sens, rolul indispensabil al unei supravegheri parlamentare eficace, precum și cel al societății civile;

| 8. | reafirmă importanța unui sistem judiciar independent, a unei administrații publice caracterizate prin profesionism și responsabilitate și a statului de drept în întărirea democrației și sprijinirea investițiilor și activității economice; încurajează Croația să continue să îmbunătățească independența, responsabilitatea, imparțialitatea, profesionalismul și eficiența sistemului său judiciar și a membrilor acestuia, printre altele, prin reducerea numărului de cauze nesoluționate, prin implementarea noului sistem de declarare a averii judecătorilor și îmbunătățirea în continuare a rezultatelor obținute în cadrul noului sistem de proceduri disciplinare; îndeamnă Croația să implementeze noua strategie de reformă a sistemului judiciar pentru 2013-2018; |
| --- | --- |

8.

reafirmă importanța unui sistem judiciar independent, a unei administrații publice caracterizate prin profesionism și responsabilitate și a statului de drept în întărirea democrației și sprijinirea investițiilor și activității economice; încurajează Croația să continue să îmbunătățească independența, responsabilitatea, imparțialitatea, profesionalismul și eficiența sistemului său judiciar și a membrilor acestuia, printre altele, prin reducerea numărului de cauze nesoluționate, prin implementarea noului sistem de declarare a averii judecătorilor și îmbunătățirea în continuare a rezultatelor obținute în cadrul noului sistem de proceduri disciplinare; îndeamnă Croația să implementeze noua strategie de reformă a sistemului judiciar pentru 2013-2018;

| 9. | ia act de faptul că Croația a creat un cadru juridic și instituțional satisfăcător pentru combaterea corupției; invită autoritățile din Croația să-și intensifice lupta împotriva corupției, fraudei și utilizării necorespunzătoare a fondurilor; subliniază că măsurile de combatere a fraudei și corupției trebuie să fie transpuse în practică cu strictețe; pe lângă aceasta, invită autoritățile să stabilească un bilanț în ceea ce privește conflictul de interese, corupția și criminalitatea organizată și să aducă îmbunătățiri în ceea ce privește implementarea cadrului juridic pentru sechestrarea și confiscarea averilor; |
| --- | --- |

9.

ia act de faptul că Croația a creat un cadru juridic și instituțional satisfăcător pentru combaterea corupției; invită autoritățile din Croația să-și intensifice lupta împotriva corupției, fraudei și utilizării necorespunzătoare a fondurilor; subliniază că măsurile de combatere a fraudei și corupției trebuie să fie transpuse în practică cu strictețe; pe lângă aceasta, invită autoritățile să stabilească un bilanț în ceea ce privește conflictul de interese, corupția și criminalitatea organizată și să aducă îmbunătățiri în ceea ce privește implementarea cadrului juridic pentru sechestrarea și confiscarea averilor;

| 10. | invită autoritățile din Croația să utilizeze pe deplin instrumentele anti-corupție existente pentru a garanta urmăriri penale și sentințe imparțiale și încununate de succes, inclusiv în cazuri de mare notorietate, în scopul confirmării încrederii cetățenilor în statul de drept și instituțiile publice; subliniază necesitatea unor măsuri durabile în lupta împotriva corupției și a criminalității organizate și pentru reformarea sistemului judiciar în beneficiul cetățenilor croați; subliniază că jurnalismul de investigație independent ar trebui încurajat, deoarece este vital în ceea ce privește darea în vileag a corupției și a criminalității organizate; |
| --- | --- |

10.

invită autoritățile din Croația să utilizeze pe deplin instrumentele anti-corupție existente pentru a garanta urmăriri penale și sentințe imparțiale și încununate de succes, inclusiv în cazuri de mare notorietate, în scopul confirmării încrederii cetățenilor în statul de drept și instituțiile publice; subliniază necesitatea unor măsuri durabile în lupta împotriva corupției și a criminalității organizate și pentru reformarea sistemului judiciar în beneficiul cetățenilor croați; subliniază că jurnalismul de investigație independent ar trebui încurajat, deoarece este vital în ceea ce privește darea în vileag a corupției și a criminalității organizate;

| 11. | invită Croația să continue să aplice legislația nouă, solidă în materie de acces la informație, prin care să întărească cadrul de prevenire a corupției; ia act de faptul că nou-creata comisie privind conflictele de interese este în prezent funcțională și invită autoritățile croate să implementeze pe deplin pachetul legislativ privind licitațiile publice și finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale; |
| --- | --- |

11.

invită Croația să continue să aplice legislația nouă, solidă în materie de acces la informație, prin care să întărească cadrul de prevenire a corupției; ia act de faptul că nou-creata comisie privind conflictele de interese este în prezent funcțională și invită autoritățile croate să implementeze pe deplin pachetul legislativ privind licitațiile publice și finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale;

| 12. | invită autoritățile croate să rămână vigilente și să garanteze deplina respectare a drepturilor omului și să combată toate formele de discriminare și actele de intoleranță împotriva minorităților naționale, a comunității rome, a migranților, a persoanelor LGBT și a altor grupuri minoritare și vulnerabile; de asemenea, cere Croației să favorizeze un mediu care să asigure membrilor minorităților menționate anterior (de exemplu, persoanelor LGBT) posibilitatea de a-și exprima opiniile și convingerile în concordanță cu principiile Cartei drepturilor fundamentale a UE; |
| --- | --- |

12.

invită autoritățile croate să rămână vigilente și să garanteze deplina respectare a drepturilor omului și să combată toate formele de discriminare și actele de intoleranță împotriva minorităților naționale, a comunității rome, a migranților, a persoanelor LGBT și a altor grupuri minoritare și vulnerabile; de asemenea, cere Croației să favorizeze un mediu care să asigure membrilor minorităților menționate anterior (de exemplu, persoanelor LGBT) posibilitatea de a-și exprima opiniile și convingerile în concordanță cu principiile Cartei drepturilor fundamentale a UE;

| 13. | încurajează autoritățile să promoveze libertatea de exprimare, inclusiv libertatea și pluralismul media; recunoaște că noua lege privind societățile publice de radiodifuziune a fost adoptată în iulie 2012; încurajează autoritățile să-și continue eforturile de garantare a independenței societăților publice de radiodifuziune față de presiunile politice sau economice și să mărească transparența; |
| --- | --- |

13.

încurajează autoritățile să promoveze libertatea de exprimare, inclusiv libertatea și pluralismul media; recunoaște că noua lege privind societățile publice de radiodifuziune a fost adoptată în iulie 2012; încurajează autoritățile să-și continue eforturile de garantare a independenței societăților publice de radiodifuziune față de presiunile politice sau economice și să mărească transparența;

| 14. | observă că Croația este pregătită în mod corespunzător pentru gestionarea și implementarea viitoare a operațiunilor finanțate de fondurile structurale și de coeziune ale UE; invită Croația să creeze proiecte pentru Fondul european de dezvoltare regională (FEDER); încurajează guvernul să întărească în continuare capacitățile administrative ale instituțiilor responsabile, inclusiv la nivel regional și local, în conformitate cu recomandările raportului pe 2012 al Curții de Conturi Europene; îndeamnă insistent guvernul să depună toate eforturile posibile pentru a reduce la maximum riscul de corupție, fraudă și nereguli atât în ceea ce privește alocarea, cât și utilizarea fondurilor UE; |
| --- | --- |

14.

observă că Croația este pregătită în mod corespunzător pentru gestionarea și implementarea viitoare a operațiunilor finanțate de fondurile structurale și de coeziune ale UE; invită Croația să creeze proiecte pentru Fondul european de dezvoltare regională (FEDER); încurajează guvernul să întărească în continuare capacitățile administrative ale instituțiilor responsabile, inclusiv la nivel regional și local, în conformitate cu recomandările raportului pe 2012 al Curții de Conturi Europene; îndeamnă insistent guvernul să depună toate eforturile posibile pentru a reduce la maximum riscul de corupție, fraudă și nereguli atât în ceea ce privește alocarea, cât și utilizarea fondurilor UE;

| 15. | reamintește statelor membre, în contextul negocierilor pentru CFM, de angajamentele asumate de UE față de Croația și cetățenii săi cu privire la asistența viitoare pentru dezvoltarea economică și regională; |
| --- | --- |

15.

reamintește statelor membre, în contextul negocierilor pentru CFM, de angajamentele asumate de UE față de Croația și cetățenii săi cu privire la asistența viitoare pentru dezvoltarea economică și regională;

| 16. | încurajează Croația să întreprindă noi reforme structurale menite să stimuleze creșterea economică și să revigoreze piața muncii; cere Croației să continue menținerea stabilității sectorului bancar și să continue politica de consolidare fiscală pentru a impulsiona competitivitatea; salută participarea Croației la semestrul european din ianuarie 2013; sprijină eforturile pentru a asigura utilizarea la timp și efectivă a fondurilor UE de îmbunătățire a infrastructurii de transport a Croației și cuplarea acesteia cu cea a statelor membre ale UE și a țărilor din regiune; invită guvernul să implementeze pe deplin cadrul legislativ privind micile întreprinderi, printre altele prin acțiuni politice adecvate, cum ar fi ameliorarea accesului la finanțare și sprijinirea internaționalizării IMM-urilor; |
| --- | --- |

16.

încurajează Croația să întreprindă noi reforme structurale menite să stimuleze creșterea economică și să revigoreze piața muncii; cere Croației să continue menținerea stabilității sectorului bancar și să continue politica de consolidare fiscală pentru a impulsiona competitivitatea; salută participarea Croației la semestrul european din ianuarie 2013; sprijină eforturile pentru a asigura utilizarea la timp și efectivă a fondurilor UE de îmbunătățire a infrastructurii de transport a Croației și cuplarea acesteia cu cea a statelor membre ale UE și a țărilor din regiune; invită guvernul să implementeze pe deplin cadrul legislativ privind micile întreprinderi, printre altele prin acțiuni politice adecvate, cum ar fi ameliorarea accesului la finanțare și sprijinirea internaționalizării IMM-urilor;

| 17. | consideră că trebuie să se pună un accent special pe dimensiunile sociale și de mediu ale modernizării economice; încurajează Croația să continue să întărească dialogul social și să apere drepturile sociale și cele ale sindicatelor; invită autoritățile croate să asigure transparența în cazul evaluării efectelor asupra mediului ale proiectelor de investiții pe scară largă; îndeamnă insistent autoritățile croate să acorde prioritate protecției mediului, în special în domeniul planificării spațiale; |
| --- | --- |

17.

consideră că trebuie să se pună un accent special pe dimensiunile sociale și de mediu ale modernizării economice; încurajează Croația să continue să întărească dialogul social și să apere drepturile sociale și cele ale sindicatelor; invită autoritățile croate să asigure transparența în cazul evaluării efectelor asupra mediului ale proiectelor de investiții pe scară largă; îndeamnă insistent autoritățile croate să acorde prioritate protecției mediului, în special în domeniul planificării spațiale;

| 18. | este preocupat de faptul că legea propusă în legătură cu investițiile strategice nu este în concordanță cu standardele europene; cere guvernului și parlamentului croat să o revizuiască în sensul unei mai bune protejări a drepturilor fundamentale, în special a dreptului de proprietate, și a mediului; |
| --- | --- |

18.

este preocupat de faptul că legea propusă în legătură cu investițiile strategice nu este în concordanță cu standardele europene; cere guvernului și parlamentului croat să o revizuiască în sensul unei mai bune protejări a drepturilor fundamentale, în special a dreptului de proprietate, și a mediului;

| 19. | invită statele membre să nu restrângă drepturile fundamentale ale cetățenilor UE ai mult decât este absolut necesar, respectând măsurile tranzitorii prevăzute la articolul 18 din Tratatul de aderare; invită statele membre, în special, să facă uz de măsurile tranzitorii care restrâng libera circulație a persoanelor exclusiv în temeiul unor informații bazate pe fapte și doar în caz de perturbare gravă a pieței muncii; subliniază faptul că restricțiile privind accesul pe piețele forței de muncă în timpul perioadelor de tranziție după valurile precedente de extindere s-au dovedit a fi în detrimentul bunăstării acelor state membre care au adoptat restricțiile; |
| --- | --- |

19.

invită statele membre să nu restrângă drepturile fundamentale ale cetățenilor UE ai mult decât este absolut necesar, respectând măsurile tranzitorii prevăzute la articolul 18 din Tratatul de aderare; invită statele membre, în special, să facă uz de măsurile tranzitorii care restrâng libera circulație a persoanelor exclusiv în temeiul unor informații bazate pe fapte și doar în caz de perturbare gravă a pieței muncii; subliniază faptul că restricțiile privind accesul pe piețele forței de muncă în timpul perioadelor de tranziție după valurile precedente de extindere s-au dovedit a fi în detrimentul bunăstării acelor state membre care au adoptat restricțiile;

| 20. | ia act de progresele în construirea punctelor de trecere a frontierei la coridorul Neum; |
| --- | --- |

20.

ia act de progresele în construirea punctelor de trecere a frontierei la coridorul Neum;

| 21. | invită autoritățile croate să întreprindă noi acțiuni, inclusiv în ce privește armonizarea legislativă, cooperarea interinstituțională și gestionarea frontierelor, pentru a pregăti Croația să devină, la momentul potrivit, membră a zonei Schengen; |
| --- | --- |

21.

invită autoritățile croate să întreprindă noi acțiuni, inclusiv în ce privește armonizarea legislativă, cooperarea interinstituțională și gestionarea frontierelor, pentru a pregăti Croația să devină, la momentul potrivit, membră a zonei Schengen;

| 22. | încurajează Croația să coopereze în continuare cu Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPII) și să-și intensifice eforturile de a cerceta și urmări penal crimele de război, în conformitate cu strategia adoptată privind impunitatea; apelează în mod ferm la Croația și Serbia să coopereze cu bună credință la urmărirea penală a crimelor de război pentru a se face justiție și a se realiza o adevărată reconciliere în regiune; |
| --- | --- |

22.

încurajează Croația să coopereze în continuare cu Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPII) și să-și intensifice eforturile de a cerceta și urmări penal crimele de război, în conformitate cu strategia adoptată privind impunitatea; apelează în mod ferm la Croația și Serbia să coopereze cu bună credință la urmărirea penală a crimelor de război pentru a se face justiție și a se realiza o adevărată reconciliere în regiune;

| 23. | cere autorităților croate să acorde în continuare o atenție specială drepturilor și condițiilor sociale ale refugiaților și persoanelor strămutate care se reîntorc, în conformitate cu obiectivele procesului Declarației de la Sarajevo; sprijină în continuare inițiativa RECOM (Comisia Regională pentru Adevăr și Reconciliere), pentru identificarea căilor de recunoaștere a suferințelor și respectarea dreptului la adevăr și dreptate al tuturor victimelor crimelor de război; |
| --- | --- |

23.

cere autorităților croate să acorde în continuare o atenție specială drepturilor și condițiilor sociale ale refugiaților și persoanelor strămutate care se reîntorc, în conformitate cu obiectivele procesului Declarației de la Sarajevo; sprijină în continuare inițiativa RECOM (Comisia Regională pentru Adevăr și Reconciliere), pentru identificarea căilor de recunoaștere a suferințelor și respectarea dreptului la adevăr și dreptate al tuturor victimelor crimelor de război;

| 24. | încurajează Croația să joace un rol activ în procesul de stabilizare și integrare europeană a țărilor din Balcanii de Vest; consideră că experiența și cunoștințele specializate ale Croației, acumulate în cursul transformării și aderării acesteia, sunt de o valoare deosebită pentru celelalte țări candidate și pentru cele ce aspiră să devină candidate; încurajează Croația să-și împărtășească cunoștințele cu alte țări candidate și potențial candidate și să consolideze cooperarea regională; este de părere că rolul Croației de promotor regional al valorilor europene și al continuării extinderii presupune relații bune de vecinătate și urmărirea reconcilierii; |
| --- | --- |

24.

încurajează Croația să joace un rol activ în procesul de stabilizare și integrare europeană a țărilor din Balcanii de Vest; consideră că experiența și cunoștințele specializate ale Croației, acumulate în cursul transformării și aderării acesteia, sunt de o valoare deosebită pentru celelalte țări candidate și pentru cele ce aspiră să devină candidate; încurajează Croația să-și împărtășească cunoștințele cu alte țări candidate și potențial candidate și să consolideze cooperarea regională; este de părere că rolul Croației de promotor regional al valorilor europene și al continuării extinderii presupune relații bune de vecinătate și urmărirea reconcilierii;

| 25. | face apel la Croația și vecinii săi să se angajeze în mod activ în soluționarea chestiunilor bilaterale subzistente, în conformitate cu angajamentele internaționale și principiile relațiilor de bună vecinătate și cooperare regională; în acest sens, salută pașii făcuți de guvernul Croației și guvernul Serbiei pentru îmbunătățirea relațiilor și așteaptă intensificarea cooperării dintre cele două state; salută semnarea Memorandumului de înțelegere dintre Slovenia și Croația privind găsirea unei soluții în cazul Ljubjanska Banka; salută ratificarea Tratatului de aderare de către parlamentul sloven; reamintește cazul Ljubjanska Banka; salută ratificarea Tratatului de aderare de către parlamentul sloven; reamintește faptul că chestiunile cu caracter bilateral nu trebuie utilizate în vederea ridicării de obstacole în calea proceselor de integrare ale țărilor candidate în prezent sau ale viitoarelor țări candidate; în acest context, cere tuturor statelor membre să ratifice la timp Tratatul de aderare a Croației; |
| --- | --- |

25.

face apel la Croația și vecinii săi să se angajeze în mod activ în soluționarea chestiunilor bilaterale subzistente, în conformitate cu angajamentele internaționale și principiile relațiilor de bună vecinătate și cooperare regională; în acest sens, salută pașii făcuți de guvernul Croației și guvernul Serbiei pentru îmbunătățirea relațiilor și așteaptă intensificarea cooperării dintre cele două state; salută semnarea Memorandumului de înțelegere dintre Slovenia și Croația privind găsirea unei soluții în cazul Ljubjanska Banka; salută ratificarea Tratatului de aderare de către parlamentul sloven; reamintește cazul Ljubjanska Banka; salută ratificarea Tratatului de aderare de către parlamentul sloven; reamintește faptul că chestiunile cu caracter bilateral nu trebuie utilizate în vederea ridicării de obstacole în calea proceselor de integrare ale țărilor candidate în prezent sau ale viitoarelor țări candidate; în acest context, cere tuturor statelor membre să ratifice la timp Tratatul de aderare a Croației;

| 26. | încurajează Croația să joace în continuare un rol constructiv în cooperarea regională; invită autoritățile croate să transpună integral în practică Declarația privind promovarea valorilor europene în Europa de Sud-est, adoptată de parlamentul croat la 21 octombrie 2011; invită toate țările din regiune să adopte și să implementeze poziții similare; îndeamnă Comisia să asiste toate țările din regiune în acest sens; invită Comisia să tragă învățăminte din experiența trecutului în procesul de extindere, inclusiv în procesul de extindere cu Croația, ajutând țările din regiune să-și rezolve disputele bilaterale astfel încât acestea să nu afecteze procesul de aderare, prin stabilirea de mecanisme de facilitare și arbitrare în cadrul instituțional existent al UE de care țările din regiune pot profita, dacă doresc acest lucru; |
| --- | --- |

26.

încurajează Croația să joace în continuare un rol constructiv în cooperarea regională; invită autoritățile croate să transpună integral în practică Declarația privind promovarea valorilor europene în Europa de Sud-est, adoptată de parlamentul croat la 21 octombrie 2011; invită toate țările din regiune să adopte și să implementeze poziții similare; îndeamnă Comisia să asiste toate țările din regiune în acest sens; invită Comisia să tragă învățăminte din experiența trecutului în procesul de extindere, inclusiv în procesul de extindere cu Croația, ajutând țările din regiune să-și rezolve disputele bilaterale astfel încât acestea să nu afecteze procesul de aderare, prin stabilirea de mecanisme de facilitare și arbitrare în cadrul instituțional existent al UE de care țările din regiune pot profita, dacă doresc acest lucru;

| 27. | recunoaște activitățile și contribuția constructivă a observatorilor croați, observatori în Parlamentul European; salută rezultatul alegerilor deputaților croați în Parlamentul European care au avut loc la 14 aprilie 2013, dar regretă prezența scăzută la vot; se pregătește să-i salute pe deputații croați în Parlamentul European odată cu aderarea Croației la UE la 1 iulie 2013; |
| --- | --- |

27.

recunoaște activitățile și contribuția constructivă a observatorilor croați, observatori în Parlamentul European; salută rezultatul alegerilor deputaților croați în Parlamentul European care au avut loc la 14 aprilie 2013, dar regretă prezența scăzută la vot; se pregătește să-i salute pe deputații croați în Parlamentul European odată cu aderarea Croației la UE la 1 iulie 2013;

| 28. | își exprimă aprecierea pentru activitatea de îndrumare a procesului de aderare al Croației desfășurată de Comisie; solicită Comisiei să evalueze această activitate și să tragă învățăminte în materie de politici în ce privește viitoarele state candidate, cum ar fi utilizarea regimului cuprinzător de monitorizare din perioada dintre finalizarea negocierilor și aderare; cere Comisiei să evalueze implicarea societății civile și a parlamentului pe toată durata procesului de aderare, pentru a trage învățăminte pentru negocierile actuale și viitoare; în acest context specific, cere Comisiei să elaboreze propuneri pentru o mai bună implicare a societăților civile și a parlamentelor din țările candidate în cadrul procesului de aderare; |
| --- | --- |

28.

își exprimă aprecierea pentru activitatea de îndrumare a procesului de aderare al Croației desfășurată de Comisie; solicită Comisiei să evalueze această activitate și să tragă învățăminte în materie de politici în ce privește viitoarele state candidate, cum ar fi utilizarea regimului cuprinzător de monitorizare din perioada dintre finalizarea negocierilor și aderare; cere Comisiei să evalueze implicarea societății civile și a parlamentului pe toată durata procesului de aderare, pentru a trage învățăminte pentru negocierile actuale și viitoare; în acest context specific, cere Comisiei să elaboreze propuneri pentru o mai bună implicare a societăților civile și a parlamentelor din țările candidate în cadrul procesului de aderare;

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Republicii Croația. |
| --- | --- |

29.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Republicii Croația.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0538.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0539.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0453.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/48

---

P7_TA(2013)0184

Raportul pe 2012 privind progresele înregistrate de Turcia

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul din 2012 cu privire la progresele înregistrate de Turcia (2012/2870(RSP))

(2016/C 045/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul din 2012 elaborat de Comisie cu privire la progresele înregistrate de Turcia (SWD(2012)0336), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2012 elaborat de Comisie cu privire la progresele înregistrate de Turcia (SWD(2012)0336),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări 2012-2013” (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări 2012-2013” (COM(2012)0600),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, îndeosebi cea din 9 martie 2011 referitoare la raportul privind progresele înregistrate de Turcia în 2010 (1), cea din 29 martie 2012 referitoare la raportul din 2011 cu privire la progresele înregistrate de Turcia (2), cea din 22 mai 2012 referitoare la femeile din Turcia în anul 2020 (3) și cea din 22 noiembrie 2012 referitoare la extindere: politici, criterii și interese strategice ale UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, îndeosebi cea din 9 martie 2011 referitoare la raportul privind progresele înregistrate de Turcia în 2010 (1), cea din 29 martie 2012 referitoare la raportul din 2011 cu privire la progresele înregistrate de Turcia (2), cea din 22 mai 2012 referitoare la femeile din Turcia în anul 2020 (3) și cea din 22 noiembrie 2012 referitoare la extindere: politici, criterii și interese strategice ale UE (4),

| — | având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005,

| — | având în vedere Decizia 2008/157/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în parteneriatul pentru aderarea Republicii Turcia (5) („Parteneriatul pentru aderare”), precum și deciziile anterioare ale Consiliului privind parteneriatul pentru aderare din 2001, 2003 și 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/157/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în parteneriatul pentru aderarea Republicii Turcia (5) („Parteneriatul pentru aderare”), precum și deciziile anterioare ale Consiliului privind parteneriatul pentru aderare din 2001, 2003 și 2006,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 14 decembrie 2010, din 5 decembrie 2011, precum și din 11 decembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 14 decembrie 2010, din 5 decembrie 2011, precum și din 11 decembrie 2012,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât negocierile de aderare cu Turcia au început la 3 octombrie 2005, după ce Consiliul aprobase cadrul de negociere și întrucât începerea acestor negocieri a constituit punctul de plecare al unui proces de lungă durată și deschis, bazat pe condiții echitabile și riguroase și angajamentul pe calea reformelor; |
| --- | --- |

A.

întrucât negocierile de aderare cu Turcia au început la 3 octombrie 2005, după ce Consiliul aprobase cadrul de negociere și întrucât începerea acestor negocieri a constituit punctul de plecare al unui proces de lungă durată și deschis, bazat pe condiții echitabile și riguroase și angajamentul pe calea reformelor;

| B. | întrucât Turcia s-a angajat pe calea reformelor, a menținerii unor bune relații de vecinătate și a alinierii treptate la acquis-ul UE și întrucât aceste eforturi ar trebui considerate ca un prilej favorabil pentru Turcia de a continua să se modernizeze, de a consolida și perfecționa în continuare instituțiile sale democratice, statul de drept și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

B.

întrucât Turcia s-a angajat pe calea reformelor, a menținerii unor bune relații de vecinătate și a alinierii treptate la acquis-ul UE și întrucât aceste eforturi ar trebui considerate ca un prilej favorabil pentru Turcia de a continua să se modernizeze, de a consolida și perfecționa în continuare instituțiile sale democratice, statul de drept și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| C. | întrucât UE ar trebui să reprezinte în continuare criteriul de referință în materie de reforme pentru Turcia; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE ar trebui să reprezinte în continuare criteriul de referință în materie de reforme pentru Turcia;

| D. | întrucât respectarea deplină a criteriilor de la Copenhaga și capacitatea de integrare a UE, rămân, potrivit concluziilor reuniunii Consiliului European din decembrie 2006, temeiul aderării la UE, care este o comunitate bazată pe valori comune, cooperare sinceră și solidaritate reciprocă între toate statele sale membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât respectarea deplină a criteriilor de la Copenhaga și capacitatea de integrare a UE, rămân, potrivit concluziilor reuniunii Consiliului European din decembrie 2006, temeiul aderării la UE, care este o comunitate bazată pe valori comune, cooperare sinceră și solidaritate reciprocă între toate statele sale membre;

| E. | întrucât, în mai 2012, a fost lansată agenda pozitivă cu scopul de a veni în sprijinul și în completarea negocierilor, fără a le înlocui, prin intensificarea cooperării într-o serie de domenii de interes comun; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în mai 2012, a fost lansată agenda pozitivă cu scopul de a veni în sprijinul și în completarea negocierilor, fără a le înlocui, prin intensificarea cooperării într-o serie de domenii de interes comun;

| F. | întrucât, în concluziile din 11 decembrie 2012, Consiliul a aprobat noua abordare adoptată de Comisie, care constă în a transforma statul de drept în elementul central al politicii de extindere și a confirmat locul central ocupat de capitolul 23, referitor la sistemul judiciar și la drepturile fundamentale și de capitolul 24, referitor la justiție, libertate și securitate, în cadrul procesului de negocieri, capitole ce ar trebui să fie abordate încă din primele etape ale negocierilor, pentru a permite elaborarea unor criterii de referință clare și a acorda un termen cât mai îndelungat de elaborare a legislației necesare, înființare a instituțiilor și obținere a unor rezultate solide în materie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în concluziile din 11 decembrie 2012, Consiliul a aprobat noua abordare adoptată de Comisie, care constă în a transforma statul de drept în elementul central al politicii de extindere și a confirmat locul central ocupat de capitolul 23, referitor la sistemul judiciar și la drepturile fundamentale și de capitolul 24, referitor la justiție, libertate și securitate, în cadrul procesului de negocieri, capitole ce ar trebui să fie abordate încă din primele etape ale negocierilor, pentru a permite elaborarea unor criterii de referință clare și a acorda un termen cât mai îndelungat de elaborare a legislației necesare, înființare a instituțiilor și obținere a unor rezultate solide în materie de punere în aplicare;

| G. | întrucât în Strategia sa din 2012 privind extinderea, Comisia a conchis că, ținând seama de economia sa, de poziția sa strategică și de rolul său regional important, Turcia prezintă o importanță fundamentală pentru Uniunea Europeană, și că procesul de aderare continuă să reprezinte cadrul cel mai adecvat de promovare a reformelor legate de UE în Turcia; întrucât Comisia și-a exprimat îngrijorarea în legătură cu faptul că Turcia nu a înregistrat progrese în ce privește îndeplinirea criteriilor politice; |
| --- | --- |

G.

întrucât în Strategia sa din 2012 privind extinderea, Comisia a conchis că, ținând seama de economia sa, de poziția sa strategică și de rolul său regional important, Turcia prezintă o importanță fundamentală pentru Uniunea Europeană, și că procesul de aderare continuă să reprezinte cadrul cel mai adecvat de promovare a reformelor legate de UE în Turcia; întrucât Comisia și-a exprimat îngrijorarea în legătură cu faptul că Turcia nu a înregistrat progrese în ce privește îndeplinirea criteriilor politice;

| H. | întrucât Turcia nu a aplicat încă, pentru al șaptelea an consecutiv, dispozițiile Acordului de asociere CE-Turcia și ale Protocolului adițional la acesta; |
| --- | --- |

H.

întrucât Turcia nu a aplicat încă, pentru al șaptelea an consecutiv, dispozițiile Acordului de asociere CE-Turcia și ale Protocolului adițional la acesta;

| I. | întrucât capitolele de negociere pentru care s-au încheiat pregătirile tehnice ar trebui deschise fără întârziere, în conformitate cu procedurile stabilite și cu cadrul de negociere; |
| --- | --- |

I.

întrucât capitolele de negociere pentru care s-au încheiat pregătirile tehnice ar trebui deschise fără întârziere, în conformitate cu procedurile stabilite și cu cadrul de negociere;

| J. | întrucât există o interdependență economică între Uniunea Europeană și Turcia, în condițiile în care schimburile comerciale dintre cei doi parteneri au totalizat 120 miliarde EUR în 2011; |
| --- | --- |

J.

întrucât există o interdependență economică între Uniunea Europeană și Turcia, în condițiile în care schimburile comerciale dintre cei doi parteneri au totalizat 120 miliarde EUR în 2011;

| K. | întrucât UE se situează pe primul loc în clasamentul partenerilor comerciali ai Turciei, iar Turcia ocupă locul al șaselea în ordinea importanței printre partenerii comerciali ai UE; întrucât investițiile străine directe realizate de statele membre ale UE în Turcia reprezintă 75 % din totalul investițiilor de acest tip înregistrate în această țară; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE se situează pe primul loc în clasamentul partenerilor comerciali ai Turciei, iar Turcia ocupă locul al șaselea în ordinea importanței printre partenerii comerciali ai UE; întrucât investițiile străine directe realizate de statele membre ale UE în Turcia reprezintă 75 % din totalul investițiilor de acest tip înregistrate în această țară;

| L. | întrucât, potrivit evaluării realizate de Comisie, în domeniul politicilor economice, Turcia se situează, în ansamblu, la un nivel avansat de pregătire, iar capacitatea acesteia de elaborare și coordonare a politicilor economice se situează la un nivel adecvat; |
| --- | --- |

L.

întrucât, potrivit evaluării realizate de Comisie, în domeniul politicilor economice, Turcia se situează, în ansamblu, la un nivel avansat de pregătire, iar capacitatea acesteia de elaborare și coordonare a politicilor economice se situează la un nivel adecvat;

| M. | întrucât Turcia are potențialul de a juca un rol central în ceea ce privește diversificarea surselor de energie și a căilor de aprovizionare cu petrol, gaze naturale și energie electrică din țările învecinate către UE; întrucât atât Turcia, cât și UE ar putea beneficia de bogatele resurse de energie regenerabile ale Turciei în crearea unei economii sustenabile cu emisii scăzute de carbon; |
| --- | --- |

M.

întrucât Turcia are potențialul de a juca un rol central în ceea ce privește diversificarea surselor de energie și a căilor de aprovizionare cu petrol, gaze naturale și energie electrică din țările învecinate către UE; întrucât atât Turcia, cât și UE ar putea beneficia de bogatele resurse de energie regenerabile ale Turciei în crearea unei economii sustenabile cu emisii scăzute de carbon;

| N. | întrucât dialogul și cooperarea dintre UE și Turcia în ceea ce privește stabilitatea, democrația și securitatea, îndeosebi în legătură cu Orientul Mijlociu într-un sens mai larg sunt de o importanță strategică; întrucât Turcia a condamnat în termeni fermi și în repetate rânduri violențele comise de regimul sirian împotriva populației civile și asigură asistență umanitară vitală cetățenilor sirieni care fug din calea violențelor și traversează frontiera dintre cele două țări; |
| --- | --- |

N.

întrucât dialogul și cooperarea dintre UE și Turcia în ceea ce privește stabilitatea, democrația și securitatea, îndeosebi în legătură cu Orientul Mijlociu într-un sens mai larg sunt de o importanță strategică; întrucât Turcia a condamnat în termeni fermi și în repetate rânduri violențele comise de regimul sirian împotriva populației civile și asigură asistență umanitară vitală cetățenilor sirieni care fug din calea violențelor și traversează frontiera dintre cele două țări;

| O. | întrucât Turcia și Armenia trebuie să procedeze la normalizarea relațiilor dintre ele prin ratificarea, fără condiții prealabile, a protocoalelor convenite și prin deschiderea frontierei comune; |
| --- | --- |

O.

întrucât Turcia și Armenia trebuie să procedeze la normalizarea relațiilor dintre ele prin ratificarea, fără condiții prealabile, a protocoalelor convenite și prin deschiderea frontierei comune;

| P. | întrucât ar trebui retrasă amenințarea de casus belli declarată de Marea Adunare Națională a Turciei la adresa Greciei în 1995; întrucât este important ca Turcia și Grecia să poarte o nouă rundă de convorbiri în vederea îmbunătățirii relațiilor lor bilaterale, |
| --- | --- |

P.

întrucât ar trebui retrasă amenințarea de casus belli declarată de Marea Adunare Națională a Turciei la adresa Greciei în 1995; întrucât este important ca Turcia și Grecia să poarte o nouă rundă de convorbiri în vederea îmbunătățirii relațiilor lor bilaterale,

Un dialog constructiv și o viziune comună

| 1. | consideră că este necesară asumarea unui angajament reciproc reînnoit în contextul procesului de negociere pentru menținerea unei relații constructive; subliniază importanța creării condițiilor propice unui dialog constructiv și a punerii bazelor unei înțelegeri comune; observă că aceasta ar trebui să se bazeze pe valorile comune ale democrației, statului de drept și respectării drepturilor omului; felicită Comisia și Turcia pentru punerea în aplicare a agendei pozitive, care demonstrează modul în care, într-un context de angajament reciproc și în cadrul unor obiective clare, Turcia și UE ar putea avansa pe calea dialogului purtat, ajunge la o înțelegere comună și realiza schimbări pozitive și reforme necesare; |
| --- | --- |

1.

consideră că este necesară asumarea unui angajament reciproc reînnoit în contextul procesului de negociere pentru menținerea unei relații constructive; subliniază importanța creării condițiilor propice unui dialog constructiv și a punerii bazelor unei înțelegeri comune; observă că aceasta ar trebui să se bazeze pe valorile comune ale democrației, statului de drept și respectării drepturilor omului; felicită Comisia și Turcia pentru punerea în aplicare a agendei pozitive, care demonstrează modul în care, într-un context de angajament reciproc și în cadrul unor obiective clare, Turcia și UE ar putea avansa pe calea dialogului purtat, ajunge la o înțelegere comună și realiza schimbări pozitive și reforme necesare;

| 2. | subliniază rolul strategic pe care îl joacă Turcia, din punct de vedere politic și geografic, pentru politica externă și pentru politica sa de vecinătate ale UE; recunoaște rolul Turciei în calitate de vecin și actor regional important și solicită consolidarea pe mai departe a dialogului politic existent între UE și Turcia pe marginea opțiunilor și obiectivelor de politică externă; regretă faptul că alinierea Turciei la declarațiile PESC s-a menținut la un nivel scăzut în 2012; încurajează Turcia să își dezvolte politica externă în cadrul dialogului și al coordonării cu UE; invită Turcia și UE să coopereze mai îndeaproape în vederea consolidării forțelor păcii și democrației în vecinătatea sudică a UE, o regiune de o importanță critică atât pentru UE, cât și pentru Turcia; |
| --- | --- |

2.

subliniază rolul strategic pe care îl joacă Turcia, din punct de vedere politic și geografic, pentru politica externă și pentru politica sa de vecinătate ale UE; recunoaște rolul Turciei în calitate de vecin și actor regional important și solicită consolidarea pe mai departe a dialogului politic existent între UE și Turcia pe marginea opțiunilor și obiectivelor de politică externă; regretă faptul că alinierea Turciei la declarațiile PESC s-a menținut la un nivel scăzut în 2012; încurajează Turcia să își dezvolte politica externă în cadrul dialogului și al coordonării cu UE; invită Turcia și UE să coopereze mai îndeaproape în vederea consolidării forțelor păcii și democrației în vecinătatea sudică a UE, o regiune de o importanță critică atât pentru UE, cât și pentru Turcia;

| 3. | își exprimă sprijinul pentru dialog și pentru restabilirea relațiilor dintre Turcia și Israel; |
| --- | --- |

3.

își exprimă sprijinul pentru dialog și pentru restabilirea relațiilor dintre Turcia și Israel;

| 4. | salută decizia Consiliului de a invita Comisia să adopte măsuri în direcția liberalizării regimului de acordare a vizelor, în paralel cu semnarea acordului de readmitere; îndeamnă Turcia să semneze și să pună neîntârziat în aplicare acordul de readmitere și să se asigure că, până la intrarea în vigoare a acestui acord, acordurile bilaterale existente sunt puse pe deplin în aplicare; reamintește că Turcia este una dintre principalele țări de tranzit pentru migrația ilegală având drept destinație Uniunea Europeană; recunoaște măsurile adoptate de Turcia vizând prevenirea migrației ilegale și subliniază importanța necesității ca Turcia să-și intensifice cooperarea cu UE în domeniile gestionării migrației, combaterii traficului de persoane și controalelor la frontieră; subliniază, încă odată, necesitatea facilitării accesului către UE al oamenilor de afaceri, cadrelor universitare, studenților și reprezentanților societății civile din Turcia; sprijină eforturile Comisiei și ale statelor membre vizând punerea în aplicare a codului vizelor, armonizarea și simplificarea condițiilor de obținere a vizelor și înființarea de noi centre de eliberare simplificată a vizelor în Turcia; readuce în atenția statelor membre obligațiile care le revin în temeiul acordului de asociere, în conformitate cu hotărârea pronunțată în cauza Soysal de Curtea de Justiție a Uniunii Europene la 19 februarie 2009 (6); |
| --- | --- |

4.

salută decizia Consiliului de a invita Comisia să adopte măsuri în direcția liberalizării regimului de acordare a vizelor, în paralel cu semnarea acordului de readmitere; îndeamnă Turcia să semneze și să pună neîntârziat în aplicare acordul de readmitere și să se asigure că, până la intrarea în vigoare a acestui acord, acordurile bilaterale existente sunt puse pe deplin în aplicare; reamintește că Turcia este una dintre principalele țări de tranzit pentru migrația ilegală având drept destinație Uniunea Europeană; recunoaște măsurile adoptate de Turcia vizând prevenirea migrației ilegale și subliniază importanța necesității ca Turcia să-și intensifice cooperarea cu UE în domeniile gestionării migrației, combaterii traficului de persoane și controalelor la frontieră; subliniază, încă odată, necesitatea facilitării accesului către UE al oamenilor de afaceri, cadrelor universitare, studenților și reprezentanților societății civile din Turcia; sprijină eforturile Comisiei și ale statelor membre vizând punerea în aplicare a codului vizelor, armonizarea și simplificarea condițiilor de obținere a vizelor și înființarea de noi centre de eliberare simplificată a vizelor în Turcia; readuce în atenția statelor membre obligațiile care le revin în temeiul acordului de asociere, în conformitate cu hotărârea pronunțată în cauza Soysal de Curtea de Justiție a Uniunii Europene la 19 februarie 2009 (6);

| 5. | salută recenta adoptare a proiectului de lege privind străinii și protecția internațională și așteaptă ca acest act legislativ să abordeze preocupările existente cu privire la faptul că se refuză în continuare în mod arbitrar accesul la procedurile de azil, precum și cu privire la practica returnării refugiaților, a solicitanților de azil și a persoanelor care ar avea putea nevoie de protecție; subliniază importanța alinierii la standardele internaționale a reglementărilor în materie de detenție pe care CEDO le-a considerat a fi ilegale în cauza Abdolkhani și Karimina/Turcia; |
| --- | --- |

5.

salută recenta adoptare a proiectului de lege privind străinii și protecția internațională și așteaptă ca acest act legislativ să abordeze preocupările existente cu privire la faptul că se refuză în continuare în mod arbitrar accesul la procedurile de azil, precum și cu privire la practica returnării refugiaților, a solicitanților de azil și a persoanelor care ar avea putea nevoie de protecție; subliniază importanța alinierii la standardele internaționale a reglementărilor în materie de detenție pe care CEDO le-a considerat a fi ilegale în cauza Abdolkhani și Karimina/Turcia;

Îndeplinirea criteriilor de la Copenhaga

| 6. | felicită Comisia de conciliere constituțională a Turciei pentru angajamentul său în favoarea elaborării unei noi Constituții și pentru procesul, bazat pe includere, de consultare a societății civile într-un mod care reflectă diversitatea societății turce; își exprimă preocuparea cu privire la lipsa aparentă a progreselor comisiei până în prezent; încurajează Comisia să își continue activitatea și să abordeze – într-un spirit bazat pe includere, reprezentativ și colegial și cu respectarea criteriilor și valorilor Uniunii Europene – teme de o importanță vitală, precum (a) asigurarea separării puterilor și un sistem adecvat de control și echilibru al puterilor; (b) clarificarea relațiilor dintre stat, societate și religie; (c) introducerea unui sistem de guvernare bazat pe includere, care să garanteze drepturile omului și libertățile fundamentale ale tuturor cetățenilor; și (d) formularea unui concept de cetățenie bazat pe includere; invită toate partidele politice și actorii implicați să adopte o abordare constructivă în negocierea noii Constituții; consideră că implicarea Comisiei de la Veneția și purtarea unui dialog cu aceasta ar avea rezultate pozitive și ar sprijini procesul constituțional; |
| --- | --- |

6.

felicită Comisia de conciliere constituțională a Turciei pentru angajamentul său în favoarea elaborării unei noi Constituții și pentru procesul, bazat pe includere, de consultare a societății civile într-un mod care reflectă diversitatea societății turce; își exprimă preocuparea cu privire la lipsa aparentă a progreselor comisiei până în prezent; încurajează Comisia să își continue activitatea și să abordeze – într-un spirit bazat pe includere, reprezentativ și colegial și cu respectarea criteriilor și valorilor Uniunii Europene – teme de o importanță vitală, precum (a) asigurarea separării puterilor și un sistem adecvat de control și echilibru al puterilor; (b) clarificarea relațiilor dintre stat, societate și religie; (c) introducerea unui sistem de guvernare bazat pe includere, care să garanteze drepturile omului și libertățile fundamentale ale tuturor cetățenilor; și (d) formularea unui concept de cetățenie bazat pe includere; invită toate partidele politice și actorii implicați să adopte o abordare constructivă în negocierea noii Constituții; consideră că implicarea Comisiei de la Veneția și purtarea unui dialog cu aceasta ar avea rezultate pozitive și ar sprijini procesul constituțional;

| 7. | subliniază necesitatea înregistrării în continuare de progrese în punerea în aplicare a modificărilor aduse Constituției în 2010, îndeosebi adoptarea de legi privind protecția datelor cu caracter personal și justiția militară, precum și de legi care instituie măsuri de acțiune pozitivă, cu scopul de a promova egalitatea între femei și bărbați; constată că prezența și competențele ministrului justiției și ale subsecretarului acestuia în cadrul Înaltului Consiliu al Judecătorilor și Procurorilor constituie un motiv serios de îngrijorare cu privire la independența sistemului judiciar; salută intrarea în vigoare a legislației prin care se acordă dreptul de a sesiza Curtea Constituțională prin petiții, conform dispozițiilor introduse prin modificarea Constituției din 2010; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea înregistrării în continuare de progrese în punerea în aplicare a modificărilor aduse Constituției în 2010, îndeosebi adoptarea de legi privind protecția datelor cu caracter personal și justiția militară, precum și de legi care instituie măsuri de acțiune pozitivă, cu scopul de a promova egalitatea între femei și bărbați; constată că prezența și competențele ministrului justiției și ale subsecretarului acestuia în cadrul Înaltului Consiliu al Judecătorilor și Procurorilor constituie un motiv serios de îngrijorare cu privire la independența sistemului judiciar; salută intrarea în vigoare a legislației prin care se acordă dreptul de a sesiza Curtea Constituțională prin petiții, conform dispozițiilor introduse prin modificarea Constituției din 2010;

| 8. | reiterează rolul fundamental pe care îl joacă Marea Adunare Națională a Turciei (MANT), în calitatea sa de centru al sistemului democratic al Turciei și subliniază importanța susținerii și a asumării de angajamente de către toate partidele politice în favoarea procesului de reformă, îndeosebi în privința importantului cadru juridic de protecție și consolidare a drepturilor fundamentale ale tuturor comunităților și cetățenilor, precum și a coborârii pragului pentru reprezentarea în MANT la 10 %; felicită Comisia de anchetă privind drepturile omului pentru activitatea desfășurată și solicită să se acorde un rol mai important Comisiei de armonizare cu UE, pentru a-i permite să promoveze alinierea noii legislații la acquis-ul Uniunii sau la standardele europene pe parcursul procesului legislativ; |
| --- | --- |

8.

reiterează rolul fundamental pe care îl joacă Marea Adunare Națională a Turciei (MANT), în calitatea sa de centru al sistemului democratic al Turciei și subliniază importanța susținerii și a asumării de angajamente de către toate partidele politice în favoarea procesului de reformă, îndeosebi în privința importantului cadru juridic de protecție și consolidare a drepturilor fundamentale ale tuturor comunităților și cetățenilor, precum și a coborârii pragului pentru reprezentarea în MANT la 10 %; felicită Comisia de anchetă privind drepturile omului pentru activitatea desfășurată și solicită să se acorde un rol mai important Comisiei de armonizare cu UE, pentru a-i permite să promoveze alinierea noii legislații la acquis-ul Uniunii sau la standardele europene pe parcursul procesului legislativ;

| 9. | subliniază faptul că reforma sistemului judiciar al Turciei constituie un element central al eforturilor vizând consolidarea democrației în Turcia și o condiție prealabilă indispensabilă pentru modernizarea țării, și că această reformă trebuie să ducă la un sistem judiciar modern, eficient, complet independent și imparțial, care să garanteze proceduri judiciare echitabile pentru toți cetățenii; salută cel de-al treilea pachet de reforme vizând sistemul judiciar, considerându-l drept un progres în direcția unui proces cuprinzător de reformă în domeniul judiciar și cel al drepturilor fundamentale; subliniază, totodată, importanța esențială a continuării procesului de reforme prin abordarea (a) aspectelor legate de definițiile excesiv de largi ale infracțiunilor penale și îndeosebi definiția unui act de terorism în conformitate cu Codul penal sau cu Legea privind combaterea terorismului, considerând că este necesar să se introducă de urgență o distincție clară între promovarea terorismului și incitarea la violență, pe de o parte și exprimarea unor idei neviolente, pe de altă parte, cu respectarea deplină a jurisprudenței CEDO, în scopul apărării libertății de exprimare, a libertății de întrunire, inclusiv a protestelor studențești și a libertății de asociere; (b) chestiunii perioadelor de detenție preventivă, care sunt excesiv de îndelungate; (c) necesității de a le permite avocaților apărării accesul deplin la dosarele întocmite de către procurori; (d)stabilirii unor criterii pentru promovarea calității și consecvenței probelor; și (e) reexaminării rolului și sferei de competență a tribunalelor speciale; salută, în acest sens, adoptarea celui de-al patrulea pachet de reforme de către MANT și așteaptă punerea sa rapidă în aplicare; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că reforma sistemului judiciar al Turciei constituie un element central al eforturilor vizând consolidarea democrației în Turcia și o condiție prealabilă indispensabilă pentru modernizarea țării, și că această reformă trebuie să ducă la un sistem judiciar modern, eficient, complet independent și imparțial, care să garanteze proceduri judiciare echitabile pentru toți cetățenii; salută cel de-al treilea pachet de reforme vizând sistemul judiciar, considerându-l drept un progres în direcția unui proces cuprinzător de reformă în domeniul judiciar și cel al drepturilor fundamentale; subliniază, totodată, importanța esențială a continuării procesului de reforme prin abordarea (a) aspectelor legate de definițiile excesiv de largi ale infracțiunilor penale și îndeosebi definiția unui act de terorism în conformitate cu Codul penal sau cu Legea privind combaterea terorismului, considerând că este necesar să se introducă de urgență o distincție clară între promovarea terorismului și incitarea la violență, pe de o parte și exprimarea unor idei neviolente, pe de altă parte, cu respectarea deplină a jurisprudenței CEDO, în scopul apărării libertății de exprimare, a libertății de întrunire, inclusiv a protestelor studențești și a libertății de asociere; (b) chestiunii perioadelor de detenție preventivă, care sunt excesiv de îndelungate; (c) necesității de a le permite avocaților apărării accesul deplin la dosarele întocmite de către procurori; (d)stabilirii unor criterii pentru promovarea calității și consecvenței probelor; și (e) reexaminării rolului și sferei de competență a tribunalelor speciale; salută, în acest sens, adoptarea celui de-al patrulea pachet de reforme de către MANT și așteaptă punerea sa rapidă în aplicare;

| 10. | subliniază faptul că este important ca apărătorilor drepturilor omului să li se ofere o protecție efectivă; atrage atenția îndeosebi asupra procesului intentat lui Pinar Selek, care a durat aproape 15 ani și care, în pofida pronunțării a trei sentințe de achitare, s-a finalizat printr-o sentință de condamnare pe viață, pronunțată la 24 ianuarie 2013 de Tribunalul penal nr. 12 din Istanbul; consideră că acest proces constituie un exemplu al deficiențelor sistemului judiciar turc; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că este important ca apărătorilor drepturilor omului să li se ofere o protecție efectivă; atrage atenția îndeosebi asupra procesului intentat lui Pinar Selek, care a durat aproape 15 ani și care, în pofida pronunțării a trei sentințe de achitare, s-a finalizat printr-o sentință de condamnare pe viață, pronunțată la 24 ianuarie 2013 de Tribunalul penal nr. 12 din Istanbul; consideră că acest proces constituie un exemplu al deficiențelor sistemului judiciar turc;

| 11. | salută modificările aduse Codului de procedură penală și Legii privind executarea de măsuri punitive și de securitate menite să permită utilizarea în fața instanței a altor limbi în afară de turcă și așteaptă punerea rapidă în aplicare a noilor reglementări; salută intrarea în vigoare, la 19 ianuarie 2013, a legii privind plata unor compensații în cazul proceselor de lungă durată și în caz de întârziere, executare parțială sau neexecutare a sentințelor pronunțate în instanță și își exprimă speranța că posibilității de recurs prevăzută la nivel intern va diminua numărul cauzelor pe rol împotriva Turciei în fața CEDO; |
| --- | --- |

11.

salută modificările aduse Codului de procedură penală și Legii privind executarea de măsuri punitive și de securitate menite să permită utilizarea în fața instanței a altor limbi în afară de turcă și așteaptă punerea rapidă în aplicare a noilor reglementări; salută intrarea în vigoare, la 19 ianuarie 2013, a legii privind plata unor compensații în cazul proceselor de lungă durată și în caz de întârziere, executare parțială sau neexecutare a sentințelor pronunțate în instanță și își exprimă speranța că posibilității de recurs prevăzută la nivel intern va diminua numărul cauzelor pe rol împotriva Turciei în fața CEDO;

| 12. | este îngrijorat cu privire la procesele aflate pe rol și la perioadele îndelungate de detenție preventivă care îi afectează pe activiști, pe avocați, pe jurnaliști și pe deputații din opoziție, constatând că acestea constituie o ingerință în activitățile politice și judiciare și în dreptul la asociere și participare politică; salută închiderea, prin votul MANT, a tribunalelor speciale înființate de Guvernul Turciei în 2005, dar regretă că închiderea acestora nu afectează și procesele aflate pe rol în prezent; |
| --- | --- |

12.

este îngrijorat cu privire la procesele aflate pe rol și la perioadele îndelungate de detenție preventivă care îi afectează pe activiști, pe avocați, pe jurnaliști și pe deputații din opoziție, constatând că acestea constituie o ingerință în activitățile politice și judiciare și în dreptul la asociere și participare politică; salută închiderea, prin votul MANT, a tribunalelor speciale înființate de Guvernul Turciei în 2005, dar regretă că închiderea acestora nu afectează și procesele aflate pe rol în prezent;

| 13. | observă că, într-o cultură a toleranței, drepturile minorităților ar trebui să fie pe deplin recunoscute; așteaptă urmarea procedurii judiciare corespunzătoare în cazul apelului formulat de procuror pentru revocarea hotărârii instanței din ianuarie 2012 privind asasinatul lui Hrant Dink, întemeiată, în parte, pe argumentul că asasinatul a fost comis de o organizație; |
| --- | --- |

13.

observă că, într-o cultură a toleranței, drepturile minorităților ar trebui să fie pe deplin recunoscute; așteaptă urmarea procedurii judiciare corespunzătoare în cazul apelului formulat de procuror pentru revocarea hotărârii instanței din ianuarie 2012 privind asasinatul lui Hrant Dink, întemeiată, în parte, pe argumentul că asasinatul a fost comis de o organizație;

| 14. | solicită guvernului Turciei ca, în vederea sporirii eficienței procedurilor judiciare și abordării problemei persistente a întârzierii soluționării dosarelor aflate pe rol, să pună în funcțiune în cel mai scurt timp posibil instanțele regionale de apel, care ar fi trebuit să fie operaționale din punct de vedere legal până în luna iunie 2007, și să se concentreze pe formarea judecătorilor și a procurorilor în acest scop; |
| --- | --- |

14.

solicită guvernului Turciei ca, în vederea sporirii eficienței procedurilor judiciare și abordării problemei persistente a întârzierii soluționării dosarelor aflate pe rol, să pună în funcțiune în cel mai scurt timp posibil instanțele regionale de apel, care ar fi trebuit să fie operaționale din punct de vedere legal până în luna iunie 2007, și să se concentreze pe formarea judecătorilor și a procurorilor în acest scop;

| 15. | observă că Delegația ad-hoc a parlamentului pentru observarea proceselor intentate jurnaliștilor în Turcia va continua să monitorizeze procesele împotriva acestora și va urmări reformele judiciare din Turcia care tratează libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei; |
| --- | --- |

15.

observă că Delegația ad-hoc a parlamentului pentru observarea proceselor intentate jurnaliștilor în Turcia va continua să monitorizeze procesele împotriva acestora și va urmări reformele judiciare din Turcia care tratează libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei;

| 16. | încurajează Turcia să adopte Planul de acțiune privind drepturile omului elaborat de Ministerul turc al Justiției în cooperare cu Consiliul Europei, pe baza jurisprudenței CEDO, cu scopul de a aborda chestiunile semnalate în hotărârile instanței menționate, în care s-a constatat încălcarea, de către Turcia, a dispozițiilor Convenției Europene privind Drepturile Omului (CEDO) și solicită implementarea acestuia; sprijină demersurile prin care Ministerul Justiției și Înaltul Consiliu al Judecătorilor și Procurorilor (ICJP) urmăresc să pună la dispoziția judecătorilor și a procurorilor cursuri de formare privind drepturile omului; salută instituirea, de către ICJP, a unor noi criterii de evaluare a judecătorilor și procurorilor, care prevăd recompense pentru respectarea dispozițiilor CEDO și ale hotărârilor pronunțate de CEDO; |
| --- | --- |

16.

încurajează Turcia să adopte Planul de acțiune privind drepturile omului elaborat de Ministerul turc al Justiției în cooperare cu Consiliul Europei, pe baza jurisprudenței CEDO, cu scopul de a aborda chestiunile semnalate în hotărârile instanței menționate, în care s-a constatat încălcarea, de către Turcia, a dispozițiilor Convenției Europene privind Drepturile Omului (CEDO) și solicită implementarea acestuia; sprijină demersurile prin care Ministerul Justiției și Înaltul Consiliu al Judecătorilor și Procurorilor (ICJP) urmăresc să pună la dispoziția judecătorilor și a procurorilor cursuri de formare privind drepturile omului; salută instituirea, de către ICJP, a unor noi criterii de evaluare a judecătorilor și procurorilor, care prevăd recompense pentru respectarea dispozițiilor CEDO și ale hotărârilor pronunțate de CEDO;

| 17. | invită Turcia să își reafirme angajamentul față de lupta împotriva impunității, să își intensifice eforturile în vederea aderării la Statutul de la Roma al Tribunalului Penal Internațional (TPI) și să își armonizeze complet legislația națională cu toate obligațiile ce decurg din Statutul de la Roma, inclusiv prin includerea de dispoziții în vederea promovării unei cooperări prompte și depline cu TPI; |
| --- | --- |

17.

invită Turcia să își reafirme angajamentul față de lupta împotriva impunității, să își intensifice eforturile în vederea aderării la Statutul de la Roma al Tribunalului Penal Internațional (TPI) și să își armonizeze complet legislația națională cu toate obligațiile ce decurg din Statutul de la Roma, inclusiv prin includerea de dispoziții în vederea promovării unei cooperări prompte și depline cu TPI;

| 18. | reamintește că libertatea de exprimare și pluralismul mass-mediei, inclusiv în mediul virtual, constituie valori europene fundamentale și că, pentru ca o societate să fie o adevărată democrație, este necesară o libertate reală de exprimare, inclusiv dreptul de a nu fi de acord; evidențiază rolul special pe care îl joacă serviciile publice de media în consolidarea democrației și solicită autorităților să asigure independența, sustenabilitatea, precum și respectarea de către acestea a standardelor europene; subliniază, din nou, importanța abrogării legislației care prevede amenzi administrative disproporționat de mari pentru mass-media, care conduc, în anumite cazuri, la încetarea activității sau la instituirea autocenzurii, precum și necesitatea imperioasă a unei reforme a legii privind internetul; subliniază faptul că este important ca restricțiile privind libertățile fundamentale să fie abordate în contextul mai larg al statului de drept, atât din punctul de vedere al formulării, cât și al aplicării legislației; este deosebit de preocupat de utilizarea Codului penal și a Legii împotriva terorismului pentru a urmări penal persoanele care fac declarații neviolente, atunci când acestea sunt percepute ca susținând scopurile unor organizații teroriste; subliniază necesitatea modificării articolelor 26 și 28 din Constituția Turciei, care limitează libertatea de exprimare din motive de securitate națională, de ordine publică și de unitate națională; solicită, din nou, guvernului Turciei să finalizeze revizuirea cadrului juridic privind libertatea de exprimare și să îl alinieze fără întârziere la jurisprudența CEDO; |
| --- | --- |

18.

reamintește că libertatea de exprimare și pluralismul mass-mediei, inclusiv în mediul virtual, constituie valori europene fundamentale și că, pentru ca o societate să fie o adevărată democrație, este necesară o libertate reală de exprimare, inclusiv dreptul de a nu fi de acord; evidențiază rolul special pe care îl joacă serviciile publice de media în consolidarea democrației și solicită autorităților să asigure independența, sustenabilitatea, precum și respectarea de către acestea a standardelor europene; subliniază, din nou, importanța abrogării legislației care prevede amenzi administrative disproporționat de mari pentru mass-media, care conduc, în anumite cazuri, la încetarea activității sau la instituirea autocenzurii, precum și necesitatea imperioasă a unei reforme a legii privind internetul; subliniază faptul că este important ca restricțiile privind libertățile fundamentale să fie abordate în contextul mai larg al statului de drept, atât din punctul de vedere al formulării, cât și al aplicării legislației; este deosebit de preocupat de utilizarea Codului penal și a Legii împotriva terorismului pentru a urmări penal persoanele care fac declarații neviolente, atunci când acestea sunt percepute ca susținând scopurile unor organizații teroriste; subliniază necesitatea modificării articolelor 26 și 28 din Constituția Turciei, care limitează libertatea de exprimare din motive de securitate națională, de ordine publică și de unitate națională; solicită, din nou, guvernului Turciei să finalizeze revizuirea cadrului juridic privind libertatea de exprimare și să îl alinieze fără întârziere la jurisprudența CEDO;

| 19. | ia act de îngrijorarea Reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-media cu privire la numărul mare de procese intentate jurnaliștilor și de jurnaliști aflați în închisoare, și solicită guvernului Turciei să garanteze că procesele au loc în mod transparent și în condiții adecvate, cu acordarea drepturilor procedurale inculpaților; |
| --- | --- |

19.

ia act de îngrijorarea Reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-media cu privire la numărul mare de procese intentate jurnaliștilor și de jurnaliști aflați în închisoare, și solicită guvernului Turciei să garanteze că procesele au loc în mod transparent și în condiții adecvate, cu acordarea drepturilor procedurale inculpaților;

| 20. | este îngrijorat cu privire la faptul că Legea privind înființarea societăților de radiodifuziune și televiziune și transmisiunile acestora conțin restricții care nu respectă Directiva UE privind serviciile mass-media audiovizuale; |
| --- | --- |

20.

este îngrijorat cu privire la faptul că Legea privind înființarea societăților de radiodifuziune și televiziune și transmisiunile acestora conțin restricții care nu respectă Directiva UE privind serviciile mass-media audiovizuale;

| 21. | constată cu îngrijorare că majoritatea mijloacelor de comunicare în masă sunt deținute și concentrate în mari conglomerate, cu o gamă largă de interese de afaceri; reiterează solicitarea sa privind adoptarea unei noi legi privind mass-media, care să soluționeze, printre altele, chestiunile independenței, proprietății și controlului administrativ; |
| --- | --- |

21.

constată cu îngrijorare că majoritatea mijloacelor de comunicare în masă sunt deținute și concentrate în mari conglomerate, cu o gamă largă de interese de afaceri; reiterează solicitarea sa privind adoptarea unei noi legi privind mass-media, care să soluționeze, printre altele, chestiunile independenței, proprietății și controlului administrativ;

| 22. | încurajează Turcia să instituie mecanismul național de prevenire, solicitat de Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii, ratificată în 2011, pentru a eradica tortura și maltratarea practicate de către forțele de securitate; |
| --- | --- |

22.

încurajează Turcia să instituie mecanismul național de prevenire, solicitat de Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii, ratificată în 2011, pentru a eradica tortura și maltratarea practicate de către forțele de securitate;

| 23. | invită Turcia să instituie restricții de natură constituțională numai asupra partidelor politice care susțin folosirea violenței ca mijloc de răsturnare a ordinii constituționale, în conformitate cu recomandările Comisiei de la Veneția; |
| --- | --- |

23.

invită Turcia să instituie restricții de natură constituțională numai asupra partidelor politice care susțin folosirea violenței ca mijloc de răsturnare a ordinii constituționale, în conformitate cu recomandările Comisiei de la Veneția;

| 24. | își exprimă sprijinul deplin față de noua abordare adoptată de către Comisie, care constă în a deschide capitolele referitoare la sistemul judiciar și drepturile fundamentale, la justiție și la afaceri interne încă din primele etape ale procesului de negociere și în a le închide doar la sfârșitul acestui proces; subliniază că, prin intermediul unor criterii de referință oficiale, s-ar trasa o foaie de parcurs clară și s-ar impulsiona procesul de reforme; invită, prin urmare, Consiliul să depună noi eforturi în vederea deschiderii capitolelor 23 și 24; |
| --- | --- |

24.

își exprimă sprijinul deplin față de noua abordare adoptată de către Comisie, care constă în a deschide capitolele referitoare la sistemul judiciar și drepturile fundamentale, la justiție și la afaceri interne încă din primele etape ale procesului de negociere și în a le închide doar la sfârșitul acestui proces; subliniază că, prin intermediul unor criterii de referință oficiale, s-ar trasa o foaie de parcurs clară și s-ar impulsiona procesul de reforme; invită, prin urmare, Consiliul să depună noi eforturi în vederea deschiderii capitolelor 23 și 24;

| 25. | salută Legea turcă privind Ombudsmanul și numirea unui prim Ombudsman-șef, care va asigura, prin deciziile sale, credibilitatea acestei instituții; subliniază faptul că Ombudsmanul-șef ar trebui să promoveze încrederea publicului în transparența și responsabilitatea în serviciile publice; reamintește că Ombudsmanul-șef și membrii consiliului ar trebui să fie aleși dintre candidați nepartizani și imparțiali; solicită consiliului instituției Ombudsmanului să garanteze independența și imparțialitatea instituției prin reglementările referitoare la procesul intern de adoptare a deciziilor; |
| --- | --- |

25.

salută Legea turcă privind Ombudsmanul și numirea unui prim Ombudsman-șef, care va asigura, prin deciziile sale, credibilitatea acestei instituții; subliniază faptul că Ombudsmanul-șef ar trebui să promoveze încrederea publicului în transparența și responsabilitatea în serviciile publice; reamintește că Ombudsmanul-șef și membrii consiliului ar trebui să fie aleși dintre candidați nepartizani și imparțiali; solicită consiliului instituției Ombudsmanului să garanteze independența și imparțialitatea instituției prin reglementările referitoare la procesul intern de adoptare a deciziilor;

| 26. | încurajează Turcia să continue procesul de control civil asupra forțelor de securitate; solicită modificarea Legii privind administrațiile provinciale în sensul extinderii competențelor de control ale autorităților civile asupra operațiunilor militare și a activităților de aplicare a legii desfășurate de Jandarmerie; subliniază importanța înființării unei agenții independente care să trateze reclamațiile referitoare la aplicarea legii prin anchete referitoare la plângerile legate de încălcările drepturilor omului, maltratarea și eventualele acțiuni abuzive comise de serviciile turce însărcinate cu aplicarea legii; consideră că este necesară o reformă a prevederilor legale referitoare la componența și competențele Consiliului Militar Suprem; |
| --- | --- |

26.

încurajează Turcia să continue procesul de control civil asupra forțelor de securitate; solicită modificarea Legii privind administrațiile provinciale în sensul extinderii competențelor de control ale autorităților civile asupra operațiunilor militare și a activităților de aplicare a legii desfășurate de Jandarmerie; subliniază importanța înființării unei agenții independente care să trateze reclamațiile referitoare la aplicarea legii prin anchete referitoare la plângerile legate de încălcările drepturilor omului, maltratarea și eventualele acțiuni abuzive comise de serviciile turce însărcinate cu aplicarea legii; consideră că este necesară o reformă a prevederilor legale referitoare la componența și competențele Consiliului Militar Suprem;

| 27. | ia act de faptul că, în cauza „Sledgehammer”, un tribunal de primă instanță a condamnat 324 de suspecți la pedepse privative de libertate cu durate cuprinse între 13 și 20 de ani, după ce suspecții fuseseră în arest preventiv o perioadă îndelungată; subliniază că anchetele privind presupusele planuri de lovituri de stat, precum cele din cauzele „Ergenekon” și „Sledgehammer” și cercetările în legătură cu organizația kurdă Koma Civakên Kurdistan (KCK), trebuie să demonstreze soliditatea și funcționarea corectă, independentă, imparțială și transparentă a instituțiilor democratice și a sistemului judiciar din Turcia, precum și angajamentul ferm și necondiționat al acestora în favoarea respectării drepturilor omului; este preocupat de afirmațiile privind utilizarea, în aceste cauze, a unor probe contradictorii împotriva acuzaților; regretă că aceste procese au fost umbrite de temeri legate de amploarea lor excesivă și de lacunele procedurale și este preocupat de efectele negative asupra societății; |
| --- | --- |

27.

ia act de faptul că, în cauza „Sledgehammer”, un tribunal de primă instanță a condamnat 324 de suspecți la pedepse privative de libertate cu durate cuprinse între 13 și 20 de ani, după ce suspecții fuseseră în arest preventiv o perioadă îndelungată; subliniază că anchetele privind presupusele planuri de lovituri de stat, precum cele din cauzele „Ergenekon” și „Sledgehammer” și cercetările în legătură cu organizația kurdă Koma Civakên Kurdistan (KCK), trebuie să demonstreze soliditatea și funcționarea corectă, independentă, imparțială și transparentă a instituțiilor democratice și a sistemului judiciar din Turcia, precum și angajamentul ferm și necondiționat al acestora în favoarea respectării drepturilor omului; este preocupat de afirmațiile privind utilizarea, în aceste cauze, a unor probe contradictorii împotriva acuzaților; regretă că aceste procese au fost umbrite de temeri legate de amploarea lor excesivă și de lacunele procedurale și este preocupat de efectele negative asupra societății;

| 28. | salută legea privind înființarea Institutului Național al Turciei pentru Drepturile Omului (INTDO); solicită punerea neîntârziată în aplicare a acestei legi, pentru a promova și monitoriza implementarea efectivă a standardelor internaționale referitoare la drepturile omului; subliniază importanța utilizării tuturor instrumentelor de care dispune UE în domeniul promovării drepturilor omului, pentru a veni, prin demersuri active, în sprijinul înființării și al bunei funcționări a INTDO și al creșterii importanței organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

28.

salută legea privind înființarea Institutului Național al Turciei pentru Drepturile Omului (INTDO); solicită punerea neîntârziată în aplicare a acestei legi, pentru a promova și monitoriza implementarea efectivă a standardelor internaționale referitoare la drepturile omului; subliniază importanța utilizării tuturor instrumentelor de care dispune UE în domeniul promovării drepturilor omului, pentru a veni, prin demersuri active, în sprijinul înființării și al bunei funcționări a INTDO și al creșterii importanței organizațiilor societății civile;

| 29. | subliniază importanța pentru democrație a unor organizații ale societății civile (OSC) active și independente; subliniază importanța dialogului cu OSC-urile, precum și rolul esențial al acestora în consolidarea cooperării regionale în chestiuni sociale și politice; este preocupat, prin urmare, de faptul că funcționarea OSC-urilor este în continuare îngreunată prin aplicarea de amenzi, proceduri de închidere și obstacole administrative, precum și de faptul că consultarea OSC-urilor este încă mai degrabă excepția, decât regula; salută îmbunătățirea cooperării dintre guvernul turc și ONG-uri, dar solicită consultarea mai frecventă a acestora la elaborarea politicilor, inclusiv formularea politicilor și a legislației și monitorizarea activităților autorităților; |
| --- | --- |

29.

subliniază importanța pentru democrație a unor organizații ale societății civile (OSC) active și independente; subliniază importanța dialogului cu OSC-urile, precum și rolul esențial al acestora în consolidarea cooperării regionale în chestiuni sociale și politice; este preocupat, prin urmare, de faptul că funcționarea OSC-urilor este în continuare îngreunată prin aplicarea de amenzi, proceduri de închidere și obstacole administrative, precum și de faptul că consultarea OSC-urilor este încă mai degrabă excepția, decât regula; salută îmbunătățirea cooperării dintre guvernul turc și ONG-uri, dar solicită consultarea mai frecventă a acestora la elaborarea politicilor, inclusiv formularea politicilor și a legislației și monitorizarea activităților autorităților;

| 30. | constată că ar trebui făcute mai multe progrese în domeniul drepturilor muncii și al drepturilor sindicale; invită Turcia să depună în continuare eforturi pentru elaborarea unei noi legislații în acest domeniu, pentru a garanta conformitatea acesteia cu acquis-ul UE și convențiile OIM, mai ales în ceea ce privește dreptul la grevă și dreptul la negocieri colective; subliniază importanța deschiderii capitolului 19 privind politica socială și condițiile de muncă; |
| --- | --- |

30.

constată că ar trebui făcute mai multe progrese în domeniul drepturilor muncii și al drepturilor sindicale; invită Turcia să depună în continuare eforturi pentru elaborarea unei noi legislații în acest domeniu, pentru a garanta conformitatea acesteia cu acquis-ul UE și convențiile OIM, mai ales în ceea ce privește dreptul la grevă și dreptul la negocieri colective; subliniază importanța deschiderii capitolului 19 privind politica socială și condițiile de muncă;

| 31. | salută Legea privind protecția familiei și prevenirea violenței împotriva femeilor; salută Planul național de acțiune pentru combaterea violenței împotriva femeilor (2012-2015) și subliniază necesitatea aplicării efective a acestui plan la nivel național; invită Ministerul Familiei și Politicilor Sociale să își continue eforturile depuse în vederea creșterii numărului și a calității centrelor de adăpost pentru femeile și minorii aflați în pericol; subliniază importanța asigurării unor alternative și a unor perspective de a se întreține concrete pentru femeile care au fost victime ale violenței; felicită Turcia pentru eforturile depuse la toate nivelurile în combaterea așa-numitelor „crime pentru onoare”, a violenței în familie și a fenomenului căsătoriilor forțate și al căsătoriei fetelor de la vârste fragede și subliniază importanța unei atitudini de toleranță zero față de violența împotriva femeilor, precum și importanța intensificării continue a eforturilor de prevenire; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la faptul că, în pofida eforturilor depuse, actele de violență împotriva femeilor sunt încă un fapt frecvent și solicită identificarea și urmărirea în justiție a celor care nu acționează pentru a proteja și ajuta victimele; subliniază importanța combaterii sărăciei în rândurile femeilor și a creșterii incluziunii sociale a femeilor; invită Ministerul să promoveze în continuare în mod activ drepturile femeilor, educația, inclusiv prin reducerea disparității între sexe în educația secundară, participarea femeilor pe piața forței de muncă, care se menține la un nivel scăzut, la activități politice și la ocuparea unor posturi de nivel înalt atât în administrație, cât și în sectorul privat, prevăzând, dacă este necesar, cote rezervate și revizuind anumite legi speciale care reglementează ocuparea forței de muncă în Turcia; încurajează guvernul Turciei să revizuiască Legea partidelor politice și Legea electorală, pentru ca incluziunea femeilor să devină o prioritate pentru partidele politice; ia act de faptul că obiectivul de ocupare a forței de muncă feminine pentru anul 2023 în Turcia este de 35 %, în timp ce Strategia UE 2020 își propune un obiectiv de 75 %; încurajează Turcia să depună eforturi în vederea realizării unui obiectiv ambițios privind ocuparea forței de muncă feminine; |
| --- | --- |

31.

salută Legea privind protecția familiei și prevenirea violenței împotriva femeilor; salută Planul național de acțiune pentru combaterea violenței împotriva femeilor (2012-2015) și subliniază necesitatea aplicării efective a acestui plan la nivel național; invită Ministerul Familiei și Politicilor Sociale să își continue eforturile depuse în vederea creșterii numărului și a calității centrelor de adăpost pentru femeile și minorii aflați în pericol; subliniază importanța asigurării unor alternative și a unor perspective de a se întreține concrete pentru femeile care au fost victime ale violenței; felicită Turcia pentru eforturile depuse la toate nivelurile în combaterea așa-numitelor „crime pentru onoare”, a violenței în familie și a fenomenului căsătoriilor forțate și al căsătoriei fetelor de la vârste fragede și subliniază importanța unei atitudini de toleranță zero față de violența împotriva femeilor, precum și importanța intensificării continue a eforturilor de prevenire; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la faptul că, în pofida eforturilor depuse, actele de violență împotriva femeilor sunt încă un fapt frecvent și solicită identificarea și urmărirea în justiție a celor care nu acționează pentru a proteja și ajuta victimele; subliniază importanța combaterii sărăciei în rândurile femeilor și a creșterii incluziunii sociale a femeilor; invită Ministerul să promoveze în continuare în mod activ drepturile femeilor, educația, inclusiv prin reducerea disparității între sexe în educația secundară, participarea femeilor pe piața forței de muncă, care se menține la un nivel scăzut, la activități politice și la ocuparea unor posturi de nivel înalt atât în administrație, cât și în sectorul privat, prevăzând, dacă este necesar, cote rezervate și revizuind anumite legi speciale care reglementează ocuparea forței de muncă în Turcia; încurajează guvernul Turciei să revizuiască Legea partidelor politice și Legea electorală, pentru ca incluziunea femeilor să devină o prioritate pentru partidele politice; ia act de faptul că obiectivul de ocupare a forței de muncă feminine pentru anul 2023 în Turcia este de 35 %, în timp ce Strategia UE 2020 își propune un obiectiv de 75 %; încurajează Turcia să depună eforturi în vederea realizării unui obiectiv ambițios privind ocuparea forței de muncă feminine;

| 32. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că legea împotriva discriminării nu tratează problema discriminării bazate pe orientare și identitate sexuală; subliniază necesitatea adoptării de urgență a unei legislații globale privind combaterea discriminării și a înființării unui consiliu de combatere a discriminării și pentru egalitate, cu scopul de a oferi protecție cetățenilor împotriva discriminării bazate pe originea etnică, religie, sex, vârstă, orientare sexuală, identitate sexuală sau handicap; își exprimă îngrijorarea cu privire la atacurile frecvente asupra persoanelor transsexuale și la faptul că persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale și transsexuale (LGBT) nu beneficiază de protecție împotriva violenței; invită Turcia să combată homofobia și să adopte un plan de acțiune pentru a promova deplina egalitate de drepturi, inclusiv în domeniul muncii, și deplina acceptare a persoanelor LGBT; subliniază necesitatea unei legislații privind infracțiunile motivate de ură, care să includă sentințe mai aspre pentru infracțiunile motivate de orice fel de discriminare; |
| --- | --- |

32.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că legea împotriva discriminării nu tratează problema discriminării bazate pe orientare și identitate sexuală; subliniază necesitatea adoptării de urgență a unei legislații globale privind combaterea discriminării și a înființării unui consiliu de combatere a discriminării și pentru egalitate, cu scopul de a oferi protecție cetățenilor împotriva discriminării bazate pe originea etnică, religie, sex, vârstă, orientare sexuală, identitate sexuală sau handicap; își exprimă îngrijorarea cu privire la atacurile frecvente asupra persoanelor transsexuale și la faptul că persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale și transsexuale (LGBT) nu beneficiază de protecție împotriva violenței; invită Turcia să combată homofobia și să adopte un plan de acțiune pentru a promova deplina egalitate de drepturi, inclusiv în domeniul muncii, și deplina acceptare a persoanelor LGBT; subliniază necesitatea unei legislații privind infracțiunile motivate de ură, care să includă sentințe mai aspre pentru infracțiunile motivate de orice fel de discriminare;

| 33. | îndeamnă autoritățile turce să ia măsuri ferme și eficiente pentru a combate manifestarea antisemitismului, devenind, astfel, un exemplu pentru regiune; |
| --- | --- |

33.

îndeamnă autoritățile turce să ia măsuri ferme și eficiente pentru a combate manifestarea antisemitismului, devenind, astfel, un exemplu pentru regiune;

| 34. | salută faptul că legislația de modificare a legii din 2008 privind fundațiile și extinderea domeniului de aplicare al retrocedării drepturilor de proprietate ale comunităților nemusulmane continuă să fie pusă în aplicare; solicită autorităților de resort să acorde asistență comunității siriace în vederea rezolvării dificultăților cu care se confruntă în ceea ce privește bunurile imobiliare și înregistrarea în cadastru; solicită să se soluționeze problema numărului important de proprietăți aparținând Bisericii Romano-Catolice care rămân confiscate de stat; remarcă faptul că progresele înregistrate în ceea ce privește extinderea drepturilor minorității alevite sunt deosebit de lente; reamintește, cu toate acestea, necesitatea urgentă de a continua reformele esențiale și de substanță din domeniul libertății de gândire, de conștiință și de religie, în special permițând comunităților religioase să obțină personalitate juridică, eliminând toate restricțiile împotriva formării, numirii și succesiunii clerului, recunoscând locurile de cult alevite și respectând hotărârile pertinente ale CtEDO și recomandările Comisiei de la Veneția; invită Turcia să garanteze că Mănăstirea Sfântul Gabriel nu este deposedată de terenurile sale și că este protejată în totalitate; consideră că o componență mai largă a Direcției generale pentru chestiuni religioase, care să includă reprezentanți ai minorităților religioase, s-ar dovedi benefică, prin promovarea unui concept de societate incluziv; solicită Turciei să elimine referirea la religie din cărțile naționale de identitate și să garanteze că educația religioasă respectă diversitatea religioasă și pluralitatea societății turce; |
| --- | --- |

34.

salută faptul că legislația de modificare a legii din 2008 privind fundațiile și extinderea domeniului de aplicare al retrocedării drepturilor de proprietate ale comunităților nemusulmane continuă să fie pusă în aplicare; solicită autorităților de resort să acorde asistență comunității siriace în vederea rezolvării dificultăților cu care se confruntă în ceea ce privește bunurile imobiliare și înregistrarea în cadastru; solicită să se soluționeze problema numărului important de proprietăți aparținând Bisericii Romano-Catolice care rămân confiscate de stat; remarcă faptul că progresele înregistrate în ceea ce privește extinderea drepturilor minorității alevite sunt deosebit de lente; reamintește, cu toate acestea, necesitatea urgentă de a continua reformele esențiale și de substanță din domeniul libertății de gândire, de conștiință și de religie, în special permițând comunităților religioase să obțină personalitate juridică, eliminând toate restricțiile împotriva formării, numirii și succesiunii clerului, recunoscând locurile de cult alevite și respectând hotărârile pertinente ale CtEDO și recomandările Comisiei de la Veneția; invită Turcia să garanteze că Mănăstirea Sfântul Gabriel nu este deposedată de terenurile sale și că este protejată în totalitate; consideră că o componență mai largă a Direcției generale pentru chestiuni religioase, care să includă reprezentanți ai minorităților religioase, s-ar dovedi benefică, prin promovarea unui concept de societate incluziv; solicită Turciei să elimine referirea la religie din cărțile naționale de identitate și să garanteze că educația religioasă respectă diversitatea religioasă și pluralitatea societății turce;

| 35. | reamintește că educația joacă un rol esențial în procesul de edificare a unei societăți incluzive și diverse, întemeiată pe respectul pentru comunitățile și minoritățile religioase; îndeamnă Guvernul Turciei să acorde o atenție specială materialelor didactice din instituțiile de învățământ, care ar trebui să reflecte pluralitatea etnică și de religioasă, precum și cea a convingerilor din societatea turcă, să elimine discriminarea și prejudecățile și să promoveze deplina acceptare a tuturor comunităților și minorităților religioase și subliniază necesitatea unor materiale didactice nepărtinitoare; |
| --- | --- |

35.

reamintește că educația joacă un rol esențial în procesul de edificare a unei societăți incluzive și diverse, întemeiată pe respectul pentru comunitățile și minoritățile religioase; îndeamnă Guvernul Turciei să acorde o atenție specială materialelor didactice din instituțiile de învățământ, care ar trebui să reflecte pluralitatea etnică și de religioasă, precum și cea a convingerilor din societatea turcă, să elimine discriminarea și prejudecățile și să promoveze deplina acceptare a tuturor comunităților și minorităților religioase și subliniază necesitatea unor materiale didactice nepărtinitoare;

| 36. | salută dialogul politic direct cu Abdullah Öcalan, recent inițiat de către guvernul turc; consideră că s-a deschis o perspectivă de negociere care ar putea conduce la un acord istoric de soluționare a conflictului kurd într-o manieră pașnică și democratică; prin urmare, încurajează părțile implicate în conflict să transforme cât mai curând posibil aceste discuții în negocieri structurate; subliniază rolul constructiv pe care trebuie să îl joace toate partidele politice, mass-media și societatea civilă din Turcia pentru ca procesul de pace să fie încununat de succes și apreciază sprijinul transpartinic și din partea societății civile pentru această inițiativă; constată că Turcia a continuat să dea dovadă de rezistență în fața atacurilor teroriste organizate de Partidul muncitorilor din Kurdistan (PKK); consideră că este necesar un dialog politic autentic și sincer și solicită Turciei să depună noi eforturi pentru facilitarea soluționării pe cale politică a problemei kurde în Turcia; solicită tuturor forțelor politice să asigure o platformă politică adecvată și să poarte dezbateri într-un climat constructiv pe marginea problemei kurde, precum și să faciliteze o reală deschidere față de revendicările referitoare la drepturi fundamentale în cadrul procesului constituțional, care să reflecte pluralismul în Turcia și în care să fie recunoscuți pe deplin toți cetățenii și toate drepturile acestora; adresează tuturor forțelor politice apelul de a conlucra pentru îndeplinirea obiectivului consolidării dialogului politic și al unui proces de consolidare a incluziunii și participării cetățenilor de origine kurdă la viața politică, culturală și socioeconomică, pentru a garanta drepturile la libertatea de exprimare, asociere și întrunire și a promova integrarea pașnică a cetățenilor de origine kurdă în societatea turcă; salută noua legislație ce prevede posibilitatea utilizării limbii materne în instanță și discuția pozitivă pe marginea utilizării limbii kurde în învățământ; reamintește că o soluție politică poate fi edificată numai pe baza unei dezbateri cu adevărat democratice privind chestiunea kurdă și își exprimă preocuparea cu privire la marele număr de procese deschise împotriva unor scriitori și ziariști care abordează chestiunea kurdă, la arestarea mai multor politicieni, primari și consilieri municipali, sindicaliști, avocați și protestatari kurzi, precum și a unor militanți pentru drepturile omului, în legătură cu procesul KCK; subliniază importanța promovării unor discuții cu privire la chestiunea kurdă în cadrul instituțiilor democratice, în special în cadrul MANT; |
| --- | --- |

36.

salută dialogul politic direct cu Abdullah Öcalan, recent inițiat de către guvernul turc; consideră că s-a deschis o perspectivă de negociere care ar putea conduce la un acord istoric de soluționare a conflictului kurd într-o manieră pașnică și democratică; prin urmare, încurajează părțile implicate în conflict să transforme cât mai curând posibil aceste discuții în negocieri structurate; subliniază rolul constructiv pe care trebuie să îl joace toate partidele politice, mass-media și societatea civilă din Turcia pentru ca procesul de pace să fie încununat de succes și apreciază sprijinul transpartinic și din partea societății civile pentru această inițiativă; constată că Turcia a continuat să dea dovadă de rezistență în fața atacurilor teroriste organizate de Partidul muncitorilor din Kurdistan (PKK); consideră că este necesar un dialog politic autentic și sincer și solicită Turciei să depună noi eforturi pentru facilitarea soluționării pe cale politică a problemei kurde în Turcia; solicită tuturor forțelor politice să asigure o platformă politică adecvată și să poarte dezbateri într-un climat constructiv pe marginea problemei kurde, precum și să faciliteze o reală deschidere față de revendicările referitoare la drepturi fundamentale în cadrul procesului constituțional, care să reflecte pluralismul în Turcia și în care să fie recunoscuți pe deplin toți cetățenii și toate drepturile acestora; adresează tuturor forțelor politice apelul de a conlucra pentru îndeplinirea obiectivului consolidării dialogului politic și al unui proces de consolidare a incluziunii și participării cetățenilor de origine kurdă la viața politică, culturală și socioeconomică, pentru a garanta drepturile la libertatea de exprimare, asociere și întrunire și a promova integrarea pașnică a cetățenilor de origine kurdă în societatea turcă; salută noua legislație ce prevede posibilitatea utilizării limbii materne în instanță și discuția pozitivă pe marginea utilizării limbii kurde în învățământ; reamintește că o soluție politică poate fi edificată numai pe baza unei dezbateri cu adevărat democratice privind chestiunea kurdă și își exprimă preocuparea cu privire la marele număr de procese deschise împotriva unor scriitori și ziariști care abordează chestiunea kurdă, la arestarea mai multor politicieni, primari și consilieri municipali, sindicaliști, avocați și protestatari kurzi, precum și a unor militanți pentru drepturile omului, în legătură cu procesul KCK; subliniază importanța promovării unor discuții cu privire la chestiunea kurdă în cadrul instituțiilor democratice, în special în cadrul MANT;

| 37. | salută inițiativele de a redeschide orfelinatul grec de la Büyükada ca centru cultural internațional și subliniază importanța eliminării obstacolelor ce stau în calea redeschiderii rapide a Seminarului Halki; salută și se așteaptă la punerea rapidă în aplicare a declarației guvernului turc referitoare la redeschiderea unei școli pentru minoritatea greacă pe insula Gökçeada (Imbros), care reprezintă un pas pozitiv în direcția conservării caracterului bicultural al insulelor turcești Gökçeada (Imbros) și Bozcaada (Tenedos), în conformitate cu Rezoluția nr. 1625 (2008) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei; ia act, cu toate acestea, de necesitatea unor măsuri suplimentare în vederea abordării problemelor cu care se confruntă membrii minorității grecești, în special cu privire la drepturile de proprietate; |
| --- | --- |

37.

salută inițiativele de a redeschide orfelinatul grec de la Büyükada ca centru cultural internațional și subliniază importanța eliminării obstacolelor ce stau în calea redeschiderii rapide a Seminarului Halki; salută și se așteaptă la punerea rapidă în aplicare a declarației guvernului turc referitoare la redeschiderea unei școli pentru minoritatea greacă pe insula Gökçeada (Imbros), care reprezintă un pas pozitiv în direcția conservării caracterului bicultural al insulelor turcești Gökçeada (Imbros) și Bozcaada (Tenedos), în conformitate cu Rezoluția nr. 1625 (2008) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei; ia act, cu toate acestea, de necesitatea unor măsuri suplimentare în vederea abordării problemelor cu care se confruntă membrii minorității grecești, în special cu privire la drepturile de proprietate;

| 38. | condamnă cu fermitate atacul terorist asupra ambasadei SUA de la Ankara din 1 februarie 2013 și prezintă condoleanțe familiei cetățeanului turc decedat; reamintește faptul că, deși ar trebui luate măsuri suplimentare pentru combaterea acțiunilor teroriste, în vederea asigurării securității statului și a populației sale, acestea nu ar trebui să fie în detrimentul drepturilor omului și ale cetățenilor; |
| --- | --- |

38.

condamnă cu fermitate atacul terorist asupra ambasadei SUA de la Ankara din 1 februarie 2013 și prezintă condoleanțe familiei cetățeanului turc decedat; reamintește faptul că, deși ar trebui luate măsuri suplimentare pentru combaterea acțiunilor teroriste, în vederea asigurării securității statului și a populației sale, acestea nu ar trebui să fie în detrimentul drepturilor omului și ale cetățenilor;

| 39. | solicită autorităților turce să ia măsuri pentru a clarifica pe deplin circumstanțele masacrului de la Uludere/Sirnak din 28 decembrie 2011 și pentru a relansa investigațiile, astfel încât cei responsabili să fie aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

39.

solicită autorităților turce să ia măsuri pentru a clarifica pe deplin circumstanțele masacrului de la Uludere/Sirnak din 28 decembrie 2011 și pentru a relansa investigațiile, astfel încât cei responsabili să fie aduși în fața justiției;

| 40. | salută pachetul de stimulente prin care se urmărește creșterea investițiilor și intensificarea dezvoltării economice din regiunile cel mai puțin dezvoltate ale Turciei, inclusiv sud-estul țării, precum și continuarea proiectului Anatolia de Sud-Est; ia act de verdictul Înaltei Curți Administrative (Danistay) privind anularea autorizației de construcție a barajului Ilisu, pe baza studiilor de impact asupra mediului și a legislației aplicabile; invită guvernul turc să acorde prioritate proiectelor mai mici, sustenabile din punct de vedere ecologic și social, pentru a-și conserva patrimoniul arheologic și natural; |
| --- | --- |

40.

salută pachetul de stimulente prin care se urmărește creșterea investițiilor și intensificarea dezvoltării economice din regiunile cel mai puțin dezvoltate ale Turciei, inclusiv sud-estul țării, precum și continuarea proiectului Anatolia de Sud-Est; ia act de verdictul Înaltei Curți Administrative (Danistay) privind anularea autorizației de construcție a barajului Ilisu, pe baza studiilor de impact asupra mediului și a legislației aplicabile; invită guvernul turc să acorde prioritate proiectelor mai mici, sustenabile din punct de vedere ecologic și social, pentru a-și conserva patrimoniul arheologic și natural;

| 41. | reiterează necesitatea de a întări coeziunea regiunilor turce, precum și a mediului rural cu cel urban, pentru a oferi șanse populației în general și a promova incluziunea economică și socială; evidențiază rolul deosebit al educației și necesitatea eliminării marilor și persistentelor disparități regionale în ceea ce privește calitatea educației și ratele de școlarizare; solicită să se întreprindă acțiuni de natură să favorizeze deschiderea capitolului 22, referitor la politica regională; |
| --- | --- |

41.

reiterează necesitatea de a întări coeziunea regiunilor turce, precum și a mediului rural cu cel urban, pentru a oferi șanse populației în general și a promova incluziunea economică și socială; evidențiază rolul deosebit al educației și necesitatea eliminării marilor și persistentelor disparități regionale în ceea ce privește calitatea educației și ratele de școlarizare; solicită să se întreprindă acțiuni de natură să favorizeze deschiderea capitolului 22, referitor la politica regională;

| 42. | salută înființarea funcției de Mediator pentru drepturile copiilor și adoptarea de către Turcia a primei sale strategii privind drepturile copiilor; își exprimă îngrijorarea în legătură cu nivelul disproporționat de ridicat al ratei sărăciei din rândurile copiilor și al muncii infantile, înregistrat îndeosebi în zonele rurale; subliniază necesitatea unei strategii globale de combatere a sărăciei din rândurile copiilor și a muncii copiilor, mai ales în sezonul lucrărilor agricole, și de promovare în continuare a accesului la educație în măsură egală pentru băieți și fete; își exprimă îngrijorarea în legătură cu scăderea numărului de tribunale pentru minori aflate în activitate și îndeamnă Turcia să asigure existența unor opțiuni alternative la detenția minorilor; solicită guvernului Turciei să îmbunătățească în continuare condițiile din centrele de detenție pentru minori; readuce în atenție importanța unor mecanisme independente de monitorizare și protecție pentru apărarea drepturilor și evitarea abuzurilor; |
| --- | --- |

42.

salută înființarea funcției de Mediator pentru drepturile copiilor și adoptarea de către Turcia a primei sale strategii privind drepturile copiilor; își exprimă îngrijorarea în legătură cu nivelul disproporționat de ridicat al ratei sărăciei din rândurile copiilor și al muncii infantile, înregistrat îndeosebi în zonele rurale; subliniază necesitatea unei strategii globale de combatere a sărăciei din rândurile copiilor și a muncii copiilor, mai ales în sezonul lucrărilor agricole, și de promovare în continuare a accesului la educație în măsură egală pentru băieți și fete; își exprimă îngrijorarea în legătură cu scăderea numărului de tribunale pentru minori aflate în activitate și îndeamnă Turcia să asigure existența unor opțiuni alternative la detenția minorilor; solicită guvernului Turciei să îmbunătățească în continuare condițiile din centrele de detenție pentru minori; readuce în atenție importanța unor mecanisme independente de monitorizare și protecție pentru apărarea drepturilor și evitarea abuzurilor;

| 43. | salută îmbunătățirea mediului global de afaceri din Turcia, în special prin intrarea în vigoare a noului Cod comercial și prin sprijinul constant acordat de Organizația pentru dezvoltarea IMM-urilor (KOSGEB) întreprinderilor mici și mijlocii; solicită dezvoltarea parteneriatului dintre întreprinderile turce și cele din UE; |
| --- | --- |

43.

salută îmbunătățirea mediului global de afaceri din Turcia, în special prin intrarea în vigoare a noului Cod comercial și prin sprijinul constant acordat de Organizația pentru dezvoltarea IMM-urilor (KOSGEB) întreprinderilor mici și mijlocii; solicită dezvoltarea parteneriatului dintre întreprinderile turce și cele din UE;

| 44. | reamintește Turciei faptul că zeci de mii de cetățeni și rezidenți ai UE care au fost victime ale fraudelor comise de așa-numitele „Fonduri verzi” încă așteaptă să li se facă dreptate și solicită autorităților să ia toate măsurile necesare în vederea accelerării procesului; |
| --- | --- |

44.

reamintește Turciei faptul că zeci de mii de cetățeni și rezidenți ai UE care au fost victime ale fraudelor comise de așa-numitele „Fonduri verzi” încă așteaptă să li se facă dreptate și solicită autorităților să ia toate măsurile necesare în vederea accelerării procesului;

Construirea unor relații de bună vecinătate

| 45. | observă continuarea și intensificarea eforturilor Turciei și Greciei în direcția îmbunătățirii relațiilor bilaterale, inclusiv prin întruniri bilaterale; consideră regretabil faptul că amenințarea de casus belli declarată de Marea Adunare Națională a Turciei la adresa Greciei nu a fost încă retrasă; reiterează faptul că Turcia trebuie să se angajeze fără echivoc să întrețină relații de bună vecinătate și să soluționeze în mod pașnic conflictele, în conformitate cu Carta Națiunilor Unite, inclusiv, dacă este necesar, prin acceptarea competenței Curții Internaționale de Justiție; îndeamnă Guvernul Turciei să pună capăt încălcării repetate a spațiului aerian al Greciei și survolării teritoriilor insulelor grecești de către aeronavele militare turce; |
| --- | --- |

45.

observă continuarea și intensificarea eforturilor Turciei și Greciei în direcția îmbunătățirii relațiilor bilaterale, inclusiv prin întruniri bilaterale; consideră regretabil faptul că amenințarea de casus belli declarată de Marea Adunare Națională a Turciei la adresa Greciei nu a fost încă retrasă; reiterează faptul că Turcia trebuie să se angajeze fără echivoc să întrețină relații de bună vecinătate și să soluționeze în mod pașnic conflictele, în conformitate cu Carta Națiunilor Unite, inclusiv, dacă este necesar, prin acceptarea competenței Curții Internaționale de Justiție; îndeamnă Guvernul Turciei să pună capăt încălcării repetate a spațiului aerian al Greciei și survolării teritoriilor insulelor grecești de către aeronavele militare turce;

| 46. | apreciază că Turcia a ratat o șansă importantă de inițiere a unui proces de asumare a unor angajamente și de normalizare a relațiilor cu Ciprul, cu ocazia preluării de către această țară a Președinției Consiliului Uniunii Europene; reamintește că UE se bazează pe principiile cooperării sincere și solidarității reciproce a tuturor statelor sale membre, precum și pe respectarea cadrului instituțional; subliniază faptul că progresul în direcția normalizării relațiilor Turciei cu Republica Cipru este imperios necesar pentru impulsionarea negocierilor de aderare a Turciei la UE; |
| --- | --- |

46.

apreciază că Turcia a ratat o șansă importantă de inițiere a unui proces de asumare a unor angajamente și de normalizare a relațiilor cu Ciprul, cu ocazia preluării de către această țară a Președinției Consiliului Uniunii Europene; reamintește că UE se bazează pe principiile cooperării sincere și solidarității reciproce a tuturor statelor sale membre, precum și pe respectarea cadrului instituțional; subliniază faptul că progresul în direcția normalizării relațiilor Turciei cu Republica Cipru este imperios necesar pentru impulsionarea negocierilor de aderare a Turciei la UE;

| 47. | regretă faptul că Turcia a refuzat să stabilească a 70-a întrunire a Comisiei parlamentare mixte conform planificării, în a doua jumătate a lui 2012, ratând, astfel, o nouă șansă de consolidare a dialogului interparlamentar dintre UE și Turcia; |
| --- | --- |

47.

regretă faptul că Turcia a refuzat să stabilească a 70-a întrunire a Comisiei parlamentare mixte conform planificării, în a doua jumătate a lui 2012, ratând, astfel, o nouă șansă de consolidare a dialogului interparlamentar dintre UE și Turcia;

| 48. | subliniază faptul că Convenția Națiunilor Unite privind dreptul mării (CNUDM) a fost semnată de UE, de cele 27 de state membre și de toate celelalte țări candidate și că aceasta face parte din acquis-ul Uniunii; invită, prin urmare, guvernul Turciei să semneze și să ratifice fără întârziere această convenție; reamintește deplina legitimitate a zonei economice exclusive a Republicii Cipru, în conformitate cu CNUDM; |
| --- | --- |

48.

subliniază faptul că Convenția Națiunilor Unite privind dreptul mării (CNUDM) a fost semnată de UE, de cele 27 de state membre și de toate celelalte țări candidate și că aceasta face parte din acquis-ul Uniunii; invită, prin urmare, guvernul Turciei să semneze și să ratifice fără întârziere această convenție; reamintește deplina legitimitate a zonei economice exclusive a Republicii Cipru, în conformitate cu CNUDM;

| 49. | își reiterează sprijinul ferm față de reunificarea Ciprului, pe baza unei soluții echitabile și viabile din punctul de vedere al ambelor comunități; evidențiază necesitatea urgentă a unui acord între cele două comunități cu privire la modul în care trebuie continuate tratativele de conciliere vizând găsirea unei soluții de fond, astfel încât procesul de negociere desfășurat sub auspiciile Secretarului General al ONU să recapete un ritm susținut; solicită Turciei să înceapă să-și retragă forțele din Cipru și să transfere către ONU portul Famagusta, actualmente închis, în conformitate cu Rezoluția 550 (1984) a Consiliului de Securitate al ONU; invită Republica Cipru să deschidă portul Famagusta sub supravegherea vamală a UE pentru a promova un climat pozitiv care să ducă la soluționarea cu succes a negocierilor în curs în vederea reunificării și a permite ciprioților turci să efectueze schimburi comerciale într-un mod legal, unanim acceptabil; |
| --- | --- |

49.

își reiterează sprijinul ferm față de reunificarea Ciprului, pe baza unei soluții echitabile și viabile din punctul de vedere al ambelor comunități; evidențiază necesitatea urgentă a unui acord între cele două comunități cu privire la modul în care trebuie continuate tratativele de conciliere vizând găsirea unei soluții de fond, astfel încât procesul de negociere desfășurat sub auspiciile Secretarului General al ONU să recapete un ritm susținut; solicită Turciei să înceapă să-și retragă forțele din Cipru și să transfere către ONU portul Famagusta, actualmente închis, în conformitate cu Rezoluția 550 (1984) a Consiliului de Securitate al ONU; invită Republica Cipru să deschidă portul Famagusta sub supravegherea vamală a UE pentru a promova un climat pozitiv care să ducă la soluționarea cu succes a negocierilor în curs în vederea reunificării și a permite ciprioților turci să efectueze schimburi comerciale într-un mod legal, unanim acceptabil;

| 50. | consideră că Comisia pentru persoane dispărute este unul dintre cele mai sensibile și importante proiecte din Cipru, și recunoaște că activitatea sa afectează în mod egal viețile a milioane de persoane din ambele regiuni ale insulei; încurajează Turcia și toate părțile implicate să-și intensifice în continuare sprijinul acordat Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru; consideră că este nevoie de dialog și de înțelegere comună a chestiunilor precum accesul liber la toate arhivele și zonele militare relevante; solicită să se acorde o atenție deosebită activității desfășurate de Comisia pentru persoane dispărute; |
| --- | --- |

50.

consideră că Comisia pentru persoane dispărute este unul dintre cele mai sensibile și importante proiecte din Cipru, și recunoaște că activitatea sa afectează în mod egal viețile a milioane de persoane din ambele regiuni ale insulei; încurajează Turcia și toate părțile implicate să-și intensifice în continuare sprijinul acordat Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru; consideră că este nevoie de dialog și de înțelegere comună a chestiunilor precum accesul liber la toate arhivele și zonele militare relevante; solicită să se acorde o atenție deosebită activității desfășurate de Comisia pentru persoane dispărute;

| 51. | invită Turcia să renunțe, în conformitate cu principiile dreptului internațional, la orice nouă colonizare a Ciprului cu cetățeni turci, deoarece acest lucru ar continua să modifice echilibrul demografic și să reducă loialitatea cetățenilor săi față de un viitor stat comun bazat pe un trecut comun; |
| --- | --- |

51.

invită Turcia să renunțe, în conformitate cu principiile dreptului internațional, la orice nouă colonizare a Ciprului cu cetățeni turci, deoarece acest lucru ar continua să modifice echilibrul demografic și să reducă loialitatea cetățenilor săi față de un viitor stat comun bazat pe un trecut comun;

| 52. | subliniază importanța unei abordări coerente și globale în materie de securitate în Mediterana de Est și solicită Turciei să permită desfășurarea dialogului politic dintre UE și NATO prin ridicarea veto-ului exprimat cu privire la cooperarea UE-NATO desfășurată cu participarea Ciprului și solicită, în consecință, Republicii Cipru să-și ridice veto-ul impus participării Turciei la Agenția Europeană de Apărare; |
| --- | --- |

52.

subliniază importanța unei abordări coerente și globale în materie de securitate în Mediterana de Est și solicită Turciei să permită desfășurarea dialogului politic dintre UE și NATO prin ridicarea veto-ului exprimat cu privire la cooperarea UE-NATO desfășurată cu participarea Ciprului și solicită, în consecință, Republicii Cipru să-și ridice veto-ul impus participării Turciei la Agenția Europeană de Apărare;

| 53. | îndeamnă Turcia și Armenia să procedeze la normalizarea relațiilor dintre ele prin ratificarea, fără condiții prealabile, a protocoalelor privind stabilirea de relații diplomatice, prin deschiderea frontierei și prin îmbunătățirea activă a relațiilor lor, cu referire specială la cooperarea transfrontalieră și integrarea economică; |
| --- | --- |

53.

îndeamnă Turcia și Armenia să procedeze la normalizarea relațiilor dintre ele prin ratificarea, fără condiții prealabile, a protocoalelor privind stabilirea de relații diplomatice, prin deschiderea frontierei și prin îmbunătățirea activă a relațiilor lor, cu referire specială la cooperarea transfrontalieră și integrarea economică;

Promovarea cooperării UE-Turcia

| 54. | regretă refuzul Turciei de a-și îndeplini obligația de a pune în aplicare pe deplin și în mod nediscriminatoriu Protocolul adițional la Acordul de asociere CE-Turcia, în relație toate statele membre; reamintește că acest refuz are în continuare repercusiuni profunde asupra procesului de negociere; |
| --- | --- |

54.

regretă refuzul Turciei de a-și îndeplini obligația de a pune în aplicare pe deplin și în mod nediscriminatoriu Protocolul adițional la Acordul de asociere CE-Turcia, în relație toate statele membre; reamintește că acest refuz are în continuare repercusiuni profunde asupra procesului de negociere;

| 55. | își reiterează condamnarea în termenii cei mai categorici a actelor de violență cu caracter terorist, comise de către PKK, organizație ce figurează pe lista UE a organizațiilor teroriste, și de toate celelalte organizații teroriste; în această privință, își exprimă deplina solidaritate cu Turcia și cu familiile numeroaselor victime ale terorismului; solicită statelor membre ca, pe baza unei cooperări strânse cu coordonatorul UE pentru lupta împotriva terorismului și cu Europol, să-și intensifice cooperarea cu Turcia în domeniul combaterii terorismului și a criminalității organizate, care constituie o sursă de finanțare a terorismului; invită Turcia să adopte o lege privind protecția datelor, astfel încât să poată fi încheiat un acord de cooperare cu Europol și să poată fi dezvoltată în continuare cooperarea judiciară cu Eurojust și cu statele membre ale UE; consideră că numirea unui polițist cu rangul de ofițer de legătură cu Europol ar contribui la îmbunătățirea cooperării bilaterale; salută adoptarea legislației privind finanțarea terorismului, în conformitate cu recomandările Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI); |
| --- | --- |

55.

își reiterează condamnarea în termenii cei mai categorici a actelor de violență cu caracter terorist, comise de către PKK, organizație ce figurează pe lista UE a organizațiilor teroriste, și de toate celelalte organizații teroriste; în această privință, își exprimă deplina solidaritate cu Turcia și cu familiile numeroaselor victime ale terorismului; solicită statelor membre ca, pe baza unei cooperări strânse cu coordonatorul UE pentru lupta împotriva terorismului și cu Europol, să-și intensifice cooperarea cu Turcia în domeniul combaterii terorismului și a criminalității organizate, care constituie o sursă de finanțare a terorismului; invită Turcia să adopte o lege privind protecția datelor, astfel încât să poată fi încheiat un acord de cooperare cu Europol și să poată fi dezvoltată în continuare cooperarea judiciară cu Eurojust și cu statele membre ale UE; consideră că numirea unui polițist cu rangul de ofițer de legătură cu Europol ar contribui la îmbunătățirea cooperării bilaterale; salută adoptarea legislației privind finanțarea terorismului, în conformitate cu recomandările Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI);

| 56. | sprijină angajamentul asumat de Turcia față de forțele democratice din Siria și asigurarea unei asistențe umanitare pentru numărul tot mai mare de refugiați din Siria care și-au părăsit țara; recunoaște înmulțirea repercusiunilor situației din Siria, care se agravează rapid, asupra securității și stabilității regiunii; solicită Comisiei, statelor membre și comunității internaționale să sprijine în continuare eforturile depuse de Turcia pentru a face față dimensiunii umanitare tot mai importante a crizei din Siria; subliniază importanța unei viziuni comune a UE și a Turciei cu privire la modul în care poate fi oferită asistența umanitară disponibilă cetățenilor sirieni strămutați care se află în prezent pe teritoriul turc sau în așteptare la frontierele acestei țări; subliniază faptul că, pe lângă asistența umanitară, UE și Turcia ar trebui să încerce în mod activ să dezvolte o viziune strategică comună, cu scopul de a-și consolida capacitatea de a pune capăt tragicei crize din Siria; |
| --- | --- |

56.

sprijină angajamentul asumat de Turcia față de forțele democratice din Siria și asigurarea unei asistențe umanitare pentru numărul tot mai mare de refugiați din Siria care și-au părăsit țara; recunoaște înmulțirea repercusiunilor situației din Siria, care se agravează rapid, asupra securității și stabilității regiunii; solicită Comisiei, statelor membre și comunității internaționale să sprijine în continuare eforturile depuse de Turcia pentru a face față dimensiunii umanitare tot mai importante a crizei din Siria; subliniază importanța unei viziuni comune a UE și a Turciei cu privire la modul în care poate fi oferită asistența umanitară disponibilă cetățenilor sirieni strămutați care se află în prezent pe teritoriul turc sau în așteptare la frontierele acestei țări; subliniază faptul că, pe lângă asistența umanitară, UE și Turcia ar trebui să încerce în mod activ să dezvolte o viziune strategică comună, cu scopul de a-și consolida capacitatea de a pune capăt tragicei crize din Siria;

| 57. | salută decizia de intensificare a cooperării dintre UE și Turcia în legătură cu o întreagă serie de aspecte importante legate de energie și invită Turcia să se angajeze pe calea acestei cooperări; consideră că, având în vedere rolul strategic al Turciei și resursele sale regenerabile considerabile, ar trebui lansat un prim proces de analiză cu privire la importanța deschiderii negocierilor pe marginea capitolului 15, referitor la energie, în vederea aprofundării dialogului strategic UE-Turcia privind energia; subliniază necesitatea intensificării cooperării strategice în ceea ce privește coridoarele energetice către UE; consideră că atât cooperarea consolidată între UE și Turcia în domeniul energiei, cât și eventualele negocieri pe marginea capitolului 15 ar trebui să încurajeze dezvoltarea potențialului energiei regenerabile și a infrastructurii transfrontaliere de transport al energiei electrice; |
| --- | --- |

57.

salută decizia de intensificare a cooperării dintre UE și Turcia în legătură cu o întreagă serie de aspecte importante legate de energie și invită Turcia să se angajeze pe calea acestei cooperări; consideră că, având în vedere rolul strategic al Turciei și resursele sale regenerabile considerabile, ar trebui lansat un prim proces de analiză cu privire la importanța deschiderii negocierilor pe marginea capitolului 15, referitor la energie, în vederea aprofundării dialogului strategic UE-Turcia privind energia; subliniază necesitatea intensificării cooperării strategice în ceea ce privește coridoarele energetice către UE; consideră că atât cooperarea consolidată între UE și Turcia în domeniul energiei, cât și eventualele negocieri pe marginea capitolului 15 ar trebui să încurajeze dezvoltarea potențialului energiei regenerabile și a infrastructurii transfrontaliere de transport al energiei electrice;

| 58. | consideră că Turcia este un partener important în regiunea Mării Negre, având o importanță strategică pentru UE; încurajează Turcia să sprijine în continuare politicile și programele UE în această regiune și să contribuie în mod activ la punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

58.

consideră că Turcia este un partener important în regiunea Mării Negre, având o importanță strategică pentru UE; încurajează Turcia să sprijine în continuare politicile și programele UE în această regiune și să contribuie în mod activ la punerea lor în aplicare;

| 59. | invită Comisia să acorde în continuare sprijin organizațiilor societății civile și activităților interpersonale acordând o finanțare adecvată Dialogului cu societatea civilă, IEDDO și programelor de învățare pe tot parcursul vieții, inclusiv activităților cu caracter cultural și mediatic; |
| --- | --- |

59.

invită Comisia să acorde în continuare sprijin organizațiilor societății civile și activităților interpersonale acordând o finanțare adecvată Dialogului cu societatea civilă, IEDDO și programelor de învățare pe tot parcursul vieții, inclusiv activităților cu caracter cultural și mediatic;

o

o o

| 60. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Consiliului Europei, Președintelui Curții Europene a Drepturilor Omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Guvernului și Parlamentului Republicii Turcia. |
| --- | --- |

60.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Consiliului Europei, Președintelui Curții Europene a Drepturilor Omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Guvernului și Parlamentului Republicii Turcia.

---

(1)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 98.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0116.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0212.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0453.

(5)  JO L 51, 26.2.2008, p. 4.

(6)  Mehmet Soysal și Ibrahim Savatli/Bundesrepublik Deutschland, C- 228/06, Rec., 2009, p. I-01031

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/57

---

P7_TA(2013)0185

Raportul pe 2012 privind progresele înregistrate de Muntenegru

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul pe 2012 privind progresele realizate de Muntenegru (2012/2860(RSP))

(2016/C 045/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere din 29 martie 2010 (1) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere din 29 martie 2010 (1) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European de la Salonic din 19–20 iunie 2003, precum și anexa intitulată „Agenda de la Salonic pentru Balcanii de Vest: drumul spre integrarea europeană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European de la Salonic din 19–20 iunie 2003, precum și anexa intitulată „Agenda de la Salonic pentru Balcanii de Vest: drumul spre integrarea europeană”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 9 noiembrie 2010, privind opinia Comisiei referitoare la cererea Muntenegrului de a deveni țară membră a Uniunii Europene (COM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 9 noiembrie 2010, privind opinia Comisiei referitoare la cererea Muntenegrului de a deveni țară membră a Uniunii Europene (COM(2010)0670),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 22 mai 2012 privind progresele înregistrate de Muntenegru în punerea în aplicare a reformelor (COM(2012)0222) și concluziile Consiliului din 26 iunie 2012, în special decizia de a deschide negocierile de aderare cu Muntenegru la 29 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 22 mai 2012 privind progresele înregistrate de Muntenegru în punerea în aplicare a reformelor (COM(2012)0222) și concluziile Consiliului din 26 iunie 2012, în special decizia de a deschide negocierile de aderare cu Muntenegru la 29 iunie 2012,

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 10 octombrie 2012 referitor la Raportul pe 2012 privind progresele realizate de Muntenegru (SWD(2012)0331, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 10 octombrie 2012 referitor la Raportul pe 2012 privind progresele realizate de Muntenegru (SWD(2012)0331,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 10 octombrie 2012 privind strategia de extindere și principalele provocări 2012-2013 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 10 octombrie 2012 privind strategia de extindere și principalele provocări 2012-2013 (COM(2012)0600),

| — | având în vedere declarația și recomandările celei de-a patra și celei de-a cincea reuniuni a Comisiei parlamentare de stabilizare și asociere Uniunea Europeană – Muntenegru (CPSA) din 3–4 aprilie 2012 și din 28–29 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația și recomandările celei de-a patra și celei de-a cincea reuniuni a Comisiei parlamentare de stabilizare și asociere Uniunea Europeană – Muntenegru (CPSA) din 3–4 aprilie 2012 și din 28–29 noiembrie 2012,

| — | având în vedere prima reuniune a Comitetului consultativ mixt al societății civile UE-Muntenegru (CCM) din 2 octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere prima reuniune a Comitetului consultativ mixt al societății civile UE-Muntenegru (CCM) din 2 octombrie 2012,

| — | având în vedere recomandarea Comitetului Miniștrilor al Consiliului Europei privind aplicarea de către Muntenegru a Cartei europene a limbilor regionale sau minoritare, adoptată de către Comitetul Miniștrilor la 12 septembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comitetului Miniștrilor al Consiliului Europei privind aplicarea de către Muntenegru a Cartei europene a limbilor regionale sau minoritare, adoptată de către Comitetul Miniștrilor la 12 septembrie 2012 (2),

| — | având în vedere raportul de observare a alegerilor al Comitetului ad hoc al Biroului Consiliului Europei din 29 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de observare a alegerilor al Comitetului ad hoc al Biroului Consiliului Europei din 29 noiembrie 2012,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât conducerea politică a țării a primit la alegeri un nou mandat pentru a îndeplini obiectivele stabilite în cadrul negocierilor de aderare; |
| --- | --- |

A.

întrucât conducerea politică a țării a primit la alegeri un nou mandat pentru a îndeplini obiectivele stabilite în cadrul negocierilor de aderare;

| B. | întrucât Muntenegru a realizat progrese semnificative pe drumul către aderarea la UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât Muntenegru a realizat progrese semnificative pe drumul către aderarea la UE;

| C. | întrucât, în cadrul procesului de aderare, continuă să existe anumite carențe ce trebuie abordate, în special combaterea criminalității organizate și a corupției la nivel înalt; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în cadrul procesului de aderare, continuă să existe anumite carențe ce trebuie abordate, în special combaterea criminalității organizate și a corupției la nivel înalt;

| D. | întrucât procesul de aderare ar trebui să rămână stimulentul principal pentru continuarea reformelor; întrucât societatea civilă îndeplinește un rol de neînlocuit în cadrul procesului de reformă și de integrare în UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât procesul de aderare ar trebui să rămână stimulentul principal pentru continuarea reformelor; întrucât societatea civilă îndeplinește un rol de neînlocuit în cadrul procesului de reformă și de integrare în UE;

| E. | întrucât Muntenegru este prima țară în privință căreia UE aplică o nouă abordare a negocierilor, punând un accent mai puternic pe aspecte vizând guvernanța democratică, libertățile fundamentale, statul de drept, sistemul judiciar, combaterea corupției și a criminalității organizate; |
| --- | --- |

E.

întrucât Muntenegru este prima țară în privință căreia UE aplică o nouă abordare a negocierilor, punând un accent mai puternic pe aspecte vizând guvernanța democratică, libertățile fundamentale, statul de drept, sistemul judiciar, combaterea corupției și a criminalității organizate;

| F. | întrucât, pentru UE, statul de drept constituie un element central în cadrul procesului de extindere; |
| --- | --- |

F.

întrucât, pentru UE, statul de drept constituie un element central în cadrul procesului de extindere;

| G. | întrucât Muntenegru continuă să joace un rol important în ceea ce privește stabilitatea regională, |
| --- | --- |

G.

întrucât Muntenegru continuă să joace un rol important în ceea ce privește stabilitatea regională,

Considerații generale

| 1. | salută decizia Consiliului de a deschide negocierile de aderare cu Muntenegru la 29 iunie 2012; constată că această decizie reprezintă un pas major în cadrul procesului de aderare a acestei țări și o reconfirmare clară a atașamentului UE față de viitorul european al țărilor din Balcanii de Vest; subliniază progresele realizate de Muntenegru, astfel cum este menționat în Raportul Comisiei pe 2012 privind progresele realizate de Muntenegru; |
| --- | --- |

1.

salută decizia Consiliului de a deschide negocierile de aderare cu Muntenegru la 29 iunie 2012; constată că această decizie reprezintă un pas major în cadrul procesului de aderare a acestei țări și o reconfirmare clară a atașamentului UE față de viitorul european al țărilor din Balcanii de Vest; subliniază progresele realizate de Muntenegru, astfel cum este menționat în Raportul Comisiei pe 2012 privind progresele realizate de Muntenegru;

| 2. | salută desfășurarea pașnică, liberă și corectă a alegerilor parlamentare anticipate, în conformitate cu standardele internaționale; constată că legislația electorală respectă în linii mari recomandările Comisiei de la Veneția și ale OSCE/ODIHR; subliniază că cadrul legislativ trebuie să respecte pe deplin recomandările OSCE/ODIHR, conform cărora niciun cetățean nu trebuie supus unor restricții abuzive; solicită autorităților să îmbunătățească în continuare modul de alcătuire a listelor electorale, transparența în ceea ce privește supravegherea finanțării campaniilor și să asigure o bună punere în aplicare a legislației privind finanțarea partidelor politice, inclusiv prin eliminarea tuturor formelor de abuzuri, în special cele asupra resurselor publice în scopuri politice; solicită, în plus, analizarea cuvenită a plângerilor pentru a spori în continuare, în conformitate cu recomandările relevante ale ODIHR, încrederea opiniei publice în procesul electoral; |
| --- | --- |

2.

salută desfășurarea pașnică, liberă și corectă a alegerilor parlamentare anticipate, în conformitate cu standardele internaționale; constată că legislația electorală respectă în linii mari recomandările Comisiei de la Veneția și ale OSCE/ODIHR; subliniază că cadrul legislativ trebuie să respecte pe deplin recomandările OSCE/ODIHR, conform cărora niciun cetățean nu trebuie supus unor restricții abuzive; solicită autorităților să îmbunătățească în continuare modul de alcătuire a listelor electorale, transparența în ceea ce privește supravegherea finanțării campaniilor și să asigure o bună punere în aplicare a legislației privind finanțarea partidelor politice, inclusiv prin eliminarea tuturor formelor de abuzuri, în special cele asupra resurselor publice în scopuri politice; solicită, în plus, analizarea cuvenită a plângerilor pentru a spori în continuare, în conformitate cu recomandările relevante ale ODIHR, încrederea opiniei publice în procesul electoral;

| 3. | salută constituirea noului guvern și încurajează toate forțele politice să rămână concentrate asupra programului de integrare a țării în UE, prin intermediul unui dialog constructiv și al unei colaborări strânse cu societatea civilă; |
| --- | --- |

3.

salută constituirea noului guvern și încurajează toate forțele politice să rămână concentrate asupra programului de integrare a țării în UE, prin intermediul unui dialog constructiv și al unei colaborări strânse cu societatea civilă;

| 4. | salută deschiderea negocierilor cu Muntenegru și consideră că aceasta reprezintă un semnal pozitiv și pentru alte țări din regiune; încurajează autoritățile din Podgorica să continue procesele de reformă; salută, de asemenea, noua abordare a negocierilor de către UE, în cadrul căreia aspectele cruciale din capitolele 23 și 24 vor fi abordate în faza incipientă a negocierilor, întărind, astfel, accentul pus pe statul de drept, astfel încât procesul de creare a legislației și a instituțiilor necesare, precum și monitorizarea atentă a acestuia să beneficieze de cât mai mult timp posibil; consideră că noile capitole de negociere ar trebui deschise cât mai curând posibil, cu condiția continuării procesului de reformă și a apariției unor rezultate concrete; |
| --- | --- |

4.

salută deschiderea negocierilor cu Muntenegru și consideră că aceasta reprezintă un semnal pozitiv și pentru alte țări din regiune; încurajează autoritățile din Podgorica să continue procesele de reformă; salută, de asemenea, noua abordare a negocierilor de către UE, în cadrul căreia aspectele cruciale din capitolele 23 și 24 vor fi abordate în faza incipientă a negocierilor, întărind, astfel, accentul pus pe statul de drept, astfel încât procesul de creare a legislației și a instituțiilor necesare, precum și monitorizarea atentă a acestuia să beneficieze de cât mai mult timp posibil; consideră că noile capitole de negociere ar trebui deschise cât mai curând posibil, cu condiția continuării procesului de reformă și a apariției unor rezultate concrete;

| 5. | observă cu satisfacție faptul că Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) funcționează bine în Muntenegru; încurajează atât guvernul muntenegrean, cât și Comisia, să simplifice procedura administrativă pentru finanțările IPA, pentru a le face mai accesibile organizațiilor mai mici și necentralizate, sindicatelor și altor beneficiari; |
| --- | --- |

5.

observă cu satisfacție faptul că Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) funcționează bine în Muntenegru; încurajează atât guvernul muntenegrean, cât și Comisia, să simplifice procedura administrativă pentru finanțările IPA, pentru a le face mai accesibile organizațiilor mai mici și necentralizate, sindicatelor și altor beneficiari;

Criteriile politice

| 6. | salută consolidarea în continuare a rolului de supraveghere democratică al parlamentului Muntenegrului, prin adoptarea unei legi privind ancheta parlamentară și a unor amendamente la regulamentul de procedură al parlamentului și la legea privind caracterul secret al datelor, precum și prin inițierea punerii în aplicare a legislației privind supravegherea parlamentară a sectoarelor de securitate și apărare; subliniază că garantarea controlului civil asupra armatei constituie un element central al reformei democratice; subliniază necesitatea consolidării în continuare a capacităților legislative și a consultărilor cu societatea civilă; îndeamnă parlamentul Muntenegrului să continue îmbunătățirea rolului său de supraveghere, în special în ceea ce privește combaterea criminalității organizate și a corupției; solicită o implicare mai activă din partea parlamentului în negocierile de aderare prin dezbateri strategice și politice, analize de politici și revizuire legislativă prin intermediul diferitelor comisii parlamentare, pentru a dobândi o înțelegere cuprinzătoare a negocierilor; solicită o supraveghere parlamentară sporită în ceea ce privește implementarea legislației și a rezoluțiilor adoptate; |
| --- | --- |

6.

salută consolidarea în continuare a rolului de supraveghere democratică al parlamentului Muntenegrului, prin adoptarea unei legi privind ancheta parlamentară și a unor amendamente la regulamentul de procedură al parlamentului și la legea privind caracterul secret al datelor, precum și prin inițierea punerii în aplicare a legislației privind supravegherea parlamentară a sectoarelor de securitate și apărare; subliniază că garantarea controlului civil asupra armatei constituie un element central al reformei democratice; subliniază necesitatea consolidării în continuare a capacităților legislative și a consultărilor cu societatea civilă; îndeamnă parlamentul Muntenegrului să continue îmbunătățirea rolului său de supraveghere, în special în ceea ce privește combaterea criminalității organizate și a corupției; solicită o implicare mai activă din partea parlamentului în negocierile de aderare prin dezbateri strategice și politice, analize de politici și revizuire legislativă prin intermediul diferitelor comisii parlamentare, pentru a dobândi o înțelegere cuprinzătoare a negocierilor; solicită o supraveghere parlamentară sporită în ceea ce privește implementarea legislației și a rezoluțiilor adoptate;

| 7. | invită parlamentul Muntenegrului să adopte dispoziții constituționale care să consolideze independența, integritatea și răspunderea sistemului judiciar și să sporească independența judiciară și autonomia profesională a Consiliului Superior al Magistraturii și al Ministerului Public; consideră că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a garanta că numirile și evoluțiile carierei au loc pe bază de merit; |
| --- | --- |

7.

invită parlamentul Muntenegrului să adopte dispoziții constituționale care să consolideze independența, integritatea și răspunderea sistemului judiciar și să sporească independența judiciară și autonomia profesională a Consiliului Superior al Magistraturii și al Ministerului Public; consideră că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a garanta că numirile și evoluțiile carierei au loc pe bază de merit;

| 8. | salută măsurile menite să sporească eficiența judiciară, inclusiv reducerea numărului cazurilor nesoluționate, dar rămâne îngrijorat în ceea ce privește durata procedurilor judiciare și infrastructura inadecvată din multe instanțe; solicită autorităților să introducă criterii clare pentru promovarea și evaluarea profesională a judecătorilor și procurorilor; solicită mai multă transparență în ceea ce privește procedurile juridice și hotărârile judecătorești; |
| --- | --- |

8.

salută măsurile menite să sporească eficiența judiciară, inclusiv reducerea numărului cazurilor nesoluționate, dar rămâne îngrijorat în ceea ce privește durata procedurilor judiciare și infrastructura inadecvată din multe instanțe; solicită autorităților să introducă criterii clare pentru promovarea și evaluarea profesională a judecătorilor și procurorilor; solicită mai multă transparență în ceea ce privește procedurile juridice și hotărârile judecătorești;

| 9. | rămâne îngrijorat în ceea ce privește lipsa de alternative la detenția copiilor care încalcă legea; solicită autorităților să promoveze măsuri de consolidare a capacităților de care beneficiază specialiștii care lucrează cu copiii confruntați cu sistemul judiciar; |
| --- | --- |

9.

rămâne îngrijorat în ceea ce privește lipsa de alternative la detenția copiilor care încalcă legea; solicită autorităților să promoveze măsuri de consolidare a capacităților de care beneficiază specialiștii care lucrează cu copiii confruntați cu sistemul judiciar;

| 10. | solicită adoptarea unor măsuri suplimentare menite să creeze o administrație publică profesională, eficace, bazată pe merit și imparțială, care să fie efectiv în slujba cetățenilor; subliniază că acest lucru ar trebui realizat într-un mod sustenabil din punct de vedere financiar, însoțit de mecanisme de verificare adecvate; salută reforma cuprinzătoare a sectorului public ce vizează raționalizarea și modernizarea și solicită punerea în aplicare a acesteia; |
| --- | --- |

10.

solicită adoptarea unor măsuri suplimentare menite să creeze o administrație publică profesională, eficace, bazată pe merit și imparțială, care să fie efectiv în slujba cetățenilor; subliniază că acest lucru ar trebui realizat într-un mod sustenabil din punct de vedere financiar, însoțit de mecanisme de verificare adecvate; salută reforma cuprinzătoare a sectorului public ce vizează raționalizarea și modernizarea și solicită punerea în aplicare a acesteia;

| 11. | solicită consolidarea legăturilor dintre factorii decizionali și societatea civilă; salută includerea ONG-urilor în grupuri de lucru ce au ca obiect de activitate negocierile de aderare, pentru a garanta responsabilitatea și transparența în cadrul procesului de aderare; consideră că este important ca acestea să fie membri egali ai grupurilor de lucru; salută noua platformă de e-petiții a guvernului, menită să consolideze democrația participativă în cadrul procesului de luare a deciziilor și al e-guvernanței; încurajează Muntenegrul să ia în considerare instituirea unui „comitet național”, compus din membri ai parlamentului și reprezentanți ai societății civile, care să aibă rolul unui forum consultativ pe perioada negocierilor; subliniază responsabilitatea guvernului și a parlamentului cu privire la informarea din timp a cetățenilor și a societății civile în ceea ce privește evoluțiile din cadrul procesului de negociere; |
| --- | --- |

11.

solicită consolidarea legăturilor dintre factorii decizionali și societatea civilă; salută includerea ONG-urilor în grupuri de lucru ce au ca obiect de activitate negocierile de aderare, pentru a garanta responsabilitatea și transparența în cadrul procesului de aderare; consideră că este important ca acestea să fie membri egali ai grupurilor de lucru; salută noua platformă de e-petiții a guvernului, menită să consolideze democrația participativă în cadrul procesului de luare a deciziilor și al e-guvernanței; încurajează Muntenegrul să ia în considerare instituirea unui „comitet național”, compus din membri ai parlamentului și reprezentanți ai societății civile, care să aibă rolul unui forum consultativ pe perioada negocierilor; subliniază responsabilitatea guvernului și a parlamentului cu privire la informarea din timp a cetățenilor și a societății civile în ceea ce privește evoluțiile din cadrul procesului de negociere;

| 12. | subliniază faptul că Muntenegrul a ratificat principalele opt convenții cu privire la dreptul muncii ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și Carta Socială Europeană revizuită; subliniază rolul important al dialogului social și încurajează guvernul Muntenegrului să își sporească ambițiile în cadrul Consiliului Social și să îl consolideze în continuare; subliniază importanța îmbunătățirii transparenței și eficienței Consiliului Social; încurajează autoritățile din Muntenegru să modifice legislația muncii pentru a o alinia acquis-ului UE; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că Muntenegrul a ratificat principalele opt convenții cu privire la dreptul muncii ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și Carta Socială Europeană revizuită; subliniază rolul important al dialogului social și încurajează guvernul Muntenegrului să își sporească ambițiile în cadrul Consiliului Social și să îl consolideze în continuare; subliniază importanța îmbunătățirii transparenței și eficienței Consiliului Social; încurajează autoritățile din Muntenegru să modifice legislația muncii pentru a o alinia acquis-ului UE;

| 13. | este îngrijorat de faptul că performanțele pieței muncii rămân slabe și că șomajul a continuat să crească, ajungând la 20 %; salută strategia națională pentru ocuparea forței de muncă și dezvoltarea resurselor umane pentru perioada 2012-2015; încurajează autoritățile din Muntenegru să implementeze rapid această strategie, să consolideze capacitatea Serviciului public pentru ocuparea forței de muncă și să depună eforturi sporite pentru a aborda rata scăzută de activitate și de ocupare a forței de muncă și discrepanța dintre nevoi și calificările disponibile; |
| --- | --- |

13.

este îngrijorat de faptul că performanțele pieței muncii rămân slabe și că șomajul a continuat să crească, ajungând la 20 %; salută strategia națională pentru ocuparea forței de muncă și dezvoltarea resurselor umane pentru perioada 2012-2015; încurajează autoritățile din Muntenegru să implementeze rapid această strategie, să consolideze capacitatea Serviciului public pentru ocuparea forței de muncă și să depună eforturi sporite pentru a aborda rata scăzută de activitate și de ocupare a forței de muncă și discrepanța dintre nevoi și calificările disponibile;

| 14. | regretă persistența corupției la toate nivelurile societății; încurajează guvernul să pună în aplicare în mod consecvent măsuri de combatere a corupției și măsuri vizând conflictele de interese, inclusiv noua lege privind finanțarea partidelor politice; consideră că este esențial să monitorizeze cu atenție anchetele și condamnările, în special cazurile de corupție la nivel înalt, să consolideze în continuare instrumentele preventive și să intensifice campaniile de sensibilizare și să protejeze cetățenii care raportează cazuri de corupție; subliniază necesitatea consolidării cooperării dintre agenții, a întăririi capacităților administrative conexe ale instituțiilor de supraveghere și a punerii în aplicare a recomandărilor Grupului de state împotriva corupției (GRECO) pentru a spori transparența finanțării partidelor politice și a campaniilor electorale; solicită obținerea unor soluții concrete în cadrul anchetelor de corupție la nivel înalt, inclusiv o reanaliză a privatizărilor controversate; |
| --- | --- |

14.

regretă persistența corupției la toate nivelurile societății; încurajează guvernul să pună în aplicare în mod consecvent măsuri de combatere a corupției și măsuri vizând conflictele de interese, inclusiv noua lege privind finanțarea partidelor politice; consideră că este esențial să monitorizeze cu atenție anchetele și condamnările, în special cazurile de corupție la nivel înalt, să consolideze în continuare instrumentele preventive și să intensifice campaniile de sensibilizare și să protejeze cetățenii care raportează cazuri de corupție; subliniază necesitatea consolidării cooperării dintre agenții, a întăririi capacităților administrative conexe ale instituțiilor de supraveghere și a punerii în aplicare a recomandărilor Grupului de state împotriva corupției (GRECO) pentru a spori transparența finanțării partidelor politice și a campaniilor electorale; solicită obținerea unor soluții concrete în cadrul anchetelor de corupție la nivel înalt, inclusiv o reanaliză a privatizărilor controversate;

| 15. | solicită guvernului să consolideze cadrul juridic și capacitățile organismelor de aplicare a legii în procesul de combatere a criminalității organizate; solicită extinderea cooperării la nivel național, regional și internațional, în special în domeniul anchetelor financiare; salută măsurile vizând prevenirea și combaterea traficului de ființe umane, dar solicită desfășurarea unor proceduri eficace de cercetare și urmărire penală, precum și măsuri vizând consolidarea capacităților de aplicare a legii și a autorităților judiciare care abordează probleme legate de traficul cu ființe umane, și intensificarea identificării și a protecției acordate victimelor, în special copiii și femeile; |
| --- | --- |

15.

solicită guvernului să consolideze cadrul juridic și capacitățile organismelor de aplicare a legii în procesul de combatere a criminalității organizate; solicită extinderea cooperării la nivel național, regional și internațional, în special în domeniul anchetelor financiare; salută măsurile vizând prevenirea și combaterea traficului de ființe umane, dar solicită desfășurarea unor proceduri eficace de cercetare și urmărire penală, precum și măsuri vizând consolidarea capacităților de aplicare a legii și a autorităților judiciare care abordează probleme legate de traficul cu ființe umane, și intensificarea identificării și a protecției acordate victimelor, în special copiii și femeile;

| 16. | solicită guvernului și parlamentului Muntenegrului să elaboreze și să adopte, înainte de alegerile prezidențiale din 2013, o nouă lege privind finanțarea campaniei electorale pentru funcția de președinte al Muntenegrului, în conformitate cu noua lege privind finanțarea partidelor politice și cele mai bune practici la nivel internațional, pentru a preveni orice utilizare frauduloasă a fondurilor publice; |
| --- | --- |

16.

solicită guvernului și parlamentului Muntenegrului să elaboreze și să adopte, înainte de alegerile prezidențiale din 2013, o nouă lege privind finanțarea campaniei electorale pentru funcția de președinte al Muntenegrului, în conformitate cu noua lege privind finanțarea partidelor politice și cele mai bune practici la nivel internațional, pentru a preveni orice utilizare frauduloasă a fondurilor publice;

| 17. | solicită parlamentului din Muntenegru să adopte un cod de conduită pentru a preveni conflictele de interese şi să publice informaţii cu privire la interesele financiare ale membrilor; |
| --- | --- |

17.

solicită parlamentului din Muntenegru să adopte un cod de conduită pentru a preveni conflictele de interese şi să publice informaţii cu privire la interesele financiare ale membrilor;

| 18. | ia act de diversitatea sectorului mediatic și de faptul că acesta este divizat în funcție de criterii politice; solicită autorităților competente să garanteze și să promoveze pluralismul media și libertatea de exprimare prin sprijinirea unei media libere de orice ingerințe politice sau de altă natură, având în vedere că protejarea libertății media reprezintă un principiu central al UE; reamintește importanța promovării unor media responsabile și a independenței editoriale; |
| --- | --- |

18.

ia act de diversitatea sectorului mediatic și de faptul că acesta este divizat în funcție de criterii politice; solicită autorităților competente să garanteze și să promoveze pluralismul media și libertatea de exprimare prin sprijinirea unei media libere de orice ingerințe politice sau de altă natură, având în vedere că protejarea libertății media reprezintă un principiu central al UE; reamintește importanța promovării unor media responsabile și a independenței editoriale;

| 19. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește dezincriminarea defăimării și a calomniei; consideră că sunt importante cercetarea și urmărirea penală adecvate a tuturor amenințărilor și atacurilor la adresa jurnaliștilor și a amenințărilor la adresa libertății presei; este îngrijorat de faptul că anchetele poliției privind o serie de atacuri violente împotriva reprezentanților și infrastructurii mediei din Muntenegru nu s-au concretizat încă în niciun verdict final; subliniază necesitatea de a se face dreptate victimelor; invită autoritățile să garanteze independența, autonomia, capacitatea de monitorizare și buna funcționare a organismelor de reglementare, bazate pe standardele UE; |
| --- | --- |

19.

salută progresele înregistrate în ceea ce privește dezincriminarea defăimării și a calomniei; consideră că sunt importante cercetarea și urmărirea penală adecvate a tuturor amenințărilor și atacurilor la adresa jurnaliștilor și a amenințărilor la adresa libertății presei; este îngrijorat de faptul că anchetele poliției privind o serie de atacuri violente împotriva reprezentanților și infrastructurii mediei din Muntenegru nu s-au concretizat încă în niciun verdict final; subliniază necesitatea de a se face dreptate victimelor; invită autoritățile să garanteze independența, autonomia, capacitatea de monitorizare și buna funcționare a organismelor de reglementare, bazate pe standardele UE;

| 20. | solicită parlamentului Muntenegrului să garanteze transparența instituțiilor din Muntenegru și, în special, să dezvăluie informații care ar putea scoate la iveală corupția și criminalitatea organizată, prin punerea în aplicare adecvată a noii legi privind accesul liber la informații, în conformitate cu standardele Curții Europene a Drepturilor Omului și cu cele mai bune practici de la nivel internațional; |
| --- | --- |

20.

solicită parlamentului Muntenegrului să garanteze transparența instituțiilor din Muntenegru și, în special, să dezvăluie informații care ar putea scoate la iveală corupția și criminalitatea organizată, prin punerea în aplicare adecvată a noii legi privind accesul liber la informații, în conformitate cu standardele Curții Europene a Drepturilor Omului și cu cele mai bune practici de la nivel internațional;

| 21. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește protecția și integrarea tuturor minorităților și persoanelor cu dizabilități; recunoaște însă că trebuie îmbunătățită integrarea comunităților de romi, ashkali și egipteni, în special prin implementarea documentelor de politici relevante; solicită autorităților să adopte măsuri suplimentare în vederea combaterii discriminării și a sensibilizării publicului cu privire la această problemă, a îmbunătățirii condițiilor de viață ale minorităților, a accesului acestor grupuri la securitatea socială, sănătate, educație, locuințe și servicii privind ocuparea forței de muncă și a garantării participării lor adecvate la serviciile publice, având în special în vedere comunitățile de romi, ashkali și egipteni, inclusiv a accesului la o educație favorabilă incluziunii pentru toți copiii, precum și să protejeze identitatea și patrimoniul cultural ale acestora; condamnă atacurile fizice și verbale îndreptate împotriva membrilor comunității de lesbiene, homosexuali, bisexuali și transsexuali (LGBT) și solicită autorităților să depună toate eforturile pentru a preveni astfel de atacuri; subliniază responsabilitatea guvernului și a tuturor partidelor politice de a lua măsuri proactive pentru a crea un climat de toleranță și incluziune; |
| --- | --- |

21.

salută progresele înregistrate în ceea ce privește protecția și integrarea tuturor minorităților și persoanelor cu dizabilități; recunoaște însă că trebuie îmbunătățită integrarea comunităților de romi, ashkali și egipteni, în special prin implementarea documentelor de politici relevante; solicită autorităților să adopte măsuri suplimentare în vederea combaterii discriminării și a sensibilizării publicului cu privire la această problemă, a îmbunătățirii condițiilor de viață ale minorităților, a accesului acestor grupuri la securitatea socială, sănătate, educație, locuințe și servicii privind ocuparea forței de muncă și a garantării participării lor adecvate la serviciile publice, având în special în vedere comunitățile de romi, ashkali și egipteni, inclusiv a accesului la o educație favorabilă incluziunii pentru toți copiii, precum și să protejeze identitatea și patrimoniul cultural ale acestora; condamnă atacurile fizice și verbale îndreptate împotriva membrilor comunității de lesbiene, homosexuali, bisexuali și transsexuali (LGBT) și solicită autorităților să depună toate eforturile pentru a preveni astfel de atacuri; subliniază responsabilitatea guvernului și a tuturor partidelor politice de a lua măsuri proactive pentru a crea un climat de toleranță și incluziune;

| 22. | salută angajamentul guvernului în ceea ce privește combaterea discriminării pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen, inclusiv prin organizarea, în luna martie 2012, a conferinței internaționale „Împreună împotriva discriminării”, la care au participat entități guvernamentale la nivel înalt din regiune pentru a discuta situația socio-juridică a persoanelor LGBT; salută crearea unui adăpost pentru persoanele LGBT și speră ca finanțarea acestuia să poată fi garantată; solicită guvernului să coopereze cu ONG-urile pentru a preveni alte atacuri și discriminări; așteaptă o cooperare mai strânsă în acest domeniu; solicită guvernului muntenegrean să sprijine în mod public planurile privind organizarea unui festival de Pride Parade în Podgorica în 2013 și să garanteze siguranța participanților; |
| --- | --- |

22.

salută angajamentul guvernului în ceea ce privește combaterea discriminării pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen, inclusiv prin organizarea, în luna martie 2012, a conferinței internaționale „Împreună împotriva discriminării”, la care au participat entități guvernamentale la nivel înalt din regiune pentru a discuta situația socio-juridică a persoanelor LGBT; salută crearea unui adăpost pentru persoanele LGBT și speră ca finanțarea acestuia să poată fi garantată; solicită guvernului să coopereze cu ONG-urile pentru a preveni alte atacuri și discriminări; așteaptă o cooperare mai strânsă în acest domeniu; solicită guvernului muntenegrean să sprijine în mod public planurile privind organizarea unui festival de Pride Parade în Podgorica în 2013 și să garanteze siguranța participanților;

| 23. | constată că nu au fost realizate decât progrese limitate în ceea ce privește drepturile femeilor și egalitatea de gen; subliniază problema subreprezentării, în continuare, a femeilor în parlamentul Muntenegrului, în posturile înalte de decizie și pe piața muncii, precum și faptul că drepturile de muncă ale acestora, inclusiv dreptul la un salariu egal, sunt deseori ignorate; încurajează autoritățile să consolideze organele guvernamentale și celelalte organe care sunt responsabile de egalitatea de gen, dotându-le cu resurse umane și financiare suficiente; |
| --- | --- |

23.

constată că nu au fost realizate decât progrese limitate în ceea ce privește drepturile femeilor și egalitatea de gen; subliniază problema subreprezentării, în continuare, a femeilor în parlamentul Muntenegrului, în posturile înalte de decizie și pe piața muncii, precum și faptul că drepturile de muncă ale acestora, inclusiv dreptul la un salariu egal, sunt deseori ignorate; încurajează autoritățile să consolideze organele guvernamentale și celelalte organe care sunt responsabile de egalitatea de gen, dotându-le cu resurse umane și financiare suficiente;

| 24. | constată că violența domestică împotriva femeilor este, încă, răspândită în societate și încurajează autoritățile să sporească eforturile de punere în aplicare a cadrului legislativ pentru a rezolva această problemă și pentru a spori gradul de conștientizare cu privire la aceasta; încurajează autoritățile să își exprime îngrijorarea cu privire la sărăcia în rândul copiilor și la faptul că aproximativ trei din patru copii săraci trăiesc în zone rurale îndepărtate, neavând acces la serviciile de bază; solicită servicii îmbunătățite pentru copiii și familiile expuse riscurilor și reforme de consolidare a sectoarelor de bunăstare socială relevante; |
| --- | --- |

24.

constată că violența domestică împotriva femeilor este, încă, răspândită în societate și încurajează autoritățile să sporească eforturile de punere în aplicare a cadrului legislativ pentru a rezolva această problemă și pentru a spori gradul de conștientizare cu privire la aceasta; încurajează autoritățile să își exprime îngrijorarea cu privire la sărăcia în rândul copiilor și la faptul că aproximativ trei din patru copii săraci trăiesc în zone rurale îndepărtate, neavând acces la serviciile de bază; solicită servicii îmbunătățite pentru copiii și familiile expuse riscurilor și reforme de consolidare a sectoarelor de bunăstare socială relevante;

Criteriile economice

| 25. | salută capacitatea Muntenegrului de a se afla în fruntea țărilor din Balcanii de Vest în ceea ce privește reformele structurale și de a menține stabilitatea macroeconomică și fiscală, în pofida crizei economice; ia act, cu toate acestea, de creșterea datoriei publice; încurajează guvernul să continue punerea în aplicare a reformelor structurale, să raționalizeze cheltuielile, să sporească flexibilitatea pieței muncii, să combată șomajul în creștere, să promoveze crearea unor locuri de muncă de calitate, să sporească competitivitatea pentru a deveni o economie de piață pe deplin funcțională și să sprijine întreprinderile mici și mijlocii (IMM); solicită Comisiei să sprijine Muntenegru să dezvolte o agendă de creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, în conformitate cu Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

25.

salută capacitatea Muntenegrului de a se afla în fruntea țărilor din Balcanii de Vest în ceea ce privește reformele structurale și de a menține stabilitatea macroeconomică și fiscală, în pofida crizei economice; ia act, cu toate acestea, de creșterea datoriei publice; încurajează guvernul să continue punerea în aplicare a reformelor structurale, să raționalizeze cheltuielile, să sporească flexibilitatea pieței muncii, să combată șomajul în creștere, să promoveze crearea unor locuri de muncă de calitate, să sporească competitivitatea pentru a deveni o economie de piață pe deplin funcțională și să sprijine întreprinderile mici și mijlocii (IMM); solicită Comisiei să sprijine Muntenegru să dezvolte o agendă de creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, în conformitate cu Strategia Europa 2020;

| 26. | solicită autorităților din Muntenegru să mențină echilibrul între dezvoltarea economică și protecția mediului; solicită guvernului să garanteze că privatizarea companiei naționale de electricitate este efectuată într-un mod transparent și că sunt puse în aplicare investițiile convenite; reamintește, de asemenea, necesitatea de a alinia în mod specific dezvoltarea turismului la protecția mediului; solicită o planificare pe termen lung în ceea ce privește turismul de coastă și crearea unor mecanisme puternice pentru prevenirea distrugerii mediului și a corupției în domeniul amenajării spațiale și al construcțiilor; |
| --- | --- |

26.

solicită autorităților din Muntenegru să mențină echilibrul între dezvoltarea economică și protecția mediului; solicită guvernului să garanteze că privatizarea companiei naționale de electricitate este efectuată într-un mod transparent și că sunt puse în aplicare investițiile convenite; reamintește, de asemenea, necesitatea de a alinia în mod specific dezvoltarea turismului la protecția mediului; solicită o planificare pe termen lung în ceea ce privește turismul de coastă și crearea unor mecanisme puternice pentru prevenirea distrugerii mediului și a corupției în domeniul amenajării spațiale și al construcțiilor;

| 27. | încurajează autoritățile de la Podgorica să pună în aplicare strategia de introducere a grupurilor de întreprinderi, adoptată în iulie 2012, care ar putea îmbunătăți competitivitatea economiei Muntenegrului prin consolidarea IMM-urilor, sporirea potențialului de export și a oportunităților de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

27.

încurajează autoritățile de la Podgorica să pună în aplicare strategia de introducere a grupurilor de întreprinderi, adoptată în iulie 2012, care ar putea îmbunătăți competitivitatea economiei Muntenegrului prin consolidarea IMM-urilor, sporirea potențialului de export și a oportunităților de ocupare a forței de muncă;

| 28. | este îngrijorat de amploarea economiei subterane și consideră că această problemă trebuie abordată pentru a atrage investiții, a sprijini întreprinderile și a proteja în mod eficient angajații; |
| --- | --- |

28.

este îngrijorat de amploarea economiei subterane și consideră că această problemă trebuie abordată pentru a atrage investiții, a sprijini întreprinderile și a proteja în mod eficient angajații;

Capacitatea de a-și asuma obligațiile care decurg din statutul de stat membru

| 29. | solicită guvernului să mărească capacitățile instituționale și administrative ale instituțiilor statului care au ca obiect de activitate domenii-cheie ale acquis-ului și să consolideze cooperarea și coordonarea interinstituțională, în special în vederea intensificării pregătirilor pentru gestionarea descentralizată a componentelor IPA, în pregătirea fondurilor structurale și a Fondului de coeziune; solicită îmbunătățirea eforturilor de creare a unei administrații publice profesionale, eficiente, bazate pe merit și imparțiale; |
| --- | --- |

29.

solicită guvernului să mărească capacitățile instituționale și administrative ale instituțiilor statului care au ca obiect de activitate domenii-cheie ale acquis-ului și să consolideze cooperarea și coordonarea interinstituțională, în special în vederea intensificării pregătirilor pentru gestionarea descentralizată a componentelor IPA, în pregătirea fondurilor structurale și a Fondului de coeziune; solicită îmbunătățirea eforturilor de creare a unei administrații publice profesionale, eficiente, bazate pe merit și imparțiale;

| 30. | încurajează autoritățile să adopte măsuri suplimentare în vederea alinierii legislației naționale la acquis-ul privind mediul și clima și a punerii în aplicare a acestuia, precum și să consolideze capacitățile administrative relevante și cooperarea interinstituțională; |
| --- | --- |

30.

încurajează autoritățile să adopte măsuri suplimentare în vederea alinierii legislației naționale la acquis-ul privind mediul și clima și a punerii în aplicare a acestuia, precum și să consolideze capacitățile administrative relevante și cooperarea interinstituțională;

| 31. | subliniază necesitatea concentrării asupra producției sustenabile de energie electrică, reconciliind nevoia de dezvoltare economică cu cea de conservare a mediului; salută anumite progrese înregistrate în domeniul energiilor regenerabile; solicită adoptarea de măsuri suplimentare pentru a crește eficiența energetică și a garanta securitatea aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

31.

subliniază necesitatea concentrării asupra producției sustenabile de energie electrică, reconciliind nevoia de dezvoltare economică cu cea de conservare a mediului; salută anumite progrese înregistrate în domeniul energiilor regenerabile; solicită adoptarea de măsuri suplimentare pentru a crește eficiența energetică și a garanta securitatea aprovizionării cu energie;

| 32. | încurajează depunerea unor eforturi suplimentare în domenii precum libera circulație a lucrătorilor, libera circulație a capitalurilor, dreptul societăților comerciale, siguranța alimentară, politica în domeniul veterinar și fitosanitar, impozitarea, politica privind întreprinderile și industria și dispozițiile financiare și bugetare; |
| --- | --- |

32.

încurajează depunerea unor eforturi suplimentare în domenii precum libera circulație a lucrătorilor, libera circulație a capitalurilor, dreptul societăților comerciale, siguranța alimentară, politica în domeniul veterinar și fitosanitar, impozitarea, politica privind întreprinderile și industria și dispozițiile financiare și bugetare;

Cooperarea regională și aspectele bilaterale

| 33. | subliniază importanța unor bune relații de vecinătate și salută rolul constructiv asumat de Muntenegru în cadrul cooperării regionale, în special participarea activă la numeroase inițiative regionale în Europa de Sud-Est; felicită Muntenegrul pentru menținerea unor bune relații bilaterale cu toate țările învecinate; regretă, cu toate acestea, faptul că nu a fost încă finalizată delimitarea frontierelor cu toate țările vecine; îndeamnă la rezolvarea tuturor problemelor restante într-un bun spirit de vecinătate și subliniază necesitatea ca problemele bilaterale să fie rezolvate înainte de aderare; își reiterează solicitarea către Comisie și Consiliu de a începe elaborarea, în conformitate cu tratatele UE, a unui mecanism de arbitraj aplicabil la nivel general, care să aibă ca scop soluționarea problemelor bilaterale dintre țările candidate și statele membre; |
| --- | --- |

33.

subliniază importanța unor bune relații de vecinătate și salută rolul constructiv asumat de Muntenegru în cadrul cooperării regionale, în special participarea activă la numeroase inițiative regionale în Europa de Sud-Est; felicită Muntenegrul pentru menținerea unor bune relații bilaterale cu toate țările învecinate; regretă, cu toate acestea, faptul că nu a fost încă finalizată delimitarea frontierelor cu toate țările vecine; îndeamnă la rezolvarea tuturor problemelor restante într-un bun spirit de vecinătate și subliniază necesitatea ca problemele bilaterale să fie rezolvate înainte de aderare; își reiterează solicitarea către Comisie și Consiliu de a începe elaborarea, în conformitate cu tratatele UE, a unui mecanism de arbitraj aplicabil la nivel general, care să aibă ca scop soluționarea problemelor bilaterale dintre țările candidate și statele membre;

| 34. | salută cooperarea continuă a Muntenegrului în cadrul Procesului Declarației de la Sarajevo în ceea ce privește chestiunea refugiaților și a persoanelor strămutate, în special Programul regional de locuințe convenit și sprijinit de Conferința donatorilor regionali, care a avut loc în luna aprilie 2012 la Sarajevo; subliniază necesitatea depunerii unor eforturi susținute în vederea soluționării chestiunilor pendinte în acest proces; |
| --- | --- |

34.

salută cooperarea continuă a Muntenegrului în cadrul Procesului Declarației de la Sarajevo în ceea ce privește chestiunea refugiaților și a persoanelor strămutate, în special Programul regional de locuințe convenit și sprijinit de Conferința donatorilor regionali, care a avut loc în luna aprilie 2012 la Sarajevo; subliniază necesitatea depunerii unor eforturi susținute în vederea soluționării chestiunilor pendinte în acest proces;

| 35. | salută semnarea de către Bosnia și Herțegovina, Croația, Muntenegru și Serbia a declarației și acordului ministeriale privind Programul regional de locuințe, precum și finanțarea promisă în sprijinul acestui program; |
| --- | --- |

35.

salută semnarea de către Bosnia și Herțegovina, Croația, Muntenegru și Serbia a declarației și acordului ministeriale privind Programul regional de locuințe, precum și finanțarea promisă în sprijinul acestui program;

| 36. | invită Muntenegrul să își alinieze poziția privind Curtea Penală Internațională la Poziția comună a UE privind integritatea Statutului de la Roma; |
| --- | --- |

36.

invită Muntenegrul să își alinieze poziția privind Curtea Penală Internațională la Poziția comună a UE privind integritatea Statutului de la Roma;

| 37. | salută ratificarea și intrarea în vigoare a acordului dintre UE și Muntenegru de stabilire a unui cadru pentru participarea Muntenegrului la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor; |
| --- | --- |

37.

salută ratificarea și intrarea în vigoare a acordului dintre UE și Muntenegru de stabilire a unui cadru pentru participarea Muntenegrului la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor;

o

o o

| 38. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernului și parlamentului Republicii Muntenegru. |
| --- | --- |

38.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernului și parlamentului Republicii Muntenegru.

---

(1)  JO L 108, 29.4.2010, p. 3.

(2)  CM/RecChL (2012)4.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/62

---

P7_TA(2013)0186

Raportul pe 2012 privind progresele înregistrate de Serbia

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul pe 2012 privind progresele realizate de Serbia (2012/2868(RSP))

(2016/C 045/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 2 martie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 2 martie 2012,

| — | având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere (ASA) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, pe care Parlamentul European l-a aprobat la 19 ianuarie 2011 și care se află în stadiul final al procesului de ratificare de către statele membre, precum și Acordul interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitățile Europene, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, care a intrat în vigoare la 1 februarie 2010, și Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere CE/Serbia: proceduri de aplicare a acordului și a acordului interimar; |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere (ASA) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, pe care Parlamentul European l-a aprobat la 19 ianuarie 2011 și care se află în stadiul final al procesului de ratificare de către statele membre, precum și Acordul interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitățile Europene, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, care a intrat în vigoare la 1 februarie 2010, și Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere CE/Serbia: proceduri de aplicare a acordului și a acordului interimar;

| — | având în vedere Decizia 2008/213/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în Parteneriatul european cu Serbia și de abrogare a Deciziei 2006/56/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/213/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în Parteneriatul european cu Serbia și de abrogare a Deciziei 2006/56/CE (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale din 28 februarie 2012 și concluziile Consiliului European din 1 martie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale din 28 februarie 2012 și concluziile Consiliului European din 1 martie 2012,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 octombrie 2010 prin care invită Comisia să își pregătească avizul cu privire la cererea Serbiei de aderare la Uniunea Europeană, precum și concluziile Consiliului din 5 decembrie 2011 și concluziile Consiliului European din 9 decembrie 2011 de stabilire a condițiilor pentru deschiderea negocierilor de aderare cu Serbia, precum și concluziile Consiliului din 11 decembrie 2012, astfel cum au fost avizate de Consiliul European din 13–14 decembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 octombrie 2010 prin care invită Comisia să își pregătească avizul cu privire la cererea Serbiei de aderare la Uniunea Europeană, precum și concluziile Consiliului din 5 decembrie 2011 și concluziile Consiliului European din 9 decembrie 2011 de stabilire a condițiilor pentru deschiderea negocierilor de aderare cu Serbia, precum și concluziile Consiliului din 11 decembrie 2012, astfel cum au fost avizate de Consiliul European din 13–14 decembrie 2012,

| — | având în vedere Avizul Comisiei din 12 octombrie 2011 privind cererea Serbiei de aderare la Uniunea Europeană ((SEC(2011)1208) și Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2011 intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări 2011-2012” (COM(2011)0666), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comisiei din 12 octombrie 2011 privind cererea Serbiei de aderare la Uniunea Europeană ((SEC(2011)1208) și Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2011 intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări 2011-2012” (COM(2011)0666),

| — | având în vedere Raportul Comisiei pe 2012 privind progresele realizate de Serbia (SWD(2012)0333) din 10 octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei pe 2012 privind progresele realizate de Serbia (SWD(2012)0333) din 10 octombrie 2012,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind Strategia de extindere și principalele provocări 2012-2013, din 10 octombrie 2012 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind Strategia de extindere și principalele provocări 2012-2013, din 10 octombrie 2012 (COM(2012)0600),

| — | având în vedere Rezoluția 1244 (1999) a Consiliului de Securitate al ONU, Avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție din 22 iulie 2010 privind conformitatea cu dreptul internațional a declarației unilaterale de independență a Kosovo, precum și Rezoluția din 9 septembrie 2010 a Adunării Generale a ONU care a luat act de conținutul avizului și a salutat disponibilitatea UE de a facilita dialogul dintre Belgrad și Priština (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1244 (1999) a Consiliului de Securitate al ONU, Avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție din 22 iulie 2010 privind conformitatea cu dreptul internațional a declarației unilaterale de independență a Kosovo, precum și Rezoluția din 9 septembrie 2010 a Adunării Generale a ONU care a luat act de conținutul avizului și a salutat disponibilitatea UE de a facilita dialogul dintre Belgrad și Priština (2),

| — | având în vedere declarația comună a celei de-a șasea Reuniuni interparlamentare UE-Serbia din 27–28 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a celei de-a șasea Reuniuni interparlamentare UE-Serbia din 27–28 septembrie 2012,

| — | având în vedere Acordul de readmisie UE-Serbia din 8 noiembrie 2007 (3) și Regulamentul (CE) nr. 1244/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de readmisie UE-Serbia din 8 noiembrie 2007 (3) și Regulamentul (CE) nr. 1244/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (4),

| — | având în vedere Al treilea raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind monitorizarea ulterioară liberalizării vizelor pentru țările din Balcanii de Vest, în conformitate cu declarația Comisiei din 8 noiembrie 2010, raport publicat la 28 august 2012 (COM(2012)0472), |
| --- | --- |

—

având în vedere Al treilea raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind monitorizarea ulterioară liberalizării vizelor pentru țările din Balcanii de Vest, în conformitate cu declarația Comisiei din 8 noiembrie 2010, raport publicat la 28 august 2012 (COM(2012)0472),

| — | având în vedere Decizia 2011/361/PESC a Consiliului din 20 decembrie 2010 privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Republica Serbia de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Serbia la operațiunile Uniunii Europene de gestionare a crizelor (5); |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2011/361/PESC a Consiliului din 20 decembrie 2010 privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Republica Serbia de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Serbia la operațiunile Uniunii Europene de gestionare a crizelor (5);

| — | având în vedere raportul final din 19 septembrie 2012 al Misiunii restrânse de observare a alegerilor a Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului OSCE/ODIHR, care a observat alegerile parlamentare și prezidențiale din Serbia din 6 și 20 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final din 19 septembrie 2012 al Misiunii restrânse de observare a alegerilor a Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului OSCE/ODIHR, care a observat alegerile parlamentare și prezidențiale din Serbia din 6 și 20 mai 2012,

| — | având în vedere raportul anual din 1 august 2012 al Președintelui TPII, prezentat la 15 octombrie 2012 în fața Adunării Generale a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual din 1 august 2012 al Președintelui TPII, prezentat la 15 octombrie 2012 în fața Adunării Generale a ONU,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Consiliul European din 1 martie 2012 i-a acordat Serbiei statutul de țară candidată la UE, reconfirmând perspectiva sa europeană clară în conformitate cu angajamentele UE față de întreaga regiune a Balcanilor de Vest; |
| --- | --- |

A.

întrucât Consiliul European din 1 martie 2012 i-a acordat Serbiei statutul de țară candidată la UE, reconfirmând perspectiva sa europeană clară în conformitate cu angajamentele UE față de întreaga regiune a Balcanilor de Vest;

| B. | întrucât, în concluziile Președinției, care au fost publicate în urma reuniunii Consiliului European de la Salonic din 19–20 iunie 2003, s-a promis fără echivoc tuturor țărilor din Balcanii de Vest că vor adera la Uniunea Europeană atunci când vor îndeplini criteriile stabilite; întrucât acest angajament a fost reluat în consensul reînnoit privind extinderea, adoptat de către Consiliul European la 14 și 15 decembrie 2006, în concluziile Consiliului din 25 octombrie 2010, precum și în cadrul reuniunii ministeriale UE-Balcanii de Vest din 2 iunie 2010; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în concluziile Președinției, care au fost publicate în urma reuniunii Consiliului European de la Salonic din 19–20 iunie 2003, s-a promis fără echivoc tuturor țărilor din Balcanii de Vest că vor adera la Uniunea Europeană atunci când vor îndeplini criteriile stabilite; întrucât acest angajament a fost reluat în consensul reînnoit privind extinderea, adoptat de către Consiliul European la 14 și 15 decembrie 2006, în concluziile Consiliului din 25 octombrie 2010, precum și în cadrul reuniunii ministeriale UE-Balcanii de Vest din 2 iunie 2010;

| C. | întrucât Serbia a adoptat numeroase măsuri în direcția normalizării relațiilor cu Kosovo și a depus eforturi pentru a îndeplini în mod suficient criteriile politice și condițiile procesului de stabilizare și de asociere; |
| --- | --- |

C.

întrucât Serbia a adoptat numeroase măsuri în direcția normalizării relațiilor cu Kosovo și a depus eforturi pentru a îndeplini în mod suficient criteriile politice și condițiile procesului de stabilizare și de asociere;

| D. | întrucât un singur stat membru al UE nu a ratificat încă Acordul de stabilizare și de asociere dintre UE și Serbia; |
| --- | --- |

D.

întrucât un singur stat membru al UE nu a ratificat încă Acordul de stabilizare și de asociere dintre UE și Serbia;

| E. | întrucât Serbia, la fel ca fiecare țară care aspiră să devină membră a UE, trebuie evaluată în funcție de propriile merite în ceea ce privește implementarea și respectarea aceluiași set de criterii; |
| --- | --- |

E.

întrucât Serbia, la fel ca fiecare țară care aspiră să devină membră a UE, trebuie evaluată în funcție de propriile merite în ceea ce privește implementarea și respectarea aceluiași set de criterii;

| F. | întrucât Serbia are potențialul de a juca un rol important în garantarea securității și stabilității în regiune și ar trebui să mențină și să promoveze o abordare constructivă față de cooperarea regională și relațiile de bună vecinătate, elemente-cheie ale procesului de integrare europeană; |
| --- | --- |

F.

întrucât Serbia are potențialul de a juca un rol important în garantarea securității și stabilității în regiune și ar trebui să mențină și să promoveze o abordare constructivă față de cooperarea regională și relațiile de bună vecinătate, elemente-cheie ale procesului de integrare europeană;

| G. | întrucât chestiunile bilaterale ar trebui abordate cât mai curând posibil în procesul de aderare, într-un spirit constructiv și de bună vecinătate și preferabil înainte de deschiderea negocierilor de aderare, ținând seama de interesele și valorile generale ale UE; întrucât aceste chestiuni nu ar trebui să reprezinte sau să fie utilizate ca un obstacol în calea procesului de aderare; |
| --- | --- |

G.

întrucât chestiunile bilaterale ar trebui abordate cât mai curând posibil în procesul de aderare, într-un spirit constructiv și de bună vecinătate și preferabil înainte de deschiderea negocierilor de aderare, ținând seama de interesele și valorile generale ale UE; întrucât aceste chestiuni nu ar trebui să reprezinte sau să fie utilizate ca un obstacol în calea procesului de aderare;

| H. | întrucât noul guvern al Serbiei și-a afirmat angajamentul de a continua procesul de integrare europeană; întrucât înregistrarea unor rezultate vizibile în ceea ce privește adoptarea și punerea în aplicare a unor reforme este necesară în acest context, |
| --- | --- |

H.

întrucât noul guvern al Serbiei și-a afirmat angajamentul de a continua procesul de integrare europeană; întrucât înregistrarea unor rezultate vizibile în ceea ce privește adoptarea și punerea în aplicare a unor reforme este necesară în acest context,

| I. | întrucât, pentru UE, statul de drept constituie un element central în cadrul politicii de extindere, |
| --- | --- |

I.

întrucât, pentru UE, statul de drept constituie un element central în cadrul politicii de extindere,

| 1. | salută solicitarea Consiliului adresată Comisiei de a prezenta un raport, de îndată ce Serbia atinge gradul necesar de îndeplinire a criteriilor de aderare și a obiectivelor prioritare, în vederea deschiderii negocierilor de aderare fără întârziere; crede cu fermitate că începerea negocierilor de aderare la UE în luna iunie 2013 este un obiectiv realizabil; îndeamnă țara să continue reformele democratice, sistemice și socioeconomice care îi vor permite să își asume și să implementeze în mod eficient obligațiile ce rezultă din aderare; |
| --- | --- |

1.

salută solicitarea Consiliului adresată Comisiei de a prezenta un raport, de îndată ce Serbia atinge gradul necesar de îndeplinire a criteriilor de aderare și a obiectivelor prioritare, în vederea deschiderii negocierilor de aderare fără întârziere; crede cu fermitate că începerea negocierilor de aderare la UE în luna iunie 2013 este un obiectiv realizabil; îndeamnă țara să continue reformele democratice, sistemice și socioeconomice care îi vor permite să își asume și să implementeze în mod eficient obligațiile ce rezultă din aderare;

| 2. | salută modul de desfășurare a alegerilor parlamentare și locale și a alegerilor prezidențiale anticipate, care au avut loc în luna mai 2012 și în cadrul cărora, conform OSCE/ODIHR, au fost respectate drepturile și libertățile fundamentale; invită guvernul să adopte recomandările incluse în raportul final elaborat de OSCE/ODHIR pentru a spori transparența procesului de alegeri; |
| --- | --- |

2.

salută modul de desfășurare a alegerilor parlamentare și locale și a alegerilor prezidențiale anticipate, care au avut loc în luna mai 2012 și în cadrul cărora, conform OSCE/ODIHR, au fost respectate drepturile și libertățile fundamentale; invită guvernul să adopte recomandările incluse în raportul final elaborat de OSCE/ODHIR pentru a spori transparența procesului de alegeri;

| 3. | salută faptul că noul guvern se angajează să continue procesul de integrare în UE și subliniază necesitatea ca acesta să pună în aplicare reforme; încurajează noul guvern să se implice din plin în adoptarea de reforme, în special reformele prioritare privind sistemul judiciar, combaterea corupției, libertatea mass-media, protecția tuturor minorităților, gestionarea durabilă a resurselor naturale, reformele structurale economice și îmbunătățirea mediului de afaceri; |
| --- | --- |

3.

salută faptul că noul guvern se angajează să continue procesul de integrare în UE și subliniază necesitatea ca acesta să pună în aplicare reforme; încurajează noul guvern să se implice din plin în adoptarea de reforme, în special reformele prioritare privind sistemul judiciar, combaterea corupției, libertatea mass-media, protecția tuturor minorităților, gestionarea durabilă a resurselor naturale, reformele structurale economice și îmbunătățirea mediului de afaceri;

| 4. | subliniază că începerea negocierilor de aderare cu Serbia este posibilă imediat ce prioritățile-cheie sunt îndeplinite în mod satisfăcător, iar procesul de reformă continuă, în special în ceea ce privește statul de drept; subliniază că aceasta va demonstra angajamentul UE față de procesul de extindere și perspectiva europeană a țărilor din Balcanii de Vest; salută progresele Serbiei, recunoscute de Comisia Europeană în raportul său intermediar din 2012, în ceea ce privește îndeplinirea criteriilor politice de la Copenhaga și reamintește că realizarea de noi progrese în ceea ce privește procesul de integrare europeană depinde de continuarea procesului de reformă, în special de garantarea democrației și de funcționarea instituțiilor democratice, de respectarea statului de drept, a drepturilor omului, de protecția egală și angajată a tuturor minorităților din Serbia în conformitate cu standardele europene, de menținerea unor relații de bună vecinătate și a cooperării regionale, inclusiv prin soluționarea pașnică a aspectelor bilaterale, precum și de îmbunătățirea funcționării economiei de piață; |
| --- | --- |

4.

subliniază că începerea negocierilor de aderare cu Serbia este posibilă imediat ce prioritățile-cheie sunt îndeplinite în mod satisfăcător, iar procesul de reformă continuă, în special în ceea ce privește statul de drept; subliniază că aceasta va demonstra angajamentul UE față de procesul de extindere și perspectiva europeană a țărilor din Balcanii de Vest; salută progresele Serbiei, recunoscute de Comisia Europeană în raportul său intermediar din 2012, în ceea ce privește îndeplinirea criteriilor politice de la Copenhaga și reamintește că realizarea de noi progrese în ceea ce privește procesul de integrare europeană depinde de continuarea procesului de reformă, în special de garantarea democrației și de funcționarea instituțiilor democratice, de respectarea statului de drept, a drepturilor omului, de protecția egală și angajată a tuturor minorităților din Serbia în conformitate cu standardele europene, de menținerea unor relații de bună vecinătate și a cooperării regionale, inclusiv prin soluționarea pașnică a aspectelor bilaterale, precum și de îmbunătățirea funcționării economiei de piață;

| 5. | subliniază faptul că aderarea Serbiei la UE este deosebit de importantă pentru calitatea dezvoltării economice și sociale în țară; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că aderarea Serbiei la UE este deosebit de importantă pentru calitatea dezvoltării economice și sociale în țară;

| 6. | subliniază importanța Acordului de stabilizare și de asociere (ASA) dintre UE și Serbia care definește drepturile și obligațiile reciproce ale ambelor părți până la aderarea Serbiei la UE; observă că Serbia trebuie să înregistreze rezultate pozitive în ceea ce privește punerea în aplicare a obligațiilor stabilite în ASA și în acordul interimar; solicită statului membru care nu a finalizat ratificarea Acordului de stabilizare și de asociere să facă acest lucru cât mai curând posibil pentru a putea deschide oportunitățile de consolidare a relațiilor dintre UE și Serbia; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța Acordului de stabilizare și de asociere (ASA) dintre UE și Serbia care definește drepturile și obligațiile reciproce ale ambelor părți până la aderarea Serbiei la UE; observă că Serbia trebuie să înregistreze rezultate pozitive în ceea ce privește punerea în aplicare a obligațiilor stabilite în ASA și în acordul interimar; solicită statului membru care nu a finalizat ratificarea Acordului de stabilizare și de asociere să facă acest lucru cât mai curând posibil pentru a putea deschide oportunitățile de consolidare a relațiilor dintre UE și Serbia;

| 7. | salută progresele înregistrate de Serbia în ceea ce privește îndeplinirea criteriilor politice de la Copenhaga, recunoscute în cadrul raportului Comisiei pe 2012 privind progresele realizate; reamintește faptul că realizarea de progrese suplimentare în cadrul procesului de integrare europeană depinde în mod direct de continuarea ireversibilă a reformelor și de îndeplinirea condițiilor stabilite de Consiliu; subliniază faptul că implementarea acestora este esențială; |
| --- | --- |

7.

salută progresele înregistrate de Serbia în ceea ce privește îndeplinirea criteriilor politice de la Copenhaga, recunoscute în cadrul raportului Comisiei pe 2012 privind progresele realizate; reamintește faptul că realizarea de progrese suplimentare în cadrul procesului de integrare europeană depinde în mod direct de continuarea ireversibilă a reformelor și de îndeplinirea condițiilor stabilite de Consiliu; subliniază faptul că implementarea acestora este esențială;

| 8. | ia act cu regret de faptul că cea de-a noua rundă a dialogului la nivel înalt dintre Belgrad și Priština s-a încheiat fără a se ajunge la un acord cuprinzător referitor la domeniul de competență al comunității municipalităților sârbe; invită ambele părți să continue și să intensifice discuțiile pentru a găsi o soluție reciproc acceptabilă și sustenabilă pentru toate chestiunile restante cât mai curând posibil; subliniază faptul că normalizarea relațiilor este în interesul Serbiei și al Kosovo și reprezintă un pas esențial către deblocarea procesului de integrare europeană; solicită implementarea deplină de către ambele părți a acordurilor încheiate până acum; salută reuniunile dintre prim-miniștrii sârb și kosovar, dl Ivica Dačić și dl Hashim Thaçi, ca fiind pași esențiali în direcția unei reconcilieri veritabile între sârbi și kosovari și a unei normalizări a relațiilor dintre Serbia și Kosovo; laudă rolul proactiv și poziția de lider a Înaltului Reprezentant și vicepreședintelui Catherine Ashton în cadrul facilitării dialogului dintre Serbia și Kosovo; așteaptă cu interes progresele din ale domenii, cum ar fi telecomunicațiile și energia și îndeamnă ambele părți să depună în mod activ eforturi în vederea soluționării problemei persoanelor dispărute; salută instrucțiunea guvernului sârb referitoare la punerea în aplicare a acordului privind cooperarea regională favorabilă incluziunii, decizia de a numi un ofițer de legătură pentru biroul UE din Priština și, respectiv, Belgrad, precum și semnarea acordului IBM și primele etape ale punerii în aplicare a acestui acord; solicită Belgradului să continue buna cooperare cu EULEX în domeniul statului de drept și să intensifice eforturile comune în ceea ce privește combaterea criminalității organizate; încurajează Serbia să coopereze și să asiste grupul special de investigații din cadrul EULEX (SITF) în cadrul activității sale; |
| --- | --- |

8.

ia act cu regret de faptul că cea de-a noua rundă a dialogului la nivel înalt dintre Belgrad și Priština s-a încheiat fără a se ajunge la un acord cuprinzător referitor la domeniul de competență al comunității municipalităților sârbe; invită ambele părți să continue și să intensifice discuțiile pentru a găsi o soluție reciproc acceptabilă și sustenabilă pentru toate chestiunile restante cât mai curând posibil; subliniază faptul că normalizarea relațiilor este în interesul Serbiei și al Kosovo și reprezintă un pas esențial către deblocarea procesului de integrare europeană; solicită implementarea deplină de către ambele părți a acordurilor încheiate până acum; salută reuniunile dintre prim-miniștrii sârb și kosovar, dl Ivica Dačić și dl Hashim Thaçi, ca fiind pași esențiali în direcția unei reconcilieri veritabile între sârbi și kosovari și a unei normalizări a relațiilor dintre Serbia și Kosovo; laudă rolul proactiv și poziția de lider a Înaltului Reprezentant și vicepreședintelui Catherine Ashton în cadrul facilitării dialogului dintre Serbia și Kosovo; așteaptă cu interes progresele din ale domenii, cum ar fi telecomunicațiile și energia și îndeamnă ambele părți să depună în mod activ eforturi în vederea soluționării problemei persoanelor dispărute; salută instrucțiunea guvernului sârb referitoare la punerea în aplicare a acordului privind cooperarea regională favorabilă incluziunii, decizia de a numi un ofițer de legătură pentru biroul UE din Priština și, respectiv, Belgrad, precum și semnarea acordului IBM și primele etape ale punerii în aplicare a acestui acord; solicită Belgradului să continue buna cooperare cu EULEX în domeniul statului de drept și să intensifice eforturile comune în ceea ce privește combaterea criminalității organizate; încurajează Serbia să coopereze și să asiste grupul special de investigații din cadrul EULEX (SITF) în cadrul activității sale;

| 9. | subliniază necesitatea de a asigura implicarea parlamentelor și a societăților civile din Serbia și Kosovo în procesul de dialog; subliniază faptul că rezultatele dialogului trebuie comunicate în mod transparent și coerent publicului din Serbia și din Kosovo, în vederea consolidării credibilității procesului și a sprijinului public; solicită realizarea de comunicări comune și organizarea unor consultări publice privind aspectele care urmează să fie discutate în cadrul dialogului, dacă este cazul, și ca toate acordurile încheiate să fie publicate nu numai în limba engleză, ci și în limbile sârbă și albaneză; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea de a asigura implicarea parlamentelor și a societăților civile din Serbia și Kosovo în procesul de dialog; subliniază faptul că rezultatele dialogului trebuie comunicate în mod transparent și coerent publicului din Serbia și din Kosovo, în vederea consolidării credibilității procesului și a sprijinului public; solicită realizarea de comunicări comune și organizarea unor consultări publice privind aspectele care urmează să fie discutate în cadrul dialogului, dacă este cazul, și ca toate acordurile încheiate să fie publicate nu numai în limba engleză, ci și în limbile sârbă și albaneză;

| 10. | reiterează faptul că ideile privind împărțirea Kosovo sau a oricărei alte țări din Balcanii de Vest contravin spiritului integrării europene; solicită desființarea instituțiilor paralele menținute de statul sârb în nordul statului Kosovo, în special retragerea serviciilor de securitate și a organismelor judiciare; subliniază importanța asigurării dezvoltării socioeconomice în regiune; reiterează faptul că sprijinul economic trebuie să fie pe deplin transparent, în special finanțarea școlilor și a spitalelor din nordul statului Kosovo; subliniază faptul că atât autoritățile sârbe, cât și autoritățile kosovare trebuie să continue acțiunile în vederea asigurării protecției tuturor minorităților și a includerii lor în întreaga societate; |
| --- | --- |

10.

reiterează faptul că ideile privind împărțirea Kosovo sau a oricărei alte țări din Balcanii de Vest contravin spiritului integrării europene; solicită desființarea instituțiilor paralele menținute de statul sârb în nordul statului Kosovo, în special retragerea serviciilor de securitate și a organismelor judiciare; subliniază importanța asigurării dezvoltării socioeconomice în regiune; reiterează faptul că sprijinul economic trebuie să fie pe deplin transparent, în special finanțarea școlilor și a spitalelor din nordul statului Kosovo; subliniază faptul că atât autoritățile sârbe, cât și autoritățile kosovare trebuie să continue acțiunile în vederea asigurării protecției tuturor minorităților și a includerii lor în întreaga societate;

| 11. | salută cooperarea dintre Serbia și TPII, care a condus la deferirea tuturor suspecților de crime de război către Tribunalul de la Haga în vederea judecării; încurajează continuarea cooperării cu Tribunalul; se alătură solicitărilor repetate ale procurorului șef al TPII vizând anchetarea minuțioasă și urmărirea penală a persoanelor implicate în rețelele de sprijin, mai ales a celor din cadrul serviciilor de securitate civilă și militară, care au permis fugarilor să se ascundă un timp atât de îndelungat; observă că urmărirea penală a crimelor de război interne a decurs în mod constant, dar atrage atenția asupra necesității de a trata cu mai multă vigurozitate problemele legate de persoanele dispărute; în plus, solicită autorităților să garanteze credibilitatea și profesionalismul programului de protecție a martorilor (PPM), precum și să ofere resurse adecvate pentru acesta, astfel încât sistemul judiciar să poată continua în mod eficient procedurile penale împotriva crimelor de război; atrage atenția asupra faptului că o serie de foști ofițeri de poliție au ales în mod voluntar să părăsească PPM din cauza deficiențelor sale grave; |
| --- | --- |

11.

salută cooperarea dintre Serbia și TPII, care a condus la deferirea tuturor suspecților de crime de război către Tribunalul de la Haga în vederea judecării; încurajează continuarea cooperării cu Tribunalul; se alătură solicitărilor repetate ale procurorului șef al TPII vizând anchetarea minuțioasă și urmărirea penală a persoanelor implicate în rețelele de sprijin, mai ales a celor din cadrul serviciilor de securitate civilă și militară, care au permis fugarilor să se ascundă un timp atât de îndelungat; observă că urmărirea penală a crimelor de război interne a decurs în mod constant, dar atrage atenția asupra necesității de a trata cu mai multă vigurozitate problemele legate de persoanele dispărute; în plus, solicită autorităților să garanteze credibilitatea și profesionalismul programului de protecție a martorilor (PPM), precum și să ofere resurse adecvate pentru acesta, astfel încât sistemul judiciar să poată continua în mod eficient procedurile penale împotriva crimelor de război; atrage atenția asupra faptului că o serie de foști ofițeri de poliție au ales în mod voluntar să părăsească PPM din cauza deficiențelor sale grave;

| 12. | solicită autorităților și liderilor politici sârbi să se abțină de la declarații și acțiuni care subminează autoritatea și integritatea tribunalului și solicită Serbiei să-și țină promisiunea și să rămână consecventă și dedicată cooperării și reconcilierii regionale în Balcanii de Vest, în ciuda dezamăgirii manifestate de opinia publică din Serbia în urma achitării recente în procesele Gotovina, Markac și Haradinaj; salută semnarea protocolului privind cooperarea în domeniul urmăririi penale a autorilor crimelor de război, crimelor împotriva umanității și genocidului, dintre Serbia și Bosnia și Herțegovina; |
| --- | --- |

12.

solicită autorităților și liderilor politici sârbi să se abțină de la declarații și acțiuni care subminează autoritatea și integritatea tribunalului și solicită Serbiei să-și țină promisiunea și să rămână consecventă și dedicată cooperării și reconcilierii regionale în Balcanii de Vest, în ciuda dezamăgirii manifestate de opinia publică din Serbia în urma achitării recente în procesele Gotovina, Markac și Haradinaj; salută semnarea protocolului privind cooperarea în domeniul urmăririi penale a autorilor crimelor de război, crimelor împotriva umanității și genocidului, dintre Serbia și Bosnia și Herțegovina;

| 13. | subliniază faptul că autoritățile trebuie să depună mai multe eforturi pentru a obține dreptate pentru supraviețuitorii actelor de violență sexuală din timpul conflictelor din Serbia și din alte părți ale Balcanilor de Vest; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că autoritățile trebuie să depună mai multe eforturi pentru a obține dreptate pentru supraviețuitorii actelor de violență sexuală din timpul conflictelor din Serbia și din alte părți ale Balcanilor de Vest;

| 14. | salută angajamentul guvernului privind combaterea corupției și a criminalității organizate, angajament crucial pentru procesul de integrare europeană a Serbiei; subliniază importanța consolidării instituțiilor independente în combaterea corupției, în special a agenției anticorupție și a procurorului anticorupție, precum și importanța îmbunătățirii coordonării între agenții; solicită autorităților să finalizeze strategia națională anticorupție 2012-2016 și planul de acțiune corespunzător și să se asigure că agenția anticorupție, în calitate de organism independent, joacă un rol important în implementarea acestora; subliniază faptul că voința politică reprezintă un factor crucial în anchetarea cu succes și condamnarea în cazurile de corupție la nivel înalt, inclusiv în cazul celor 24 de privatizări controversate, și speră ca rolul special și proactiv în acest domeniu al prim-viceprim-ministrului să aibă rezultatele scontate; |
| --- | --- |

14.

salută angajamentul guvernului privind combaterea corupției și a criminalității organizate, angajament crucial pentru procesul de integrare europeană a Serbiei; subliniază importanța consolidării instituțiilor independente în combaterea corupției, în special a agenției anticorupție și a procurorului anticorupție, precum și importanța îmbunătățirii coordonării între agenții; solicită autorităților să finalizeze strategia națională anticorupție 2012-2016 și planul de acțiune corespunzător și să se asigure că agenția anticorupție, în calitate de organism independent, joacă un rol important în implementarea acestora; subliniază faptul că voința politică reprezintă un factor crucial în anchetarea cu succes și condamnarea în cazurile de corupție la nivel înalt, inclusiv în cazul celor 24 de privatizări controversate, și speră ca rolul special și proactiv în acest domeniu al prim-viceprim-ministrului să aibă rezultatele scontate;

| 15. | constată că Serbia elaborează o strategie nouă privind reforma sistemului judiciar și sprijină eforturile de instituire a unui nou sistem juridic în vederea îmbunătățirii eficienței și independenței întregului sistem judiciar; salută angajamentul guvernului privind soluționarea deficiențelor din reforma sistemului judiciar, în special prin garantarea impermeabilității cadrului juridic în fața imixtiunilor politice neadecvate și prin abordarea aspectelor legate de competența parlamentului de a numi judecători și procurori și de participarea directă a funcționarilor politici la activitățile Consiliului Superior al Magistraturii și ale Consiliului de Stat pentru Procurori; subliniază importanța adoptării unor criterii de evaluare clare și transparente pentru judecătorii și procurorii numiți, care să garanteze independența și profesionalismul acestora; în plus, subliniază necesitatea implementării unor măsuri în conformitate cu recomandările Comisiei de la Veneția privind abordarea numărului crescut de cazuri; observă că Ministerul Justiției rămâne responsabil pentru cheltuielile de capital care ar putea limita în continuare independența sistemului judiciar; solicită guvernului să se concentreze mai degrabă asupra calității reformei decât asupra vitezei, utilizând expertiza tehnică disponibilă din străinătate; subliniază, de asemenea, necesitatea unei formări profesionale inițiale și continue a judecătorilor și procurorilor din cauza modificărilor ample aduse legislației; |
| --- | --- |

15.

constată că Serbia elaborează o strategie nouă privind reforma sistemului judiciar și sprijină eforturile de instituire a unui nou sistem juridic în vederea îmbunătățirii eficienței și independenței întregului sistem judiciar; salută angajamentul guvernului privind soluționarea deficiențelor din reforma sistemului judiciar, în special prin garantarea impermeabilității cadrului juridic în fața imixtiunilor politice neadecvate și prin abordarea aspectelor legate de competența parlamentului de a numi judecători și procurori și de participarea directă a funcționarilor politici la activitățile Consiliului Superior al Magistraturii și ale Consiliului de Stat pentru Procurori; subliniază importanța adoptării unor criterii de evaluare clare și transparente pentru judecătorii și procurorii numiți, care să garanteze independența și profesionalismul acestora; în plus, subliniază necesitatea implementării unor măsuri în conformitate cu recomandările Comisiei de la Veneția privind abordarea numărului crescut de cazuri; observă că Ministerul Justiției rămâne responsabil pentru cheltuielile de capital care ar putea limita în continuare independența sistemului judiciar; solicită guvernului să se concentreze mai degrabă asupra calității reformei decât asupra vitezei, utilizând expertiza tehnică disponibilă din străinătate; subliniază, de asemenea, necesitatea unei formări profesionale inițiale și continue a judecătorilor și procurorilor din cauza modificărilor ample aduse legislației;

| 16. | reiterează necesitatea unei formări continue și cuprinzătoare a procurorilor și a organelor de poliție în domeniul investigațiilor și, în special în domeniul investigațiilor financiare; subliniază că soluția pentru combaterea corupției sistemice constă în ruperea legăturilor între partidele politice, interesele private și întreprinderile publice; atrage atenția în mod special asupra necesității de a face finanțarea partidelor politice transparentă și de a o armoniza cu standardele UE; solicită autorităților să implementeze pe deplin Legea privind finanțarea partidelor politice; susține că principiul prezumției de nevinovăție nu trebuie pus în pericol pe întreaga durată a procesului de combatere a corupției; subliniază faptul că informarea este esențială pentru depistarea persoanelor acuzate de corupție; prin urmare, solicită guvernului să adopte și să pună în aplicare norme privind protecția informatorilor și să încurajeze în mod activ persoanele să denunțe corupția la toate nivelurile; atrage atenția asupra faptului că atât autoritățile, cât și mass-media sunt responsabile pentru informarea credibilă a publicului cu privire la investigațiile cazurilor de corupție aflate în curs de desfășurare, ceea ce constituie o condiție necesară pentru o activitate profesională și de succes a sistemului judiciar și polițienesc; |
| --- | --- |

16.

reiterează necesitatea unei formări continue și cuprinzătoare a procurorilor și a organelor de poliție în domeniul investigațiilor și, în special în domeniul investigațiilor financiare; subliniază că soluția pentru combaterea corupției sistemice constă în ruperea legăturilor între partidele politice, interesele private și întreprinderile publice; atrage atenția în mod special asupra necesității de a face finanțarea partidelor politice transparentă și de a o armoniza cu standardele UE; solicită autorităților să implementeze pe deplin Legea privind finanțarea partidelor politice; susține că principiul prezumției de nevinovăție nu trebuie pus în pericol pe întreaga durată a procesului de combatere a corupției; subliniază faptul că informarea este esențială pentru depistarea persoanelor acuzate de corupție; prin urmare, solicită guvernului să adopte și să pună în aplicare norme privind protecția informatorilor și să încurajeze în mod activ persoanele să denunțe corupția la toate nivelurile; atrage atenția asupra faptului că atât autoritățile, cât și mass-media sunt responsabile pentru informarea credibilă a publicului cu privire la investigațiile cazurilor de corupție aflate în curs de desfășurare, ceea ce constituie o condiție necesară pentru o activitate profesională și de succes a sistemului judiciar și polițienesc;

| 17. | solicită un angajament politic mai ferm în ceea ce privește reforma administrației publice, în special în ceea ce privește asigurarea finalizării și a conformității depline a cadrului legislativ cu standardele internaționale; |
| --- | --- |

17.

solicită un angajament politic mai ferm în ceea ce privește reforma administrației publice, în special în ceea ce privește asigurarea finalizării și a conformității depline a cadrului legislativ cu standardele internaționale;

| 18. | ia act de eforturile depuse de noul guvern în vederea abordării îngrijorărilor exprimate de Parlamentul European cu privire la solicitarea de revizuire imediată a articolului 359 din Codul Penal, dar își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că aceleași dispoziții au fost incluse la articolul 234 din Codul Penal; subliniază faptul că dispozițiile noului articol 234 din Codul Penal nu pot fi aplicate proprietarilor de întreprinderi private naționale sau străine sau persoanelor responsabile din cadrul întreprinderilor străine din afara Serbiei; și solicită autorităților să înceteze toate procedurile penale împotriva acestor persoane; această situație se aplică, de asemenea, în reclasificarea de la caz la caz; aceste cazuri de înghețare nejustificată a activelor ar trebui soluționate cât mai curând posibil deoarece agravează situația economică a Serbiei; |
| --- | --- |

18.

ia act de eforturile depuse de noul guvern în vederea abordării îngrijorărilor exprimate de Parlamentul European cu privire la solicitarea de revizuire imediată a articolului 359 din Codul Penal, dar își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că aceleași dispoziții au fost incluse la articolul 234 din Codul Penal; subliniază faptul că dispozițiile noului articol 234 din Codul Penal nu pot fi aplicate proprietarilor de întreprinderi private naționale sau străine sau persoanelor responsabile din cadrul întreprinderilor străine din afara Serbiei; și solicită autorităților să înceteze toate procedurile penale împotriva acestor persoane; această situație se aplică, de asemenea, în reclasificarea de la caz la caz; aceste cazuri de înghețare nejustificată a activelor ar trebui soluționate cât mai curând posibil deoarece agravează situația economică a Serbiei;

| 19. | este preocupat de incertitudinea juridică și politică cu privire la autonomia Voivodinei și de accentuarea tensiunilor politice dintre autoritățile centrale și autoritățile provinciei, în urma intenției Adunării din Voivodina de a adopta o declarație privind autonomia provinciei; îndeamnă guvernul sârb să restabilească situația inițială, să abjure măsurile centralizatoare și să înceapă negocierile imediate cu guvernul Provinciei Autonome pentru a găsi soluții care respectă principiile statului de drept și al subsidiarității; reamintește părților că în conformitate cu constituția, legea privind finanțarea provinciei autonome ar fi trebuit să fie adoptată până la sfârșitul anului 2008; prin urmare, încurajează guvernul să redacteze și să transmită această lege parlamentului fără întârziere, iar acest lucru este indispensabil pentru funcționarea democrației și a statului de drept în Serbia; |
| --- | --- |

19.

este preocupat de incertitudinea juridică și politică cu privire la autonomia Voivodinei și de accentuarea tensiunilor politice dintre autoritățile centrale și autoritățile provinciei, în urma intenției Adunării din Voivodina de a adopta o declarație privind autonomia provinciei; îndeamnă guvernul sârb să restabilească situația inițială, să abjure măsurile centralizatoare și să înceapă negocierile imediate cu guvernul Provinciei Autonome pentru a găsi soluții care respectă principiile statului de drept și al subsidiarității; reamintește părților că în conformitate cu constituția, legea privind finanțarea provinciei autonome ar fi trebuit să fie adoptată până la sfârșitul anului 2008; prin urmare, încurajează guvernul să redacteze și să transmită această lege parlamentului fără întârziere, iar acest lucru este indispensabil pentru funcționarea democrației și a statului de drept în Serbia;

| 20. | solicită încă o dată revizuirea cazurilor de înghețare nejustificată a activelor și de aplicare necorespunzătoare a indexării și retroactivității impozitelor în cazul persoanelor și întreprinderilor private; solicită Ministerului Justiției și Curții Constituționale să elimine imediat aplicarea selectivă a „legii privind impozitul excepțional pe profitul suplimentar și bunurile suplimentare obținute de pe urma unor beneficii speciale”, precum și dispozițiile altor legi fiscale, care permit aplicarea unor amenzi în valoare necorespunzător de mare care duc la faliment, anterior adoptării unei decizii finale în cadrul procedurii fiscale; solicită autorităților sârbe să garanteze compensații echitabile pentru persoanele și întreprinderile private afectate; |
| --- | --- |

20.

solicită încă o dată revizuirea cazurilor de înghețare nejustificată a activelor și de aplicare necorespunzătoare a indexării și retroactivității impozitelor în cazul persoanelor și întreprinderilor private; solicită Ministerului Justiției și Curții Constituționale să elimine imediat aplicarea selectivă a „legii privind impozitul excepțional pe profitul suplimentar și bunurile suplimentare obținute de pe urma unor beneficii speciale”, precum și dispozițiile altor legi fiscale, care permit aplicarea unor amenzi în valoare necorespunzător de mare care duc la faliment, anterior adoptării unei decizii finale în cadrul procedurii fiscale; solicită autorităților sârbe să garanteze compensații echitabile pentru persoanele și întreprinderile private afectate;

| 21. | își exprimă îngrijorarea cu privire la inițiativele legislative contradictorii, cum ar fi modificările aduse legislației privind banca centrală în luna august 2012, care au subminat independența și autonomia acestei instituții din cauza influenței necorespunzătoare a guvernului; subliniază faptul că printre criteriile politice de la Copenhaga se numără independența instituțiilor statului; salută amendamentele adoptate ulterior, în noiembrie 2012, la modificările aduse legislației privind banca națională, care merg în direcția recomandărilor formulate de Comisia Europeană cu scopul de a asigura o continuitate mai mare a băncii naționale și de a reduce impactul fiecărei schimbări de guvern asupra numirii guvernatorului băncii naționale; |
| --- | --- |

21.

își exprimă îngrijorarea cu privire la inițiativele legislative contradictorii, cum ar fi modificările aduse legislației privind banca centrală în luna august 2012, care au subminat independența și autonomia acestei instituții din cauza influenței necorespunzătoare a guvernului; subliniază faptul că printre criteriile politice de la Copenhaga se numără independența instituțiilor statului; salută amendamentele adoptate ulterior, în noiembrie 2012, la modificările aduse legislației privind banca națională, care merg în direcția recomandărilor formulate de Comisia Europeană cu scopul de a asigura o continuitate mai mare a băncii naționale și de a reduce impactul fiecărei schimbări de guvern asupra numirii guvernatorului băncii naționale;

| 22. | solicită din nou autorităților ca, în vederea consolidării democrației în Serbia, să se continue eforturile de a elimina moștenirea fostelor servicii secrete comuniste; subliniază importanța continuării reformei sectorului de securitate, care să sporească supravegherea și controlul parlamentar al serviciilor de securitate, și a deschiderii arhivelor naționale, îndeosebi a documentelor fostei poliții secrete, UDBA; încurajează autoritățile să faciliteze accesul la arhivele care privesc fostele republici ale Iugoslaviei și să le returneze guvernelor respective dacă acestea le solicită; |
| --- | --- |

22.

solicită din nou autorităților ca, în vederea consolidării democrației în Serbia, să se continue eforturile de a elimina moștenirea fostelor servicii secrete comuniste; subliniază importanța continuării reformei sectorului de securitate, care să sporească supravegherea și controlul parlamentar al serviciilor de securitate, și a deschiderii arhivelor naționale, îndeosebi a documentelor fostei poliții secrete, UDBA; încurajează autoritățile să faciliteze accesul la arhivele care privesc fostele republici ale Iugoslaviei și să le returneze guvernelor respective dacă acestea le solicită;

| 23. | salută creșterea graduală a controlului civil efectuat de serviciile de securitate; cu toate acestea, observă că cadrul legislativ general nu este coerent și că ar trebui armonizat în continuare cu standardele europene; își exprimă îngrijorarea cu privire la tendința de creștere a numărului de cazuri de supraveghere neautorizată; solicită autorităților să adopte o legislație cuprinzătoare și modernă cu scopul de a defini în mod clar mecanismul de control civil al serviciilor de securitate, atât cele civile, cât și cele militare; observă că ambiguitatea actuală a cadrului juridic care definește autoritatea serviciilor de securitate lasă loc imixtiunilor politice neadecvate și subminează eforturile generale de stabilire a unui stat de drept veritabil în țară; |
| --- | --- |

23.

salută creșterea graduală a controlului civil efectuat de serviciile de securitate; cu toate acestea, observă că cadrul legislativ general nu este coerent și că ar trebui armonizat în continuare cu standardele europene; își exprimă îngrijorarea cu privire la tendința de creștere a numărului de cazuri de supraveghere neautorizată; solicită autorităților să adopte o legislație cuprinzătoare și modernă cu scopul de a defini în mod clar mecanismul de control civil al serviciilor de securitate, atât cele civile, cât și cele militare; observă că ambiguitatea actuală a cadrului juridic care definește autoritatea serviciilor de securitate lasă loc imixtiunilor politice neadecvate și subminează eforturile generale de stabilire a unui stat de drept veritabil în țară;

| 24. | își exprimă îngrijorarea cu privire la afirmațiile repetate referitoare la brutalitatea poliției și abuzul în exercitarea funcției, în special în orașele Kragujevac, Vranje și Leskovac; reamintește faptul că independența și profesionalismul instituțiilor statului se numără printre criteriile de la Copenhaga; solicită, în acest sens, autorităților să adopte toate măsurile necesare pentru a restabili încrederea publicului în poliție și pentru a condamna toți autorii presupuselor incidente; |
| --- | --- |

24.

își exprimă îngrijorarea cu privire la afirmațiile repetate referitoare la brutalitatea poliției și abuzul în exercitarea funcției, în special în orașele Kragujevac, Vranje și Leskovac; reamintește faptul că independența și profesionalismul instituțiilor statului se numără printre criteriile de la Copenhaga; solicită, în acest sens, autorităților să adopte toate măsurile necesare pentru a restabili încrederea publicului în poliție și pentru a condamna toți autorii presupuselor incidente;

| 25. | subliniază necesitatea dezvoltării unei supravegheri independente și a capacității de identificare timpurie a activităților ilicite și a conflictelor de interes din domeniul achizițiilor publice, al gestionării întreprinderilor publice, al procedurilor de privatizare și al cheltuielilor publice, care sunt în prezent deosebit de vulnerabile în fața corupției; își exprimă îngrijorarea cu privire la deficiențele procedurale legate de formarea Comisiei pentru protecția drepturilor ofertanților; subliniază faptul că sunt necesare cele mai înalte standarde de integritate pentru autoritățile de reglementare independente din domeniul achizițiilor publice, întrucât acest domeniu este considerat dreptul una dintre principalele surse ale corupției în țară; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea dezvoltării unei supravegheri independente și a capacității de identificare timpurie a activităților ilicite și a conflictelor de interes din domeniul achizițiilor publice, al gestionării întreprinderilor publice, al procedurilor de privatizare și al cheltuielilor publice, care sunt în prezent deosebit de vulnerabile în fața corupției; își exprimă îngrijorarea cu privire la deficiențele procedurale legate de formarea Comisiei pentru protecția drepturilor ofertanților; subliniază faptul că sunt necesare cele mai înalte standarde de integritate pentru autoritățile de reglementare independente din domeniul achizițiilor publice, întrucât acest domeniu este considerat dreptul una dintre principalele surse ale corupției în țară;

| 26. | salută eforturile Serbiei de combatere a manipulării rezultatelor sportive și faptul că aranjarea meciurilor a devenit faptă penală printr-o modificare adusă Codului Penal; |
| --- | --- |

26.

salută eforturile Serbiei de combatere a manipulării rezultatelor sportive și faptul că aranjarea meciurilor a devenit faptă penală printr-o modificare adusă Codului Penal;

| 27. | constată cu satisfacție că Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) funcționează bine în Serbia; subliniază importanța fondurilor IPA alocate în luna decembrie 2012 de Comisie pentru sprijinirea eforturilor Serbiei de implementare a agendei de reforme a UE; subliniază faptul că finanțarea va fi utilizată pentru creșterea eficienței sistemului judiciar, dezvoltarea capacităților în materie de azil, precum și pentru combaterea criminalității organizate, inclusiv traficul de persoane și corupția; încurajează atât guvernul, cât și UE să simplifice procedurile administrative pentru fondurile IPA cu scopul de a le face mai accesibile pentru beneficiarii mai mici și necentralizați; subliniază necesitatea de a menține un nivel adecvat al sprijinului pentru preaderare în viitoarea revizuire a cadrului financiar al UE; |
| --- | --- |

27.

constată cu satisfacție că Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) funcționează bine în Serbia; subliniază importanța fondurilor IPA alocate în luna decembrie 2012 de Comisie pentru sprijinirea eforturilor Serbiei de implementare a agendei de reforme a UE; subliniază faptul că finanțarea va fi utilizată pentru creșterea eficienței sistemului judiciar, dezvoltarea capacităților în materie de azil, precum și pentru combaterea criminalității organizate, inclusiv traficul de persoane și corupția; încurajează atât guvernul, cât și UE să simplifice procedurile administrative pentru fondurile IPA cu scopul de a le face mai accesibile pentru beneficiarii mai mici și necentralizați; subliniază necesitatea de a menține un nivel adecvat al sprijinului pentru preaderare în viitoarea revizuire a cadrului financiar al UE;

| 28. | recomandă ca prin modificarea legii privind restituirea să fie înlăturate toate obstacolele procedurale și impedimentele legale din calea restituirii în natură; |
| --- | --- |

28.

recomandă ca prin modificarea legii privind restituirea să fie înlăturate toate obstacolele procedurale și impedimentele legale din calea restituirii în natură;

| 29. | ia act de faptul că corupția și crima organizată sunt larg răspândite în regiune și solicită o strategie regională și de cooperare consolidată între toate țările, în scopul de a soluționa mai eficient aceste probleme grave; |
| --- | --- |

29.

ia act de faptul că corupția și crima organizată sunt larg răspândite în regiune și solicită o strategie regională și de cooperare consolidată între toate țările, în scopul de a soluționa mai eficient aceste probleme grave;

| 30. | consideră că o inițiere timpurie a negocierilor de aderare cu privire la capitolele 23 și 24 ar reprezenta un avantaj pentru procesul de combatere a corupției și a criminalității organizate și de consolidare a statului de drept; în acest sens, încurajează autoritățile să producă rezultate concrete în domeniul justiției, precum și în domeniul combaterii corupției și a criminalității organizate și să înregistreze rezultate credibile în ceea ce privește cazurile de corupție la nivel înalt; |
| --- | --- |

30.

consideră că o inițiere timpurie a negocierilor de aderare cu privire la capitolele 23 și 24 ar reprezenta un avantaj pentru procesul de combatere a corupției și a criminalității organizate și de consolidare a statului de drept; în acest sens, încurajează autoritățile să producă rezultate concrete în domeniul justiției, precum și în domeniul combaterii corupției și a criminalității organizate și să înregistreze rezultate credibile în ceea ce privește cazurile de corupție la nivel înalt;

| 31. | reamintește faptul că existența unor mijloace de informare viguroase, profesioniste și independente constituie un element esențial al unui sistem democratic; solicită autorităților să grăbească implementarea strategiei media adoptate în octombrie 2011 și a planurilor de acțiune care o însoțesc; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la violența și amenințările continue la adresa jurnaliștilor, în special la adresa celor care anchetează cazurile de corupție și crimă organizată; subliniază importanța deosebită a soluționării cazurilor de jurnaliști asasinați în anii 1990 și 2000, ca dovadă a angajamentului noului guvern privind garantarea dreptului de stat și a libertății mijloacelor de informare în masă; își exprimă îngrijorarea cu privire la încercările de a controla și de a interveni în sectorul mijloacelor de informare în masă și solicită autorităților să garanteze independența acestuia în fața presiunilor politice cu scopul de a garanta jurnaliștilor un mediu sigur în care aceștia să își desfășoare activitatea în mod eficient și fără autocenzură; subliniază necesitatea adoptării de măsuri vizând combaterea concentrării proprietății în mass-media și a lipsei de transparență în mass-media, precum și a garantării unui acces egal pe piața publicității care a fost dominată până în prezent de câțiva actori economici și politici, inclusiv bani din fondurile publice cheltuiți pe publicitate și promovare; solicită respectarea Codului deontologic de către jurnaliști; constată că nivelul de acces la internet rămâne scăzut, recunoaște importanța internetului pentru libertatea mass-media și îndeamnă autoritățile să își intensifice eforturile în acest domeniu; observă că raportarea mass-media pe perioada campaniei electorale a fost lipsită de elementul analitic necesar, ceea ce subliniază necesitatea clarificării problemei proprietății asupra mass-media; salută faptul că strategia respectă drepturile constituționale cu privire la mass-media în limbile minorităților și subliniază faptul că dreptul de a administra posturi publice regionale de radio și televiziune ar trebui să se aplice, de asemenea, în Voivodina; |
| --- | --- |

31.

reamintește faptul că existența unor mijloace de informare viguroase, profesioniste și independente constituie un element esențial al unui sistem democratic; solicită autorităților să grăbească implementarea strategiei media adoptate în octombrie 2011 și a planurilor de acțiune care o însoțesc; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la violența și amenințările continue la adresa jurnaliștilor, în special la adresa celor care anchetează cazurile de corupție și crimă organizată; subliniază importanța deosebită a soluționării cazurilor de jurnaliști asasinați în anii 1990 și 2000, ca dovadă a angajamentului noului guvern privind garantarea dreptului de stat și a libertății mijloacelor de informare în masă; își exprimă îngrijorarea cu privire la încercările de a controla și de a interveni în sectorul mijloacelor de informare în masă și solicită autorităților să garanteze independența acestuia în fața presiunilor politice cu scopul de a garanta jurnaliștilor un mediu sigur în care aceștia să își desfășoare activitatea în mod eficient și fără autocenzură; subliniază necesitatea adoptării de măsuri vizând combaterea concentrării proprietății în mass-media și a lipsei de transparență în mass-media, precum și a garantării unui acces egal pe piața publicității care a fost dominată până în prezent de câțiva actori economici și politici, inclusiv bani din fondurile publice cheltuiți pe publicitate și promovare; solicită respectarea Codului deontologic de către jurnaliști; constată că nivelul de acces la internet rămâne scăzut, recunoaște importanța internetului pentru libertatea mass-media și îndeamnă autoritățile să își intensifice eforturile în acest domeniu; observă că raportarea mass-media pe perioada campaniei electorale a fost lipsită de elementul analitic necesar, ceea ce subliniază necesitatea clarificării problemei proprietății asupra mass-media; salută faptul că strategia respectă drepturile constituționale cu privire la mass-media în limbile minorităților și subliniază faptul că dreptul de a administra posturi publice regionale de radio și televiziune ar trebui să se aplice, de asemenea, în Voivodina;

| 32. | salută rolul organismelor de reglementare independente în îmbunătățirea eficienței și transparenței instituțiilor țării; îndeamnă autoritățile să acționeze conform celor mai înalte standarde pentru a garanta coerența sistemului judiciar și punerea în aplicare uniformă a tuturor dispozițiilor legale; laudă îndeosebi eforturile depuse de ombudsman și de comisarul pentru informațiile de importanță publică și protecția datelor cu caracter personal; îndeamnă autoritățile să acorde instituției naționale de audit, Comisiei pentru protecția concurenței, Biroului de achiziții publice și Comisiei pentru protecția drepturilor ofertanților competențele financiare, administrative și de serviciu adecvate pentru a le permite să-și îndeplinească sarcinile care le revin; invită autoritățile să dea curs concluziilor Consiliului anticorupție, care sunt esențiale pentru sensibilizarea publicului cu privire la corupția la nivel înalt; îndeamnă autoritățile să stimuleze luarea de măsuri în urma recomandărilor organismelor de reglementare independente și să garanteze independența Agenției de radiodifuziune a republicii și caracterul său secular; reiterează faptul că organismele de reglementare independente sunt esențiale pentru succesul combaterii corupției sistemice și constituie o parte principală a mecanismului de control și echilibru pentru o supraveghere eficientă a guvernului; |
| --- | --- |

32.

salută rolul organismelor de reglementare independente în îmbunătățirea eficienței și transparenței instituțiilor țării; îndeamnă autoritățile să acționeze conform celor mai înalte standarde pentru a garanta coerența sistemului judiciar și punerea în aplicare uniformă a tuturor dispozițiilor legale; laudă îndeosebi eforturile depuse de ombudsman și de comisarul pentru informațiile de importanță publică și protecția datelor cu caracter personal; îndeamnă autoritățile să acorde instituției naționale de audit, Comisiei pentru protecția concurenței, Biroului de achiziții publice și Comisiei pentru protecția drepturilor ofertanților competențele financiare, administrative și de serviciu adecvate pentru a le permite să-și îndeplinească sarcinile care le revin; invită autoritățile să dea curs concluziilor Consiliului anticorupție, care sunt esențiale pentru sensibilizarea publicului cu privire la corupția la nivel înalt; îndeamnă autoritățile să stimuleze luarea de măsuri în urma recomandărilor organismelor de reglementare independente și să garanteze independența Agenției de radiodifuziune a republicii și caracterul său secular; reiterează faptul că organismele de reglementare independente sunt esențiale pentru succesul combaterii corupției sistemice și constituie o parte principală a mecanismului de control și echilibru pentru o supraveghere eficientă a guvernului;

| 33. | subliniază importanța combaterii tuturor formelor de discriminare care afectează grupurile vulnerabile, în special minoritățile, romii, femeile, persoanele LGBT și persoanele cu dizabilități; invită autoritățile să ia măsuri urgente pentru alinierea legislației privind combaterea discriminării la acquis, în special în ceea ce privește derogările acordate instituțiilor religioase, obligația de a prevedea adaptări corespunzătoare pentru angajații cu dizabilități, definirea discriminării indirecte și rolul ONG-urilor în cadrul procedurilor judiciare; a constatat cu regret că nu a fost realizat un bilanț al urmăririlor penale și al condamnărilor definitive pentru infracțiuni legate de discriminare; solicită liderilor politici să participe în mod activ la campanii de promovare a toleranței, în special cu privire la romi, femei, persoane cu dizabilități și populația LGBT; salută acțiunile pozitive întreprinse de către Ombudsman și de către comisarul pentru egalitate pentru promovarea acestor valori în societatea sârbă; |
| --- | --- |

33.

subliniază importanța combaterii tuturor formelor de discriminare care afectează grupurile vulnerabile, în special minoritățile, romii, femeile, persoanele LGBT și persoanele cu dizabilități; invită autoritățile să ia măsuri urgente pentru alinierea legislației privind combaterea discriminării la acquis, în special în ceea ce privește derogările acordate instituțiilor religioase, obligația de a prevedea adaptări corespunzătoare pentru angajații cu dizabilități, definirea discriminării indirecte și rolul ONG-urilor în cadrul procedurilor judiciare; a constatat cu regret că nu a fost realizat un bilanț al urmăririlor penale și al condamnărilor definitive pentru infracțiuni legate de discriminare; solicită liderilor politici să participe în mod activ la campanii de promovare a toleranței, în special cu privire la romi, femei, persoane cu dizabilități și populația LGBT; salută acțiunile pozitive întreprinse de către Ombudsman și de către comisarul pentru egalitate pentru promovarea acestor valori în societatea sârbă;

| 34. | recunoaște rolul femeilor ca importanți agenți ai schimbării în societatea sârbă; ia act de faptul că femeile sunt mai bine reprezentate în parlamentul sârb în urma alegerilor din 2012; salută faptul că 84 din 250 de locuri în parlament au revenit femeilor; cu toate acestea, încurajează autoritățile sârbe să depună în continuare eforturi în vederea garantării reprezentării egale; subliniază faptul că femeile se confruntă în continuare cu discriminarea pe piața muncii și în alte sectoare ale societății și că încă nu sunt pe deplin reprezentate în viața politică a țării, inclusiv în posturi guvernamentale; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că deși există atât organisme legislative, cât și organisme de punere în aplicare în ceea ce privește combaterea discriminării și egalitatea de gen, nu a putut fi raportat niciun progres cu privire la egalitatea de șanse între femei și bărbați; observă că aplicarea efectivă a legislației existente și consolidarea în continuare a capacității administrative rămân provocări majore și îndeamnă autoritățile sârbe să își intensifice eforturile în acest sens; |
| --- | --- |

34.

recunoaște rolul femeilor ca importanți agenți ai schimbării în societatea sârbă; ia act de faptul că femeile sunt mai bine reprezentate în parlamentul sârb în urma alegerilor din 2012; salută faptul că 84 din 250 de locuri în parlament au revenit femeilor; cu toate acestea, încurajează autoritățile sârbe să depună în continuare eforturi în vederea garantării reprezentării egale; subliniază faptul că femeile se confruntă în continuare cu discriminarea pe piața muncii și în alte sectoare ale societății și că încă nu sunt pe deplin reprezentate în viața politică a țării, inclusiv în posturi guvernamentale; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că deși există atât organisme legislative, cât și organisme de punere în aplicare în ceea ce privește combaterea discriminării și egalitatea de gen, nu a putut fi raportat niciun progres cu privire la egalitatea de șanse între femei și bărbați; observă că aplicarea efectivă a legislației existente și consolidarea în continuare a capacității administrative rămân provocări majore și îndeamnă autoritățile sârbe să își intensifice eforturile în acest sens;

| 35. | salută semnarea de către Serbia a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice; subliniază importanța aplicării rapide și a executării adecvate a convenției având în vedere că violența împotriva femeilor rămâne în continuare o preocupare; |
| --- | --- |

35.

salută semnarea de către Serbia a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice; subliniază importanța aplicării rapide și a executării adecvate a convenției având în vedere că violența împotriva femeilor rămâne în continuare o preocupare;

| 36. | solicită autorităților să se concentreze asupra politicilor de reducere a șomajului, sărăciei și discriminării persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

36.

solicită autorităților să se concentreze asupra politicilor de reducere a șomajului, sărăciei și discriminării persoanelor cu dizabilități;

| 37. | își exprimă îngrijorarea cu privire la amenințarea reprezentată de grupurile violente de huligani la adresa statului de drept și securității publice din Serbia, în special după ce guvernul a anunțat că este incapabil să controleze aceste grupuri atunci când a anulat Parada „Gay Pride” din Belgrad în octombrie 2012; invită guvernul sârb să asigure imediat realizarea de acțiuni concertate de către toate instituțiile guvernamentale și de securitate relevante pentru a garanta că aceste grupuri nu mai reprezintă o amenințare și că orice formă de violență sau activitate infracțională săvârșită de către membrii acestor grupuri este are ca efect urmărirea în justiție; |
| --- | --- |

37.

își exprimă îngrijorarea cu privire la amenințarea reprezentată de grupurile violente de huligani la adresa statului de drept și securității publice din Serbia, în special după ce guvernul a anunțat că este incapabil să controleze aceste grupuri atunci când a anulat Parada „Gay Pride” din Belgrad în octombrie 2012; invită guvernul sârb să asigure imediat realizarea de acțiuni concertate de către toate instituțiile guvernamentale și de securitate relevante pentru a garanta că aceste grupuri nu mai reprezintă o amenințare și că orice formă de violență sau activitate infracțională săvârșită de către membrii acestor grupuri este are ca efect urmărirea în justiție;

| 38. | încurajează autoritățile din Serbia să garanteze securitatea femeilor militante pentru drepturile omului (WHRD); este îngrijorat cu privire la faptul că, în anul 2012, încă există discursuri de incitare la ură, amenințări, atacuri fizice, îndreptate nu în ultimul rând împotriva activiștilor pentru drepturile LGBT și a activiștilor care subliniază importanța confruntării cu trecutul; |
| --- | --- |

38.

încurajează autoritățile din Serbia să garanteze securitatea femeilor militante pentru drepturile omului (WHRD); este îngrijorat cu privire la faptul că, în anul 2012, încă există discursuri de incitare la ură, amenințări, atacuri fizice, îndreptate nu în ultimul rând împotriva activiștilor pentru drepturile LGBT și a activiștilor care subliniază importanța confruntării cu trecutul;

| 39. | subliniază importanța pedepsirii sistematice a discursurilor de incitare la ură și necesitatea ca guvernul să condamne discursurile de incitare la ură atunci când acestea sunt susținute de către funcționarii publici; |
| --- | --- |

39.

subliniază importanța pedepsirii sistematice a discursurilor de incitare la ură și necesitatea ca guvernul să condamne discursurile de incitare la ură atunci când acestea sunt susținute de către funcționarii publici;

| 40. | condamnă decizia guvernului de a interzice parada „Gay Pride”, care urma să aibă loc la 6 octombrie 2012; invită autoritățile sârbe să elaboreze și să implementeze un plan de acțiune pentru a face mai bine cunoscute și înțelese drepturile LGBT, pentru a combate homofobia și pentru a îmbunătăți securitatea cu scopul de a asigura desfășurarea liberă, cu succes și în siguranță a unei parade „Gay Pride” sau a oricărei alte inițiative de acest fel în 2013 și în anii următori; solicită autorităților să își consolideze angajamentul privind libertatea de întrunire, în special prin interzicerea efectivă a organizațiilor de extremă dreaptă și a organizațiilor informale de suporteri ai sportului care sunt strâns legate de criminalitatea organizată; în acest sens, salută hotărârile Curții Constituționale, care au interzis două astfel de organizații; |
| --- | --- |

40.

condamnă decizia guvernului de a interzice parada „Gay Pride”, care urma să aibă loc la 6 octombrie 2012; invită autoritățile sârbe să elaboreze și să implementeze un plan de acțiune pentru a face mai bine cunoscute și înțelese drepturile LGBT, pentru a combate homofobia și pentru a îmbunătăți securitatea cu scopul de a asigura desfășurarea liberă, cu succes și în siguranță a unei parade „Gay Pride” sau a oricărei alte inițiative de acest fel în 2013 și în anii următori; solicită autorităților să își consolideze angajamentul privind libertatea de întrunire, în special prin interzicerea efectivă a organizațiilor de extremă dreaptă și a organizațiilor informale de suporteri ai sportului care sunt strâns legate de criminalitatea organizată; în acest sens, salută hotărârile Curții Constituționale, care au interzis două astfel de organizații;

| 41. | salută faptul că a fost instituit cadrul legislativ în ceea ce privește minoritățile naționale, etnice și culturale din Serbia; subliniază, totuși, faptul că sunt necesare mai multe eforturi pentru a asigura punerea efectivă a în aplicare a legislației pe întreg teritoriul Serbiei; invită autoritățile să abordeze deficiențele cunoscute, în special în ceea ce privește reprezentarea echitabilă a minorităților în cadrul administrației publice, al sistemului judiciar și al poliției; insistă asupra faptului că se impun măsuri consecvente și prompte pentru a asigura accesul nerestricționat la o educație de bună calitate în limbile minorităților, la nivel național și de provincie, necesară pentru păstrarea identității etnice și culturale, și în special pentru a oferi toate manualele și materialele educaționale necesare; invită autoritățile să ia măsuri pentru acordarea tuturor subvențiilor bugetare necesare consiliilor minorităților; invită Comisia să continue monitorizarea atentă a eforturilor depuse de Serbia în acest domeniu; |
| --- | --- |

41.

salută faptul că a fost instituit cadrul legislativ în ceea ce privește minoritățile naționale, etnice și culturale din Serbia; subliniază, totuși, faptul că sunt necesare mai multe eforturi pentru a asigura punerea efectivă a în aplicare a legislației pe întreg teritoriul Serbiei; invită autoritățile să abordeze deficiențele cunoscute, în special în ceea ce privește reprezentarea echitabilă a minorităților în cadrul administrației publice, al sistemului judiciar și al poliției; insistă asupra faptului că se impun măsuri consecvente și prompte pentru a asigura accesul nerestricționat la o educație de bună calitate în limbile minorităților, la nivel național și de provincie, necesară pentru păstrarea identității etnice și culturale, și în special pentru a oferi toate manualele și materialele educaționale necesare; invită autoritățile să ia măsuri pentru acordarea tuturor subvențiilor bugetare necesare consiliilor minorităților; invită Comisia să continue monitorizarea atentă a eforturilor depuse de Serbia în acest domeniu;

| 42. | constată cu regret că Consiliul republican pentru minoritățile naționale nu mai activează din 2009; solicită autorităților să faciliteze cu bună credință formarea consiliului național bosniac, precum și integrarea celor două comunități islamice în țară; atrage atenția asupra faptului că Sandžak, precum și sudul și sud-estul Serbiei, unde trăiește un număr considerabil de minorități, sunt regiuni subdezvoltate din punct de vedere economic, fapt care implică eforturi suplimentare din partea autorităților pentru combaterea ratei ridicate a șomajului și a excluziunii sociale; reiterează importanța punerii în aplicare a protocolului privind minoritățile naționale semnat de guvernele sârb și român la Bruxelles la 1 martie 2012; invită autoritățile sârbe să îmbunătățească situația tuturor minorităților, inclusiv a minorităților rome, bosniace, albaneze și bulgare, care sunt afectate în mod disproporționat de încetinirea creșterii economice și să asigure aplicarea consecventă a cadrului juridic pentru protecția minorităților pe întreg teritoriul Serbiei, în special în domeniile educației, limbii și drepturilor culturale; regretă incidentele recente cu atacuri împotriva minorităților etnice, care au avut loc în Voivodina; prin urmare, solicită autorităților, în special forțelor judiciare și forțelor de ordine, să investigheze în detaliu cazurile respective; |
| --- | --- |

42.

constată cu regret că Consiliul republican pentru minoritățile naționale nu mai activează din 2009; solicită autorităților să faciliteze cu bună credință formarea consiliului național bosniac, precum și integrarea celor două comunități islamice în țară; atrage atenția asupra faptului că Sandžak, precum și sudul și sud-estul Serbiei, unde trăiește un număr considerabil de minorități, sunt regiuni subdezvoltate din punct de vedere economic, fapt care implică eforturi suplimentare din partea autorităților pentru combaterea ratei ridicate a șomajului și a excluziunii sociale; reiterează importanța punerii în aplicare a protocolului privind minoritățile naționale semnat de guvernele sârb și român la Bruxelles la 1 martie 2012; invită autoritățile sârbe să îmbunătățească situația tuturor minorităților, inclusiv a minorităților rome, bosniace, albaneze și bulgare, care sunt afectate în mod disproporționat de încetinirea creșterii economice și să asigure aplicarea consecventă a cadrului juridic pentru protecția minorităților pe întreg teritoriul Serbiei, în special în domeniile educației, limbii și drepturilor culturale; regretă incidentele recente cu atacuri împotriva minorităților etnice, care au avut loc în Voivodina; prin urmare, solicită autorităților, în special forțelor judiciare și forțelor de ordine, să investigheze în detaliu cazurile respective;

| 43. | ia act de faptul că recensământul din 2011 a fost publicat cu o întârziere semnificativă, observă în continuare că numărătoarea a fost boicotată în mare parte de populația vorbitoare de limbă albaneză din sudul Serbiei și solicită autorităților sârbe, în special celor de la nivel local, să se abțină de la utilizarea boicotului sus-menționat ca pretext pentru discriminarea vorbitorilor de limbă albaneză; |
| --- | --- |

43.

ia act de faptul că recensământul din 2011 a fost publicat cu o întârziere semnificativă, observă în continuare că numărătoarea a fost boicotată în mare parte de populația vorbitoare de limbă albaneză din sudul Serbiei și solicită autorităților sârbe, în special celor de la nivel local, să se abțină de la utilizarea boicotului sus-menționat ca pretext pentru discriminarea vorbitorilor de limbă albaneză;

| 44. | subliniază necesitatea îmbunătățirii situației populației rome; recunoaște faptul că s-au făcut anumite progrese, cum ar fi creșterea ratei de înscriere a copiilor romi în sistemul educațional, precum și măsurile adoptate în vederea creșterii gradului de incluziune socială a acestora, cum ar fi sprijinul în favoarea înregistrării persoanelor „invizibile din punct de vedere juridic”; cu toate acestea, subliniază faptul că sunt necesare eforturi mai concentrate și mai orientate în vederea îmbunătățirii statutului socioeconomic al romilor, printre altele prin intermediul cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor; își exprimă îngrijorarea cu privire la persistența discriminării grave, a excluziunii sociale, a evacuărilor forțate și a ratei ridicate a șomajului, care afectează în special femeile rome; observă, în plus, necesitatea armonizării depline a legislației privind combaterea discriminării cu politica UE; |
| --- | --- |

44.

subliniază necesitatea îmbunătățirii situației populației rome; recunoaște faptul că s-au făcut anumite progrese, cum ar fi creșterea ratei de înscriere a copiilor romi în sistemul educațional, precum și măsurile adoptate în vederea creșterii gradului de incluziune socială a acestora, cum ar fi sprijinul în favoarea înregistrării persoanelor „invizibile din punct de vedere juridic”; cu toate acestea, subliniază faptul că sunt necesare eforturi mai concentrate și mai orientate în vederea îmbunătățirii statutului socioeconomic al romilor, printre altele prin intermediul cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor; își exprimă îngrijorarea cu privire la persistența discriminării grave, a excluziunii sociale, a evacuărilor forțate și a ratei ridicate a șomajului, care afectează în special femeile rome; observă, în plus, necesitatea armonizării depline a legislației privind combaterea discriminării cu politica UE;

| 45. | salută măsurile importante adoptate în vederea implementării educației favorabile incluziunii, care au dus la o creștere semnificativă a procentului copiilor romi înscriși în învățământul primar, doi din trei copii romi terminând în prezent școala primară față de doar unul din patru acum câțiva ani; își exprimă în continuare îngrijorarea cu privire la predominanța procentului scăzut al copiilor romi care frecventează învățământul secundar, și cu privire la faptul că 70 % din populația romă nu frecventează deloc școala; invită guvernul sârb să se asigure că toți copiii și tinerii romi se bucură de șanse egale sau de o a doua șansă pentru a se întoarce la școală; subliniază faptul că un acces egal la o educație de bună calitate a copiilor preșcolari este deosebit de important pentru copiii care provin din medii sociale defavorizate și are o importanță capitală pentru întreruperea ciclului intergenerațional al sărăciei și al excluziunii sociale; constată cu îngrijorare că copiii de vârstă de mică sunt afectați în mod disproporționat de criza economică, astfel cum reiese din creșterea dramatică a procentului de copii care trăiau în sărăcie absolută între 2008 și 2010; reamintește că sărăcia în rândul copiilor este asociată îndeaproape și în mod constant cu o stare de sănătate fizică mai precară, o dezvoltare cognitivă slabă, performanțe slabe la școală și riscuri sociale, fapt care implică costuri mai mari pentru sistemele judiciare și de protecție socială; invită guvernul sârb să acționeze și să adopte măsuri pentru combaterea sărăciei și a excluderii sociale în rândul copiilor; |
| --- | --- |

45.

salută măsurile importante adoptate în vederea implementării educației favorabile incluziunii, care au dus la o creștere semnificativă a procentului copiilor romi înscriși în învățământul primar, doi din trei copii romi terminând în prezent școala primară față de doar unul din patru acum câțiva ani; își exprimă în continuare îngrijorarea cu privire la predominanța procentului scăzut al copiilor romi care frecventează învățământul secundar, și cu privire la faptul că 70 % din populația romă nu frecventează deloc școala; invită guvernul sârb să se asigure că toți copiii și tinerii romi se bucură de șanse egale sau de o a doua șansă pentru a se întoarce la școală; subliniază faptul că un acces egal la o educație de bună calitate a copiilor preșcolari este deosebit de important pentru copiii care provin din medii sociale defavorizate și are o importanță capitală pentru întreruperea ciclului intergenerațional al sărăciei și al excluziunii sociale; constată cu îngrijorare că copiii de vârstă de mică sunt afectați în mod disproporționat de criza economică, astfel cum reiese din creșterea dramatică a procentului de copii care trăiau în sărăcie absolută între 2008 și 2010; reamintește că sărăcia în rândul copiilor este asociată îndeaproape și în mod constant cu o stare de sănătate fizică mai precară, o dezvoltare cognitivă slabă, performanțe slabe la școală și riscuri sociale, fapt care implică costuri mai mari pentru sistemele judiciare și de protecție socială; invită guvernul sârb să acționeze și să adopte măsuri pentru combaterea sărăciei și a excluderii sociale în rândul copiilor;

| 46. | reiterează solicitarea adresată autorităților sârbe de a iniția măsuri suplimentare în vederea cooperării transfrontaliere cu statele membre ale UE învecinate Bulgaria, Ungaria și România, inclusiv în cadrul Strategiei UE pentru regiunea Dunării, pentru a facilita dezvoltarea economică, printre altele, a regiunilor de frontieră și a zonelor populate de minorități; subliniază, în acest sens, importanța deschiderii unui terminal pentru camioanele de marfă și bunurile comerciale la punctul de trecere a frontierei Ribarci-Oltomantsi; |
| --- | --- |

46.

reiterează solicitarea adresată autorităților sârbe de a iniția măsuri suplimentare în vederea cooperării transfrontaliere cu statele membre ale UE învecinate Bulgaria, Ungaria și România, inclusiv în cadrul Strategiei UE pentru regiunea Dunării, pentru a facilita dezvoltarea economică, printre altele, a regiunilor de frontieră și a zonelor populate de minorități; subliniază, în acest sens, importanța deschiderii unui terminal pentru camioanele de marfă și bunurile comerciale la punctul de trecere a frontierei Ribarci-Oltomantsi;

| 47. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește reformarea sistemului de îngrijire a copilului și implementarea, în continuare, a Legii din 2011 privind bunăstarea socială; își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul tot mai mare de copii aflați în grija autorităților și, în mod special, cu privire la scăderea lentă a numărului copiilor cu dizabilități aflați în instituții și al copiilor romi aflați în școli speciale; în plus, își exprimă îngrijorarea cu privire la accentuarea violenței juvenile și a violenței împotriva copiilor și invită autoritățile să asigure protecția totală a drepturilor copiilor vulnerabili, inclusiv a copiilor romi, a copiilor străzii și a copiilor săraci; |
| --- | --- |

47.

salută progresele înregistrate în ceea ce privește reformarea sistemului de îngrijire a copilului și implementarea, în continuare, a Legii din 2011 privind bunăstarea socială; își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul tot mai mare de copii aflați în grija autorităților și, în mod special, cu privire la scăderea lentă a numărului copiilor cu dizabilități aflați în instituții și al copiilor romi aflați în școli speciale; în plus, își exprimă îngrijorarea cu privire la accentuarea violenței juvenile și a violenței împotriva copiilor și invită autoritățile să asigure protecția totală a drepturilor copiilor vulnerabili, inclusiv a copiilor romi, a copiilor străzii și a copiilor săraci;

| 48. | reiterează importanța majoră a cooperării regionale pentru asigurarea succesului procesului de integrare europeană a țărilor din Balcanii de Vest, în măsura în care aceasta dovedește disponibilitatea și capacitatea statelor candidate de a îndeplini obligațiile unui stat membru al UE și de a participa constructiv la progresul integrării europene în contextul instituțiilor UE; salută eforturile de reconciliere și consideră că Serbia ar trebui să aibă, în continuare, un rol activ și constructiv în regiune și să încerce să găsească în continuare modalități de recunoaștere a suferinței și de respectare a dreptului la adevăr și justiție al tuturor victimelor crimelor de război, inclusiv de sprijinire a creării RECOM; reamintește că o reconciliere reală între națiuni și popoare, rezolvarea pașnică a conflictelor și stabilirea de bune relații de vecinătate între țările europene sunt esențiale pentru o pace și stabilitate sustenabile și contribuie în mod semnificativ la un proces autentic de integrare europeană; încurajează autoritățile sârbe să coopereze îndeaproape cu țările fostei Iugoslavii în vederea soluționării tuturor problemelor existente încă, legate de succesiunea legală; |
| --- | --- |

48.

reiterează importanța majoră a cooperării regionale pentru asigurarea succesului procesului de integrare europeană a țărilor din Balcanii de Vest, în măsura în care aceasta dovedește disponibilitatea și capacitatea statelor candidate de a îndeplini obligațiile unui stat membru al UE și de a participa constructiv la progresul integrării europene în contextul instituțiilor UE; salută eforturile de reconciliere și consideră că Serbia ar trebui să aibă, în continuare, un rol activ și constructiv în regiune și să încerce să găsească în continuare modalități de recunoaștere a suferinței și de respectare a dreptului la adevăr și justiție al tuturor victimelor crimelor de război, inclusiv de sprijinire a creării RECOM; reamintește că o reconciliere reală între națiuni și popoare, rezolvarea pașnică a conflictelor și stabilirea de bune relații de vecinătate între țările europene sunt esențiale pentru o pace și stabilitate sustenabile și contribuie în mod semnificativ la un proces autentic de integrare europeană; încurajează autoritățile sârbe să coopereze îndeaproape cu țările fostei Iugoslavii în vederea soluționării tuturor problemelor existente încă, legate de succesiunea legală;

| 49. | regretă profund declarația președintelui Nikolić din iulie 2012, în care a negat genocidul de la Srebrenica și îl îndeamnă să-și reexamineze poziția și retorica pentru a face posibilă o reconciliere veritabilă și de lungă durată; reiterează faptul că nu trebuie negată nicio crimă de război și nicio încălcare a drepturilor omului care au avut loc în perioada conflictelor din anii '90 în fosta Iugoslavie, aici fiind inclus genocidul de la Srebrenica, care a fost recunoscut ca atare în concluziile și hotărârile Tribunalului Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie și ale Curții Internaționale de Justiție; |
| --- | --- |

49.

regretă profund declarația președintelui Nikolić din iulie 2012, în care a negat genocidul de la Srebrenica și îl îndeamnă să-și reexamineze poziția și retorica pentru a face posibilă o reconciliere veritabilă și de lungă durată; reiterează faptul că nu trebuie negată nicio crimă de război și nicio încălcare a drepturilor omului care au avut loc în perioada conflictelor din anii '90 în fosta Iugoslavie, aici fiind inclus genocidul de la Srebrenica, care a fost recunoscut ca atare în concluziile și hotărârile Tribunalului Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie și ale Curții Internaționale de Justiție;

| 50. | își reafirmă sprijinul ferm în ceea ce privește liberalizarea vizelor pentru țările din Balcanii de Vest; îndeamnă Serbia și statele membre ale UE cele mai afectate să abordeze împreună chestiunea falșilor solicitanți de azil; reamintind faptul că această liberalizare reprezintă realizarea cea mai vizibilă și concretă a procesului de integrare europeană din regiune, le solicită să depună toate eforturile în vederea implementării stricte a tuturor criteriilor și măsurilor necesare pentru călătoriile fără viză în țările Schengen; subliniază faptul că o suspendarea regimului de călătorii fără viză ar întârzia în mod semnificativ procesul de aderare a țărilor din Balcanii de Vest care beneficiază de acesta; observă că Serbia trebuie să se angajeze în continuare împreună cu autoritățile statelor membre ale UE în rezolvarea problemei falșilor solicitanți de azil și prin adoptarea și implementarea de reforme vizând îmbunătățirea situației minorităților, ai căror membri au abuzat deseori de regimul de călătorii fără viză și de politicile de azil ale unor state membre; invită statele membre cele mai afectate de fluxul de falși solicitanți de azil să adopte mecanisme adecvate pentru rezolvarea acestor cazuri, mai ales prin clasarea țărilor din Balcanii de Vest ca „țări de origine sigură”; în plus, solicită statelor membre ale UE să sprijine Serbia în eforturile sale pentru combaterea crimei organizate în ceea ce privește traficul de falși solicitanți de azil; constată, de asemenea, că Serbia primește din ce în ce mai mulți solicitanți de azil, necesitând, prin urmare, o gestionare mai eficientă a solicitărilor de azil; subliniază faptul că este necesară informarea corespunzătoare a cetățenilor cu privire la restricțiile în ceea ce privește regimul de călătorii fără viză pentru a preveni orice fel de abuz în ceea ce privește libertatea de călătorie și politica de liberalizare a vizelor; constată că liberalizarea este una dintre cele mai mari realizări în ceea ce privește progresele recente ale Serbiei către UE și că orice suspendare ar avea în mod sigur implicații sociale, economice și politice negative; |
| --- | --- |

50.

își reafirmă sprijinul ferm în ceea ce privește liberalizarea vizelor pentru țările din Balcanii de Vest; îndeamnă Serbia și statele membre ale UE cele mai afectate să abordeze împreună chestiunea falșilor solicitanți de azil; reamintind faptul că această liberalizare reprezintă realizarea cea mai vizibilă și concretă a procesului de integrare europeană din regiune, le solicită să depună toate eforturile în vederea implementării stricte a tuturor criteriilor și măsurilor necesare pentru călătoriile fără viză în țările Schengen; subliniază faptul că o suspendarea regimului de călătorii fără viză ar întârzia în mod semnificativ procesul de aderare a țărilor din Balcanii de Vest care beneficiază de acesta; observă că Serbia trebuie să se angajeze în continuare împreună cu autoritățile statelor membre ale UE în rezolvarea problemei falșilor solicitanți de azil și prin adoptarea și implementarea de reforme vizând îmbunătățirea situației minorităților, ai căror membri au abuzat deseori de regimul de călătorii fără viză și de politicile de azil ale unor state membre; invită statele membre cele mai afectate de fluxul de falși solicitanți de azil să adopte mecanisme adecvate pentru rezolvarea acestor cazuri, mai ales prin clasarea țărilor din Balcanii de Vest ca „țări de origine sigură”; în plus, solicită statelor membre ale UE să sprijine Serbia în eforturile sale pentru combaterea crimei organizate în ceea ce privește traficul de falși solicitanți de azil; constată, de asemenea, că Serbia primește din ce în ce mai mulți solicitanți de azil, necesitând, prin urmare, o gestionare mai eficientă a solicitărilor de azil; subliniază faptul că este necesară informarea corespunzătoare a cetățenilor cu privire la restricțiile în ceea ce privește regimul de călătorii fără viză pentru a preveni orice fel de abuz în ceea ce privește libertatea de călătorie și politica de liberalizare a vizelor; constată că liberalizarea este una dintre cele mai mari realizări în ceea ce privește progresele recente ale Serbiei către UE și că orice suspendare ar avea în mod sigur implicații sociale, economice și politice negative;

| 51. | subliniază rolul central al organizațiilor active și independente ale societății civile și al Parlamentului sârb în consolidarea și dezvoltarea procesului politic democratic din țară; subliniază importanța dialogului cu organizațiile societății civile și evidențiază contribuția crucială pe care actorii din societatea civilă o aduc la promovarea dialogului și la consolidarea cooperării regionale; |
| --- | --- |

51.

subliniază rolul central al organizațiilor active și independente ale societății civile și al Parlamentului sârb în consolidarea și dezvoltarea procesului politic democratic din țară; subliniază importanța dialogului cu organizațiile societății civile și evidențiază contribuția crucială pe care actorii din societatea civilă o aduc la promovarea dialogului și la consolidarea cooperării regionale;

| 52. | salută cooperarea mai strânsă dintre guvern și ONG-uri, dar solicită o consultare mai largă a acestora în cadrul elaborării de politici, inclusiv în cadrul formulării de politici și de legislație și al monitorizării activităților autorităților; invită guvernul sârb să participe împreună cu organizațiile societății civile, actorii nestatali și partenerii sociali la toate etapele procesului de aderare și să furnizeze în țară informațiile necesare, ca dovadă a angajamentului față de principiul implicării societății civile în procesul de elaborare a politicilor, întrucât acest lucru este esențial pentru asigurarea asumării responsabilității și a deschiderii în legătură cu acest proces; |
| --- | --- |

52.

salută cooperarea mai strânsă dintre guvern și ONG-uri, dar solicită o consultare mai largă a acestora în cadrul elaborării de politici, inclusiv în cadrul formulării de politici și de legislație și al monitorizării activităților autorităților; invită guvernul sârb să participe împreună cu organizațiile societății civile, actorii nestatali și partenerii sociali la toate etapele procesului de aderare și să furnizeze în țară informațiile necesare, ca dovadă a angajamentului față de principiul implicării societății civile în procesul de elaborare a politicilor, întrucât acest lucru este esențial pentru asigurarea asumării responsabilității și a deschiderii în legătură cu acest proces;

| 53. | felicită guvernul sârb pentru punerea în aplicare a programului de distrugere a armelor; observă că succesul acestui program este un factor relevant în ceea ce privește depășirea violenței moștenite de societatea sârbă în urma războaielor din anii 1990; |
| --- | --- |

53.

felicită guvernul sârb pentru punerea în aplicare a programului de distrugere a armelor; observă că succesul acestui program este un factor relevant în ceea ce privește depășirea violenței moștenite de societatea sârbă în urma războaielor din anii 1990;

| 54. | salută vizita oficială a prim-ministrului Ivica Dačić în Bosnia și Herțegovina și sprijinul oficial pentru integritatea teritorială și suveranitatea acestei țări; consideră că relațiile directe ale Serbiei cu autoritățile Republicii Srpska trebuie să fie în conformitate cu acest sprijin declarat și nu ar trebui să submineze integritatea, suveranitatea, competențele și funcționarea eficientă a instituțiilor statului Bosnia și Herțegovina; în plus, îndeamnă autoritățile sârbe să susțină în mod activ toate schimbările constituționale necesare care ar permite instituțiilor de stat bosniace să continue reformele ambițioase din cadrul procesului de integrare europeană; |
| --- | --- |

54.

salută vizita oficială a prim-ministrului Ivica Dačić în Bosnia și Herțegovina și sprijinul oficial pentru integritatea teritorială și suveranitatea acestei țări; consideră că relațiile directe ale Serbiei cu autoritățile Republicii Srpska trebuie să fie în conformitate cu acest sprijin declarat și nu ar trebui să submineze integritatea, suveranitatea, competențele și funcționarea eficientă a instituțiilor statului Bosnia și Herțegovina; în plus, îndeamnă autoritățile sârbe să susțină în mod activ toate schimbările constituționale necesare care ar permite instituțiilor de stat bosniace să continue reformele ambițioase din cadrul procesului de integrare europeană;

| 55. | salută ideea de a începe negocierile pentru semnarea unui tratat de bună vecinătate cu Bulgaria și speră că acest lucru va duce la o evoluție favorabilă în contextul regional; |
| --- | --- |

55.

salută ideea de a începe negocierile pentru semnarea unui tratat de bună vecinătate cu Bulgaria și speră că acest lucru va duce la o evoluție favorabilă în contextul regional;

| 56. | încurajează liderii politici din Croația și Serbia să depună eforturi în vederea îmbunătățirii relațiilor lor reciproce; sprijină, în acest sens, toate inițiativele care duc la consolidarea cooperării și a reconcilierii între cele două țări; subliniază importanța relațiilor de bună vecinătate în procesul de integrare europeană și îndeamnă autoritățile ambelor țări să depună în continuare eforturi în vederea soluționării chestiunii persoanelor dispărute; invită ambele guverne să soluționeze problemele restante referitoare la frontieră și să sprijine în mod activ reîntoarcerea refugiaților; |
| --- | --- |

56.

încurajează liderii politici din Croația și Serbia să depună eforturi în vederea îmbunătățirii relațiilor lor reciproce; sprijină, în acest sens, toate inițiativele care duc la consolidarea cooperării și a reconcilierii între cele două țări; subliniază importanța relațiilor de bună vecinătate în procesul de integrare europeană și îndeamnă autoritățile ambelor țări să depună în continuare eforturi în vederea soluționării chestiunii persoanelor dispărute; invită ambele guverne să soluționeze problemele restante referitoare la frontieră și să sprijine în mod activ reîntoarcerea refugiaților;

| 57. | salută ameliorarea relațiilor dintre Muntenegru și Serbia; solicită o coordonare mai strânsă între guvernele acestor țări în ceea ce privește reformele legate de UE, în special atunci când sunt abordate provocările comune la adresa statului de drept; încurajează ambele guverne să își intensifice eforturile în vederea identificării unei soluții pentru problemele restante referitoare la frontieră; |
| --- | --- |

57.

salută ameliorarea relațiilor dintre Muntenegru și Serbia; solicită o coordonare mai strânsă între guvernele acestor țări în ceea ce privește reformele legate de UE, în special atunci când sunt abordate provocările comune la adresa statului de drept; încurajează ambele guverne să își intensifice eforturile în vederea identificării unei soluții pentru problemele restante referitoare la frontieră;

| 58. | salută acordul încheiat între Serbia și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei cu privire la libera circulație a cetățenilor, ce se adaugă acordurilor semnate deja de către Serbia; salută și ia act de oferta președintelui Nikolić de a media o soluție pentru disputa îndelungată dintre bisericile ortodoxe din cele două țări, pe baza respectării depline a principiului separării bisericii de stat; solicită ambelor guverne să deschidă mai multe puncte de control în vederea facilitării trecerii rapide a frontierei pentru populația locală din regiunile de frontieră; |
| --- | --- |

58.

salută acordul încheiat între Serbia și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei cu privire la libera circulație a cetățenilor, ce se adaugă acordurilor semnate deja de către Serbia; salută și ia act de oferta președintelui Nikolić de a media o soluție pentru disputa îndelungată dintre bisericile ortodoxe din cele două țări, pe baza respectării depline a principiului separării bisericii de stat; solicită ambelor guverne să deschidă mai multe puncte de control în vederea facilitării trecerii rapide a frontierei pentru populația locală din regiunile de frontieră;

| 59. | salută progresele realizate în ceea ce privește procesul de la Sarajevo și implicarea activă a Serbiei în evoluția acestuia; salută rezultatul Conferinței internaționale a donatorilor organizate la Sarajevo în aprilie 2012, în cadrul căreia Bosnia și Herțegovina, Croația, Muntenegru și Serbia au convenit asupra unui program regional comun de locuințe; sprijină cu fermitate acest program și încurajează cooperarea între țări în ceea ce privește găsirea unor soluții pentru refugiați și persoanele strămutate din regiune; solicită tuturor părților să pună în aplicare programul fără întârzieri nejustificate; |
| --- | --- |

59.

salută progresele realizate în ceea ce privește procesul de la Sarajevo și implicarea activă a Serbiei în evoluția acestuia; salută rezultatul Conferinței internaționale a donatorilor organizate la Sarajevo în aprilie 2012, în cadrul căreia Bosnia și Herțegovina, Croația, Muntenegru și Serbia au convenit asupra unui program regional comun de locuințe; sprijină cu fermitate acest program și încurajează cooperarea între țări în ceea ce privește găsirea unor soluții pentru refugiați și persoanele strămutate din regiune; solicită tuturor părților să pună în aplicare programul fără întârzieri nejustificate;

| 60. | îndeamnă Serbia să respecte integritatea teritorială a Kosovo și să soluționeze toate aspectele bilaterale, în dialog cu Priština, într-un bun spirit european al vecinătății și al înțelegerii reciproce; |
| --- | --- |

60.

îndeamnă Serbia să respecte integritatea teritorială a Kosovo și să soluționeze toate aspectele bilaterale, în dialog cu Priština, într-un bun spirit european al vecinătății și al înțelegerii reciproce;

| 61. | observă provocările economice și politice dure care trebuie abordate; subliniază necesitatea îmbunătățirii mediului de afaceri ca răspuns la rata ridicată a șomajului și la revenirea inflației; observă că noile măsuri de austeritate nu pot fi eficiente în sine, ci doar dacă sunt combinate cu o politică de creștere economică; |
| --- | --- |

61.

observă provocările economice și politice dure care trebuie abordate; subliniază necesitatea îmbunătățirii mediului de afaceri ca răspuns la rata ridicată a șomajului și la revenirea inflației; observă că noile măsuri de austeritate nu pot fi eficiente în sine, ci doar dacă sunt combinate cu o politică de creștere economică;

| 62. | încurajează Serbia să acorde o atenție suplimentară continuării îmbunătățirii mediului de afaceri, în special în ceea ce privește procedurile de privatizare și achizițiile publice; |
| --- | --- |

62.

încurajează Serbia să acorde o atenție suplimentară continuării îmbunătățirii mediului de afaceri, în special în ceea ce privește procedurile de privatizare și achizițiile publice;

| 63. | salută prezentarea planului de acțiune în domeniul energiei din surse regenerabile, menit să instituie măsuri concrete prin care Serbia speră să își îndeplinească angajamentul asumat în cadrul Tratatului de instituire a Comunității Energiei, care prevede ca 27 % din consumul total de energie să provină din surse regenerabile până în 2020; |
| --- | --- |

63.

salută prezentarea planului de acțiune în domeniul energiei din surse regenerabile, menit să instituie măsuri concrete prin care Serbia speră să își îndeplinească angajamentul asumat în cadrul Tratatului de instituire a Comunității Energiei, care prevede ca 27 % din consumul total de energie să provină din surse regenerabile până în 2020;

| 64. | reiterează importanța reconcilierii istorice în ceea ce privește atrocitățile din perioada 1941-1948 și subliniază importanța angajamentului ambilor președinți, maghiar și sârb, privind aducerea unui omagiu corespunzător în acest sens; |
| --- | --- |

64.

reiterează importanța reconcilierii istorice în ceea ce privește atrocitățile din perioada 1941-1948 și subliniază importanța angajamentului ambilor președinți, maghiar și sârb, privind aducerea unui omagiu corespunzător în acest sens;

| 65. | consideră că funcționarea pe o perioadă de doi ani a Comisiei comune sârbo-maghiare de istorici reprezintă un pas înainte în cadrul procesului de înțelege reciprocă și reconciliere în contextul traumelor istorice și îndeamnă autoritățile să aibă în vedere extinderea modelului la toți vecinii Serbiei; |
| --- | --- |

65.

consideră că funcționarea pe o perioadă de doi ani a Comisiei comune sârbo-maghiare de istorici reprezintă un pas înainte în cadrul procesului de înțelege reciprocă și reconciliere în contextul traumelor istorice și îndeamnă autoritățile să aibă în vedere extinderea modelului la toți vecinii Serbiei;

| 66. | salută acordul la care au ajuns miniștrii de externe ai Serbiei și ai Croației cu privire la formarea unei comisii mixte comune care să abordeze chestiunile nerezolvate încă între cele două țări, inclusiv acuzațiile de genocid pe care acestea și le-au adus reciproc; consideră că acesta este un pas important pentru întreaga regiune pe drumul spre integrarea în UE; invită, în această privință, Consiliul să accelereze și să consolideze proiectele transfrontaliere comune, finanțate de UE, pentru a continua dezvoltarea unor relații de bună vecinătate și a consolida cooperarea regională; |
| --- | --- |

66.

salută acordul la care au ajuns miniștrii de externe ai Serbiei și ai Croației cu privire la formarea unei comisii mixte comune care să abordeze chestiunile nerezolvate încă între cele două țări, inclusiv acuzațiile de genocid pe care acestea și le-au adus reciproc; consideră că acesta este un pas important pentru întreaga regiune pe drumul spre integrarea în UE; invită, în această privință, Consiliul să accelereze și să consolideze proiectele transfrontaliere comune, finanțate de UE, pentru a continua dezvoltarea unor relații de bună vecinătate și a consolida cooperarea regională;

| 67. | invită guvernul sârb, care va prelua președinția Comunității Energiei în ianuarie 2013, să adopte toate măsurile necesare pentru a alinia strategia energetică, adoptată de Consiliul ministerial al Comunității Energiei la Budva la 18 octombrie 2012, la standardele de mediu și obiectivele privind clima ale UE, asigurându-se în același timp că toate părțile interesate relevante, inclusiv organizațiile societății civile, participă la procesul de consultare; |
| --- | --- |

67.

invită guvernul sârb, care va prelua președinția Comunității Energiei în ianuarie 2013, să adopte toate măsurile necesare pentru a alinia strategia energetică, adoptată de Consiliul ministerial al Comunității Energiei la Budva la 18 octombrie 2012, la standardele de mediu și obiectivele privind clima ale UE, asigurându-se în același timp că toate părțile interesate relevante, inclusiv organizațiile societății civile, participă la procesul de consultare;

| 68. | solicită Comisiei să extindă Perspectiva energetică 2050 pentru a include țările din Comunitatea Energiei, având în vedere că aceste țări, precum și UE, depun eforturi în direcția realizării unei piețe interne complet integrate a energiei electrice și a gazelor naturale și aplică acquis-ul UE în domeniul energiei; |
| --- | --- |

68.

solicită Comisiei să extindă Perspectiva energetică 2050 pentru a include țările din Comunitatea Energiei, având în vedere că aceste țări, precum și UE, depun eforturi în direcția realizării unei piețe interne complet integrate a energiei electrice și a gazelor naturale și aplică acquis-ul UE în domeniul energiei;

| 69. | solicită promovarea politicilor economice care să asigure o creștere sustenabilă, protecția mediului și crearea de locuri de muncă; solicită eforturi suplimentare pentru facilitarea operațiunilor IMM-urilor, ca mijloc de creștere a veniturilor și de reducere a ratei actuale ridicate a șomajului, în special în rândul tinerilor, precum și de sporire a accesului la finanțare; reamintește faptul că existența unor monopoluri de stat și private reprezintă un obstacol serios în calea tranziției către o economie de piață deschisă și invită guvernul să adopte măsuri în vederea înlăturării acestora; |
| --- | --- |

69.

solicită promovarea politicilor economice care să asigure o creștere sustenabilă, protecția mediului și crearea de locuri de muncă; solicită eforturi suplimentare pentru facilitarea operațiunilor IMM-urilor, ca mijloc de creștere a veniturilor și de reducere a ratei actuale ridicate a șomajului, în special în rândul tinerilor, precum și de sporire a accesului la finanțare; reamintește faptul că existența unor monopoluri de stat și private reprezintă un obstacol serios în calea tranziției către o economie de piață deschisă și invită guvernul să adopte măsuri în vederea înlăturării acestora;

| 70. | atrage atenția asupra creșterii semnificative a datoriei publice și a ratei ridicate a șomajului; încurajează guvernul să adopte măsuri menite să reducă deficitul bugetar și să elaboreze o strategie privind ocuparea forței de muncă, care să se axeze pe cele mai afectate categorii sociale și pe tineri; |
| --- | --- |

70.

atrage atenția asupra creșterii semnificative a datoriei publice și a ratei ridicate a șomajului; încurajează guvernul să adopte măsuri menite să reducă deficitul bugetar și să elaboreze o strategie privind ocuparea forței de muncă, care să se axeze pe cele mai afectate categorii sociale și pe tineri;

| 71. | subliniază faptul că criza financiară globală are efecte negative asupra societății și în special asupra grupurilor vulnerabile; invită, prin urmare, autoritățile să depună toate eforturile pentru a minimiza efectele adverse – sărăcia, șomajul, excluziunea socială, – dar și pentru a aborda și combate cauzele care stau la baza acestora; |
| --- | --- |

71.

subliniază faptul că criza financiară globală are efecte negative asupra societății și în special asupra grupurilor vulnerabile; invită, prin urmare, autoritățile să depună toate eforturile pentru a minimiza efectele adverse – sărăcia, șomajul, excluziunea socială, – dar și pentru a aborda și combate cauzele care stau la baza acestora;

| 72. | subliniază că Serbia a ratificat convențiile principale privind drepturile lucrătorilor ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), precum și Carta socială europeană revizuită; atrage atenția asupra faptului că drepturile lucrătorilor și drepturile sindicale rămân încă limitate, în ciuda garanțiilor constituționale, și invită Serbia să consolideze în continuare aceste drepturi; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că dialogul social este în continuare insuficient, iar partenerii sociali nu sunt consultați cu regularitate; solicită luarea unor măsuri suplimentare pentru consolidarea Consiliului economic și social, astfel încât acesta să poată juca un rol activ în consolidarea dialogului social și un rol consultativ mai activ în procesul legislativ; |
| --- | --- |

72.

subliniază că Serbia a ratificat convențiile principale privind drepturile lucrătorilor ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), precum și Carta socială europeană revizuită; atrage atenția asupra faptului că drepturile lucrătorilor și drepturile sindicale rămân încă limitate, în ciuda garanțiilor constituționale, și invită Serbia să consolideze în continuare aceste drepturi; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că dialogul social este în continuare insuficient, iar partenerii sociali nu sunt consultați cu regularitate; solicită luarea unor măsuri suplimentare pentru consolidarea Consiliului economic și social, astfel încât acesta să poată juca un rol activ în consolidarea dialogului social și un rol consultativ mai activ în procesul legislativ;

| 73. | observă cu regret lipsa progreselor în ceea ce privește drepturile lucrătorilor și drepturile sindicale; invită autoritățile să creeze de urgență condițiile necesare pentru un dialog social autentic, care nu a avut loc până în prezent, să simplifice procedurile pentru înregistrarea unui sindicat și să promoveze recunoașterea sindicatelor deja înregistrate; atrage atenția asupra deficiențelor prezente în dreptul muncii, care nu a fost aliniat la acquis, precum și asupra legii privind dreptul la grevă, care nu respectă standardele UE și ale OIM; subliniază, în plus, că favoritismul și nepotismul continuă să fie probleme semnificative în Serbia; subliniază importanța recrutării și promovării bazate pe merite, în special în sectorul public, și subliniază faptul că concedierea angajaților din motive care țin de opinia sau afilierea lor politică este inacceptabilă; |
| --- | --- |

73.

observă cu regret lipsa progreselor în ceea ce privește drepturile lucrătorilor și drepturile sindicale; invită autoritățile să creeze de urgență condițiile necesare pentru un dialog social autentic, care nu a avut loc până în prezent, să simplifice procedurile pentru înregistrarea unui sindicat și să promoveze recunoașterea sindicatelor deja înregistrate; atrage atenția asupra deficiențelor prezente în dreptul muncii, care nu a fost aliniat la acquis, precum și asupra legii privind dreptul la grevă, care nu respectă standardele UE și ale OIM; subliniază, în plus, că favoritismul și nepotismul continuă să fie probleme semnificative în Serbia; subliniază importanța recrutării și promovării bazate pe merite, în special în sectorul public, și subliniază faptul că concedierea angajaților din motive care țin de opinia sau afilierea lor politică este inacceptabilă;

| 74. | salută activitatea desfășurată până în prezent de Agenția pentru restituire; invită autoritățile să se asigure că agenția beneficiază de toate resursele financiare și administrative necesare, astfel încât să își poată desfășura activitatea în mod independent; încurajează restituirea în natură de fiecare dată când se consideră că acest lucru este posibil; subliniază necesitatea abordării problemei achiziționării sistematice a bunurilor publice de către interesele private, prin alcătuirea unei liste complete a proprietăților publice și de stat și prin alinierea legislației privind terenurile și construcțiile la standardele europene; atrage atenția asupra faptului că terenurile urbane au făcut în special obiectul achiziționării prin intermediul unor proceduri juridice inadecvate și au fost ținta operațiunilor de spălare de bani ale grupărilor de criminalitate organizată și de interese private; |
| --- | --- |

74.

salută activitatea desfășurată până în prezent de Agenția pentru restituire; invită autoritățile să se asigure că agenția beneficiază de toate resursele financiare și administrative necesare, astfel încât să își poată desfășura activitatea în mod independent; încurajează restituirea în natură de fiecare dată când se consideră că acest lucru este posibil; subliniază necesitatea abordării problemei achiziționării sistematice a bunurilor publice de către interesele private, prin alcătuirea unei liste complete a proprietăților publice și de stat și prin alinierea legislației privind terenurile și construcțiile la standardele europene; atrage atenția asupra faptului că terenurile urbane au făcut în special obiectul achiziționării prin intermediul unor proceduri juridice inadecvate și au fost ținta operațiunilor de spălare de bani ale grupărilor de criminalitate organizată și de interese private;

| 75. | salută adoptarea noului regulament privind proiectul „Capitala europeană a culturii”, care permite participarea țărilor candidate la UE în perioada 2020-2030; sprijină inițiativa autorităților municipale din Belgrad de a demara o campanie în favoarea desemnării orașului Belgrad drept capitală europeană a culturii în 2020 și încurajează proiectele conexe menite să apropie Belgradul și Serbia de UE din punct de vedere cultural, în special în ceea ce privește conviețuirea interetnică, înțelegerea multiculturală și dialogul interreligios; |
| --- | --- |

75.

salută adoptarea noului regulament privind proiectul „Capitala europeană a culturii”, care permite participarea țărilor candidate la UE în perioada 2020-2030; sprijină inițiativa autorităților municipale din Belgrad de a demara o campanie în favoarea desemnării orașului Belgrad drept capitală europeană a culturii în 2020 și încurajează proiectele conexe menite să apropie Belgradul și Serbia de UE din punct de vedere cultural, în special în ceea ce privește conviețuirea interetnică, înțelegerea multiculturală și dialogul interreligios;

| 76. | subliniază importanța dezvoltării transportului public în ceea ce privește, în special, modernizarea sau crearea unor legături feroviare în cadrul unui sistem sustenabil de transport; regretă faptul că s-au înregistrat puține progrese în acest domeniu, precum și în domeniul transportului combinat; |
| --- | --- |

76.

subliniază importanța dezvoltării transportului public în ceea ce privește, în special, modernizarea sau crearea unor legături feroviare în cadrul unui sistem sustenabil de transport; regretă faptul că s-au înregistrat puține progrese în acest domeniu, precum și în domeniul transportului combinat;

| 77. | îndeamnă autoritățile sârbe, în special, să simplifice și să accelereze procedurile administrative de eliberare a autorizațiilor de construcție, de acordare a licențelor și de conectare la rețea pentru proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

77.

îndeamnă autoritățile sârbe, în special, să simplifice și să accelereze procedurile administrative de eliberare a autorizațiilor de construcție, de acordare a licențelor și de conectare la rețea pentru proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile;

| 78. | subliniază faptul că sunt necesare eforturi considerabile în domeniul mediului și, în special în domeniul gestionării apei, al protejării naturii și al calității aerului; subliniază faptul că nu pot fi realizate progrese substanțiale fără consolidarea într-o măsură suficientă a capacității administrative și invită guvernul sârb să adopte măsurile necesare în acest sens; |
| --- | --- |

78.

subliniază faptul că sunt necesare eforturi considerabile în domeniul mediului și, în special în domeniul gestionării apei, al protejării naturii și al calității aerului; subliniază faptul că nu pot fi realizate progrese substanțiale fără consolidarea într-o măsură suficientă a capacității administrative și invită guvernul sârb să adopte măsurile necesare în acest sens;

| 79. | regretă decizia guvernului sârb de a ridica nivelul maxim admis de aflatoxină din lapte de la 0,05 la 0,5 micrograme pe kilogram pentru a face față crizei recente din sectorul laptelui; îndeamnă autoritățile sârbe să abordeze în timp util cauzele primare ale creșterii acestui nivel de aflatoxină din lapte și, prin urmare, să reducă nivelul maxim admis în conformitate cu normele UE; |
| --- | --- |

79.

regretă decizia guvernului sârb de a ridica nivelul maxim admis de aflatoxină din lapte de la 0,05 la 0,5 micrograme pe kilogram pentru a face față crizei recente din sectorul laptelui; îndeamnă autoritățile sârbe să abordeze în timp util cauzele primare ale creșterii acestui nivel de aflatoxină din lapte și, prin urmare, să reducă nivelul maxim admis în conformitate cu normele UE;

| 80. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, și guvernului și parlamentului Serbiei. |
| --- | --- |

80.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, și guvernului și parlamentului Serbiei.

---

(1)  JO L 80, 19.3.2008, p. 46.

(2)  A/RES/64/298.

(3)  JO L 334, 19.12.2007, p. 46.

(4)  JO L 336, 18.12.2009, p. 1.

(5)  JO L 163, 23.6.2011, p. 1.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/73 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/73

---

P7_TA(2013)0187

Procesul de integrare europeană a regiunii Kosovo

Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la procesul de integrare a Kosovo (2012/2867(RSP))

(2016/C 045/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul special nr. 18/2012 al Curții Europene de Conturi privind Asistența Uniunii Europene pentru Kosovo, din perspectiva statului de drept, publicat la 30 octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 18/2012 al Curții Europene de Conturi privind Asistența Uniunii Europene pentru Kosovo, din perspectiva statului de drept, publicat la 30 octombrie 2012,

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 22 octombrie 2012 de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii negocierilor referitoare la acordul-cadru cu Kosovo privind participarea la programele Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 22 octombrie 2012 de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii negocierilor referitoare la acordul-cadru cu Kosovo privind participarea la programele Uniunii,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2012 referitoare la Studiul de fezabilitate pentru un Acord de stabilizare și de asociere între Uniunea Europeană și Kosovo (COM(2012)0602), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2012 referitoare la Studiul de fezabilitate pentru un Acord de stabilizare și de asociere între Uniunea Europeană și Kosovo (COM(2012)0602),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2012 către Parlamentul European și Consiliu privind Strategia de extindere și principalele provocări 2012-2013, (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2012 către Parlamentul European și Consiliu privind Strategia de extindere și principalele provocări 2012-2013, (COM(2012)0600),

| — | având în vedere încheierea mandatului Reprezentantului Civil Internațional în luna septembrie 2012 și restrângerea treptată a atribuțiilor Biroului Civil Internațional, până la sfârșitul anului 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere încheierea mandatului Reprezentantului Civil Internațional în luna septembrie 2012 și restrângerea treptată a atribuțiilor Biroului Civil Internațional, până la sfârșitul anului 2012,

| — | având în vedere rapoartele Secretarului General privind activitățile în desfășurare ale administrației interimare a Misiunii Organizației Națiunilor Unite în Kosovo și evoluțiile aferente, cel mai recent raport din 8 noiembrie 2012 acoperind perioada 16 iulie–15 octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Secretarului General privind activitățile în desfășurare ale administrației interimare a Misiunii Organizației Națiunilor Unite în Kosovo și evoluțiile aferente, cel mai recent raport din 8 noiembrie 2012 acoperind perioada 16 iulie–15 octombrie 2012,

| — | având în vedere că la 7 septembrie 2012 Adunarea Națională a Kosovo a ratificat acordul cu UE privind prelungirea mandatului EULEX până în iunie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere că la 7 septembrie 2012 Adunarea Națională a Kosovo a ratificat acordul cu UE privind prelungirea mandatului EULEX până în iunie 2014,

| — | având în vedere Acțiunea comună 2008/124/PESC a Consiliului din 4 februarie 2008 privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a statului de drept în Kosovo, EULEX Kosovo, modificată prin Acțiunea comună 2009/445/PESC a Consiliului din 9 iunie 2009, Decizia Consiliului 2010/322/PESC din 8 iunie 2010 și prin Decizia Consiliului 2012/291/PESC din 5 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acțiunea comună 2008/124/PESC a Consiliului din 4 februarie 2008 privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a statului de drept în Kosovo, EULEX Kosovo, modificată prin Acțiunea comună 2009/445/PESC a Consiliului din 9 iunie 2009, Decizia Consiliului 2010/322/PESC din 8 iunie 2010 și prin Decizia Consiliului 2012/291/PESC din 5 iunie 2012,

| — | având în vedere concluziile reuniunii Consiliului Afaceri Generale din 7 decembrie 2009, 14 decembrie 2010 și 5 decembrie 2011, care subliniază și reafirmă că, fără a aduce atingere poziției exprimate de statele membre cu privire la statutul său, Kosovo ar trebui să beneficieze, de asemenea, de perspectiva unei eventuale liberalizări a vizelor, odată cu îndeplinirea tuturor condițiilor, salutând lansarea dialogului privind vizele în ianuarie 2012 și prezentarea foii de parcurs privind vizele, în iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii Consiliului Afaceri Generale din 7 decembrie 2009, 14 decembrie 2010 și 5 decembrie 2011, care subliniază și reafirmă că, fără a aduce atingere poziției exprimate de statele membre cu privire la statutul său, Kosovo ar trebui să beneficieze, de asemenea, de perspectiva unei eventuale liberalizări a vizelor, odată cu îndeplinirea tuturor condițiilor, salutând lansarea dialogului privind vizele în ianuarie 2012 și prezentarea foii de parcurs privind vizele, în iunie 2012,

| — | având în vedere Dialogul structurat privind statul de drept, lansat la 30 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Dialogul structurat privind statul de drept, lansat la 30 mai 2012,

| — | având în vedere existența Consiliului Național pentru Integrare Europeană, în subordinea Președintelui, care este un organism de coordonare la nivel înalt responsabil de construirea consensului privind agenda europeană, printr-o abordare globală și transpartinică, inaugurat în martie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere existența Consiliului Național pentru Integrare Europeană, în subordinea Președintelui, care este un organism de coordonare la nivel înalt responsabil de construirea consensului privind agenda europeană, printr-o abordare globală și transpartinică, inaugurat în martie 2012,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 28 februarie 2012 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 28 februarie 2012 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere,

| — | având în vedere Rezoluția 1244(1999) a Consiliului de Securitate al ONU, Avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție din 22 iulie 2010 privind conformitatea cu dreptul internațional a declarației unilaterale de independență a Kosovo, precum și rezoluția din 9 septembrie 2010 (1) a Adunării Generale a ONU care a luat act de conținutul avizului și a salutat disponibilitatea UE de a înlesni dialogul dintre Belgrad și Priština, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1244(1999) a Consiliului de Securitate al ONU, Avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție din 22 iulie 2010 privind conformitatea cu dreptul internațional a declarației unilaterale de independență a Kosovo, precum și rezoluția din 9 septembrie 2010 (1) a Adunării Generale a ONU care a luat act de conținutul avizului și a salutat disponibilitatea UE de a înlesni dialogul dintre Belgrad și Priština,

| — | având în vedere raportul din octombrie 2012 al Misiunii în Kosovo al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), intitulat „Dreptul la un proces echitabil în cauzele legate de alegeri”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din octombrie 2012 al Misiunii în Kosovo al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), intitulat „Dreptul la un proces echitabil în cauzele legate de alegeri”,

| — | având în vedere declarațiile comune ale reuniunilor interparlamentare PE-Kosovo din 28–29 mai 2008, 6–7 aprilie 2009, 22–23 iunie 2010 și din 20 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune ale reuniunilor interparlamentare PE-Kosovo din 28–29 mai 2008, 6–7 aprilie 2009, 22–23 iunie 2010 și din 20 mai 2011,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât sfârșitul independenței supravegheate marchează un pas important pentru Kosovo și consolidează responsabilitatea autorităților din Kosovo de a prezenta și aplica reforme vizând integrarea europeană, |
| --- | --- |

A.

întrucât sfârșitul independenței supravegheate marchează un pas important pentru Kosovo și consolidează responsabilitatea autorităților din Kosovo de a prezenta și aplica reforme vizând integrarea europeană,

| B. | întrucât 98 din cele 193 de state membre ale Organizației Națiunilor Unite, inclusiv 22 din cele 27 de state membre ale UE, recunosc independența Kosovo; |
| --- | --- |

B.

întrucât 98 din cele 193 de state membre ale Organizației Națiunilor Unite, inclusiv 22 din cele 27 de state membre ale UE, recunosc independența Kosovo;

| C. | întrucât toate statele membre ale UE susțin perspectiva europeană a Kosovo, în conformitate cu angajamentele UE față de întreaga regiune a Balcanilor de Vest și fără a aduce atingere pozițiilor statelor membre privind statutul Kosovo; |
| --- | --- |

C.

întrucât toate statele membre ale UE susțin perspectiva europeană a Kosovo, în conformitate cu angajamentele UE față de întreaga regiune a Balcanilor de Vest și fără a aduce atingere pozițiilor statelor membre privind statutul Kosovo;

| D. | întrucât reluarea dialogului la nivel înalt între Belgrad și Priština este un pas important în vederea normalizării relațiilor între cele două părți, cu condiția ca părțile să se angajeze efectiv și constructiv în negocieri orientate spre rezultate concrete; |
| --- | --- |

D.

întrucât reluarea dialogului la nivel înalt între Belgrad și Priština este un pas important în vederea normalizării relațiilor între cele două părți, cu condiția ca părțile să se angajeze efectiv și constructiv în negocieri orientate spre rezultate concrete;

| E. | întrucât relațiile de bună vecinătate sunt esențiale pentru securitatea și stabilitatea în regiune; |
| --- | --- |

E.

întrucât relațiile de bună vecinătate sunt esențiale pentru securitatea și stabilitatea în regiune;

| F. | întrucât relațiile UE-Kosovo au cunoscut evoluții importante, inclusiv publicarea studiului de fezabilitate al Comisiei și lansarea dialogului privind vizele și a Dialogului structurat privind statul de drept; |
| --- | --- |

F.

întrucât relațiile UE-Kosovo au cunoscut evoluții importante, inclusiv publicarea studiului de fezabilitate al Comisiei și lansarea dialogului privind vizele și a Dialogului structurat privind statul de drept;

| G. | întrucât perspectiva europeană a Kosovo este un stimulent puternic pentru implementarea reformelor necesare; |
| --- | --- |

G.

întrucât perspectiva europeană a Kosovo este un stimulent puternic pentru implementarea reformelor necesare;

| H. | întrucât vulnerabilitatea persistentă a statului de drept întârzie construcția democrației și afectează economia, subminând dezvoltarea pe termen lung; |
| --- | --- |

H.

întrucât vulnerabilitatea persistentă a statului de drept întârzie construcția democrației și afectează economia, subminând dezvoltarea pe termen lung;

| I. | întrucât lupta împotriva corupției și a criminalității organizate și investigarea și judecarea crimelor de război constituie priorități principale ale misiunii EULEX, |
| --- | --- |

I.

întrucât lupta împotriva corupției și a criminalității organizate și investigarea și judecarea crimelor de război constituie priorități principale ale misiunii EULEX,

| 1. | salută rezultatele studiului de fezabilitate al Comisiei Europene, care a concluzionat că Acordul de stabilizare și de asociere între UE și Kosovo poate fi încheiat și în situația în care statele membre ale UE își mențin puncte de vedere diferite cu privire la statutul Kosovo, dacă sunt îndeplinite mai multe condiții de bază de către Kosovo;; încurajează Kosovo să depună mai multe eforturi pentru îndeplinirea pe termen scurt a priorităților identificate în studiul respectiv; |
| --- | --- |

1.

salută rezultatele studiului de fezabilitate al Comisiei Europene, care a concluzionat că Acordul de stabilizare și de asociere între UE și Kosovo poate fi încheiat și în situația în care statele membre ale UE își mențin puncte de vedere diferite cu privire la statutul Kosovo, dacă sunt îndeplinite mai multe condiții de bază de către Kosovo;; încurajează Kosovo să depună mai multe eforturi pentru îndeplinirea pe termen scurt a priorităților identificate în studiul respectiv;

| 2. | subliniază că semnarea Acordului de stabilizare și de asociere este un pas important către viitoarea integrare în structurile europene și, în cele din urmă, pentru aderarea la Uniune; este convins că un astfel de acord va crea noi oportunități ce vor consolida cooperarea cu vecinii și integrarea regională a Kosovo; |
| --- | --- |

2.

subliniază că semnarea Acordului de stabilizare și de asociere este un pas important către viitoarea integrare în structurile europene și, în cele din urmă, pentru aderarea la Uniune; este convins că un astfel de acord va crea noi oportunități ce vor consolida cooperarea cu vecinii și integrarea regională a Kosovo;

| 3. | încurajează, cu toate acestea, restul de cinci state membre să recunoască Kosovo și le invită să facă tot posibilul pentru a facilita relațiile economice, sociale și politice între cetățenii lor și cei din Kosovo; |
| --- | --- |

3.

încurajează, cu toate acestea, restul de cinci state membre să recunoască Kosovo și le invită să facă tot posibilul pentru a facilita relațiile economice, sociale și politice între cetățenii lor și cei din Kosovo;

| 4. | ia act de sfârșitul independenței supravegheate, la 10 septembrie 2012, ca urmare a aplicării substanțiale a hotărârii din 2 iulie 2012 a Propunerii globale a Grupului Director Internațional privind soluționarea statutului Kosovo; salută încheierea mandatului Reprezentantului Civil Internațional, precum și activitatea desfășurată până în prezent de către Reprezentantul Special la UE/Șeful Biroului UE; |
| --- | --- |

4.

ia act de sfârșitul independenței supravegheate, la 10 septembrie 2012, ca urmare a aplicării substanțiale a hotărârii din 2 iulie 2012 a Propunerii globale a Grupului Director Internațional privind soluționarea statutului Kosovo; salută încheierea mandatului Reprezentantului Civil Internațional, precum și activitatea desfășurată până în prezent de către Reprezentantul Special la UE/Șeful Biroului UE;

| 5. | salută noul dialog la nivel înalt Belgrad-Priština, inițiat și facilitat de către Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, prin care s-a impulsionat dialogul între cele două părți; solicită implementarea integrală a tuturor acordurilor încheiate până în prezent, în special în ceea ce privește managementul integrat al frontierelor și înființarea de puncte de control la frontierele lor comune, după cum s-a stabilit în acord; salută numirea unui ofițer de legătură din Kosovo la Belgrad, ca un pas important în această direcție; |
| --- | --- |

5.

salută noul dialog la nivel înalt Belgrad-Priština, inițiat și facilitat de către Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, prin care s-a impulsionat dialogul între cele două părți; solicită implementarea integrală a tuturor acordurilor încheiate până în prezent, în special în ceea ce privește managementul integrat al frontierelor și înființarea de puncte de control la frontierele lor comune, după cum s-a stabilit în acord; salută numirea unui ofițer de legătură din Kosovo la Belgrad, ca un pas important în această direcție;

| 6. | constată cu regret că runda a noua a dialogului la nivel înalt între Belgrad și Priștina s-a încheiat fără un acord global cu privire la domeniul de aplicare al autorității comunității municipalităților sârbe; solicită ambelor părți să continue și să intensifice discuțiile, pentru a găsi o soluție reciproc acceptabilă și sustenabilă, la toate chestiunile nesoluționate, cât mai curând posibil; subliniază că normalizarea relațiilor este în interesul major al Serbiei și al Kosovo și reprezintă un pas important către deblocarea procesului de integrare europeană; |
| --- | --- |

6.

constată cu regret că runda a noua a dialogului la nivel înalt între Belgrad și Priștina s-a încheiat fără un acord global cu privire la domeniul de aplicare al autorității comunității municipalităților sârbe; solicită ambelor părți să continue și să intensifice discuțiile, pentru a găsi o soluție reciproc acceptabilă și sustenabilă, la toate chestiunile nesoluționate, cât mai curând posibil; subliniază că normalizarea relațiilor este în interesul major al Serbiei și al Kosovo și reprezintă un pas important către deblocarea procesului de integrare europeană;

| 7. | subliniază necesitatea unei transparențe majore în comunicarea rezultatelor dialogului Belgrad-Priština și implicarea parlamentelor și societățile civile respective; subliniază, în acest sens, faptul că Kosovo și negociatorii sârbi trebuie să consolideze încrederea publicului și să consulte cetățenii; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea unei transparențe majore în comunicarea rezultatelor dialogului Belgrad-Priština și implicarea parlamentelor și societățile civile respective; subliniază, în acest sens, faptul că Kosovo și negociatorii sârbi trebuie să consolideze încrederea publicului și să consulte cetățenii;

| 8. | reiterează faptul că ideile de împărțire a Kosovo, sau a oricărei alte țari din Balcanii de Vest contravin spiritului de integrare europeană; reiterează sprijinul său pentru integritatea teritorială a Kosovo și pentru soluțiile convenite în comun privind disputele majore; solicită tuturor părților vizate să se implice constructiv în dialogul facilitat de UE și să se abțină de la orice acțiune care poate crea tensiuni în regiune; |
| --- | --- |

8.

reiterează faptul că ideile de împărțire a Kosovo, sau a oricărei alte țari din Balcanii de Vest contravin spiritului de integrare europeană; reiterează sprijinul său pentru integritatea teritorială a Kosovo și pentru soluțiile convenite în comun privind disputele majore; solicită tuturor părților vizate să se implice constructiv în dialogul facilitat de UE și să se abțină de la orice acțiune care poate crea tensiuni în regiune;

| 9. | subliniază nevoia la nivel local de responsabilitate și de asumare a procesului de reconciliere; consideră că autoritățile din Kosovo trebuie să depună eforturi suplimentare în favoarea minorității sârbe, în special în zona de nord, pentru a asigura integrarea largă în societate, asigurând, totodată, aplicarea integrală a principiului constituțional prin care se garantează sârbilor din Kosovo dreptul de acces la servicii publice în propria limbă; consideră, de asemenea, că ar trebui consolidată cooperarea dintre toți sârbii din Kosovo și că ar trebui sprijinite proiectele conexe și promovate legăturile directe dintre persoane de către Comisia Europeană; îi încurajează pe toți sârbii din Kosovo și pe reprezentanții lor politici să utilizeze toate posibilitățile acordate de Constituția Kosovo pentru a avea un rol constructiv în politică și societate; consideră că deschiderea biroului administrativ în nordul orașului Mitrovica reprezintă un element pozitiv; observă, totuși, că numeroși activiști ai societății civile din nordul orașului Mitrovica au o libertate redusă în exercitarea activității lor, confruntându-se, anul trecut, cu o accentuare a sentimentului naționalist predominant; |
| --- | --- |

9.

subliniază nevoia la nivel local de responsabilitate și de asumare a procesului de reconciliere; consideră că autoritățile din Kosovo trebuie să depună eforturi suplimentare în favoarea minorității sârbe, în special în zona de nord, pentru a asigura integrarea largă în societate, asigurând, totodată, aplicarea integrală a principiului constituțional prin care se garantează sârbilor din Kosovo dreptul de acces la servicii publice în propria limbă; consideră, de asemenea, că ar trebui consolidată cooperarea dintre toți sârbii din Kosovo și că ar trebui sprijinite proiectele conexe și promovate legăturile directe dintre persoane de către Comisia Europeană; îi încurajează pe toți sârbii din Kosovo și pe reprezentanții lor politici să utilizeze toate posibilitățile acordate de Constituția Kosovo pentru a avea un rol constructiv în politică și societate; consideră că deschiderea biroului administrativ în nordul orașului Mitrovica reprezintă un element pozitiv; observă, totuși, că numeroși activiști ai societății civile din nordul orașului Mitrovica au o libertate redusă în exercitarea activității lor, confruntându-se, anul trecut, cu o accentuare a sentimentului naționalist predominant;

| 10. | solicită transparență totală în finanțarea școlilor și a spitalelor din nordul Kosovo, în conformitate cu dispozițiile planului Ahtisaari; |
| --- | --- |

10.

solicită transparență totală în finanțarea școlilor și a spitalelor din nordul Kosovo, în conformitate cu dispozițiile planului Ahtisaari;

| 11. | regretă vandalizarea a două cimitire sârbești și îndeamnă autoritățile kosovare să aducă în fața justiției pe cei responsabili de astfel de acte odioase; |
| --- | --- |

11.

regretă vandalizarea a două cimitire sârbești și îndeamnă autoritățile kosovare să aducă în fața justiției pe cei responsabili de astfel de acte odioase;

| 12. | invită autoritățile din Kosovo și EULEX să ia măsuri pentru a pregăti o foaie de parcurs și pentru a implementa integral procesul de descentralizare, în scopul îmbunătățirii funcționării autorităților locale, în conformitate cu Constituția Kosovo, inclusiv în zona de nord; |
| --- | --- |

12.

invită autoritățile din Kosovo și EULEX să ia măsuri pentru a pregăti o foaie de parcurs și pentru a implementa integral procesul de descentralizare, în scopul îmbunătățirii funcționării autorităților locale, în conformitate cu Constituția Kosovo, inclusiv în zona de nord;

| 13. | salută decizia consiliului de administrație al Consiliului Regional de Cooperare de a accepta Kosovo ca un membru al acestei organizații; consideră că acesta este un pas important pentru țară în direcția integrării regionale și europene; |
| --- | --- |

13.

salută decizia consiliului de administrație al Consiliului Regional de Cooperare de a accepta Kosovo ca un membru al acestei organizații; consideră că acesta este un pas important pentru țară în direcția integrării regionale și europene;

| 14. | salută revizuirea și extinderea mandatului EULEX și numirea lui Bernd Borchardt în calitate de șef al misiunii; consideră că raportul Curții Europene de Conturi privind asistența UE pentru statul de drept în Kosovo ridică probleme foarte importante, în special în ceea ce privește eficiența unei astfel de asistențe, corupția la nivel înalt, crima organizată și lipsa unor obiective clar identificate; susține analiza și recomandările formulate în raport și invită toți actorii implicați să le aplice, îmbunătățindu-se astfel eficiența asistenței UE; |
| --- | --- |

14.

salută revizuirea și extinderea mandatului EULEX și numirea lui Bernd Borchardt în calitate de șef al misiunii; consideră că raportul Curții Europene de Conturi privind asistența UE pentru statul de drept în Kosovo ridică probleme foarte importante, în special în ceea ce privește eficiența unei astfel de asistențe, corupția la nivel înalt, crima organizată și lipsa unor obiective clar identificate; susține analiza și recomandările formulate în raport și invită toți actorii implicați să le aplice, îmbunătățindu-se astfel eficiența asistenței UE;

| 15. | subliniază importanța succesului misiunii EULEX pentru dezvoltarea sustenabilă a Kosovo, pentru consolidarea instituțiilor sale și pentru stabilitatea în Kosovo; subliniază încă o dată că Kosovo trebuie să coopereze mai strâns cu EULEX și să sprijine activitatea EULEX în toate domeniile din mandatul său; subliniază faptul că EULEX ar trebui să abordeze urgent problema transparenței și a responsabilității în activitatea sa și solicită un sistem eficient și transparent, în cadrul structurilor EULEX, pentru a se asigura că plângerile cetățenilor și ale reprezentanților societății civile sunt luate în considerare; încurajează EULEX să facă mai bine cunoscute realizările misiunii în rândul cetățenilor kosovari, să depună eforturi pentru a crește încrederea în misiune și să aibă în vedere așteptărilor cetățenilor; |
| --- | --- |

15.

subliniază importanța succesului misiunii EULEX pentru dezvoltarea sustenabilă a Kosovo, pentru consolidarea instituțiilor sale și pentru stabilitatea în Kosovo; subliniază încă o dată că Kosovo trebuie să coopereze mai strâns cu EULEX și să sprijine activitatea EULEX în toate domeniile din mandatul său; subliniază faptul că EULEX ar trebui să abordeze urgent problema transparenței și a responsabilității în activitatea sa și solicită un sistem eficient și transparent, în cadrul structurilor EULEX, pentru a se asigura că plângerile cetățenilor și ale reprezentanților societății civile sunt luate în considerare; încurajează EULEX să facă mai bine cunoscute realizările misiunii în rândul cetățenilor kosovari, să depună eforturi pentru a crește încrederea în misiune și să aibă în vedere așteptărilor cetățenilor;

| 16. | subliniază necesitatea unei gestionări, coordonări și cooperări interne eficiente în cadrul EULEX; invită EULEX să reînnoiască și să își intensifice eforturile de îmbunătățire a statului de drept în Kosovo și să concentreze exercitarea puterilor sale executive în stoparea corupției la nivel înalt și a criminalității organizate; subliniază responsabilitatea EULEX în ceea ce privește competențele sale executive, precum și mandatul său de a monitoriza, de a îndruma și de a oferi consultanță; invită statele membre ale UE să se asigure, în special, că EULEX are alocat personalul corespunzător, din punctul de vedere al calității, al duratei și al echilibrului de gen, iar componența personalului reflectă necesitățile de pe teren; |
| --- | --- |

16.

subliniază necesitatea unei gestionări, coordonări și cooperări interne eficiente în cadrul EULEX; invită EULEX să reînnoiască și să își intensifice eforturile de îmbunătățire a statului de drept în Kosovo și să concentreze exercitarea puterilor sale executive în stoparea corupției la nivel înalt și a criminalității organizate; subliniază responsabilitatea EULEX în ceea ce privește competențele sale executive, precum și mandatul său de a monitoriza, de a îndruma și de a oferi consultanță; invită statele membre ale UE să se asigure, în special, că EULEX are alocat personalul corespunzător, din punctul de vedere al calității, al duratei și al echilibrului de gen, iar componența personalului reflectă necesitățile de pe teren;

| 17. | sprijină Grupul special de investigații, înființat ca urmare a raportului din decembrie 2010 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei; consideră că investigarea temeinică a tuturor acuzațiilor conținute în raport este în interesul Kosovo; solicită autorităților din Kosovo să coopereze deschis și să sprijine Grupul special de investigații; |
| --- | --- |

17.

sprijină Grupul special de investigații, înființat ca urmare a raportului din decembrie 2010 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei; consideră că investigarea temeinică a tuturor acuzațiilor conținute în raport este în interesul Kosovo; solicită autorităților din Kosovo să coopereze deschis și să sprijine Grupul special de investigații;

| 18. | subliniază necesitatea unei mai bune cooperări și coordonări a asistenței între statele membre, instituțiile UE, precum și alți donatori internaționali pentru a evita suprapunerea activităților și pentru a garanta o gestionare eficientă a resurselor; salută aderarea Kosovo la Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) începând cu decembrie 2012; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea unei mai bune cooperări și coordonări a asistenței între statele membre, instituțiile UE, precum și alți donatori internaționali pentru a evita suprapunerea activităților și pentru a garanta o gestionare eficientă a resurselor; salută aderarea Kosovo la Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) începând cu decembrie 2012;

| 19. | încurajează autoritățile din Kosovo să își intensifice eforturile de combatere a ratei ridicate a șomajului și a sărăciei din țară, prin reforme economice suplimentare și prin îmbunătățirea climatului investițiilor; |
| --- | --- |

19.

încurajează autoritățile din Kosovo să își intensifice eforturile de combatere a ratei ridicate a șomajului și a sărăciei din țară, prin reforme economice suplimentare și prin îmbunătățirea climatului investițiilor;

| 20. | salută inițierea dialogului privind vizele și predarea foii de parcurs privind vizele în iunie 2012; susține o implementare rapidă și strictă a foii de parcurs; solicită Consiliului și Comisiei să informeze periodic Parlamentul în ceea ce privește evoluțiile din acest domeniu; |
| --- | --- |

20.

salută inițierea dialogului privind vizele și predarea foii de parcurs privind vizele în iunie 2012; susține o implementare rapidă și strictă a foii de parcurs; solicită Consiliului și Comisiei să informeze periodic Parlamentul în ceea ce privește evoluțiile din acest domeniu;

| 21. | invită autoritățile din Kosovo să îndeplinească cele patru priorități pe termen scurt, criterii pentru lansarea negocierilor privind un acord de stabilizare și negociere, în domeniul statului de drept, minorităților, capacităților administrative și comerciale, precum și să mărească capacitățile administrative pentru negocieri, în special prin continuarea restructurării Ministerului Comerțului; |
| --- | --- |

21.

invită autoritățile din Kosovo să îndeplinească cele patru priorități pe termen scurt, criterii pentru lansarea negocierilor privind un acord de stabilizare și negociere, în domeniul statului de drept, minorităților, capacităților administrative și comerciale, precum și să mărească capacitățile administrative pentru negocieri, în special prin continuarea restructurării Ministerului Comerțului;

| 22. | îndeamnă autoritățile kosovare să-și intensifice implicarea și să demonstreze voința politică de a consolida statul de drept, în special prin furnizarea de dovezi cu privire la combaterea crimei organizate și a corupției; ia act cu interes de lansarea Dialogului structurat privind statul de drept, ca un forum la nivel înalt pentru monitorizarea progreselor înregistrate în domeniul statului de drept; îndeamnă autoritățile din Kosovo să înceteze practica de a mai acorda grațieri unui număr mare de infractori condamnați, cu ocazia celebrării declarației de independență a Kosovo și să aplice criterii mai strice pentru acordarea unor astfel de grațieri, respectându-se întotdeauna separarea puterilor; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă autoritățile kosovare să-și intensifice implicarea și să demonstreze voința politică de a consolida statul de drept, în special prin furnizarea de dovezi cu privire la combaterea crimei organizate și a corupției; ia act cu interes de lansarea Dialogului structurat privind statul de drept, ca un forum la nivel înalt pentru monitorizarea progreselor înregistrate în domeniul statului de drept; îndeamnă autoritățile din Kosovo să înceteze practica de a mai acorda grațieri unui număr mare de infractori condamnați, cu ocazia celebrării declarației de independență a Kosovo și să aplice criterii mai strice pentru acordarea unor astfel de grațieri, respectându-se întotdeauna separarea puterilor;

| 23. | îndeamnă autoritățile din Kosovo să îmbunătățească independența, eficiența, responsabilitatea și imparțialitatea sistemului judiciar și să-i respecte independența, atât prin acțiuni, cât și la nivelul declarațiilor publice, inclusiv în legătură cu anchetarea sau arestarea persoanelor publice, precum și să respecte mandatul EULEX și exercitarea competențelor sale executive; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă autoritățile din Kosovo să îmbunătățească independența, eficiența, responsabilitatea și imparțialitatea sistemului judiciar și să-i respecte independența, atât prin acțiuni, cât și la nivelul declarațiilor publice, inclusiv în legătură cu anchetarea sau arestarea persoanelor publice, precum și să respecte mandatul EULEX și exercitarea competențelor sale executive;

| 24. | este preocupat de lipsa de progrese semnificative în combaterea corupției și a crimei organizate; solicită autorităților din Kosovo să demonstreze o reală voință politică și curajul de a combate corupția la nivel înalt și să demonstreze mai multă transparență și o guvernare mai bună, inclusiv prin coordonarea forțelor de poliție din Kosovo cu autoritățile judiciare; își reiterează îngrijorarea cu privire la nivelul ridicat al crimei organizate, în partea de nord a Kosovo; ia act de adoptarea de către guvern a unei strategii de luptă împotriva corupției, și consideră că Kosovo trebuie să adopte și să se angajeze serios să aplice această strategie; își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de participare deplină la Europol și Interpol datorită nerecunoașterii statalității Kosovo și solicită statelor membre să faciliteze o mai bună cooperare între EULEX și Europol și Interpol și să caute posibilități de includere a Kosovo atât în Europol, cât și în Interpol, cel puțin cu statutul de observator; |
| --- | --- |

24.

este preocupat de lipsa de progrese semnificative în combaterea corupției și a crimei organizate; solicită autorităților din Kosovo să demonstreze o reală voință politică și curajul de a combate corupția la nivel înalt și să demonstreze mai multă transparență și o guvernare mai bună, inclusiv prin coordonarea forțelor de poliție din Kosovo cu autoritățile judiciare; își reiterează îngrijorarea cu privire la nivelul ridicat al crimei organizate, în partea de nord a Kosovo; ia act de adoptarea de către guvern a unei strategii de luptă împotriva corupției, și consideră că Kosovo trebuie să adopte și să se angajeze serios să aplice această strategie; își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de participare deplină la Europol și Interpol datorită nerecunoașterii statalității Kosovo și solicită statelor membre să faciliteze o mai bună cooperare între EULEX și Europol și Interpol și să caute posibilități de includere a Kosovo atât în Europol, cât și în Interpol, cel puțin cu statutul de observator;

| 25. | remarcă, în acest sens, că în raportul Curții de Conturi sunt enumerate mai multe situații în care autoritățile din Kosovo au refuzat să dea curs sfaturilor și recomandărilor formulate de instituțiile UE sau de experții în domeniu finanțați de UE, în special în ceea ce privește combaterea corupției; observă că criminalitatea organizată din Kosovo reprezintă o amenințare considerabilă și că este facilitată de impunitate, de imixtiunile politice frecvente în sistemul judiciar și la nivelul autorităților de aplicare a legii, precum și de corupția la nivel înalt; |
| --- | --- |

25.

remarcă, în acest sens, că în raportul Curții de Conturi sunt enumerate mai multe situații în care autoritățile din Kosovo au refuzat să dea curs sfaturilor și recomandărilor formulate de instituțiile UE sau de experții în domeniu finanțați de UE, în special în ceea ce privește combaterea corupției; observă că criminalitatea organizată din Kosovo reprezintă o amenințare considerabilă și că este facilitată de impunitate, de imixtiunile politice frecvente în sistemul judiciar și la nivelul autorităților de aplicare a legii, precum și de corupția la nivel înalt;

| 26. | ia act de faptul că corupția și crima organizată sunt larg răspândite în regiune și reprezintă, de asemenea, un obstacol în calea dezvoltării democratice, sociale și economice a Kosovo; solicită, în acest sens, o strategie regională și de cooperare consolidată între toate țările din regiune, în scopul de a soluționa mai eficient aceste tare, în special traficul de femei și minori și exploatarea lor prin exploatare sexuală sau cerșetoria forțată; salută succesul activității în acest domeniu a „Cooperării de la Ohrid” dintre guvernele din Priština, Skopje, Podgorița și Tirana; |
| --- | --- |

26.

ia act de faptul că corupția și crima organizată sunt larg răspândite în regiune și reprezintă, de asemenea, un obstacol în calea dezvoltării democratice, sociale și economice a Kosovo; solicită, în acest sens, o strategie regională și de cooperare consolidată între toate țările din regiune, în scopul de a soluționa mai eficient aceste tare, în special traficul de femei și minori și exploatarea lor prin exploatare sexuală sau cerșetoria forțată; salută succesul activității în acest domeniu a „Cooperării de la Ohrid” dintre guvernele din Priština, Skopje, Podgorița și Tirana;

| 27. | își exprimă îngrijorarea cu privire la cadrul limitat existent în Kosovo pentru protecția martorilor, extrem de semnificativ în cazurile de mare anvergură; subliniază importanța unui program de protecție a martorilor pe deplin funcțional; solicită autorităților din Kosovo să consolideze eficacitatea și credibilitatea sistemului de protecție a martorilor și solicită EULEX să sprijine mai mult aceste eforturi; îndeamnă statele membre să accepte mai multe cazuri de relocare a martorilor și subliniază că este necesar să se continue căutarea de noi modalități de recunoaștere a suferinței și de respectare a dreptului la adevăr și la justiție al tuturor victimelor crimelor de război, inclusiv prin sprijinirea înființării unor comisii regionale RECOM pentru aflarea adevărului; |
| --- | --- |

27.

își exprimă îngrijorarea cu privire la cadrul limitat existent în Kosovo pentru protecția martorilor, extrem de semnificativ în cazurile de mare anvergură; subliniază importanța unui program de protecție a martorilor pe deplin funcțional; solicită autorităților din Kosovo să consolideze eficacitatea și credibilitatea sistemului de protecție a martorilor și solicită EULEX să sprijine mai mult aceste eforturi; îndeamnă statele membre să accepte mai multe cazuri de relocare a martorilor și subliniază că este necesar să se continue căutarea de noi modalități de recunoaștere a suferinței și de respectare a dreptului la adevăr și la justiție al tuturor victimelor crimelor de război, inclusiv prin sprijinirea înființării unor comisii regionale RECOM pentru aflarea adevărului;

| 28. | consideră regretabil că, datorită războiului din 1999 din Kosovo, 1 869 de persoane sunt încă dispărute; remarcă că această problemă impune un răspuns prompt, deoarece dezvăluirea adevărului și oferirea posibilității de a-i plânge pe cei dragi pentru familiile victimelor este o condiție esențială a reconcilierii dintre comunități și a unui viitor pașnic în regiune; subliniază că este necesară o mai bună cooperare între comisiile pentru persoanele dispărute și îndeamnă autoritățile din toate țările să pună la dispoziție arhivele poliției secrete și ale armatei; |
| --- | --- |

28.

consideră regretabil că, datorită războiului din 1999 din Kosovo, 1 869 de persoane sunt încă dispărute; remarcă că această problemă impune un răspuns prompt, deoarece dezvăluirea adevărului și oferirea posibilității de a-i plânge pe cei dragi pentru familiile victimelor este o condiție esențială a reconcilierii dintre comunități și a unui viitor pașnic în regiune; subliniază că este necesară o mai bună cooperare între comisiile pentru persoanele dispărute și îndeamnă autoritățile din toate țările să pună la dispoziție arhivele poliției secrete și ale armatei;

| 29. | rămâne în continuare îngrijorat de proporțiile traficului de persoane prin și din Kosovo, în special traficul de copii în scopul exploatării sexuale; solicită Kosovo să își intensifice eforturile de combatere a traficului de persoane, inclusiv prin consolidarea capacităților autorităților sale judiciare și de aplicare a legii; |
| --- | --- |

29.

rămâne în continuare îngrijorat de proporțiile traficului de persoane prin și din Kosovo, în special traficul de copii în scopul exploatării sexuale; solicită Kosovo să își intensifice eforturile de combatere a traficului de persoane, inclusiv prin consolidarea capacităților autorităților sale judiciare și de aplicare a legii;

| 30. | invită toate părțile să finalizeze reforma electorală pentru a asigura un cadru electoral funcțional, în concordanță cu standardele internaționale, în special cu cele ale Consiliului Europei, urmărind în special să reducă frauda electorală și să consolideze răspunderea politică a legislaturii; este preocupat de deficiențele în anchetarea și urmărirea penală a fraudelor electorale legate de alegerile parlamentare din decembrie 2010, după cum s-a subliniat în raportul OSCE pe această temă; solicită autorităților responsabile să ia în considerare recomandările din raportul OSCE; solicită EULEX să ia în considerare exercitarea competențelor sale în acest domeniu, dacă apreciază că sistemul judiciar din Kosovo nu poate rezolva astfel de deficiențe; |
| --- | --- |

30.

invită toate părțile să finalizeze reforma electorală pentru a asigura un cadru electoral funcțional, în concordanță cu standardele internaționale, în special cu cele ale Consiliului Europei, urmărind în special să reducă frauda electorală și să consolideze răspunderea politică a legislaturii; este preocupat de deficiențele în anchetarea și urmărirea penală a fraudelor electorale legate de alegerile parlamentare din decembrie 2010, după cum s-a subliniat în raportul OSCE pe această temă; solicită autorităților responsabile să ia în considerare recomandările din raportul OSCE; solicită EULEX să ia în considerare exercitarea competențelor sale în acest domeniu, dacă apreciază că sistemul judiciar din Kosovo nu poate rezolva astfel de deficiențe;

| 31. | salută îmbunătățirile semnificative ale cadrului de reglementare din Kosovo, inclusiv legislația și politicile progresive privind reîntoarcerile și repatrierea, drepturile comunităților, folosirea limbilor, antidiscriminarea, egalitatea de gen și tinerii; |
| --- | --- |

31.

salută îmbunătățirile semnificative ale cadrului de reglementare din Kosovo, inclusiv legislația și politicile progresive privind reîntoarcerile și repatrierea, drepturile comunităților, folosirea limbilor, antidiscriminarea, egalitatea de gen și tinerii;

| 32. | subliniază că, în pofida acestor îmbunătățiri, rămân o serie de provocări privind protecția drepturilor omului și a drepturilor comunităților, nediscriminarea pe motiv de orientare sexuală, precum și participarea femeilor și a tinerilor la procesul decizional; subliniază că femeile, tinerii și comunitățile continuă să fie subreprezentate atât la nivel central, cât și local; |
| --- | --- |

32.

subliniază că, în pofida acestor îmbunătățiri, rămân o serie de provocări privind protecția drepturilor omului și a drepturilor comunităților, nediscriminarea pe motiv de orientare sexuală, precum și participarea femeilor și a tinerilor la procesul decizional; subliniază că femeile, tinerii și comunitățile continuă să fie subreprezentate atât la nivel central, cât și local;

| 33. | condamnă cu fermitate amenințările recente împotriva activistei pentru drepturile omului Nazlie Balaj, membră a Rețelei femeilor din Kosovo, ca răspuns la susținerea publică a includerii unui amendament la Legea cu privire la statutul de martiri, invalizi si veterani, membri ai Armatei de eliberare a Kosovo, victime civile și familiile lor, care le-ar permite persoanelor ce au suferit violențe sexuale în timpul războiului să li se acorde un statut egal cu cel al veteranilor, și invită autoritățile din Kosovo să investigheze acest incident și să asigure protecția tuturor apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

33.

condamnă cu fermitate amenințările recente împotriva activistei pentru drepturile omului Nazlie Balaj, membră a Rețelei femeilor din Kosovo, ca răspuns la susținerea publică a includerii unui amendament la Legea cu privire la statutul de martiri, invalizi si veterani, membri ai Armatei de eliberare a Kosovo, victime civile și familiile lor, care le-ar permite persoanelor ce au suferit violențe sexuale în timpul războiului să li se acorde un statut egal cu cel al veteranilor, și invită autoritățile din Kosovo să investigheze acest incident și să asigure protecția tuturor apărătorilor drepturilor omului;

| 34. | solicită instituțiilor de la nivel central și local să aplice efectiv legislația privind drepturile omului și să contribuie la dezvoltarea în continuare a unei societăți multietnice; |
| --- | --- |

34.

solicită instituțiilor de la nivel central și local să aplice efectiv legislația privind drepturile omului și să contribuie la dezvoltarea în continuare a unei societăți multietnice;

| 35. | salută activitatea Ombudsmanului și consideră că independența bugetară a funcției sale reprezintă o chestiune urgentă; |
| --- | --- |

35.

salută activitatea Ombudsmanului și consideră că independența bugetară a funcției sale reprezintă o chestiune urgentă;

| 36. | subliniază necesitatea consolidării independenței Adunării Naționale a Kosovo și a expertizei și capacităților sale de supraveghere a bugetului, a executivului și a sectorului de securitate, prin îmbunătățirea controlului democratic al legislației și prin monitorizarea aplicării și a impactului politicilor și legilor; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea consolidării independenței Adunării Naționale a Kosovo și a expertizei și capacităților sale de supraveghere a bugetului, a executivului și a sectorului de securitate, prin îmbunătățirea controlului democratic al legislației și prin monitorizarea aplicării și a impactului politicilor și legilor;

| 37. | subliniază că trebuie implementate reformele necesare pentru administrația publică, precum și trebuie mărit numărul de femei și de persoane aparținând minorităților la toate nivelurile administrației; |
| --- | --- |

37.

subliniază că trebuie implementate reformele necesare pentru administrația publică, precum și trebuie mărit numărul de femei și de persoane aparținând minorităților la toate nivelurile administrației;

| 38. | salută faptul că în cadrul juridic din Kosovo sunt prevăzute drepturi ale femeilor și că egalitatea de gen este consacrată în sistemul juridic și salută progresele înregistrate în acest domeniu; este îngrijorat, totuși, de ratele ridicate de abandon școlar în rândul fetelor și de subreprezentarea femeilor pe piața forței de muncă, inclusiv în sectoarele majore ale societății; îndeamnă guvernul și parlamentul să fie mai implicate și mai eficiente în aplicarea acestor legi, inclusiv a legilor de combatere a violenței domestice și a traficului, pentru a promova semnificativ drepturile femeilor și egalitatea de gen în Kosovo; solicită autorităților din Kosovo să încurajeze mai activ participarea politică și socială a femeilor, să promoveze participarea femeilor pe piața forței de muncă, consolidarea poziției lor pe piața forței de muncă și integrarea egalității de gen; |
| --- | --- |

38.

salută faptul că în cadrul juridic din Kosovo sunt prevăzute drepturi ale femeilor și că egalitatea de gen este consacrată în sistemul juridic și salută progresele înregistrate în acest domeniu; este îngrijorat, totuși, de ratele ridicate de abandon școlar în rândul fetelor și de subreprezentarea femeilor pe piața forței de muncă, inclusiv în sectoarele majore ale societății; îndeamnă guvernul și parlamentul să fie mai implicate și mai eficiente în aplicarea acestor legi, inclusiv a legilor de combatere a violenței domestice și a traficului, pentru a promova semnificativ drepturile femeilor și egalitatea de gen în Kosovo; solicită autorităților din Kosovo să încurajeze mai activ participarea politică și socială a femeilor, să promoveze participarea femeilor pe piața forței de muncă, consolidarea poziției lor pe piața forței de muncă și integrarea egalității de gen;

| 39. | subliniază rolul central al organizațiilor active și independente ale societății civile (OSC) în consolidarea proceselor democratice politice și în construirea unei societăți integrate în țară; recunoaște activitatea importantă întreprinsă de OSC și de organizațiile de femei; subliniază importanța dialogului cu OSC; |
| --- | --- |

39.

subliniază rolul central al organizațiilor active și independente ale societății civile (OSC) în consolidarea proceselor democratice politice și în construirea unei societăți integrate în țară; recunoaște activitatea importantă întreprinsă de OSC și de organizațiile de femei; subliniază importanța dialogului cu OSC;

| 40. | subliniază rolul central al organizațiilor societății civile în construirea unei societăți integrate, consolidarea proceselor politice democratice din Kosovo și promovarea dialogului și a relațiilor de bună vecinătate în regiune, contribuind astfel la consolidarea cooperării regionale în chestiuni sociale și politice; salută îmbunătățirea cooperării guvernului cu ONG-urile, dar solicită o mai largă consultare a ONG-urilor în elaborarea politicilor și în contextul monitorizării activităților autorităților; solicită, în plus, consolidarea rolului lor în procesul de stabilizare și de asociere; |
| --- | --- |

40.

subliniază rolul central al organizațiilor societății civile în construirea unei societăți integrate, consolidarea proceselor politice democratice din Kosovo și promovarea dialogului și a relațiilor de bună vecinătate în regiune, contribuind astfel la consolidarea cooperării regionale în chestiuni sociale și politice; salută îmbunătățirea cooperării guvernului cu ONG-urile, dar solicită o mai largă consultare a ONG-urilor în elaborarea politicilor și în contextul monitorizării activităților autorităților; solicită, în plus, consolidarea rolului lor în procesul de stabilizare și de asociere;

| 41. | subliniază că este necesar să se încurajeze cetățenia activă, printre altele, prin consolidarea societății civile și prin asigurarea unei veritabile libertății de exprimare; |
| --- | --- |

41.

subliniază că este necesar să se încurajeze cetățenia activă, printre altele, prin consolidarea societății civile și prin asigurarea unei veritabile libertății de exprimare;

| 42. | recunoaște că, deși libertatea de a se afilia la sindicate este garantată prin lege, este încă necesară o îmbunătățire a drepturilor de bază ale lucrătorilor și ale sindicatelor; încurajează Kosovo să consolideze dialogul social în cadrul procesului decizional și în elaborarea politicilor, precum și consolidarea capacităților partenerilor sociali; |
| --- | --- |

42.

recunoaște că, deși libertatea de a se afilia la sindicate este garantată prin lege, este încă necesară o îmbunătățire a drepturilor de bază ale lucrătorilor și ale sindicatelor; încurajează Kosovo să consolideze dialogul social în cadrul procesului decizional și în elaborarea politicilor, precum și consolidarea capacităților partenerilor sociali;

| 43. | subliniază faptul că EULEX ar trebui să ofere asistență forțelor de poliție din Kosovo pentru pregătirea dezescaladării situațiilor critice și sensibile, dinaintea și din timpul demonstrațiilor; subliniază că este necesar, de asemenea, ca autoritățile, cu ajutorul EULEX, să depună mai multe eforturi pentru a face dreptate supraviețuitorilor conflictelor legate de violențe sexuale din Kosovo și din alte părți din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că EULEX ar trebui să ofere asistență forțelor de poliție din Kosovo pentru pregătirea dezescaladării situațiilor critice și sensibile, dinaintea și din timpul demonstrațiilor; subliniază că este necesar, de asemenea, ca autoritățile, cu ajutorul EULEX, să depună mai multe eforturi pentru a face dreptate supraviețuitorilor conflictelor legate de violențe sexuale din Kosovo și din alte părți din Balcanii de Vest;

| 44. | este îngrijorat de faptul că discriminarea reprezintă încă o problemă gravă; subliniază că trebuie garantată egalitatea tuturor persoanelor, indiferent de originea lor etnică, gen, vârstă, orientare sexuală sau dizabilitate; subliniază necesitatea unei strategii antidiscriminare care să includă toate motivele de discriminare, precum și a aplicării integrale a Legii privind antidiscriminarea; subliniază importanța informării cu privire la elementele constitutive ale discriminării și la căile de atac juridice; |
| --- | --- |

44.

este îngrijorat de faptul că discriminarea reprezintă încă o problemă gravă; subliniază că trebuie garantată egalitatea tuturor persoanelor, indiferent de originea lor etnică, gen, vârstă, orientare sexuală sau dizabilitate; subliniază necesitatea unei strategii antidiscriminare care să includă toate motivele de discriminare, precum și a aplicării integrale a Legii privind antidiscriminarea; subliniază importanța informării cu privire la elementele constitutive ale discriminării și la căile de atac juridice;

| 45. | solicită autorităților să aplice concret principiul constituțional al nediscriminării pe motive de orientare sexuală, să mărească volumul de cunoștințe al funcționarilor responsabili cu aplicarea legii în ceea ce privește drepturile LGBT și să combată homofobia și transfobia; deplânge, în acest sens, atacul violent de la Priština, din 14 decembrie 2012, a unui grup de persoane, printre care și islamiști radicali, al locului în care grupul media Kosovo 2.0 urma să lanseze ultimul număr al revistei sale, care avea o tematică sexuală, inclusiv aspecte legate de LGBT; invită poliția din Kosovo și Ministerul de Interne să investigheze actele de violență și amenințările comise împotriva persoanelor implicate, precum și să aducă făptașii în fața justiției; îndeamnă autoritățile să depună toate eforturile posibile pentru a se asigura că drepturile omului sunt pe deplin respectate, inclusiv libertatea de gândire, de exprimare și de asociere; |
| --- | --- |

45.

solicită autorităților să aplice concret principiul constituțional al nediscriminării pe motive de orientare sexuală, să mărească volumul de cunoștințe al funcționarilor responsabili cu aplicarea legii în ceea ce privește drepturile LGBT și să combată homofobia și transfobia; deplânge, în acest sens, atacul violent de la Priština, din 14 decembrie 2012, a unui grup de persoane, printre care și islamiști radicali, al locului în care grupul media Kosovo 2.0 urma să lanseze ultimul număr al revistei sale, care avea o tematică sexuală, inclusiv aspecte legate de LGBT; invită poliția din Kosovo și Ministerul de Interne să investigheze actele de violență și amenințările comise împotriva persoanelor implicate, precum și să aducă făptașii în fața justiției; îndeamnă autoritățile să depună toate eforturile posibile pentru a se asigura că drepturile omului sunt pe deplin respectate, inclusiv libertatea de gândire, de exprimare și de asociere;

| 46. | subliniază importanța independenței și libertății mass-mediei; salută, în acest sens, modificările aduse Codului Penal în ceea ce privește răspunderea penală a redactorilor-șefi, a editorilor, a tipografilor și a producătorilor, precum și protecția surselor jurnalistice, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2013; |
| --- | --- |

46.

subliniază importanța independenței și libertății mass-mediei; salută, în acest sens, modificările aduse Codului Penal în ceea ce privește răspunderea penală a redactorilor-șefi, a editorilor, a tipografilor și a producătorilor, precum și protecția surselor jurnalistice, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2013;

| 47. | ia act de cel de al 3-lea raport de evaluare a drepturilor comunităților al OSCE din iulie 2012, potrivit căruia, deși există un cadru legislativ global și sofisticat, mai rămân multe alte obiective care trebuie realizate pentru a asigura o protecție reală și semnificativă a drepturilor comunităților din Kosovo; |
| --- | --- |

47.

ia act de cel de al 3-lea raport de evaluare a drepturilor comunităților al OSCE din iulie 2012, potrivit căruia, deși există un cadru legislativ global și sofisticat, mai rămân multe alte obiective care trebuie realizate pentru a asigura o protecție reală și semnificativă a drepturilor comunităților din Kosovo;

| 48. | salută adoptarea legislației relevante pentru protecția și promovarea comunităților și a patrimoniului religios și cultural, precum și preluarea cu succes de către Kosovo a responsabilității pentru securitatea majorității lăcașurilor culturale și religioase ale Bisericii Ortodoxe Sârbe; în acest sens, salută în mod special crearea unei unități speciale în cadrul forțelor de poliție din Kosovo care se va dedica în mod exclusiv acestei sarcini; solicită aplicarea în continuare a legislației relevante, în special a Legii privind comunitățile; deplânge refuzul autorităților din Kosovo de a-i acorda președintelui sârb, Tomislav Nikolic, permisiunea să viziteze Kosovo și de a participa la slujba ortodoxă de Crăciun din Gracanica; salută, în acest sens, întâlnirea dintre președintele sârb Nikolic și președinta Kosovo, Jahjaga, care a avut loc la Bruxelles, la 6 februarie 2013, într-o atmosferă deschisă și constructivă, sub auspiciile Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant Catherine Ashton, în contextul eforturilor pentru normalizarea relațiilor dintre cele două părți; |
| --- | --- |

48.

salută adoptarea legislației relevante pentru protecția și promovarea comunităților și a patrimoniului religios și cultural, precum și preluarea cu succes de către Kosovo a responsabilității pentru securitatea majorității lăcașurilor culturale și religioase ale Bisericii Ortodoxe Sârbe; în acest sens, salută în mod special crearea unei unități speciale în cadrul forțelor de poliție din Kosovo care se va dedica în mod exclusiv acestei sarcini; solicită aplicarea în continuare a legislației relevante, în special a Legii privind comunitățile; deplânge refuzul autorităților din Kosovo de a-i acorda președintelui sârb, Tomislav Nikolic, permisiunea să viziteze Kosovo și de a participa la slujba ortodoxă de Crăciun din Gracanica; salută, în acest sens, întâlnirea dintre președintele sârb Nikolic și președinta Kosovo, Jahjaga, care a avut loc la Bruxelles, la 6 februarie 2013, într-o atmosferă deschisă și constructivă, sub auspiciile Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant Catherine Ashton, în contextul eforturilor pentru normalizarea relațiilor dintre cele două părți;

| 49. | regretă refuzul autorităților sârbe de a-i permite vicepremierului kosovar Mimoza Kusari-Lila să treacă frontiera și să viziteze Valea Presevo; regretă că cetățenii kosovari trebuie să aștepte multe ore pentru a trece în Serbia; |
| --- | --- |

49.

regretă refuzul autorităților sârbe de a-i permite vicepremierului kosovar Mimoza Kusari-Lila să treacă frontiera și să viziteze Valea Presevo; regretă că cetățenii kosovari trebuie să aștepte multe ore pentru a trece în Serbia;

| 50. | subliniază importanța îmbunătățirii relațiilor pe care Kosovo le are și a reprezentării sale în cadrul instituțiilor culturale și de patrimoniu internaționale pentru a mări protecția lăcașurilor și monumentelor religioase și culturale, precum și importanța îmbunătățirii reprezentării Kosovo în cadrul organizațiilor sportive europene și internaționale, pentru a permite atleților din Kosovo să participe la toate evenimentele sportive internaționale, inclusiv la campionate europene și mondiale și la Jocurile Olimpice; |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța îmbunătățirii relațiilor pe care Kosovo le are și a reprezentării sale în cadrul instituțiilor culturale și de patrimoniu internaționale pentru a mări protecția lăcașurilor și monumentelor religioase și culturale, precum și importanța îmbunătățirii reprezentării Kosovo în cadrul organizațiilor sportive europene și internaționale, pentru a permite atleților din Kosovo să participe la toate evenimentele sportive internaționale, inclusiv la campionate europene și mondiale și la Jocurile Olimpice;

| 51. | salută înființarea Birourilor municipale pentru comunități și persoanele care se întorc, în majoritatea municipalităților, dar regretă că, în pofida progreselor, întoarcerea refugiaților și a persoanelor strămutate în interiorul țării continuă să fie o provocare, în special ca urmare a incidentelor de securitate încurajează autoritățile din Kosovo să continue eforturile în acest domeniu, la nivel central și local, acordând o atenție deosebită sârbilor care se întorc, dar și celor de etnie romă, ashkală sau egipteană; |
| --- | --- |

51.

salută înființarea Birourilor municipale pentru comunități și persoanele care se întorc, în majoritatea municipalităților, dar regretă că, în pofida progreselor, întoarcerea refugiaților și a persoanelor strămutate în interiorul țării continuă să fie o provocare, în special ca urmare a incidentelor de securitate încurajează autoritățile din Kosovo să continue eforturile în acest domeniu, la nivel central și local, acordând o atenție deosebită sârbilor care se întorc, dar și celor de etnie romă, ashkală sau egipteană;

| 52. | salută închiderea definitivă a sitului Osterode contaminat cu plumb din nordul orașului Mitrovica și relocarea familiilor rămase, inclusiv a celor de etnie romă, ashkală sau egipteană, în case nou-construite și într-un bloc de apartamente sociale, care fac parte dintr-un proiect finanțat de UE; consideră că acesta este un pas important către reintegrarea totală și incluziunea refugiaților și a minorităților în societatea din Kosovo; îndeamnă autoritățile din Kosovo să înceapă imediat operațiunile de curățare a zonei contaminate, iar Comisia să ofere asistența tehnică și financiară necesară; invită autoritățile din Kosovo să dedice mai multe resurse adoptării și aplicării standardelor de mediu ale UE; |
| --- | --- |

52.

salută închiderea definitivă a sitului Osterode contaminat cu plumb din nordul orașului Mitrovica și relocarea familiilor rămase, inclusiv a celor de etnie romă, ashkală sau egipteană, în case nou-construite și într-un bloc de apartamente sociale, care fac parte dintr-un proiect finanțat de UE; consideră că acesta este un pas important către reintegrarea totală și incluziunea refugiaților și a minorităților în societatea din Kosovo; îndeamnă autoritățile din Kosovo să înceapă imediat operațiunile de curățare a zonei contaminate, iar Comisia să ofere asistența tehnică și financiară necesară; invită autoritățile din Kosovo să dedice mai multe resurse adoptării și aplicării standardelor de mediu ale UE;

| 53. | salută lansarea evaluării la jumătatea perioadei a strategiei și a planului de acțiune privind comunitățile de etnie romă, ashkală sau egipteană (RAE); solicită o aplicare și o monitorizare mai eficientă a strategiei de integrare a comunităților de etnie romă, ashkală sau egipteană, prin consolidarea suplimentară a capacităților și prin îmbunătățirea coordonării interinstituționale; subliniază necesitatea de implementa integral cele „Patruzeci de acțiuni” pentru a promova incluziunea socială a comunităților de etnie romă, ashkală și egipteană atât la nivel central, cât și la nivel municipal, în conformitate cu obiectivele din Cadrul european pentru strategiile naționale de incluziune a romilor; solicită autorităților din Kosovo să includă o perspectivă de gen în strategia și în planul de acțiune privind integrarea comunităților de etnie romă, ashkală sau egipteană; |
| --- | --- |

53.

salută lansarea evaluării la jumătatea perioadei a strategiei și a planului de acțiune privind comunitățile de etnie romă, ashkală sau egipteană (RAE); solicită o aplicare și o monitorizare mai eficientă a strategiei de integrare a comunităților de etnie romă, ashkală sau egipteană, prin consolidarea suplimentară a capacităților și prin îmbunătățirea coordonării interinstituționale; subliniază necesitatea de implementa integral cele „Patruzeci de acțiuni” pentru a promova incluziunea socială a comunităților de etnie romă, ashkală și egipteană atât la nivel central, cât și la nivel municipal, în conformitate cu obiectivele din Cadrul european pentru strategiile naționale de incluziune a romilor; solicită autorităților din Kosovo să includă o perspectivă de gen în strategia și în planul de acțiune privind integrarea comunităților de etnie romă, ashkală sau egipteană;

| 54. | este îngrijorat de vulnerabilitatea și marginalizarea încă existente în cazul copiilor de etnie romă, ashkală sau egipteană; solicită autorităților să acorde o atenție corespunzătoare îmbunătățirii condițiilor de viață ale acestor comunități, inclusiv accesului lor la educație; |
| --- | --- |

54.

este îngrijorat de vulnerabilitatea și marginalizarea încă existente în cazul copiilor de etnie romă, ashkală sau egipteană; solicită autorităților să acorde o atenție corespunzătoare îmbunătățirii condițiilor de viață ale acestor comunități, inclusiv accesului lor la educație;

| 55. | este îngrijorat de rata mare a sărăciei și a mortalității în rândul copiilor, de acoperirea scăzută oferită de sistemul de protecție socială din Kosovo și de cheltuielile personale ridicate pentru îngrijirea medicală care expun familiile vulnerabile la sărăcie cronică; |
| --- | --- |

55.

este îngrijorat de rata mare a sărăciei și a mortalității în rândul copiilor, de acoperirea scăzută oferită de sistemul de protecție socială din Kosovo și de cheltuielile personale ridicate pentru îngrijirea medicală care expun familiile vulnerabile la sărăcie cronică;

| 56. | subliniază că în continuare copiii cu dizabilități sunt lipsiți de educația de bază, numai 10 % fiind înscriși în învățământul primar; solicită guvernului să se asigure că persoanele cu dizabilități și alte grupuri vulnerabile au acces la îngrijire medicală, educație și servicii sociale fără discriminare; salută adoptarea recomandărilor privind educația copiilor preșcolari de către Adunarea Kosovo; |
| --- | --- |

56.

subliniază că în continuare copiii cu dizabilități sunt lipsiți de educația de bază, numai 10 % fiind înscriși în învățământul primar; solicită guvernului să se asigure că persoanele cu dizabilități și alte grupuri vulnerabile au acces la îngrijire medicală, educație și servicii sociale fără discriminare; salută adoptarea recomandărilor privind educația copiilor preșcolari de către Adunarea Kosovo;

| 57. | salută lansarea unui plan exhaustiv privind protecția copiilor în Kosovo, precum și progresele înregistrate în adoptarea unui cod solid privind sistemul judiciar pentru minori, care aliniază Kosovo la standarde internaționale și europene; este, însă, în continuare îngrijorat de lipsa infrastructurii instituționale specializate pentru tinerii aflați în conflict cu legea (victime și martori); |
| --- | --- |

57.

salută lansarea unui plan exhaustiv privind protecția copiilor în Kosovo, precum și progresele înregistrate în adoptarea unui cod solid privind sistemul judiciar pentru minori, care aliniază Kosovo la standarde internaționale și europene; este, însă, în continuare îngrijorat de lipsa infrastructurii instituționale specializate pentru tinerii aflați în conflict cu legea (victime și martori);

| 58. | salută rezultatele finale ale recensământului din 2011 din Kosovo, considerându-le un prim pas în furnizarea de informații oportune și exacte către factorii de decizie pentru procesul decizional; recunoaște, totuși, că mai există o serie de provocări privind disponibilitatea unor date statistice precise și comparabile la nivel internațional, care sunt esențiale pentru politicile bazate pe dovezi și pentru monitorizarea progreselor înregistrate de Kosovo; |
| --- | --- |

58.

salută rezultatele finale ale recensământului din 2011 din Kosovo, considerându-le un prim pas în furnizarea de informații oportune și exacte către factorii de decizie pentru procesul decizional; recunoaște, totuși, că mai există o serie de provocări privind disponibilitatea unor date statistice precise și comparabile la nivel internațional, care sunt esențiale pentru politicile bazate pe dovezi și pentru monitorizarea progreselor înregistrate de Kosovo;

| 59. | solicită Kosovo să îmbunătățească mediul de afaceri pentru întreprinderile mici și mijlocii prin reducerea sarcinii administrative și a costurilor conexe, prin creșterea accesului la finanțare și prin oferirea unui sprijin special întreprinderilor nou-înființate; |
| --- | --- |

59.

solicită Kosovo să îmbunătățească mediul de afaceri pentru întreprinderile mici și mijlocii prin reducerea sarcinii administrative și a costurilor conexe, prin creșterea accesului la finanțare și prin oferirea unui sprijin special întreprinderilor nou-înființate;

| 60. | subliniază importanța atribuirii unui cod zonal telefonic internațional propriu pentru Kosovo atât din motive economice, cât și politice; consideră că situația actuală nu este sustenabilă și este confuză și solicită organizațiilor internaționale competente să o rezolve cât mai curând posibil, iar Serbiei să renunțe la dreptul său de veto în această chestiune; |
| --- | --- |

60.

subliniază importanța atribuirii unui cod zonal telefonic internațional propriu pentru Kosovo atât din motive economice, cât și politice; consideră că situația actuală nu este sustenabilă și este confuză și solicită organizațiilor internaționale competente să o rezolve cât mai curând posibil, iar Serbiei să renunțe la dreptul său de veto în această chestiune;

| 61. | invită Kosovo să depună eforturi pentru dezvoltarea energiei regenerabile și diversificarea resurselor, cu scopul de a închide Kosova A și de a reabilita Kosova B, în conformitate cu obligațiile care decurg din Tratatul de instituire a Comunității Energiei; subliniază necesitatea de a se concentra mai mult pe ajutorul financiar al UE și al BERD pentru economii de energie, eficiența energetică și proiecte privind sursele regenerabile de energie; regretă faptul că BERD intenționează să sprijine o nouă centrală de lignit (Kosova e Re), în proiectul său de strategie de țară, și invită Comisia să ia măsuri pentru a contesta astfel de planuri pentru că ele contravin angajamentelor UE privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

61.

invită Kosovo să depună eforturi pentru dezvoltarea energiei regenerabile și diversificarea resurselor, cu scopul de a închide Kosova A și de a reabilita Kosova B, în conformitate cu obligațiile care decurg din Tratatul de instituire a Comunității Energiei; subliniază necesitatea de a se concentra mai mult pe ajutorul financiar al UE și al BERD pentru economii de energie, eficiența energetică și proiecte privind sursele regenerabile de energie; regretă faptul că BERD intenționează să sprijine o nouă centrală de lignit (Kosova e Re), în proiectul său de strategie de țară, și invită Comisia să ia măsuri pentru a contesta astfel de planuri pentru că ele contravin angajamentelor UE privind schimbările climatice;

| 62. | ia act de planurile de infrastructuri rutiere noi pentru a îmbunătăți legăturile dintre Priština și țările limitrofe; observă că procedurile de achiziții publice din Kosovo rămân neadecvate și subliniază că trebuie să se garanteze că procesele de achiziții publice pentru proiectele mari sunt deschise, competitive și transparente; observă în plus, că proiectele de infrastructură ar trebui derulate în conformitate cu criteriile prevăzute în actualul program al Fondului Monetar Internațional; subliniază importanța dezvoltării transportului public, în special, în ceea ce privește modernizarea sau crearea de noi legături feroviare în cadrul unui sistem sustenabil de transporturi; sugerează construirea unui sistem transfrontalier de căi ferate de mare viteză, între toate țările din Balcanii de Vest, care să fie conectat cu rețeaua transeuropeană din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

62.

ia act de planurile de infrastructuri rutiere noi pentru a îmbunătăți legăturile dintre Priština și țările limitrofe; observă că procedurile de achiziții publice din Kosovo rămân neadecvate și subliniază că trebuie să se garanteze că procesele de achiziții publice pentru proiectele mari sunt deschise, competitive și transparente; observă în plus, că proiectele de infrastructură ar trebui derulate în conformitate cu criteriile prevăzute în actualul program al Fondului Monetar Internațional; subliniază importanța dezvoltării transportului public, în special, în ceea ce privește modernizarea sau crearea de noi legături feroviare în cadrul unui sistem sustenabil de transporturi; sugerează construirea unui sistem transfrontalier de căi ferate de mare viteză, între toate țările din Balcanii de Vest, care să fie conectat cu rețeaua transeuropeană din Uniunea Europeană;

o

o o

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European pentru Acțiune Externă, precum și guvernului și Adunării Naționale a Kosovo. |
| --- | --- |

63.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European pentru Acțiune Externă, precum și guvernului și Adunării Naționale a Kosovo.

---

(1)  A/RES/64/298.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/80

---

P7_TA(2013)0188

Completarea tabloului de bord al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la completarea tabloului de bord al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) (2013/2582(RSP))

(2016/C 045/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (1) (parte integrantă a pachetului de șase propuneri legislative, denumit în continuare „Regulamentul PDM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (1) (parte integrantă a pachetului de șase propuneri legislative, denumit în continuare „Regulamentul PDM”),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la tabloul de bord pentru supravegherea dezechilibrelor macroeconomice: forma preconizată inițial (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la tabloul de bord pentru supravegherea dezechilibrelor macroeconomice: forma preconizată inițial (2),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 14 noiembrie 2012 intitulat „Completarea tabloului de bord al PDM: Indicatorul privind sectorul financiar” (SWD(2012)0389), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 14 noiembrie 2012 intitulat „Completarea tabloului de bord al PDM: Indicatorul privind sectorul financiar” (SWD(2012)0389),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții referitor la Raportul privind mecanismul de alertă 2013 (COM(2012)0751), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții referitor la Raportul privind mecanismul de alertă 2013 (COM(2012)0751),

| — | având în vedere „Punctele de vedere ale Comitetului european pentru risc sistemic (CERS) privind propunerea de indicatori din tabloul de bord relevanți pentru stabilitatea pieței financiare” din 9 decembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Punctele de vedere ale Comitetului european pentru risc sistemic (CERS) privind propunerea de indicatori din tabloul de bord relevanți pentru stabilitatea pieței financiare” din 9 decembrie 2011,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 19 decembrie 2011 către Președintele Parlamentului European prin care se transmiteau Parlamentului informații și documente relevante privind tabloul de bord ajustat al PDM, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 19 decembrie 2011 către Președintele Parlamentului European prin care se transmiteau Parlamentului informații și documente relevante privind tabloul de bord ajustat al PDM,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la completarea tabloului de bord al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) (O-000039/2013 – B7-0117/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la completarea tabloului de bord al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) (O-000039/2013 – B7-0117/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât PDM este un instrument de politică introdus prin pachetul de șase propuneri legislative și constituie un pilon important al guvernanței economice a zonei euro, care vizează prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice din statele membre, acordând o atenție deosebită dezechilibrelor macroeconomice cu potențiale efecte de contagiune asupra altor state membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât PDM este un instrument de politică introdus prin pachetul de șase propuneri legislative și constituie un pilon important al guvernanței economice a zonei euro, care vizează prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice din statele membre, acordând o atenție deosebită dezechilibrelor macroeconomice cu potențiale efecte de contagiune asupra altor state membre;

| B. | întrucât tabloul de bord stabilit în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul PDM a constat inițial din zece indicatori care acopereau o gamă largă de aspecte legate de supraveghere din cadrul PDM; |
| --- | --- |

B.

întrucât tabloul de bord stabilit în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul PDM a constat inițial din zece indicatori care acopereau o gamă largă de aspecte legate de supraveghere din cadrul PDM;

| C. | întrucât, în noiembrie 2012, Comisia a adăugat un indicator, și anume rata de creștere a datoriilor sectorului financiar, comunicând acest lucru Parlamentului în scrisoarea sa din 19 noiembrie 2012 și publicând o analiză relevantă în Raportul privind mecanismul de alertă (RMA) la 28 noiembrie 2012; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în noiembrie 2012, Comisia a adăugat un indicator, și anume rata de creștere a datoriilor sectorului financiar, comunicând acest lucru Parlamentului în scrisoarea sa din 19 noiembrie 2012 și publicând o analiză relevantă în Raportul privind mecanismul de alertă (RMA) la 28 noiembrie 2012;

| D. | întrucât considerentul 12 din Regulamentul PDM prevede faptul că Comisia „ar trebui să prezinte sugestii comisiilor competente din cadrul Parlamentului European și al Consiliului cu privire la planurile de stabilire și ajustare a indicatorilor și pragurilor”, |
| --- | --- |

D.

întrucât considerentul 12 din Regulamentul PDM prevede faptul că Comisia „ar trebui să prezinte sugestii comisiilor competente din cadrul Parlamentului European și al Consiliului cu privire la planurile de stabilire și ajustare a indicatorilor și pragurilor”,

| 1. | regretă profund eșecul Comisiei de a respecta spiritul de cooperare al Regulamentului PDM atunci când a actualizat tabloul de bord pentru supravegherea dezechilibrelor macroeconomice; |
| --- | --- |

1.

regretă profund eșecul Comisiei de a respecta spiritul de cooperare al Regulamentului PDM atunci când a actualizat tabloul de bord pentru supravegherea dezechilibrelor macroeconomice;

| 2. | regretă profund și faptul că Parlamentul a primit comunicarea în cauză doar cu câteva zile înainte ca Comisia să publice tabloul de bord în noiembrie 2012; |
| --- | --- |

2.

regretă profund și faptul că Parlamentul a primit comunicarea în cauză doar cu câteva zile înainte ca Comisia să publice tabloul de bord în noiembrie 2012;

| 3. | solicită Comisiei să informeze Parlamentul și Consiliul cu suficient timp în avans dacă intenționează să mai actualizeze tabloul de bord înainte de 2015; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să informeze Parlamentul și Consiliul cu suficient timp în avans dacă intenționează să mai actualizeze tabloul de bord înainte de 2015;

| 4. | constată cu profund regret lipsa tratamentului egal al colegislatorilor în acest proces, deoarece, potrivit relatărilor, Comisia a consultat grupul de lucru relevant din cadrul Consiliului; |
| --- | --- |

4.

constată cu profund regret lipsa tratamentului egal al colegislatorilor în acest proces, deoarece, potrivit relatărilor, Comisia a consultat grupul de lucru relevant din cadrul Consiliului;

| 5. | subliniază că Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la tabloul de bord, în care Parlamentul solicită adăugarea unui indicator pentru sectorul financiar, nu poate fi considerată că reflectă o consultare satisfăcătoare a Parlamentului, astfel cum se prevede în considerentul 12 din regulamentul PDM, deoarece rezoluția respectivă a fost adoptată cu un an înainte și nu a reprezentat un răspuns la o propunere a Comisiei; subliniază, de asemenea, că alegerea și conceperea în detaliu ale indicatorului au implicat o marjă semnificativă de apreciere, după cum reiese din documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 14 noiembrie 2012; |
| --- | --- |

5.

subliniază că Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la tabloul de bord, în care Parlamentul solicită adăugarea unui indicator pentru sectorul financiar, nu poate fi considerată că reflectă o consultare satisfăcătoare a Parlamentului, astfel cum se prevede în considerentul 12 din regulamentul PDM, deoarece rezoluția respectivă a fost adoptată cu un an înainte și nu a reprezentat un răspuns la o propunere a Comisiei; subliniază, de asemenea, că alegerea și conceperea în detaliu ale indicatorului au implicat o marjă semnificativă de apreciere, după cum reiese din documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 14 noiembrie 2012;

| 6. | ia act de Punctele de vedere ale CERS din 9 decembrie 2011 cuprinzând rezervele sale față de un indicator financiar, în care se afirmă că tabloul de bord „ar trebui să includă datoriile pe termen scurt (suma datoriilor scadente în termen de un an) ale sectorului financiar neconsolidat, minus depozitele bancare, ca parte a datoriilor totale” și că „acest indicator ar fi preferabil indicatorilor bazați pe cuantificarea capitalului propriu din cadrul fluxurilor de fonduri, cum ar fi efectul de levier sau de pârghie, deoarece, dat fiind faptul că capitalul propriu este estimat la valoarea de piață, acesta este foarte sensibil la evoluțiile pieței de valori”; reamintește Comisiei faptul că articolul 4 alineatul (5) din Regulamentul PDM prevede că „la elaborarea indicatorilor relevanți pentru stabilitatea pieței financiare se ia în considerare activitatea CERS”; |
| --- | --- |

6.

ia act de Punctele de vedere ale CERS din 9 decembrie 2011 cuprinzând rezervele sale față de un indicator financiar, în care se afirmă că tabloul de bord „ar trebui să includă datoriile pe termen scurt (suma datoriilor scadente în termen de un an) ale sectorului financiar neconsolidat, minus depozitele bancare, ca parte a datoriilor totale” și că „acest indicator ar fi preferabil indicatorilor bazați pe cuantificarea capitalului propriu din cadrul fluxurilor de fonduri, cum ar fi efectul de levier sau de pârghie, deoarece, dat fiind faptul că capitalul propriu este estimat la valoarea de piață, acesta este foarte sensibil la evoluțiile pieței de valori”; reamintește Comisiei faptul că articolul 4 alineatul (5) din Regulamentul PDM prevede că „la elaborarea indicatorilor relevanți pentru stabilitatea pieței financiare se ia în considerare activitatea CERS”;

| 7. | nu mai tolerează faptul că schimbarea necesară de mentalitate în ceea ce privește recunoașterea deplină a rolului Parlamentului în guvernanța economică este încă în curs de desfășurare în cadrul serviciilor Comisiei; subliniază că Comisia trebuie să respecte fără echivoc rolul Parlamentului de colegislator în supravegherea multilaterală, astfel cum se prevede, printre altele, la articolul 121 alineatul (6) și la articolul 136 din TFUE, și să trateze Parlamentul pe picior de egalitate cu Consiliul în toate actele Uniunii în acest domeniu; reamintește Comisiei că faptul de a consulta Parlamentul în legătură cu modificările aduse tabloului de bord se numără, de asemenea, printre bunele practici în materie de curtoazie interinstituțională; |
| --- | --- |

7.

nu mai tolerează faptul că schimbarea necesară de mentalitate în ceea ce privește recunoașterea deplină a rolului Parlamentului în guvernanța economică este încă în curs de desfășurare în cadrul serviciilor Comisiei; subliniază că Comisia trebuie să respecte fără echivoc rolul Parlamentului de colegislator în supravegherea multilaterală, astfel cum se prevede, printre altele, la articolul 121 alineatul (6) și la articolul 136 din TFUE, și să trateze Parlamentul pe picior de egalitate cu Consiliul în toate actele Uniunii în acest domeniu; reamintește Comisiei că faptul de a consulta Parlamentul în legătură cu modificările aduse tabloului de bord se numără, de asemenea, printre bunele practici în materie de curtoazie interinstituțională;

| 8. | reamintește Comisiei obligația sa de a răspunde în fața Parlamentului, astfel cum se prevede la articolul 17 alineatul (8) din TUE; |
| --- | --- |

8.

reamintește Comisiei obligația sa de a răspunde în fața Parlamentului, astfel cum se prevede la articolul 17 alineatul (8) din TUE;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și BCE. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și BCE.

---

(1)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0583.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/82

---

P7_TA(2013)0189

Vietnam, în special libertatea de exprimare

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la Vietnam, în special la libertatea de exprimare (2013/2599(RSP))

(2016/C 045/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre UE și Vietnam semnat la 27 iunie 2012 și dialogul UE-Vietnam privind drepturile omului purtat semestrial de UE și guvernul din Vietnam, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre UE și Vietnam semnat la 27 iunie 2012 și dialogul UE-Vietnam privind drepturile omului purtat semestrial de UE și guvernul din Vietnam,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice la care Vietnamul a aderat în 1982, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice la care Vietnamul a aderat în 1982,

| — | având în vedere rezultatul evaluării periodice universale privind Vietnamul desfășurate de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, din 24 septembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul evaluării periodice universale privind Vietnamul desfășurate de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, din 24 septembrie 2009,

| — | având în vedere raportul prezentat de Raportorul special al ONU pentru promovarea și protejarea dreptului la libertatea de opinie și de exprimare în cadrul celei de-a 14-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului din aprilie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat de Raportorul special al ONU pentru promovarea și protejarea dreptului la libertatea de opinie și de exprimare în cadrul celei de-a 14-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului din aprilie 2010,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentat al UE Catherine Ashton privind condamnarea autorilor de bloguri în Vietnam la 24 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentat al UE Catherine Ashton privind condamnarea autorilor de bloguri în Vietnam la 24 septembrie 2012,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la Strategia privind libertatea digitală în politica externă a UE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la Strategia privind libertatea digitală în politica externă a UE (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Vietnamul, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Vietnamul,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât trei jurnaliști proeminenți – Nguyen Van Hai/Dieu Cay, Ta Phong Tan și Pan Thanh Hai – au fost condamnați la închisoare la 24 septembrie 2012; întrucât recursul a confirmat condamnarea lor la 12, 10 și, respectiv, 3 ani de închisoare, perioade urmate de mai mulți ani de arest la domiciliu, pentru postarea unor articole pe site-ul Clubului vietnamez al jurnaliștilor liberi; |
| --- | --- |

A.

întrucât trei jurnaliști proeminenți – Nguyen Van Hai/Dieu Cay, Ta Phong Tan și Pan Thanh Hai – au fost condamnați la închisoare la 24 septembrie 2012; întrucât recursul a confirmat condamnarea lor la 12, 10 și, respectiv, 3 ani de închisoare, perioade urmate de mai mulți ani de arest la domiciliu, pentru postarea unor articole pe site-ul Clubului vietnamez al jurnaliștilor liberi;

| B. | întrucât, potrivit rapoartelor recente ale organizațiilor internaționale pentru drepturile omului, 32 de dizidenți în spațiul virtual au primit condamnări grele la închisoare sau urmează să fie judecați în Vietnam; 14 activiști pentru democrație au fost condamnați la un total de peste 100 de ani de închisoare pentru exercitarea dreptului lor la libertatea de exprimare; un grup de 22 de activiști pașnici de mediu au primit pedepse cu închisoarea de la 10 ani până la închisoare pe viață; un jurnalist care lucrează pentru presa de stat a fost concediat după ce a postat pe blogul său personal un comentariu critic la adresa Secretarului General al Partidului Comunist; iar dizidenții în spațiul virtual, inclusiv Le Cong Cau și Huynh Ngoc Tuan, sunt adesea hărțuiți și agresați de poliție; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit rapoartelor recente ale organizațiilor internaționale pentru drepturile omului, 32 de dizidenți în spațiul virtual au primit condamnări grele la închisoare sau urmează să fie judecați în Vietnam; 14 activiști pentru democrație au fost condamnați la un total de peste 100 de ani de închisoare pentru exercitarea dreptului lor la libertatea de exprimare; un grup de 22 de activiști pașnici de mediu au primit pedepse cu închisoarea de la 10 ani până la închisoare pe viață; un jurnalist care lucrează pentru presa de stat a fost concediat după ce a postat pe blogul său personal un comentariu critic la adresa Secretarului General al Partidului Comunist; iar dizidenții în spațiul virtual, inclusiv Le Cong Cau și Huynh Ngoc Tuan, sunt adesea hărțuiți și agresați de poliție;

| C. | întrucât mai mulți prizonieri politici au fost condamnați în temeiul dispozițiilor vag formulate privind „securitatea națională”, care nu fac distincția între actele de violență și exprimarea pașnică a opiniilor sau convingerilor divergente, cum ar fi „propaganda împotriva Republicii Socialiste Vietnam” (articolul 88 din Codul penal), „activitățile care vizează răsturnarea puterii poporului”(articolul 79), „crearea de disensiuni între persoanele religioase și cele nereligioase” (articolul 87) și „abuzarea de libertățile democratice pentru a aduce atingere intereselor de stat” (articolul 258); întrucât Ordonanța 44 din 2002, care autorizează detenția fără proces, este utilizată din ce în ce mai mult pentru a reține dizidenții; |
| --- | --- |

C.

întrucât mai mulți prizonieri politici au fost condamnați în temeiul dispozițiilor vag formulate privind „securitatea națională”, care nu fac distincția între actele de violență și exprimarea pașnică a opiniilor sau convingerilor divergente, cum ar fi „propaganda împotriva Republicii Socialiste Vietnam” (articolul 88 din Codul penal), „activitățile care vizează răsturnarea puterii poporului”(articolul 79), „crearea de disensiuni între persoanele religioase și cele nereligioase” (articolul 87) și „abuzarea de libertățile democratice pentru a aduce atingere intereselor de stat” (articolul 258); întrucât Ordonanța 44 din 2002, care autorizează detenția fără proces, este utilizată din ce în ce mai mult pentru a reține dizidenții;

| D. | întrucât autorii de bloguri și apărătorii drepturilor omului recurg într-o măsură crescândă la internet pentru a-și exprima opiniile politice, a prezenta cazuri de corupție și a atrage atenția asupra acaparării terenurilor și a altor abuzuri de putere săvârșite de autorități; |
| --- | --- |

D.

întrucât autorii de bloguri și apărătorii drepturilor omului recurg într-o măsură crescândă la internet pentru a-și exprima opiniile politice, a prezenta cazuri de corupție și a atrage atenția asupra acaparării terenurilor și a altor abuzuri de putere săvârșite de autorități;

| E. | întrucât autoritățile vietnameze suprimă sistematic libertatea de exprimare și de întrunire pașnică și îi persecută pe cei care pun la îndoială politicile guvernamentale, expun cazuri de corupție în rândul autorităților sau pledează pentru alternative la regimul monopartinic; |
| --- | --- |

E.

întrucât autoritățile vietnameze suprimă sistematic libertatea de exprimare și de întrunire pașnică și îi persecută pe cei care pun la îndoială politicile guvernamentale, expun cazuri de corupție în rândul autorităților sau pledează pentru alternative la regimul monopartinic;

| F. | întrucât Vietnamul elaborează în prezent „Decretul privind gestionarea, furnizarea, utilizarea serviciilor de internet și a conținutului informațional online”, un nou decret privind gestionarea internetului, care ar legaliza măsurile guvernului de filtrare a conținutului, cenzurare și sancționare îndreptate împotriva „activităților interzise”, vag definite, și care ar obliga companiile și furnizorii de internet, inclusiv cei străini, să coopereze cu guvernul în supravegherea și urmărirea dizidenților în spațiul virtual; întrucât libertățile digitale sunt din ce în ce mai amenințate; |
| --- | --- |

F.

întrucât Vietnamul elaborează în prezent „Decretul privind gestionarea, furnizarea, utilizarea serviciilor de internet și a conținutului informațional online”, un nou decret privind gestionarea internetului, care ar legaliza măsurile guvernului de filtrare a conținutului, cenzurare și sancționare îndreptate împotriva „activităților interzise”, vag definite, și care ar obliga companiile și furnizorii de internet, inclusiv cei străini, să coopereze cu guvernul în supravegherea și urmărirea dizidenților în spațiul virtual; întrucât libertățile digitale sunt din ce în ce mai amenințate;

| G. | întrucât, în 2009, în cursul evaluării periodice universale a situației drepturilor omului din Vietnam desfășurate de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, Vietnamul a acceptat o serie de recomandări cu privire la libertatea de exprimare, inclusiv recomandarea „de a garanta pe deplin dreptul de a primi, a căuta și a răspândi informații și idei în conformitate cu articolul 19 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice”; întrucât Vietnamul nu a pus încă în aplicare aceste recomandări; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în 2009, în cursul evaluării periodice universale a situației drepturilor omului din Vietnam desfășurate de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, Vietnamul a acceptat o serie de recomandări cu privire la libertatea de exprimare, inclusiv recomandarea „de a garanta pe deplin dreptul de a primi, a căuta și a răspândi informații și idei în conformitate cu articolul 19 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice”; întrucât Vietnamul nu a pus încă în aplicare aceste recomandări;

| H. | întrucât confiscarea terenurilor de către oficiali guvernamentali, utilizarea excesivă a forței ca răspuns la protestele publice referitoare la evacuări, arestările arbitrare ale activiștilor și condamnările grele ale protestatarilor au loc în continuare, în timp ce aspectele legate de drepturile funciare și utilizarea terenurilor sunt neclare; |
| --- | --- |

H.

întrucât confiscarea terenurilor de către oficiali guvernamentali, utilizarea excesivă a forței ca răspuns la protestele publice referitoare la evacuări, arestările arbitrare ale activiștilor și condamnările grele ale protestatarilor au loc în continuare, în timp ce aspectele legate de drepturile funciare și utilizarea terenurilor sunt neclare;

| I. | întrucât libertatea de religie și de credință este reprimată, iar Biserica Catolică și religiile nerecunoscute, cum ar fi Biserica Budistă Unificată a Vietnamului, bisericile protestante și alte culte continuă să facă obiectul unei persecuții religioase grave; |
| --- | --- |

I.

întrucât libertatea de religie și de credință este reprimată, iar Biserica Catolică și religiile nerecunoscute, cum ar fi Biserica Budistă Unificată a Vietnamului, bisericile protestante și alte culte continuă să facă obiectul unei persecuții religioase grave;

| J. | întrucât Vietnamul a inițiat consultări publice ample în vederea elaborării unei noi constituții, dar cei care și-au exprimat opiniile s-au confruntat cu sancțiuni și presiune; |
| --- | --- |

J.

întrucât Vietnamul a inițiat consultări publice ample în vederea elaborării unei noi constituții, dar cei care și-au exprimat opiniile s-au confruntat cu sancțiuni și presiune;

| K. | întrucât Vietnamul candidează pentru un loc în Consiliul ONU pentru Drepturile Omului pe perioada 2014-2016, |
| --- | --- |

K.

întrucât Vietnamul candidează pentru un loc în Consiliul ONU pentru Drepturile Omului pe perioada 2014-2016,

| 1. | își exprimă adânca preocupare cu privire la condamnarea și la sentințele severe pronunțate în cazul ziariștilor și blogger-ilor din Vietnam; condamnă continuarea încălcărilor drepturilor omului, inclusiv intimidarea politică, hărțuirea, atacurile, arestările arbitrare, sentințele severe la pedepse cu închisoarea și procesele neechitabile din Vietnam, comise împotriva activiștilor politici, a ziariștilor, a blogger-ilor, a dizidenților și a apărătorilor drepturilor omului, atât din spațiul virtual cât și din afara acestuia, cu încălcarea clară a obligațiilor internaționale ale Vietnamului în materie de drepturile omului; |
| --- | --- |

1.

își exprimă adânca preocupare cu privire la condamnarea și la sentințele severe pronunțate în cazul ziariștilor și blogger-ilor din Vietnam; condamnă continuarea încălcărilor drepturilor omului, inclusiv intimidarea politică, hărțuirea, atacurile, arestările arbitrare, sentințele severe la pedepse cu închisoarea și procesele neechitabile din Vietnam, comise împotriva activiștilor politici, a ziariștilor, a blogger-ilor, a dizidenților și a apărătorilor drepturilor omului, atât din spațiul virtual cât și din afara acestuia, cu încălcarea clară a obligațiilor internaționale ale Vietnamului în materie de drepturile omului;

| 2. | îndeamnă autoritățile să elibereze imediat și necondiționat toți bloggerii, ziariștii online și apărătorii drepturilor omului; invită guvernul să pună capăt tuturor formelor de represiune împotriva persoanelor care își exercită dreptul la libertatea de exprimare, la libertatea de gândire și la libertatea de întrunire în conformitate cu normele internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă autoritățile să elibereze imediat și necondiționat toți bloggerii, ziariștii online și apărătorii drepturilor omului; invită guvernul să pună capăt tuturor formelor de represiune împotriva persoanelor care își exercită dreptul la libertatea de exprimare, la libertatea de gândire și la libertatea de întrunire în conformitate cu normele internaționale privind drepturile omului;

| 3. | invită guvernul vietnamez să modifice sau să abroge legislația care restricționează dreptul la libertatea de exprimare și dreptul la libertatea presei pentru a oferi un forum de dialog și dezbatere democratică; invită, de asemenea, guvernul să modifice proiectul „Decretului privind gestionarea, furnizarea, utilizarea serviciilor de internet și a conținutului informațional online”, pentru a garanta protejarea dreptului la libertatea de exprimare online; |
| --- | --- |

3.

invită guvernul vietnamez să modifice sau să abroge legislația care restricționează dreptul la libertatea de exprimare și dreptul la libertatea presei pentru a oferi un forum de dialog și dezbatere democratică; invită, de asemenea, guvernul să modifice proiectul „Decretului privind gestionarea, furnizarea, utilizarea serviciilor de internet și a conținutului informațional online”, pentru a garanta protejarea dreptului la libertatea de exprimare online;

| 4. | îndeamnă guvernul vietnamez să pună capăt evacuărilor forțate, să asigure libertatea de exprimare pentru persoanele care denunță abuzuri referitoare la chestiuni legate de terenuri și să garanteze celor care au fost evacuați forțat accesul la căi de atac și despăgubiri corespunzătoare conform standardelor internaționale și obligațiilor pe care le are în virtutea dreptului internațional; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă guvernul vietnamez să pună capăt evacuărilor forțate, să asigure libertatea de exprimare pentru persoanele care denunță abuzuri referitoare la chestiuni legate de terenuri și să garanteze celor care au fost evacuați forțat accesul la căi de atac și despăgubiri corespunzătoare conform standardelor internaționale și obligațiilor pe care le are în virtutea dreptului internațional;

| 5. | invită autoritățile să respecte obligațiile internaționale ale Vietnamului și să pună capăt persecuțiilor religioase, înlăturând obstacolele juridice ce stau în calea desfășurării, în mod liber, de către organizații religioase independente, a unor activități religioase pașnice, ceea ce implică recunoașterea tuturor comunităților religioase, practicarea liberă a religiei și restituirea bunurilor confiscate în mod arbitrar de către stat de la Biserica budistă unificată a Vietnamului, de la Biserica catolică, precum și de la orice altă comunitate religioasă; |
| --- | --- |

5.

invită autoritățile să respecte obligațiile internaționale ale Vietnamului și să pună capăt persecuțiilor religioase, înlăturând obstacolele juridice ce stau în calea desfășurării, în mod liber, de către organizații religioase independente, a unor activități religioase pașnice, ceea ce implică recunoașterea tuturor comunităților religioase, practicarea liberă a religiei și restituirea bunurilor confiscate în mod arbitrar de către stat de la Biserica budistă unificată a Vietnamului, de la Biserica catolică, precum și de la orice altă comunitate religioasă;

| 6. | își exprimă adânca preocupare cu privire la condițiile de detenție ale „prizonierilor de conștiință” datorate maltratării și lipsei de îngrijiri medicale; solicită autorităților să garanteze integritatea fizică și psihologică a acestora, să le asigure accesul liber la consiliere juridică și să ofere asistență medicală corespunzătoare celor ce au nevoie; |
| --- | --- |

6.

își exprimă adânca preocupare cu privire la condițiile de detenție ale „prizonierilor de conștiință” datorate maltratării și lipsei de îngrijiri medicale; solicită autorităților să garanteze integritatea fizică și psihologică a acestora, să le asigure accesul liber la consiliere juridică și să ofere asistență medicală corespunzătoare celor ce au nevoie;

| 7. | reiterează faptul că dialogul UE-Vietnam privind drepturile omului ar trebui să ducă la progrese concrete în privința drepturilor omului și a democratizării; invită, în acest sens, Uniunea Europeană să-și exprime în mod constant, la cele mai înalte niveluri, preocuparea cu privire la încălcările drepturilor omului din Vietnam și să-și intensifice presiunile asupra autorităților vietnameze vizând eliminarea controalelor și interdicțiilor impuse mijloacelor media private în ce privește internetul și blogging-ul, să permită grupurilor și persoanelor să promoveze drepturile omului și să-și exprime opiniile și dezacordul în mod public, să adopte măsuri vizând abolirea pedepsei cu moartea, să abroge sau să modifice legislația în materie de securitate națională utilizată pentru a încrimina opiniile divergente pașnice și să elibereze „prizonierii de conștiință” pașnici; |
| --- | --- |

7.

reiterează faptul că dialogul UE-Vietnam privind drepturile omului ar trebui să ducă la progrese concrete în privința drepturilor omului și a democratizării; invită, în acest sens, Uniunea Europeană să-și exprime în mod constant, la cele mai înalte niveluri, preocuparea cu privire la încălcările drepturilor omului din Vietnam și să-și intensifice presiunile asupra autorităților vietnameze vizând eliminarea controalelor și interdicțiilor impuse mijloacelor media private în ce privește internetul și blogging-ul, să permită grupurilor și persoanelor să promoveze drepturile omului și să-și exprime opiniile și dezacordul în mod public, să adopte măsuri vizând abolirea pedepsei cu moartea, să abroge sau să modifice legislația în materie de securitate națională utilizată pentru a încrimina opiniile divergente pașnice și să elibereze „prizonierii de conștiință” pașnici;

| 8. | reamintește tuturor părților că articolul 1 din Acordul de parteneriat și cooperare (APC) stipulează că: „Respectarea drepturilor omului și a principiilor democratice constituie baza cooperării dintre părți și a dispozițiilor prezentului acord și reprezintă un element esențial al acordului”; solicită Înaltului Reprezentant să evalueze compatibilitatea politicilor guvernului vietnamez cu condițiile incluse în APC; |
| --- | --- |

8.

reamintește tuturor părților că articolul 1 din Acordul de parteneriat și cooperare (APC) stipulează că: „Respectarea drepturilor omului și a principiilor democratice constituie baza cooperării dintre părți și a dispozițiilor prezentului acord și reprezintă un element esențial al acordului”; solicită Înaltului Reprezentant să evalueze compatibilitatea politicilor guvernului vietnamez cu condițiile incluse în APC;

| 9. | încurajează Vietnamul să adopte măsuri în vederea ratificării Statutului de la Roma al Tribunalului Penal Internațional (TPI) și a Convenției împotriva torturii (CIT); invită guvernul să instituie o comisie națională independentă pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

9.

încurajează Vietnamul să adopte măsuri în vederea ratificării Statutului de la Roma al Tribunalului Penal Internațional (TPI) și a Convenției împotriva torturii (CIT); invită guvernul să instituie o comisie națională independentă pentru drepturile omului;

| 10. | solicită ca Comisia interguvernamentală pentru drepturile omului a ASEAN să examineze situația drepturilor omului din Vietnam acordând o atenție specială libertății de exprimare și să prezinte recomandări Vietnamului; |
| --- | --- |

10.

solicită ca Comisia interguvernamentală pentru drepturile omului a ASEAN să examineze situația drepturilor omului din Vietnam acordând o atenție specială libertății de exprimare și să prezinte recomandări Vietnamului;

| 11. | salută faptul că guvernul Vietnamului a solicitat contribuții din partea populației în cadrul primei sale reforme constituționale din 1992 și că termenul a fost prelungit până în septembrie 2013, însă regretă faptul că consultarea publică a dus la sancțiuni și la presiuni împotriva celor ce-și exprimă în mod legitim opiniile; speră ca noua Constituție să abordeze în mod prioritar chestiunile legate de drepturile civile și politice și de libertățile religioase; salută, în acest sens, lansarea unui dialog cu organizațiile de apărare a drepturilor omului; își exprimă speranța că acesta va duce, pe termen lung, la reforme importante legate de piața muncii, educație și drepturile omului; recomandă ca Raportorul special al ONU pentru promovarea și protejarea dreptului la libertatea de opinie și de exprimare să fie invitat să viziteze țara și ca autoritățile să pună pe deplin în aplicare eventualele recomandări ale acestuia; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că guvernul Vietnamului a solicitat contribuții din partea populației în cadrul primei sale reforme constituționale din 1992 și că termenul a fost prelungit până în septembrie 2013, însă regretă faptul că consultarea publică a dus la sancțiuni și la presiuni împotriva celor ce-și exprimă în mod legitim opiniile; speră ca noua Constituție să abordeze în mod prioritar chestiunile legate de drepturile civile și politice și de libertățile religioase; salută, în acest sens, lansarea unui dialog cu organizațiile de apărare a drepturilor omului; își exprimă speranța că acesta va duce, pe termen lung, la reforme importante legate de piața muncii, educație și drepturile omului; recomandă ca Raportorul special al ONU pentru promovarea și protejarea dreptului la libertatea de opinie și de exprimare să fie invitat să viziteze țara și ca autoritățile să pună pe deplin în aplicare eventualele recomandări ale acestuia;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, guvernului și parlamentului Vietnamului, guvernelor statelor membre ale ASEAN, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și Secretarului General al ONU. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, guvernului și parlamentului Vietnamului, guvernelor statelor membre ale ASEAN, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și Secretarului General al ONU.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/85

---

P7_TA(2013)0190

Situaţia drepturilor omului în Kazahstan

Rezoluţia Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la situația drepturilor omului din Kazahstan (2013/2600(RSP))

(2016/C 045/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Kazahstan, inclusiv Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la Kazahstan (1), Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la situația aplicării strategiei UE pentru Asia Centrală (2) și Rezoluția sa din 17 septembrie 2009 referitoare la procesul lui Yevgeny Zhovtis în Kazahstan (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Kazahstan, inclusiv Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la Kazahstan (1), Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la situația aplicării strategiei UE pentru Asia Centrală (2) și Rezoluția sa din 17 septembrie 2009 referitoare la procesul lui Yevgeny Zhovtis în Kazahstan (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 conținând recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind negocierile pentru un acord extins de parteneriat și cooperare UE-Kazahstan (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 conținând recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind negocierile pentru un acord extins de parteneriat și cooperare UE-Kazahstan (4),

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant Catherine Ashton din 9 octombrie 2012 cu privire la procesul de judecată al lui Vladimir Kozlov în Kazahstan și declarația Înaltului Reprezentant din 17 ianuarie 2012 cu privire la alegerile parlamentare din Kazahstan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant Catherine Ashton din 9 octombrie 2012 cu privire la procesul de judecată al lui Vladimir Kozlov în Kazahstan și declarația Înaltului Reprezentant din 17 ianuarie 2012 cu privire la alegerile parlamentare din Kazahstan,

| — | având în vedere avizul juridic al Comisiei Internaționale a Juriștilor din 13 februarie 2013 privind procedurile disciplinare împotriva juriștilor din Kazahstan, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul juridic al Comisiei Internaționale a Juriștilor din 13 februarie 2013 privind procedurile disciplinare împotriva juriștilor din Kazahstan,

| — | având în vedere declarația din 25 ianuarie 2012 a Reprezentantului OSCE pentru libertatea presei cu privire la situația mass-mediei în Kazahstan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 25 ianuarie 2012 a Reprezentantului OSCE pentru libertatea presei cu privire la situația mass-mediei în Kazahstan,

| — | având în vedere declarația din 1 februarie 2012 a Directorului Biroului OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului cu privire la reprimarea opoziției în Kazahstan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 1 februarie 2012 a Directorului Biroului OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului cu privire la reprimarea opoziției în Kazahstan,

| — | având în vedere declarația Parteneriatului Internațional pentru Drepturile Omului (IPHR) din 20 martie 2013 intitulată „O privire asupra problemelor în materie de drepturi ale omului existente în Kazahstan” (Overview of Human Rights concerns in Kazakhstan), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Parteneriatului Internațional pentru Drepturile Omului (IPHR) din 20 martie 2013 intitulată „O privire asupra problemelor în materie de drepturi ale omului existente în Kazahstan” (Overview of Human Rights concerns in Kazakhstan),

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 21 decembrie 2012, în urma unui proces de judecată inițiat la 20 noiembrie 2012 de procurorul general al Kazahstanului, Tribunalul Districtual din Almata a interzis partidul de opoziție neînregistrat, „Alga!”, acuzându-l de extremism; întrucât această interdicție implică răspunderea personală a Aliyei Turusbekova, soția lui Vladimir Kozlov; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 21 decembrie 2012, în urma unui proces de judecată inițiat la 20 noiembrie 2012 de procurorul general al Kazahstanului, Tribunalul Districtual din Almata a interzis partidul de opoziție neînregistrat, „Alga!”, acuzându-l de extremism; întrucât această interdicție implică răspunderea personală a Aliyei Turusbekova, soția lui Vladimir Kozlov;

| B. | întrucât, la 25 decembrie 2012, o serie de organizații mass-media ale opoziției, inclusiv opt ziare din Kazahstan și 23 de portaluri de știri pe internet, au fost interzise, fiind acuzate de extremism și calificate de procuror drept „un organ de mass-media unificat numit Respublika”; întrucât această hotărâre a fost confirmată de Curtea de Apel la 22 februarie 2013, interzicându-se astfel jurnaliștilor vizați să își exercite profesia; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 25 decembrie 2012, o serie de organizații mass-media ale opoziției, inclusiv opt ziare din Kazahstan și 23 de portaluri de știri pe internet, au fost interzise, fiind acuzate de extremism și calificate de procuror drept „un organ de mass-media unificat numit Respublika”; întrucât această hotărâre a fost confirmată de Curtea de Apel la 22 februarie 2013, interzicându-se astfel jurnaliștilor vizați să își exercite profesia;

| C. | întrucât Kazahstanul este un actor important pe scena internațională, căruia îi revine un rol de prim plan în dezvoltarea politică și socio-economică a întregii regiuni, precum și în securitatea din această regiune; întrucât Kazahstanul a avut un rol pozitiv în Asia Centrală, depunând eforturi pentru dezvoltarea unor bune relații de vecinătate cu țările vecine, reluarea cooperării regionale și rezolvarea tuturor problemelor bilaterale prin mijlocare pașnice; întrucât UE are un interes de importanță vitală față de intensificarea cooperării politice, economice și în materie de securitate cu această regiune, bazată pe o relație strânsă și deschisă între UE și Kazahstan; |
| --- | --- |

C.

întrucât Kazahstanul este un actor important pe scena internațională, căruia îi revine un rol de prim plan în dezvoltarea politică și socio-economică a întregii regiuni, precum și în securitatea din această regiune; întrucât Kazahstanul a avut un rol pozitiv în Asia Centrală, depunând eforturi pentru dezvoltarea unor bune relații de vecinătate cu țările vecine, reluarea cooperării regionale și rezolvarea tuturor problemelor bilaterale prin mijlocare pașnice; întrucât UE are un interes de importanță vitală față de intensificarea cooperării politice, economice și în materie de securitate cu această regiune, bazată pe o relație strânsă și deschisă între UE și Kazahstan;

| D. | întrucât Kazahstanul limitează de mult timp drepturile civile și politice esențiale, cum ar fi libertatea de întrunire, de exprimare și libertatea religiei; întrucât, în ultimii doi ani, s-a înregistrat un declin în respectarea libertăților fundamentale, iar în 2012, în urma violențelor ce au avut loc în Janaozen în decembrie 2011, a avut loc reprimarea flagrantă a acțiunilor persoanelor care criticau guvernul; |
| --- | --- |

D.

întrucât Kazahstanul limitează de mult timp drepturile civile și politice esențiale, cum ar fi libertatea de întrunire, de exprimare și libertatea religiei; întrucât, în ultimii doi ani, s-a înregistrat un declin în respectarea libertăților fundamentale, iar în 2012, în urma violențelor ce au avut loc în Janaozen în decembrie 2011, a avut loc reprimarea flagrantă a acțiunilor persoanelor care criticau guvernul;

| E. | întrucât, în ultimele luni, o serie de lideri ai opoziției, apărători ai drepturilor omului, jurnaliști și reprezentanți ai societății civile au fost supuși hărțuirii și urmăririi penale, acțiuni care au dus în unele cazuri la sentințe de încarcerare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în ultimele luni, o serie de lideri ai opoziției, apărători ai drepturilor omului, jurnaliști și reprezentanți ai societății civile au fost supuși hărțuirii și urmăririi penale, acțiuni care au dus în unele cazuri la sentințe de încarcerare;

| F. | întrucât, la 13 martie 2013, Curtea de Casație a refuzat să acorde lui Vladimir Kozlov posibilitatea de a contesta hotărârea prin care acesta fusese condamnat la șapte ani și jumătate de închisoare cu confiscarea bunurilor, fiind acuzat de „incitare la tulburări sociale”, „apel la răsturnarea prin violență a ordinii constituționale” și „crearea și dirijarea unui grup organizat cu scopul de a comite crime”; întrucât Kozlov depune în prezent un recurs la Curtea Supremă, aceasta fiind ultima instanță de apel în acest caz; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 13 martie 2013, Curtea de Casație a refuzat să acorde lui Vladimir Kozlov posibilitatea de a contesta hotărârea prin care acesta fusese condamnat la șapte ani și jumătate de închisoare cu confiscarea bunurilor, fiind acuzat de „incitare la tulburări sociale”, „apel la răsturnarea prin violență a ordinii constituționale” și „crearea și dirijarea unui grup organizat cu scopul de a comite crime”; întrucât Kozlov depune în prezent un recurs la Curtea Supremă, aceasta fiind ultima instanță de apel în acest caz;

| G. | întrucât, la 7 decembrie 2012, apărătorul drepturilor omului Vadim Kuramșin a fost condamnat la 12 ani de închisoare pentru șantajarea adjunctului procurorului de district; întrucât această sentință a fost confirmată de Curtea de Apel la 14 februarie 2013; întrucât rearestarea dlui Kuramșin a avut loc la întoarcerea acestuia de la conferința OSCE care a avut loc la Varșovia în septembrie și a urmat eliberării acestuia după un proces anterior care a avut loc în august 2012; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 7 decembrie 2012, apărătorul drepturilor omului Vadim Kuramșin a fost condamnat la 12 ani de închisoare pentru șantajarea adjunctului procurorului de district; întrucât această sentință a fost confirmată de Curtea de Apel la 14 februarie 2013; întrucât rearestarea dlui Kuramșin a avut loc la întoarcerea acestuia de la conferința OSCE care a avut loc la Varșovia în septembrie și a urmat eliberării acestuia după un proces anterior care a avut loc în august 2012;

| H. | întrucât guvernul kazah se pregătește să elaboreze un nou plan de acțiune național pentru 2013-2020 în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

H.

întrucât guvernul kazah se pregătește să elaboreze un nou plan de acțiune național pentru 2013-2020 în domeniul drepturilor omului;

| I. | întrucât autoritățile din Kazahstan au creat un grup de lucru pentru reforma codului penal, condus de procurorul general; întrucât, la 15 și 16 martie 2013, a fost organizată o masă rotundă intitulată „Reforma codului penal al Kazahstanului pe baza principiilor statului de drept”, la care a participat o delegație a Comisiei de la Veneția pentru a oferi recomandări cu privire la această reformă; întrucât Parlamentul European a îndemnat autoritățile din Kazahstan să alinieze legislația penală a țării la standardele internaționale, inclusiv prin reformarea articolului 164 privind „incitarea la tulburări sociale”; |
| --- | --- |

I.

întrucât autoritățile din Kazahstan au creat un grup de lucru pentru reforma codului penal, condus de procurorul general; întrucât, la 15 și 16 martie 2013, a fost organizată o masă rotundă intitulată „Reforma codului penal al Kazahstanului pe baza principiilor statului de drept”, la care a participat o delegație a Comisiei de la Veneția pentru a oferi recomandări cu privire la această reformă; întrucât Parlamentul European a îndemnat autoritățile din Kazahstan să alinieze legislația penală a țării la standardele internaționale, inclusiv prin reformarea articolului 164 privind „incitarea la tulburări sociale”;

| J. | întrucât autoritățile din Kazahstan au recurs în repetate rânduri la acuzația de „incitare la tulburări sociale”, o acuzație vagă și exagerată care poate fi folosită pentru incriminarea exercitării legitime a dreptului la libertatea de exprimare și de asociere, drept protejat de legislația internațională din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

J.

întrucât autoritățile din Kazahstan au recurs în repetate rânduri la acuzația de „incitare la tulburări sociale”, o acuzație vagă și exagerată care poate fi folosită pentru incriminarea exercitării legitime a dreptului la libertatea de exprimare și de asociere, drept protejat de legislația internațională din domeniul drepturilor omului;

| K. | întrucât, la 1 ianuarie 2013, Kazahstanul și-a început mandatul de trei ani în calitate de membru al UNHRC (Consiliul ONU pentru Drepturile Omului); |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 1 ianuarie 2013, Kazahstanul și-a început mandatul de trei ani în calitate de membru al UNHRC (Consiliul ONU pentru Drepturile Omului);

| L. | întrucât, în calitatea sa de membru al OSCE, a cărei președinție a deținut-o în 2010, Kazahstanul s-a angajat să respecte și să pună în aplicare principiile fundamentale ale acestei organizații; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în calitatea sa de membru al OSCE, a cărei președinție a deținut-o în 2010, Kazahstanul s-a angajat să respecte și să pună în aplicare principiile fundamentale ale acestei organizații;

| M. | întrucât defăimarea este în continuare o infracțiune penală și întrucât Legea din 10 iulie 2009 privind introducerea de modificări și completări la legislația privind rețelele de comunicare și informare conferă surselor de internet (site-uri web, site-uri de chat, bloguri, forumuri de discuții) același statut ca cel al presei, sursele de internet și proprietarii lor fiind susceptibili de a fi trași la răspundere pentru încălcările care sunt imputabile și presei; |
| --- | --- |

M.

întrucât defăimarea este în continuare o infracțiune penală și întrucât Legea din 10 iulie 2009 privind introducerea de modificări și completări la legislația privind rețelele de comunicare și informare conferă surselor de internet (site-uri web, site-uri de chat, bloguri, forumuri de discuții) același statut ca cel al presei, sursele de internet și proprietarii lor fiind susceptibili de a fi trași la răspundere pentru încălcările care sunt imputabile și presei;

| N. | întrucât, la sfârșitul lui noiembrie 2012, ÎR/VP Catherine Ashton s-a deplasat în Asia Centrală și a vizitat Kazahstanul, în timp ce se aplicau măsuri de reprimare juridică a opoziției și a mass-mediei; întrucât ÎR/VP nu a emis nicio declarație în această privință în timpul vizitei sale, ci ulterior în decembrie 2012; |
| --- | --- |

N.

întrucât, la sfârșitul lui noiembrie 2012, ÎR/VP Catherine Ashton s-a deplasat în Asia Centrală și a vizitat Kazahstanul, în timp ce se aplicau măsuri de reprimare juridică a opoziției și a mass-mediei; întrucât ÎR/VP nu a emis nicio declarație în această privință în timpul vizitei sale, ci ulterior în decembrie 2012;

| O. | întrucât, în iulie 2012, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Navi Pillay, a solicitat autorităților, după vizita sa de două zile în Kazahstan, să autorizeze o anchetă internațională independentă cu privire la evenimentele din Janaozen, la cauzele și la urmările acestora, |
| --- | --- |

O.

întrucât, în iulie 2012, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Navi Pillay, a solicitat autorităților, după vizita sa de două zile în Kazahstan, să autorizeze o anchetă internațională independentă cu privire la evenimentele din Janaozen, la cauzele și la urmările acestora,

| 1. | subliniază importanța relațiilor dintre UE și Kazahstan, precum și importanța consolidării la nivel economic și politic a cooperării din toate domeniile; subliniază marele interes pe care UE îl poartă față de o relație durabilă cu Kazahstanul sub forma unei cooperări politice și economice; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța relațiilor dintre UE și Kazahstan, precum și importanța consolidării la nivel economic și politic a cooperării din toate domeniile; subliniază marele interes pe care UE îl poartă față de o relație durabilă cu Kazahstanul sub forma unei cooperări politice și economice;

| 2. | se exprimă foarte critic față de hotărârea judecătorească de a interzice partidele de opoziție pe baza unor acuzații de extremism, inclusiv partidul neînregistrat „Alga!”, și de a interzice principalii actori independenți din sectorul mass-mediei, având în vedere că acest lucru încalcă principiile libertății de exprimare și de întrunire și trezește un sentiment puternic de îngrijorare față de eventualele acte de reprimare a mass-mediei independente și a opoziției; |
| --- | --- |

2.

se exprimă foarte critic față de hotărârea judecătorească de a interzice partidele de opoziție pe baza unor acuzații de extremism, inclusiv partidul neînregistrat „Alga!”, și de a interzice principalii actori independenți din sectorul mass-mediei, având în vedere că acest lucru încalcă principiile libertății de exprimare și de întrunire și trezește un sentiment puternic de îngrijorare față de eventualele acte de reprimare a mass-mediei independente și a opoziției;

| 3. | invită autoritățile să respecte principiile standardelor OSCE în materie de libertate de exprimare, întrunire și asociere, precum și angajamentele față de acestea; încurajează Kazahstanul să privească criticile nu ca o amenințare, ci ca un instrument constructiv cu ajutorul căruia se pot îmbunătăți politicile și gradul de incluziune; |
| --- | --- |

3.

invită autoritățile să respecte principiile standardelor OSCE în materie de libertate de exprimare, întrunire și asociere, precum și angajamentele față de acestea; încurajează Kazahstanul să privească criticile nu ca o amenințare, ci ca un instrument constructiv cu ajutorul căruia se pot îmbunătăți politicile și gradul de incluziune;

| 4. | subliniază că Aliya Turusbekova nu poate fi trasă la răspundere pentru acțiunile unor terți; |
| --- | --- |

4.

subliniază că Aliya Turusbekova nu poate fi trasă la răspundere pentru acțiunile unor terți;

| 5. | solicită UE și statelor membre să urmărească obținerea unor garanții care să protejeze jurnaliștii, activiștii de opoziție și apărătorii drepturilor omului, precum și membrii familiilor acestora, în special persoanele care vizitează instituțiile UE pentru a discuta probleme din domeniul drepturilor omului, împotriva tuturor formelor de amenințare, presiune și urmărire penală exercitate ulterior la adresa acestor persoane; |
| --- | --- |

5.

solicită UE și statelor membre să urmărească obținerea unor garanții care să protejeze jurnaliștii, activiștii de opoziție și apărătorii drepturilor omului, precum și membrii familiilor acestora, în special persoanele care vizitează instituțiile UE pentru a discuta probleme din domeniul drepturilor omului, împotriva tuturor formelor de amenințare, presiune și urmărire penală exercitate ulterior la adresa acestor persoane;

| 6. | își repetă îngrijorarea cu privire la detenția liderilor de opoziție, a jurnaliștilor și a juriștilor în urma unor procese de judecată care nu respectă standardele internaționale și își reafirmă apelul privind eliberarea tuturor persoanelor condamnate în baza unor acuzații penale vagi, care ar putea fi considerate ca fiind motivate politic, inclusiv Vladimir Kozlov, Vadim Kuramșin și Roza Tuletaeva; își exprimă îngrijorarea cu privire la corectitudinea proceselor și își reiterează apelul de a se garanta transparența și standardele internaționale în cadrul proceselor, de a se pune capăt condamnărilor pe baza acuzațiilor penale vagi menționate mai sus și de a se garanta independența sistemului judecătoresc; |
| --- | --- |

6.

își repetă îngrijorarea cu privire la detenția liderilor de opoziție, a jurnaliștilor și a juriștilor în urma unor procese de judecată care nu respectă standardele internaționale și își reafirmă apelul privind eliberarea tuturor persoanelor condamnate în baza unor acuzații penale vagi, care ar putea fi considerate ca fiind motivate politic, inclusiv Vladimir Kozlov, Vadim Kuramșin și Roza Tuletaeva; își exprimă îngrijorarea cu privire la corectitudinea proceselor și își reiterează apelul de a se garanta transparența și standardele internaționale în cadrul proceselor, de a se pune capăt condamnărilor pe baza acuzațiilor penale vagi menționate mai sus și de a se garanta independența sistemului judecătoresc;

| 7. | invită autoritățile din Kazahstan să garanteze condiții de detenție care respectă standardele internaționale și să permită acordarea unui tratament medical adecvat tuturor deținuților, inclusiv liderului de opoziție Vladimir Kozlov; solicită să fie implementate integral toate îmbunătățirile incluse în reforma recentă a sistemului penitenciar și să fie realizate noi îmbunătățiri, pentru a se respecta standardele internaționale; |
| --- | --- |

7.

invită autoritățile din Kazahstan să garanteze condiții de detenție care respectă standardele internaționale și să permită acordarea unui tratament medical adecvat tuturor deținuților, inclusiv liderului de opoziție Vladimir Kozlov; solicită să fie implementate integral toate îmbunătățirile incluse în reforma recentă a sistemului penitenciar și să fie realizate noi îmbunătățiri, pentru a se respecta standardele internaționale;

| 8. | subliniază cu fermitate faptul că combaterea legitimă a terorismului și extremismului nu trebuie folosită ca pretext pentru interzicerea activităților opoziției, pentru limitarea libertății de exprimare sau pentru împiedicarea independenței sistemului judecătoresc; |
| --- | --- |

8.

subliniază cu fermitate faptul că combaterea legitimă a terorismului și extremismului nu trebuie folosită ca pretext pentru interzicerea activităților opoziției, pentru limitarea libertății de exprimare sau pentru împiedicarea independenței sistemului judecătoresc;

| 9. | subliniază că Kazahstanul este un partener internațional ce devine tot mai important în această regiune, fie în contextul cooperării cu NATO, al sprijinului pentru negocierile cu Iranul în format E3+3 sau al creării în Kazahstan a unei bănci internaționale a combustibilului; salută ambiția Kazahstanului de a se implica activ în calitate de mediator/intermediar în chestiuni legate de securitatea internațională care vizează întreaga regiune; îndeamnă autoritățile din Kazahstan să își onoreze angajamentele internaționale pe care și le-au asumat, inclusiv cele legate de statul de drept și independența sistemului judecătoresc; |
| --- | --- |

9.

subliniază că Kazahstanul este un partener internațional ce devine tot mai important în această regiune, fie în contextul cooperării cu NATO, al sprijinului pentru negocierile cu Iranul în format E3+3 sau al creării în Kazahstan a unei bănci internaționale a combustibilului; salută ambiția Kazahstanului de a se implica activ în calitate de mediator/intermediar în chestiuni legate de securitatea internațională care vizează întreaga regiune; îndeamnă autoritățile din Kazahstan să își onoreze angajamentele internaționale pe care și le-au asumat, inclusiv cele legate de statul de drept și independența sistemului judecătoresc;

| 10. | invită Kazahstanul să creeze, inclusiv prin reforme juridice necesare, un climat în care activiștii opoziției, jurnaliștii și juriștii să își poată exercita liber activitățile; subliniază angajamentul UE de a sprijini Kazahstanul în acest efort; |
| --- | --- |

10.

invită Kazahstanul să creeze, inclusiv prin reforme juridice necesare, un climat în care activiștii opoziției, jurnaliștii și juriștii să își poată exercita liber activitățile; subliniază angajamentul UE de a sprijini Kazahstanul în acest efort;

| 11. | invită Kazahstanul să își revizuiască legislația privind religia și să reducă restricțiile impuse înregistrării și practicării religiilor; |
| --- | --- |

11.

invită Kazahstanul să își revizuiască legislația privind religia și să reducă restricțiile impuse înregistrării și practicării religiilor;

| 12. | subliniază importanța respectării și promovării dreptului lucrătorilor de a crea sindicate independente, de a organiza greve și de a purta negocieri colective cu patronatul, în conformitate cu obligațiile ce îi revin Kazahstanului în temeiul dreptului internațional din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța respectării și promovării dreptului lucrătorilor de a crea sindicate independente, de a organiza greve și de a purta negocieri colective cu patronatul, în conformitate cu obligațiile ce îi revin Kazahstanului în temeiul dreptului internațional din domeniul drepturilor omului;

| 13. | salută dialogul cu delegația Comisiei de la Veneția cu privire la noul cod de procedură penală și încurajează aprofundarea cooperării cu Comisia de la Veneția în vederea valorificării la maximum a experienței acesteia; subliniază că obiectivul reformei ar trebui să fie consolidarea independenței sistemului judecătoresc și a statului de drept, precum și îndeplinirea standardelor internaționale; își reafirmă apelul privind reforma articolului 164 referitor la „incitarea la tulburări sociale” și invită SEAE să monitorizeze îndeaproape reforma și conținutul noii legi; |
| --- | --- |

13.

salută dialogul cu delegația Comisiei de la Veneția cu privire la noul cod de procedură penală și încurajează aprofundarea cooperării cu Comisia de la Veneția în vederea valorificării la maximum a experienței acesteia; subliniază că obiectivul reformei ar trebui să fie consolidarea independenței sistemului judecătoresc și a statului de drept, precum și îndeplinirea standardelor internaționale; își reafirmă apelul privind reforma articolului 164 referitor la „incitarea la tulburări sociale” și invită SEAE să monitorizeze îndeaproape reforma și conținutul noii legi;

| 14. | își reafirmă apelul adresat autorităților din Kazahstan de a finaliza aplicarea planului de acțiune existent în domeniul drepturilor omului, valorificând recomandările Comisiei de la Veneția și asistența tehnică acordată de UE în cadrul Inițiativei privind statul de drept; încurajează și sprijină eforturile Kazahstanului de a elabora un nou plan de acțiune în domeniul drepturilor omului pentru 2013-2020; invită autoritățile din Kazahstan să colaboreze cu ONG-urile; |
| --- | --- |

14.

își reafirmă apelul adresat autorităților din Kazahstan de a finaliza aplicarea planului de acțiune existent în domeniul drepturilor omului, valorificând recomandările Comisiei de la Veneția și asistența tehnică acordată de UE în cadrul Inițiativei privind statul de drept; încurajează și sprijină eforturile Kazahstanului de a elabora un nou plan de acțiune în domeniul drepturilor omului pentru 2013-2020; invită autoritățile din Kazahstan să colaboreze cu ONG-urile;

| 15. | salută dialogurile periodice dintre UE și Kazahstan privind drepturile omului; subliniază importanța dialogurilor privind drepturile omului purtate de UE și autoritățile din Kazahstan și salută abordarea constructivă de care dă dovadă Kazahstanul; solicită consolidarea dialogurilor care pot duce la înființarea unui forum în care să poată fi abordate deschis diverse problematici; subliniază că aceste dialoguri trebuie să fie eficace și axate pe rezultate și, acolo unde este posibil, trebuie să implice reprezentanți ai societății civile; |
| --- | --- |

15.

salută dialogurile periodice dintre UE și Kazahstan privind drepturile omului; subliniază importanța dialogurilor privind drepturile omului purtate de UE și autoritățile din Kazahstan și salută abordarea constructivă de care dă dovadă Kazahstanul; solicită consolidarea dialogurilor care pot duce la înființarea unui forum în care să poată fi abordate deschis diverse problematici; subliniază că aceste dialoguri trebuie să fie eficace și axate pe rezultate și, acolo unde este posibil, trebuie să implice reprezentanți ai societății civile;

| 16. | salută programele internaționale de schimb de studenți înființate de guvernul kazah; subliniază impactul fundamental pe care îl au aceste sejururi peste hotare în ceea ce privește educația democratică a studenților din Kazahstan; salută sprijinul oferit de autoritățile kazahe acestor studenți la întoarcere; |
| --- | --- |

16.

salută programele internaționale de schimb de studenți înființate de guvernul kazah; subliniază impactul fundamental pe care îl au aceste sejururi peste hotare în ceea ce privește educația democratică a studenților din Kazahstan; salută sprijinul oferit de autoritățile kazahe acestor studenți la întoarcere;

| 17. | solicită UE, în special SEAE, să monitorizeze îndeaproape evoluția situației din Kazahstan, să își exprime îngrijorările în fața autorităților kazahe atunci când este necesar, să ofere asistență și să informeze regulat Parlamentul; de asemenea, solicită delegației UE din Astana să joace un rol mai activ în monitorizarea situației, inclusiv prin urmărirea proceselor de judecată și prin efectuarea de vizite în închisori; |
| --- | --- |

17.

solicită UE, în special SEAE, să monitorizeze îndeaproape evoluția situației din Kazahstan, să își exprime îngrijorările în fața autorităților kazahe atunci când este necesar, să ofere asistență și să informeze regulat Parlamentul; de asemenea, solicită delegației UE din Astana să joace un rol mai activ în monitorizarea situației, inclusiv prin urmărirea proceselor de judecată și prin efectuarea de vizite în închisori;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Serviciului European de Acțiune Externă, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, precum și Guvernului și Parlamentului Kazahstanului. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Serviciului European de Acțiune Externă, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, precum și Guvernului și Parlamentului Kazahstanului.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0089.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0588.

(3)  JO C 224 E, 19.8.2010, p. 30.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0459.

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Joi, 18 aprilie 2013

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/89

---

P7_TA(2013)0180

Principiul responsabilității de a proteja al ONU

Recomandarea Parlamentului European din 18 aprilie 2013 adresată Consiliului privind principiul responsabilității de a proteja al Organizației Națiunilor Unite (2012/2143(INI))

(2016/C 045/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere valorile, obiectivele, principiile și politicile Uniunii Europene, astfel cum sunt consacrate, printre altele, la articolele 2, 3 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere valorile, obiectivele, principiile și politicile Uniunii Europene, astfel cum sunt consacrate, printre altele, la articolele 2, 3 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere Convenția privind prevenirea și pedepsirea crimei de genocid din 9 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind prevenirea și pedepsirea crimei de genocid din 9 decembrie 1948,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/63/308 din 7 octombrie 2009 referitoare la responsabilitatea de a proteja, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/63/308 din 7 octombrie 2009 referitoare la responsabilitatea de a proteja,

| — | având în vedere Rezoluția 1674 din aprilie 2006 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) și Rezoluția 1894 a CSONU din noiembrie 2009 referitoare la protecția civililor în conflictele armate (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1674 din aprilie 2006 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) și Rezoluția 1894 a CSONU din noiembrie 2009 referitoare la protecția civililor în conflictele armate (1),

| — | având în vedere Rezoluțiile 1325 (2000) și 1820 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, Rezoluția 1888 (2009) a Consiliului de Securitate al ONU privind violența sexuală împotriva femeilor și copiilor în situații de conflict armat, Rezoluția 1889 (2009) a Consiliului de Securitate al ONU vizând aplicarea și monitorizarea cu mai multă fermitate a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU și Rezoluția 1960 (2010) a Consiliului de Securitate al ONU, prin care a fost instituit un mecanism de colectare a datelor și de înregistrare a celor care comit fapte de violențe sexuale în situații de conflict armat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile 1325 (2000) și 1820 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, Rezoluția 1888 (2009) a Consiliului de Securitate al ONU privind violența sexuală împotriva femeilor și copiilor în situații de conflict armat, Rezoluția 1889 (2009) a Consiliului de Securitate al ONU vizând aplicarea și monitorizarea cu mai multă fermitate a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU și Rezoluția 1960 (2010) a Consiliului de Securitate al ONU, prin care a fost instituit un mecanism de colectare a datelor și de înregistrare a celor care comit fapte de violențe sexuale în situații de conflict armat,

| — | având în vedere Rezoluția 1970 a CSONU din 26 februarie 2011 referitoare la corelarea Libiei cu responsabilitatea de a proteja și autorizarea mai multor măsuri necoercitive de prevenire a intensificării atrocităților și Rezoluția 1973 a CSONU din 17 martie 2011 referitoare la Libia, care a autorizat statele membre să ia toate măsurile necesare pentru a proteja civilii și zonele populate cu civili și care a inclus pentru prima dată în istorie o referință explicită la primul pilon al responsabilității de a proteja, referință care a fost urmată de trimiteri similare în Rezoluția 1975 a CSONU referitoare la Côte d'Ivoire, Rezoluția 1996 a CSONU referitoare la Sudan și Rezoluția 2014 a CSONU referitoare la Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1970 a CSONU din 26 februarie 2011 referitoare la corelarea Libiei cu responsabilitatea de a proteja și autorizarea mai multor măsuri necoercitive de prevenire a intensificării atrocităților și Rezoluția 1973 a CSONU din 17 martie 2011 referitoare la Libia, care a autorizat statele membre să ia toate măsurile necesare pentru a proteja civilii și zonele populate cu civili și care a inclus pentru prima dată în istorie o referință explicită la primul pilon al responsabilității de a proteja, referință care a fost urmată de trimiteri similare în Rezoluția 1975 a CSONU referitoare la Côte d'Ivoire, Rezoluția 1996 a CSONU referitoare la Sudan și Rezoluția 2014 a CSONU referitoare la Yemen,

| — | având în vedere punctele 138 și 139 din documentul final al Summitului mondial al ONU din 2005 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere punctele 138 și 139 din documentul final al Summitului mondial al ONU din 2005 (2),

| — | având în vedere Raportul „Responsabilitate și protecție” (2001) al Comisiei internaționale asupra intervenției și suveranității statelor, Raportul „O lume mai sigură: responsabilitatea noastră comună” (3) (2004) al Grupului la nivel înalt al ONU pe teme legate de amenințări, provocări și schimbări și Raportul „O mai mare libertate: către dezvoltare, securitate și drepturile omului pentru toți” (4) (2005) al secretariatului general al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul „Responsabilitate și protecție” (2001) al Comisiei internaționale asupra intervenției și suveranității statelor, Raportul „O lume mai sigură: responsabilitatea noastră comună” (3) (2004) al Grupului la nivel înalt al ONU pe teme legate de amenințări, provocări și schimbări și Raportul „O mai mare libertate: către dezvoltare, securitate și drepturile omului pentru toți” (4) (2005) al secretariatului general al ONU,

| — | având în vedere rapoartele Secretarului General al ONU, mai specific pe cele întitulate „Implementarea responsabilității de a proteja” din 2009 (5), „Alerta timpurie, evaluarea și responsabilitatea de a proteja” din 2010 (6), „Rolul acordurilor regionale și subregionale în implementarea responsabilității de a proteja” din 2011 (7) și „Responsabilitatea de a proteja: un răspuns oportun și decisiv” din 2012 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Secretarului General al ONU, mai specific pe cele întitulate „Implementarea responsabilității de a proteja” din 2009 (5), „Alerta timpurie, evaluarea și responsabilitatea de a proteja” din 2010 (6), „Rolul acordurilor regionale și subregionale în implementarea responsabilității de a proteja” din 2011 (7) și „Responsabilitatea de a proteja: un răspuns oportun și decisiv” din 2012 (8),

| — | având în vedere Grupul intern de revizuire al Secretarului General al ONU privind acțiunea ONU din Sri Lanka din noiembrie 2012, care anchetează eșecul comunității internaționale de a proteja civilii împotriva încălcărilor la scară largă ale dreptului umanitar și ale drepturilor omului și care formulează recomandări privind viitoarea acțiune a ONU pentru a răspunde în mod eficace la situații similare care implică atrocități și crime în masă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Grupul intern de revizuire al Secretarului General al ONU privind acțiunea ONU din Sri Lanka din noiembrie 2012, care anchetează eșecul comunității internaționale de a proteja civilii împotriva încălcărilor la scară largă ale dreptului umanitar și ale drepturilor omului și care formulează recomandări privind viitoarea acțiune a ONU pentru a răspunde în mod eficace la situații similare care implică atrocități și crime în masă,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU întitulat „Consolidarea rolului medierii în soluționarea pașnică a diferendelor și în prevenirea și soluționarea conflictelor” din 25 iulie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU întitulat „Consolidarea rolului medierii în soluționarea pașnică a diferendelor și în prevenirea și soluționarea conflictelor” din 25 iulie 2012,

| — | având în vedere inițiativa braziliană prezentată Națiunilor Unite la 9 septembrie 2011 intitulată „Responsabilitatea asociată acțiunii de a proteja: elemente pentru dezvoltarea și promovarea unui concept”, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa braziliană prezentată Națiunilor Unite la 9 septembrie 2011 intitulată „Responsabilitatea asociată acțiunii de a proteja: elemente pentru dezvoltarea și promovarea unui concept”,

| — | având în vedere Programul UE pentru prevenirea conflictelor violente (Programul Gothenburg) din 2001 și rapoartele anuale privind punerea sa în aplicare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul UE pentru prevenirea conflictelor violente (Programul Gothenburg) din 2001 și rapoartele anuale privind punerea sa în aplicare,

| — | având în vedere prioritățile UE pentru cea de a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 25 mai 2010 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere prioritățile UE pentru cea de a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 25 mai 2010 (9),

| — | având în vedere Premiul Nobel pentru Pace din 2012 care nu doar că onorează contribuția istorică a UE la pace în Europa și în lume, ci și crește așteptările în ceea ce privește viitorul său angajament privind o ordine mondială mai pașnică bazată pe normele de drept internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere Premiul Nobel pentru Pace din 2012 care nu doar că onorează contribuția istorică a UE la pace în Europa și în lume, ci și crește așteptările în ceea ce privește viitorul său angajament privind o ordine mondială mai pașnică bazată pe normele de drept internațional,

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea (10) și Consensul european privind ajutorul umanitar (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea (10) și Consensul european privind ajutorul umanitar (11),

| — | având în vedere Recomandarea sa din 8 iunie 2011 adresată Consiliului privind cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (12) și Recomandarea sa din 13 iunie 2012 privind cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 8 iunie 2011 adresată Consiliului privind cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (12) și Recomandarea sa din 13 iunie 2012 privind cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la cea de a 19-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la cea de a 19-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la UE ca actor global: rolul său în cadrul organizațiilor multilaterale (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la UE ca actor global: rolul său în cadrul organizațiilor multilaterale (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la strategia europeană de securitate și PESA (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la strategia europeană de securitate și PESA (16),

| — | având în vedere articolul 121 alineatul (3) și articolul 97 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 alineatul (3) și articolul 97 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0130/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0130/2013),

| A. | întrucât documentul final al Summitului mondial al ONU din 2005 prevede pentru prima dată o definiție a principiului responsabilității de a proteja; întrucât principiul responsabilității de a proteja, inclus la punctele 138 și 139 din documentul final al Summitului mondial al ONU din 2005, reprezintă un pas important către o lume mai pașnică prin stabilirea obligației statelor de a-și proteja cetățenii împotriva genocidului, a crimelor de război, a epurării etnice și a crimelor împotriva umanității, precum și obligația comunității internaționale de a ajuta statele să-și asume această responsabilitate și de a reacționa dacă acestea nu reușesc să își protejeze cetățenii împotriva acestor patru crime și încălcări menționate; |
| --- | --- |

A.

întrucât documentul final al Summitului mondial al ONU din 2005 prevede pentru prima dată o definiție a principiului responsabilității de a proteja; întrucât principiul responsabilității de a proteja, inclus la punctele 138 și 139 din documentul final al Summitului mondial al ONU din 2005, reprezintă un pas important către o lume mai pașnică prin stabilirea obligației statelor de a-și proteja cetățenii împotriva genocidului, a crimelor de război, a epurării etnice și a crimelor împotriva umanității, precum și obligația comunității internaționale de a ajuta statele să-și asume această responsabilitate și de a reacționa dacă acestea nu reușesc să își protejeze cetățenii împotriva acestor patru crime și încălcări menționate;

| B. | întrucât principiul responsabilității de a proteja se întemeiază pe trei piloni: (i) statul sprijină responsabilitatea principală de a-și proteja cetățenii împotriva genocidului, a crimelor de război, a crimelor împotriva umanității și a epurării etnice; (ii) comunitatea internațională trebuie să asiste statele să respecte obligațiile lor de a proteja; (iii) atunci când un stat nu reușește în mod evident să își protejeze populația sau, de fapt, este autorul acestor crime, comunitatea internațională are responsabilitatea de a lua măsuri colective; |
| --- | --- |

B.

întrucât principiul responsabilității de a proteja se întemeiază pe trei piloni: (i) statul sprijină responsabilitatea principală de a-și proteja cetățenii împotriva genocidului, a crimelor de război, a crimelor împotriva umanității și a epurării etnice; (ii) comunitatea internațională trebuie să asiste statele să respecte obligațiile lor de a proteja; (iii) atunci când un stat nu reușește în mod evident să își protejeze populația sau, de fapt, este autorul acestor crime, comunitatea internațională are responsabilitatea de a lua măsuri colective;

| C. | întrucât, în conformitate cu munca depusă pe tema responsabilității de a proteja înainte de redactarea documentului final al Summitului mondial din 2005, în mod specific în raportul din 2001 privind responsabilitatea de a proteja al Comisiei internaționale asupra intervenției și suveranității statului (ICISS), principiul responsabilității de a proteja a fost dezvoltat în continuare pentru a include componentele responsabilității de a preveni, responsabilității de a reacționa și responsabilității de a reconstrui, astfel cum sunt introduse în Raportul ICISS; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu munca depusă pe tema responsabilității de a proteja înainte de redactarea documentului final al Summitului mondial din 2005, în mod specific în raportul din 2001 privind responsabilitatea de a proteja al Comisiei internaționale asupra intervenției și suveranității statului (ICISS), principiul responsabilității de a proteja a fost dezvoltat în continuare pentru a include componentele responsabilității de a preveni, responsabilității de a reacționa și responsabilității de a reconstrui, astfel cum sunt introduse în Raportul ICISS;

| D. | întrucât dezvoltarea conceptului „responsabilității de a proteja” este benefică, dat fiind că clarifică și consolidează obligațiile existente ale statelor în materie de asigurare a protecției civililor; întrucât acest concept, născut în urma eșecurilor înregistrate de comunitatea internațională în Rwanda în 1994, este esențial pentru supraviețuirea comunității națiunilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât dezvoltarea conceptului „responsabilității de a proteja” este benefică, dat fiind că clarifică și consolidează obligațiile existente ale statelor în materie de asigurare a protecției civililor; întrucât acest concept, născut în urma eșecurilor înregistrate de comunitatea internațională în Rwanda în 1994, este esențial pentru supraviețuirea comunității națiunilor;

| E. | întrucât în cazurile respective forța legitimă ar trebui utilizată strict într-un mod prudent, proporțional și limitat; |
| --- | --- |

E.

întrucât în cazurile respective forța legitimă ar trebui utilizată strict într-un mod prudent, proporțional și limitat;

| F. | întrucât dezvoltarea principiului responsabilității de a proteja constituie un pas important către anticiparea, prevenirea și răspunderea la genocid, la crimele de război, la epurarea etnică și la crimele împotriva umanității și către susținerea principiilor fundamentale ale dreptului internațional, în special ale drepturilor internaționale ale omului, ale dreptului umanitar internațional și ale dreptului internațional privind refugiații; întrucât principiile ar trebui să se aplice de o manieră cât mai constantă și mai uniformă posibil, în acest sens fiind de maximă importanță ca alerta timpurie și evaluarea să fie realizate în mod corect, prudent și profesional și să se apeleze la forță numai în ultimă instanță; |
| --- | --- |

F.

întrucât dezvoltarea principiului responsabilității de a proteja constituie un pas important către anticiparea, prevenirea și răspunderea la genocid, la crimele de război, la epurarea etnică și la crimele împotriva umanității și către susținerea principiilor fundamentale ale dreptului internațional, în special ale drepturilor internaționale ale omului, ale dreptului umanitar internațional și ale dreptului internațional privind refugiații; întrucât principiile ar trebui să se aplice de o manieră cât mai constantă și mai uniformă posibil, în acest sens fiind de maximă importanță ca alerta timpurie și evaluarea să fie realizate în mod corect, prudent și profesional și să se apeleze la forță numai în ultimă instanță;

| G. | întrucât, la mai mult de un deceniu de la apariția conceptului „responsabilității de a proteja” și la opt ani de la aprobarea sa de către comunitatea internațională în cadrul Summitului mondial al ONU din 2005, evenimentele recente au adus din nou în atenția forului importanța de a asigura răspunsuri la timp și decisive la cele patru crime principale acoperite de acest concept și provocările din acest context, precum și necesitatea de a consolida punerea în aplicare a acestui principiu pentru a asigura implementarea sa eficientă și pentru a preveni atrocitățile în masă; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la mai mult de un deceniu de la apariția conceptului „responsabilității de a proteja” și la opt ani de la aprobarea sa de către comunitatea internațională în cadrul Summitului mondial al ONU din 2005, evenimentele recente au adus din nou în atenția forului importanța de a asigura răspunsuri la timp și decisive la cele patru crime principale acoperite de acest concept și provocările din acest context, precum și necesitatea de a consolida punerea în aplicare a acestui principiu pentru a asigura implementarea sa eficientă și pentru a preveni atrocitățile în masă;

| H. | întrucât dezvoltarea principiului responsabilității de a proteja – în special a componentei sale legate de prevenire – poate consolida eforturile globale depuse pentru crearea unei lumi mai pașnice; dat fiind că multe atrocități în masă apar în timpul perioadelor de conflict violent, acest lucru determină necesitatea de a crea capacități efective pentru prevenirea conflictelor la nivel structural și operațional, reducând, astfel, la minimum nevoia de a folosi forța în ultimă instanță; |
| --- | --- |

H.

întrucât dezvoltarea principiului responsabilității de a proteja – în special a componentei sale legate de prevenire – poate consolida eforturile globale depuse pentru crearea unei lumi mai pașnice; dat fiind că multe atrocități în masă apar în timpul perioadelor de conflict violent, acest lucru determină necesitatea de a crea capacități efective pentru prevenirea conflictelor la nivel structural și operațional, reducând, astfel, la minimum nevoia de a folosi forța în ultimă instanță;

| I. | întrucât utilizarea tuturor instrumentelor disponibile în temeiul capitolelor VI, VII și VIII din cartă, de la răspunsuri necoercitive la acțiuni colective, are o importanță fundamentală pentru dezvoltarea și legitimitatea viitoare a principiului responsabilității de a proteja; |
| --- | --- |

I.

întrucât utilizarea tuturor instrumentelor disponibile în temeiul capitolelor VI, VII și VIII din cartă, de la răspunsuri necoercitive la acțiuni colective, are o importanță fundamentală pentru dezvoltarea și legitimitatea viitoare a principiului responsabilității de a proteja;

| J. | întrucât cea mai eficace formă de prevenire a conflictelor, a violențelor și a suferinței umane constă în promovarea respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale și asigurarea aplicării normelor statului de drept, precum și în asigurarea bunei guvernanțe, a securității oamenilor, a dezvoltării economice, a eradicării sărăciei, a incluziunii, a drepturilor socio-economice, a egalității de gen și a valorilor și practicilor democratice, ca și în reducerea inegalităților economice; |
| --- | --- |

J.

întrucât cea mai eficace formă de prevenire a conflictelor, a violențelor și a suferinței umane constă în promovarea respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale și asigurarea aplicării normelor statului de drept, precum și în asigurarea bunei guvernanțe, a securității oamenilor, a dezvoltării economice, a eradicării sărăciei, a incluziunii, a drepturilor socio-economice, a egalității de gen și a valorilor și practicilor democratice, ca și în reducerea inegalităților economice;

| K. | întrucât intervenția militară în Libia din 2011 a arătat necesitatea de a clarifica rolul organizațiilor regionale și subregionale în aplicarea responsabilității de a proteja; întrucât aceste organizații pot fi atât factori de asigurare a legitimității, cât și agenți operaționali pentru punerea în aplicare a responsabilității de a proteja, însă adesea le lipsesc capacitățile și resursele; |
| --- | --- |

K.

întrucât intervenția militară în Libia din 2011 a arătat necesitatea de a clarifica rolul organizațiilor regionale și subregionale în aplicarea responsabilității de a proteja; întrucât aceste organizații pot fi atât factori de asigurare a legitimității, cât și agenți operaționali pentru punerea în aplicare a responsabilității de a proteja, însă adesea le lipsesc capacitățile și resursele;

| L. | întrucât drepturile omului sunt de importanță crucială în relațiile internaționale; |
| --- | --- |

L.

întrucât drepturile omului sunt de importanță crucială în relațiile internaționale;

| M. | întrucât este necesar să se schimbe modul de abordare a responsabilității de a proteja, ce ar trebui să implice integrarea sa în toate modelele noastre de cooperare pentru dezvoltare, ajutor umanitar și gestionare a situațiilor de criză, precum și consolidarea programelor care au adoptat deja principiul responsabilității de a proteja; |
| --- | --- |

M.

întrucât este necesar să se schimbe modul de abordare a responsabilității de a proteja, ce ar trebui să implice integrarea sa în toate modelele noastre de cooperare pentru dezvoltare, ajutor umanitar și gestionare a situațiilor de criză, precum și consolidarea programelor care au adoptat deja principiul responsabilității de a proteja;

| N. | întrucât o implementare mai consecventă a componentei privind prevenirea a principiului responsabilității de a proteja, incluzând măsuri de mediere și diplomația preventivă într-o etapă timpurie, ar putea elimina sau reduce potențialul de conflict și ar contribui la evitarea intensificării conflictelor, putând, astfel, contribui la prevenirea intervenției internaționale în temeiul componentei privind reacția a responsabilității de a reacționa; întrucât diplomația informală de tipul diplomației cu dublă cale constituie un instrument important în diplomația preventivă, care se bazează pe dimensiunea umană în eforturile de conciliere; |
| --- | --- |

N.

întrucât o implementare mai consecventă a componentei privind prevenirea a principiului responsabilității de a proteja, incluzând măsuri de mediere și diplomația preventivă într-o etapă timpurie, ar putea elimina sau reduce potențialul de conflict și ar contribui la evitarea intensificării conflictelor, putând, astfel, contribui la prevenirea intervenției internaționale în temeiul componentei privind reacția a responsabilității de a reacționa; întrucât diplomația informală de tipul diplomației cu dublă cale constituie un instrument important în diplomația preventivă, care se bazează pe dimensiunea umană în eforturile de conciliere;

| O. | subliniază că responsabilitatea de a proteja este, în primul rând, o doctrină preventivă și că intervențiile militare ar trebui să constituie, în situațiile care implică responsabilitatea de a proteja, o soluție de ultimă instanță; solicită ca, ori de câte ori este posibil, responsabilitatea de a proteja să fie transpusă în practică în primul rând prin activități diplomatice și de dezvoltare pe termen lung, care pun accentul pe edificarea capacităților în domeniul drepturilor omului, bunei guvernări, statului de drept, reducerii sărăciei și consolidării educației și sănătății, prevenirii conflictelor prin educație și dezvoltarea comerțului, controlului eficace al armelor și prevenirii comerțului ilicit cu arme, precum și pe consolidarea sistemelor de avertizare timpurie; întrucât, de asemenea, există numeroase alternative de coerciție nemilitare, cum sunt diplomația preventivă, sancțiunile, mecanismele de responsabilizare și medierea; întrucât UE trebuie să continue să exercite un rol de lider în materie de prevenire a conflictelor; |
| --- | --- |

O.

subliniază că responsabilitatea de a proteja este, în primul rând, o doctrină preventivă și că intervențiile militare ar trebui să constituie, în situațiile care implică responsabilitatea de a proteja, o soluție de ultimă instanță; solicită ca, ori de câte ori este posibil, responsabilitatea de a proteja să fie transpusă în practică în primul rând prin activități diplomatice și de dezvoltare pe termen lung, care pun accentul pe edificarea capacităților în domeniul drepturilor omului, bunei guvernări, statului de drept, reducerii sărăciei și consolidării educației și sănătății, prevenirii conflictelor prin educație și dezvoltarea comerțului, controlului eficace al armelor și prevenirii comerțului ilicit cu arme, precum și pe consolidarea sistemelor de avertizare timpurie; întrucât, de asemenea, există numeroase alternative de coerciție nemilitare, cum sunt diplomația preventivă, sancțiunile, mecanismele de responsabilizare și medierea; întrucât UE trebuie să continue să exercite un rol de lider în materie de prevenire a conflictelor;

| P. | întrucât în cadrul activităților conexe responsabilității de a proteja, cooperarea cu organizațiile regionale reprezintă o dimensiune importantă; întrucât este prin urmare necesar să se solicite consolidarea capacităților regionale de prevenire și de identificare a politicilor eficace pentru prevenirea celor patru tipuri de infracțiuni menționate anterior; întrucât viitorul summit UE-Africa din 2014 va oferi o bună ocazie de a ne exprima sprijinul pentru conducerea UA și a promova asumarea responsabilității de a proteja la nivelul Africii; |
| --- | --- |

P.

întrucât în cadrul activităților conexe responsabilității de a proteja, cooperarea cu organizațiile regionale reprezintă o dimensiune importantă; întrucât este prin urmare necesar să se solicite consolidarea capacităților regionale de prevenire și de identificare a politicilor eficace pentru prevenirea celor patru tipuri de infracțiuni menționate anterior; întrucât viitorul summit UE-Africa din 2014 va oferi o bună ocazie de a ne exprima sprijinul pentru conducerea UA și a promova asumarea responsabilității de a proteja la nivelul Africii;

| Q. | întrucât Orientările ONU privind o mediere eficace identifică dilema potrivit căreia mandatele de arestare emise de CPI, regimurile sancțiunilor și politicile naționale și internaționale de combatere a terorismului afectează, de asemenea, modul în care unele părți ale conflictelor pot fi implicate într-un proces de mediere; întrucât definiția din dreptul internațional a crimelor care solicită o reacție imediată din partea comunității internaționale a înregistrat progrese considerabile de la instituirea CPI, deși, în mod esențial, încă lipsesc mecanisme independente de evaluare a situației în care aceste definiții se aplică; întrucât punerea în aplicare a Statutului de la Roma ar crește eficiența regimului CPI; întrucât Statutul de la Roma nu a fost ratificat de toate statele din comunitatea internațională; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Orientările ONU privind o mediere eficace identifică dilema potrivit căreia mandatele de arestare emise de CPI, regimurile sancțiunilor și politicile naționale și internaționale de combatere a terorismului afectează, de asemenea, modul în care unele părți ale conflictelor pot fi implicate într-un proces de mediere; întrucât definiția din dreptul internațional a crimelor care solicită o reacție imediată din partea comunității internaționale a înregistrat progrese considerabile de la instituirea CPI, deși, în mod esențial, încă lipsesc mecanisme independente de evaluare a situației în care aceste definiții se aplică; întrucât punerea în aplicare a Statutului de la Roma ar crește eficiența regimului CPI; întrucât Statutul de la Roma nu a fost ratificat de toate statele din comunitatea internațională;

| R. | întrucât CPI și responsabilitatea de a proteja sunt interconectate, dat fiind faptul că ambele vizează prevenirea genocidelor, a crimelor împotriva umanității și a crimelor de război; întrucât, pe de o parte, responsabilitatea de a proteja sprijină misiunea CPI de a combate impunitatea, militând ca statele să își respecte responsabilitatea juridică, în timp ce, pe de altă parte, consolidează principiul complementarității al CPI, în care responsabilitatea principală de a începe urmărirea penală le revine statelor; |
| --- | --- |

R.

întrucât CPI și responsabilitatea de a proteja sunt interconectate, dat fiind faptul că ambele vizează prevenirea genocidelor, a crimelor împotriva umanității și a crimelor de război; întrucât, pe de o parte, responsabilitatea de a proteja sprijină misiunea CPI de a combate impunitatea, militând ca statele să își respecte responsabilitatea juridică, în timp ce, pe de altă parte, consolidează principiul complementarității al CPI, în care responsabilitatea principală de a începe urmărirea penală le revine statelor;

| S. | întrucât CPI joacă un rol fundamental nu doar în prevenirea crimelor, ci și în reconstrucția țărilor și în procesele de intermediere; |
| --- | --- |

S.

întrucât CPI joacă un rol fundamental nu doar în prevenirea crimelor, ci și în reconstrucția țărilor și în procesele de intermediere;

| T. | întrucât UE a fost întotdeauna un promotor activ al responsabilității de a proteja pe scena internațională; întrucât UE trebuie să își consolideze rolul său ca actor politic mondial, susținând drepturile omului și dreptul umanitar și reflectând acest sprijin politic în politicile sale; |
| --- | --- |

T.

întrucât UE a fost întotdeauna un promotor activ al responsabilității de a proteja pe scena internațională; întrucât UE trebuie să își consolideze rolul său ca actor politic mondial, susținând drepturile omului și dreptul umanitar și reflectând acest sprijin politic în politicile sale;

| U. | întrucât statele membre ale UE au aprobat, de asemenea, principiul responsabilității de a proteja; întrucât doar o parte dintre acestea au inclus conceptul în documentele lor naționale; |
| --- | --- |

U.

întrucât statele membre ale UE au aprobat, de asemenea, principiul responsabilității de a proteja; întrucât doar o parte dintre acestea au inclus conceptul în documentele lor naționale;

| V. | întrucât experiențele mai recente avute în legătură cu anumite situații de criză precum cele din Sri Lanka, Côte d’Ivoire, Libia și Siria au relevat provocările persistente implicate de procesul de a ajunge la o înțelegere comună cu privire la modul în care se poate asigura punerea în aplicare efectivă și la timp a principiului responsabilității de a proteja, precum și generarea unei voințe politice comune și a unei capacități efective de a preveni sau a opri genocidul, crimele de război, epurarea etnică și crimele împotriva umanității comise de autoritățile naționale sau locale sau de actori nestatali, precum și numeroasele victime civile rezultate; |
| --- | --- |

V.

întrucât experiențele mai recente avute în legătură cu anumite situații de criză precum cele din Sri Lanka, Côte d’Ivoire, Libia și Siria au relevat provocările persistente implicate de procesul de a ajunge la o înțelegere comună cu privire la modul în care se poate asigura punerea în aplicare efectivă și la timp a principiului responsabilității de a proteja, precum și generarea unei voințe politice comune și a unei capacități efective de a preveni sau a opri genocidul, crimele de război, epurarea etnică și crimele împotriva umanității comise de autoritățile naționale sau locale sau de actori nestatali, precum și numeroasele victime civile rezultate;

| W. | dat fiind că, în situațiile în care se aplică responsabilitatea de a proteja, este de maximă importanță menținerea distincției dintre mandatele actorilor militari și umanitari, pentru a proteja percepția de neutralitate și imparțialitate a tuturor actorilor umanitari și pentru a evita periclitarea furnizării efective a ajutoarelor, a asistenței medicale și a oricărui alt tip de asistență, a accesului la beneficiari și a siguranței personalului umanitar de pe teren; |
| --- | --- |

W.

dat fiind că, în situațiile în care se aplică responsabilitatea de a proteja, este de maximă importanță menținerea distincției dintre mandatele actorilor militari și umanitari, pentru a proteja percepția de neutralitate și imparțialitate a tuturor actorilor umanitari și pentru a evita periclitarea furnizării efective a ajutoarelor, a asistenței medicale și a oricărui alt tip de asistență, a accesului la beneficiari și a siguranței personalului umanitar de pe teren;

| X. | întrucât propunerea inițiată de Brazilia privind „responsabilitatea simultană cu protejarea” este o contribuție bine-venită la elaborarea necesară a criteriilor de urmat în momentul implementării mandatului privind responsabilitatea de a proteja, incluzând proporționalitatea domeniului și duratei oricărei intervenții, asigurarea unui echilibru corect al consecințelor, claritatea ex ante a obiectivelor politice și transparența argumentării intervenției; întrucât mecanismele de monitorizare și de revizuire ale mandatelor adoptate ar trebui consolidate, inclusiv cu ajutorul consilierilor speciali ai Secretarului General al ONU pentru prevenirea genocidelor și responsabilitatea de a proteja, precum și al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturilor Omului și ar trebui realizate „în mod corect, prudent și profesional, fără intervenții politice sau standarde duble” (17); |
| --- | --- |

X.

întrucât propunerea inițiată de Brazilia privind „responsabilitatea simultană cu protejarea” este o contribuție bine-venită la elaborarea necesară a criteriilor de urmat în momentul implementării mandatului privind responsabilitatea de a proteja, incluzând proporționalitatea domeniului și duratei oricărei intervenții, asigurarea unui echilibru corect al consecințelor, claritatea ex ante a obiectivelor politice și transparența argumentării intervenției; întrucât mecanismele de monitorizare și de revizuire ale mandatelor adoptate ar trebui consolidate, inclusiv cu ajutorul consilierilor speciali ai Secretarului General al ONU pentru prevenirea genocidelor și responsabilitatea de a proteja, precum și al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturilor Omului și ar trebui realizate „în mod corect, prudent și profesional, fără intervenții politice sau standarde duble” (17);

| Y. | întrucât definiția din dreptul internațional a crimelor care impun o reacție imediată din partea comunității internaționale a înregistrat progrese considerabile de la instituirea CPI, deși, în mod esențial, încă lipsesc mecanisme independente de evaluare a situației în care aceste definiții se aplică; |
| --- | --- |

Y.

întrucât definiția din dreptul internațional a crimelor care impun o reacție imediată din partea comunității internaționale a înregistrat progrese considerabile de la instituirea CPI, deși, în mod esențial, încă lipsesc mecanisme independente de evaluare a situației în care aceste definiții se aplică;

| Z. | întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului are o funcție importantă în ceea ce privește sensibilizarea cu privire la cazurile de atrocitate și crimă în masă care au loc în prezent; întrucât Consiliul ONU pentru Drepturile Omului joacă un rol tot mai important în punerea în aplicare a responsabilității de a proteja, inclusiv prin autorizarea misiunilor de informare și a comisiilor de anchetă să colecteze și să evalueze informații privind cele patru crime și încălcări menționate și prin creșterea disponibilității de a face referire la responsabilitatea de a proteja în situații de criză precum cele din Libia și Siria; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului are o funcție importantă în ceea ce privește sensibilizarea cu privire la cazurile de atrocitate și crimă în masă care au loc în prezent; întrucât Consiliul ONU pentru Drepturile Omului joacă un rol tot mai important în punerea în aplicare a responsabilității de a proteja, inclusiv prin autorizarea misiunilor de informare și a comisiilor de anchetă să colecteze și să evalueze informații privind cele patru crime și încălcări menționate și prin creșterea disponibilității de a face referire la responsabilitatea de a proteja în situații de criză precum cele din Libia și Siria;

| AA. | întrucât o abordare specifică, dar aprofundată a implementării principului responsabilității de a proteja ar trebui să limiteze aplicarea sa în cazul celor patru crime, atrocități în masă și încălcări menționate; |
| --- | --- |

AA.

întrucât o abordare specifică, dar aprofundată a implementării principului responsabilității de a proteja ar trebui să limiteze aplicarea sa în cazul celor patru crime, atrocități în masă și încălcări menționate;

| AB. | întrucât principiul responsabilității de a proteja nu ar trebui aplicat în contextul urgențelor umanitare și al dezastrelor naturale; întrucât acțiunea umanitară nu ar trebui utilizată ca scuză pentru acțiunile politice și întrucât este necesar ca spațiul umanitar să fie respectat de către toți actorii implicați, |
| --- | --- |

AB.

întrucât principiul responsabilității de a proteja nu ar trebui aplicat în contextul urgențelor umanitare și al dezastrelor naturale; întrucât acțiunea umanitară nu ar trebui utilizată ca scuză pentru acțiunile politice și întrucât este necesar ca spațiul umanitar să fie respectat de către toți actorii implicați,

| AC. | întrucât trebuie să se ofere o asistență cuprinzătoare pentru situațiile postconflict; întrucât sunt necesare mai multe eforturi în vederea afirmării responsabilității pentru încălcări grave ale drepturilor omului și ale dreptului umanitar internațional și a combaterii impunității, |
| --- | --- |

AC.

întrucât trebuie să se ofere o asistență cuprinzătoare pentru situațiile postconflict; întrucât sunt necesare mai multe eforturi în vederea afirmării responsabilității pentru încălcări grave ale drepturilor omului și ale dreptului umanitar internațional și a combaterii impunității,

| 1. | adresează următoarele recomandări Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate comună/Vicepreședintelui Comisiei (IR/VP), SEAE, Comisiei, statelor membre și Consiliului:






  (a) | să reconfirme angajamentul UE către responsabilitatea de proteja prin adoptarea unui „Consens privind responsabilitatea de a proteja” la nivel interinstituțional, inclusiv o înțelegere comună privind implicațiile responsabilității de a proteja pentru acțiunea externă a UE și rolul pe care acțiunile și instrumentele sale îl poate juca în situațiile vizate; acestea ar trebui pregătite împreună de Consiliu, SEAE, Comisie și Parlament, ținând seama, de asemenea, de opiniile persoanelor interesate, inclusiv ale reprezentanților societății civile și ale ONG-urilor; |
| --- | --- | --- |

1.

adresează următoarele recomandări Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate comună/Vicepreședintelui Comisiei (IR/VP), SEAE, Comisiei, statelor membre și Consiliului:

(a)

să reconfirme angajamentul UE către responsabilitatea de proteja prin adoptarea unui „Consens privind responsabilitatea de a proteja” la nivel interinstituțional, inclusiv o înțelegere comună privind implicațiile responsabilității de a proteja pentru acțiunea externă a UE și rolul pe care acțiunile și instrumentele sale îl poate juca în situațiile vizate; acestea ar trebui pregătite împreună de Consiliu, SEAE, Comisie și Parlament, ținând seama, de asemenea, de opiniile persoanelor interesate, inclusiv ale reprezentanților societății civile și ale ONG-urilor;

| (b) | să includă un capitol în raportul anual al ÎR/VP adresat Parlamentului privind PESC cu privire la acțiunile luate de UE în domeniul prevenirii și reducerii conflictelor pentru respectarea principiului responsabilității de a proteja; să analizeze în acest capitol utilitatea instrumentelor și structurilor administrative relevante pentru punerea în aplicare a responsabilității de a proteja, inclusiv identificarea revizuirilor necesare; să pregătească acest capitol în cooperare cu Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului, ținând seama de diversele poziții adoptate de Parlament cu privire la chestiuni specifice legate de prevenirea conflictelor sau protecția drepturilor omului; să dezbată concluziile raportului cu Parlamentul; |
| --- | --- |

(b)

să includă un capitol în raportul anual al ÎR/VP adresat Parlamentului privind PESC cu privire la acțiunile luate de UE în domeniul prevenirii și reducerii conflictelor pentru respectarea principiului responsabilității de a proteja; să analizeze în acest capitol utilitatea instrumentelor și structurilor administrative relevante pentru punerea în aplicare a responsabilității de a proteja, inclusiv identificarea revizuirilor necesare; să pregătească acest capitol în cooperare cu Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului, ținând seama de diversele poziții adoptate de Parlament cu privire la chestiuni specifice legate de prevenirea conflictelor sau protecția drepturilor omului; să dezbată concluziile raportului cu Parlamentul;

| (c) | să integreze principiul responsabilității de a proteja în asistența pentru dezvoltare a UE; să profesionalizeze și să consolideze pe viitor diplomația preventivă, medierea, prevenirea crizelor și capacitățile de răspuns ale UE, acordând o atenție specială colectării și schimbului de informații, precum și sistemelor de avertizare timpurie; să îmbunătățească coordonarea între diferitele structuri ale Comisiei, ale Consiliului și ale SEAE care tratează toate aspectele responsabilității de a proteja și să informeze periodic Parlamentul European cu privire la inițiativele luate pentru sprijinirea principiului responsabilității de a proteja; |
| --- | --- |

(c)

să integreze principiul responsabilității de a proteja în asistența pentru dezvoltare a UE; să profesionalizeze și să consolideze pe viitor diplomația preventivă, medierea, prevenirea crizelor și capacitățile de răspuns ale UE, acordând o atenție specială colectării și schimbului de informații, precum și sistemelor de avertizare timpurie; să îmbunătățească coordonarea între diferitele structuri ale Comisiei, ale Consiliului și ale SEAE care tratează toate aspectele responsabilității de a proteja și să informeze periodic Parlamentul European cu privire la inițiativele luate pentru sprijinirea principiului responsabilității de a proteja;

| (d) | să asigure planificarea suficientă a politicilor, conceptele operaționale și obiectivelor de dezvoltare a capacităților în cadrul politicii de securitate și apărare comună (PSAC) pentru ca Uniunea să fie pe deplin capabilă să implementeze principiul responsabilității de a proteja în strânsă cooperare internațională în cadrul organizațiilor regionale și al ONU; |
| --- | --- |

(d)

să asigure planificarea suficientă a politicilor, conceptele operaționale și obiectivelor de dezvoltare a capacităților în cadrul politicii de securitate și apărare comună (PSAC) pentru ca Uniunea să fie pe deplin capabilă să implementeze principiul responsabilității de a proteja în strânsă cooperare internațională în cadrul organizațiilor regionale și al ONU;

| (e) | să dezvolte în continuare capacitățile UE de prevenire și diminuare a conflictelor, inclusiv a capacităților de stand-by ale experților juridici, ale ofițerilor de poliție și ale analiștilor regionali și crearea unui institut european pentru pace autonom pentru a consilia UE cu privire la capacitățile de mediere, la diplomația cu dublă cale și la schimbul de bune practici privind pacea și detensionarea situației; să consolideze elementele preventive ale instrumentelor externe ale UE, în special ale Instrumentului de stabilitate; |
| --- | --- |

(e)

să dezvolte în continuare capacitățile UE de prevenire și diminuare a conflictelor, inclusiv a capacităților de stand-by ale experților juridici, ale ofițerilor de poliție și ale analiștilor regionali și crearea unui institut european pentru pace autonom pentru a consilia UE cu privire la capacitățile de mediere, la diplomația cu dublă cale și la schimbul de bune practici privind pacea și detensionarea situației; să consolideze elementele preventive ale instrumentelor externe ale UE, în special ale Instrumentului de stabilitate;

| (f) | să consolideze legăturile dintre avertizarea timpurie, planificarea politicilor și procesul decizional la nivel înalt în cadrul SEAE și al Consiliului; |
| --- | --- |

(f)

să consolideze legăturile dintre avertizarea timpurie, planificarea politicilor și procesul decizional la nivel înalt în cadrul SEAE și al Consiliului;

| (g) | să includă o evaluare sistematică a factorilor de risc ai genocidului, ai crimelor de război, ai epurării etnice și ai crimelor împotriva umanității în documentele de strategie regională și de stat și să includă prevenirea acestora în cadrul dialogurilor cu țările terțe care sunt expuse riscului acestor crime și încălcări menționate; |
| --- | --- |

(g)

să includă o evaluare sistematică a factorilor de risc ai genocidului, ai crimelor de război, ai epurării etnice și ai crimelor împotriva umanității în documentele de strategie regională și de stat și să includă prevenirea acestora în cadrul dialogurilor cu țările terțe care sunt expuse riscului acestor crime și încălcări menționate;

| (h) | să formeze mai bine și să dezvolte cooperarea cu personalul delegațiilor UE și al ambasadelor statelor membre, precum și cu cel al misiunilor civile și militare cu privire la drepturile internaționale ale omului, la dreptul umanitar internațional și la dreptul penal, inclusiv capacitatea acestora de a detecta eventualele situații care implică cele patru crime și încălcări menționate, inclusiv prin schimburi periodice cu societatea civilă locală; să garanteze că reprezentanții speciali ai UE sprijină responsabilitatea de a proteja de fiecare dată în care acest lucru este necesar și să extindă mandatul Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului pentru a include aspectele privind responsabilitatea de a proteja; să identifice un punct focal al UE pentru responsabilitatea de a proteja în cadrul SEAE în contextul structurilor și resurselor existente, care să aibă ca sarcină în special sensibilizarea persoanelor cu privire la implicațiile responsabilității de a proteja și asigurarea în timp util a fluxurilor de informații între toți actorii implicați cu privire la situațiile în cauză, încurajând, de asemenea, instituirea unor puncte focale naționale pentru responsabilitatea de a proteja în statele membre; să profesionalizeze și să consolideze în continuare diplomația preventivă și medierea; |
| --- | --- |

(h)

să formeze mai bine și să dezvolte cooperarea cu personalul delegațiilor UE și al ambasadelor statelor membre, precum și cu cel al misiunilor civile și militare cu privire la drepturile internaționale ale omului, la dreptul umanitar internațional și la dreptul penal, inclusiv capacitatea acestora de a detecta eventualele situații care implică cele patru crime și încălcări menționate, inclusiv prin schimburi periodice cu societatea civilă locală; să garanteze că reprezentanții speciali ai UE sprijină responsabilitatea de a proteja de fiecare dată în care acest lucru este necesar și să extindă mandatul Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului pentru a include aspectele privind responsabilitatea de a proteja; să identifice un punct focal al UE pentru responsabilitatea de a proteja în cadrul SEAE în contextul structurilor și resurselor existente, care să aibă ca sarcină în special sensibilizarea persoanelor cu privire la implicațiile responsabilității de a proteja și asigurarea în timp util a fluxurilor de informații între toți actorii implicați cu privire la situațiile în cauză, încurajând, de asemenea, instituirea unor puncte focale naționale pentru responsabilitatea de a proteja în statele membre; să profesionalizeze și să consolideze în continuare diplomația preventivă și medierea;

| (i) | să lanseze și să promoveze o dezbatere internă în cadrul UE privind reforma Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, care este singurul organism legitim care poate sancționa intervențiile legate de responsabilitatea de a proteja fără acordul statului-țintă; |
| --- | --- |

(i)

să lanseze și să promoveze o dezbatere internă în cadrul UE privind reforma Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, care este singurul organism legitim care poate sancționa intervențiile legate de responsabilitatea de a proteja fără acordul statului-țintă;

| (j) | să implice și să formeze reprezentanți ai societății civile și ONG-urile, care ar putea avea un rol în cadrul diplomației informale sau „cu dublă cale”, în vederea promovării schimburilor de bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

(j)

să implice și să formeze reprezentanți ai societății civile și ONG-urile, care ar putea avea un rol în cadrul diplomației informale sau „cu dublă cale”, în vederea promovării schimburilor de bune practici în acest domeniu;

| (k) | să consolideze cooperarea cu organizațiile regionale și subregionale, inclusiv prin îmbunătățirea măsurilor lor de prevenire și de construire a capacităților, precum și a măsurilor de răspuns în contextul responsabilității de a proteja; |
| --- | --- |

(k)

să consolideze cooperarea cu organizațiile regionale și subregionale, inclusiv prin îmbunătățirea măsurilor lor de prevenire și de construire a capacităților, precum și a măsurilor de răspuns în contextul responsabilității de a proteja;

| (l) | să asigure o ratificare rapidă de către toate statele membre ale UE a amendamentelor aduse Statutului Curții Penale Internaționale care definesc crima de agresiune, deoarece Curtea poate juca un rol important în prevenirea atrocităților și a crimelor în masă, precum și în eforturile depuse pentru asigurarea responsabilității; |
| --- | --- |

(l)

să asigure o ratificare rapidă de către toate statele membre ale UE a amendamentelor aduse Statutului Curții Penale Internaționale care definesc crima de agresiune, deoarece Curtea poate juca un rol important în prevenirea atrocităților și a crimelor în masă, precum și în eforturile depuse pentru asigurarea responsabilității;

| (m) | să insiste asupra respectării clauzei CPI în acordurile sale cu țările terțe și să analizeze posibilitatea de a revizui acordurile cu țările care nu respectă mandatele de arestare emise de CPI; |
| --- | --- |

(m)

să insiste asupra respectării clauzei CPI în acordurile sale cu țările terțe și să analizeze posibilitatea de a revizui acordurile cu țările care nu respectă mandatele de arestare emise de CPI;

| (n) | să adopte o abordare cu dublă cale, adică promovarea acceptării universale a responsabilității de a proteja, încurajând totodată țările să sprijine și să asiste CPI; |
| --- | --- |

(n)

să adopte o abordare cu dublă cale, adică promovarea acceptării universale a responsabilității de a proteja, încurajând totodată țările să sprijine și să asiste CPI;

| 2. | încurajează IR/VP și Consiliul:






  (a) | să contribuie în mod activ la dezbaterea principiului responsabilității de a proteja, ținând seama de dreptul umanitar internațional actual și de Convențiile de la Geneva, în vederea concentrării atenției comunității internaționale asupra componentei de prevenire a responsabilității de a proteja și asupra aplicării universale a instrumentelor necoercitive, precum și dezvoltarea unui plan de acțiune concret în această direcție care să includă și considerațiile privind responsabilitatea/nevoia de reconstrucție; |
| --- | --- | --- |

2.

încurajează IR/VP și Consiliul:

(a)

să contribuie în mod activ la dezbaterea principiului responsabilității de a proteja, ținând seama de dreptul umanitar internațional actual și de Convențiile de la Geneva, în vederea concentrării atenției comunității internaționale asupra componentei de prevenire a responsabilității de a proteja și asupra aplicării universale a instrumentelor necoercitive, precum și dezvoltarea unui plan de acțiune concret în această direcție care să includă și considerațiile privind responsabilitatea/nevoia de reconstrucție;

| (b) | să promoveze principiul responsabilității de a proteja în cadrul ONU și să acționeze pentru asigurarea universalității sale, ca o parte esențială a unui model de securitate colectivă bazat pe multilateralism și pe întâietatea ONU și legat de consolidarea CPI; să reamintească că R2P implică, de asemenea, responsabilitatea de a combate impunitatea. |
| --- | --- |

(b)

să promoveze principiul responsabilității de a proteja în cadrul ONU și să acționeze pentru asigurarea universalității sale, ca o parte esențială a unui model de securitate colectivă bazat pe multilateralism și pe întâietatea ONU și legat de consolidarea CPI; să reamintească că R2P implică, de asemenea, responsabilitatea de a combate impunitatea.

| (c) | să sprijine eforturile Secretarului General al ONU de a reînvigora și a spori înțelegerea implicațiilor principiului responsabilității de a proteja și să coopereze cu alți membri ai ONU care doresc să îmbunătățească capacitățile comunității internaționale de prevenire a atrocităților și a crimelor în masă acoperite de principiul responsabilității de a proteja, asigurând, de asemenea, intervențiile în aceste cazuri; |
| --- | --- |

(c)

să sprijine eforturile Secretarului General al ONU de a reînvigora și a spori înțelegerea implicațiilor principiului responsabilității de a proteja și să coopereze cu alți membri ai ONU care doresc să îmbunătățească capacitățile comunității internaționale de prevenire a atrocităților și a crimelor în masă acoperite de principiul responsabilității de a proteja, asigurând, de asemenea, intervențiile în aceste cazuri;

| (d) | să solicite CSONU să adopte propunerea Braziliei privind „responsabilitatea simultană cu protejarea” pentru a asigura aplicarea cu maximă eficiență a principiului responsabilității de a proteja de o manieră care să provoace cele mai puține daune posibile și să contribuie la dezvoltarea necesară a criteriilor de urmat la momentul declanșării unor acțiuni pentru punerea în aplicare în special a celui de-al treilea pilon al responsabilității de a proteja, incluzând proporționalitatea domeniului și durata oricărei intervenții, un bilanț detaliat al consecințelor, claritatea ex ante a obiectivelor politice și transparența argumentării intervenției; întrucât dezvoltarea unor astfel de criterii ar putea oferi garanții care ar putea convinge țările care sunt în prezent reticente cu privire la doctrina responsabilității de a proteja de faptul că aceasta este aplicabilă, să consolideze mecanismele de monitorizare și de revizuire ale mandatelor adoptate, inclusiv cu ajutorul consilierilor speciali ai Secretarului General al ONU pentru prevenirea genocidelor și responsabilitatea de a proteja, precum și al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, și să folosească aceste mecanisme „în mod corect, prudent și profesional, fără intervenții politice sau standarde duble” (18); |
| --- | --- |

(d)

să solicite CSONU să adopte propunerea Braziliei privind „responsabilitatea simultană cu protejarea” pentru a asigura aplicarea cu maximă eficiență a principiului responsabilității de a proteja de o manieră care să provoace cele mai puține daune posibile și să contribuie la dezvoltarea necesară a criteriilor de urmat la momentul declanșării unor acțiuni pentru punerea în aplicare în special a celui de-al treilea pilon al responsabilității de a proteja, incluzând proporționalitatea domeniului și durata oricărei intervenții, un bilanț detaliat al consecințelor, claritatea ex ante a obiectivelor politice și transparența argumentării intervenției; întrucât dezvoltarea unor astfel de criterii ar putea oferi garanții care ar putea convinge țările care sunt în prezent reticente cu privire la doctrina responsabilității de a proteja de faptul că aceasta este aplicabilă, să consolideze mecanismele de monitorizare și de revizuire ale mandatelor adoptate, inclusiv cu ajutorul consilierilor speciali ai Secretarului General al ONU pentru prevenirea genocidelor și responsabilitatea de a proteja, precum și al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, și să folosească aceste mecanisme „în mod corect, prudent și profesional, fără intervenții politice sau standarde duble” (18);

| (e) | să desprindă învățăminte, în cooperare cu statele membre și partenerii noștri internaționali, din experiența din domeniul responsabilității de a proteja din Libia din 2011 și din actuala incapacitate de a acționa în Siria, |
| --- | --- |

(e)

să desprindă învățăminte, în cooperare cu statele membre și partenerii noștri internaționali, din experiența din domeniul responsabilității de a proteja din Libia din 2011 și din actuala incapacitate de a acționa în Siria,

| (f) | să propună celor cinci membri permanenți ai Consiliului de Securitate al ONU adoptarea unui cod de conduită voluntar pentru a limita utilizarea dreptului de veto în caz de genocid, crimă de război, epurare etnică sau crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

(f)

să propună celor cinci membri permanenți ai Consiliului de Securitate al ONU adoptarea unui cod de conduită voluntar pentru a limita utilizarea dreptului de veto în caz de genocid, crimă de război, epurare etnică sau crime împotriva umanității;

| (g) | să colaboreze cu partenerii regionali ai UE în vederea specificării unui rol mai clar al organizațiilor regionale și subregionale la aplicarea responsabilității de a proteja; |
| --- | --- |

(g)

să colaboreze cu partenerii regionali ai UE în vederea specificării unui rol mai clar al organizațiilor regionale și subregionale la aplicarea responsabilității de a proteja;

| (h) | să depună eforturi în vederea stabilirii responsabilității de a proteja ca nouă normă a legislației internaționale, în cadrul sferei de aplicare convenite de statele membre ale ONU în cadrul Summitului mondial din 2005; |
| --- | --- |

(h)

să depună eforturi în vederea stabilirii responsabilității de a proteja ca nouă normă a legislației internaționale, în cadrul sferei de aplicare convenite de statele membre ale ONU în cadrul Summitului mondial din 2005;

| (i) | să ofere recomandări Consiliului de Securitate asupra faptului că prin consacrarea principiului responsabilității de a proteja (în prezent un standard în curs de elaborare) ca standard al dreptului internațional nu ar limita capacitatea sa de a lua decizii; |
| --- | --- |

(i)

să ofere recomandări Consiliului de Securitate asupra faptului că prin consacrarea principiului responsabilității de a proteja (în prezent un standard în curs de elaborare) ca standard al dreptului internațional nu ar limita capacitatea sa de a lua decizii;

| (j) | să ajute la consolidarea cadrului și a capacităților de la nivelul ONU privind medierea, diplomația cu dublă cale și schimbul de bune practici privind soluționarea pașnică a conflictelor emergente și sistemele de detensionare și de alertă timpurie, precum cele ale Unității de sprijin pentru mediere din cadrul Departamentului pentru afaceri politice; să consolideze Biroul consilierului special pentru prevenirea genocidului și al consilierului special pentru responsabilitatea de a proteja; să angajeze Consiliul pentru Drepturile Omului în dezbaterea cu privire la responsabilitatea de a proteja; |
| --- | --- |

(j)

să ajute la consolidarea cadrului și a capacităților de la nivelul ONU privind medierea, diplomația cu dublă cale și schimbul de bune practici privind soluționarea pașnică a conflictelor emergente și sistemele de detensionare și de alertă timpurie, precum cele ale Unității de sprijin pentru mediere din cadrul Departamentului pentru afaceri politice; să consolideze Biroul consilierului special pentru prevenirea genocidului și al consilierului special pentru responsabilitatea de a proteja; să angajeze Consiliul pentru Drepturile Omului în dezbaterea cu privire la responsabilitatea de a proteja;

| (k) | să asigure, în cooperare cu statele membre care au un loc în Consiliul de Securitate al ONU și cu toți partenerii noștri internaționali, deplina consecvență a eventualelor evoluții viitoare ale conceptului responsabilității de a proteja cu dreptul umanitar internațional (DUI) și să promoveze și să monitorizeze deplina respectare a DUI în viitor în cazurile în care se aplică responsabilitatea de a proteja; |
| --- | --- |

(k)

să asigure, în cooperare cu statele membre care au un loc în Consiliul de Securitate al ONU și cu toți partenerii noștri internaționali, deplina consecvență a eventualelor evoluții viitoare ale conceptului responsabilității de a proteja cu dreptul umanitar internațional (DUI) și să promoveze și să monitorizeze deplina respectare a DUI în viitor în cazurile în care se aplică responsabilitatea de a proteja;

| (l) | să abordeze problema unei reprezentări unice a UE în cadrul Consiliului de Securitate al ONU și a unui buget comun pentru misiunile PESC sub mandatul ONU; |
| --- | --- |

(l)

să abordeze problema unei reprezentări unice a UE în cadrul Consiliului de Securitate al ONU și a unui buget comun pentru misiunile PESC sub mandatul ONU;

| (m) | să integreze mult mai mult femeile, inclusiv liderii femei și grupurile de femei, în toate eforturile de prevenire și atenuare, precum și de soluționare a conflictelor, în conformitate cu Rezoluțiile 1325 și 1820 ale CSONU; |
| --- | --- |

(m)

să integreze mult mai mult femeile, inclusiv liderii femei și grupurile de femei, în toate eforturile de prevenire și atenuare, precum și de soluționare a conflictelor, în conformitate cu Rezoluțiile 1325 și 1820 ale CSONU;

| (n) | să conlucreze cu ONU în vederea stabilirii unei legături clare între punerea în aplicare a responsabilității de a proteja și combaterea impunității în cazul celor mai grave crime acoperite de acest concept; |
| --- | --- |

(n)

să conlucreze cu ONU în vederea stabilirii unei legături clare între punerea în aplicare a responsabilității de a proteja și combaterea impunității în cazul celor mai grave crime acoperite de acest concept;

| 3. | invită ÎR/VP:






  (a) | să prezinte Comisiei pentru afaceri externe a Parlamentului European un plan concret de acțiune în termen de șase luni de la adoptarea prezentei recomandări, cu privire la cursul dat propunerilor Parlamentului, prezentând în special etapele către un „consens privind responsabilitatea de a proteja”; |
| --- | --- | --- |

3.

invită ÎR/VP:

(a)

să prezinte Comisiei pentru afaceri externe a Parlamentului European un plan concret de acțiune în termen de șase luni de la adoptarea prezentei recomandări, cu privire la cursul dat propunerilor Parlamentului, prezentând în special etapele către un „consens privind responsabilitatea de a proteja”;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei, ÎR/VP, SEAE și statelor membre. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei, ÎR/VP, SEAE și statelor membre.

---

(1)  S/RES/1674.

(2)  A/RES/60/1.

(3)  http://www.un.org/secureworld/report3.pdf

(4)  A/59/2005.

(5)  A/63/677.

(6)  A/64/864.

(7)  A/65/877-S/2011/393.

(8)  A/66/874/-S/2012/578.

(9)  10170/2010.

(10)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(11)  JO C 25, 30.1.2008, p. 1.

(12)  JO C 380 E, 11.12.2012, p. 140.

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0240.

(14)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0058.

(15)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 66.

(16)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 61.

(17)  Punctul 51 din Raportul Secretarului General al ONU privind responsabilitatea de a proteja: un răspuns oportun și decisiv, 25 iulie 2012 (A/66/874-S/2012/578).

(18)  Punctul 51 din Raportul Secretarului General al ONU privind responsabilitatea de a proteja: un răspuns oportun și decisiv, 25 iulie 2012 (A/66/874-S/2012/578).

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 16 aprilie 2013

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/97 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/97

---

P7_TA(2013)0106

Cerere de ridicare a imunităţii parlamentare a lui Hans-Peter Martin

Decizia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 privind cererea de ridicare a imunității lui Hans-Peter Martin (2012/2326(IMM))

(2016/C 045/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Hans-Peter Martin, transmisă la 27 iunie 2012 de Reprezentantul permanent al Austriei pe lângă Uniunea Europeană, legată de o cauză aflată pe rol la Parchetul din Viena, și comunicată în plen la 12 decembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Hans-Peter Martin, transmisă la 27 iunie 2012 de Reprezentantul permanent al Austriei pe lângă Uniunea Europeană, legată de o cauză aflată pe rol la Parchetul din Viena, și comunicată în plen la 12 decembrie 2012,

| — | în urma audierii lui Hans-Peter Martin la 20 februarie 2013, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Hans-Peter Martin la 20 februarie 2013, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1),

| — | având în vedere decizia sa din 13 septembrie 2011 cu privire la cererea de ridicare a imunității lui Hans-Peter Martin (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 13 septembrie 2011 cu privire la cererea de ridicare a imunității lui Hans-Peter Martin (2),

| — | având în vedere dispozițiile articolului 57 din Constituția Austriei, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile articolului 57 din Constituția Austriei,

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0106/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0106/2013),

| A. | întrucât Parlamentul a decis, la 13 septembrie 2011, să ridice imunitatea lui Hans Peter Martin, deputat în Parlamentul European, în urma unei solicitări a Parchetului din Viena, transmisă la 29 aprilie 2011 și anunțată în plen la 12 mai 2011, bazată pe suspiciunea de comitere a unor infracțiuni legate de deturnarea finanțărilor partidului, prevăzută în Secțiunea 2(b) a Legii partidelor politice; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul a decis, la 13 septembrie 2011, să ridice imunitatea lui Hans Peter Martin, deputat în Parlamentul European, în urma unei solicitări a Parchetului din Viena, transmisă la 29 aprilie 2011 și anunțată în plen la 12 mai 2011, bazată pe suspiciunea de comitere a unor infracțiuni legate de deturnarea finanțărilor partidului, prevăzută în Secțiunea 2(b) a Legii partidelor politice;

| B. | întrucât Parchetul din Viena solicită în prezent o ridicare extinsă a imunității lui Hans-Peter Martin pentru a putea efectua cercetări preliminare împotriva acestuia pe baza unor acuzații suplimentare care i-au fost aduse, legate în special de suspiciunea de fraudă; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parchetul din Viena solicită în prezent o ridicare extinsă a imunității lui Hans-Peter Martin pentru a putea efectua cercetări preliminare împotriva acestuia pe baza unor acuzații suplimentare care i-au fost aduse, legate în special de suspiciunea de fraudă;

| C. | întrucât ridicarea extinsă a imunității lui Hans-Peter Martin privește în special presupusa infracțiune de fraudă agravată, prevăzută în Secțiunile 146 și 147(3) din Codul penal austriac; |
| --- | --- |

C.

întrucât ridicarea extinsă a imunității lui Hans-Peter Martin privește în special presupusa infracțiune de fraudă agravată, prevăzută în Secțiunile 146 și 147(3) din Codul penal austriac;

| D. | întrucât, în conformitate cu Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul propriei țări, de imunitățile acordate membrilor parlamentului din țara respectivă; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul propriei țări, de imunitățile acordate membrilor parlamentului din țara respectivă;

| E. | întrucât, în temeiul articolului 57 alineatul (2) din Legea constituțională federală austriacă, membrii Consiliului Național (Nationalrat) pot fi arestați pentru o infracțiune penală numai cu acordul Consiliului Național – cu excepția cazului în care acestea sunt prinși în flagrant – și întrucât perchiziționarea locuințelor membrilor Consiliului Național necesită, de asemenea, acordul Consiliului Național; întrucât, în conformitate cu articolul 57 alineatul (3) din Legea constituțională federală austriacă, nu se poate lua nicio măsură oficială pentru o infracțiune sancționabilă împotriva unui membru al Consiliului Național fără acordul acestuia, cu excepția cazului în care infracțiunea nu este în mod evident legată de activitatea politică a membrului în cauză și întrucât, în temeiul acestei dispoziții, autoritatea respectivă trebuie să solicite o decizie a Consiliului Național cu privire la existența acestei legături, dacă se cere acest lucru de către membrul în cauză sau de către o treime dintre membrii comisiei permanente competente; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în temeiul articolului 57 alineatul (2) din Legea constituțională federală austriacă, membrii Consiliului Național (Nationalrat) pot fi arestați pentru o infracțiune penală numai cu acordul Consiliului Național – cu excepția cazului în care acestea sunt prinși în flagrant – și întrucât perchiziționarea locuințelor membrilor Consiliului Național necesită, de asemenea, acordul Consiliului Național; întrucât, în conformitate cu articolul 57 alineatul (3) din Legea constituțională federală austriacă, nu se poate lua nicio măsură oficială pentru o infracțiune sancționabilă împotriva unui membru al Consiliului Național fără acordul acestuia, cu excepția cazului în care infracțiunea nu este în mod evident legată de activitatea politică a membrului în cauză și întrucât, în temeiul acestei dispoziții, autoritatea respectivă trebuie să solicite o decizie a Consiliului Național cu privire la existența acestei legături, dacă se cere acest lucru de către membrul în cauză sau de către o treime dintre membrii comisiei permanente competente;

| F. | întrucât articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 57 din Legea constituțională federală austriacă (Bundesverfassungsgesetz) nu împiedică ridicarea imunității lui Hans-Peter Martin; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 57 din Legea constituțională federală austriacă (Bundesverfassungsgesetz) nu împiedică ridicarea imunității lui Hans-Peter Martin;

| G. | întrucât, prin urmare, în cazul de față este preferabilă ridicarea imunității parlamentare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, prin urmare, în cazul de față este preferabilă ridicarea imunității parlamentare;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Hans-Peter Martin; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Hans-Peter Martin;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Austriei și lui Hans-Peter Martin. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Austriei și lui Hans-Peter Martin.

---

(1)  Hotărârea din 12 mai 1964 în cauza 101/63 Wagner/Fohrmann și Krier (Rec. 1964, p. 387), hotărârea din 10 iulie 1986 în cauza 149/85 Wybot/Faure și alții (Rec. 1986, p. 2391), hotărârea din 15 octombrie 2008 în cauza T-345/05 Mote/Parlamentul (Rep. 2008, p. II-2849), hotărârea din 21 octombrie 2008 în cauzele conexate C-200/07 și C-201/07 Marra/De Gregorio și Clemente (Rep. 2008, p. I-7929), hotărârea din 19 martie 2010 în cauza T-42/06 Gollnisch/Parlamentul (Rep. 2010, p. II-1135), hotărârea din 6 septembrie 2011 în cauza C-163/10 Patriciello (Rep. 2011, p. I-7565).

(2)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 150.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/98 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/98

---

P7_TA(2013)0107

Cerere de ridicare a imunităţii parlamentare a lui Jürgen Creutzmann

Decizia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 privind cererea de ridicare a imunității lui Jürgen Creutzmann (2013/2016(IMM))

(2016/C 045/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Jürgen Creutzmann, înaintată la 15 ianuarie 2013 de către Ministerul Justiției al Republicii Federale Germania, în legătură cu o cauză aflată pe rolul Parchetului din Frankenthal (Germania), comunicată în ședința plenară din 17 ianuarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Jürgen Creutzmann, înaintată la 15 ianuarie 2013 de către Ministerul Justiției al Republicii Federale Germania, în legătură cu o cauză aflată pe rolul Parchetului din Frankenthal (Germania), comunicată în ședința plenară din 17 ianuarie 2013,

| — | în urma audierii lui Jürgen Creutzmann, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Jürgen Creutzmann, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 9 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 9 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1),

| — | având în vedere articolul 46 din Constituția Germaniei (Grundgesetz), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 46 din Constituția Germaniei (Grundgesetz),

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0107/2013),

| A. | întrucât procurorul șef din cadrul Parchetului din Frankenthal (Germania) a solicitat ridicarea imunității parlamentare a lui Jürgen Creutzmann, deputat în Parlamentul European, spre a fi cercetat pentru o presupusă infracțiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul șef din cadrul Parchetului din Frankenthal (Germania) a solicitat ridicarea imunității parlamentare a lui Jürgen Creutzmann, deputat în Parlamentul European, spre a fi cercetat pentru o presupusă infracțiune;

| B. | întrucât cererea procurorului șef este legată de o procedură având drept obiect infracțiunea de vătămare corporală din culpă, prevăzută la articolul 229 din Codul penal german; |
| --- | --- |

B.

întrucât cererea procurorului șef este legată de o procedură având drept obiect infracțiunea de vătămare corporală din culpă, prevăzută la articolul 229 din Codul penal german;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații se bucură, pe teritoriul propriului lor stat, de imunitățile acordate membrilor parlamentului lor; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații se bucură, pe teritoriul propriului lor stat, de imunitățile acordate membrilor parlamentului lor;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 46 alineatul (2) din Constituția Germaniei (Grundgesetz), un deputat nu poate fi tras la răspundere pentru o infracțiune punibilă fără permisiunea parlamentului, dacă nu este surprins în flagrant delict sau în cursul zilei următoare; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 46 alineatul (2) din Constituția Germaniei (Grundgesetz), un deputat nu poate fi tras la răspundere pentru o infracțiune punibilă fără permisiunea parlamentului, dacă nu este surprins în flagrant delict sau în cursul zilei următoare;

| E. | întrucât, în consecință, pentru continuarea cercetării în cazul lui Jürgen Creutzmann, Parlamentul trebuie să ridice imunitatea parlamentară a acestuia; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în consecință, pentru continuarea cercetării în cazul lui Jürgen Creutzmann, Parlamentul trebuie să ridice imunitatea parlamentară a acestuia;

| F. | întrucât articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 46 alineatul (2) din Constituția germană nu împiedică ridicarea imunității lui Jürgen Creutzmann; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 46 alineatul (2) din Constituția germană nu împiedică ridicarea imunității lui Jürgen Creutzmann;

| G. | întrucât, în consecință, este recomandabil ca, în cazul de față, imunitatea parlamentară să fie ridicată; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în consecință, este recomandabil ca, în cazul de față, imunitatea parlamentară să fie ridicată;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea parlamentară a lui Jürgen Creutzmann; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea parlamentară a lui Jürgen Creutzmann;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite fără întârziere prezenta decizie și raportul comisiei competente autorităților de resort ale Republicii Federale Germania și lui Jürgen Creutzmann. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite fără întârziere prezenta decizie și raportul comisiei competente autorităților de resort ale Republicii Federale Germania și lui Jürgen Creutzmann.

---

(1)  Hotărârea din 12 mai 1964 în cauza 101/63 Wagner/Fohrmann și Krier (Rec. 1964, p. 387), hotărârea din 10 iulie 1986 în cauza 149/85 Wybot/Faure și alții (Rec. 1986, p. 2391), hotărârea din 15 octombrie 2008 în cauza T-345/05 Mote/Parlamentul (Rep. 2008, p. II-2849), hotărârea din 21 octombrie 2008 în cauzele conexate C-200/07 și C-201/07 Marra/De Gregorio și Clemente (Rep. 2008, p. I-7929), hotărârea din 19 martie 2010 în cauza T-42/06 Gollnisch/Parlamentul (Rep. 2010, p. II-1135), hotărârea din 6 septembrie 2011 în cauza C-163/10 Patriciello (Rep. 2011, p. I-7565).

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/99

---

P7_TA(2013)0108

Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Ewald Stadler

Decizia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 privind cererea de ridicare a imunității lui Ewald Stadler (2012/2239(IMM))

(2016/C 045/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere solicitarea adresată de Parchetul din Viena, la 9 iulie 2012, de ridicare a imunității lui Ewald Stadler în legătură cu o procedură de anchetă, anunțată în ședința plenară din 10 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere solicitarea adresată de Parchetul din Viena, la 9 iulie 2012, de ridicare a imunității lui Ewald Stadler în legătură cu o procedură de anchetă, anunțată în ședința plenară din 10 septembrie 2012,

| — | în urma audierii, la 20 februarie 2013, a lui Ewald Stadler, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii, la 20 februarie 2013, a lui Ewald Stadler, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin vot universal direct, din 20 septembrie 1976, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin vot universal direct, din 20 septembrie 1976,

| — | având în vedere articolul 57 din Constituția federală a Republicii Austria, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 57 din Constituția federală a Republicii Austria,

| — | având în vedere sentințele Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere sentințele Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1),

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0120/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0120/2013),

| A. | întrucât Parchetul din Viena a solicitat ridicarea imunității lui Ewald Stadler, deputat în Parlamentul European, pentru a permite autorităților austriece să efectueze cercetările necesare și să introducă o acțiune în justiție împotriva lui Ewald Stadler; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parchetul din Viena a solicitat ridicarea imunității lui Ewald Stadler, deputat în Parlamentul European, pentru a permite autorităților austriece să efectueze cercetările necesare și să introducă o acțiune în justiție împotriva lui Ewald Stadler;

| B. | întrucât ridicarea imunității lui Ewald Stadler are legătură cu presupusele infracțiuni penale de tentativă de constrângere în formă agravată, conform articolului 15 și articolelor 105 alineatul (1) și 106 alineatul (1) punctul 1 din Codul penal al Republicii Austria și cu infracțiunea de mărturie mincinoasă, conform articolului 288 alineatul (1) din Codul penal; |
| --- | --- |

B.

întrucât ridicarea imunității lui Ewald Stadler are legătură cu presupusele infracțiuni penale de tentativă de constrângere în formă agravată, conform articolului 15 și articolelor 105 alineatul (1) și 106 alineatul (1) punctul 1 din Codul penal al Republicii Austria și cu infracțiunea de mărturie mincinoasă, conform articolului 288 alineatul (1) din Codul penal;

| C. | întrucât, conform articolului 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, pe teritoriul propriului stat deputații în Parlamentul European beneficiază de imunitățile acordate deputaților parlamentului respectiv; |
| --- | --- |

C.

întrucât, conform articolului 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, pe teritoriul propriului stat deputații în Parlamentul European beneficiază de imunitățile acordate deputaților parlamentului respectiv;

| D. | întrucât, conform articolului 57 alineatul (2) din Constituția federală a Republicii Austria, deputații în Consiliul Național pot fi arestați pentru comiterea unei infracțiuni penale numai cu aprobarea acestuia – cu excepția cazurilor în care sunt prinși în flagrant delict de comitere a unei infracțiuni penale – și întrucât percheziționarea locuințelor deputaților în Consiliul Național necesită, de asemenea, aprobarea acestuia; întrucât, conform articolului 57 alineatul (3) din Constituția Republicii Austria, nu se poate introduce nicio acțiune în justiție împotriva deputaților în Consiliul Național ca urmare a comiterii unei infracțiuni pasibile de pedeapsă penală fără aprobarea acestuia, cu excepția cazului în care infracțiunea penală în cauză nu este, în mod clar, legată de activitatea politică a deputatului respectiv și întrucât, conform acestei prevederi, autoritatea competentă trebuie să solicite adoptarea unei hotărâri de către Consiliul Național cu privire la existența unei astfel de legături, în cazul în care acest lucru este solicitat de deputatul în cauză sau de către o treime din membrii comisiei permanente competente; |
| --- | --- |

D.

întrucât, conform articolului 57 alineatul (2) din Constituția federală a Republicii Austria, deputații în Consiliul Național pot fi arestați pentru comiterea unei infracțiuni penale numai cu aprobarea acestuia – cu excepția cazurilor în care sunt prinși în flagrant delict de comitere a unei infracțiuni penale – și întrucât percheziționarea locuințelor deputaților în Consiliul Național necesită, de asemenea, aprobarea acestuia; întrucât, conform articolului 57 alineatul (3) din Constituția Republicii Austria, nu se poate introduce nicio acțiune în justiție împotriva deputaților în Consiliul Național ca urmare a comiterii unei infracțiuni pasibile de pedeapsă penală fără aprobarea acestuia, cu excepția cazului în care infracțiunea penală în cauză nu este, în mod clar, legată de activitatea politică a deputatului respectiv și întrucât, conform acestei prevederi, autoritatea competentă trebuie să solicite adoptarea unei hotărâri de către Consiliul Național cu privire la existența unei astfel de legături, în cazul în care acest lucru este solicitat de deputatul în cauză sau de către o treime din membrii comisiei permanente competente;

| E. | întrucât imunitatea lui Ewald Stadler trebuie ridicată pentru ca ancheta împotriva sa să poată continua; |
| --- | --- |

E.

întrucât imunitatea lui Ewald Stadler trebuie ridicată pentru ca ancheta împotriva sa să poată continua;

| F. | întrucât Ewald Stadler este deputat în Parlamentul European de la data de 7 decembrie 2011; |
| --- | --- |

F.

întrucât Ewald Stadler este deputat în Parlamentul European de la data de 7 decembrie 2011;

| G. | întrucât Parchetul din Viena desfășoară o anchetă împotriva lui Ewald Stadler din martie 2010; |
| --- | --- |

G.

întrucât Parchetul din Viena desfășoară o anchetă împotriva lui Ewald Stadler din martie 2010;

| H. | întrucât articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 57 din Constituția federală a Republicii Austria nu exclud ridicarea imunității lui Ewald Stadler; |
| --- | --- |

H.

întrucât articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 57 din Constituția federală a Republicii Austria nu exclud ridicarea imunității lui Ewald Stadler;

| I. | întrucât, prin urmare, se recomandă ca, în cazul de față, imunitatea parlamentară să fie ridicată, |
| --- | --- |

I.

întrucât, prin urmare, se recomandă ca, în cazul de față, imunitatea parlamentară să fie ridicată,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Ewald Stadler; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Ewald Stadler;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorității competente a Republicii Austria și lui Ewald Stadler. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorității competente a Republicii Austria și lui Ewald Stadler.

---

(1)  Hotărârea din 12 mai 1964 în cauza 101/63 Wagner/Fohrmann și Krier (Rec. 1964, p. 387), hotărârea din 10 iulie 1986 în cauza 149/85 Wybot/Faure și alții (Rec. 1986, p. 2391), hotărârea din 15 octombrie 2008 în cauza T-345/05 Mote/Parlamentul (Rep. 2008, p. II-2849), hotărârea din 21 octombrie 2008 în cauzele conexate C-200/07 și C-201/07 Marra/De Gregorio și Clemente (Rep. 2008, p. I-7929), hotărârea din 19 martie 2010 în cauza T-42/06 Gollnisch/Parlamentul (Rep. 2010, p. II-1135), hotărârea din 6 septembrie 2011 în cauza C-163/10 Patriciello (Rep. 2011, p. I-7565).

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/100

---

P7_TA(2013)0121

Egalitatea de voturi în cadrul unui vot privind o intervenţie în cadrul unei proceduri judiciare (interpretarea articolului 159 alineatul 3 din Regulamentul de procedură)

Decizia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 privind egalitatea de voturi în cadrul unui vot privind o intervenţie în cadrul unei proceduri judiciare (interpretarea articolului 159 alineatul 3 din Regulamentul de procedură)

(2016/C 045/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea din 20 martie 2013 a președintelui Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 20 martie 2013 a președintelui Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere articolul 211 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 211 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide să introducă următoarea interpretare la articolul 159 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură:
  „Articolul 159 alineatul (3) trebuie interpretat în sensul că dacă se constată o egalitate de voturi în cadrul unui vot privind un proiect de recomandare, în temeiul articolului 128 alineatul (4), de a nu interveni în procedurile în faţa Curţii de Justiţie a Uniunii Europene, această egalitate de voturi nu înseamnă adoptarea unei recomandări de a interveni în procedurile respective. Într-un astfel de caz, se consideră că comisia competentă nu a adoptat nicio recomandare.” |
| --- | --- |

1.

decide să introducă următoarea interpretare la articolul 159 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură:

„Articolul 159 alineatul (3) trebuie interpretat în sensul că dacă se constată o egalitate de voturi în cadrul unui vot privind un proiect de recomandare, în temeiul articolului 128 alineatul (4), de a nu interveni în procedurile în faţa Curţii de Justiţie a Uniunii Europene, această egalitate de voturi nu înseamnă adoptarea unei recomandări de a interveni în procedurile respective. Într-un astfel de caz, se consideră că comisia competentă nu a adoptat nicio recomandare.”

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 16 aprilie 2013

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/102 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/102

---

P7_TA(2013)0103

Agenția europeană pentru securitatea rețelelor și a informațiilor (ENISA) ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția europeană pentru securitatea rețelelor și a informațiilor (ENISA) (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 045/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0521), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0521),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0302/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0302/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 februarie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 februarie 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 8 februarie 2013 de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 8 februarie 2013 de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0056/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0056/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 107, 6.4.2011, p. 58.

---

P7_TC1-COD(2010)0275

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 460/2004

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 526/2013.)

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/103 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/103

---

P7_TA(2013)0104

Capturile accidentale de cetacee ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 812/2004 al Consiliului de stabilire a unor măsuri privind capturile accidentale de cetacee în activitățile de pescuit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 (COM(2012)0447– C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 045/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0447), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0447),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0213/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0213/2012),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 noiembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 noiembrie 2012 (1),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0042/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0042/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P7_TC1-COD(2012)0216

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 812/2004 al Consiliului de stabilire a unor măsuri privind capturile accidentale de cetacee în activitățile de pescuit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 88/98

PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 812/2004 al Consiliului (2) conferă Comisiei competențe în vederea punerii în aplicare a unor dispoziții din respectivul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 812/2004 al Consiliului (2) conferă Comisiei competențe în vederea punerii în aplicare a unor dispoziții din respectivul regulament.

| (2) | În urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, competențele conferite Comisiei în vederea punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 812/2004 trebuie aliniate la articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(2)

În urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, competențele conferite Comisiei în vederea punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 812/2004 trebuie aliniate la articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (3) | În vederea aplicării

  Pentru a se asigura
  anumite dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 812/2004

  pot fi modificate în mod eficient astfel încât să reflecte progresele tehnice și științifice
  , Comisiei ar trebui să i se delege competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește specificațiile tehnice și condițiile privind utilizarea dispozitivelor acustice de intimidare. [AM 1] |
| --- | --- |

(3)

În vederea aplicării

  Pentru a se asigura
  anumite dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 812/2004

  pot fi modificate în mod eficient astfel încât să reflecte progresele tehnice și științifice
  , Comisiei ar trebui să i se delege competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește specificațiile tehnice și condițiile privind utilizarea dispozitivelor acustice de intimidare. [AM 1]

| (4) | Este deosebit de important ca, în etapa pregătitoare a adoptării actelor delegate, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. |
| --- | --- |

(4)

Este deosebit de important ca, în etapa pregătitoare a adoptării actelor delegate, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.

| (5) | Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(5)

Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (6) | Pentru a asigura condiții unitare de punere în aplicare a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 812/2004 referitoare la normele privind procedura și formatul aferente obligațiilor de raportare ale statelor membre, ar trebui conferite competențe de punere în aplicare Comisiei. Competențele respective ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (3). |
| --- | --- |

(6)

Pentru a asigura condiții unitare de punere în aplicare a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 812/2004 referitoare la normele privind procedura și formatul aferente obligațiilor de raportare ale statelor membre, ar trebui conferite competențe de punere în aplicare Comisiei. Competențele respective ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (3).

| (6a) | Având în vedere solicitarea din partea statelor membre de a se lua măsurile necesare pentru instituirea unui sistem de protecție strictă a cetaceelor, având în vedere lacunele Regulamentului (CE) nr. 812/2004 și deficiențele în ceea ce privește punerea sa în aplicare, subliniate de către Comisie în Comunicarea sa privind capturile accidentale de cetacee în cadrul activităților de pescuit

   (4)

  și de către ICES în avizul său științific aferent din 2010, și având în vedere neintegrarea Directivei 92/43/CEE a Consiliului

   (5)

  („Directiva privind habitatele”), Comisia ar trebui să înainteze înainte de sfârșitul anului 2015 o propunere legislativă în vederea stabilirii unui cadru legislativ coerent și cuprinzător pentru a asigura protecția efectivă a cetaceelor față de orice amenințare. [AM 2] |
| --- | --- |

(6a)

Având în vedere solicitarea din partea statelor membre de a se lua măsurile necesare pentru instituirea unui sistem de protecție strictă a cetaceelor, având în vedere lacunele Regulamentului (CE) nr. 812/2004 și deficiențele în ceea ce privește punerea sa în aplicare, subliniate de către Comisie în Comunicarea sa privind capturile accidentale de cetacee în cadrul activităților de pescuit

   (4)

  și de către ICES în avizul său științific aferent din 2010, și având în vedere neintegrarea Directivei 92/43/CEE a Consiliului

   (5)

  („Directiva privind habitatele”), Comisia ar trebui să înainteze înainte de sfârșitul anului 2015 o propunere legislativă în vederea stabilirii unui cadru legislativ coerent și cuprinzător pentru a asigura protecția efectivă a cetaceelor față de orice amenințare. [AM 2]

| (7) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 812/2004 ar trebui modificat în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 812/2004 ar trebui modificat în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 812/2004 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 3, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Dispozitivele acustice de intimidare utilizate în temeiul articolului 2 alineatul (1) trebuie să fie în conformitate cu specificațiile tehnice și condițiile de utilizare. Condițiile și specificațiile sunt definite în anexa II. Comisia este împuternicită să modifice anexa II prin intermediul actelor delegate adoptate în conformitate cu articolul 8a, pentru a adapta anexa menționată la progresele tehnice și științifice.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 3, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Dispozitivele acustice de intimidare utilizate în temeiul articolului 2 alineatul (1) trebuie să fie în conformitate cu specificațiile tehnice și condițiile de utilizare. Condițiile și specificațiile sunt definite în anexa II. Comisia este împuternicită să modifice anexa II prin intermediul actelor delegate adoptate în conformitate cu articolul 8a, pentru a adapta anexa menționată la progresele tehnice și științifice.”

| 1a. | La articolul 7 se adaugă următorul alineat:




  „(3)
     
  Înainte de sfârşitul anului 2015, Comisia examinează eficacitatea măsurilor stabilite în prezentul regulament și prezintă propunere legislativă pentru un cadru legislativ coerent şi cuprinzător în vederea asigurării protecției efective a cetaceelor.” [AM 3] |
| --- | --- |

1a.

La articolul 7 se adaugă următorul alineat:

„(3)
     
  Înainte de sfârşitul anului 2015, Comisia examinează eficacitatea măsurilor stabilite în prezentul regulament și prezintă propunere legislativă pentru un cadru legislativ coerent şi cuprinzător în vederea asigurării protecției efective a cetaceelor.” [AM 3]

| 2. | Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 8


  Punerea în aplicare

  Normele detaliate privind procedura și formatul de raportare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 6, pot fi stabilite prin intermediul actelor de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8b alineatul (2).”; |
| --- | --- |

2.

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 8

Punerea în aplicare

Normele detaliate privind procedura și formatul de raportare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 6, pot fi stabilite prin intermediul actelor de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8b alineatul (2).”;

| 3. | Se inserează următoarele articole:
  „Articolul 8a


  Exercitarea delegării

  (1)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor stabilite la prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competențe

  Competența de a adopta acte delegate
  menționată la articolul 3 alineatul (1) se conferă pentru

  Comisiei pe
  o perioadă de
  trei ani de la ...

   (*)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de
  timp nedeterminată

  identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 4]

  (3)   Delegarea competențelor menționată la articolul 3 alineatul (1) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în respectiva decizie. Ea intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate aflate deja în vigoare.
  (4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.
  (5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 alineatul (1) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție din partea Parlamentului European sau a Consiliului în termen de două luni de la notificarea actului respectiv către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea acestei perioade, atât Parlamentul European cât și Consiliul informează Comisia în legătură cu faptul că nu vor ridica obiecții. Perioada menționată se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

  Articolul 8b


  Procedura comitetelor

  (1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (**).
  (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

  (*)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  "


  (**)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”" |
| --- | --- |

3.

Se inserează următoarele articole:

„Articolul 8a

Exercitarea delegării

(1)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor stabilite la prezentul articol.

(2)   Delegarea de competențe

  Competența de a adopta acte delegate
  menționată la articolul 3 alineatul (1) se conferă pentru

  Comisiei pe
  o perioadă de
  trei ani de la ...

   (*)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de
  timp nedeterminată

  identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 4]

(3)   Delegarea competențelor menționată la articolul 3 alineatul (1) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în respectiva decizie. Ea intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate aflate deja în vigoare.

(4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 alineatul (1) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție din partea Parlamentului European sau a Consiliului în termen de două luni de la notificarea actului respectiv către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea acestei perioade, atât Parlamentul European cât și Consiliul informează Comisia în legătură cu faptul că nu vor ridica obiecții. Perioada menționată se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 8b

Procedura comitetelor

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (**).

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(*)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  "

(**)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”"

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ,

Pentru Parlamentul European,

Președintele

Pentru Consiliu,

Președintele

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 16 aprilie 2013.

1

(2)  JO L 150, 30.4.2004, p. 12.

2

(3)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

3

(4)  
  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Capturile accidentale de cetacee în cadrul activităților de pescuit: Raport privind punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 812/2004 al Consiliului și privind evaluarea științifică a efectelor utilizării în special a setcilor, setcilor cu sirec și plaselor de încurcare asupra cetaceelor din Marea Baltică, prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului” (COM(2009)0368).

4

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Capturile accidentale de cetacee în cadrul activităților de pescuit: Raport privind punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 812/2004 al Consiliului și privind evaluarea științifică a efectelor utilizării în special a setcilor, setcilor cu sirec și plaselor de încurcare asupra cetaceelor din Marea Baltică, prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului” (COM(2009)0368).

(5)  
  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

5

Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/106

---

P7_TA(2013)0105

Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre UE și Republica Mauritius ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat dintre Uniunea Europeană şi Republica Mauritius în domeniul pescuitului și a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acord (13501/2012 – C7–0007/2013 – 2012/0215(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 045/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13501/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13501/2012),

| — | având în vedere proiectul de Acord de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius și proiectul de Protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acord (13503/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius și proiectul de Protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acord (13503/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0007/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0007/2013),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0127/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0127/2013),

| 1. | aprobă încheierea acordului și a protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului și a protocolului;

| 2. | invită Comisia să transmită Parlamentului procesul-verbal și concluziile reuniunilor comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din acord, precum și programul sectorial multianual menționat la articolul 3 din protocol și evaluările anuale corespunzătoare; invită Comisia să faciliteze participarea reprezentanților Parlamentului ca observatori la reuniunile comisiei mixte; invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului, în cursul ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de lansarea negocierilor în vederea reînnoirii sale, un raport de evaluare complet privind punerea sa în aplicare, fără a impune restricții inutile în ceea ce privește accesul la acest document; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să transmită Parlamentului procesul-verbal și concluziile reuniunilor comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din acord, precum și programul sectorial multianual menționat la articolul 3 din protocol și evaluările anuale corespunzătoare; invită Comisia să faciliteze participarea reprezentanților Parlamentului ca observatori la reuniunile comisiei mixte; invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului, în cursul ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de lansarea negocierilor în vederea reînnoirii sale, un raport de evaluare complet privind punerea sa în aplicare, fără a impune restricții inutile în ceea ce privește accesul la acest document;

| 3. | solicită Consiliului și Comisiei, în cadrul competențelor lor respective, să informeze Parlamentul pe deplin și fără întârziere, în toate etapele procedurilor referitoare la noul protocol și la reînnoirea sa, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE); |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului și Comisiei, în cadrul competențelor lor respective, să informeze Parlamentul pe deplin și fără întârziere, în toate etapele procedurilor referitoare la noul protocol și la reînnoirea sa, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE);

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Mauritius. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Mauritius.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/106

---

P7_TA(2013)0109

Fondul european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Italia

Rezoluţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Italia) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD))

(2016/C 045/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0090 – C7–0046/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0090 – C7–0046/2013),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0111/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0111/2013),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare adecvate necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizaţi ca urmare a schimbărilor majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare adecvate necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizaţi ca urmare a schimbărilor majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) a fost extins pentru cererile depuse între 1 mai 2009 și 30 decembrie 2011 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) a fost extins pentru cererile depuse între 1 mai 2009 și 30 decembrie 2011 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Italia a prezentat cererea EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma disponibilizărilor care au avut loc în cadrul Antonio Merloni SpA în Italia, solicitând asistență pentru 1 517 persoane disponibilizate, toate vizate de măsurile cofinanțate de FEG, în timpul perioadei de referință de patru luni de la 23 august 2011 la 23 decembrie 2011; |
| --- | --- |

D.

întrucât Italia a prezentat cererea EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma disponibilizărilor care au avut loc în cadrul Antonio Merloni SpA în Italia, solicitând asistență pentru 1 517 persoane disponibilizate, toate vizate de măsurile cofinanțate de FEG, în timpul perioadei de referință de patru luni de la 23 august 2011 la 23 decembrie 2011;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Italia are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului în cauză; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Italia are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului în cauză;

| 2. | remarcă cu regret faptul că autoritățile italiene au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 29 decembrie 2011 și că evaluarea a fost prezentată de către Comisia Europeană la 20 februarie 2013; consideră că perioada îndelungată de evaluare, de 14 luni, este regretabilă; solicită Comisiei să finalizeze etapa de evaluare și să prezinte, în sfârșit, propunerile de decizie referitoare la cele patru cazuri rămase nesoluționate, care au fost prezentate în 2011; |
| --- | --- |

2.

remarcă cu regret faptul că autoritățile italiene au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 29 decembrie 2011 și că evaluarea a fost prezentată de către Comisia Europeană la 20 februarie 2013; consideră că perioada îndelungată de evaluare, de 14 luni, este regretabilă; solicită Comisiei să finalizeze etapa de evaluare și să prezinte, în sfârșit, propunerile de decizie referitoare la cele patru cazuri rămase nesoluționate, care au fost prezentate în 2011;

| 3. | observă că instalațiile de producție ale Antonio Merloni SpA, un producător de echipamente casnice, se situau în regiunile italiene Marche și Umbria, în special în provinciile Ancona și Perugia; remarcă faptul că, în 2002, Antonio Merloni SpA, al cincilea producător de echipamente din UE ca mărime, și-a schimbat strategia de vânzări, iar în 2006 a început să își vândă produsele direct prin propriile mărci; constată că, în urma crizei economice mondiale, societatea s-a confruntat cu dificultăți financiare, care au fost amplificate și de înăsprirea bruscă a condițiilor de acces la credite financiare; observă că declinul producției, care a urmat tendința descendentă la nivel european, combinat cu constrângerile financiare, a dus la sistarea activității economice a Antonio Merloni SpA; constată că un număr total de 2 217 lucrători au fost disponibilizați, dintre care 700 au fost angajați de societatea QA Group SpA; constată că, în consecință, această cerere se referă la cei 1 517 lucrători care au devenit șomeri odată cu închiderea Antonio Merloni SpA; |
| --- | --- |

3.

observă că instalațiile de producție ale Antonio Merloni SpA, un producător de echipamente casnice, se situau în regiunile italiene Marche și Umbria, în special în provinciile Ancona și Perugia; remarcă faptul că, în 2002, Antonio Merloni SpA, al cincilea producător de echipamente din UE ca mărime, și-a schimbat strategia de vânzări, iar în 2006 a început să își vândă produsele direct prin propriile mărci; constată că, în urma crizei economice mondiale, societatea s-a confruntat cu dificultăți financiare, care au fost amplificate și de înăsprirea bruscă a condițiilor de acces la credite financiare; observă că declinul producției, care a urmat tendința descendentă la nivel european, combinat cu constrângerile financiare, a dus la sistarea activității economice a Antonio Merloni SpA; constată că un număr total de 2 217 lucrători au fost disponibilizați, dintre care 700 au fost angajați de societatea QA Group SpA; constată că, în consecință, această cerere se referă la cei 1 517 lucrători care au devenit șomeri odată cu închiderea Antonio Merloni SpA;

| 4. | constată că Antonio Merloni SpA a fost deja declarată insolvabilă în octombrie 2008 și că vânzarea activelor sale și preluarea celor 700 de lucrători au fost finalizate de-abia în decembrie 2011; constată că autoritățile italiene au prezentat anterior, în 2009, cererea inițială de asistență în temeiul FEG; cu toate acestea, cererea a trebuit să fie prezentată încă odată, la sfârșitul anului 2011, deoarece lucrătorii au fost disponibilizați oficial doar după ce au fost vândute activele și încheiate procedurile administrative; |
| --- | --- |

4.

constată că Antonio Merloni SpA a fost deja declarată insolvabilă în octombrie 2008 și că vânzarea activelor sale și preluarea celor 700 de lucrători au fost finalizate de-abia în decembrie 2011; constată că autoritățile italiene au prezentat anterior, în 2009, cererea inițială de asistență în temeiul FEG; cu toate acestea, cererea a trebuit să fie prezentată încă odată, la sfârșitul anului 2011, deoarece lucrătorii au fost disponibilizați oficial doar după ce au fost vândute activele și încheiate procedurile administrative;

| 5. | reamintește că FEG a venit deja în sprijinul lucrătorilor disponibilizați din sectorul producției de aparate de uz casnic (cazul FEG/2009/010 LT/Snaigë) (3); |
| --- | --- |

5.

reamintește că FEG a venit deja în sprijinul lucrătorilor disponibilizați din sectorul producției de aparate de uz casnic (cazul FEG/2009/010 LT/Snaigë) (3);

| 6. | subliniază faptul că, în anii anteriori crizei, provinciile Ancona și Perugia înregistrau o rată a șomajului situată sub media națională; observă că, în 2009, șomajul a crescut cu 40 % în comparație cu anul precedent, în timp ce, în 2010, rata șomajului a rămas stabilă în Perugia și a scăzut în Ancona ca urmare, în principal, a scăderii ratei de activitate, mai degrabă decât ca urmare a creșterii ocupării forței de muncă; observă că, în 2009, comparativ cu anul precedent, PIB-ul regional a scăzut cu aproximativ 3 % și cifra de afaceri a industriei a scăzut cu 14,6 % în Marche și cu 16,4 % în Umbria; observă că această scădere a dus la o creștere a orelor remunerate prin Cassa Integrazione Guadagni (4) în sectoarele de producție cu 368 % în Marche și cu 444 % în Umbria; constată că cele 1 517 de concedieri din cadrul Antonio Merloni SpA care fac obiectul acestei cereri au agravat și mai mult situația; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că, în anii anteriori crizei, provinciile Ancona și Perugia înregistrau o rată a șomajului situată sub media națională; observă că, în 2009, șomajul a crescut cu 40 % în comparație cu anul precedent, în timp ce, în 2010, rata șomajului a rămas stabilă în Perugia și a scăzut în Ancona ca urmare, în principal, a scăderii ratei de activitate, mai degrabă decât ca urmare a creșterii ocupării forței de muncă; observă că, în 2009, comparativ cu anul precedent, PIB-ul regional a scăzut cu aproximativ 3 % și cifra de afaceri a industriei a scăzut cu 14,6 % în Marche și cu 16,4 % în Umbria; observă că această scădere a dus la o creștere a orelor remunerate prin Cassa Integrazione Guadagni (4) în sectoarele de producție cu 368 % în Marche și cu 444 % în Umbria; constată că cele 1 517 de concedieri din cadrul Antonio Merloni SpA care fac obiectul acestei cereri au agravat și mai mult situația;

| 7. | salută faptul că, pentru a oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile italiene au decis să inițieze implementarea măsurilor la 29 martie 2012, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; regretă, cu toate acestea, faptul că FEG nu a putut interveni decât la aproape 3 ani și jumătate de la declararea insolvabilității societății; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că, pentru a oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile italiene au decis să inițieze implementarea măsurilor la 29 martie 2012, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; regretă, cu toate acestea, faptul că FEG nu a putut interveni decât la aproape 3 ani și jumătate de la declararea insolvabilității societății;

| 8. | constată că pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie cofinanțate include măsuri pentru reintegrarea în muncă a 1 517 lucrători, cum ar fi orientare profesională, asistență pentru căutarea unui loc de muncă, promovarea spiritului antreprenorial, formare profesională și actualizarea competențelor, orientare pentru lucrătorii cu vârste de peste 50 de ani, alocații pentru căutarea unui loc de muncă, prime de angajare, contribuții la cheltuielile de deplasare și contribuții la cheltuielile de schimbare a reședinței; |
| --- | --- |

8.

constată că pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie cofinanțate include măsuri pentru reintegrarea în muncă a 1 517 lucrători, cum ar fi orientare profesională, asistență pentru căutarea unui loc de muncă, promovarea spiritului antreprenorial, formare profesională și actualizarea competențelor, orientare pentru lucrătorii cu vârste de peste 50 de ani, alocații pentru căutarea unui loc de muncă, prime de angajare, contribuții la cheltuielile de deplasare și contribuții la cheltuielile de schimbare a reședinței;

| 9. | salută faptul că partenerii sociali au fost consultați la elaborarea măsurilor din cadrul pachetului FEG și că aceste măsuri au fost integrate în cadrul planului social „Accordo di Programma”, semnat de Ministerul Dezvoltării Economice și de regiunile în cauză, iar punerea în aplicare a asistenței FEG va fi monitorizată de un grup de coordonare; |
| --- | --- |

9.

salută faptul că partenerii sociali au fost consultați la elaborarea măsurilor din cadrul pachetului FEG și că aceste măsuri au fost integrate în cadrul planului social „Accordo di Programma”, semnat de Ministerul Dezvoltării Economice și de regiunile în cauză, iar punerea în aplicare a asistenței FEG va fi monitorizată de un grup de coordonare;

| 10. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale și a egalității de acces la FEG indiferent de tipul de contract de muncă și de relații de muncă; așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nivelul și la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri; |
| --- | --- |

10.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale și a egalității de acces la FEG indiferent de tipul de contract de muncă și de relații de muncă; așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nivelul și la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri;

| 11. | solicită Comisiei să expună cu o mai mare precizie în viitoarele propuneri tipurile de formare profesională care urmează să fie oferită prin intermediul unui bon, sectoarele în care lucrătorii au șanse de a găsi un loc de muncă și să precizeze dacă oferta de formare este aliniată la viitoarele perspective economice și la nevoile pieței muncii din regiunile în cauză; salută totuși concordanța strictă dintre bon și traiectoria de reintegrare convenită cu fiecare lucrător; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să expună cu o mai mare precizie în viitoarele propuneri tipurile de formare profesională care urmează să fie oferită prin intermediul unui bon, sectoarele în care lucrătorii au șanse de a găsi un loc de muncă și să precizeze dacă oferta de formare este aliniată la viitoarele perspective economice și la nevoile pieței muncii din regiunile în cauză; salută totuși concordanța strictă dintre bon și traiectoria de reintegrare convenită cu fiecare lucrător;

| 12. | solicită autorităților italiene să valorifice la întregul său potențial sprijinul acordat în temeiul FEG și să încurajeze un număr maxim de lucrători să participe la aceste măsuri; reamintește că primele intervenții ale FEG în Italia au fost compromise din cauza unei rate relativ scăzute de execuție bugetară, având drept principală cauză nivelurile scăzute ale participării; |
| --- | --- |

12.

solicită autorităților italiene să valorifice la întregul său potențial sprijinul acordat în temeiul FEG și să încurajeze un număr maxim de lucrători să participe la aceste măsuri; reamintește că primele intervenții ale FEG în Italia au fost compromise din cauza unei rate relativ scăzute de execuție bugetară, având drept principală cauză nivelurile scăzute ale participării;

| 13. | salută includerea în pachetul coordonat de servicii personalizate a modulului „Măsuri de orientare destinate lucrătorilor cu vârste de peste 50 de ani”, destinat lucrătorilor mai în vârstă, care constituie peste 12 % din mâna de lucru vizată; |
| --- | --- |

13.

salută includerea în pachetul coordonat de servicii personalizate a modulului „Măsuri de orientare destinate lucrătorilor cu vârste de peste 50 de ani”, destinat lucrătorilor mai în vârstă, care constituie peste 12 % din mâna de lucru vizată;

| 14. | salută faptul că contribuția la cheltuielile de ședere se plătește doar cu titlu de contribuție unică excepțională, după prezentarea unei dovezi a cheltuielilor efectuate; |
| --- | --- |

14.

salută faptul că contribuția la cheltuielile de ședere se plătește doar cu titlu de contribuție unică excepțională, după prezentarea unei dovezi a cheltuielilor efectuate;

| 15. | ia act de faptul că suma de 5 684 000 EUR din costul total al pachetului de servicii, care se ridică la 7 451 972 EUR, este destinată diverselor stimulente și alocații financiare, inclusiv facilitării mobilității lucrătorilor disponibilizați; recomandă să se consacre o sumă proporțională măsurilor legate de formare în cadrul viitoarelor mobilizări ale Fondului; |
| --- | --- |

15.

ia act de faptul că suma de 5 684 000 EUR din costul total al pachetului de servicii, care se ridică la 7 451 972 EUR, este destinată diverselor stimulente și alocații financiare, inclusiv facilitării mobilității lucrătorilor disponibilizați; recomandă să se consacre o sumă proporțională măsurilor legate de formare în cadrul viitoarelor mobilizări ale Fondului;

| 16. | atrage atenția asupra faptului că cea mai mare parte a costurilor aferente serviciilor personalizate urmează să fie destinate „Alocației pentru căutarea unui loc de muncă” (2 000 EUR pe lucrător pentru zilele de participare la măsurile FEG), care, în vederea simplificării, este un echivalent al alocației de subzistență italiene („CIGS”); reamintește, prin urmare, faptul că sprijinul de la FEG ar trebui alocat în principal programelor de formare, în loc să contribuie în mod direct la alocațiile financiare care țin de responsabilitatea statelor membre în temeiul legislației naționale; recomandă ca, în viitoarele cazuri de mobilizare a Fondului menționat, să fie descurajate astfel de măsuri; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra faptului că cea mai mare parte a costurilor aferente serviciilor personalizate urmează să fie destinate „Alocației pentru căutarea unui loc de muncă” (2 000 EUR pe lucrător pentru zilele de participare la măsurile FEG), care, în vederea simplificării, este un echivalent al alocației de subzistență italiene („CIGS”); reamintește, prin urmare, faptul că sprijinul de la FEG ar trebui alocat în principal programelor de formare, în loc să contribuie în mod direct la alocațiile financiare care țin de responsabilitatea statelor membre în temeiul legislației naționale; recomandă ca, în viitoarele cazuri de mobilizare a Fondului menționat, să fie descurajate astfel de măsuri;

| 17. | ia act de cuantumul relativ ridicat al „primei de angajare” (5 000 EUR pe lucrător); salută faptul că astfel de prime vor fi plătite doar angajatorilor care le garantează lucrătorilor vizați contracte permanente de muncă și speră că Comisia va pune la dispoziție informații relevante detaliate referitoare la condițiile contractuale oferite acestor lucrători; |
| --- | --- |

17.

ia act de cuantumul relativ ridicat al „primei de angajare” (5 000 EUR pe lucrător); salută faptul că astfel de prime vor fi plătite doar angajatorilor care le garantează lucrătorilor vizați contracte permanente de muncă și speră că Comisia va pune la dispoziție informații relevante detaliate referitoare la condițiile contractuale oferite acestor lucrători;

| 18. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

18.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune;

| 19. | solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014–2020) și că FEG va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate; |
| --- | --- |

19.

solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014–2020) și că FEG va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate;

| 20. | subliniază importanța unei cooperări eficace și rapide dintre Comisie și statele membre în cadrul procesului de pregătire a cererilor adresate în temeiul noului regulament FEG; |
| --- | --- |

20.

subliniază importanța unei cooperări eficace și rapide dintre Comisie și statele membre în cadrul procesului de pregătire a cererilor adresate în temeiul noului regulament FEG;

| 21. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, care are ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării și a crizei economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați; |
| --- | --- |

21.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, care are ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării și a crizei economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați;

| 22. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul privind FEG, ar trebui să se garanteze că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; |
| --- | --- |

22.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul privind FEG, ar trebui să se garanteze că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate;

| 23. | salută faptul că, în urma unor solicitări ale Parlamentului, bugetul 2013 include credite de plată în valoare de 50 000 000 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel, pe cât posibil, transferurile de la alte linii bugetare, așa cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor de politică ale FEG; |
| --- | --- |

23.

salută faptul că, în urma unor solicitări ale Parlamentului, bugetul 2013 include credite de plată în valoare de 50 000 000 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel, pe cât posibil, transferurile de la alte linii bugetare, așa cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor de politică ale FEG;

| 24. | regretă decizia Consiliului de a bloca, în cazul cererilor depuse după 30 decembrie 2011, prelungirea derogării aferente crizei, care permitea furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize economice, nu numai celor care și-au pierdut locurile de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, și care permitea, de asemenea, majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % din costurile programului; invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură; |
| --- | --- |

24.

regretă decizia Consiliului de a bloca, în cazul cererilor depuse după 30 decembrie 2011, prelungirea derogării aferente crizei, care permitea furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize economice, nu numai celor care și-au pierdut locurile de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, și care permitea, de asemenea, majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % din costurile programului; invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură;

| 25. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

25.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

26.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  Decizia 2010/202/UE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 88, 8.4.2010, p. 15).

(4)  CIG este o schemă prevăzută de legislația italiană, constând într-un beneficiu financiar plătit de Istituto Nazionale della Previdenza Sociale-INPS (Institutul național de securitate socială) în favoarea lucrătorilor suspendați din activitate sau care lucrează cu normă redusă.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Italia)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2013/278/UE.)

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/110

---

P7_TA(2013)0110

Fondul european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/016 IT/Agile, Italia

Rezoluția Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/016 IT/Agile introdusă de Italia) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD))

(2016/C 045/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0120 – C7–0060/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0120 – C7–0060/2013),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (Regulamentul FEG) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (Regulamentul FEG) (2),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0133/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0133/2013),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse între 1 mai 2009 și 30 decembrie 2011, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse între 1 mai 2009 și 30 decembrie 2011, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Italia a prezentat cererea EGF/2011/016 IT/Agile pentru a obține o contribuție financiară din partea FEG, în urma a 1 257 de disponibilizări din cadrul societății Agile S.r.l., 856 de lucrători fiind vizați de măsurile cofinanțate de FEG, în perioada de referință cuprinsă între 22 septembrie 2011 și 22 decembrie 2011; |
| --- | --- |

D.

întrucât Italia a prezentat cererea EGF/2011/016 IT/Agile pentru a obține o contribuție financiară din partea FEG, în urma a 1 257 de disponibilizări din cadrul societății Agile S.r.l., 856 de lucrători fiind vizați de măsurile cofinanțate de FEG, în perioada de referință cuprinsă între 22 septembrie 2011 și 22 decembrie 2011;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Italia are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului în cauză; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Italia are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului în cauză;

| 2. | remarcă cu regret faptul că autoritățile italiene au depus cererea de contribuție financiară din partea FEG la 30 decembrie 2011 și că evaluarea a fost prezentată de către Comisie la 7 martie 2013; consideră că perioada îndelungată de evaluare, de 15 luni, este regretabilă; solicită Comisiei să finalizeze etapa de evaluare și să prezinte, în sfârșit, propunerile de decizie referitoare la cazurile rămase nesoluționate prezentate în 2011; |
| --- | --- |

2.

remarcă cu regret faptul că autoritățile italiene au depus cererea de contribuție financiară din partea FEG la 30 decembrie 2011 și că evaluarea a fost prezentată de către Comisie la 7 martie 2013; consideră că perioada îndelungată de evaluare, de 15 luni, este regretabilă; solicită Comisiei să finalizeze etapa de evaluare și să prezinte, în sfârșit, propunerile de decizie referitoare la cazurile rămase nesoluționate prezentate în 2011;

| 3. | constată că cele 1 257 de disponibilizări din cadrul Agile S.r.l., o întreprindere care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) din Italia, au fost cauzate de încetinirea activității în sectorul IT, mai pronunțată decât se preconizase, precum și de înăsprirea condițiilor de creditare, cauze care au apărut în urma crizei economice și financiare și au creat o povară suplimentară asupra întreprinderii; aceasta nu a reușit să găsească o soluție rentabilă și a făcut obiectul unei proceduri de insolvabilitate în 2010; |
| --- | --- |

3.

constată că cele 1 257 de disponibilizări din cadrul Agile S.r.l., o întreprindere care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) din Italia, au fost cauzate de încetinirea activității în sectorul IT, mai pronunțată decât se preconizase, precum și de înăsprirea condițiilor de creditare, cauze care au apărut în urma crizei economice și financiare și au creat o povară suplimentară asupra întreprinderii; aceasta nu a reușit să găsească o soluție rentabilă și a făcut obiectul unei proceduri de insolvabilitate în 2010;

| 4. | reamintește că Comisia a recunoscut deja faptul că sectoarele TIC au fost lovite de criză în trecut, deoarece FEG a sprijinit lucrători din sectorul TIC disponibilizați din Țările de Jos (cererea EGF/2010/012 Noord Holland) (3); |
| --- | --- |

4.

reamintește că Comisia a recunoscut deja faptul că sectoarele TIC au fost lovite de criză în trecut, deoarece FEG a sprijinit lucrători din sectorul TIC disponibilizați din Țările de Jos (cererea EGF/2010/012 Noord Holland) (3);

| 5. | subliniază că disponibilizările din cadrul întreprinderii Agile au vizat o mare parte a teritoriului italian; teritoriile afectate cuprind 12 din cele 19 regiuni italiene: Piemont, Lombardia, Veneto, Emilia-Romagna, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Apulia, Basilicata, Calabria și Sicilia; |
| --- | --- |

5.

subliniază că disponibilizările din cadrul întreprinderii Agile au vizat o mare parte a teritoriului italian; teritoriile afectate cuprind 12 din cele 19 regiuni italiene: Piemont, Lombardia, Veneto, Emilia-Romagna, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Apulia, Basilicata, Calabria și Sicilia;

| 6. | constată că, în decurs de trei ani, între 2008 și 2010, rata șomajului din Italia a crescut de la 6,8 % la 8,5 %, iar în opt dintre cele 12 regiuni vizate a existat o creștere superioară mediei naționale, de la 1,9 % la 2,6 %; evidențiază faptul că disponibilizările din cadrul întreprinderii Agile vor agrava și mai mult situația de fragilitate actuală a ocupării forței de muncă, în special în regiunile sudice, în care oportunitățile de redresare economică sunt mai puțin optimiste; |
| --- | --- |

6.

constată că, în decurs de trei ani, între 2008 și 2010, rata șomajului din Italia a crescut de la 6,8 % la 8,5 %, iar în opt dintre cele 12 regiuni vizate a existat o creștere superioară mediei naționale, de la 1,9 % la 2,6 %; evidențiază faptul că disponibilizările din cadrul întreprinderii Agile vor agrava și mai mult situația de fragilitate actuală a ocupării forței de muncă, în special în regiunile sudice, în care oportunitățile de redresare economică sunt mai puțin optimiste;

| 7. | salută faptul că, pentru a le oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile italiene au decis să demareze implementarea măsurilor personalizate la 15 martie 2012, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că, pentru a le oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile italiene au decis să demareze implementarea măsurilor personalizate la 15 martie 2012, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 8. | solicită autorităților italiene să valorifice la întregul său potențial sprijinul acordat de la FEG și să încurajeze un număr maxim de lucrători să participe la aceste măsuri; reamintește că primele intervenții ale FEG în Italia au fost compromise din cauza unei rate relativ scăzute de execuție bugetară, având drept principală cauză nivelurile scăzute ale participării; |
| --- | --- |

8.

solicită autorităților italiene să valorifice la întregul său potențial sprijinul acordat de la FEG și să încurajeze un număr maxim de lucrători să participe la aceste măsuri; reamintește că primele intervenții ale FEG în Italia au fost compromise din cauza unei rate relativ scăzute de execuție bugetară, având drept principală cauză nivelurile scăzute ale participării;

| 9. | constată că pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie cofinanțate cuprinde măsuri pentru reintegrarea profesională a unui număr de 856 de lucrători, cum ar fi consilierea în carieră și evaluarea competențelor, plasarea personalului disponibilizat și asistența în căutarea unui loc de muncă, formarea profesională și actualizarea competențelor, învățământul postuniversitar, promovarea spiritului antreprenorial și contribuția la înființarea unei întreprinderi, primele de angajare, mentoratul ulterior reintegrării profesionale, alocațiile pentru căutarea unui loc de muncă și contribuțiile la cheltuieli speciale, ca, de exemplu, contribuția pentru îngrijitorii de persoane dependente, contribuția la cheltuielile pentru navetă și contribuția la cheltuielile de schimbare a reședinței în vederea ocupării unui nou loc de muncă; |
| --- | --- |

9.

constată că pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie cofinanțate cuprinde măsuri pentru reintegrarea profesională a unui număr de 856 de lucrători, cum ar fi consilierea în carieră și evaluarea competențelor, plasarea personalului disponibilizat și asistența în căutarea unui loc de muncă, formarea profesională și actualizarea competențelor, învățământul postuniversitar, promovarea spiritului antreprenorial și contribuția la înființarea unei întreprinderi, primele de angajare, mentoratul ulterior reintegrării profesionale, alocațiile pentru căutarea unui loc de muncă și contribuțiile la cheltuieli speciale, ca, de exemplu, contribuția pentru îngrijitorii de persoane dependente, contribuția la cheltuielile pentru navetă și contribuția la cheltuielile de schimbare a reședinței în vederea ocupării unui nou loc de muncă;

| 10. | salută, în cadrul pachetului coordonat de servicii personalizate, modulul „Mentorat ulterior reintegrării profesionale”, care este destinat să garanteze că reintegrarea lucrătorilor pe piața muncii este durabilă; |
| --- | --- |

10.

salută, în cadrul pachetului coordonat de servicii personalizate, modulul „Mentorat ulterior reintegrării profesionale”, care este destinat să garanteze că reintegrarea lucrătorilor pe piața muncii este durabilă;

| 11. | salută faptul că contribuția la cheltuielile de ședere se plătește doar cu titlu de contribuție unică excepțională, după prezentarea unei dovezi a cheltuielilor efectuate; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că contribuția la cheltuielile de ședere se plătește doar cu titlu de contribuție unică excepțională, după prezentarea unei dovezi a cheltuielilor efectuate;

| 12. | salută contribuțiile pentru cheltuielile speciale ale îngrijitorilor, prevăzute să ajute lucrătorii să își sprijine persoanele aflate în întreținere (copii, bătrâni sau persoane cu handicap) și să aibă grijă de aceste persoane, să permită lucrătorilor care participă la program să îmbine acțiunile de formare și de căutare a unui loc de muncă cu obligațiile familiale; |
| --- | --- |

12.

salută contribuțiile pentru cheltuielile speciale ale îngrijitorilor, prevăzute să ajute lucrătorii să își sprijine persoanele aflate în întreținere (copii, bătrâni sau persoane cu handicap) și să aibă grijă de aceste persoane, să permită lucrătorilor care participă la program să îmbine acțiunile de formare și de căutare a unui loc de muncă cu obligațiile familiale;

| 13. | salută faptul că partenerii sociali au fost consultați la elaborarea măsurilor pachetului coordonat FEG și, în mod deosebit, implicarea sindicatelor la nivel local, precum și aplicarea unei politici de egalitate între femei și bărbați, precum și a principiul nediscriminării, care se vor aplica în continuare pe parcursul diferitelor etape ale punerii în aplicare a FEG și în cursul accesării FEG; |
| --- | --- |

13.

salută faptul că partenerii sociali au fost consultați la elaborarea măsurilor pachetului coordonat FEG și, în mod deosebit, implicarea sindicatelor la nivel local, precum și aplicarea unei politici de egalitate între femei și bărbați, precum și a principiul nediscriminării, care se vor aplica în continuare pe parcursul diferitelor etape ale punerii în aplicare a FEG și în cursul accesării FEG;

| 14. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea aptitudinilor și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri; |
| --- | --- |

14.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea aptitudinilor și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri;

| 15. | solicită Comisiei să expună cu o mai mare precizie în viitoarele propuneri tipurile de formare profesională care urmează să fie oferite, sectoarele în care lucrătorii au șanse de a găsi un loc de muncă și să precizeze dacă oferta de formare este aliniată la viitoarele perspective economice și la nevoile pieței muncii din regiunile în care au avut loc disponibilizările; salută totuși concordanța strictă dintre bon și traiectoria de reintegrare convenită cu fiecare lucrător; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să expună cu o mai mare precizie în viitoarele propuneri tipurile de formare profesională care urmează să fie oferite, sectoarele în care lucrătorii au șanse de a găsi un loc de muncă și să precizeze dacă oferta de formare este aliniată la viitoarele perspective economice și la nevoile pieței muncii din regiunile în care au avut loc disponibilizările; salută totuși concordanța strictă dintre bon și traiectoria de reintegrare convenită cu fiecare lucrător;

| 16. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; subliniază că autoritățile italiene confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

16.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; subliniază că autoritățile italiene confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune;

| 17. | salută importanța unei cooperări adecvate și rapide între Comisie și statele membre la elaborarea cererilor în cadrul viitorului nou regulament FEG, pentru ca sprijinul de la FEG să fie oferit mai rapid; |
| --- | --- |

17.

salută importanța unei cooperări adecvate și rapide între Comisie și statele membre la elaborarea cererilor în cadrul viitorului nou regulament FEG, pentru ca sprijinul de la FEG să fie oferit mai rapid;

| 18. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului de a accelera eliberarea subvențiilor, care urmărește să prezinte autorității bugetare evaluarea realizată de către Comisie cu privire la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind FEG (2014–2020) și că FEG va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate; |
| --- | --- |

18.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului de a accelera eliberarea subvențiilor, care urmărește să prezinte autorității bugetare evaluarea realizată de către Comisie cu privire la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind FEG (2014–2020) și că FEG va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate;

| 19. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, se garantează că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; își reiterează opinia potrivit căreia asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; |
| --- | --- |

19.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, se garantează că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; își reiterează opinia potrivit căreia asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate;

| 20. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

20.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  Decizia 2011/99/UE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 41, 15.2.2011, p. 8).

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/016 IT/Agile introdusă de Italia)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2013/277/UE.)

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/113

---

P7_TA(2013)0111

Fondul european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/010 AT/Austria Tabak, Austria

Rezoluția Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/010 AT/Austria Tabak din Austria) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD))

(2016/C 045/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0119 – C7–0059/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0119 – C7–0059/2013),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0134/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0134/2013),

| A. | întrucât Uniunea a creat, prin intermediul Fondului european de ajustare la globalizare (FEG), un instrument legislativ și bugetar pentru a oferi un sprijin complementar lucrătorilor disponibilizați ca urmare a schimbărilor majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a creat, prin intermediul Fondului european de ajustare la globalizare (FEG), un instrument legislativ și bugetar pentru a oferi un sprijin complementar lucrătorilor disponibilizați ca urmare a schimbărilor majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse în perioada 1 mai 2009 – 30 decembrie 2011 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse în perioada 1 mai 2009 – 30 decembrie 2011 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Austria a prezentat cererea EGF/2011/010 AT/Austria Tabak pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma a 320 de disponibilizări din cadrul societății Austria Tabak GmbH și de la 14 furnizori și producători din aval, 270 de lucrători fiind vizați de măsurile cofinanțate de FEG, în timpul perioadei de referință de patru luni de la 20 august 2011 la 19 decembrie 2011; |
| --- | --- |

D.

întrucât Austria a prezentat cererea EGF/2011/010 AT/Austria Tabak pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma a 320 de disponibilizări din cadrul societății Austria Tabak GmbH și de la 14 furnizori și producători din aval, 270 de lucrători fiind vizați de măsurile cofinanțate de FEG, în timpul perioadei de referință de patru luni de la 20 august 2011 la 19 decembrie 2011;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (c) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Austria are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului menționat; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (c) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Austria are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului menționat;

| 2. | remarcă cu regret faptul că autoritățile austriece au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 20 decembrie 2011 și că evaluarea a fost prezentată de către Comisia Europeană la 7 martie 2013; consideră că perioada îndelungată de evaluare, de 15 luni, este regretabilă; solicită Comisiei să finalizeze etapa de evaluare și să prezinte, în sfârșit, propunerile de decizie referitoare la cazurile rămase nesoluționate prezentate în 2011; |
| --- | --- |

2.

remarcă cu regret faptul că autoritățile austriece au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 20 decembrie 2011 și că evaluarea a fost prezentată de către Comisia Europeană la 7 martie 2013; consideră că perioada îndelungată de evaluare, de 15 luni, este regretabilă; solicită Comisiei să finalizeze etapa de evaluare și să prezinte, în sfârșit, propunerile de decizie referitoare la cazurile rămase nesoluționate prezentate în 2011;

| 3. | observă că disponibilizările au fost cauzate de închiderea ultimei unități de producție existente a societății Austria Tabak din Hainburg, în districtul Bruck an der Leitha (Niederösterreich/Austria Inferioară), în urma unei decizii din mai 2011 a proprietarilor ei, societatea Japan Tobacco International (JTI) (3); constată că această fabrică de țigări a fost desființată în etape începând cu a doua jumătate a anului 2011 până la mijlocul anului 2012, în total fiind concediați 320 de lucrători; |
| --- | --- |

3.

observă că disponibilizările au fost cauzate de închiderea ultimei unități de producție existente a societății Austria Tabak din Hainburg, în districtul Bruck an der Leitha (Niederösterreich/Austria Inferioară), în urma unei decizii din mai 2011 a proprietarilor ei, societatea Japan Tobacco International (JTI) (3); constată că această fabrică de țigări a fost desființată în etape începând cu a doua jumătate a anului 2011 până la mijlocul anului 2012, în total fiind concediați 320 de lucrători;

| 4. | subliniază faptul că închiderea societății Austria Tabak, la momentul respectiv al doilea cel mai mare angajator din districtul Bruck an der Leitha, cu multe întreprinderi mici legate de societate, a pus districtul într-o situație deosebit de dificilă; constată că, în septembrie 2011, numărul de locuri de muncă vacante s-a redus aproape la jumătate (- 47 %), în comparație cu aceeași lună din anul anterior, în timp ce în regiunea Austria Inferioară (nivelul NUTS II) și la nivel național, această scădere a fost mult mai puțin pronunțată (- 4 % și, respectiv, – 7 %); în plus, atrage atenția asupra datelor statistice, care arată că deja din 2006 până în 2010 această regiune a înregistrat cel mai înalt nivel al șomajului dintre cele șapte regiuni NUTS III din Austria Inferioară (4), astfel încât trecerea la alte domenii nu este, prin urmare, o opțiune facilă pentru lucrătorii disponibilizați, iar faptul că mulți dintre aceștia au avut locuri de muncă relativ prost plătite face ca un nou început să fie și mai dificil; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că închiderea societății Austria Tabak, la momentul respectiv al doilea cel mai mare angajator din districtul Bruck an der Leitha, cu multe întreprinderi mici legate de societate, a pus districtul într-o situație deosebit de dificilă; constată că, în septembrie 2011, numărul de locuri de muncă vacante s-a redus aproape la jumătate (- 47 %), în comparație cu aceeași lună din anul anterior, în timp ce în regiunea Austria Inferioară (nivelul NUTS II) și la nivel național, această scădere a fost mult mai puțin pronunțată (- 4 % și, respectiv, – 7 %); în plus, atrage atenția asupra datelor statistice, care arată că deja din 2006 până în 2010 această regiune a înregistrat cel mai înalt nivel al șomajului dintre cele șapte regiuni NUTS III din Austria Inferioară (4), astfel încât trecerea la alte domenii nu este, prin urmare, o opțiune facilă pentru lucrătorii disponibilizați, iar faptul că mulți dintre aceștia au avut locuri de muncă relativ prost plătite face ca un nou început să fie și mai dificil;

| 5. | reamintește că, la nivelul NUTS II, Austria Inferioară a fost, de asemenea, afectată de alte disponibilizări în masă pentru care au fost prezentate Comisiei cereri FEG: 704 disponibilizări în sectorul metalurgiei în 2009 (5) și 1 274 disponibilizări conexe sectorului transporturilor rutiere în 2010 (6); |
| --- | --- |

5.

reamintește că, la nivelul NUTS II, Austria Inferioară a fost, de asemenea, afectată de alte disponibilizări în masă pentru care au fost prezentate Comisiei cereri FEG: 704 disponibilizări în sectorul metalurgiei în 2009 (5) și 1 274 disponibilizări conexe sectorului transporturilor rutiere în 2010 (6);

| 6. | salută faptul că, pentru a oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile austriece au decis să demareze implementarea măsurilor personalizate la 15 noiembrie 2011, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că, pentru a oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile austriece au decis să demareze implementarea măsurilor personalizate la 15 noiembrie 2011, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 7. | constată că pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate cuprinde măsuri pentru reintegrarea a 270 de lucrători pe piața muncii, cum ar fi consiliere profesională, asistență la căutarea unui loc de muncă, îndrumare profesională, diferite tipuri de măsuri de formare și calificare, inclusiv formare profesională în școli tehnice și profesionale superioare, ucenicii/stagii în întreprinderi, formare practică la locul de muncă, sprijin intensiv pentru lucrătorii în vârstă de peste 50 de ani, precum și alocații pentru formare și alocații de subzistență pe durata formării și a căutării active a unui loc de muncă; |
| --- | --- |

7.

constată că pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate cuprinde măsuri pentru reintegrarea a 270 de lucrători pe piața muncii, cum ar fi consiliere profesională, asistență la căutarea unui loc de muncă, îndrumare profesională, diferite tipuri de măsuri de formare și calificare, inclusiv formare profesională în școli tehnice și profesionale superioare, ucenicii/stagii în întreprinderi, formare practică la locul de muncă, sprijin intensiv pentru lucrătorii în vârstă de peste 50 de ani, precum și alocații pentru formare și alocații de subzistență pe durata formării și a căutării active a unui loc de muncă;

| 8. | salută faptul că partenerii sociali au fost consultați la elaborarea măsurilor pachetului coordonat FEG și că s-au aplicat atât o politică de egalitate între femei și bărbați, precum și principiul nediscriminării, care se vor aplica în continuare pe parcursul diferitelor etape de punere în aplicare a FEG și în cursul accesării FEG; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că partenerii sociali au fost consultați la elaborarea măsurilor pachetului coordonat FEG și că s-au aplicat atât o politică de egalitate între femei și bărbați, precum și principiul nediscriminării, care se vor aplica în continuare pe parcursul diferitelor etape de punere în aplicare a FEG și în cursul accesării FEG;

| 9. | salută faptul că măsurile finanțate din FEG vor fi puse la dispoziția lucrătorilor prin intermediul unei fundații de ocupare a forței de muncă, înființată în cadrul planului social convenit împreună cu partenerii sociali; reamintește că fundațiile de ocupare a forței de muncă reprezintă instituții create de partenerii sociali de la nivel sectorial pentru a sprijini lucrătorii afectați de modificări ale activităților industriale prin măsuri care vizează formarea profesională, menite să crească șansele de încadrare în muncă ale acestora; reamintește, în plus, că acest model de intervenție prin măsuri active pentru piața muncii a avut un real succes în trecut în ceea ce privește reintegrarea lucrătorilor pe piața muncii și utilizarea fondurilor FEG în acest scop; |
| --- | --- |

9.

salută faptul că măsurile finanțate din FEG vor fi puse la dispoziția lucrătorilor prin intermediul unei fundații de ocupare a forței de muncă, înființată în cadrul planului social convenit împreună cu partenerii sociali; reamintește că fundațiile de ocupare a forței de muncă reprezintă instituții create de partenerii sociali de la nivel sectorial pentru a sprijini lucrătorii afectați de modificări ale activităților industriale prin măsuri care vizează formarea profesională, menite să crească șansele de încadrare în muncă ale acestora; reamintește, în plus, că acest model de intervenție prin măsuri active pentru piața muncii a avut un real succes în trecut în ceea ce privește reintegrarea lucrătorilor pe piața muncii și utilizarea fondurilor FEG în acest scop;

| 10. | solicită autorităților austriece să valorifice la întregul său potențial sprijinul acordat din FEG și să încurajeze un număr maxim de lucrători să participe la aceste măsuri; |
| --- | --- |

10.

solicită autorităților austriece să valorifice la întregul său potențial sprijinul acordat din FEG și să încurajeze un număr maxim de lucrători să participe la aceste măsuri;

| 11. | salută pachetul coordonat de servicii personalizate propus și descrierea detaliată a măsurilor prezentate în propunerea Comisiei; salută faptul că formarea oferită este corelată cu perspective economice și cu competențele și calificările necesare pe viitor în regiune; |
| --- | --- |

11.

salută pachetul coordonat de servicii personalizate propus și descrierea detaliată a măsurilor prezentate în propunerea Comisiei; salută faptul că formarea oferită este corelată cu perspective economice și cu competențele și calificările necesare pe viitor în regiune;

| 12. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri; |
| --- | --- |

12.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri;

| 13. | atrage atenția asupra alocației de subzistență pentru lucrătorii care urmează cursuri de formare și sunt în căutarea unui loc de muncă, care este estimată la 1 000 EUR pe lucrător lunar (calculată pe 13 luni, perioadă în care alocația de șomaj este întreruptă) și care va fi însoțită de alocația de formare de 200 EUR pe lucrător lunar; reamintește că fondurile FEG ar trebui alocate în viitor în principal măsurilor de formare profesională și asistență în căutarea unui loc de muncă, precum și programelor de orientare profesională, iar contribuția financiară a Fondului la indemnizații ar trebui să aibă întotdeauna un caracter adițional, completând prestațiile de care beneficiază lucrătorii disponibilizați în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă; |
| --- | --- |

13.

atrage atenția asupra alocației de subzistență pentru lucrătorii care urmează cursuri de formare și sunt în căutarea unui loc de muncă, care este estimată la 1 000 EUR pe lucrător lunar (calculată pe 13 luni, perioadă în care alocația de șomaj este întreruptă) și care va fi însoțită de alocația de formare de 200 EUR pe lucrător lunar; reamintește că fondurile FEG ar trebui alocate în viitor în principal măsurilor de formare profesională și asistență în căutarea unui loc de muncă, precum și programelor de orientare profesională, iar contribuția financiară a Fondului la indemnizații ar trebui să aibă întotdeauna un caracter adițional, completând prestațiile de care beneficiază lucrătorii disponibilizați în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă;

| 14. | regretă faptul că 4 266 000 EUR din costurile totale ale pachetului în valoare de 5 864 615 EUR sunt prevăzuți pentru diverse alocații financiare, o proporție similară cu cazurile anterioare; recomandă să se consacre o sumă proporțională măsurilor legate de formare în cadrul viitoarelor mobilizări ale Fondului; |
| --- | --- |

14.

regretă faptul că 4 266 000 EUR din costurile totale ale pachetului în valoare de 5 864 615 EUR sunt prevăzuți pentru diverse alocații financiare, o proporție similară cu cazurile anterioare; recomandă să se consacre o sumă proporțională măsurilor legate de formare în cadrul viitoarelor mobilizări ale Fondului;

| 15. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

15.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune;

| 16. | solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind FEG (2014–2020) și că FEG va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate; |
| --- | --- |

16.

solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind FEG (2014–2020) și că FEG va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate;

| 17. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, care are ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării și a crizei economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați; |
| --- | --- |

17.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, care are ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării și a crizei economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați;

| 18. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, se garantează că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; |
| --- | --- |

18.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, se garantează că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate;

| 19. | salută faptul că, în urma unor solicitări ale Parlamentului, bugetul 2013 include credite de plată în valoare de 50 000 000 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel, pe cât posibil, transferurile de la alte linii bugetare, așa cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor de politică ale FEG; |
| --- | --- |

19.

salută faptul că, în urma unor solicitări ale Parlamentului, bugetul 2013 include credite de plată în valoare de 50 000 000 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel, pe cât posibil, transferurile de la alte linii bugetare, așa cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor de politică ale FEG;

| 20. | regretă decizia Consiliului de a bloca, în cazul cererilor depuse după 30 decembrie 2011, prelungirea derogării aferente crizei, care permitea furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize economice, nu numai celor care și-au pierdut locurile de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, și care permitea, de asemenea, majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % din costurile programului; invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură; |
| --- | --- |

20.

regretă decizia Consiliului de a bloca, în cazul cererilor depuse după 30 decembrie 2011, prelungirea derogării aferente crizei, care permitea furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize economice, nu numai celor care și-au pierdut locurile de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, și care permitea, de asemenea, majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % din costurile programului; invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură;

| 21. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

21.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  Societatea JTI, cu sediul la Geneva, aparține grupului Japan Tobacco Inc, Japonia și este una dintre cele mai mari companii mondiale din sectorul tutunului (în 2007: 10,8 % din piața mondială), după compania de stat China National Tobacco Corporation (în 2007: 32 %), societatea Philip Morris International (în 2007: 18,7 %) și societatea British American Tobacco (în 2007: 17,1 %). În prezent, JTI își desfășoară activitatea în 120 de țări, având 25 000 de angajați.

(4)  Statistik Austria: Anuarul de statistică 2012.

(5)  EGF/2010/007 AT/Steiermark-Niederösterreich, (JO L 263, 7.10.2011, p.9).

(6)  EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich, (JO L 317, 30.11.2011, p.28).

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/010 AT/Austria Tabak din Austria)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2013/276/UE.)

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/116

---

P7_TA(2013)0112

Acordurile de parteneriat economic dintre UE și țările ACP: excluderea anumitor țări de la preferințele comerciale ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului privind excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 045/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (15519/1/2012– C7–0006/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (15519/1/2012– C7–0006/2013),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0598), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0598),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 66 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 66 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru comerț internațional (A7-0123/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru comerț internațional (A7-0123/2013),

| 1. | adoptă poziția în a doua lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în a doua lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 13.9.2012, P7_TA(2012)0342.

---

P7_TC2-COD(2011)0260

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 527/2013.)

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/116

---

P7_TA(2013)0113

Sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind derogarea temporară de la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 045/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0697), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0697),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0385/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0385/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 2 alineatul (2) din Protocolul de la Kyoto, aprobat în numele Comunității Europene prin Decizia 2002/358/CE a Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 alineatul (2) din Protocolul de la Kyoto, aprobat în numele Comunității Europene prin Decizia 2002/358/CE a Consiliului (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 februarie 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 februarie 2013 (2),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 20 martie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 20 martie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0060/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0060/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Decizia 2002/358/CE a Consiliului din 25 aprilie 2002 privind aprobarea, în numele Comunității Europene, a Protocolului de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și îndeplinirea în comun a angajamentelor care decurg din acesta (JO L 130, 15.5.2002, p. 1).

(2)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P7_TC1-COD(2012)0328

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind derogarea temporară de la Directiva 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia nr. 377/2013/UE.)

---

ANEXĂ LA REZOLUŢIA LEGISLATIVĂ

Declarația Comisiei

Comisia amintește faptul că, în conformitate cu articolul 3d din Directiva 2003/87/CE, veniturile provenind din licitarea certificatelor pentru aviație ar trebui utilizate pentru a face față schimbărilor climatice în UE și în țările terțe, inter alia, pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră, pentru adaptarea la impactul schimbărilor climatice în UE și în țările terțe, în special în țările în curs de dezvoltare, pentru a finanța cercetarea și dezvoltarea în domeniul atenuării efectelor și al adaptării, inclusiv, în special, în domeniul aeronautic și al transportului aerian, pentru a reduce emisiile prin folosirea transporturilor cu emisii reduse și pentru a acoperi cheltuielile de administrare a sistemului comunitar. Veniturile obținute în urma licitației ar trebui afectate, de asemenea, finanțării contribuțiilor la Fondul mondial pentru eficiență energetică și energii regenerabile, precum și măsurilor de evitare a despăduririi.

Comisia ia act de faptul că statele membre informează Comisia cu privire la măsurile luate în temeiul articolului 3d din Directiva 2003/87/CE referitor la utilizarea veniturilor provenind din licitarea certificatelor pentru aviație. Prevederi specifice referitoare la conținutul acestor rapoarte sunt stabilite în Regulamentul (UE) nr. 525/2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (1). Detalii suplimentare se vor stabili în cadrul unui act de punere în aplicare al Comisiei în temeiul articolului 18 din respectivul regulament. Statele membre vor pune rapoartele la dispoziția publicului, iar Comisia va publica informații cumulate ale Uniunii cu privire la acestea într-un format ușor accesibil.

Comisia subliniază faptul că un mecanism global bazat pe piață care să stabilească la nivel internațional un preț pentru emisiile de dioxid de carbon generate de aviația internațională ar putea, pe lângă îndeplinirea obiectivului principal de reducere a emisiilor, să contribuie și la obținerea resurselor necesare pentru sprijinirea măsurilor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea întreprinse la nivel internațional.

---

(1)  JO L 165, 18.6.2013, p. 13.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/118

---

P7_TA(2013)0114

Instituțiile de credit și supravegherea prudențială ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a societăților de investiții și de modificare a Directivei 2002/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind supravegherea suplimentară a instituțiilor de credit, a întreprinderilor de asigurare și a societăților de investiții care aparțin unui conglomerat financiar (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 045/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0453),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 53 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Comisia a prezentat propunerea Parlamentului (C7–0210/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 53 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Comisia a prezentat propunerea Parlamentului (C7–0210/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Camera Deputaților din România și de către Parlamentul Suediei în conformitate cu Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Camera Deputaților din România și de către Parlamentul Suediei în conformitate cu Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 25 ianuarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 25 ianuarie 2012 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 martie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 martie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0170/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0170/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația Parlamentului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația Parlamentului anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 105, 11.4.2012, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0203

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/36/UE.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Parlamentului European

Se declară prin prezenta că acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul referitor la noua directivă privind cerințele de capital, prin care Comisiei îi va fi acordată competența de a solicita statelor membre, fie la cererea ABE în vederea aplicării Regulamentului (UE) nr. 1095/2010, fie din propria sa inițiativă, să furnizeze informații mai detaliate referitoare la transpunerea prezentei directive și la punerea în aplicare a dispozițiilor lor naționale, nu constituie un precedent pentru negocierile pe marginea unor acte legislative din alte domenii de politică.

Această soluție specifică este necesară din cauza unor circumstanțe speciale legate de structura europeană de supraveghere. Ca regulă generală, chestiunea privind documentele explicative va fi tratată și în continuare în conformitate cu Declarația politică comună din 27 octombrie 2011 a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/119 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/119

---

P7_TA(2013)0115

Cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 045/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0452),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0417/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0417/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Franței, Parlamentul Suediei și Camera Comunelor din Regatul Unit în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Franței, Parlamentul Suediei și Camera Comunelor din Regatul Unit în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 25 ianuarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 25 ianuarie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European din 18 ianuarie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European din 18 ianuarie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 martie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 martie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0171/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0171/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 105, 11.4.2012, p. 1.

(2)  JO C 68, 6.3.2012, p. 39.

---

P7_TC1-COD(2011)0202

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 575/2013.)

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/120 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/120

---

P7_TA(2013)0116

Serviciile de handling la sol în aeroporturile din Uniune ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind serviciile de handling la sol în aeroporturile din Uniune și de abrogare a Directivei 96/67/CE a Consiliului (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 045/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0824), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0824),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0457/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0457/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Deputaților din Luxemburg în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Deputaților din Luxemburg în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 iulie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 iulie 2012 (2),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0364/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0364/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p.173.

(2)  JO C 277, 13.9.2012, p.111.

---

P7_TC1-COD(2011)0397

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului Puropean şi al Consiliului privind serviciile de handling la sol în aeroporturile din Uniune și de abrogare a Directivei 96/67/CE a Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Directiva 96/67/CE a Consiliului din 15 octombrie 1996 privind accesul pe piața serviciilor de handling la sol în aeroporturile Comunității (4) prevede o deschidere graduală a pieței serviciilor de handling la sol. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 96/67/CE a Consiliului din 15 octombrie 1996 privind accesul pe piața serviciilor de handling la sol în aeroporturile Comunității (4) prevede o deschidere graduală a pieței serviciilor de handling la sol.

| (2) | Aeroporturile și serviciile de handling la sol sunt esențiale pentru funcționarea adecvată
  și securitatea
  transportului aerian deținând o funcție cheie în sectorul aviatic. Serviciile de handling la sol acoperă toate activitățile de aviație la sol efectuate în aeroporturi pentru companii aeriene individuale. [AM 244] |
| --- | --- |

(2)

Aeroporturile și serviciile de handling la sol sunt esențiale pentru funcționarea adecvată
  și securitatea
  transportului aerian deținând o funcție cheie în sectorul aviatic. Serviciile de handling la sol acoperă toate activitățile de aviație la sol efectuate în aeroporturi pentru companii aeriene individuale. [AM 244]

| (3) | Declarația adoptată la Summitul de aviație de la Bruges în octombrie 2010 a recunoscut necesitatea de a reforma normele Uniunii în vederea încurajării competitivității fiecărui element de legătură din lanțul de transport aviatic (precum aeroporturi, transportatori, alți furnizori de servicii). |
| --- | --- |

(3)

Declarația adoptată la Summitul de aviație de la Bruges în octombrie 2010 a recunoscut necesitatea de a reforma normele Uniunii în vederea încurajării competitivității fiecărui element de legătură din lanțul de transport aviatic (precum aeroporturi, transportatori, alți furnizori de servicii).

| (4) | Cartea albă „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor” (5) identifică îmbunătățirea accesului pe piață și furnizarea de servicii de calitate în aeroporturi ca fiind vitale pentru calitatea vieții cetățenilor și ca o acțiune esențială pentru realizarea spațiului european unic al transportatorilor. |
| --- | --- |

(4)

Cartea albă „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor” (5) identifică îmbunătățirea accesului pe piață și furnizarea de servicii de calitate în aeroporturi ca fiind vitale pentru calitatea vieții cetățenilor și ca o acțiune esențială pentru realizarea spațiului european unic al transportatorilor.

| (5) | Continuarea deschiderii graduale a pieței serviciilor de handling la sol, precum și introducerea de cerințe armonizate pentru furnizarea de servicii de handling la sol pot mări eficiența și calitatea de ansamblu a serviciilor de handling la sol pentru companiile aeriene, precum și pentru pasageri și expeditorii de mărfuri. Acest lucru ar trebui să îmbunătățească calitatea operațiilor aeroportuare în ansamblu. |
| --- | --- |

(5)

Continuarea deschiderii graduale a pieței serviciilor de handling la sol, precum și introducerea de cerințe armonizate pentru furnizarea de servicii de handling la sol pot mări eficiența și calitatea de ansamblu a serviciilor de handling la sol pentru companiile aeriene, precum și pentru pasageri și expeditorii de mărfuri. Acest lucru ar trebui să îmbunătățească calitatea operațiilor aeroportuare în ansamblu.

| (6) | Având în vedere necesitatea recentă a unor standarde de calitate minime și armonizate în aeroporturi în vederea punerii în aplicare a abordării „gate-to-gate” pentru realizarea cerului unic european și necesitatea unei mai bune armonizări pentru a putea exploata pe deplin beneficiile deschiderii graduale a pieței serviciilor de handling la sol în termeni de calitate și eficiență sporite a acestora, Directiva 96/67/CE ar trebui înlocuită cu un regulament. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere necesitatea recentă a unor standarde de calitate minime și armonizate în aeroporturi în vederea punerii în aplicare a abordării „gate-to-gate” pentru realizarea cerului unic european și necesitatea unei mai bune armonizări pentru a putea exploata pe deplin beneficiile deschiderii graduale a pieței serviciilor de handling la sol în termeni de calitate și eficiență sporite a acestora, Directiva 96/67/CE ar trebui înlocuită cu un regulament.

| (7) | Accesul liber la piața serviciilor de handling la sol este compatibil cu funcționarea eficientă a aeroporturilor Uniunii, cu condiția introducerii unor garanții relevante. Accesul liber la piața serviciilor de handling la sol ar trebui introdus gradual și adaptat la cerințele specifice acestui sector. |
| --- | --- |

(7)

Accesul liber la piața serviciilor de handling la sol este compatibil cu funcționarea eficientă a aeroporturilor Uniunii, cu condiția introducerii unor garanții relevante. Accesul liber la piața serviciilor de handling la sol ar trebui introdus gradual și adaptat la cerințele specifice acestui sector.

| (7a) | Întrucât accesul liber la piață este norma în politica Uniunii în domeniul transporturilor, liberalizarea completă a pieței de handling la sol ar trebui să fie obiectivul final. [AM 245] |
| --- | --- |

(7a)

Întrucât accesul liber la piață este norma în politica Uniunii în domeniul transporturilor, liberalizarea completă a pieței de handling la sol ar trebui să fie obiectivul final. [AM 245]

| (8) | Deschiderea graduală a pieței în temeiul Directivei 96/67/CE a produs deja rezultate pozitive în termeni de eficiență și calitate sporite. Prin urmare, este adecvată continuarea acestui proces de deschidere graduală. |
| --- | --- |

(8)

Deschiderea graduală a pieței în temeiul Directivei 96/67/CE a produs deja rezultate pozitive în termeni de eficiență și calitate sporite. Prin urmare, este adecvată continuarea acestui proces de deschidere graduală.

| (9) | Fiecare utilizator al aeroportului trebuie să poată recurge la handling propriu. În același timp, este necesară menținerea unei definiții clare și restrictive a handlingului propriu pentru a evita abuzurile și impactul negativ asupra pieței serviciilor de handling pentru terți. |
| --- | --- |

(9)

Fiecare utilizator al aeroportului trebuie să poată recurge la handling propriu. În același timp, este necesară menținerea unei definiții clare și restrictive a handlingului propriu pentru a evita abuzurile și impactul negativ asupra pieței serviciilor de handling pentru terți.

| (10) | Pentru anumite categorii de servicii de handling la sol, accesul pe piață poate prezenta constrângeri privind siguranța, securitatea, capacitatea și spațiul disponibil. Prin urmare, ar trebui să fie posibilă limitarea numărului de furnizori autorizați pentru astfel de servicii de handling la sol.
  A trebui să fie posibil ca extinderea acestor limitări să difere de la un terminal la altul pe teritoriul aceluiași aeroport, cu condiția ca aplicarea lor să nu fie discriminatorie, să nu denatureze concurența și să fie conformă cu dispozițiile prezentului regulament, și numărul minim de furnizori pe fiecare terminal să fie menținut. [AM 246] |
| --- | --- |

(10)

Pentru anumite categorii de servicii de handling la sol, accesul pe piață poate prezenta constrângeri privind siguranța, securitatea, capacitatea și spațiul disponibil. Prin urmare, ar trebui să fie posibilă limitarea numărului de furnizori autorizați pentru astfel de servicii de handling la sol.
  A trebui să fie posibil ca extinderea acestor limitări să difere de la un terminal la altul pe teritoriul aceluiași aeroport, cu condiția ca aplicarea lor să nu fie discriminatorie, să nu denatureze concurența și să fie conformă cu dispozițiile prezentului regulament, și numărul minim de furnizori pe fiecare terminal să fie menținut. [AM 246]

| (11) | În unele cazuri, constrângerile privind siguranța, securitatea, capacitatea și spațiul disponibil pot justifica și alte restricții
  temporare
  referitoare la accesul pe piață sau la handlingul propriu, cu condiția ca restricțiile să fie relevante, obiective, transparente și nediscriminatorii. În astfel de cazuri, statele membre ar trebui să fie îndreptățite să solicite exceptări de la dispozițiile prezentului regulament. [AM 247] |
| --- | --- |

(11)

În unele cazuri, constrângerile privind siguranța, securitatea, capacitatea și spațiul disponibil pot justifica și alte restricții
  temporare
  referitoare la accesul pe piață sau la handlingul propriu, cu condiția ca restricțiile să fie relevante, obiective, transparente și nediscriminatorii. În astfel de cazuri, statele membre ar trebui să fie îndreptățite să solicite exceptări de la dispozițiile prezentului regulament. [AM 247]

| (12) | Scopul exceptărilor trebuie să fie de a permite autorităților aeroportuare să depășească sau să reducă cel puțin constrângerile respective. Astfel de exceptări trebuie aprobate de către Comisie. |
| --- | --- |

(12)

Scopul exceptărilor trebuie să fie de a permite autorităților aeroportuare să depășească sau să reducă cel puțin constrângerile respective. Astfel de exceptări trebuie aprobate de către Comisie.

| (13) | Dacă se dorește menținerea unei concurențe reale și echitabile în situațiile în care numărul de furnizori de servicii de handling la sol este limitat, aceștia trebuie selectați în conformitate cu o procedură de licitație deschisă, transparentă și nediscriminatorie. Detaliile unei astfel de proceduri trebuie specificate în amănunt. |
| --- | --- |

(13)

Dacă se dorește menținerea unei concurențe reale și echitabile în situațiile în care numărul de furnizori de servicii de handling la sol este limitat, aceștia trebuie selectați în conformitate cu o procedură de licitație deschisă, transparentă și nediscriminatorie. Detaliile unei astfel de proceduri trebuie specificate în amănunt.

| (13a) | Toți furnizorii de servicii de handling la sol, utilizatorii de servicii de handling propriu și subcontractanții care își desfășoară activitatea într-un aeroport trebuie să aplice contractele colective de muncă reprezentative pertinente și legislația națională a statelor membre în cauză, pentru a putea asigura o concurență loială între furnizorii de servicii de handling la sol, bazată pe calitate și eficiență. [AM 248] |
| --- | --- |

(13a)

Toți furnizorii de servicii de handling la sol, utilizatorii de servicii de handling propriu și subcontractanții care își desfășoară activitatea într-un aeroport trebuie să aplice contractele colective de muncă reprezentative pertinente și legislația națională a statelor membre în cauză, pentru a putea asigura o concurență loială între furnizorii de servicii de handling la sol, bazată pe calitate și eficiență. [AM 248]

| (14) | Utilizatorii

  Având în vedere necesitatea de a ține seama de nevoile utilizatorilor
  aeroportului
  , aceștia
  trebuie să fie consultați cu privire la selecția furnizorilor de servicii de handling la sol, deoarece aceștia au un interes major în calitatea și prețul serviciilor de handling la sol. [AM 249] |
| --- | --- |

(14)

Utilizatorii

  Având în vedere necesitatea de a ține seama de nevoile utilizatorilor
  aeroportului
  , aceștia
  trebuie să fie consultați cu privire la selecția furnizorilor de servicii de handling la sol, deoarece aceștia au un interes major în calitatea și prețul serviciilor de handling la sol. [AM 249]

| (15) | Prin urmare, este necesar să se prevadă reprezentarea utilizatorilor aeroportului și consultarea acestora, în special în momentul selectării furnizorilor autorizați de servicii de handling la sol. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, este necesar să se prevadă reprezentarea utilizatorilor aeroportului și consultarea acestora, în special în momentul selectării furnizorilor autorizați de servicii de handling la sol.

| (16) | În contextul selectării furnizorilor de servicii de handling la sol într-un aeroport, ar trebui să fie posibil ca în anumite circumstanțe și în condiții specifice să se extindă obligația furnizării de servicii publice la alte aeroporturi din aceeași regiune geografică a statului membru în cauză. |
| --- | --- |

(16)

În contextul selectării furnizorilor de servicii de handling la sol într-un aeroport, ar trebui să fie posibil ca în anumite circumstanțe și în condiții specifice să se extindă obligația furnizării de servicii publice la alte aeroporturi din aceeași regiune geografică a statului membru în cauză.

| (17) | Nu este clar

  Ar trebui să se clarifice
  dacă statele membre pot solicita preluarea personalului în momentul schimbării furnizorului de servicii de handling la sol restricționate
  , în conformitate cu articolul 6 alineatul (2)
  . Discontinuitatea personalului poate avea un efect negativ asupra calității serviciilor de handling la sol. Prin urmare, este oportun să se clarifice normele privind preluarea de personal dincolo de aplicarea Directivei 2001/23/CE a Consiliului din 12 martie 2001 privind apropierea legislației statelor membre referitoare la menținerea drepturilor lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi, unități sau părți de întreprinderi sau unități (6) și să se permită statelor membre să asigure condiții adecvate de angajare și de muncă. [AM 250] |
| --- | --- |

(17)

Nu este clar

  Ar trebui să se clarifice
  dacă statele membre pot solicita preluarea personalului în momentul schimbării furnizorului de servicii de handling la sol restricționate
  , în conformitate cu articolul 6 alineatul (2)
  . Discontinuitatea personalului poate avea un efect negativ asupra calității serviciilor de handling la sol. Prin urmare, este oportun să se clarifice normele privind preluarea de personal dincolo de aplicarea Directivei 2001/23/CE a Consiliului din 12 martie 2001 privind apropierea legislației statelor membre referitoare la menținerea drepturilor lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi, unități sau părți de întreprinderi sau unități (6) și să se permită statelor membre să asigure condiții adecvate de angajare și de muncă. [AM 250]

| (17a) | Creșterea calității serviciilor de handling la sol ar trebui să fie scopul final. Ar trebui să se ia măsuri în acest sens fără a crește povara administrativă pentru societățile de handling la sol. Prin urmare, este important să li se permită societăților să își stabilească singure practicile economice generale și politica de resurse umane. [AM 251] |
| --- | --- |

(17a)

Creșterea calității serviciilor de handling la sol ar trebui să fie scopul final. Ar trebui să se ia măsuri în acest sens fără a crește povara administrativă pentru societățile de handling la sol. Prin urmare, este important să li se permită societăților să își stabilească singure practicile economice generale și politica de resurse umane. [AM 251]

| (18) | Pentru a garanta funcționarea adecvată și în bune condiții a operațiunilor aferente transportului aerian în aeroporturi, pentru a garanta siguranța și securitatea în incinta aeroportului, pentru a proteja mediul și pentru a asigura conformitatea cu dispozițiile și normele sociale aplicabile, furnizarea de servicii de handling la sol ar trebui să facă obiectul unei aprobări corespunzătoare. Având în vedere faptul că, în prezent, există sisteme pentru aprobarea furnizării de servicii de handling la sol în majoritatea statelor membre, dar că acestea diferă considerabil, trebuie introdus un sistem armonizat de aprobare. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a garanta funcționarea adecvată și în bune condiții a operațiunilor aferente transportului aerian în aeroporturi, pentru a garanta siguranța și securitatea în incinta aeroportului, pentru a proteja mediul și pentru a asigura conformitatea cu dispozițiile și normele sociale aplicabile, furnizarea de servicii de handling la sol ar trebui să facă obiectul unei aprobări corespunzătoare. Având în vedere faptul că, în prezent, există sisteme pentru aprobarea furnizării de servicii de handling la sol în majoritatea statelor membre, dar că acestea diferă considerabil, trebuie introdus un sistem armonizat de aprobare.

| (19) | Pentru a se garanta faptul că toți furnizorii de servicii și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu se bucură de o stabilitate economică suficientă, o bună reputație,

  respectă cel puțin cerințele de securitate și siguranță și dispun de
  o acoperire suficientă a asigurării și o cunoaștere adecvată a operațiunilor de handling la sol și a mediului aeroportuar

  precum
  și pentru a stabili condiții echitabile, acordarea aprobării trebuie să se facă pe baza unui set minim de cerințe.
  Aceste cerințe minime nu ar trebui să aibă sub nicio formă un impact restrictiv asupra continuării deschiderii pieței
  . [AM 252 și 253] |
| --- | --- |

(19)

Pentru a se garanta faptul că toți furnizorii de servicii și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu se bucură de o stabilitate economică suficientă, o bună reputație,

  respectă cel puțin cerințele de securitate și siguranță și dispun de
  o acoperire suficientă a asigurării și o cunoaștere adecvată a operațiunilor de handling la sol și a mediului aeroportuar

  precum
  și pentru a stabili condiții echitabile, acordarea aprobării trebuie să se facă pe baza unui set minim de cerințe.
  Aceste cerințe minime nu ar trebui să aibă sub nicio formă un impact restrictiv asupra continuării deschiderii pieței
  . [AM 252 și 253]

| (20) | Accesul liber la infrastructura centralizată a aeroportului și un cadru juridic clar pentru definirea infrastructurii centralizate sunt esențiale pentru furnizarea eficientă a serviciilor de handling la sol. Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă colectarea unei taxe pentru infrastructura centralizată. |
| --- | --- |

(20)

Accesul liber la infrastructura centralizată a aeroportului și un cadru juridic clar pentru definirea infrastructurii centralizate sunt esențiale pentru furnizarea eficientă a serviciilor de handling la sol. Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă colectarea unei taxe pentru infrastructura centralizată.

| (21) | Taxele nu trebuie să fie discriminatorii, iar calcularea acestora trebuie să fie transparentă. Taxele nu trebuie să depășească ceea ce este necesar pentru a acoperi costurile furnizării infrastructurii centralizate, inclusiv un randament rezonabil al activelor. |
| --- | --- |

(21)

Taxele nu trebuie să fie discriminatorii, iar calcularea acestora trebuie să fie transparentă. Taxele nu trebuie să depășească ceea ce este necesar pentru a acoperi costurile furnizării infrastructurii centralizate, inclusiv un randament rezonabil al activelor.

| (22) | Organismul de administrare a aeroportului și/sau oricare alt organism de administrare a infrastructurii centralizate a aeroportului respectiv trebuie să consulte

  aibă obligația de a consulta
  în mod regulat utilizatorii aeroportului cu privire la definirea infrastructurii și la cuantumul taxelor percepute. [AM 254] |
| --- | --- |

(22)

Organismul de administrare a aeroportului și/sau oricare alt organism de administrare a infrastructurii centralizate a aeroportului respectiv trebuie să consulte

  aibă obligația de a consulta
  în mod regulat utilizatorii aeroportului cu privire la definirea infrastructurii și la cuantumul taxelor percepute. [AM 254]

| (23) | Organismul de administrare a aeroportului poate furniza, de asemenea, servicii de handling la sol. Deoarece, în același timp, prin deciziile sale, organismul de administrare a aeroportului poate exercita o influență considerabilă asupra concurenței dintre furnizorii de servicii de handling la sol, aeroporturilor ar trebui să li se solicite să își păstreze serviciile

  țină o contabilitate complet separată a serviciilor sale
  de handling la sol în cadrul unei entități juridice separate de entitatea juridică pentru administrarea

  , pe de o parte, și a administrării
  infrastructurii
  , pe de altă parte
  . [AM 255] |
| --- | --- |

(23)

Organismul de administrare a aeroportului poate furniza, de asemenea, servicii de handling la sol. Deoarece, în același timp, prin deciziile sale, organismul de administrare a aeroportului poate exercita o influență considerabilă asupra concurenței dintre furnizorii de servicii de handling la sol, aeroporturilor ar trebui să li se solicite să își păstreze serviciile

  țină o contabilitate complet separată a serviciilor sale
  de handling la sol în cadrul unei entități juridice separate de entitatea juridică pentru administrarea

  , pe de o parte, și a administrării
  infrastructurii
  , pe de altă parte
  . [AM 255]

| (24) | Pentru a permite aeroporturilor să își îndeplinească funcțiile de administrare a infrastructurii, pentru a garanta siguranța și securitatea în incinta aeroportului și pentru a garanta reziliența serviciilor de handling la sol și în situații de criză, organismul de administrare a aeroportului trebuie să fie responsabil de coordonarea corespunzătoare a serviciilor de handling la sol în aeroport. Organismul de administrare a aeroportului trebuie să prezinte rapoarte cu privire la coordonarea activităților de handling la sol din aeroport Organismului de evaluare a performanțelor al Eurocontrol în vederea unei mai bune optimizări. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a permite aeroporturilor să își îndeplinească funcțiile de administrare a infrastructurii, pentru a garanta siguranța și securitatea în incinta aeroportului și pentru a garanta reziliența serviciilor de handling la sol și în situații de criză, organismul de administrare a aeroportului trebuie să fie responsabil de coordonarea corespunzătoare a serviciilor de handling la sol în aeroport. Organismul de administrare a aeroportului trebuie să prezinte rapoarte cu privire la coordonarea activităților de handling la sol din aeroport Organismului de evaluare a performanțelor al Eurocontrol în vederea unei mai bune optimizări.

| (24a) | În cazul în care organismul de administrare a aeroportului furnizează el însuși serviciile de handling la sol sau controlează în mod direct sau indirect furnizarea acestora, coordonarea corespunzătoare a serviciilor de handling la sol ar trebui monitorizată de către autoritatea independentă de supraveghere, pentru a garanta un tratament egal. [AM 256] |
| --- | --- |

(24a)

În cazul în care organismul de administrare a aeroportului furnizează el însuși serviciile de handling la sol sau controlează în mod direct sau indirect furnizarea acestora, coordonarea corespunzătoare a serviciilor de handling la sol ar trebui monitorizată de către autoritatea independentă de supraveghere, pentru a garanta un tratament egal. [AM 256]

| (25) | Organismul de administrare a aeroportului, o autoritate publică sau oricare alt organism cu atribuții de control al aeroportului trebuie să aibă, de asemenea, competența de a stabili normele necesare pentru funcționarea adecvată a infrastructurii aeroportului. |
| --- | --- |

(25)

Organismul de administrare a aeroportului, o autoritate publică sau oricare alt organism cu atribuții de control al aeroportului trebuie să aibă, de asemenea, competența de a stabili normele necesare pentru funcționarea adecvată a infrastructurii aeroportului.

| (26) | Este necesar să se definească standarde de calitate minime obligatorii pe care trebuie să le îndeplinească furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu pentru a asigura calitatea globală a serviciilor și pentru a stabili condiții echitabile de concurență pentru toți furnizorii. |
| --- | --- |

(26)

Este necesar să se definească standarde de calitate minime obligatorii pe care trebuie să le îndeplinească furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu pentru a asigura calitatea globală a serviciilor și pentru a stabili condiții echitabile de concurență pentru toți furnizorii.

| (26a) | Pentru a garanta un nivel adecvat de siguranță în toate aeroporturile, cerințele privind standardele minime pentru serviciile de handling la sol ar trebui să respecte principiile sistemelor de siguranță și management prevăzute în dreptul relevant al Uniunii. [AM 257] |
| --- | --- |

(26a)

Pentru a garanta un nivel adecvat de siguranță în toate aeroporturile, cerințele privind standardele minime pentru serviciile de handling la sol ar trebui să respecte principiile sistemelor de siguranță și management prevăzute în dreptul relevant al Uniunii. [AM 257]

| (27) | În vederea creșterii performanței în întreg sectorul aviatic și a punerii în aplicare a abordării „gate-to-gate”, furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu ar trebui să prezinte Comisiei rapoarte cu privire la efectuarea acestora. |
| --- | --- |

(27)

În vederea creșterii performanței în întreg sectorul aviatic și a punerii în aplicare a abordării „gate-to-gate”, furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu ar trebui să prezinte Comisiei rapoarte cu privire la efectuarea acestora.

| (28) | Într-un sector cu utilizare intensivă a forței de muncă astfel cum este handlingul la sol, dezvoltarea și instruirea continuă a personalului au un impact puternic asupra calității serviciilor . Prin urmare,

  și a siguranței operațiunilor
  .
  O instituție competentă a Uniunii, acționând în cooperare cu autoritățile competente din statele membre, cu operatorii aeroportuari și cu partenerii sociali, ar trebui să stabilească standarde minime care să garanteze niveluri optime de calitate în materie de formare și instruire a angajaților din sectorul serviciilor de handling la sol
  .
  Aceste standarde
  trebuie stabilite cerințe minime de instruire pentru a garanta

  actualizate și dezvoltate periodic, pentru a contribui la
  calitatea operațiunilor în termeni de fiabilitate, reziliență, siguranță și securitate și pentru a crea condiții echitabile de concurență pentru toți operatorii.
  Atât timp cât la respectivul aeroport nu se respectă standardele cerute, acreditarea furnizorilor de servicii în cauză trebuie suspendată, retrasă sau reținută până în momentul în care standardul corespunzător este atins din nou. Trebuie oferită o instruire specifică aeroportului, pe o durată de minimum cinci zile. [AM 258] |
| --- | --- |

(28)

Într-un sector cu utilizare intensivă a forței de muncă astfel cum este handlingul la sol, dezvoltarea și instruirea continuă a personalului au un impact puternic asupra calității serviciilor . Prin urmare,

  și a siguranței operațiunilor
  .
  O instituție competentă a Uniunii, acționând în cooperare cu autoritățile competente din statele membre, cu operatorii aeroportuari și cu partenerii sociali, ar trebui să stabilească standarde minime care să garanteze niveluri optime de calitate în materie de formare și instruire a angajaților din sectorul serviciilor de handling la sol
  .
  Aceste standarde
  trebuie stabilite cerințe minime de instruire pentru a garanta

  actualizate și dezvoltate periodic, pentru a contribui la
  calitatea operațiunilor în termeni de fiabilitate, reziliență, siguranță și securitate și pentru a crea condiții echitabile de concurență pentru toți operatorii.
  Atât timp cât la respectivul aeroport nu se respectă standardele cerute, acreditarea furnizorilor de servicii în cauză trebuie suspendată, retrasă sau reținută până în momentul în care standardul corespunzător este atins din nou. Trebuie oferită o instruire specifică aeroportului, pe o durată de minimum cinci zile. [AM 258]

| (29) | Subcontractarea conduce la o creștere a flexibilității pentru furnizorii de servicii de handling la sol. Cu toate acestea, subcontractarea și subcontractarea în cascadă pot, de asemenea, să genereze constrângeri privind capacitatea și să afecteze în mod negativ siguranța și securitatea. În consecință, subcontractarea trebuie limitată, iar normele care o reglementează trebuie clarificate. |
| --- | --- |

(29)

Subcontractarea conduce la o creștere a flexibilității pentru furnizorii de servicii de handling la sol. Cu toate acestea, subcontractarea și subcontractarea în cascadă pot, de asemenea, să genereze constrângeri privind capacitatea și să afecteze în mod negativ siguranța și securitatea. În consecință, subcontractarea trebuie limitată, iar normele care o reglementează trebuie clarificate.

| (30) | Drepturile recunoscute prin prezentul regulament trebuie să se aplice furnizorilor de servicii de handling la sol din țări terțe și utilizatorilor aeroportului din țări terțe care recurg la handling propriu numai în condițiile unei reciprocități stricte. În cazul în care nu există o astfel de reciprocitate, Comisia trebuie să poată decide ca un stat membru sau statele membre să suspende aceste drepturi cu privire la astfel de furnizori sau utilizatori. |
| --- | --- |

(30)

Drepturile recunoscute prin prezentul regulament trebuie să se aplice furnizorilor de servicii de handling la sol din țări terțe și utilizatorilor aeroportului din țări terțe care recurg la handling propriu numai în condițiile unei reciprocități stricte. În cazul în care nu există o astfel de reciprocitate, Comisia trebuie să poată decide ca un stat membru sau statele membre să suspende aceste drepturi cu privire la astfel de furnizori sau utilizatori.

| (31) | Statele membre trebuie să își mențină capacitatea de a asigura un nivel corespunzător de protecție socială pentru

  să se asigure că
  personalul întreprinderii care furnizează servicii de handling la sol
  beneficiază de un nivel corespunzător de protecție socială și de condiții de muncă decente, inclusiv în cazul subcontractării și în contextul contractelor de servicii
  .
  În cazul în care autoritățile competente ale unui stat membru constată că există deficiențe de protecție sau că au loc încălcări ale normelor în vigoare, ar trebui să fie posibil ca acreditarea furnizorilor de servicii în cauză să fie suspendată, retrasă sau reținută până în momentul în care este atins din nou standardul corespunzător
  . [AM 259] |
| --- | --- |

(31)

Statele membre trebuie să își mențină capacitatea de a asigura un nivel corespunzător de protecție socială pentru

  să se asigure că
  personalul întreprinderii care furnizează servicii de handling la sol
  beneficiază de un nivel corespunzător de protecție socială și de condiții de muncă decente, inclusiv în cazul subcontractării și în contextul contractelor de servicii
  .
  În cazul în care autoritățile competente ale unui stat membru constată că există deficiențe de protecție sau că au loc încălcări ale normelor în vigoare, ar trebui să fie posibil ca acreditarea furnizorilor de servicii în cauză să fie suspendată, retrasă sau reținută până în momentul în care este atins din nou standardul corespunzător
  . [AM 259]

| (31a) | Întrucât persoanele cu dizabilități și persoanele cu mobilitate redusă se confruntă adesea cu o discriminare nejustificată în tratarea problemelor și plângerilor lor și în compensările oferite, prezentul regulament ar trebui aplicat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind drepturile persoanelor cu dizabilități și ale persoanelor cu mobilitate redusă pe durata călătoriei pe calea aerului

   (7)
  . [AM 260] |
| --- | --- |

(31a)

Întrucât persoanele cu dizabilități și persoanele cu mobilitate redusă se confruntă adesea cu o discriminare nejustificată în tratarea problemelor și plângerilor lor și în compensările oferite, prezentul regulament ar trebui aplicat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind drepturile persoanelor cu dizabilități și ale persoanelor cu mobilitate redusă pe durata călătoriei pe calea aerului

   (7)
  . [AM 260]

| (31b) | Deși drepturile persoanelor cu dizabilități și ale persoanelor cu mobilitate redusă pe durata călătoriei pe calea aerului sunt stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1107/2006, prezentul regulament încurajează o convergență mai bună între, pe de o parte, furnizorii de asistență pentru persoanele cu dizabilități și persoanele cu mobilitate redusă și, pe de altă parte, persoanele care manipulează echipamentul ajutător al călătorilor, inclusiv dispozitivele medicale. [AM 261] |
| --- | --- |

(31b)

Deși drepturile persoanelor cu dizabilități și ale persoanelor cu mobilitate redusă pe durata călătoriei pe calea aerului sunt stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1107/2006, prezentul regulament încurajează o convergență mai bună între, pe de o parte, furnizorii de asistență pentru persoanele cu dizabilități și persoanele cu mobilitate redusă și, pe de altă parte, persoanele care manipulează echipamentul ajutător al călătorilor, inclusiv dispozitivele medicale. [AM 261]

| (31c) | Având în vedere progresele realizate în domeniul drepturilor pasagerilor și pentru a preveni discriminarea pasagerilor cu dizabilități, ar trebui luate în considerare obiectivele și soluțiile propuse de Directiva 2001/85/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2001 privind dispozițiile speciale aplicabile vehiculelor destinate transportului de pasageri care au mai mult de opt locuri pe scaune în plus față de locul conducătorului auto

   (8)
  . [AM 262] |
| --- | --- |

(31c)

Având în vedere progresele realizate în domeniul drepturilor pasagerilor și pentru a preveni discriminarea pasagerilor cu dizabilități, ar trebui luate în considerare obiectivele și soluțiile propuse de Directiva 2001/85/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2001 privind dispozițiile speciale aplicabile vehiculelor destinate transportului de pasageri care au mai mult de opt locuri pe scaune în plus față de locul conducătorului auto

   (8)
  . [AM 262]

| (32) | Pentru a se garanta faptul că se aplică cerințe armonizate de asigurare furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat

  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  cu privire la cerințele de asigurare pentru furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu trebuie delegată Comisiei. Pentru a se garanta faptul că se aplică obligații armonizate și actualizate în mod corespunzător referitoare la standardele minime de calitate pentru serviciile de handling la sol și cu privire la obligațiile de raportare ale furnizorilor de servicii de handling la sol și ale utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat cu privire la specificațiile pentru standardele minime de calitate pentru serviciile de handling la sol și la specificațiile pentru

  referitoare la
  conținutul și diseminarea obligațiilor de raportare pentru furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu trebuie delegată Comisiei. Este foarte important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să efectueze consultări corespunzătoare, inclusiv la nivel de experți și implicând Comitetul sectorial de dialog social instituit în temeiul Deciziei 98/500/CE
  a Comisiei din 20 mai 1998 privind constituirea comitetelor de dialog sectorial, menite să promoveze dialogul între partenerii sociali la nivel european

   (9).
  Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu
  . [AM 263] |
| --- | --- |

(32)

Pentru a se garanta faptul că se aplică cerințe armonizate de asigurare furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat

  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  cu privire la cerințele de asigurare pentru furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu trebuie delegată Comisiei. Pentru a se garanta faptul că se aplică obligații armonizate și actualizate în mod corespunzător referitoare la standardele minime de calitate pentru serviciile de handling la sol și cu privire la obligațiile de raportare ale furnizorilor de servicii de handling la sol și ale utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat cu privire la specificațiile pentru standardele minime de calitate pentru serviciile de handling la sol și la specificațiile pentru

  referitoare la
  conținutul și diseminarea obligațiilor de raportare pentru furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu trebuie delegată Comisiei. Este foarte important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să efectueze consultări corespunzătoare, inclusiv la nivel de experți și implicând Comitetul sectorial de dialog social instituit în temeiul Deciziei 98/500/CE
  a Comisiei din 20 mai 1998 privind constituirea comitetelor de dialog sectorial, menite să promoveze dialogul între partenerii sociali la nivel european

   (9).
  Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu
  . [AM 263]

| (32a) | Ținând seama de condițiile specifice pe care le implică handlingul la sol prin punerea la dispoziție de scaune cu rotile și de alte echipamente medicale și de asistență utilizate de pasageri cu handicap sau cu mobilitate redusă, precum și de măsura în care echipamentele respective sunt importante pentru independența pasagerilor respectivi, contractele de asigurare încheiate de furnizorii de servicii de handling la sol ar trebui să garanteze acoperirea integrală a tuturor pierderilor suferite ca urmare a deteriorării sau pierderii acestui tip de echipamente. [AM 264] |
| --- | --- |

(32a)

Ținând seama de condițiile specifice pe care le implică handlingul la sol prin punerea la dispoziție de scaune cu rotile și de alte echipamente medicale și de asistență utilizate de pasageri cu handicap sau cu mobilitate redusă, precum și de măsura în care echipamentele respective sunt importante pentru independența pasagerilor respectivi, contractele de asigurare încheiate de furnizorii de servicii de handling la sol ar trebui să garanteze acoperirea integrală a tuturor pierderilor suferite ca urmare a deteriorării sau pierderii acestui tip de echipamente. [AM 264]

| (32b) | Având în vedere importanța siguranței, calității și formării profesionale, a respectării standardelor de calitate și, în special, a performanțelor operaționale ale celor care furnizează serviciile de handling la sol, statele membre ar trebui să prevadă impunerea de sancțiuni în cazul încălcării prezentului regulament. Sancțiunile prevăzute în acest sens ar trebui să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare. [AM 265] |
| --- | --- |

(32b)

Având în vedere importanța siguranței, calității și formării profesionale, a respectării standardelor de calitate și, în special, a performanțelor operaționale ale celor care furnizează serviciile de handling la sol, statele membre ar trebui să prevadă impunerea de sancțiuni în cazul încălcării prezentului regulament. Sancțiunile prevăzute în acest sens ar trebui să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare. [AM 265]

| (32c) | Din documentele înmânate de compania aeriană pasagerului ar trebui să reiasă clar cine este furnizorul de servicii de handling la sol pentru respectiva rută aeriană. [AM 266] |
| --- | --- |

(32c)

Din documentele înmânate de compania aeriană pasagerului ar trebui să reiasă clar cine este furnizorul de servicii de handling la sol pentru respectiva rută aeriană. [AM 266]

| (32d) | Furnizorii de servicii de handling la sol au obligația de a asigura puncte de informare pentru bagajele pierdute sau care lipsesc. [AM 267] |
| --- | --- |

(32d)

Furnizorii de servicii de handling la sol au obligația de a asigura puncte de informare pentru bagajele pierdute sau care lipsesc. [AM 267]

| (33) | Comisia, în momentul pregătirii și elaborării actelor delegate, trebuie să asigure transmiterea simultană, oportună și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
  [AM 263] |
| --- | --- |

(33)

Comisia, în momentul pregătirii și elaborării actelor delegate, trebuie să asigure transmiterea simultană, oportună și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
  [AM 263]

| (34) | Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, trebuie conferite Comisiei competențe de executare. Aceste competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (10). |
| --- | --- |

(34)

Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, trebuie conferite Comisiei competențe de executare. Aceste competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (10).

| (35) | La adoptarea deciziilor de punere în aplicare referitoare la exceptările de la gradul de deschidere a pieței pentru serviciile de handling la sol furnizate pentru terți și pentru companiile aeriene care recurg la handling propriu, trebuie utilizată procedura de consultare, având în vedere faptul că actele respective au un domeniu de aplicare limitat. |
| --- | --- |

(35)

La adoptarea deciziilor de punere în aplicare referitoare la exceptările de la gradul de deschidere a pieței pentru serviciile de handling la sol furnizate pentru terți și pentru companiile aeriene care recurg la handling propriu, trebuie utilizată procedura de consultare, având în vedere faptul că actele respective au un domeniu de aplicare limitat.

| (36) | La adoptarea deciziilor de punere în aplicare referitoare la extinderea de către statele membre a obligației de servicii publice la un aeroport insular, trebuie utilizată procedura de consultare, având în vedere faptul că actele respective au un domeniu de aplicare limitat. |
| --- | --- |

(36)

La adoptarea deciziilor de punere în aplicare referitoare la extinderea de către statele membre a obligației de servicii publice la un aeroport insular, trebuie utilizată procedura de consultare, având în vedere faptul că actele respective au un domeniu de aplicare limitat.

| (37) | La adoptarea deciziilor de punere în aplicare referitoare la suspendarea parțială sau totală a dreptului de acces pe piața serviciilor de handling la sol pe teritoriul unui stat membru pentru furnizorii de servicii de handling la sol sau utilizatorii aeroportului dintr-o țară terță, trebuie utilizată procedura de examinare. |
| --- | --- |

(37)

La adoptarea deciziilor de punere în aplicare referitoare la suspendarea parțială sau totală a dreptului de acces pe piața serviciilor de handling la sol pe teritoriul unui stat membru pentru furnizorii de servicii de handling la sol sau utilizatorii aeroportului dintr-o țară terță, trebuie utilizată procedura de examinare.

| (38) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume o aplicare mai uniformă a legislației Uniunii cu privire la serviciile de handling la sol, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre ca urmare a caracterului internațional al transportului aerian, și, prin urmare, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru a atinge acest obiectiv. |
| --- | --- |

(38)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume o aplicare mai uniformă a legislației Uniunii cu privire la serviciile de handling la sol, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre ca urmare a caracterului internațional al transportului aerian, și, prin urmare, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru a atinge acest obiectiv.

| (39) | Declarația ministerială privind aeroportul Gibraltar, adoptată la Cordoba la 18 septembrie 2006, în cursul primei reuniuni ministeriale a Forumului de dialog privind Gibraltarul, va înlocui declarația comună privind aeroportul Gibraltar făcută la Londra la 2 decembrie 1987, iar deplina conformitate cu declarația respectivă va fi asimilată conformității cu declarația din 1987. |
| --- | --- |

(39)

Declarația ministerială privind aeroportul Gibraltar, adoptată la Cordoba la 18 septembrie 2006, în cursul primei reuniuni ministeriale a Forumului de dialog privind Gibraltarul, va înlocui declarația comună privind aeroportul Gibraltar făcută la Londra la 2 decembrie 1987, iar deplina conformitate cu declarația respectivă va fi asimilată conformității cu declarația din 1987.

| (40) | Prin urmare, Directiva 96/67/CE trebuie abrogată, |
| --- | --- |

(40)

Prin urmare, Directiva 96/67/CE trebuie abrogată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Capitolul I

Domeniu de aplicare și definiții

Articolul 1

Domeniul de aplicare

Prezentul regulament se aplică oricărui aeroport situat pe teritoriul unui stat membru care face obiectul tratatului și este deschis traficului comercial.

Aplicarea prezentului regulament la aeroportul Gibraltar nu aduce atingere poziției juridice a Regatului Spaniei și, respectiv, a Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind diferendul lor referitor la suveranitatea asupra teritoriului pe care este situat aeroportul.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „aeroport” înseamnă o suprafață de teren special adaptată pentru aterizarea, decolarea și manevrele aeronavelor, inclusiv instalațiile auxiliare pe care aceste operații le implică pentru cerințele traficului și serviciilor aeriene, inclusiv instalațiile necesare pentru a asista serviciile aeriene comerciale; |
| --- | --- |

(a)

„aeroport” înseamnă o suprafață de teren special adaptată pentru aterizarea, decolarea și manevrele aeronavelor, inclusiv instalațiile auxiliare pe care aceste operații le implică pentru cerințele traficului și serviciilor aeriene, inclusiv instalațiile necesare pentru a asista serviciile aeriene comerciale;

| (b) | „organism de administrare a aeroportului” înseamnă un organism care, în combinație cu alte activități sau nu, după caz, are ca obiectiv, conform actelor naționale cu putere de lege, administrarea și gestionarea infrastructurilor aeroportului, precum și coordonarea și controlul activităților diferiților operatori prezenți în aeroportul în cauză; |
| --- | --- |

(b)

„organism de administrare a aeroportului” înseamnă un organism care, în combinație cu alte activități sau nu, după caz, are ca obiectiv, conform actelor naționale cu putere de lege, administrarea și gestionarea infrastructurilor aeroportului, precum și coordonarea și controlul activităților diferiților operatori prezenți în aeroportul în cauză;

| (c) | „utilizator al aeroportului” înseamnă orice persoană fizică sau juridică responsabilă pentru transportul pe calea aerului a pasagerilor, poștei și/sau mărfurilor, de la sau la aeroportul în cauză; |
| --- | --- |

(c)

„utilizator al aeroportului” înseamnă orice persoană fizică sau juridică responsabilă pentru transportul pe calea aerului a pasagerilor, poștei și/sau mărfurilor, de la sau la aeroportul în cauză;

| (d) | „servicii de handling la sol” înseamnă serviciile furnizate utilizatorilor aeroporturilor în aeroporturi, astfel cum sunt stabilite în anexă

  anexa I
  ; |
| --- | --- |

(d)

„servicii de handling la sol” înseamnă serviciile furnizate utilizatorilor aeroporturilor în aeroporturi, astfel cum sunt stabilite în anexă

  anexa I
  ;

| (e) | „handling propriu” înseamnă situația în care un utilizator al aeroportului realizează pe cont propriu una sau mai multe categorii de servicii de handling la sol și nu încheie un contract de nicio natură cu un terț pentru furnizarea acestor servicii. În sensul prezentului regulament, în raporturile dintre aceștia, utilizatorii aeroporturilor nu trebuie considerați ca terți dacă:






  — | un utilizator deține procentul majoritar de acțiuni la alt utilizator; sau |
| --- | --- | --- |

(e)

„handling propriu” înseamnă situația în care un utilizator al aeroportului realizează pe cont propriu una sau mai multe categorii de servicii de handling la sol și nu încheie un contract de nicio natură cu un terț pentru furnizarea acestor servicii. În sensul prezentului regulament, în raporturile dintre aceștia, utilizatorii aeroporturilor nu trebuie considerați ca terți dacă:

—

un utilizator deține procentul majoritar de acțiuni la alt utilizator; sau

| — | un singur organism deține procentul majoritar la ceilalți utilizatori; |
| --- | --- |

—

un singur organism deține procentul majoritar la ceilalți utilizatori;

| — | pentru integratori, handlingul propriu se extinde la serviciile de handling la sol efectuate pentru toate aeronavele care fac parte din rețeaua lor de transport, indiferent dacă aeronavele în cauză sunt proprietate privată sau luate în leasing și indiferent dacă sunt operate de un transportator aerian deținut de un integrator sau de o terță parte. În sensul acestei secțiuni, întreprinderea care furnizează serviciile de handling la sol nu trebuie să fie un utilizator al aeroportului, însă trebuie să fie afiliată integratorului și trebuie să îndeplinească standardele minime de calitate; |
| --- | --- |

—

pentru integratori, handlingul propriu se extinde la serviciile de handling la sol efectuate pentru toate aeronavele care fac parte din rețeaua lor de transport, indiferent dacă aeronavele în cauză sunt proprietate privată sau luate în leasing și indiferent dacă sunt operate de un transportator aerian deținut de un integrator sau de o terță parte. În sensul acestei secțiuni, întreprinderea care furnizează serviciile de handling la sol nu trebuie să fie un utilizator al aeroportului, însă trebuie să fie afiliată integratorului și trebuie să îndeplinească standardele minime de calitate;

| (f) | „furnizor de servicii de handling la sol” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care furnizează unor terți una sau mai multe categorii de servicii de handling la sol; |
| --- | --- |

(f)

„furnizor de servicii de handling la sol” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care furnizează unor terți una sau mai multe categorii de servicii de handling la sol;

| (fa) | „integrator” înseamnă o întreprindere care oferă servicii de transport de marfă la domiciliul sau sediul clientului reglementate contractual, care garantează transportul mărfurilor și/sau al corespondenței de la destinația de plecare până la destinația finală și care integrează perfect serviciile de transport, de handling la sol, de sortare a coletelor și de livrare; |
| --- | --- |

(fa)

„integrator” înseamnă o întreprindere care oferă servicii de transport de marfă la domiciliul sau sediul clientului reglementate contractual, care garantează transportul mărfurilor și/sau al corespondenței de la destinația de plecare până la destinația finală și care integrează perfect serviciile de transport, de handling la sol, de sortare a coletelor și de livrare;

| (fb) | „contractul colectiv de muncă”, dacă este prevăzut de legislația unui stat membru, este considerat reprezentativ atunci când se aplică, din punct de vedere al conținutului, serviciilor de handling la sol și, în cazul în care aplicabilitatea sa geografică într-un stat membru acoperă aeroportul în care își desfășoară activitatea furnizorul de servicii de handling la sol; |
| --- | --- |

(fb)

„contractul colectiv de muncă”, dacă este prevăzut de legislația unui stat membru, este considerat reprezentativ atunci când se aplică, din punct de vedere al conținutului, serviciilor de handling la sol și, în cazul în care aplicabilitatea sa geografică într-un stat membru acoperă aeroportul în care își desfășoară activitatea furnizorul de servicii de handling la sol;

| (g) | „infrastructură centralizată” înseamnă instalații și/sau facilități specifice într-un aeroport care, din motive tehnice, de mediu, costuri sau capacitate, nu pot fi divizate sau multiplicate și a căror disponibilitate este esențială și necesară pentru realizarea serviciilor ulterioare de handling la sol
  într-un aeroport
  ; |
| --- | --- |

(g)

„infrastructură centralizată” înseamnă instalații și/sau facilități specifice într-un aeroport care, din motive tehnice, de mediu, costuri sau capacitate, nu pot fi divizate sau multiplicate și a căror disponibilitate este esențială și necesară pentru realizarea serviciilor ulterioare de handling la sol
  într-un aeroport
  ;

| (h) | „subcontractare” înseamnă încheierea unui contract de către un furnizor de servicii de handling la sol, în calitatea sa de contractant principal, sau, în mod excepțional, de către un utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu, cu un terț denumit „subcontractant”, în cadrul căruia subcontractantului i se solicită să execute una sau mai multe categorii (sau subcategorii) de servicii de handling la sol; |
| --- | --- |

(h)

„subcontractare” înseamnă încheierea unui contract de către un furnizor de servicii de handling la sol, în calitatea sa de contractant principal, sau, în mod excepțional, de către un utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu, cu un terț denumit „subcontractant”, în cadrul căruia subcontractantului i se solicită să execute una sau mai multe categorii (sau subcategorii) de servicii de handling la sol;

| (ha) | „subcontractant” înseamnă un furnizor autorizat de handling la sol în conformitate cu articolele 16 și 17; |
| --- | --- |

(ha)

„subcontractant” înseamnă un furnizor autorizat de handling la sol în conformitate cu articolele 16 și 17;

| (i) | „aprobare” înseamnă o aprobare acordată de către autoritatea competentă unei întreprinderi în vederea furnizării de servicii de handling la sol în conformitate cu aprobarea respectivă; |
| --- | --- |

(i)

„aprobare” înseamnă o aprobare acordată de către autoritatea competentă unei întreprinderi în vederea furnizării de servicii de handling la sol în conformitate cu aprobarea respectivă;

| (j) | „autoritatea independentă de supervizare” înseamnă autoritatea menționată la articolul 11 din Directiva 2009/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2009 privind tarifele de aeroport (11). [AM 268] |
| --- | --- |

(j)

„autoritatea independentă de supervizare” înseamnă autoritatea menționată la articolul 11 din Directiva 2009/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2009 privind tarifele de aeroport (11). [AM 268]

Capitolul II

Cerințe preliminare generale

Articolul 3

Organismul de administrare a aeroportului

(1)   În cazul în care un aeroport este gestionat și utilizat nu de către un singur organism, ci de către mai multe organisme separate, fiecare dintre organismele respective este considerat parte a organismului de administrare a aeroportului, în sensul prezentului regulament.

(2)   În cazul în care un singur organism de administrare este instituit pentru mai multe aeroporturi, fiecare dintre aeroporturile respective este considerat separat, în sensul prezentului regulament.

Articolul 4

Comitetul utilizatorilor aeroportului

(1)   Fiecare dintre aeroporturile în cauză

  La cererea utilizatorilor aeroportului, fiecare aeroport al cărui volum anual de trafic este de cel puțin 2 milioane de pasageri sau 50 000 de tone de mărfuri cel puțin în ultimii trei ani
  constituie un comitet al reprezentanților utilizatorilor aeroportului sau al organizațiilor reprezentând utilizatorii aeroportului („Comitetul utilizatorilor aeroportului”)
  , precum și al reprezentanților aeroporturilor și ai personalului
  .
  Implicarea partenerilor sociali în acest Comitet al utilizatorilor aeroportului este obligatorie
  . [AM 269]

(2)   Toți utilizatorii aeroportului au dreptul să participe la lucrările Comitetului utilizatorilor aeroportului, sau, dacă doresc, să fie reprezentați de către o organizație desemnată în acest scop. Cu toate acestea, în cazul în care sunt reprezentați de o astfel de organizație, aceasta nu trebuie să furnizeze servicii de handling la sol în aeroportul în cauză.

(3)   Comitetul utilizatorilor aeroportului își stabilește în scris propriul regulament de procedură, inclusiv propriile reguli privind procedura de vot.

Procedura de vot include dispoziții specifice privind modalitatea de evitare a conflictelor de interese în cadrul Comitetului utilizatorilor aeroportului, rezultate din prezența utilizatorilor aeroportului care furnizează servicii de handling la sol în aeroportul în cauză. În special, în situația în care comitetul este consultat în cursul unei proceduri de selecție în conformitate cu articolele 8 și 9, utilizatorii aeroportului care solicită o autorizație pentru a furniza unul sau mai multe servicii de handling la sol pentru terți nu au drept de vot.

(4)   Ponderea voturilor în cadrul Comitetului utilizatorilor aeroportului este stabilită astfel încât:

| (a) | indiferent de volumul de trafic anual efectuat de către un singur utilizator al aeroportului într-un aeroport, puterea sa de vot să nu depășească 49 % din numărul total de voturi; |
| --- | --- |

(a)

indiferent de volumul de trafic anual efectuat de către un singur utilizator al aeroportului într-un aeroport, puterea sa de vot să nu depășească 49 % din numărul total de voturi;

| (b) | puterea de vot a utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu să nu depășească o treime din numărul total de voturi. |
| --- | --- |

(b)

puterea de vot a utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu să nu depășească o treime din numărul total de voturi.

(5)   Organismul de administrare a aeroportului asigură secretariatul Comitetului utilizatorilor aeroportului.

În cazul în care organismul de administrare a aeroportului refuză acest lucru sau Comitetul utilizatorilor aeroportului nu acceptă acest lucru, organismul de administrare a aeroportului desemnează o altă entitate care trebuie să fie acceptată de către Comitetul utilizatorilor aeroportului. Secretariatul Comitetului utilizatorilor aeroportului păstrează și menține lista cu utilizatorii aeroportului sau reprezentanții acestora care fac parte din Comitetul utilizatorilor aeroportului.

(6)   Secretariatul Comitetului utilizatorilor aeroportului păstrează procese-verbale ale fiecărei reuniuni a comitetului. Procesele-verbale reflectă întocmai opiniile și voturile exprimate în timpul reuniunii.

(6a)
     
  În cazul în care prezentul regulament stipulează că ar trebui consultat Comitetul utilizatorilor aeroportului, organismul de administrare a aeroportului sau, acolo unde este cazul, autoritatea care organizează licitația înștiințează Comitetul utilizatorilor aeroportului în acest sens și îi pune la dispoziție deciziile propuse și toate informațiile necesare cu cel târziu șase săptămâni înainte de a lua o decizie finală. În eventualitatea unor neînțelegeri între organismul de administrare a aeroportului și Comitetul utilizatorilor aeroportului, sau, acolo unde este cazul, autoritatea care organizează licitația, și fără a aduce atingere articolului 41 din prezentul regulament, organismul de administrare a aeroportului sau, acolo unde este cazul, autoritatea care organizează licitația, își justifică printr-o expunere de motive decizia finală ținând cont de opiniile Comitetului utilizatorilor aeroportului. [AM 270]

Capitolul III

Deschiderea pieței serviciilor de handling la sol

Secțiunea 1

Handling propriu

Articolul 5

Handling propriu

Toți utilizatorii aeroportului au libertatea de a recurge la handling propriu.

Secțiunea 2

Servicii de handling la sol pentru terți

Articolul 6

Servicii de handling la sol pentru terți

(1)   Furnizorii de servicii de handling la sol
  stabiliți în interiorul UE sau Asociația europeană pentru liber schimb
  au acces liber pe piață pentru furnizarea de servicii de handling la sol unor terți pe oricare aeroport cu un volum anual de trafic mai mare de
  peste
  două milioane de pasageri sau 50 000 de tone de mărfuri pentru cel puțin ultimii trei ani.

(2)   Pentru aeroporturile menționate la alineatul (1), statele membre pot limita numărul furnizorilor autorizați să furnizeze următoarele categorii de servicii de handling la sol:

| (a) | handlingul bagajelor; |
| --- | --- |

(a)

handlingul bagajelor;

| (b) | handlingul de rampă; |
| --- | --- |

(b)

handlingul de rampă;

| (c) | handlingul combustibilului și lubrifianților; |
| --- | --- |

(c)

handlingul combustibilului și lubrifianților;

| (d) | handlingul mărfurilor și poștei, în ceea ce privește handlingul fizic al mărfurilor și poștei care intră, iese sau este transferată între terminalul aeroportului și aeronavă. |
| --- | --- |

(d)

handlingul mărfurilor și poștei, în ceea ce privește handlingul fizic al mărfurilor și poștei care intră, iese sau este transferată între terminalul aeroportului și aeronavă.

Cu toate acestea, statele membre nu pot limita numărul la mai puțin de doi furnizori pentru fiecare categorie de servicii de handling la sol sau, pentru aeroporturile

  în cazul aeroporturilor
  cu un volum anual de trafic mai mare de 5 milioane

  15 milioane
  de pasageri sau 100 000

  200 000
  de tone de mărfuri cel puțin în ultimii trei ani, la mai puțin de trei furnizori pentru fiecare categorie de servicii de handling la sol.

(2a)
     
  Limitările prevăzute la alineatul (2) pot să difere de la un terminal la altul pe teritoriul aceluiași aeroport, cu condiția ca aplicarea lor să nu fie discriminatorie, să nu denatureze concurența și să fie conformă cu dispozițiile prezentului regulament și ca numărul minim de furnizori de la fiecare terminal să rămână neschimbat.

(3)   În aeroporturile unde numărul furnizorilor este limitat la doi sau mai mulți furnizori în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol sau cu articolul 14 alineatul (1) literele (a) și (c), cel puțin unul dintre furnizorii autorizați nu este direct sau indirect controlat de către:

| (a) | organismul de administrare a aeroportului, |
| --- | --- |

(a)

organismul de administrare a aeroportului,

| (b) | un utilizator al aeroportului care a transportat mai mult de 25 % din numărul de pasageri sau din cantitatea de cargo înregistrată la aeroport în anul anterior celui în care au fost selectați furnizorii, |
| --- | --- |

(b)

un utilizator al aeroportului care a transportat mai mult de 25 % din numărul de pasageri sau din cantitatea de cargo înregistrată la aeroport în anul anterior celui în care au fost selectați furnizorii,

| (c) | un organism care controlează direct sau indirect sau este controlat direct sau indirect de organismul de administrare a aeroportului menționat la litera (a) sau orice asemenea utilizator menționat la litera (b). |
| --- | --- |

(c)

un organism care controlează direct sau indirect sau este controlat direct sau indirect de organismul de administrare a aeroportului menționat la litera (a) sau orice asemenea utilizator menționat la litera (b).

Controlul se exercită prin intermediul drepturilor, al contractelor sau al altor mijloace, care, fie separat, fie în combinație și având în vedere considerentele de fapt sau de drept în cauză, conferă posibilitatea de a exercita o influență decisivă asupra furnizorului, astfel cum a fost interpretată de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene.

(4)   În cazul în care numărul de furnizori autorizați este limitat în conformitate cu alineatul (2), statele membre nu pot împiedica

  împiedică
  un utilizator al aeroportului, indiferent de partea aeroportului care îi este alocată, să aibă, cu privire la fiecare categorie de servicii de handling la sol supusă restricției, posibilitatea unei alegeri eficiente, în condițiile stabilite la alineatele (2) și (3), între cel puțin:

| — | doi furnizori de servicii de handling la sol, sau |
| --- | --- |

—

doi furnizori de servicii de handling la sol, sau

| — | trei furnizori de servicii de handling la sol pentru aeroporturile al căror volum anual de trafic este mai mare de 5 milioane

  15 milioane
  de pasageri sau 100 000

  200 000
  de tone de mărfuri cel puțin în ultimii trei ani. |
| --- | --- |

—

trei furnizori de servicii de handling la sol pentru aeroporturile al căror volum anual de trafic este mai mare de 5 milioane

  15 milioane
  de pasageri sau 100 000

  200 000
  de tone de mărfuri cel puțin în ultimii trei ani.

(5)   În cazul în care un aeroport atinge pragurile referitoare la traficul de mărfuri stabilite în prezentul articol fără însă să atingă pragul corespunzător cu privire la circulația pasagerilor, prezentul regulament

  articol
  nu se aplică categoriilor de servicii de handling la sol rezervate exclusiv pasagerilor
  și nici infrastructurii rezervate exclusiv pasagerilor
  .

În cazul în care un aeroport atinge pragurile referitoare la traficul de pasageri stabilite la prezentul articol, fără însă să atingă pragul corespunzător cu privire la circulația mărfurilor, prezentul articol nu se aplică categoriilor de servicii de handling la sol rezervate exclusiv mărfurilor și nici infrastructurii rezervate exclusiv mărfurilor.

(6)   Orice aeroport al cărui volum anual de trafic a depășit două milioane de pasageri sau 50 000 de tone de mărfuri cel puțin trei ani consecutiv și al cărui volum anual de trafic coboară, prin urmare, sub pragul de două milioane de pasageri sau 50 000 de tone de mărfuri, își menține piața deschisă furnizorilor terți de servicii de handling pentru cel puțin următorii trei ani care urmează anului în care a coborât sub prag.

(7)   Orice aeroport al cărui volum anual de trafic nu a depășit 5
  milioane

  15 milioane
  de pasageri sau 100 000

  200 000
  de tone de mărfuri pentru cel puțin trei ani consecutiv și al cărui volum anual de trafic coboară sub pragul de 5
  milioane

  15 milioane
  de pasageri sau 100 000

  200 000
  de tone de mărfuri, își menține piața deschisă furnizorilor terți de servicii de handling pentru cel puțin următorii trei ani care urmează anului în care a coborât sub prag. [AM 271]

Articolul 7

Selecția furnizorilor

(1)   Furnizorii autorizați să furnizeze servicii de handling la sol într-un aeroport unde numărul acestora este limitat în conformitate cu articolul 6 sau articolul 14 sunt selectați în conformitate cu o procedură de licitație transparentă, deschisă și nediscriminatorie.
  Autoritatea pentru licitație are competența de a solicita ca furnizorii de servicii de handling la sol să fie obligați să ofere una sau mai multe categorii de servicii de handling la sol, la pachet, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2). Organismul de administrare al aeroportului are competența de a înainta autorității ce organizează licitația o cerere corespunzătoare vizând gruparea serviciilor. [AM 272]

(2)   Autoritatea pentru licitație este

| (a) | organismul de administrare a aeroportului, cu condiția ca acesta:






  — | să nu furnizeze servicii similare de handling la sol; și |
| --- | --- | --- |

(a)

organismul de administrare a aeroportului, cu condiția ca acesta:

—

să nu furnizeze servicii similare de handling la sol; și

| — | să nu dețină un control direct sau indirect asupra niciunei întreprinderi care furnizează astfel de servicii; și |
| --- | --- |

—

să nu dețină un control direct sau indirect asupra niciunei întreprinderi care furnizează astfel de servicii; și

| — | să nu fie implicată în niciun fel în nicio astfel de întreprindere; |
| --- | --- |

—

să nu fie implicată în niciun fel în nicio astfel de întreprindere;

| (b) | în toate celelalte cazuri, o autoritate competentă independentă de organismul de administrare a aeroportului
  și fără legături de afaceri directe sau indirecte cu activitățile aeroportului
  . [AM 273] |
| --- | --- |

(b)

în toate celelalte cazuri, o autoritate competentă independentă de organismul de administrare a aeroportului
  și fără legături de afaceri directe sau indirecte cu activitățile aeroportului
  . [AM 273]

(3)   Comitetul utilizatorilor aeroportului
  și organismul de administrare a aeroportului, dacă nu este autoritatea pentru licitație,
  nu trebuie să aibă acces la dosarele candidaților în nicio etapă a procedurii de selecție. Organismul

  La cererea comitetului utilizatorilor aeroportului sau a organismului
  de administrare a aeroportului nu trebuie să aibă acces la dosarele candidaților în nicio etapă a procedurii de selecție, dacă
  acesta
  nu este autoritatea pentru licitație

  contractantă, autoritatea contractantă prezintă un rezumat al dosarelor candidaților, asigurându-se că acesta nu conține informații confidențiale
  . [AM 274]

(4)   După notificarea

  informarea
  Comisiei
  și sub rezerva normelor Uniunii privind ajutoarele de stat
  , statul membru în cauză poate include în caietul de sarcini sau în specificațiile tehnice pe care furnizorii de servicii de handling la sol trebuie să le respecte o obligație de furnizare de servicii publice cu privire la aeroporturile care deservesc regiuni periferice sau în curs de dezvoltare care fac parte din teritoriul său și unde furnizorii nu sunt dispuși să furnizeze servicii de handling la sol fără sprijin public (și anume, drepturi exclusive sau plăți compensatorii), dar care sunt de o importanță vitală pentru statul membru în cauză în ceea ce privește accesibilitatea. Această dispoziție nu aduce atingere normelor UE privind ajutoarele de stat.
  [AM 275]

(5)   Cererea de oferte se lansează și se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene introduce pentru procedura de licitație pentru serviciile de handling la sol o rubrică adecvată. [AM 276]

(6)   Selecția furnizorilor de către autoritatea pentru licitație se face în două etape:

| (a) | o procedură de calificare pentru a examina caracterul adecvat al candidaților; și |
| --- | --- |

(a)

o procedură de calificare pentru a examina caracterul adecvat al candidaților; și

| (b) | o procedură de atribuire pentru a selecta furnizorul sau furnizorii autorizați. |
| --- | --- |

(b)

o procedură de atribuire pentru a selecta furnizorul sau furnizorii autorizați.

(6a)
     
  Dacă o procedură de licitație nu obține un răspuns din partea numărului impus de furnizori de servicii de handling la sol în conformitate cu articolul 6 alineatul (2), autoritatea competentă efectuează o nouă licitație în termen de 48 de luni de la expirarea licitației precedente. [AM 277]

Articolul 8

Procedura de calificare

(1)   În cadrul procedurii de calificare, autoritatea pentru licitație verifică dacă candidații îndeplinesc un număr de criterii minime. Autoritatea pentru licitație stabilește criteriile minime ulterior consultării Comitetului utilizatorilor aeroportului și organismului de administrare a aeroportului, dacă acesta din urmă este diferit de autoritatea pentru licitație.

(2)   Criteriile minime includ următoarele elemente:

| (a) | candidatul deține o aprobare validă eliberată în conformitate cu capitolul IV; |
| --- | --- |

(a)

candidatul deține o aprobare validă eliberată în conformitate cu capitolul IV;

| (b) | candidatul își demonstrează capacitatea și se angajează în scris să aplice dispozițiile și normele relevante, inclusiv textele legislative aplicabile privind dreptul muncii, contractele colective aplicabile, normele de conduită în aeroport și cerințele de calitate în aeroport.
  Candidatul și subcontractanții se angajează, de asemenea, să pună în aplicare contractul colectiv reprezentativ. [AM 278] |
| --- | --- |

(b)

candidatul își demonstrează capacitatea și se angajează în scris să aplice dispozițiile și normele relevante, inclusiv textele legislative aplicabile privind dreptul muncii, contractele colective aplicabile, normele de conduită în aeroport și cerințele de calitate în aeroport.
  Candidatul și subcontractanții se angajează, de asemenea, să pună în aplicare contractul colectiv reprezentativ. [AM 278]

(3)   Autoritatea pentru licitație prezintă lista candidaților care îndeplinesc criteriile stabilite în cadrul procedurii de calificare.

Articolul 9

Procedura de atribuire

(1)   
  Ca bază a procedurii de adjudecare, organismul de administrare a aeroportului întocmește documentele de licitație, indicând clar standardele minime cerute la aeroport, programul de zbor reprezentativ, precum și previziunile de trafic pe perioada în care se organizează licitația.
  În cadrul procedurii de atribuire, autoritatea pentru licitație selectează un furnizor din lista candidaților calificați și atribuie autorizația furnizorului după consultarea Comitetului utilizatorilor aeroportului și a organismului de administrare a aeroportului, dacă acesta este diferit de autoritatea pentru licitație.

(2)   Selecția furnizorului în vederea atribuirii autorizației se bazează pe comparația dosarelor candidaților în raport cu o listă a criteriilor de atribuire. Criteriile de atribuire trebuie să fie pertinente, obiective, transparente și nediscriminatorii. Autoritatea pentru licitație stabilește criteriile de atribuire după consultarea Comitetului

  , de comun acord cu Comitetul
  utilizatorilor aeroportului și a organismului de administrare a aeroportului, dacă acesta este diferit de autoritatea pentru licitație.

(2a)
     
  Candidații trimit o listă detaliată cu toate sarcinile specifice care fac sau pot face obiectul subcontractării și care nu sunt legate de activitatea de bază.

(3)   Criteriile de atribuire includ următoarele:

| (a) | coerența și caracterul plauzibil al planului de afaceri, astfel cum este evaluat
  pentru primii trei ani
  pe baza modelelor de calcul al costurilor; |
| --- | --- |

(a)

coerența și caracterul plauzibil al planului de afaceri, astfel cum este evaluat
  pentru primii trei ani
  pe baza modelelor de calcul al costurilor;

| (b) | nivelul calității operațiunilor, astfel cum sunt evaluate pe baza unui program de zbor reprezentativ, inclusiv, dacă este cazul, utilizarea eficientă a personalului și a echipamentelor, ultima acceptare a bagajelor și a mărfurilor, termenele de livrare pentru bagaje și mărfuri și timpii maximi de rotație; |
| --- | --- |

(b)

nivelul calității operațiunilor, astfel cum sunt evaluate pe baza unui program de zbor reprezentativ, inclusiv, dacă este cazul, utilizarea eficientă a personalului și a echipamentelor, ultima acceptare a bagajelor și a mărfurilor, termenele de livrare pentru bagaje și mărfuri și timpii maximi de rotație;

| (c) | adecvația resurselor materiale în ceea ce privește disponibilitatea și protecția mediului asociate echipamentelor
  , îndeplinirea cerințelor de mediu și buna lor stare de funcționare
  ; |
| --- | --- |

(c)

adecvația resurselor materiale în ceea ce privește disponibilitatea și protecția mediului asociate echipamentelor
  , îndeplinirea cerințelor de mediu și buna lor stare de funcționare
  ;

| (d) | adecvația resurselor umane în ceea ce privește experiența lucrătorilor și adecvația programului

  , programul
  de formare/calificare
  și condiții decente de angajare și de lucru, inclusiv în contextul transferării personalului în conformitate cu articolul 12, și angajamentul de a aplica contractul colectiv de muncă reprezentativ
  ; |
| --- | --- |

(d)

adecvația resurselor umane în ceea ce privește experiența lucrătorilor și adecvația programului

  , programul
  de formare/calificare
  și condiții decente de angajare și de lucru, inclusiv în contextul transferării personalului în conformitate cu articolul 12, și angajamentul de a aplica contractul colectiv de muncă reprezentativ
  ;

| (e) | calitatea tehnologiei informației și comunicațiilor; |
| --- | --- |

(e)

calitatea tehnologiei informației și comunicațiilor;

| (f) | calitatea planificării organizaționale; |
| --- | --- |

(f)

calitatea planificării organizaționale;

| (g) | performanța ecologică

  efectuarea cu succes a unui audit recunoscut în domeniul siguranței pentru a garanta conformitatea corespunzătoare cu cerințele în materie de siguranță și securitate
  . |
| --- | --- |

(g)

performanța ecologică

  efectuarea cu succes a unui audit recunoscut în domeniul siguranței pentru a garanta conformitatea corespunzătoare cu cerințele în materie de siguranță și securitate
  .

(4)   Ponderea relativă a criteriilor de atribuire este menționată în cererea de oferte și în documentele relevante. Un interval de puncte cu o distribuție (spread) maximă corespunzătoare se aplică fiecărui criteriu de atribuire. Autoritatea pentru licitație poate stabili un număr minim de puncte pe care un candidat ales trebuie să le acumuleze pentru anumite criterii specifice de atribuire. Stabilirea unui număr minim de puncte este nediscriminatorie și este menționată clar în cererea de oferte și în documentele relevante. Autoritatea pentru licitație nu poate elimina niciun criteriu de atribuire, nu poate adăuga alte criterii și nici subîmpărți criteriile prevăzute inițial în cererea de oferte.

(5)   Autorizația de furnizare de servicii de handling la sol în aeroportul respectiv se atribuie candidatului care acumulează cel mai mare număr de puncte și care întrunește în același timp toate punctajele minime solicitate pentru anumite criterii de atribuire.

(6)   Utilizatorii aeroportului care candidează pentru furnizarea de servicii de handling pentru terți sau care operează handling propriu nu sunt consultați în procedura de atribuire.

(7)   Autoritatea pentru licitație se asigură că decizia de atribuire și motivele care stau la baza acesteia sunt făcute publice. [AM 279]

Articolul 10

Perioada de selecție și încheierea activității

(1)   Furnizorii de servicii de handling la sol sunt autorizați pentru o perioadă minimă de șapte ani și o perioadă maximă de zece ani, fără a aduce atingere exceptărilor referitoare la deschiderea pentru handling propriu și pentru servicii de handling la sol pentru terți prevăzută la articolul 14 alineatul (1). Perioada exactă pentru care furnizorii sunt autorizați și data de începere a activităților se indică clar în cererea de oferte.

(2)   Un furnizor de servicii de handling la sol începe să furnizeze serviciile în termen de o lună de la data începerii indicată în cererea de oferte. Autoritatea pentru licitație poate, în cazuri justificate corespunzător, la cererea furnizorului de servicii de handling la sol și după consultarea Comitetului utilizatorilor aeroportului, să prelungească această perioadă cu cel mult șase

  cinci
  luni. După expirarea acestei perioade,

  Dacă după această perioadă de șase luni de la data de început indicată în cererea de oferte, furnizorul nu și-a început activitățile și nu își poate demonstra voința de a proceda astfel, autoritatea pentru licitație poate decide că
  validitatea autorizației încetează.
  În astfel de cazuri, statele membre pot aplica sancțiuni financiare furnizorilor și pot, în schimb, acorda autorizația furnizorului care s-a clasat pe locul doi conform numărului de puncte obținut, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5). [AM 280]

(3)   Autoritatea pentru licitație anticipează încheierea perioadei de autorizare și se asigură că orice furnizor selectat în urma unei noi cereri de oferte este autorizat să își înceapă activitățile în ziua următoare ultimei zile a perioadei de autorizare corespunzătoare furnizorului sau furnizorilor selectați anterior.

(4)   În cazul în care un furnizor de servicii de handling la sol își încetează activitatea înainte de terminarea perioadei pentru care este autorizat, furnizoracesta este înlocuit pe baza procedurii de selecție descrise în articolele 7, 8, 9 și în prezentul articol. Orice furnizor care își încetează activitatea informează autoritatea pentru licitație relevantă cu privire la intenția sa de a-și înceta activitatea cu suficient timp în prealabil și cu cel puțin șase luni înainte de a părăsi aeroportul. Pot fi impuse sancțiuni financiare furnizorului dacă acesta nu informează autoritatea pentru licitație cu suficient timp

  cu cel puțin șase luni
  în prealabil, cu excepția cazului în care furnizorul poate demonstra forța majoră. [AM 281]

(5)   În cazul în care un furnizor își încetează activitatea înainte de finalizarea perioadei pentru care este autorizat și nu acordă timp suficient autorității pentru licitație să selecteze un nou furnizor până la momentul părăsirii aeroportului, având drept rezultat un monopol temporar asupra anumitor servicii de handling la sol în aeroportul respectiv, statul membru respectiv autorizează pentru o perioadă de timp limitată, care să nu depășească zece luni, un furnizor de servicii de handling la sol pentru a furniza serviciile în aeroportul respectiv fără a recurge la procedura de selecție prevăzută în articolele 7, 8, 9 și în prezentul articol.

Dacă statul membru nu reușește să găsească un furnizor de servicii de handling la sol pentru o perioadă de timp limitată, statul membru reglementează prețurile pentru serviciile de handling la sol aflate sub monopol temporar până în momentul în care un alt furnizor începe să furnizeze serviciile în aeroport.

(6)   Autoritatea pentru licitație informează Comitetul utilizatorilor aeroportului și, dacă este cazul, organismul de administrare a aeroportului cu privire la deciziile luate în temeiul articolelor 7, 8 și 9 precum și în temeiul prezentului articol.

(7)   Articolele 7, 8 și 9 precum și dispozițiile prezentului articol nu se aplică în cazul atribuirii de contracte publice și concesiuni, care sunt reglementate de alte dispoziții legislative ale Uniunii.

Articolul 11

Organismul de administrare a aeroportului în calitate de furnizor de servicii de handling la sol

(1)   Atunci când numărul furnizorilor de servicii de handling la sol este limitat în conformitate cu articolul 6, organismul de administrare a aeroportului poate să furnizeze servicii de handling la sol fără a face obiectul procedurii de selecție prevăzută la articolele 7-10. De asemenea, organismul de administrare a aeroportului poate, fără a urma această procedură, să autorizeze o întreprindere să furnizeze servicii de handling la sol în aeroportul în cauză:

| (a) | dacă acesta controlează direct sau indirect întreprinderea respectivă; |
| --- | --- |

(a)

dacă acesta controlează direct sau indirect întreprinderea respectivă;

| (b) | dacă întreprinderea îl controlează direct sau indirect; |
| --- | --- |

(b)

dacă întreprinderea îl controlează direct sau indirect;

| (ba) | dacă această întreprindere îndeplinește criteriile enunțate în capitolul IV. [AM 282] |
| --- | --- |

(ba)

dacă această întreprindere îndeplinește criteriile enunțate în capitolul IV. [AM 282]

(2)   În cazul în care un organism de administrare a aeroportului care furnizează servicii de handling la sol în conformitate cu alineatul (1) nu mai îndeplinește condițiile stabilite la alineatul (1), furnizorul respectiv poate continua să furnizeze servicii de handling la sol pentru o perioadă de cinci

  trei
  ani fără a face obiectul procedurii de selecție prevăzută la articolele 7-10. La încheierea perioadei de cinci

  trei
  ani, furnizorul informează autoritatea pentru licitație relevantă cu suficient timp în prealabil și cu cel puțin șase luni înainte de expirarea perioadei de cinci ani. Pot fi impuse sancțiuni financiare furnizorului în cazul în care acesta nu informează autoritatea pentru licitație cu suficient timp în prealabil, cu excepția cazului în care furnizorul poate demonstra forța majoră. Dacă furnizorul își încetează activitatea înainte de terminarea perioadei de cinci

  trei
  ani, se aplică articolul 10 alineatele (4) și (5). [AM 283]

Articolul 12

Menținerea drepturilor angajaților în cazul transferului de personal pentru serviciile supuse restricțiilor privind accesul pe piață
  [AM 284]

(1)   Prezentul articol se aplică numai serviciilor de handling la sol pentru care statul membru în cauză are un număr limitat de furnizori în conformitate cu articolul 6 sau cu articolul 14.
  Statele membre verifică în detaliu, în contextul prezentului regulament, dacă este indicată o limitare a concurenței pentru alte sectoare. [AM 285]

(2)   În cazul în care, în urma procedurii de selecție prevăzută la articolele 7-10, un furnizor de servicii de handling la sol menționat la alineatul (1) își pierde autorizația de a furniza serviciile,
  sau în cazul în care un furnizor de servicii încetează a mai furniza aceste servicii unui utilizator de aeroport ori în cazul în care un utilizator de aeroport care recurge la servicii de handling propriu decide să nu mai recurgă la astfel de servicii,
  statele membre pot solicita

  solicită
  furnizorilor de servicii de handling la sol
  sau utilizatorilor de aeroport care utilizează servicii de handling în regie proprie
  care furnizează ulterior serviciile respective să acorde personalului angajat anterior pentru furnizarea serviciilor drepturile de care ar fi beneficiat în cazul unui transfer în sensul Directivei 2001/23/CE.
  Articolul 4 alineatul (1) teza a doua din Directiva 2001/23/CE nu se aplică situațiilor menționate la prima teză a prezentului alineat. Concedierile din motive economice, tehnice sau organizatorice nu sunt permise. [AM 286]

(2a)
     
  Drepturile menționate la alineatul (2) includ aplicarea acordurilor colective cu valabilitate generală. [AM 287]

(3)   Statele membre limitează cerința de la alineatul (2) la angajații furnizorului anterior ,
  inclusiv utilizatorii aeroportului care recurg la servicii de handling propriu,
  care sunt implicați în furnizarea
  de servicii de handling la sol pe care
  furnizorul anterior
  nu le mai furnizează sau pentru care
  a pierdut autorizația, și care acceptă în mod voluntar să fie preluați de către noul sau noii furnizori
  sau de utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu
  .
  Costurile pentru un plan social pentru muncitorii concediați sunt suportate de către liniile aeriene, proporțional cu procentul lor din volumul de transport gestionat de furnizorul anterior. [AM 288]

(4)   Statele membre limitează cerința de la alineatul (2) astfel încât să fie proporțională cu volumul de activitate transferată efectiv către celălalt prestator.
  [AM 289]

(5)   În cazul în care un stat membru impune o cerință în conformitate cu alineatul (2), Documentele aferente cererii de oferte pentru procedura de selecție prevăzută la articolele 7-10 enumeră personalul vizat și indică detaliile relevante ale drepturilor contractuale ale angajaților, precum și condițiile în care angajații sunt considerați a fi asociați serviciilor în cauză.
  Personalul și reprezentanții sindicatelor au acces la aceste liste. [AM 290]

(6)   Dacă un furnizor de servicii de handling la sol încetează prestarea acestor servicii către un utilizator al aeroportului, ele reprezentând o parte semnificativă a activităților de handling la sol ale acestui furnizor în cazurile care nu sunt prevăzute la alineatul (2) sau dacă un utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu decide să nu mai facă handling propriu, statele membre pot solicita furnizorului sau furnizorilor de servicii de handling la sol sau utilizatorului aeroportului care recurge la handling propriu și care prestează ulterior aceste servicii de handling la sol să acorde personalului care presta anterior aceste servicii drepturile de care ar fi beneficiat dacă ar fi avut loc un transfer în înțelesul Directivei 2001/23/CE a Consiliului.
  [AM 291]

(7)   Statele membre limitează cerința de la alineatul (6) la angajații furnizorului anterior care sunt implicați în prestarea de servicii de handling la sol pe care furnizorul anterior nu le mai prestează, și care acceptă pe bază voluntară să fie preluați de noul sau noii furnizori sau de utilizatorul aeroportului care recurge la handling propriu.
  [AM 292]

(8)   Statele membre limitează cerința de la alineatul (6) la angajații utilizatorului aeroportului care recurge la handling propriu care sunt implicați în prestarea de servicii de handling la sol pentru care utilizatorul aeroportului care recurge la handling propriu decide să nu mai facă handling propriu, și care acceptă pe bază voluntară să fie preluați de noul sau noii furnizori sau de utilizatorul aeroportului care recurge la handling propriu.
  [AM 293]

(9)   Statele membre limitează cerința de la alineatul (6) astfel încât aceasta să fie proporțională cu volumul activității efectiv transferate celuilalt furnizor sau utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu.
  [AM 294]

(10)   Statele membre pot încredința componentele de management și de forță de muncă la nivelul adecvat, cu ajutorul definirii, printr-un acord negociat, a măsurilor concrete de punere în aplicare a prezentului articol.

(10a)
     
  Statele membre se asigură că dumpingul salarial este preîntâmpinat nu numai în cazul angajaților din sectorul serviciilor de handling la sol, ci și în eventualitatea unui transfer de personal, cu scopul de a garanta standarde sociale adecvate și a îmbunătăți calitatea serviciilor de handling la sol. [AM 295]

(10b)
     
  Autoritățile competente ale statelor membre se asigură că personalul recrutat în vederea furnizării acestor servicii beneficiază de o protecție socială corespunzătoare. [AM 296]

(10c)
     
  Pentru a atenua efectele negative potențiale ale liberalizării în sectorul serviciilor de handling la sol, autoritățile de gestionare a aeroporturilor definesc și aplică standarde minime obligatorii de calitate a serviciilor, în interesul siguranței, fiabilității și eficienței operațiunilor. [AM 297]

(11)   Statele membre informează Comisia cu privire la toate măsurile luate în conformitate cu prezentul articol.

Articolul 13

Aeroporturi insulare

În contextul selecției furnizorilor de servicii de handling la sol pentru un aeroport, prevăzute la articolele 7-10, un stat membru poate extinde obligația furnizării de servicii publice la alte aeroporturi din statul membru în cauză, numai dacă:

| (a) | aeroporturile sunt amplasate pe insule
  sau în locuri continentale îndepărtate
  în aceeași regiune geografică; [AM 298] |
| --- | --- |

(a)

aeroporturile sunt amplasate pe insule
  sau în locuri continentale îndepărtate
  în aceeași regiune geografică; [AM 298]

| (b) | aeroporturile au fiecare un volum de trafic de cel puțin 100 000 de mișcări de pasageri pe an; şi |
| --- | --- |

(b)

aeroporturile au fiecare un volum de trafic de cel puțin 100 000 de mișcări de pasageri pe an; şi

| (c) | extinderea este aprobată de către Comisie. |
| --- | --- |

(c)

extinderea este aprobată de către Comisie.

Decizia privind aprobarea extinderilor constituie un act de punere în aplicare care se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 43 alineatul (2). Prezenta dispoziție nu aduce atingere normelor Uniunii privind ajutoarele de stat.

În cazul aeroporturilor amplasate pe insule, atunci când nu este în interesul economic al întreprinderilor sau al companiilor aeriene să furnizeze serviciile menționate la articolul 6 alineatul (2), organismele de administrare a aeroportului își pot asuma responsabilitatea pentru furnizarea serviciilor esențiale cu scopul de a garanta buna funcționare a instalațiilor aeroportului. [AM 299]

Secțiunea 3

Exceptări pentru handlingul propriu și pentru serviciile de handling la sol furnizate de terți

Articolul 14

Exceptări

(1)   Dacă
  capacitatea sau spațiul disponibil
  pentru un aeroport , anumite constrângeri privind capacitatea sau spațiul disponibil, care apar în special din cauza aglomerației și a procentului de utilizare a spațiului, fac

  este atât de limitat încât face
  imposibilă deschiderea pieței și/sau implementarea handlingului propriu în măsura prevăzută de prezentul regulament, statul membru în cauză poate decide:

| (a) | să limiteze numărul furnizorilor la cel puțin doi pentru una sau mai multe categorii de servicii de handling la sol, altele decât cele menționate la articolul 6 alineatul (2) în întreg aeroportul sau într-o parte a acestuia; în acest caz se aplică articolul 6 alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

să limiteze numărul furnizorilor la cel puțin doi pentru una sau mai multe categorii de servicii de handling la sol, altele decât cele menționate la articolul 6 alineatul (2) în întreg aeroportul sau într-o parte a acestuia; în acest caz se aplică articolul 6 alineatul (3);

| (b) | să rezerve pentru un singur furnizor una sau mai multe dintre categoriile de servicii de handling la sol menționate la articolul 6 alineatul (2) pentru aeroporturile al căror volum anual de trafic depășește două milioane de pasageri sau de 50 000 de tone de mărfuri; |
| --- | --- |

(b)

să rezerve pentru un singur furnizor una sau mai multe dintre categoriile de servicii de handling la sol menționate la articolul 6 alineatul (2) pentru aeroporturile al căror volum anual de trafic depășește două milioane de pasageri sau de 50 000 de tone de mărfuri;

| (c) | să limiteze la unul sau doi furnizori una sau mai multe categorii de servicii de handling la sol menționate la articolul 6 alineatul (2) pentru aeroporturile al căror volum anual de trafic depășește 5 milioane

  15 milioane
  de pasageri sau 100 000

  200 000
  de tone de mărfuri; în cazul unei limitări la doi furnizori se aplică articolul 6 alineatul (3); |
| --- | --- |

(c)

să limiteze la unul sau doi furnizori una sau mai multe categorii de servicii de handling la sol menționate la articolul 6 alineatul (2) pentru aeroporturile al căror volum anual de trafic depășește 5 milioane

  15 milioane
  de pasageri sau 100 000

  200 000
  de tone de mărfuri; în cazul unei limitări la doi furnizori se aplică articolul 6 alineatul (3);

| (d) | să rezerve handlingul propriu menționat la alineatul (5) pentru un număr limitat de utilizatori ai aeroportului, cu condiția ca utilizatorii să fie aleși pe baza unor criterii relevante, obiective, transparente și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

(d)

să rezerve handlingul propriu menționat la alineatul (5) pentru un număr limitat de utilizatori ai aeroportului, cu condiția ca utilizatorii să fie aleși pe baza unor criterii relevante, obiective, transparente și nediscriminatorii.

(2)   Toate exceptările stabilite în temeiul alineatului (1) trebuie:

| (a) | să specifice categoria sau categoriile de servicii de handling la sol pentru care se acordă exceptarea și constrângerile specifice capacității sau spațiului disponibil care o justifică; |
| --- | --- |

(a)

să specifice categoria sau categoriile de servicii de handling la sol pentru care se acordă exceptarea și constrângerile specifice capacității sau spațiului disponibil care o justifică;

| (b) | să fie însoțite de un plan de măsuri adecvate pentru a depăși constrângerile. |
| --- | --- |

(b)

să fie însoțite de un plan de măsuri adecvate pentru a depăși constrângerile.

(3)   Exceptările nu trebuie:

| (a) | să dea naștere la denaturări ale concurenței între furnizorii de servicii de handling la sol și/sau utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu; |
| --- | --- |

(a)

să dea naștere la denaturări ale concurenței între furnizorii de servicii de handling la sol și/sau utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu;

| (b) | să fie prelungite mai mult decât este necesar. |
| --- | --- |

(b)

să fie prelungite mai mult decât este necesar.

(4)   Statele membre notifică Comisiei, cu cel puțin șase luni înainte de intrarea în vigoare, orice exceptări pe care le acordă în temeiul alineatului (1) și motivele care stau la baza acestora.
  În justificare se dovedește faptul că furnizorii de servicii de handling la sol din aeroporturile în cauză:

| (a) | respectă standardele minime de calitate în temeiul articolului 32; |
| --- | --- |

(a)

respectă standardele minime de calitate în temeiul articolului 32;

| (b) | sunt gestionate într-un mod transparent și nu beneficiază de subvenționări încrucișate în temeiul articolului 29; |
| --- | --- |

(b)

sunt gestionate într-un mod transparent și nu beneficiază de subvenționări încrucișate în temeiul articolului 29;

| (c) | asigură condiții de lucru și de salarizare adecvate pe baza unor acorduri colective sau a legislației naționale sau a altor standarde sociale aplicate în statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(c)

asigură condiții de lucru și de salarizare adecvate pe baza unor acorduri colective sau a legislației naționale sau a altor standarde sociale aplicate în statul membru respectiv.

(5)   Ulterior primirii acestora, Comisia publică un rezumat al deciziilor privind exceptările notificate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și invită părțile interesate să prezinte observații.

(6)   Comisia examinează atent deciziile de exceptare prezentate de statele membre. În acest scop, Comisia realizează o analiză detaliată a situației și un studiu al măsurilor adecvate prezentate de statele membre, pentru a verifica dacă constrângerile invocate există și dacă este imposibil să se deschidă piața și/sau să se aplice handlingul propriu în măsura prevăzută în prezentul regulament.

(7)   După această examinare și după consultarea statului membru în cauză, Comisia poate aproba decizia statului membru sau o poate respinge, în cazul în care consideră că nu există dovezi cu privire la existența constrângerilor invocate sau dacă acestea nu sunt atât de grave încât să justifice exceptarea. După consultarea statului membru în cauză, Comisia poate cere, de asemenea, statului membru să modifice măsura exceptării sau să o restricționeze la acele părți ale unui aeroport unde s-a dovedit că există constrângerile invocate.

(8)   Decizia Comisiei se ia cel mai târziu în termen de șase luni de la notificarea completă de către statul membru respectiv și se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(9)   Deciziile de punere în aplicare menționate la alineatele (7) și (8) din prezentul articol se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 43 alineatul (2).

(10)   Exceptările acordate de către statele membre în temeiul alineatului (1) nu pot depăși o durată de trei ani, cu excepția exceptărilor acordate în temeiul alineatului (1) literele (b) și (c). Cu cel mult șase luni înainte de sfârșitul acestei perioade, statul membru respectiv trebuie să ia o nouă decizie cu privire la orice cerere de exceptare, care trebuie să respecte dispozițiile prevăzute în prezentul articol.

(11)   Exceptările acordate de către statele membre în temeiul alineatului (1) literele (b) și (c) nu pot depăși o durată de doi ani. Cu toate acestea, un stat membru poate solicita, în conformitate cu dispozițiile alineatului (1), ca această perioadă să fie prelungită o singură dată cu doi ani. Comisia decide cu privire la o astfel de solicitare. Decizia de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 43 alineatul (2). [AM 360]

Articolul 15

Consultări cu furnizorii de servicii de handling la sol și cu utilizatorii aeroportului

Organismul de administrare a aeroportului organizează o procedură de consultare cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament între acesta, Comitetul utilizatorilor aeroportului și întreprinderile care furnizează servicii de handling la sol. Consultarea include, inter alia, prețul serviciilor de handling la sol pentru care a fost acordată o exceptare în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) literele (b) și (c) și organizarea furnizării acestor servicii. O reuniune de consultare se organizează cel puțin o dată pe an. Organismul de administrare a aeroportului redactează un proces-verbal al reuniunii pe care îl trimite Comisiei, la cererea acesteia.

Capitolul IV

Proceduri privind aprobarea

Articolul 16

Obligația de a obține o aprobare adecvată recunoscută în toate statele membre

(1)   În aeroporturile cu un volum anual de trafic care depășește 2 milioane de pasageri sau 50 000 de tone de mărfuri cel puțin în ultimii trei ani, Nicio întreprindere nu este autorizată să furnizeze servicii de handling la sol fie ca furnizor de servicii de handling la sol,
  fie ca subcontractant,
  fie ca utilizator care recurge la handling propriu decât dacă acesteia i s-a acordat o aprobare adecvată . O întreprindere care îndeplinește cerințele prevăzute în acest capitol are dreptul de a primi aprobarea. ,
  în cazul în care statele membre condiționează activitatea de handling la sol de obținerea aprobării unei autorități competente („autoritatea de autorizare”), independentă de organismul de gestionare a aeroportului
  .

(2)   Fiecare stat membru desemnează o autoritate competentă („autoritatea de autorizare”)
  sau, după informarea Comisiei, cooperează cu autoritatea competentă dintr-un alt stat membru
  , independentă de organismul de administrare a aeroportului, responsabilă cu emiterea aprobărilor pentru furnizarea de servicii de handling la sol.

(3)   Autoritatea de autorizare nu acordă aprobările sau nu le menține în vigoare în cazul în care nu sunt respectate toate cerințele prevăzute în prezentul capitol. [AM 300]

Articolul 17

Condiții pentru acordarea aprobării

(1)   
  Fără a aduce atingere articolului 16,
  aprobarea se acordă de către autoritatea de autorizare a unui stat membru unei întreprinderi, în următoarele condiții:

| (a) | aceasta este stabilită și înregistrată într-un stat membru; |
| --- | --- |

(a)

aceasta este stabilită și înregistrată într-un stat membru;

| (b) | structura sa organizatorică permite autorității de autorizare să pună în aplicare dispozițiile prezentului capitol; |
| --- | --- |

(b)

structura sa organizatorică permite autorității de autorizare să pună în aplicare dispozițiile prezentului capitol;

| (c) | îndeplinește condițiile financiare menționate la articolul 18; |
| --- | --- |

(c)

îndeplinește condițiile financiare menționate la articolul 18;

| (d) | îndeplinește cerința dovedirii bunei reputații, menționată la articolul 19

  criteriile referitoare la condițiile de lucru ale angajaților și la programul de formare/calificare în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) litera (b) și cu articolul 9 litera (d) și respectă dispozițiile sociale și în materie de muncă în conformitate cu articolul 12
  ; |
| --- | --- |

(d)

îndeplinește cerința dovedirii bunei reputații, menționată la articolul 19

  criteriile referitoare la condițiile de lucru ale angajaților și la programul de formare/calificare în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) litera (b) și cu articolul 9 litera (d) și respectă dispozițiile sociale și în materie de muncă în conformitate cu articolul 12
  ;

| (e) | îndeplinește cerința privind calificarea personalului stabilită la articolul 20; |
| --- | --- |

(e)

îndeplinește cerința privind calificarea personalului stabilită la articolul 20;

| (f) | îndeplinește cerințele referitoare la manualul de operațiuni, menționată la articolul 21; |
| --- | --- |

(f)

îndeplinește cerințele referitoare la manualul de operațiuni, menționată la articolul 21;

| (g) | îndeplinește cerințele referitoare la asigurare, menționate la articolul 22. |
| --- | --- |

(g)

îndeplinește cerințele referitoare la asigurare, menționate la articolul 22.

(2)   Alineatul (1) literele (a), (c) și (d) nu se aplică utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu și care nu furnizează servicii de handling la sol pentru terți. Utilizatorii aeroportului cărora li s-a emis o aprobare pentru handling propriu nu sunt autorizați să furnizeze servicii de handling la sol pentru terți pe baza acestei aprobări.

(3)   O întreprindere care solicită o aprobare sau care a obținut o aprobare trebuie să respecte dispozițiile naționale privind protecția socială, protecția mediului și măsurile de securitate aeroportuară ale tuturor statelor membre în care operează.

Articolul 18

Condiții financiare pentru acordarea unei aprobări

(1)   O întreprindere care solicită o aprobare nu trebuie să se afle în insolvență, în faliment sau să facă obiectul unor alte proceduri similare.

(2)   Autoritatea de autorizare evaluează atent dacă o întreprindere care solicită aprobarea poate demonstra că:

| (a) | își poate îndeplini în orice moment obligațiile actuale și potențiale, determinate pe baza unor ipoteze realiste, pe parcursul unei perioade de 24 de luni de la începerea operațiunilor; și |
| --- | --- |

(a)

își poate îndeplini în orice moment obligațiile actuale și potențiale, determinate pe baza unor ipoteze realiste, pe parcursul unei perioade de 24 de luni de la începerea operațiunilor; și

| (b) | își poate acoperi, pe parcursul unei perioade de trei luni de la începerea operațiunilor, costurile fixe și de funcționare contractate în cadrul operațiunilor din planul de afaceri, determinate pe baza unor ipoteze realiste, fără a folosi niciun venit din funcționare. |
| --- | --- |

(b)

își poate acoperi, pe parcursul unei perioade de trei luni de la începerea operațiunilor, costurile fixe și de funcționare contractate în cadrul operațiunilor din planul de afaceri, determinate pe baza unor ipoteze realiste, fără a folosi niciun venit din funcționare.

(3)   În scopul evaluării menționate la alineatul (1), fiecare solicitant își prezintă conturile auditate pentru ultimele două exerciții financiare.

(4)   În scopul evaluării menționate la alineatul (2), fiecare solicitant depune un plan de afaceri pentru cel puțin primii trei ani de funcționare. Planul de afaceri trebuie să conțină detalii privind legăturile financiare ale solicitantului cu orice alte activități comerciale în care solicitantul este implicat fie direct, fie prin intermediul unor întreprinderi asociate. Solicitantul trebuie, de asemenea, să furnizeze orice informații utile, în special următoarele date:

| (a) | o situație financiară estimativă și un cont de profit și pierderi estimativ pentru următorii trei ani; |
| --- | --- |

(a)

o situație financiară estimativă și un cont de profit și pierderi estimativ pentru următorii trei ani;

| (b) | fluxul de numerar anticipat și proiecția fluxului de lichidități pentru primii trei ani de activitate; |
| --- | --- |

(b)

fluxul de numerar anticipat și proiecția fluxului de lichidități pentru primii trei ani de activitate;

| (c) | detalii privind modul în care vor fi finanțate achiziționarea/închirierea echipamentelor, inclusiv, în cazul contractului de închiriere, termenii și condițiile fiecărui contract, dacă este relevant. |
| --- | --- |

(c)

detalii privind modul în care vor fi finanțate achiziționarea/închirierea echipamentelor, inclusiv, în cazul contractului de închiriere, termenii și condițiile fiecărui contract, dacă este relevant.

Articolul 19

Dovada bunei reputații

(1)   O întreprindere care solicită o aprobare trebuie să prezinte dovada achitării taxelor și contribuțiilor acesteia la asigurările sociale aferente anului anterior, pentru statul membru unde își desfășoară activitatea sau, în cazul în care nu își desfășoară activitatea pe teritoriul Uniunii, pentru țara sa de origine.

(2)   Întreprinderea furnizează, de asemenea, dovezi care să ateste că persoanele care vor gestiona permanent și efectiv activitățile întreprinderii au o bună reputație și nu sunt declarate în faliment. Autoritatea de autorizare acceptă ca dovadă suficientă pentru cetățenii statelor membre prezentarea unor documente emise de către autoritățile competente ale statului membru unde întreprinderea este stabilită și înregistrată sau ale statului membru unde persoana în cauză își are reședința permanentă și care atestă îndeplinirea cerințelor respective.

(3)   În cazul în care statul membru unde întreprinderea este stabilită și înregistrată sau statul membru unde persoana în cauză își are reședința permanentă nu emite documentele menționate la alineatul (2), aceste documente sunt înlocuite cu o declarație sub jurământ – sau, pentru statele membre în care nu există dispoziții privind declarația sub jurământ, cu o declarație solemnă – a persoanei în cauză în fața unei autorități judecătorești sau administrative competente sau, după caz, a unui notar sau a unui organism profesional calificat din statul membru unde este stabilită și înregistrată întreprinderea sau din statul membru unde persoana în cauză își are reședința permanentă. Autoritatea, notarul sau organismul profesional calificat emite un certificat prin care atestă autenticitatea declarației sub jurământ sau a declarației solemne.
  [AM 301]

Articolul 20

Calificarea personalului

O întreprindere care solicită o aprobare trebuie să demonstreze că angajații săi au calificarea, experiența profesională și vechimea în muncă necesare pentru desfășurarea activităților pentru care solicită
  sau a solicitat
  aprobarea.
  Autoritățile competente din statele membre în cauză, în cooperare cu operatorul aeroportuar și cu partenerii sociali implicați, stabilesc și justifică pentru fiecare aeroport cerințele individuale privind calificările, experiența profesională și vechimea în muncă. Autoritățile competente din statele membre monitorizează aplicarea acestor cerințe. În plus, o instituție competentă a Uniunii, în cooperare cu autoritățile competente din statele membre, cu operatorii aeroportuari și cu partenerii sociali, stabilește la nivelul Uniunii standarde generale de formare aplicabile personalului din sectorul serviciilor de handling la sol. Dacă se elaborează standarde minime obligatorii la nivelul Uniunii pentru formarea și calificarea personalului, statele membre le aplică și le monitorizează pentru a asigura cele mai ridicate standarde de siguranță în întreaga Uniune
  . [AM 302]

Articolul 21

Manual de operațiuni

O întreprindere care solicită o aprobare trebuie să prezinte un manual de operațiuni pentru activitățile relevante, care să conțină următoarele informații:

| (a) | organigrama, personalul de management, descrierea responsabilităților și a sarcinilor, răspundere; |
| --- | --- |

(a)

organigrama, personalul de management, descrierea responsabilităților și a sarcinilor, răspundere;

| (b) | capacitatea de a opera în siguranță în cadrul unui aeroport; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea de a opera în siguranță în cadrul unui aeroport;

| (c) | politica de echipamente; |
| --- | --- |

(c)

politica de echipamente;

| (d) | cerințele privind calificarea personalului, precum și cerințele corespunzătoare privind instruirea și planul de pregătire; |
| --- | --- |

(d)

cerințele privind calificarea personalului, precum și cerințele corespunzătoare privind instruirea și planul de pregătire;

| (da) | procedurile de prevenire a accidentelor și vătămărilor ocupaționale; [AM 303] |
| --- | --- |

(da)

procedurile de prevenire a accidentelor și vătămărilor ocupaționale; [AM 303]

| (e) | procedurile de management al siguranței și calității; |
| --- | --- |

(e)

procedurile de management al siguranței și calității;

| (f) | procedurile standard de handling, inclusiv coordonarea cu utilizatorii aeroportului și organismele de administrare a aeroportului, coordonarea activităților și procedurile specifice de handling asociate clienților specifici; |
| --- | --- |

(f)

procedurile standard de handling, inclusiv coordonarea cu utilizatorii aeroportului și organismele de administrare a aeroportului, coordonarea activităților și procedurile specifice de handling asociate clienților specifici;

| (g) | politica privind intervenția în caz de urgență; |
| --- | --- |

(g)

politica privind intervenția în caz de urgență;

| (h) | procedurile privind gestionarea securității. |
| --- | --- |

(h)

procedurile privind gestionarea securității.

Articolul 22

Cerințe privind asigurarea

(1)   Furnizorii de servicii de handling la sol, precum și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu pe teritoriul Uniunii trebuie să fi încheiat asigurări de răspundere civilă pentru serviciile lor de handling la sol în caz de daune cauzate pe teritoriul unui stat membru și pentru care există un drept de despăgubire.

(1a)
     
  Asigurarea prevăzută la alineatul (1) garantează acoperirea integrală a pierderilor suferite în urma deteriorării sau pierderii de echipamente medicale sau de asistență utilizate pentru pasagerii cu handicap sau cu mobilitate redusă. [AM 304]

(2)   Comisia este abilitată să detalieze

  detaliază
  cerințele privind asigurarea și sumele minime prin intermediul unui act delegat în conformitate cu articolul 42. [AM 305]

Articolul 23

Valabilitatea unei aprobări

(1)   O aprobare este valabilă pentru o perioadă de cinci ani

  10 ani
  . [AM 306]

(1a)
     
  Aprobarea își pierde valabilitatea sau este suspendată în cazul nerespectării articolelor 34 și 40. Încălcarea dispozițiilor articolelor 34 și 40 în cursul procedurilor de aprobare, conduce la neacordarea acesteia. [AM 307]

(2)   O aprobare este valabilă pentru categoriile și/sau subcategoriile menționate în aprobare.

(3)   Furnizorul de servicii de handling la sol trebuie să poată demonstra în orice moment, la cererea autorității de autorizare, că îndeplinește toate cerințele prevăzute în prezentul capitol.

(4)   Autoritatea de autorizare monitorizează conformitatea cu cerințele prevăzute de prezentul capitol. Aceasta revizuiește, în orice caz, respectarea cerințelor în următoarele cazuri:

| (a) | atunci când se suspectează existența unei posibile probleme; sau |
| --- | --- |

(a)

atunci când se suspectează existența unei posibile probleme; sau

| (b) | la solicitarea unei autorități de autorizare dintr-un alt stat membru; sau |
| --- | --- |

(b)

la solicitarea unei autorități de autorizare dintr-un alt stat membru; sau

| (c) | la solicitarea Comisiei. |
| --- | --- |

(c)

la solicitarea Comisiei.

(5)   Aprobarea trebuie prezentată din nou în vederea unei noi aprobări în cazul în care întreprinderea de handling la sol:

| (a) | nu a început operațiunile în termen de douăsprezece luni de la acordarea aprobării; sau |
| --- | --- |

(a)

nu a început operațiunile în termen de douăsprezece luni de la acordarea aprobării; sau

| (b) | și-a încetat operațiunile pe o perioadă mai mare de douăsprezece luni. |
| --- | --- |

(b)

și-a încetat operațiunile pe o perioadă mai mare de douăsprezece luni.

(6)   Întreprinderea de servicii de handling la sol notifică autoritatea de autorizare:

| (a) | anticipat, cu privire la orice modificare substanțială a amplorii activităților sale; |
| --- | --- |

(a)

anticipat, cu privire la orice modificare substanțială a amplorii activităților sale;

| (b) | în cazul declanșării unei proceduri de insolvență în privinţa întreprinderii. |
| --- | --- |

(b)

în cazul declanșării unei proceduri de insolvență în privinţa întreprinderii.

Articolul 24

Revocarea aprobării

(1)   Autoritatea de autorizare poate revoca în orice moment aprobarea în cazul în care furnizorul de servicii de handling la sol sau utilizatorul aeroportului care recurge la handling propriu nu îndeplinește, din motive care îi sunt imputabile, criteriile prevăzute în prezentul capitol. Motivele revocării sunt comunicate respectivului furnizor sau utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu, precum și autorităților de autorizare din celelalte state membre.

(2)   Autoritatea de autorizare revocă aprobarea în cazul în care furnizorul de servicii de handling îi furnizează, în cunoștință de cauză sau din neglijență, informații false cu privire la un aspect important.

(2a)
     
  Nerespectarea articolelor 34 și 40 conduce automat la retragerea, suspendarea sau neacordarea aprobării. [AM 308]

Articolul 25

Deciziile privind aprobările

(1)   Autoritatea de autorizare adoptă o decizie de soluționare a cererii cât mai curând posibil și în termen de cel mult două luni de la prezentarea tuturor informațiilor necesare, ținând seama de toate elementele de care dispune. Decizia se comunică solicitantului și autorităților de autorizare din celelalte state membre. În cazul unui refuz, se precizează motivele acestuia.

(1a)
     
  Procedura de acordare a aprobărilor este transparentă și nediscriminatorie și nu poate restricționa în practică accesul la piață sau libertatea de handling propriu mai mult decât se prevede în prezentul regulament. [AM 309]

(2)   O aprobare poate fi reținută numai dacă furnizorul de servicii de handling la sol sau utilizatorul aeroportului care recurge la handling propriu nu îndeplinește, din motive care îi sunt imputabile, criteriile prevăzute în prezentul capitol
  , sau nu respectă articolele 34 și 40
  . [AM 310]

(3)   Procedurile pentru acordarea și revocarea aprobărilor sunt făcute publice de către autoritatea de autorizare, care informează Comisia cu privire la acestea.

Articolul 26

Recunoașterea reciprocă a aprobărilor

O aprobare emisă într-un stat membru în conformitate cu prezentul capitol permite unui operator să furnizeze servicii de handling la sol fie ca furnizor de servicii de handling la sol, fie ca utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu, în toate statele membre în condițiile stabilite în aprobare și fără a aduce atingere limitărilor privind accesul pe piață impuse în temeiul articolelor 6 și 14.

Capitolul V

Obligații ale organismelor de administrare a aeroportului și ale administratorilor infrastructurilor centralizate

Articolul 27

Accesul la infrastructurile și instalațiile centralizate

(1)   Prezentul articol se aplică numai aeroporturilor cu un volum anual de trafic de cel puțin două milioane de pasageri sau de 50 000 de tone de mărfuri cel puțin în ultimii trei ani.

(2)   Organismul de administrare a aeroportului publică o listă cu infrastructurile centralizate din aeroport
  , în cazul în care aceasta nu a fost încă publicată
  . [AM 311]

(3)   Administrarea infrastructurilor centralizate poate fi rezervată organismului de administrare a aeroportului sau oricărui alt organism, care poate face obligatorie utilizarea de către furnizorii de servicii de handling la sol și de către utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu a infrastructurilor respective. Administrarea unor astfel de infrastructuri se realizează în mod transparent, obiectiv și nediscriminatoriu.

(4)   Organismul de administrare a aeroportului sau, după caz, autoritatea publică sau alt organism care controlează organismul de administrare a aeroportului ia o decizie, pe bază obiectivă și după consultarea Comitetului utilizatorilor aeroportului și a întreprinderilor care furnizează servicii de handling la sol în aeroport, în privința infrastructurilor care vor fi centralizate. Organismul de administrare a aeroportului sau, după caz, autoritatea publică sau alt organism care controlează organismul de administrare a aeroportului, se asigură că toate infrastructurile sau instalațiile care se încadrează la definiția „infrastructurii centralizate” sunt desemnate ca atare și că acestea respectă cerințele prevăzute în prezentul capitol.

(5)   În cazul în care Comitetul utilizatorilor aeroportului nu este de acord cu decizia organismului de administrare a aeroportului de a centraliza sau de a nu centraliza o infrastructură sau cu domeniul de aplicare al centralizării, acesta poate solicita autorității independente de supraveghere a

  sau organismelor competente corespunzătoare ale
  statului membru în cauză să decidă dacă infrastructura în cauză trebuie centralizată sau nu și în ce măsură

  , ori autorităților definite în conformitate cu articolul 6 alineatul (5) și articolul 11 alineatul (2) din Directiva 2009/12/CE, să examineze justificarea deciziei luate de organismul de administrare a aeroportului pentru a stabili dacă justificarea este valabilă sau nu
  . [AM 312]

(6)   Furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu au acces liber la infrastructurile aeroportului, la infrastructurile centralizate și la instalațiile din aeroport în măsura necesară pentru a le permite să își desfășoare activitățile. Organismul de administrare a aeroportului sau, dacă este relevant, organismul de administrare a infrastructurii centralizate sau, după caz, autoritatea publică sau alt organism care controlează organismul de administrare a aeroportului poate supune accesul unor condiții relevante, obiective, transparente și nediscriminatorii.

(7)   Spațiul disponibil pentru serviciile de handling la sol în cadrul unui aeroport trebuie să fie împărțit între diferiții furnizori de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu, inclusiv nou-admișii, în măsura necesară exercitării drepturilor lor și pentru a permite concurența eficientă și corectă, pe baza unor norme și criterii pertinente, obiective, transparente și nediscriminatorii.
  Dacă este necesar, organismul de administrare a aeroportului poate recupera și redistribui acest spațiu. [AM 313]

(8)   În cazul în care o decizie referitoare la domeniul de aplicare al infrastructurii centralizate este adusă în atenția autorității independente de supraveghere în conformitate cu alineatul (5) din prezentul articol, se aplică procedura prevăzută la articolul 6
  alineatele (3), (4) sau (5)
  din Directiva 2009/12/CE. [AM 314]

Articolul 28

Taxe pentru infrastructurile
  centralizate
  și instalațiile centralizate

  din aeroport [AM 315]

(1)   Prezentul articol se aplică numai în cazul aeroporturilor cu un volum anual de trafic de cel puțin două milioane de pasageri sau de 50 000 de tone de mărfuri, cel puțin în ultimii trei ani.

(2)   În cazul în care utilizarea infrastructurilor sau instalațiilor centralizate din aeroport face obiectul perceperii unei taxe, organismul de administrare a aeroportului sau, dacă este relevant, organismul de administrare a infrastructurii centralizate se asigură că valoarea taxei este stabilită pe baza unor criterii relevante, obiective, transparente și nediscriminatorii.

(3)   Organismul de administrare a aeroportului sau, dacă este relevant, organismul de administrare a infrastructurii centralizate este îndreptățit să procedeze la recuperarea costurilor și să realizeze o rentabilitate moderată a activelor din taxele percepute. Taxele constituie plată pentru un serviciu prestat
  sau pentru infrastructuri puse la dispoziție
  . [AM 316]

(4)   Orice taxă menționată la alineatul (1) se stabilește la nivelul fiecărui aeroport după consultarea Comitetului utilizatorilor aeroportului și a întreprinderilor care furnizează servicii de handling la sol în aeroport. Organismul de administrare a aeroportului sau, dacă este relevant, organismul de administrare a infrastructurii centralizate, oferă anual Comitetului utilizatorilor aeroportului și întreprinderilor care furnizează servicii de handling la sol în aeroport informații referitoare la elementele componente care stau la baza determinării taxelor
  , cu condiția ca toate părțile menționate să se angajeze să respecte în orice moment caracterul strict confidențial al acestor informații
  . Informațiile includ cel puțin următoarele elemente: [AM 317]

| (a) | lista diferitelor servicii și a infrastructurii furnizate în schimbul taxelor; |
| --- | --- |

(a)

lista diferitelor servicii și a infrastructurii furnizate în schimbul taxelor;

| (b) | metodologia utilizată pentru stabilirea taxelor; |
| --- | --- |

(b)

metodologia utilizată pentru stabilirea taxelor;

| (c) | structura globală a costului cu privire la facilitățile și serviciile asociate taxelor; |
| --- | --- |

(c)

structura globală a costului cu privire la facilitățile și serviciile asociate taxelor;

| (d) | venitul provenit din diferite taxe
  și
  costul total al serviciilor acoperite de acestea și rentabilitatea activelor; [AM 318] |
| --- | --- |

(d)

venitul provenit din diferite taxe
  și
  costul total al serviciilor acoperite de acestea și rentabilitatea activelor; [AM 318]

| (e) | orice finanțare provenită de la autoritățile publice pentru facilitățile și serviciile asociate taxelor; |
| --- | --- |

(e)

orice finanțare provenită de la autoritățile publice pentru facilitățile și serviciile asociate taxelor;

| (ea) | previziuni privind evoluția situației din aeroport în ceea ce privește taxele de handling la sol, creșterea traficului și investițiile în infrastructură propuse; [AM 319] |
| --- | --- |

(ea)

previziuni privind evoluția situației din aeroport în ceea ce privește taxele de handling la sol, creșterea traficului și investițiile în infrastructură propuse; [AM 319]

| (f) | rezultatele estimate ale oricărei investiții majore propuse în ceea ce privește consecințele asupra capacității aeroportului. |
| --- | --- |

(f)

rezultatele estimate ale oricărei investiții majore propuse în ceea ce privește consecințele asupra capacității aeroportului.

(5)   Organismul de administrare a aeroportului publică cuantumul taxelor, inclusiv lista detaliată a serviciilor furnizate, astfel încât să demonstreze că toate taxele percepute pentru furnizarea infrastructurilor centralizate, a spațiului pentru serviciile de handling la sol și a serviciilor esențiale asociate furnizării serviciilor de handling la sol sunt utilizate exclusiv pentru recuperarea parțială sau integrală a costurilor asociate. Dacă este relevant, organismul de administrare a infrastructurii centralizate comunică cuantumul taxelor, inclusiv lista detaliată a serviciilor furnizate, organismului de administrare a aeroportului. [AM 320]

(5a)
     
  Dacă utilizarea instalațiilor aeroportului, altele decât cele definite ca infrastructură centralizată, determină perceperea unei taxe, cuantumul taxei respective se stabileşte în funcție de criterii pertinente, obiective, transparente și nediscriminatorii.

Statele membre pot permite organismului de administrare a unei rețele de aeroporturi, potrivit definiției din Directiva 2009/12/CE, să aplice un sistem de taxare comun și transparent. [AM 321]

(6)   În cazul în care Comitetul utilizatorilor aeroportului nu este de acord cu o taxă stabilită de către organismul de administrare a aeroportului sau, dacă este relevant, de către organismul de administrare a infrastructurii centralizate, acesta poate solicita autorității independente de supraveghere a

  organismelor competente corespunzătoare ale
  statului membru în cauză
  sau autorităților înființate în temeiul articolului 6 alineatul (5) și al articolului 11 alineatul (2) din Directiva 2009/12/CE
  să decidă cu privire la cuantumul taxei respective. [AM 322]

(7)   În cazul în care o decizie referitoare

  un dezacord referitor
  la cuantumul taxelor este adusă

  adus
  în atenția autorității independente de supraveghere, în conformitate cu alineatul (6) din prezentul articol, atunci se aplică procedura prevăzută la articolul 6 din Directiva 2009/12/CE

  decizia cu privire la cuantumul taxelor nu produce efecte înainte ca autoritatea independentă de supraveghere să fi examinat chestiunea
  .
  Dacă autoritatea independentă de supraveghere este de acord cu decizia luată de organismul de administrare a infrastructurii cu privire la cuantumul taxelor de handling la sol, taxele pot fi recuperate începând cu momentul deciziei inițiale
  . [AM 323]

Articolul 29

Separare juridică

(1)   În aeroporturile cu un volum anual de trafic de cel puțin 2 milioane

  cinci milioane
  de pasageri sau de 50 000 de tone de mărfuri cel puțin în ultimii trei ani, organismul de administrare a aeroportului sau organismul de administrare a infrastructurii centralizate înființează

  garantează
  , în cazul în care furnizează servicii de handling la sol pentru terți, o entitate separată din punct de vedere juridic pentru furnizarea respectivelor servicii

  separarea strictă a conturilor pentru activitățile sale
  de handling la sol
  și pentru orice altă activitate pe care este posibil să o desfășoare.

Această entitate este independentă, în ceea ce privește forma sa juridică, organizarea și procesul decizional, de oricare altă entitate destinată gestionării

  Conturile entităților care furnizează servicii de handling la sol sunt separate, în special, de cele ale oricărei entități responsabile de gestionarea
  infrastructurii aeroportului, în cazul în care organismul de administrare a aeroportului furnizează servicii de handling la sol pentru terți, precum și de oricare altă entitate destinată infrastructurii centralizate

  cele ale oricărei alte entități responsabile de infrastructura centralizată
  , în cazul în care organismul de administrare a infrastructurii centralizate furnizează servicii de handling la sol pentru terți.

(2)   În aeroporturile cu un volum anual de trafic de cel puțin 2 milioane

  cinci milioane
  de pasageri sau de 50 000 de tone de mărfuri cel puțin în ultimii trei ani, persoanele responsabile cu gestiunea infrastructurii aeroportului sau cu administrarea infrastructurii centralizate nu pot participa direct sau indirect în structura organizațională a entității independente care furnizează servicii de handling la sol.

(3)   Entitatea juridică

  Entitățile
  care furnizează servicii de handling la sol în conformitate cu alineatul (1) nu poate primi nicio subvenționare financiară încrucișată din activități aeronautice asociate gestionării infrastructurii aeroportului, în cazurile în care organismul de administrare a aeroportului furnizează servicii de handling la sol, sau din activități aeronautice asociate gestionării infrastructurii centralizate, în cazurile în care organismul de administrare a infrastructurii centralizate furnizează servicii de handling la sol, care ar putea permite entității juridice care furnizează servicii de handling la sol să își reducă

  pentru a reduce
  prețurile pe care le aplică pentru serviciile sale

  lor
  de handling la sol pentru terți.

(4)   În sensul prezentului articol, „activitățile aeronautice” ale unui organism de administrare a aeroportului înseamnă orice activitate pe care organismul de administrare a aeroportului o desfășoară în aeroportul său și care este asociată furnizării de servicii sau infrastructuri către utilizatorii aeroportului, furnizorilor de servicii de handling la sol în activitatea acestora de transport aerian sau pasagerilor aerieni care folosesc aeroportul, precum perceperea tarifelor de aeroport, alocarea infrastructurilor și instalațiilor, măsuri de siguranță și de securitate în aeroport. Activitățile non-aeronautice includ activitățile imobiliare sau oricare alte activități din alte sectoare decât cel al transportului aerian.

(5)   La încheierea fiecărui exercițiu financiar, un auditor independent verifică situația

  analizează conturile separate
  și declară

  confirmă
  public că nu a existat
  nicio
  subvenționare financiară încrucișată
  din activități aeronautice în sensul alineatului (3)
  . În cazul în care entitatea juridică care furnizează servicii de handling la sol primește subvenționare încrucișată din activități non-aeronautice, entitatea care gestionează infrastructura aeroportului sau cea care gestionează infrastructura centralizată trebuie să demonstreze că acest lucru este în conformitate cu alineatul (3). [AM 324]

Capitolul VI

Coordonarea activităților și calitate

Articolul 30

Rolul organismului de administrare a aeroportului în coordonarea serviciilor de handling la sol

(1)   Organismul de administrare a aeroportului este responsabil cu coordonarea adecvată a serviciilor de handling la sol în aeroport. În calitate de coordonator la sol, organismul de administrare a aeroportului se asigură, în special, că operațiunile furnizorilor de servicii de handling la sol și ale utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu
  și furnizarea infrastructurii centralizate
  respectă normele de conduită în aeroport astfel cum sunt definite la articolul 31.

Organismul de administrare a aeroportului este abilitat să controleze respectarea normelor de conduită în cauză. Măsurile adoptate sunt transparente, proporționale și nediscriminatorii.

Dacă organismul de administrare a aeroportului furnizează servicii de handling la sol sau controlează direct sau indirect o întreprindere care furnizează astfel de servicii, autoritatea independentă de supraveghere monitorizează coordonarea adecvată a serviciilor de handling la sol și punerea în aplicare a normelor de conduită de către organismul de administrare.

(2)   În plus, în aeroporturile cu un volum anual de trafic de cel puțin cinci milioane de pasageri sau de 100 000 de tone de mărfuri pentru cel puțin trei ani consecutiv:

| (a) | operațiunile furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu
  și furnizarea infrastructurii centralizate
  respectă standardele minime de calitate prevăzute la articolul 32; |
| --- | --- |

(a)

operațiunile furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu
  și furnizarea infrastructurii centralizate
  respectă standardele minime de calitate prevăzute la articolul 32;

| (b) | organismul de administrare a aeroportului se asigură că
  este elaborat un plan adecvat de intervenție în caz de urgență pentru
  operațiunile furnizorilor de servicii de handling la sol și
  pentru
  cele ale utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu
  și că operațiunile respective
  sunt coordonate
  , atunci când este posibil,
  prin intermediul unui proces decizional în colaborare specific aeroporturilor (A-CDM) și prin intermediul unui plan adecvat de intervenție în caz de urgență. |
| --- | --- |

(b)

organismul de administrare a aeroportului se asigură că
  este elaborat un plan adecvat de intervenție în caz de urgență pentru
  operațiunile furnizorilor de servicii de handling la sol și
  pentru
  cele ale utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu
  și că operațiunile respective
  sunt coordonate
  , atunci când este posibil,
  prin intermediul unui proces decizional în colaborare specific aeroporturilor (A-CDM) și prin intermediul unui plan adecvat de intervenție în caz de urgență.

(3)   Dispozițiile prezentului articol nu aduc atingere legislației Uniunii privind concurența.

(4)   Organismul de administrare a aeroportului prezintă un raport anual privind punerea în aplicare a măsurilor prezentate la alineatul (2) organismului de evaluare a performanțelor al Eurocontrol. Organismul de evaluare a performanțelor prezintă Comisiei un raport consolidat.

(5)   Organismul de administrare a aeroportului raportează autorității de autorizare naționale orice problemă întâmpinată în legătură cu furnizorii de servicii de handling la sol sau cu utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu
  sau cu furnizarea infrastructurii centralizate
  în aeroport. [AM 325]

Articolul 30a

Prezența persoanelor de contact ce reprezintă fiecare transportator aerian

În aeroporturile cu un volum anual de trafic mai mare de două milioane de pasageri, fiecare transportator aerian are o persoană de contact sau este reprezentat din punct de vedere juridic. Persoana de contact, care poate fi un asistent de handling la sol, este abilitată să încheie angajamente financiare, operaționale și juridice în numele transportatorului aerian în aeroportul în cauză. [AM 326]

Articolul 31

Norme de conduită

(1)   În sensul prezentului articol, sintagma „norme de conduită” include toate normele stabilite în scopul funcționării adecvate a aeroportului de către organismul de administrare a aeroportului, o autoritate publică sau oricare alt organism care controlează aeroportul .

(2)   
  Statul membru,
  organismul de administrare a aeroportului, o autoritate publică sau oricare alt organism care controlează aeroportul
  , după consultarea Comitetului utilizatorilor aeroportului și a întreprinderilor care furnizează servicii de handling la sol,
  poate stabili norme de conduită
  pentru a asigura buna funcționare a aeroportului
  . [AM 327]

(3)   Normele de conduită trebuie să respecte următoarele principii:

| (a) | trebuie să se aplice în mod nediscriminatoriu diferiților furnizori de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului; |
| --- | --- |

(a)

trebuie să se aplice în mod nediscriminatoriu diferiților furnizori de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului;

| (b) | trebuie să se refere la obiectivul urmărit; |
| --- | --- |

(b)

trebuie să se refere la obiectivul urmărit;

| (c) | nu trebuie să reducă, în practică, accesul la piață sau libertatea de handling propriu la un nivel mai scăzut decât cel prevăzut în prezentul regulament.
  Cu toate acestea, în special în cazul încălcării articolelor 34 și 40, accesul la piață sau libertatea de handling propriu este restricționată automat. Nerespectarea articolelor 34 și 40 conduce automat la retragerea, suspendarea sau neacordarea licenței. [AM 328] |
| --- | --- |

(c)

nu trebuie să reducă, în practică, accesul la piață sau libertatea de handling propriu la un nivel mai scăzut decât cel prevăzut în prezentul regulament.
  Cu toate acestea, în special în cazul încălcării articolelor 34 și 40, accesul la piață sau libertatea de handling propriu este restricționată automat. Nerespectarea articolelor 34 și 40 conduce automat la retragerea, suspendarea sau neacordarea licenței. [AM 328]

| (ca) | organismul de administrare a aeroportului, o autoritate competentă sau un alt organism cu atribuții de control al aeroportului poate alege liber măsurile și instrumentele adecvate pentru a sancționa încălcarea normelor de conduită sau nerespectarea instrucțiunilor; aceste măsuri adecvate includ și penalități contractuale. [AM 329] |
| --- | --- |

(ca)

organismul de administrare a aeroportului, o autoritate competentă sau un alt organism cu atribuții de control al aeroportului poate alege liber măsurile și instrumentele adecvate pentru a sancționa încălcarea normelor de conduită sau nerespectarea instrucțiunilor; aceste măsuri adecvate includ și penalități contractuale. [AM 329]

(4)   Un stat membru poate, dacă este cazul, La propunerea organismului de administrare a aeroportului
  , un stat membru
  : [AM 330]

| (a) | să interzică

  aplică o amendă, impune restricții sau interzice
  unui furnizor de servicii de handling la sol sau unui utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu furnizarea serviciilor

  să furnizeze servicii
  de handling la sol sau handling propriu, dacă furnizorul sau utilizatorul nu respectă normele de conduită stabilite;
  statele membre adoptă o decizie ca urmare a prezentului alineat în termen de două luni de la primirea unei propuneri din partea organismului de administrare a aeroportului; [AM 331] |
| --- | --- |

(a)

să interzică

  aplică o amendă, impune restricții sau interzice
  unui furnizor de servicii de handling la sol sau unui utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu furnizarea serviciilor

  să furnizeze servicii
  de handling la sol sau handling propriu, dacă furnizorul sau utilizatorul nu respectă normele de conduită stabilite;
  statele membre adoptă o decizie ca urmare a prezentului alineat în termen de două luni de la primirea unei propuneri din partea organismului de administrare a aeroportului; [AM 331]

| (b) | să solicite furnizorilor de servicii de handling la sol într-un aeroport să participe în mod corect și nediscriminatoriu la îndeplinirea obligațiilor de serviciu public prevăzute în legislația și normele naționale, inclusiv obligația de a asigura un serviciu continuu. |
| --- | --- |

(b)

să solicite furnizorilor de servicii de handling la sol într-un aeroport să participe în mod corect și nediscriminatoriu la îndeplinirea obligațiilor de serviciu public prevăzute în legislația și normele naționale, inclusiv obligația de a asigura un serviciu continuu.

Articolul 32

Standarde minime de calitate

(1)   În sensul prezentului articol, „standarde minime de calitate” înseamnă cerințe privind un nivel minim de calitate a serviciilor de handling la sol.

(2)   În aeroporturile cu un volum anual de trafic de cel puțin cinci milioane de pasageri sau 100 000 de tone de mărfuri pentru cel puțin ultimii trei ani, organismul de administrare a aeroportului sau, după caz, autoritatea publică sau oricare alt organism care controlează aeroportul,
  după consultarea Comitetului utilizatorilor aeroportului,
  stabilește standarde minime de calitate pentru furnizarea serviciilor de handling la sol
  și pentru infrastructura centralizată
  .
  Standardele minime de calitate stabilite de organismul de administrare sunt notificate fără întârziere Comisiei și sunt comunicate autorității publice competente care poate, după caz, să solicite revizuirea lor
  .

Aceste standarde sunt coerente cu normele de siguranță, cu procedurile și sistemele de gestionare ale operatorului aeroportului și ale operatorilor aerieni afectați, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației

   (12).

(3)   Furnizorii de servicii de handling la sol și , utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu
  și organismul de administrare a aeroportului sau, după caz, organismul de administrare a infrastructurii centralizate
  respectă standardele minime de calitate. În plus, utilizatorii aeroportului și furnizorii de servicii de handling la sol
  și organismul de administrare a aeroportului sau, după caz, organismul de administrare a infrastructurii centralizate
  respectă standardele minime de calitate în relațiile lor contractuale
  dintre aceştia
  .

(4)   Standardele minime de calitate acoperă, în special, următoarele domenii: performanța operațională, instruirea
  personalului
  ,
  utilizarea unor echipamente adecvate
  , informarea și asistența pasagerilor, în special în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 261/2004 (13) și cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2006, procesul decizional în colaborare, siguranță, securitate, măsuri de intervenție în caz de urgență și
  respectarea cerințelor de
  mediu.

(5)   Standardele minime de calitate trebuie să fie corecte, transparente, nediscriminatorii și să nu aducă atingere legislației UE aplicabile, inclusiv Regulamentelor (CE) nr. 261/2004 și (CE) nr. 1107/2006. Acestea trebuie să fie coerente, proporționale și relevante în ceea ce privește calitatea operațiunilor aeroportuare. În acest sens, o atenție adecvată trebuie acordată calității serviciilor vamale, securității în aeroport și procedurilor privind imigrația.

(6)   Standardele minime de calitate respectă specificațiile stabilite de către Comisie. Comisia este împuternicită să adopte specificațiile prin intermediul unor acte delegate în conformitate cu articolul 42

  în anexa Ia
  .

(7)   Anterior stabilirii standardelor, organismul de administrare a aeroportului consultă Comitetul utilizatorilor aeroportului și furnizorii de servicii de handling la sol.

  În cazul în care standardele minime de calitate nu sunt respectate în mod corespunzător, autoritatea competentă a statului membru în cauză impune sancțiunile adecvate fie direct, fie după notificarea primită de la organismul de administrare a aeroportului. Procedura aplicabilă în acest caz este următoarea:

| — | dacă un furnizor de servicii de handling la sol sau un utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu nu respectă standardele minime de calitate, organismul de administrare a aeroportului îl informează imediat cu privire la neregulile constatate și îi comunică lista criteriilor pe care trebuie să le îndeplinească; de asemenea, acesta informează Comitetul utilizatorilor aeroportului și autoritatea competentă a statului membru cu privire la nerespectarea standardelor; |
| --- | --- |

—

dacă un furnizor de servicii de handling la sol sau un utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu nu respectă standardele minime de calitate, organismul de administrare a aeroportului îl informează imediat cu privire la neregulile constatate și îi comunică lista criteriilor pe care trebuie să le îndeplinească; de asemenea, acesta informează Comitetul utilizatorilor aeroportului și autoritatea competentă a statului membru cu privire la nerespectarea standardelor;

| — | dacă în termen de șase luni de la comunicarea listei cu criteriile pe care trebuie să le îndeplinească, furnizorul de servicii de handling la sol sau utilizatorul aeroportului care recurge la handling propriu nu respectă integral standardele minime de calitate, organismul de administrare a aeroportului, după consultarea Comitetului utilizatorilor aeroportului, poate solicita statului membru în cauză să aplice o amendă respectivului furnizor de servicii de handling la sol sau utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu sau să îi interzică, integral sau parțial, să furnizeze servicii în aeroportul vizat sau pe tot teritoriul statului membru în cauză; orice măsură luată de statul membru la cererea organismului de administrare a aeroportului este notificată imediat Comisiei și autorității publice competente. |
| --- | --- |

—

dacă în termen de șase luni de la comunicarea listei cu criteriile pe care trebuie să le îndeplinească, furnizorul de servicii de handling la sol sau utilizatorul aeroportului care recurge la handling propriu nu respectă integral standardele minime de calitate, organismul de administrare a aeroportului, după consultarea Comitetului utilizatorilor aeroportului, poate solicita statului membru în cauză să aplice o amendă respectivului furnizor de servicii de handling la sol sau utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu sau să îi interzică, integral sau parțial, să furnizeze servicii în aeroportul vizat sau pe tot teritoriul statului membru în cauză; orice măsură luată de statul membru la cererea organismului de administrare a aeroportului este notificată imediat Comisiei și autorității publice competente.

(7a)
     
  Organismul de administrare a aeroportului stabilește tipul și gama de activități care intră sub incidența fiecărui criteriu impus de standardele minime de calitate pentru aeroportul pe care îl administrează. Organismul de administrare a aeroportului consultă Comitetul utilizatorilor aeroportului cu privire la definirea și conținutul standardelor minime de calitate, precum și la metoda de evaluare a conformității cu aceste standarde. Înainte de introducerea standardelor respective, toți furnizorii de servicii de handling la sol și toți utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu participă la cursuri de formare pentru a putea evalua corect respectarea criteriilor impuse de standardele minime de calitate.

(7b)
     
  Cel puțin o dată pe an, organismul de administrare a aeroportului prezintă Comitetului utilizatorilor aeroportului un raport privind măsura în care furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu respectă standardele minime de calitate în vigoare.

(7c)
     
  Fără a aduce atingere alineatelor (1)-(7), organismul de administrare a aeroportului se concentrează asupra siguranței atunci când evaluează conformitatea serviciilor de handling la sol cu standardele minime de calitate și, în cazul în care consideră că siguranța aeroportului este compromisă, ia măsurile corespunzătoare în conformitate cu procedurile standard.

(7d)
     
  Toate standardele minime de calitate, inclusiv criteriile cantitative, dacă sunt aplicabile, sunt publice. Înainte de actualizarea sau modificarea standardelor minime de calitate, organismul de administrare a aeroportului consultă Comitetul utilizatorilor aeroportului și furnizorii de servicii de handling la sol care furnizează servicii pe aeroport. [AM 332]

Articolul 33

Obligațiile de raportare cu privire la prestarea serviciilor de handling la sol

(1)   În aeroporturile cu un volum anual de trafic de cel puțin 5 milioane de pasageri sau 100 000 de tone de mărfuri pentru cel puțin trei ani consecutiv, furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu trebuie să prezinte Comisiei rapoarte cu privire la performanța operațională.

(2)   Comisia este autorizată să adopte specificații detaliate cu privire la conținutul și diseminarea obligațiilor de raportare prin intermediul unui act delegat în conformitate cu articolul 42.
  [AM 333]

Articolul 34

Formare

(1)   Furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu se asigură că toți angajații lor implicați în furnizarea de servicii de handling la sol, inclusiv personalul de conducere și supraveghetorii, participă periodic la sesiuni de formare specifică

  profesională
  și periodică
  armonizată la nivel european
  , pentru a le permite îndeplinirea sarcinilor atribuite
  și pentru a preveni producerea de accidente și vătămările
  .
  O instituție sau un organism competent al Uniunii, în cooperare cu autoritățile competente din statele membre, cu operatorii aeroportuari și cu partenerii sociali, stabilește standarde minime ambițioase și obligatorii care să garanteze cea mai bună calitate în materie de educație și formare a angajaților din sectorul serviciilor de handling la sol. Aceste standarde sunt actualizate și dezvoltate periodic, pentru a contribui la calitatea operațiunilor din punctul de vedere al fiabilității, rezistenței, siguranței și securității și pentru a crea condiții echitabile de concurență pentru toți operatorii. Autoritățile competente din statele membre monitorizează conformitatea cu standardele în materie de educație și formare folosind mijloace adecvate. Acreditarea furnizorilor de servicii în cauză se suspendă, se retrage sau nu se acordă până când standardele impuse sunt respectate din nou în aeroportul vizat. Această procedură servește la menținerea siguranței în traficul aerian european. Pot fi impuse cursuri de formare periodice, ale căror costuri sunt suportate de către furnizorul de servicii de handling la sol sau de către utilizatorii aeroportului care recurg la servicii de handling propriu.
  . [AM 334]

(2)   Fiecare angajat implicat în furnizarea de servicii de handling la sol trebuie să participe la o sesiune

  participă cu regularitate la un curs de formare profesională teoretică și practică de bază, precum și
  la
  un curs
  de formare care să dureze cel puțin două zile și să fie relevantă pentru sarcinile care îi sunt atribuite.
  În cooperare cu operatorii de aeroport și partenerii sociali în cauză, autoritățile competente din statele membre stabilesc detaliile formării suplimentare specifice aeroporturilor, precum și frecvența și durata minimă ale acestei formări suplimentare. Susținerea cu succes a unui test de specialitate practic și a unuia teoretic reprezintă dovada însușirii competențelor și cunoștințelor relevante. Costurile de participare la sesiunile de formare sunt suportate în întregime de către angajatori.
  Fiecare angajat trebuie să participe la o sesiune de formare relevantă în momentul

  înaintea
  ocupării unui nou post sau atunci când îi este atribuită o nouă sarcină

  a începerii unei sarcini nou atribuite
  . [AM 335]

(3)   
  Conținutul specific ale testelor și al cursurilor, precum și buna desfășurare a acestora, sunt armonizate la nivel european și sunt reglementate și monitorizate de către autoritățile competente din statele membre.
  Atunci când este relevantă pentru activitatea în cauză de servicii de handling la sol, formarea
  și testele
  includ cel puțin următoarele elemente: [AM 336]

| (a) | securitate, inclusiv controlul securității, securitatea operațiunilor, echipamente de securitate și gestionarea amenințărilor la adresa securității; |
| --- | --- |

(a)

securitate, inclusiv controlul securității, securitatea operațiunilor, echipamente de securitate și gestionarea amenințărilor la adresa securității;

| (b) | mărfuri periculoase; |
| --- | --- |

(b)

mărfuri periculoase;

| (c) | siguranța zonei aeroportuare, inclusiv politica de siguranță, regulamente privind siguranța, pericole, factori umani, marcaje și semnalizare în zona aeroportuară, situații de urgență, prevenirea FOD, protecție personală, accidente-incidente-incidente evitate la limită și supravegherea siguranței în zona aeroportuară; |
| --- | --- |

(c)

siguranța zonei aeroportuare, inclusiv politica de siguranță, regulamente privind siguranța, pericole, factori umani, marcaje și semnalizare în zona aeroportuară, situații de urgență, prevenirea FOD, protecție personală, accidente-incidente-incidente evitate la limită și supravegherea siguranței în zona aeroportuară;

| (d) | formarea șoferilor în zona aeroportuară, inclusiv responsabilitățile generale și procedurile (proceduri în caz de vizibilitate redusă), echiparea vehiculelor, norme specifice aeroporturilor și delimitarea zonelor de trafic și de manevră; |
| --- | --- |

(d)

formarea șoferilor în zona aeroportuară, inclusiv responsabilitățile generale și procedurile (proceduri în caz de vizibilitate redusă), echiparea vehiculelor, norme specifice aeroporturilor și delimitarea zonelor de trafic și de manevră;

| (e) | operațiuni cu echipamente de sprijin la sol (GSE) și gestionarea acestora, inclusiv întreținerea GSE și operațiuni cu GSE; |
| --- | --- |

(e)

operațiuni cu echipamente de sprijin la sol (GSE) și gestionarea acestora, inclusiv întreținerea GSE și operațiuni cu GSE;

| (f) | controlul încărcării, inclusiv greutatea generală și performanța și conștientizarea echilibrării, limitări structurale de încărcare specifice aeronavei, dispozitive de încărcare, încărcarea mărfurilor vrac, borderou de încărcare, tabele/grafice privind echilibrările, raportul privind instrucțiunile de încărcare, mesaje de încărcare și controlul încărcării mărfurilor periculoase; |
| --- | --- |

(f)

controlul încărcării, inclusiv greutatea generală și performanța și conștientizarea echilibrării, limitări structurale de încărcare specifice aeronavei, dispozitive de încărcare, încărcarea mărfurilor vrac, borderou de încărcare, tabele/grafice privind echilibrările, raportul privind instrucțiunile de încărcare, mesaje de încărcare și controlul încărcării mărfurilor periculoase;

| (g) | formare funcțională pentru handlingul pasagerilor
  , acordând o atenție deosebită pasagerilor cu nevoi speciale și cu precădere celor cu mobilitate redusă sau cu dizabilități
  , inclusiv instruire cu privire la pasarelele de îmbarcare pentru pasageri și la informarea și asistența pasagerilor în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 261/2004 și (CE) nr. 1107/2006; [AM 337] |
| --- | --- |

(g)

formare funcțională pentru handlingul pasagerilor
  , acordând o atenție deosebită pasagerilor cu nevoi speciale și cu precădere celor cu mobilitate redusă sau cu dizabilități
  , inclusiv instruire cu privire la pasarelele de îmbarcare pentru pasageri și la informarea și asistența pasagerilor în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 261/2004 și (CE) nr. 1107/2006; [AM 337]

| (h) | formare funcțională privind handlingul bagajelor; |
| --- | --- |

(h)

formare funcțională privind handlingul bagajelor;

| (i) | formare privind handlingul și încărcarea aeronavei; |
| --- | --- |

(i)

formare privind handlingul și încărcarea aeronavei;

| (j) | deplasarea la sol a aeronavei, inclusiv operațiunile de deplasare la sol a aeronavei, operarea echipamentelor, procedurile de conectare-deconectare echipamente-aeronavă, semnale manuale asociate deplasării la sol a aeronavei, triajul aeronavei și asistența deplasării la sol a aeronavei; |
| --- | --- |

(j)

deplasarea la sol a aeronavei, inclusiv operațiunile de deplasare la sol a aeronavei, operarea echipamentelor, procedurile de conectare-deconectare echipamente-aeronavă, semnale manuale asociate deplasării la sol a aeronavei, triajul aeronavei și asistența deplasării la sol a aeronavei;

| (k) | handlingul mărfurilor și poștei, inclusiv interdicțiile și restricțiile aplicabile cu privire la comercializarea mărfurilor; |
| --- | --- |

(k)

handlingul mărfurilor și poștei, inclusiv interdicțiile și restricțiile aplicabile cu privire la comercializarea mărfurilor;

| (l) | instruire cu privire la coordonarea rotației aeronavei; |
| --- | --- |

(l)

instruire cu privire la coordonarea rotației aeronavei;

| (m) | mediu, inclusiv controlul scurgerilor, gestionarea descărcărilor și eliminarea deșeurilor; |
| --- | --- |

(m)

mediu, inclusiv controlul scurgerilor, gestionarea descărcărilor și eliminarea deșeurilor;

| (n) | măsuri în caz de urgență
  , măsuri de prim ajutor
  și gestionarea intervențiilor în caz de urgență; [AM 338] |
| --- | --- |

(n)

măsuri în caz de urgență
  , măsuri de prim ajutor
  și gestionarea intervențiilor în caz de urgență; [AM 338]

| (o) | sisteme de raportare; |
| --- | --- |

(o)

sisteme de raportare;

| (p) | externalizarea controlului calității; |
| --- | --- |

(p)

externalizarea controlului calității;

| (pa) | măsuri de protecție împotriva riscurilor la adresa sănătății la care este supus în mod tipic personalul angajat în serviciile de handling la sol. [AM 339] |
| --- | --- |

(pa)

măsuri de protecție împotriva riscurilor la adresa sănătății la care este supus în mod tipic personalul angajat în serviciile de handling la sol. [AM 339]

(4)   Fiecare furnizor de servicii de handling la sol și utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu prezintă organismului de administrare a aeroportului un raport anual cu privire la respectarea obligației de formare.

Articolul 35

Subcontractare

(1)   Fără a aduce atingere alineatelor (3) și (4), furnizorii de servicii de handling la sol pot încheia contracte de subcontractare.
  Articolele 34 și 40 se aplică în același mod și subcontractanților. [AM 340]

(2)   Utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu pot subcontracta servicii de handling la sol doar în cazul în care se află temporar în incapacitatea de a efectua handlingul propriu ca urmare a unei situații de forță majoră.
  [AM 341]

(3)   Subcontractanții nu pot subcontracta la rândul lor servicii de handling la sol.

(4)   Un furnizor de servicii de handling la sol astfel cum este prevăzut la articolul 11 alineatul (1) nu poate subcontracta servicii de handling la sol decât dacă se află temporar în incapacitatea de a furniza serviciile de handling la sol ca urmare a unei situații de forță majoră.

(5)   Orice furnizor de servicii de handling la sol și orice utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu care utilizează unul sau mai mulți subcontractanți

  un subcontractant pentru o categorie de servicii
  se asigură că aceștia

  subcontractantul
  respectă obligațiile care revin furnizorilor de servicii de handling la sol în temeiul prezentului regulament. [AM 342]

(5a)
     
  Se acordă subcontracte numai operatorilor care au demonstrat că sunt calificați și fiabili. [AM 343]

(5b)
     
  Orice furnizor de servicii de handling la sol și orice utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu care folosește unul sau mai mulți subcontractanți rămâne responsabil din punct de vedere financiar pentru subcontractare. [AM 344]

(5c)
     
  Entitatea contractantă poate limita numărul subcontractanților atunci când acest lucru este impus de spațiu sau de capacitate. [AM 345]

(6)   Orice furnizor de servicii de handling la sol și orice utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu care utilizează unul sau mai mulți subcontractanți

  un subcontractant pentru o categorie de servicii
  informează organismul de administrare a aeroportului cu privire la denumirea și activitățile desfășurate de către subcontractanții

  subcontractantul
  în cauză. [AM 346]

(7)   În cazul în care un furnizor de servicii de handling la sol solicită o autorizație de furnizare de servicii de handling la sol conform procedurii de selecție prevăzute la articolul 7, acesta indică numărul, activitățile și denumirile subcontractanților pe care intenționează să îi utilizeze.

Capitolul VII

Relații internaționale

Articolul 36

Relații cu țări terțe

(1)   
  Un stat membru poate suspenda total sau parțial obligațiile ce decurg din prezentul regulament cu privire la furnizorii de servicii de handling la sol și la utilizatorii aeroportului dintr-o țara terță din categoria celor menționate la alineatul (1), în conformitate cu legislația Uniunii.
  Fără a aduce atingere angajamentelor internaționale ale Uniunii, Comisia poate, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 43 alienatul (3), să decidă ca un stat membru sau statele membre să adopte măsuri, inclusiv suspendarea parțială sau totală a dreptului de acces pe piața serviciilor de handling la sol pe teritoriul național cu privire la furnizori de servicii de handling la sol și utilizatori ai aeroportului care recurg la handling propriu din respectiva țară terță, în vederea remedierii comportamentului discriminatoriu al țării terțe în cauză, ori de câte ori este evident faptul că, în ceea ce privește accesul la piața serviciilor de handling la sol sau de handling propriu, o țară terță: [AM 347 și 348]

| (a) | nu acordă, de drept sau de fapt, furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu dintr-un stat membru un tratament comparabil celui acordat de către statul membru respectiv furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu proveniți din respectiva țară terță în aeroporturile sale; sau |
| --- | --- |

(a)

nu acordă, de drept sau de fapt, furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu dintr-un stat membru un tratament comparabil celui acordat de către statul membru respectiv furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu proveniți din respectiva țară terță în aeroporturile sale; sau

| (b) | acordă, de drept sau de fapt, furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu dintr-un stat membru un tratament mai puțin favorabil decât cel acordat propriilor furnizori de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu; sau |
| --- | --- |

(b)

acordă, de drept sau de fapt, furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu dintr-un stat membru un tratament mai puțin favorabil decât cel acordat propriilor furnizori de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu; sau

| (c) | acordă furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu din alte țări terțe un tratament mai favorabil decât furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu proveniți dintr-un stat membru. |
| --- | --- |

(c)

acordă furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu din alte țări terțe un tratament mai favorabil decât furnizorilor de servicii de handling la sol și utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu proveniți dintr-un stat membru.

(2)   Un furnizor de servicii de handling la sol și un utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu dintr-o țară terță este considerat persoană juridică sau fizică constituită în conformitate cu legislația țării terțe respective, având sediul social, administrația centrală sau punctul de lucru principal pe teritoriul țării terțe respective.

(3)   Uniunea și/sau statele membre se asigură că, în ceea ce privește drepturile de acces pe piață în țări terțe, nu există discriminare între utilizatorii aeroportului din cadrul Uniunii care furnizează servicii de handling la sol pentru terți și alți furnizori de servicii de handling la sol din cadrul Uniunii.

Capitolul VIII

Obligații de raportare și de monitorizare

Articolul 37

Obligații de raportare ale statelor membre

(1)   Înainte de data de 1 iulie a fiecărui an, statele membre prezintă Comisiei lista cu aeroporturile care sunt supuse cel puțin unei limitări privind accesul la piața serviciilor de handling la sol prevăzute la articolul 6 alineatul (2) sau la articolul 14.

(2)   Înainte de data de 1 iulie a fiecărui an, statele membre prezintă Comisiei lista cu furnizorii de servicii de handling la sol și cu utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu aprobați de către statul membru în conformitate cu capitolul IV.

Articolul 38

Publicarea listelor cu aeroporturi

Până la sfârșitul fiecărui an, Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene următoarele informații:

| (a) | lista cu aeroporturile din cadrul Uniunii cu un volum anual de trafic de cel puțin cinci milioane de pasageri sau de 100 000 de tone de mărfuri cel puțin în ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(a)

lista cu aeroporturile din cadrul Uniunii cu un volum anual de trafic de cel puțin cinci milioane de pasageri sau de 100 000 de tone de mărfuri cel puțin în ultimii trei ani;

| (b) | lista cu aeroporturile din cadrul Uniunii cu un volum anual de trafic de cel puțin două milioane de pasageri sau de 50 000 de tone de mărfuri cel puțin în ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(b)

lista cu aeroporturile din cadrul Uniunii cu un volum anual de trafic de cel puțin două milioane de pasageri sau de 50 000 de tone de mărfuri cel puțin în ultimii trei ani;

| (c) | lista cu aeroporturile din cadrul Uniunii deschise traficului comercial; |
| --- | --- |

(c)

lista cu aeroporturile din cadrul Uniunii deschise traficului comercial;

| (d) | lista cu aeroporturile care fac obiectul unor limitări în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) sau cu articolul 14; |
| --- | --- |

(d)

lista cu aeroporturile care fac obiectul unor limitări în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) sau cu articolul 14;

| (e) | lista furnizorilor de servicii de handling la sol și a utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu aprobați în conformitate cu capitolul IV. |
| --- | --- |

(e)

lista furnizorilor de servicii de handling la sol și a utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu aprobați în conformitate cu capitolul IV.

Articolul 39

Raportul de evaluare și informare

(1)   Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament cel târziu în termen de cinci

  trei
  ani de la data aplicării prezentului regulament. Raportul evaluează în particular orice impact semnificativ

  special impactul
  asupra calității serviciilor de handling la sol
  , precum
  și
  asupra
  și condițiilor de muncă și angajare. Raportul include următorul set de indicatori și criterii fundamentale pentru un eșantion de aeroporturi

  examinează indicatorii și criteriile următoare
  : [AM 349]

| (a) | numărul mediu de furnizori de servicii de handling la sol în aeroporturile Uniunii, pentru cele 11 categorii de servicii; |
| --- | --- |

(a)

numărul mediu de furnizori de servicii de handling la sol în aeroporturile Uniunii, pentru cele 11 categorii de servicii;

| (b) | numărul utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu în fiecare aeroport al Uniunii, pentru cele 11 categorii de servicii; |
| --- | --- |

(b)

numărul utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu în fiecare aeroport al Uniunii, pentru cele 11 categorii de servicii;

| (c) | numărul aeroporturilor unde numărul de furnizori de servicii de handling la sol este limitat și valoarea limitării (limitărilor); |
| --- | --- |

(c)

numărul aeroporturilor unde numărul de furnizori de servicii de handling la sol este limitat și valoarea limitării (limitărilor);

| (d) | numărul întreprinderilor care dețin o aprobare dintr-un stat membru și care operează într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

(d)

numărul întreprinderilor care dețin o aprobare dintr-un stat membru și care operează într-un alt stat membru;

| (e) | opinia părților interesate cu privire la sistemul de aprobare (criterii de aprobare, aspecte legate de punerea în aplicare, preț
  , procesul administrativ
  etc.); [AM 350] |
| --- | --- |

(e)

opinia părților interesate cu privire la sistemul de aprobare (criterii de aprobare, aspecte legate de punerea în aplicare, preț
  , procesul administrativ
  etc.); [AM 350]

| (f) | numărul furnizorilor de servicii de handling la sol și al utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu care operează pe teritoriul Uniunii (total); |
| --- | --- |

(f)

numărul furnizorilor de servicii de handling la sol și al utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu care operează pe teritoriul Uniunii (total);

| (g) | sistemul de gestionare și de stabilire a prețului pentru infrastructurile centralizate în fiecare aeroport; |
| --- | --- |

(g)

sistemul de gestionare și de stabilire a prețului pentru infrastructurile centralizate în fiecare aeroport;

| (h) | cota de piață a organismului de administrare a aeroportului în domeniul serviciilor de handling la sol în fiecare aeroport, pentru cele 11 categorii de servicii; |
| --- | --- |

(h)

cota de piață a organismului de administrare a aeroportului în domeniul serviciilor de handling la sol în fiecare aeroport, pentru cele 11 categorii de servicii;

| (i) | cota de piață a utilizatorilor aeroportului care furnizează servicii de handling pentru terți în fiecare aeroport, pentru toate categoriile de servicii; |
| --- | --- |

(i)

cota de piață a utilizatorilor aeroportului care furnizează servicii de handling pentru terți în fiecare aeroport, pentru toate categoriile de servicii;

| (j) | accidente
  și incidente
  referitoare la siguranță implicând servicii de handling la sol; [AM 351] |
| --- | --- |

(j)

accidente
  și incidente
  referitoare la siguranță implicând servicii de handling la sol; [AM 351]

| (k) | opinia părților interesate privind calitatea serviciilor de handling la sol în aeroporturi în ceea ce privește competența personalului, mediu, securitate și coordonarea activităților (proces decizional în colaborare, măsuri de intervenție în caz de urgență, instruire în domeniul aeroportuar, subcontractare); |
| --- | --- |

(k)

opinia părților interesate privind calitatea serviciilor de handling la sol în aeroporturi în ceea ce privește competența personalului, mediu, securitate și coordonarea activităților (proces decizional în colaborare, măsuri de intervenție în caz de urgență, instruire în domeniul aeroportuar, subcontractare);

| (l) | standarde minime de calitate pentru întreprinderile care furnizează servicii de handling la sol
  în toate aeroporturile Uniunii, pentru cele 11 categorii de servicii enumerate în anexa I
  ;
  verificarea legăturii dintre întârzierile cauzate de serviciile de handling la sol și standardele minime de calitate
  ; [AM 352] |
| --- | --- |

(l)

standarde minime de calitate pentru întreprinderile care furnizează servicii de handling la sol
  în toate aeroporturile Uniunii, pentru cele 11 categorii de servicii enumerate în anexa I
  ;
  verificarea legăturii dintre întârzierile cauzate de serviciile de handling la sol și standardele minime de calitate
  ; [AM 352]

| (m) | caracteristici privind formarea

  situația formării și perfecționării ulterioare, pe baza elementelor prevăzute la articolul 34 alineatul (3) literele (a) – (pa); verificarea legăturii dintre întârzierile cauzate de serviciile de handling la sol și nivelul de formare și perfecționare
  ; [AM 353] |
| --- | --- |

(m)

caracteristici privind formarea

  situația formării și perfecționării ulterioare, pe baza elementelor prevăzute la articolul 34 alineatul (3) literele (a) – (pa); verificarea legăturii dintre întârzierile cauzate de serviciile de handling la sol și nivelul de formare și perfecționare
  ; [AM 353]

| (n) | transferul de personal și impactul acestuia asupra protecției angajaților
  , în special numărul angajaților transferați în cazul unei schimbări a furnizorului de servicii de handling la sol și numărul angajaților care au acceptat benevol să fie disponibilizați în cazul unei schimbări a furnizorului de servicii de handling la sol; evoluția salariilor lucrătorilor transferați și numărul proceselor intentate în fața tribunalelor pentru forța de muncă în contextul transferurilor
  ; [AM 354] |
| --- | --- |

(n)

transferul de personal și impactul acestuia asupra protecției angajaților
  , în special numărul angajaților transferați în cazul unei schimbări a furnizorului de servicii de handling la sol și numărul angajaților care au acceptat benevol să fie disponibilizați în cazul unei schimbări a furnizorului de servicii de handling la sol; evoluția salariilor lucrătorilor transferați și numărul proceselor intentate în fața tribunalelor pentru forța de muncă în contextul transferurilor
  ; [AM 354]

| (o) | locuri de muncă și condiții de muncă în sectorul serviciilor de handling la sol
  , în special evoluția salariilor în comparație cu evoluția prețurilor de handling, precum și în comparație cu evoluția productivității ansamblului serviciilor de handling la sol din aeroport și a celor furnizate de furnizorii individuali de servicii de handling la sol
  . [AM 355] |
| --- | --- |

(o)

locuri de muncă și condiții de muncă în sectorul serviciilor de handling la sol
  , în special evoluția salariilor în comparație cu evoluția prețurilor de handling, precum și în comparație cu evoluția productivității ansamblului serviciilor de handling la sol din aeroport și a celor furnizate de furnizorii individuali de servicii de handling la sol
  . [AM 355]

(2)   Comisia și statele membre cooperează în vederea colectării informațiilor necesare raportului prevăzut la alineatul (1).

(3)   Pe baza acestui raport, Comisia poate decide
  , în strânsă colaborare cu Parlamentul European,
  dacă este necesară o revizuire a prezentului regulament. [AM 356]

Capitolul IX

Protecție socială

Articolul 40

Protecție socială

Fără să aducă atingere aplicării prezentului regulament și sub rezerva celorlalte dispoziții ale dreptului Uniunii, Statele membre pot lua măsurile necesare pentru a asigura protecția drepturilor lucrătorilor

  se asigură pe căi legislative că personalul întreprinderilor care furnizează servicii de handling la sol sau de handling propriu beneficiază de un nivel corespunzător de securitate socială și de condiții de muncă chiar și în cazul subcontractării și al contractelor de servicii
  .
  În cazul în care autoritățile competente dintr-un stat membru constată că pe un anume aeroport nu se respectă standardele cerute, acreditarea furnizorilor de servicii sau de servicii de handling propriu se suspendă, se retrage sau se reține până în momentul în care standardul corespunzător este atins din nou
  . [AM 361]

Capitolul X

Contestarea deciziilor sau a măsurilor individuale

Articolul 41

Dreptul de a exercita o cale de atac

(1)   Statele membre sau, dacă este cazul, organismele de administrare a aeroporturilor se asigură că orice parte care prezintă un interes legitim are dreptul de a exercita o cale de atac împotriva deciziilor sau măsurilor individuale luate în conformitate cu articolul 6 alienatul (2), articolele 7-10, 13, 23, 24, 27, 28, 31 sau 32.

(2)   Calea de atac poate fi exercitată în fața unei instanțe naționale sau autorități publice altele decât organismul de administrare a aeroportului și, dacă este cazul, independent de autoritatea publică care îl controlează. Dacă se prevede astfel în prezentul regulament, calea de atac se exercită în fața unei autorități de supraveghere independente.

Capitolul XI

Dispoziții privind competențele de executare și competențele delegate

Articolul 42

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei sub rezerva respectării condițiilor prevăzute în prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolele 22, 32 și 33 este conferită pentru o perioadă de timp nedeterminată de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(3)   Delegarea de competențe, menționată la articolele 22, 32 și 33 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate deja în vigoare.

(4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 22, 32 sau 33 intră în vigoare doar dacă Parlamentul European sau Consiliul nu a formulat nicio obiecție în termen de două luni de la comunicarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 43

Procedura privind comitetul

(1)   Comisia este asistată de un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În cazul în care avizul comitetului trebuie obținut prin procedură scrisă, procedura se încheie fără rezultat dacă președintele comitetului decide astfel înainte de expirarea termenului de emitere a avizului sau la cererea unei majorități simple a membrilor comitetului.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În cazul în care avizul comitetului trebuie obținut prin procedură scrisă, procedura se încheie fără rezultat dacă președintele comitetului decide astfel înainte de expirarea termenului de emitere a avizului sau la cererea unei majorități simple a membrilor comitetului.

Capitolul XII

Dispoziții finale

Articolul 44

Abrogare

Directiva 96/67/CE se abrogă cu începere de la data aplicării prezentului regulament.

Trimiterile la directiva abrogată se consideră trimiteri la prezentul regulament.

Articolul 45

Dispoziții tranzitorii

(1)   Furnizorii selectați în conformitate cu articolul 11 din Directiva 96/67/CE înainte de data aplicării prezentului regulament continuă să fie autorizați în condițiile prevăzute de Directiva 96/67/CE până la expirarea perioadei de selecție planificate inițial.

(2)   În aeroporturile în care au fost selectați doar doi furnizori per categorie de servicii în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 96/67/CE și unde numărul minim de furnizori selectați este de trei în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din prezentul regulament, se organizează o procedură de selecție în conformitate cu articolele 7-13 din prezentul regulament, astfel încât să se selecteze și cel de-al treilea furnizor care trebuie să-și poată începe operațiunile cel târziu în termen de un an

  trei ani
  de la data aplicării prezentului regulament. [AM 357]

(3)   Aprobările emise în conformitate cu articolul 14 din Directiva 96/67/CE continuă să fie valabile până la expirarea acestora și, în orice caz, nu mai mult de doi ani de la data aplicării prezentului regulament.

(4)   În cazul în care unei întreprinderi i s-a emis o aprobare în conformitate cu prezentul regulament, aceasta va solicita în termen de două luni anularea aprobării (aprobărilor) emise în conformitate cu articolul 14 din Directiva 96/67/CE. Cu toate acestea, dacă o aprobare emisă în conformitate cu articolul 14 din Directiva 96/67/CE expiră în termen de două luni de la emiterea noii aprobări în conformitate cu prezentul regulament, întreprinderea în cauză nu este obligată să solicite anularea acesteia.

(5)   Articolul 26 din prezentul regulament nu se aplică aprobărilor emise în conformitate cu articolul 14 din Directiva 96/67/CE.

Articolul 46

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică de la ... (*)

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European,

Președintele

Pentru Consiliu,

Președintele

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 173.

1

(2)  JO C 277, 13.9.2012, p. 111.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 16 Aprilie 2013.

3

(4)  JO L 272, 25.10.1996, p. 36.

4

(5)  COM(2011) 0144.

5

(6)  JO L 82, 22.3.2001, p. 16.

6

(7)  

  JO L 204, 26.7.2006, p. 1.

7

JO L 204, 26.7.2006, p. 1.

(8)  

  JO L 42, 13.2.2002, p. 1.

8

JO L 42, 13.2.2002, p. 1.

(9)  

  JO L 225, 12.8.1998, p. 27.

9

JO L 225, 12.8.1998, p. 27.

(10)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

10

(11)  JO L 70, 14.3.2009, p. 11.

11

(12)  

  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

12

JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

(13)  Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor (JO L 46, 17.2.2004, p. 1).

13

(*)  
  36 de luni
  de la data adoptării. [AM 357]

*

36 de luni

[AM 357]

ANEXA I

LISTA CATEGORIILOR DE SERVICII DE HANDLING LA SOL

| 1. | Administrarea și supravegherea la sol cuprind următoarele subcategorii: |
| --- | --- |

1.

Administrarea și supravegherea la sol cuprind următoarele subcategorii:

| 1.1. | servicii de reprezentare și legătură cu autoritățile locale sau orice alte entități, plăți în numele utilizatorului aeroportului și asigurarea de spații pentru birouri pentru reprezentanții săi; |
| --- | --- |

1.1.

servicii de reprezentare și legătură cu autoritățile locale sau orice alte entități, plăți în numele utilizatorului aeroportului și asigurarea de spații pentru birouri pentru reprezentanții săi;

| 1.2. | controlul încărcăturii, mesagerie și telecomunicații; |
| --- | --- |

1.2.

controlul încărcăturii, mesagerie și telecomunicații;

| 1.3. | handlingul, depozitarea și administrarea dispozitivelor de încărcare; |
| --- | --- |

1.3.

handlingul, depozitarea și administrarea dispozitivelor de încărcare;

| 1.4. | orice alte servicii de supraveghere înainte, în timpul sau după zbor și orice alte servicii administrative solicitate de către utilizatorul aeroportului. |
| --- | --- |

1.4.

orice alte servicii de supraveghere înainte, în timpul sau după zbor și orice alte servicii administrative solicitate de către utilizatorul aeroportului.

| 2. | Handlingul pasagerilor cuprinde furnizarea oricărui tip de informare și de asistență – inclusiv cele prevăzute în dreptul relevant al UE privind drepturile pasagerilor – pentru pasagerii care sosesc, pleacă, sunt transferați sau se află în tranzit, inclusiv verificarea biletelor și documentelor de călătorie, înregistrarea bagajelor,
  stabilirea că bagajul aparține pasagerului în cauză, de exemplu prin verificare electronică
  , și transportarea lor la zona de sortare. [AM 358] |
| --- | --- |

2.

Handlingul pasagerilor cuprinde furnizarea oricărui tip de informare și de asistență – inclusiv cele prevăzute în dreptul relevant al UE privind drepturile pasagerilor – pentru pasagerii care sosesc, pleacă, sunt transferați sau se află în tranzit, inclusiv verificarea biletelor și documentelor de călătorie, înregistrarea bagajelor,
  stabilirea că bagajul aparține pasagerului în cauză, de exemplu prin verificare electronică
  , și transportarea lor la zona de sortare. [AM 358]

| 3. | Handlingul bagajelor cuprinde handlingul bagajelor în zona de sortare, sortarea acestora, pregătirea lor pentru plecare, încărcarea și descărcarea lor din dispozitivele destinate pentru transportul acestora de la aeronavă la zona de sortare și viceversa, precum și transportarea bagajelor din zona de sortare în zona de primire. |
| --- | --- |

3.

Handlingul bagajelor cuprinde handlingul bagajelor în zona de sortare, sortarea acestora, pregătirea lor pentru plecare, încărcarea și descărcarea lor din dispozitivele destinate pentru transportul acestora de la aeronavă la zona de sortare și viceversa, precum și transportarea bagajelor din zona de sortare în zona de primire.

| 4. | Handlingul mărfurilor și poștei cuprinde următoarele subcategorii: |
| --- | --- |

4.

Handlingul mărfurilor și poștei cuprinde următoarele subcategorii:

| 4.1. | pentru marfă: handlingul fizic al mărfurilor pentru export, transfer și import, handlingul documentelor anexate, proceduri vamale și aplicarea oricărei proceduri de securitate aprobate de părți sau impuse de circumstanțe; |
| --- | --- |

4.1.

pentru marfă: handlingul fizic al mărfurilor pentru export, transfer și import, handlingul documentelor anexate, proceduri vamale și aplicarea oricărei proceduri de securitate aprobate de părți sau impuse de circumstanțe;

| 4.2. | pentru poștă: handlingul fizic al poștei primite sau trimise, handlingul documentelor anexate și aplicarea oricărei proceduri de securitate aprobate de părți sau impuse de circumstanțe. |
| --- | --- |

4.2.

pentru poștă: handlingul fizic al poștei primite sau trimise, handlingul documentelor anexate și aplicarea oricărei proceduri de securitate aprobate de părți sau impuse de circumstanțe.

| 5. | Handlingul de rampă cuprinde următoarele subcategorii: |
| --- | --- |

5.

Handlingul de rampă cuprinde următoarele subcategorii:

| 5.1. | asistența pe suprafața de mișcare a aeronavei pe sol la sosire și plecare; |
| --- | --- |

5.1.

asistența pe suprafața de mișcare a aeronavei pe sol la sosire și plecare;

| 5.2. | asistență la încărcarea aeronavei și oferirea dispozitivelor adecvate; |
| --- | --- |

5.2.

asistență la încărcarea aeronavei și oferirea dispozitivelor adecvate;

| 5.3. | comunicarea între aeronavă și furnizorul de servicii aeriene; |
| --- | --- |

5.3.

comunicarea între aeronavă și furnizorul de servicii aeriene;

| 5.4. | încărcarea și descărcarea aeronavei, inclusiv furnizarea de mijloace adecvate și operarea acestora, precum și transportul echipajului și al pasagerilor între aeronavă și terminal și transportul bagajelor între aeronavă și terminal
  , precum și încărcarea și descărcarea scaunelor cu rotile sau a altor echipamente de mobilitate sau dispozitive de asistență destinate persoanelor cu mobilitate redusă
  ; [AM 359] |
| --- | --- |

5.4.

încărcarea și descărcarea aeronavei, inclusiv furnizarea de mijloace adecvate și operarea acestora, precum și transportul echipajului și al pasagerilor între aeronavă și terminal și transportul bagajelor între aeronavă și terminal
  , precum și încărcarea și descărcarea scaunelor cu rotile sau a altor echipamente de mobilitate sau dispozitive de asistență destinate persoanelor cu mobilitate redusă
  ; [AM 359]

| 5.5. | furnizarea unităților adecvate și operarea acestora pentru pornirea motorului; |
| --- | --- |

5.5.

furnizarea unităților adecvate și operarea acestora pentru pornirea motorului;

| 5.6. | deplasarea aeronavei la sosire și plecare, precum și furnizarea dispozitivelor adecvate și operarea acestora; |
| --- | --- |

5.6.

deplasarea aeronavei la sosire și plecare, precum și furnizarea dispozitivelor adecvate și operarea acestora;

| 5.7. | transportul, încărcarea și descărcarea de pe aeronavă a alimentelor și băuturilor. |
| --- | --- |

5.7.

transportul, încărcarea și descărcarea de pe aeronavă a alimentelor și băuturilor.

| 6. | Serviciile aeronavei cuprind următoarele subcategorii: |
| --- | --- |

6.

Serviciile aeronavei cuprind următoarele subcategorii:

| 6.1. | curățarea externă și internă a aeronavei și serviciile de întreținere a toaletei și de alimentare cu apă; |
| --- | --- |

6.1.

curățarea externă și internă a aeronavei și serviciile de întreținere a toaletei și de alimentare cu apă;

| 6.2. | răcirea și încălzirea cabinei, îndepărtarea zăpezii și a gheții, degivrarea aeronavei; |
| --- | --- |

6.2.

răcirea și încălzirea cabinei, îndepărtarea zăpezii și a gheții, degivrarea aeronavei;

| 6.3. | reamenajarea cabinei cu echipament adecvat, depozitarea acestui echipament. |
| --- | --- |

6.3.

reamenajarea cabinei cu echipament adecvat, depozitarea acestui echipament.

| 7. | Handlingul combustibilului și lubrifianților cuprinde următoarele subcategorii: |
| --- | --- |

7.

Handlingul combustibilului și lubrifianților cuprinde următoarele subcategorii:

| 7.1. | organizarea și executarea operațiunilor de umplere și golire a rezervorului, inclusiv depozitarea combustibilului și controlul calității și cantității furnizărilor de combustibili; |
| --- | --- |

7.1.

organizarea și executarea operațiunilor de umplere și golire a rezervorului, inclusiv depozitarea combustibilului și controlul calității și cantității furnizărilor de combustibili;

| 7.2. | înlocuirea uleiului și a altor fluide. |
| --- | --- |

7.2.

înlocuirea uleiului și a altor fluide.

| 8. | Întreținerea aeronavei cuprinde următoarele subcategorii: |
| --- | --- |

8.

Întreținerea aeronavei cuprinde următoarele subcategorii:

| 8.1. | servicii de rutină realizate înaintea zborului; |
| --- | --- |

8.1.

servicii de rutină realizate înaintea zborului;

| 8.2. | servicii speciale solicitate de utilizatorul aeroportului; |
| --- | --- |

8.2.

servicii speciale solicitate de utilizatorul aeroportului;

| 8.3. | furnizarea și administrarea de piese de schimb și echipament adecvat; |
| --- | --- |

8.3.

furnizarea și administrarea de piese de schimb și echipament adecvat;

| 8.4. | solicitarea sau rezervarea unui spațiu adecvat de parcare și/sau a unui hangar. |
| --- | --- |

8.4.

solicitarea sau rezervarea unui spațiu adecvat de parcare și/sau a unui hangar.

| 9. | Operațiunile de zbor și administrarea echipajului cuprind următoarele subcategorii: |
| --- | --- |

9.

Operațiunile de zbor și administrarea echipajului cuprind următoarele subcategorii:

| 9.1. | pregătirea zborului la aeroportul de plecare sau la orice alt punct; |
| --- | --- |

9.1.

pregătirea zborului la aeroportul de plecare sau la orice alt punct;

| 9.2. | asistență în timpul zborului, inclusiv redirecționarea, dacă este necesar; |
| --- | --- |

9.2.

asistență în timpul zborului, inclusiv redirecționarea, dacă este necesar;

| 9.3. | activități după realizarea zborului; |
| --- | --- |

9.3.

activități după realizarea zborului;

| 9.4. | administrarea echipajului. |
| --- | --- |

9.4.

administrarea echipajului.

| 10. | Transportul la sol cuprinde următoarele subcategorii: |
| --- | --- |

10.

Transportul la sol cuprinde următoarele subcategorii:

| 10.1. | organizarea și executarea transportului echipajului, pasagerilor, bagajelor, mărfurilor și poștei între diferite terminale ale aceluiași aeroport, dar excluzând același transport dintre aeronavă și orice alt punct aflat în perimetrul aceluiași aeroport; |
| --- | --- |

10.1.

organizarea și executarea transportului echipajului, pasagerilor, bagajelor, mărfurilor și poștei între diferite terminale ale aceluiași aeroport, dar excluzând același transport dintre aeronavă și orice alt punct aflat în perimetrul aceluiași aeroport;

| 10.2. | orice transport special solicitat de către utilizatorul aeroportului. |
| --- | --- |

10.2.

orice transport special solicitat de către utilizatorul aeroportului.

| 11. | Serviciile de catering cuprind următoarele subcategorii: |
| --- | --- |

11.

Serviciile de catering cuprind următoarele subcategorii:

| 11.1. | legătura cu furnizorii și conducerea administrativă; |
| --- | --- |

11.1.

legătura cu furnizorii și conducerea administrativă;

| 11.2. | depozitarea alimentelor și băuturilor și a echipamentului necesar pentru pregătirea lor; |
| --- | --- |

11.2.

depozitarea alimentelor și băuturilor și a echipamentului necesar pentru pregătirea lor;

| 11.3. | curățarea acestui echipament; |
| --- | --- |

11.3.

curățarea acestui echipament;

| 11.4. | pregătirea și livrarea echipamentului și stocului de băuturi și alimente. |
| --- | --- |

11.4.

pregătirea și livrarea echipamentului și stocului de băuturi și alimente.

ANEXA Ia

LISTA STANDARDELOR MINIME DE CALITATE

Standardele minime de calitate definite de organismul de administrare a aeroportului sau de orice alt organism menționat la articolul 32 includ:

| 1. | standarde minime de calitate pentru activitățile operaționale:










  (a) | handlingul pasagerilor:








  — | timpul maxim de așteptare pentru înregistrarea bagajelor; se poate stabili un timp maxim de așteptare pentru întregul aeroport sau pentru fiecare terminal; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

standarde minime de calitate pentru activitățile operaționale:

(a)

handlingul pasagerilor:

—

timpul maxim de așteptare pentru înregistrarea bagajelor; se poate stabili un timp maxim de așteptare pentru întregul aeroport sau pentru fiecare terminal;

| — | timpul maxim de așteptare pentru transferul pasagerilor între zboruri; |
| --- | --- |

—

timpul maxim de așteptare pentru transferul pasagerilor între zboruri;

| (b) | handlingul bagajelor:








  — | termenul maxim pentru livrarea primului bagaj; se poate stabili un timp maxim de așteptare pentru întregul aeroport sau pentru fiecare terminal; |
| --- | --- | --- |

(b)

handlingul bagajelor:

—

termenul maxim pentru livrarea primului bagaj; se poate stabili un timp maxim de așteptare pentru întregul aeroport sau pentru fiecare terminal;

| — | termenul maxim pentru livrarea ultimului bagaj; se poate stabili un timp maxim de așteptare pentru întregul aeroport sau pentru fiecare terminal; |
| --- | --- |

—

termenul maxim pentru livrarea ultimului bagaj; se poate stabili un timp maxim de așteptare pentru întregul aeroport sau pentru fiecare terminal;

| — | termenul maxim pentru livrarea bagajului în caz de transfer între zboruri de legătură; se poate stabili un timp maxim de așteptare pentru întregul aeroport sau pentru fiecare terminal; |
| --- | --- |

—

termenul maxim pentru livrarea bagajului în caz de transfer între zboruri de legătură; se poate stabili un timp maxim de așteptare pentru întregul aeroport sau pentru fiecare terminal;

| (c) | handlingul mărfurilor și al trimiterilor poștale:








  — | termenul maxim pentru livrarea mărfurilor și a trimiterilor poștale; se poate stabili un timp maxim de așteptare pentru întregul aeroport sau pentru fiecare terminal; |
| --- | --- | --- |

(c)

handlingul mărfurilor și al trimiterilor poștale:

—

termenul maxim pentru livrarea mărfurilor și a trimiterilor poștale; se poate stabili un timp maxim de așteptare pentru întregul aeroport sau pentru fiecare terminal;

| — | termenul maxim pentru livrarea mărfurilor și a trimiterilor poștale în caz de transfer între zboruri de legătură; se poate stabili un timp maxim de așteptare pentru întregul aeroport sau pentru fiecare terminal; |
| --- | --- |

—

termenul maxim pentru livrarea mărfurilor și a trimiterilor poștale în caz de transfer între zboruri de legătură; se poate stabili un timp maxim de așteptare pentru întregul aeroport sau pentru fiecare terminal;

| (d) | operațiunile desfășurate iarna:








  — | termenul maxim pentru degivrarea aeronavei; |
| --- | --- | --- |

(d)

operațiunile desfășurate iarna:

—

termenul maxim pentru degivrarea aeronavei;

| — | rezerva minimă de produse de degivrat; |
| --- | --- |

—

rezerva minimă de produse de degivrat;

| (e) | handlingul de rampă:








  — | durata maximă a operațiunilor de îmbarcare și debarcare a pasagerilor; |
| --- | --- | --- |

(e)

handlingul de rampă:

—

durata maximă a operațiunilor de îmbarcare și debarcare a pasagerilor;

| (f) | eliminarea deșeurilor și a corpurilor străine de pe rampă (Foreign Objects Debris -FOD); |
| --- | --- |

(f)

eliminarea deșeurilor și a corpurilor străine de pe rampă (Foreign Objects Debris -FOD);

| 2. | standarde minime de calitate pentru cursurile de formare:








  — | participarea periodică la cursuri de formare organizate de aeroport cu privire la activitățile din zonele cu acces limitat, securitate și siguranță, gestionarea crizelor și protecția mediului; |
| --- | --- | --- |

2.

standarde minime de calitate pentru cursurile de formare:

—

participarea periodică la cursuri de formare organizate de aeroport cu privire la activitățile din zonele cu acces limitat, securitate și siguranță, gestionarea crizelor și protecția mediului;

| 3. | standarde minime de calitate privind informațiile și asistența oferite pasagerilor:








  — | afișarea în timp real a informațiilor privind timpul de livrare a bagajelor; |
| --- | --- | --- |

3.

standarde minime de calitate privind informațiile și asistența oferite pasagerilor:

—

afișarea în timp real a informațiilor privind timpul de livrare a bagajelor;

| — | afișarea în timp real a informațiilor privind zborurile întârziate sau anulate; |
| --- | --- |

—

afișarea în timp real a informațiilor privind zborurile întârziate sau anulate;

| — | numărul minim de membri ai personalului care pot oferi informații la poarta de îmbarcare; |
| --- | --- |

—

numărul minim de membri ai personalului care pot oferi informații la poarta de îmbarcare;

| — | numărul minim de membri ai personalului care pot primi reclamații sau informații privind bagajele pierdute; |
| --- | --- |

—

numărul minim de membri ai personalului care pot primi reclamații sau informații privind bagajele pierdute;

| 4. | standarde minime de calitate privind echipamentele:








  — | numărul și disponibilitatea vehiculelor de asistență pentru pasageri/bagaje/aeronave; |
| --- | --- | --- |

4.

standarde minime de calitate privind echipamentele:

—

numărul și disponibilitatea vehiculelor de asistență pentru pasageri/bagaje/aeronave;

| 5. | standarde minime de calitate privind procesul decizional în colaborare:








  — | participarea la procesul decizional în colaborare al aeroportului; |
| --- | --- | --- |

5.

standarde minime de calitate privind procesul decizional în colaborare:

—

participarea la procesul decizional în colaborare al aeroportului;

| 6. | standarde minime de calitate privind siguranța:








  — | deținerea unui sistem de gestionare a siguranței și obligativitatea coordonării acestuia cu sistemul de siguranță utilizat de aeroport; |
| --- | --- | --- |

6.

standarde minime de calitate privind siguranța:

—

deținerea unui sistem de gestionare a siguranței și obligativitatea coordonării acestuia cu sistemul de siguranță utilizat de aeroport;

| — | declararea accidentelor și a incidentelor; |
| --- | --- |

—

declararea accidentelor și a incidentelor;

| 7. | standarde minime de calitate privind securitatea:








  — | deținerea unui sistem de gestionare a securității, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 300/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2008 privind norme comune în domeniul securității aviației civile

   (1)

  și obligativitatea coordonării acestui sistem cu sistemul de gestionare a securității utilizat de aeroport; |
| --- | --- | --- |

7.

standarde minime de calitate privind securitatea:

—

deținerea unui sistem de gestionare a securității, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 300/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2008 privind norme comune în domeniul securității aviației civile

   (1)

  și obligativitatea coordonării acestui sistem cu sistemul de gestionare a securității utilizat de aeroport;

| 8. | standarde minime de calitate privind planul de urgență:








  — | deținerea unui plan de urgență (care să includă măsurile care trebuie luate în cazul unor căderi importante de zăpadă) și obligativitatea coordonării acestui plan cu planul aplicat de aeroport; |
| --- | --- | --- |

8.

standarde minime de calitate privind planul de urgență:

—

deținerea unui plan de urgență (care să includă măsurile care trebuie luate în cazul unor căderi importante de zăpadă) și obligativitatea coordonării acestui plan cu planul aplicat de aeroport;

| 9. | mediu:








  — | declararea incidentelor care au repercusiuni asupra mediului (cum ar fi scurgerile); |
| --- | --- | --- |

9.

mediu:

—

declararea incidentelor care au repercusiuni asupra mediului (cum ar fi scurgerile);

| — | gazele emise de vehiculele utilizate. |
| --- | --- |

—

gazele emise de vehiculele utilizate.

---

(1)  

  JO L 97, 9.4.2008, p. 72.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/154

---

P7_TA(2013)0117

Măsuri tehnice și de control în Skagerrak ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite măsuri tehnice și de control în Skagerrak și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 și a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 045/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0471), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0471),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0234/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0234/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 noiembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 noiembrie 2012 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0051/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 11, 15.1.2013, p.87.

---

P7_TC1-COD(2012)0232

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 aprilie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite măsuri tehnice și de control în Skagerrak și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 850/98 și (CE) nr. 1342/2008 ale Consiliului

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (-1) | Întrucât Skagerrak reprezintă singurele ape, partajate de statele membre și țări terțe, care nu fac obiectul unui acord în domeniul pescuitului, unde se aplică cote și unde țările terțe au introdus o obligație de a debarca toate capturile, este rezonabil să se stabilească un ansamblu de norme specifice în privința unor măsuri tehnice și de control pentru Skagerrak care să fie diferite de normele generale aplicabile în Uniune. [AM 1] |
| --- | --- |

(-1)

Întrucât Skagerrak reprezintă singurele ape, partajate de statele membre și țări terțe, care nu fac obiectul unui acord în domeniul pescuitului, unde se aplică cote și unde țările terțe au introdus o obligație de a debarca toate capturile, este rezonabil să se stabilească un ansamblu de norme specifice în privința unor măsuri tehnice și de control pentru Skagerrak care să fie diferite de normele generale aplicabile în Uniune. [AM 1]

| (1) | În urma consultărilor în domeniul pescuitului pentru anul 2012 care au avut loc la 2 decembrie 2011 între Uniunea Europeană și Norvegia, anumite măsuri tehnice și de control aplicabile în Skagerrak ar trebui modificate în vederea îmbunătățirii modelelor de exploatare și, acolo unde este posibil, în vederea alinierii reglementărilor Uniunii și ale Norvegiei. |
| --- | --- |

(1)

În urma consultărilor în domeniul pescuitului pentru anul 2012 care au avut loc la 2 decembrie 2011 între Uniunea Europeană și Norvegia, anumite măsuri tehnice și de control aplicabile în Skagerrak ar trebui modificate în vederea îmbunătățirii modelelor de exploatare și, acolo unde este posibil, în vederea alinierii reglementărilor Uniunii și ale Norvegiei.

| (2) | În cursul consultărilor în domeniul pescuitului dintre Uniune și Norvegia din 28 iunie 2012, au fost prevăzute măsuri tehnice și de control comune care urmează să fie aplicate în Skagerrak, lista speciilor care urmează să facă obiectul obligației de a debarca toate capturile, precum și calendarul în baza căruia aceste specii ar trebui să fie incluse progresiv în sfera obligației de debarcare.
  În consultare cu părțile interesate relevante și cu grupul de lucru, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a elimina specii de pe lista în cauză. Nu ar trebui să fie posibilă adăugarea de noi specii înainte să fi fost efectuată o primă evaluare a măsurilor după intrarea în vigoare a prezentului regulament. [AM 2] |
| --- | --- |

(2)

În cursul consultărilor în domeniul pescuitului dintre Uniune și Norvegia din 28 iunie 2012, au fost prevăzute măsuri tehnice și de control comune care urmează să fie aplicate în Skagerrak, lista speciilor care urmează să facă obiectul obligației de a debarca toate capturile, precum și calendarul în baza căruia aceste specii ar trebui să fie incluse progresiv în sfera obligației de debarcare.
  În consultare cu părțile interesate relevante și cu grupul de lucru, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a elimina specii de pe lista în cauză. Nu ar trebui să fie posibilă adăugarea de noi specii înainte să fi fost efectuată o primă evaluare a măsurilor după intrarea în vigoare a prezentului regulament. [AM 2]

| (2a) | Sectorul pescuitului ar fi supus unor sarcini mult prea mari dacă modificările normelor actuale ar fi aplicate în cursul unui an de cotă existent. Astfel de modificări ar trebui, prin urmare, să fie aplicate de la începutul următorului an de cotă complet. Prin urmare, normele introduse prin prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2014. [AM 3] |
| --- | --- |

(2a)

Sectorul pescuitului ar fi supus unor sarcini mult prea mari dacă modificările normelor actuale ar fi aplicate în cursul unui an de cotă existent. Astfel de modificări ar trebui, prin urmare, să fie aplicate de la începutul următorului an de cotă complet. Prin urmare, normele introduse prin prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2014. [AM 3]

| (3) | Sunt necesare modificări ale măsurilor tehnice aplicate în prezent în Skagerrak pentru a reduce nivelul capturilor nedorite și al capturilor aruncate înapoi în mare, deoarece acestea afectează negativ exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine. |
| --- | --- |

(3)

Sunt necesare modificări ale măsurilor tehnice aplicate în prezent în Skagerrak pentru a reduce nivelul capturilor nedorite și al capturilor aruncate înapoi în mare, deoarece acestea afectează negativ exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine.

| (4) | Este nevoie să fie introdusă obligația de a debarca toate capturile din stocurile care fac obiectul limitelor de captură, cu excepția speciilor sau a activităților de pescuit în cazul cărora există dovezi științifice că rata de supraviețuire a peștilor aruncați înapoi în mare este ridicată sau în cazul cărora este nejustificat de împovărătoare sarcina care le revine pescarilor de a extrage speciile nedorite din captură pentru tratament separat. |
| --- | --- |

(4)

Este nevoie să fie introdusă obligația de a debarca toate capturile din stocurile care fac obiectul limitelor de captură, cu excepția speciilor sau a activităților de pescuit în cazul cărora există dovezi științifice că rata de supraviețuire a peștilor aruncați înapoi în mare este ridicată sau în cazul cărora este nejustificat de împovărătoare sarcina care le revine pescarilor de a extrage speciile nedorite din captură pentru tratament separat.

| (5) | Sistemul de debarcare a tuturor capturilor impune modificări substanțiale pentru actualele activități de pescuit și pentru gestionarea lor. Prin urmare, obligația de a debarca ar trebui introdusă progresiv. |
| --- | --- |

(5)

Sistemul de debarcare a tuturor capturilor impune modificări substanțiale pentru actualele activități de pescuit și pentru gestionarea lor. Prin urmare, obligația de a debarca ar trebui introdusă progresiv.

| (6) | Pentru protecția puietului de pește, pentru buna funcționare a pieței în sectorul piscicol și pentru a garanta că nu se pot obține profituri nejustificate din capturile de pește sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare, destinația acestor capturi ar trebui să fie limitată la făină de pește, hrană pentru animale de companie sau alte produse nedestinate consumului uman, ori în scopuri caritabile. |
| --- | --- |

(6)

Pentru protecția puietului de pește, pentru buna funcționare a pieței în sectorul piscicol și pentru a garanta că nu se pot obține profituri nejustificate din capturile de pește sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare, destinația acestor capturi ar trebui să fie limitată la făină de pește, hrană pentru animale de companie sau alte produse nedestinate consumului uman, ori în scopuri caritabile.

| (7) | În vederea eliminării progresive a capturilor aruncate înapoi în mare, ar trebui să fie îmbunătățită selectivitatea uneltelor de pescuit prin
  introducerea unor modificări aduse uneltelor, inclusiv
  creșterea cerinței generale privind dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă pentru activitățile de pescuit demersale, dar cu derogări pentru a permite utilizarea în aceste activități de pescuit a unor unelte, inclusiv dispozitive de selecție, care au același grad de selectivitate. [AM 4] |
| --- | --- |

(7)

În vederea eliminării progresive a capturilor aruncate înapoi în mare, ar trebui să fie îmbunătățită selectivitatea uneltelor de pescuit prin
  introducerea unor modificări aduse uneltelor, inclusiv
  creșterea cerinței generale privind dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă pentru activitățile de pescuit demersale, dar cu derogări pentru a permite utilizarea în aceste activități de pescuit a unor unelte, inclusiv dispozitive de selecție, care au același grad de selectivitate. [AM 4]

| (8) | Pentru obținerea celor mai bune rezultate, precum și pentru monitorizarea și controlul corespunzător al noilor măsuri tehnice care urmează să fie introduse, este necesar să se limiteze utilizarea anumitor unelte de pescuit în Skagerrak. |
| --- | --- |

(8)

Pentru obținerea celor mai bune rezultate, precum și pentru monitorizarea și controlul corespunzător al noilor măsuri tehnice care urmează să fie introduse, este necesar să se limiteze utilizarea anumitor unelte de pescuit în Skagerrak.

| (9) | Pentru a soluționa conflictele legate de legislația aplicabilă în Skagerrak și în zonele învecinate și pentru a garanta respectarea normelor prin care se instituie măsurile tehnice din Skagerrak, este, de asemenea, necesar să se instituie anumite măsuri care să reglementeze situațiile în care, în cursul aceleiași campanii de pescuit, navele de pescuit își combină activitățile de pescuit din Skagerrak cu activități de pescuit în zone în care nu sunt aplicabile noile măsuri tehnice adoptate pentru Skagerrak. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a soluționa conflictele legate de legislația aplicabilă în Skagerrak și în zonele învecinate și pentru a garanta respectarea normelor prin care se instituie măsurile tehnice din Skagerrak, este, de asemenea, necesar să se instituie anumite măsuri care să reglementeze situațiile în care, în cursul aceleiași campanii de pescuit, navele de pescuit își combină activitățile de pescuit din Skagerrak cu activități de pescuit în zone în care nu sunt aplicabile noile măsuri tehnice adoptate pentru Skagerrak.

| (10) | Pentru a asigura conformitatea cu măsurile prevăzute în prezentul regulament, este necesar să se adopte măsuri de control specifice, în completarea celor prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (3). |
| --- | --- |

(10)

Pentru a asigura conformitatea cu măsurile prevăzute în prezentul regulament, este necesar să se adopte măsuri de control specifice, în completarea celor prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (3).

| (11) | Recunoscând că Skagerrak este o zonă de pescuit de dimensiuni relativ reduse, unde în principal nave de dimensiuni mai mici efectuează campanii de pescuit de durată scurtă, utilizarea notificării prealabile, așa cum prevede articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, ar trebui să fie extinsă la toate navele cu o lungime totală de cel puțin 10 metri, iar notificările prealabile ar trebui să fie prezentate cu două ore în avans pentru a se adapta la specificul activităților de pescuit. |
| --- | --- |

(11)

Recunoscând că Skagerrak este o zonă de pescuit de dimensiuni relativ reduse, unde în principal nave de dimensiuni mai mici efectuează campanii de pescuit de durată scurtă, utilizarea notificării prealabile, așa cum prevede articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, ar trebui să fie extinsă la toate navele cu o lungime totală de cel puțin 10 metri, iar notificările prealabile ar trebui să fie prezentate cu două ore în avans pentru a se adapta la specificul activităților de pescuit.

| (12) | Pentru monitorizarea adecvată a activităților de pescuit, în special în ceea ce privește verificarea respectării pe mare a obligației de a debarca toate capturile din stocurile care fac obiectul unor limitări ale capturilor, este necesar să se opereze

  ca statele membre să introducă
  un sistem electronic de monitorizare la distanță (Remote Electronic Monitoring – REM) pe navele care desfășoară activități de pescuit în Skagerrak.

  [articolul 11]


  . Sistemul REM ar trebui să fie bazat pe un control automat; datele ar trebui să fie tratate în conformitate cu normele în materie de protecție a datelor și ar trebui să fie disponibile în vederea efectuării de cercetări. Eficiența măsurilor de control va fi evaluată, de asemenea, după consultarea părților interesate relevante și a Comisiei, a Grupului de lucru pentru monitorizare, control și supraveghere, astfel cum este menționat în Procesul-verbal convenit al concluziilor consultărilor în domeniul pescuitului dintre UE și Norvegia din 3 decembrie 2010 („procesul-verbal convenit”), la doi ani după intrarea în vigoare a prezentului regulament. Pe baza informațiilor colectate, Comisia ar trebui să evalueze dacă s-ar putea realiza un sistem de control amplu, care să armonizeze sistemele individuale. [AM 5] |
| --- | --- |

(12)

Pentru monitorizarea adecvată a activităților de pescuit, în special în ceea ce privește verificarea respectării pe mare a obligației de a debarca toate capturile din stocurile care fac obiectul unor limitări ale capturilor, este necesar să se opereze

  ca statele membre să introducă
  un sistem electronic de monitorizare la distanță (Remote Electronic Monitoring – REM) pe navele care desfășoară activități de pescuit în Skagerrak.

  [articolul 11]


  . Sistemul REM ar trebui să fie bazat pe un control automat; datele ar trebui să fie tratate în conformitate cu normele în materie de protecție a datelor și ar trebui să fie disponibile în vederea efectuării de cercetări. Eficiența măsurilor de control va fi evaluată, de asemenea, după consultarea părților interesate relevante și a Comisiei, a Grupului de lucru pentru monitorizare, control și supraveghere, astfel cum este menționat în Procesul-verbal convenit al concluziilor consultărilor în domeniul pescuitului dintre UE și Norvegia din 3 decembrie 2010 („procesul-verbal convenit”), la doi ani după intrarea în vigoare a prezentului regulament. Pe baza informațiilor colectate, Comisia ar trebui să evalueze dacă s-ar putea realiza un sistem de control amplu, care să armonizeze sistemele individuale. [AM 5]

| (13) | Pentru a se asigura că noile măsuri tehnice sunt respectate, statele membre vizate ar trebui să definească măsuri de control și de inspecție pentru Skagerrak și să includă aceste măsuri în programele naționale de acțiuni de control. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a se asigura că noile măsuri tehnice sunt respectate, statele membre vizate ar trebui să definească măsuri de control și de inspecție pentru Skagerrak și să includă aceste măsuri în programele naționale de acțiuni de control.

| (14) | Este necesar să se stabilească norme pentru navele care tranzitează Skagerrak pentru a garanta respectarea noile măsuri tehnice. |
| --- | --- |

(14)

Este necesar să se stabilească norme pentru navele care tranzitează Skagerrak pentru a garanta respectarea noile măsuri tehnice.

| (15) | Sunt necesare dispoziții care să prevadă evaluarea periodică de către Comisie a adecvării și a eficacității măsurilor tehnice. Este necesar ca o astfel de evaluare să fie bazată pe rapoarte întocmite de statele membre vizate. |
| --- | --- |

(15)

Sunt necesare dispoziții care să prevadă evaluarea periodică de către Comisie a adecvării și a eficacității măsurilor tehnice. Este necesar ca o astfel de evaluare să fie bazată pe rapoarte întocmite de statele membre vizate.

| (16) | În scopul facilitării unor activități de pescuit mai selective în contextului obligației de a debarca toate capturile, este oportun ca navele care operează în Skagerrak să fie exceptate de la aplicarea regimului efortului de pescuit prevăzut la capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (4). |
| --- | --- |

(16)

În scopul facilitării unor activități de pescuit mai selective în contextului obligației de a debarca toate capturile, este oportun ca navele care operează în Skagerrak să fie exceptate de la aplicarea regimului efortului de pescuit prevăzut la capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (4).

| (17) | Este necesar să se asigure un nivel de flexibilitate pentru ca pescarii să se adapteze la noul regim aplicabil în Skagerrak. În consecință, flexibilitatea permisă prin exploatarea interanuală a cotelor prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit (5) nu ar trebui să se considere pescuit excesiv. |
| --- | --- |

(17)

Este necesar să se asigure un nivel de flexibilitate pentru ca pescarii să se adapteze la noul regim aplicabil în Skagerrak. În consecință, flexibilitatea permisă prin exploatarea interanuală a cotelor prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit (5) nu ar trebui să se considere pescuit excesiv.

| (18) | În vederea adaptării la progresul tehnic și științific în timp util și în mod proporțional, precum și pentru a garanta flexibilitate și a permite evoluția anumitor măsuri, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei cu privire la
  definirea în continuare a excepției prin care să se permită eliberarea peștilor aparținând unei specii în unele cazuri în care acest lucru este benefic pentru recuperarea sustenabilă a stocului, precum și cu privire la
  modificarea anexei I referitor la calendarul și stocurile care fac obiectul obligației de a debarca toate capturile și cu privire la modificarea anexei II referitor la dimensiunile minime de referință pentru conservare.
  Este deosebit de important ca, pe durata lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări corespunzătoare, inclusiv la nivel de experți. În contextul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 6] |
| --- | --- |

(18)

În vederea adaptării la progresul tehnic și științific în timp util și în mod proporțional, precum și pentru a garanta flexibilitate și a permite evoluția anumitor măsuri, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei cu privire la
  definirea în continuare a excepției prin care să se permită eliberarea peștilor aparținând unei specii în unele cazuri în care acest lucru este benefic pentru recuperarea sustenabilă a stocului, precum și cu privire la
  modificarea anexei I referitor la calendarul și stocurile care fac obiectul obligației de a debarca toate capturile și cu privire la modificarea anexei II referitor la dimensiunile minime de referință pentru conservare.
  Este deosebit de important ca, pe durata lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări corespunzătoare, inclusiv la nivel de experți. În contextul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 6]

| (19) | În contextul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
  [AM 6] |
| --- | --- |

(19)

În contextul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
  [AM 6]

| (20) | În vederea asigurării unor condiții uniforme și a unui răspuns rapid în funcție de situația reală din zonele de pescuit și de informațiile științifice disponibile, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de punere în aplicare în ceea ce priveşte dispozițiile de natură tehnică, determinarea nivelului de selectivitate al uneltelor de pescuit și cerințele minime ale sistemului REM. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (6). |
| --- | --- |

(20)

În vederea asigurării unor condiții uniforme și a unui răspuns rapid în funcție de situația reală din zonele de pescuit și de informațiile științifice disponibile, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de punere în aplicare în ceea ce priveşte dispozițiile de natură tehnică, determinarea nivelului de selectivitate al uneltelor de pescuit și cerințele minime ale sistemului REM. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (6).

| (21) | Interzicerea păstrării la bord a anumitor specii în anumite momente în Skagerrak și domeniul de aplicare a prezentului regulament fac necesare unele modificări la Regulamentul (CE) nr. 850/98 din 30 martie 1998 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (7) și la Regulamentul (CE) nr. 1342/2008. |
| --- | --- |

(21)

Interzicerea păstrării la bord a anumitor specii în anumite momente în Skagerrak și domeniul de aplicare a prezentului regulament fac necesare unele modificări la Regulamentul (CE) nr. 850/98 din 30 martie 1998 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (7) și la Regulamentul (CE) nr. 1342/2008.

| (22) | Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 850/98 și (CE) nr. 1342/2008 ar trebui modificate în consecință, |
| --- | --- |

(22)

Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 850/98 și (CE) nr. 1342/2008 ar trebui modificate în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește noi măsuri tehnice și de control în
  acele zone din
  Skagerrak
  care intră sub jurisdicția unui stat membru
  . [AM 7]

(2)   Prezentul regulament se aplică tuturor navelor de pescuit care operează în
  acele zone din
  Skagerrak
  care intră sub jurisdicția unui stat membru
  . [AM 8]

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, în plus față de definițiile prevăzute la
  articolele 2 şi 3
  din Regulamentul (CE) nr. 850/98 și la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (8), se aplică următoarele definiții: [AM 9]

| (a) | vârșe și coșuri pentru creveți înseamnă capcane de mici dimensiuni destinate capturării de crustacee sau pește, sub formă de cuști sau coșuri fabricate din diferite materiale, care sunt fixate pe fundul mării fie individual, fie în rânduri, conectate cu frânghii (buoy-lines) la geamanduri la suprafață care indică poziția lor, și având unul sau mai multe orificii sau intrări; |
| --- | --- |

(a)

vârșe și coșuri pentru creveți înseamnă capcane de mici dimensiuni destinate capturării de crustacee sau pește, sub formă de cuști sau coșuri fabricate din diferite materiale, care sunt fixate pe fundul mării fie individual, fie în rânduri, conectate cu frânghii (buoy-lines) la geamanduri la suprafață care indică poziția lor, și având unul sau mai multe orificii sau intrări;

| (b) | dimensiunea minimă de referință pentru conservare înseamnă dimensiunea exemplarelor unei specii date,
  pe baza dimensiunii lor la maturitate,
  sub care vânzarea capturilor este restricționată numai la prelucrarea în făină de pește, hrană pentru animale de companie sau alte produse nedestinate consumului uman; [AM 10] |
| --- | --- |

(b)

dimensiunea minimă de referință pentru conservare înseamnă dimensiunea exemplarelor unei specii date,
  pe baza dimensiunii lor la maturitate,
  sub care vânzarea capturilor este restricționată numai la prelucrarea în făină de pește, hrană pentru animale de companie sau alte produse nedestinate consumului uman; [AM 10]

| (c) | dimensiunea ochiurilor de plasă pentru orice tip de traul, plasă-pungă daneză sau plasă remorcată similară înseamnă dimensiunea

  deschiderea
  ochiurilor de plasă
  întinse
  pentru orice matcă a traulului sau piesă de extindere care se află la bordul unei nave de pescuit; [AM 11] |
| --- | --- |

(c)

dimensiunea ochiurilor de plasă pentru orice tip de traul, plasă-pungă daneză sau plasă remorcată similară înseamnă dimensiunea

  deschiderea
  ochiurilor de plasă
  întinse
  pentru orice matcă a traulului sau piesă de extindere care se află la bordul unei nave de pescuit; [AM 11]

| (d) | matcă înseamnă o matcă a traulului stricto sensu; |
| --- | --- |

(d)

matcă înseamnă o matcă a traulului stricto sensu;

| (e) | piesă de extindere înseamnă o nadă conform definiției din anexa la Regulamentul (CEE) nr. 3440/84 al Comisiei din 6 decembrie 1984 referitor la fixarea de dispozitive la traule, năvoade daneze și plase de pescuit similare (9); |
| --- | --- |

(e)

piesă de extindere înseamnă o nadă conform definiției din anexa la Regulamentul (CEE) nr. 3440/84 al Comisiei din 6 decembrie 1984 referitor la fixarea de dispozitive la traule, năvoade daneze și plase de pescuit similare (9);

| (f) | traul de fund înseamnă o unealtă de pescuit care este tractată activ de una sau mai multe nave de pescuit pe fundul mării și care constă dintr-o plasă în formă de con sau piramidă (corpul traulului) închisă la capăt printr-o matcă, care este deschisă orizontal de panouri divergente în contact cu fundul mării sau, în cazul a două nave, de distanța dintre nave; |
| --- | --- |

(f)

traul de fund înseamnă o unealtă de pescuit care este tractată activ de una sau mai multe nave de pescuit pe fundul mării și care constă dintr-o plasă în formă de con sau piramidă (corpul traulului) închisă la capăt printr-o matcă, care este deschisă orizontal de panouri divergente în contact cu fundul mării sau, în cazul a două nave, de distanța dintre nave;

| (g) | plasă-pungă daneză înseamnă o unealtă de pescuit turnantă și tractată, acționată de pe o navă sau mai multe nave prin intermediul a două frânghii lungi (frânghii de plasă-pungă) destinate să direcționeze peștele spre deschiderea plasei-pungă. Unealta alcătuită dintr-o plasă, care este similară unui traul de fund în ceea ce privește forma și dimensiunea, conține două părți laterale lungi, corpul și matca; |
| --- | --- |

(g)

plasă-pungă daneză înseamnă o unealtă de pescuit turnantă și tractată, acționată de pe o navă sau mai multe nave prin intermediul a două frânghii lungi (frânghii de plasă-pungă) destinate să direcționeze peștele spre deschiderea plasei-pungă. Unealta alcătuită dintr-o plasă, care este similară unui traul de fund în ceea ce privește forma și dimensiunea, conține două părți laterale lungi, corpul și matca;

| (h) | traul cu ramă înseamnă o unealtă cu o plasă de traul deschisă orizontal cu un tub de oțel sau lemn, rama

  ramă
  și plasa pescărească având lanțuri pentru amarare de fund, împletituri din lanțuri sau lanțuri de curățare, tractată activ pe fund de motorul navei; [AM 12] |
| --- | --- |

(h)

traul cu ramă înseamnă o unealtă cu o plasă de traul deschisă orizontal cu un tub de oțel sau lemn, rama

  ramă
  și plasa pescărească având lanțuri pentru amarare de fund, împletituri din lanțuri sau lanțuri de curățare, tractată activ pe fund de motorul navei; [AM 12]

| (i) | traul pelagic înseamnă o unealtă de pescuit care este tractată de una sau mai multe nave de pescuit în masa apei și care constă dintr-o plasă cu ochiuri mari în secțiunea frontală care dirijează captura către secțiunile posterioare construite din plasă cu ochiuri mici, pentru care adâncimea de pescuit este controlată cu ajutorul unei sonde pe plasă, iar deschiderea orizontală este controlată prin panouri divergente care în mod normal nu ating fundul mării; |
| --- | --- |

(i)

traul pelagic înseamnă o unealtă de pescuit care este tractată de una sau mai multe nave de pescuit în masa apei și care constă dintr-o plasă cu ochiuri mari în secțiunea frontală care dirijează captura către secțiunile posterioare construite din plasă cu ochiuri mici, pentru care adâncimea de pescuit este controlată cu ajutorul unei sonde pe plasă, iar deschiderea orizontală este controlată prin panouri divergente care în mod normal nu ating fundul mării;

| (j) | specii pelagice și industriale înseamnă hering, macrou, șprot, putasu, merluciu norvegian, uvă (Ammodytes spp.) sau stavrid negru; |
| --- | --- |

(j)

specii pelagice și industriale înseamnă hering, macrou, șprot, putasu, merluciu norvegian, uvă (Ammodytes spp.) sau stavrid negru;

| (ja) | sistem de monitorizare electronică la distanță (REM) înseamnă un sistem prin care se monitorizează activitățile de pescuit și care este operat de autoritățile statelor membre; [AM 13] |
| --- | --- |

(ja)

sistem de monitorizare electronică la distanță (REM) înseamnă un sistem prin care se monitorizează activitățile de pescuit și care este operat de autoritățile statelor membre; [AM 13]

| (jb) | echipamente de colectare și transmisie (CTE) înseamnă un sistem care colectează date și le transmite către REM și care include televiziunea cu circuit închis (CCTV), un sistem de poziționare globală (GPS), senzori și echipamente de transmisie. [AM 14] |
| --- | --- |

(jb)

echipamente de colectare și transmisie (CTE) înseamnă un sistem care colectează date și le transmite către REM și care include televiziunea cu circuit închis (CCTV), un sistem de poziționare globală (GPS), senzori și echipamente de transmisie. [AM 14]

CAPITOLUL II

MĂSURI TEHNICE DE CONSERVARE

Articolul 2a

Obligația de a reduce la minimum capturile de specii nedorite și de puiet

(1)
     
  Orice entitate care desfășoară activități de pescuit în Skagerrak evită, pe cât posibil, capturile de specii nedorite și capturile sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare menționată în anexa II, inter alia prin selectarea uneltelor de pescuit și a momentului și a locului în care are loc efortul de pescuit.

(2)
     
  Statele membre în cauză iau toate măsurile necesare pentru a reduce la minimum capturile de specii nedorite și capturile sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare menționată în anexa II, inclusiv prin punerea la dispoziție a unor echipamente mai selective, astfel cum se prevede la articolul 6. [AM 15]

Articolul 2b

Obligația de înregistrare și raportare a tuturor capturilor

(1)
     
  Orice entitate care desfășoară activități de pescuit în Skagerrak înregistrează toate capturile în jurnalul de bord, făcând distincție între următoarele:

| (a) | pești din stocuri menționate în anexa I; |
| --- | --- |

(a)

pești din stocuri menționate în anexa I;

| (b) | capturi sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare provenind din aceste stocuri; și |
| --- | --- |

(b)

capturi sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare provenind din aceste stocuri; și

| (c) | peștii din alte stocuri. |
| --- | --- |

(c)

peștii din alte stocuri.

(2)
     
  Toate capturile înregistrate în conformitate cu alineatul (1) se raportează Comisiei sau autorităților din statul membru de pavilion. [AM 16]

Articolul 3

Obligația de a debarca toate capturile

(1)   Prin derogare de la articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 850/98, toate capturile din stocurile de pește enumerate în anexa I se aduc și se rețin la bordul navelor de pescuit și sunt debarcate în conformitate cu calendarul prevăzut în respectiva anexă, cu excepția cazului în care peștele din aceste stocuri aruncat înapoi în mare are o rată ridicată de supraviețuire sau cu excepția situațiilor în care sarcina pescarilor de a extrage speciile nedorite din captură pentru tratament separat este nejustificat de împovărătoare.

(1a)
     
  Fără a aduce atingere obligației de a înregistra toate capturile în conformitate cu articolul 2b, obligația de a debarca toate capturile în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol nu se aplică pentru o specie dintr-o zonă de pescuit specifică în situația în care s-a stabilit în conformitate cu alineatul (4) de la prezentul articol că aceasta are o rată de supraviețuire ridicată, cu condiția să poată fi separată de captura principală.

(2)   Fără a aduce atingere alineatului (1) și prin derogare de la articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 850/98, în cazul pescuitului cu unelte având o dimensiune a ochiurilor de plasă de cel mult 32 mm, toate capturile din orice stocuri, inclusiv stocuri în cazul cărora nu se aplică obligația de debarcare

  care nu sunt enumerate în anexa I
  , se aduc și se păstrează la bordul navelor de pescuit și sunt debarcate.

(3)   Alineatul (1) nu se aplică pescuitului cu vârșe și coșuri pentru creveți.

(4)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a modifica anexa I

  de modificare a anexei I
  pe baza progreselor științifice în domeniu sau în situațiile în care sarcina pentru pescari se dovedește a fi disproporționată în raport cu beneficiile

  și a experienței dobândite în urma punerii în aplicare a prezentului regulament; cu toate acestea, nicio specie nu va fi adăugată la anexa I înainte să fi fost realizată prima revizuire în conformitate cu articolul 15. De asemenea, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, prin care să specifice condițiile în care pot fi eliberate capturi în conformitate cu alineatul (1a)
  .
  Înainte de a adopta astfel de acte delegate, Comisia se asigură că are loc o coordonare adecvată între toate părțile implicate în activitățile de pescuit în zona Skagerrak, cu scopul de a asigura că pe întreg teritoriul Skagerrak se aplică aceleași norme.

Respectivele acte delegate se adoptă în conformitate cu articolul 16. [AM 17]

Articolul 4

Condiții speciale pentru gestionarea cotelor

(1)   Toate capturile din stocurile menționate la articolul 3, realizate de navele de pescuit ale Uniunii, se scad din cotele aplicabile statului membru de pavilion pentru stocul sau grupul de stocuri respectiv, indiferent de locul de debarcare.

(2)   Statele membre se asigură că sunt disponibile cote pentru navele de pescuit care operează în Skagerrak pentru orice stocuri care fac obiectul obligației de a debarca ceea ce pot captura, luând în considerare compoziția probabilă a capturilor realizate de nave.

(3)   Statele membre se asigură că navele de pescuit care arborează pavilionul lor și care păstrează la bord pește pentru care statul membru nu dispune de nicio cotă
  încetează imediat activitatea de pescuit și
  se întorc în port. [AM 18]

Articolul 5

Prelucrarea puietului de pește

(1)   În cazul în care se stabilește o dimensiune minimă de referință pentru conservare pentru un stoc care face obiectul dispozițiilor de la articolul 3, vânzarea capturilor din stocul respectiv sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare este restricționată numai la prelucrarea în făină de pește, hrană pentru animale de companie sau alte produse nedestinate consumului uman, ori în scopuri caritabile.
  Dacă aceste capturi trebuie stocate pe uscat înainte de a fi eliminate, ele vor fi stocate separat de capturile care sunt peste dimensiunea minimă pentru conservare. [AM 19]

(2)   Dimensiunile minime de referință pentru conservare în ceea ce privește stocurile din Skagerrak sunt enumerate în anexa II.

(3)   Comisia este împuternicită să adopte actele

  acte
  delegate de modificare a anexei

  pentru a modifica anexa
  II pe baza progreselor științifice din domeniu
  , cu scopul de a se asigura, în urma consultării tuturor părților implicate în activitățile de pescuit în zona Skagerrak, că dimensiunile minime de referință pentru conservare sunt conforme cu dimensiunea la maturitate a speciilor vizate și să revizuiască dimensiunile ochiurilor de plasă în consecință
  .
  La adoptarea acestor acte delegate, Comisia depune eforturi pentru a stabili împreună cu Norvegia dimensiuni minime comune de referință pentru conservare cu scopul de a crea condiții de concurență echitabile
  . [AM 20]

Respectivele acte delegate se adoptă în conformitate cu articolul 16.

Articolul 6

Specificații ale uneltelor de pescuit

(1)   Deținerea la bord sau utilizarea oricărui tip de traul de fund, plasă-pungă daneză, traul cu ramă sau plasă remorcată similară având o dimensiune a ochiurilor de plasă mai mică de 120 mm este interzisă.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1):

| (a) | pot fi folosite unelte de pescuit cu aceleași caracteristici în materie de selectivitate ca și cele prevăzute la alineatul (1), confirmate prin campanii de pescuit experimental sau în urma unei evaluări a Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP); |
| --- | --- |

(a)

pot fi folosite unelte de pescuit cu aceleași caracteristici în materie de selectivitate ca și cele prevăzute la alineatul (1), confirmate prin campanii de pescuit experimental sau în urma unei evaluări a Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP);

| (b) | în pescuitul de specii pelagice și industriale
  pot fi utilizate traule cu dimensiuni minime ale ochiurilor de plasă sub

  egale sau mai mici de
  32 mm, numai în condițiile în care

  ; însă în cazul în care
  captura de la bord conține

  constă, în orice moment pe durata campaniei de pescuit,
  în proporție de peste 50 %

  mai puțin de 80 % din
  una sau mai multe specii pelagice sau industriale
  , nava de pescuit se întoarce în port
  . [AM 21] |
| --- | --- |

(b)

în pescuitul de specii pelagice și industriale
  pot fi utilizate traule cu dimensiuni minime ale ochiurilor de plasă sub

  egale sau mai mici de
  32 mm, numai în condițiile în care

  ; însă în cazul în care
  captura de la bord conține

  constă, în orice moment pe durata campaniei de pescuit,
  în proporție de peste 50 %

  mai puțin de 80 % din
  una sau mai multe specii pelagice sau industriale
  , nava de pescuit se întoarce în port
  . [AM 21]

(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare pentru a decide cu privire la uneltele de pescuit, inclusiv dispozitivele de selecție atașate respectivelor unelte, care pot fi utilizate ca având caracteristici în materie de selectivitate echivalente cu ale uneltelor de pescuit prevăzute la alineatul (1).

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu articolul 17.

Articolul 7

Restricții privind utilizarea uneltelor de pescuit

(1)   Navele de pescuit care operează în Skagerrak utilizează numai o singură unealtă de pescuit în timpul oricărei campanii de pescuit date.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), navele de pescuit pot utiliza orice combinație de unelte de pescuit menționate la articolul 6 alineatul (1) și la articolul 6 alineatul (2) litera (a).

(3)   Navele menționate la alineatul (1) pot să păstreze la bord mai multe unelte de pescuit, cu condiția ca plasele neutilizate să fie arimate în conformitate cu articolul 47 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

Articolul 8

Campanii de pescuit efectuate în Skagerrak și în alte zone

(1)   Prin derogare de la articolele 4, 15, 19 alineatul (1), 35, 36 și 37 din Regulamentul (CE) nr. 850/98, dispozițiile din prezentul capitol se aplică, de asemenea, și în alte zone în afară de Skagerrak pentru întreaga campanie de pescuit a unei nave.

(2)   Alineatul (1) se aplică în alte zone numai în cazul în care nava pescuiește în Skagerrak și în cealaltă zonă în orice moment în timpul aceleiași campanii de pescuit.

CAPITOLUL III

MĂSURI DE CONTROL

Articolul 9

Relația cu alte regulamente

Măsurile de control prevăzute în prezentul capitol se aplică în completarea celor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului (10), în Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (11) și în Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul capitol.

Articolul 10

Notificarea prealabilă

(1)   Prin derogare de la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, comandanții navelor de pescuit ale Uniunii care rețin la bord capturi din stocurile de pește care fac obiectul dispozițiilor de la articolul 3 din prezentul regulament notifică autorităților competente din statul membru de pavilion informațiile enumerate la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 cu două ore înainte de intrarea în port.

(2)   Prin derogare de la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1010/2009 al Comisiei (12), comandanții navelor de pescuit din țări terțe care rețin la bord capturi din stocurile de pește care fac obiectul dispozițiilor de la articolul 3 din prezentul regulament, notifică autorităților competente din statul membru al cărui port doresc să îl utilizeze informațiile enumerate la articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 cu două ore înainte de intrarea în port.

Articolul 11

Monitorizarea electronică la distanță

(1)   Statele membre operează un sistem de monitorizare electronică la distanță (Remote Electronic Monitoring – REM) pentru monitorizarea activităților de pescuit ale navelor de pescuit care navighează sub pavilionul lor și care își desfășoară activitatea în Skagerrak.

(2)   O navă de pescuit cu o lungime totală de cel puțin 12 metri
  care desfășoară activități de pescuit în acea parte din Skagerrak care se află în apele teritoriale ale Uniunii
  trebuie să aibă instalat la bord un sistem REM pe deplin funcțional care să constea dintr-un număr suficient de

  din
  camere de televiziune în circuit închis (closed circuit TV – CCTV) la bord,
  un sistem de poziționare globală (
  GPS), și senzori pentru

  și echipamente de transmisie (CTE), înainte de
  a i se permite să părăsească portul.

(3)   Alineatul (2) se aplică în conformitate cu următorul calendar:

| (a) | începând cu 1 ianuarie 2014

  1 ianuarie 2015
  se aplică navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime totală de cel puțin 15 metri; |
| --- | --- |

(a)

începând cu 1 ianuarie 2014

  1 ianuarie 2015
  se aplică navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime totală de cel puțin 15 metri;

| (b) | începând cu 1 iulie 2015

  1 iulie 2016
  se aplică navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime totală de cel puțin 12 metri; |
| --- | --- |

(b)

începând cu 1 iulie 2015

  1 iulie 2016
  se aplică navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime totală de cel puțin 12 metri;

(4)   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare privind următoarele aspecte ale sistemului REM: fiabilitatea lui, specificațiile sistemului, datele care trebuie înregistrate și prelucrate, monitorizarea utilizării sistemului REM sau orice alte elemente necesare pentru funcționarea lui

  Datele înregistrate de camerele CCTV sunt automatizate folosind software de recunoaștere a imaginilor și sunt tratate în conformitate cu normele și principiile aplicabile în domeniul protecției datelor
  .

(5)
     
  Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime oferă sprijin pentru instalarea camerelor de televiziune în circuit închis (CCTV), a sistemului de poziționare globală (GPS), a senzorilor și a echipamentelor de transmisie (CTE).

(6)
     
  Comisia poate adopta acte de punere în aplicare privind următoarele aspecte ale sistemului REM: fiabilitatea lui, specificațiile sistemului, datele care trebuie înregistrate și prelucrate, monitorizarea utilizării sistemului REM sau orice alte elemente necesare pentru funcționarea lui.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu
  procedura de examinare menționată la
  articolul 17
  alineatul (2)
  . [AM 22]

Articolul 12

Planul de control și inspecție

(1)   Statele membre stabilesc măsuri de control și de inspecție în conformitate cu anexa III pentru a garanta respectarea condițiilor menționate în prezentul regulament, în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(2)   Măsurile de control și de inspecție sunt incluse în programul național de acțiuni de control, astfel cum se prevede la articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, care se aplică planului multianual pentru stocurile de cod prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1342/2008.

Articolul 13

Tranzitul

Navele de pescuit aflate în tranzit în Skagerrak care rețin la bord pește capturat în alte zone decât în Skagerrak strâng și arimează plasele în conformitate cu articolul 47 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

CAPITOLUL IV

REVIZUIRE

Articolul 14

Rapoartele statelor membre

În al treilea an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament

  Până la ...

   (*) și ulterior o dată la trei ani, statele membre vizate prezintă Comisiei rapoarte referitoare la punerea în aplicare a prezentului regulament.
  Primul raport se concentrează în mod specific asupra măsurilor luate de statele membre pentru a reduce la minimum capturile de specii nedorite și capturile sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare în conformitate cu anexa II. [AM 23]

Articolul 15

Evaluarea planului

În anul următor celui în care primește rapoartele, Comisia, pe baza rapoartelor primite de la statele membre menționate la articolul 14 și în coroborare cu avizele științifice

  a avizelor primite de la CSTEP
  ,
  Consiliul Internațional pentru Explorarea Mării (ICES) și Consiliul consultativ regional pentru Marea Nordului,
  evaluează impactul măsurilor asupra stocurilor și activităților de pescuit vizate.
  În prima evaluare se analizează dacă măsurile din prezentul regulament au contribuit în măsură suficientă la conservarea sustenabilă a stocurilor, dacă sunt necesare măsuri suplimentare pentru a reduce la minimum capturile de specii nedorite și capturile sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare în conformitate cu anexa II, precum și impactul socioeconomic asupra sectorului pescuitului. [AM 24]

CAPITOLUL V

DISPOZIȚII PROCEDURALE

Articolul 16

Exercitarea competențelor delegate

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Comisia este abilitată să adopte actele delegate menționate

  Delegarea de competențe menționată
  la articolul 3 alineatul (4) și la articolul 5 alineatul (3) pentru

  se conferă Comisiei pe
  o perioadă de timp nedeterminată

  trei ani de la ...

   (**)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade
  de timp
  identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 25]

(3)   Delegarea competenței menționate la articolul 3 alineatul (4) și la articolul 5 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Ea intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) și cu articolul 5 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici din partea Consiliului în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 17

Procedura comitetelor

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

CAPITOLUL VI

MODIFICĂRI

Articolul 18

Modificări la Regulamentul (CE) nr. 850/98

Regulamentul (CE) nr. 850/98 se modifică după cum urmează:

| 1. | Cuvântul „Skagerrak” se elimină de la articolul 4 alineatul (4) litera (a) punctul (ii), de la articolul 35 și din titlul anexei IV. |
| --- | --- |

1.

Cuvântul „Skagerrak” se elimină de la articolul 4 alineatul (4) litera (a) punctul (ii), de la articolul 35 și din titlul anexei IV.

| 2. | Articolul 38 se elimină. |
| --- | --- |

2.

Articolul 38 se elimină.

| 3. | Titlul anexei X.B se înlocuiește cu următorul text:






  „B. | CONDIȚII DE UTILIZARE A ANUMITOR COMBINAȚII DE DIMENSIUNI ALE OCHIURILOR PLASEI ÎN KATTEGAT” |
| --- | --- | --- |

3.

Titlul anexei X.B se înlocuiește cu următorul text:

„B.

CONDIȚII DE UTILIZARE A ANUMITOR COMBINAȚII DE DIMENSIUNI ALE OCHIURILOR PLASEI ÎN KATTEGAT”

Articolul 19

Modificări la Regulamentul (CE) nr. 1342/2008

Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 se modifică după cum urmează:

| (1) | La articolul 11 alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:
  „Regimul efortului de pescuit menționat la primul paragraf nu se aplică în Skagerrak începând cu data de 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014
  .”[AM 26] |
| --- | --- |

(1)

La articolul 11 alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:

„Regimul efortului de pescuit menționat la primul paragraf nu se aplică în Skagerrak începând cu data de 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014
  .”[AM 26]

| (2) | La articolul 12 alineatul (5) se adaugă următorul text:
  „Atunci când zona Skagerrak este exceptată de la aplicarea regimului efortului de pescuit în temeiul articolului 11 alineatul (1) al doilea paragraf, efortul de pescuit care poate fi asociat cu Skagerrak și care a contribuit la stabilirea efortului de referință, nu va mai fi luat în calcul în scopul stabilirii efortului de pescuit maxim admisibil.” |
| --- | --- |

(2)

La articolul 12 alineatul (5) se adaugă următorul text:

„Atunci când zona Skagerrak este exceptată de la aplicarea regimului efortului de pescuit în temeiul articolului 11 alineatul (1) al doilea paragraf, efortul de pescuit care poate fi asociat cu Skagerrak și care a contribuit la stabilirea efortului de referință, nu va mai fi luat în calcul în scopul stabilirii efortului de pescuit maxim admisibil.”

CAPITOLUL VII

DEROGĂRI

Articolul 20

Derogare de la Regulamentul (CE) nr. 847/96

(1)   Prin derogare de la:

| (a) | articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 847/96, atunci când peste 75 % din cota pentru un stoc care face obiectul articolului 3 din prezentul regulament s-a utilizat înainte de 31 octombrie a anului de aplicare a acesteia, statul membru căruia i-a fost atribuită o astfel de cotă poate solicita permisiunea Comisiei de a debarca cantități suplimentare de pește din același stoc care să fie deduse din cota pentru stocul respectiv în anul următor, indicând cantitatea suplimentară necesară (împrumut), și |
| --- | --- |

(a)

articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 847/96, atunci când peste 75 % din cota pentru un stoc care face obiectul articolului 3 din prezentul regulament s-a utilizat înainte de 31 octombrie a anului de aplicare a acesteia, statul membru căruia i-a fost atribuită o astfel de cotă poate solicita permisiunea Comisiei de a debarca cantități suplimentare de pește din același stoc care să fie deduse din cota pentru stocul respectiv în anul următor, indicând cantitatea suplimentară necesară (împrumut), și

| (b) | articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 847/96, un stat membru căruia i-a fost alocată o cotă relevantă poate solicita Comisiei, înainte de 31 octombrie a anului de aplicare a cotei, să rețină o parte din cotă în vederea transferării în anul următor (depozit). |
| --- | --- |

(b)

articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 847/96, un stat membru căruia i-a fost alocată o cotă relevantă poate solicita Comisiei, înainte de 31 octombrie a anului de aplicare a cotei, să rețină o parte din cotă în vederea transferării în anul următor (depozit).

Cantitățile menționate la literele (a) și (b) nu trebuie să depășească

| (i) | în 2013

  2014
  , 20 % din cota corespunzătoare, |
| --- | --- |

(i)

în 2013

  2014
  , 20 % din cota corespunzătoare,

| (ii) | în 2014

  2015
  , 15 % din cota corespunzătoare și |
| --- | --- |

(ii)

în 2014

  2015
  , 15 % din cota corespunzătoare și

| (iii) | din 2015

  2016
  , 10 % din cota corespunzătoare. [AM 27] |
| --- | --- |

(iii)

din 2015

  2016
  , 10 % din cota corespunzătoare. [AM 27]

(2)   Cantitatea suplimentară împrumutată în conformitate cu alineatul (1) nu se consideră că depășește cantitățile debarcate permise în scopul deducerilor prevăzute la articolul 105 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

CAPITOLUL VIII

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 21

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 11, 15.1.2013, p. 87.

1

(2)  Poziţia Parlamentului European din 16 aprilie 2013.

2

(3)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

3

(4)  JO L 348, 24.12.2008, p. 20.

4

(5)  JO L 115, 9.5.1996, p. 3.

5

(6)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

6

(7)  JO L 125, 27.4.1998, p. 1.

7

(8)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

8

(9)  JO L 318, 7.12.1984, p. 23.

9

(10)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

10

(11)  JO L 286, 29.10.2008, p. 33.

11

(12)  JO L 280, 27.10.2009, p. 5.

12

(*)  
  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

*

Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(**)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

**

Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

ANEXA I

Lista speciilor care trebuie incluse progresiv în sfera obligației de a debarca

| Denumire | Denumire științifică | Data de aplicare |
| --- | --- | --- |
| Cod | Gadus morhua | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Eglefin | Melanogrammus aeglefinus | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Hering | Clupea harengus | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Macrou | Scomber scombrus | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Crevete nordic | Pandalus borealis | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Cod saithe | Pollachius virens | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Șprot | Sprattus sprattus | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Merlan | Merlangius merlangus | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Merluciu | Merluccius merluccius | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Mihalț-de-mare | Molva molva | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Pește pescar | Lophius piscatorius. | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Polac | Pollachius pollachius | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Grenadier | Coryphaenoides rupestris | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Mihalț-de-mare albastru | Molva dypterygia | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| Brosme | Brosme brosme | 1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014 |
| [AM 28] | | |
| Cambulă de Baltica | Pleuronectes platessa | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Cambulă cenușie | Glyptocephalus cynoglossus | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Cambulă americană | Hippoglossoides platessoides | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Putasu | Micromesistius poutassou | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Merluciu norvegian | Trisopterus esmarkii | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Argentină | Argentina spp. | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Limbă-de-mare | Solea solea | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Langustină | Nephrops norvegicus | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Calcan-neted | Scophthalmus rhombus | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Limandă | Limanda limanda | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Calcan | Scophthalmus maximus | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Limbă-roșie | Microstomus kitt | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Uvă | Ammodytidae | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Stavrid negru | Trachurus trachurus | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Pisici-de-mare (altele decât cele enumerate în regulamentele referitoare la posibilitățile de pescuit care urmează să fie adoptate) | Raja spp. | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Cambulă | Platichthys flesus | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Lup-de-mare de Atlantic | Anarhichas lupus | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Ling american (specie de merlucius) | Phycis blennoides | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Lump | Cyclopterus lumpus | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |
| Specii de sebastă | Sebastes spp. | 1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016 |

Denumire

Denumire științifică

Data de aplicare

Cod

Gadus morhua

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Eglefin

Melanogrammus aeglefinus

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Hering

Clupea harengus

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Macrou

Scomber scombrus

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Crevete nordic

Pandalus borealis

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Cod saithe

Pollachius virens

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Șprot

Sprattus sprattus

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Merlan

Merlangius merlangus

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Merluciu

Merluccius merluccius

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Mihalț-de-mare

Molva molva

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Pește pescar

Lophius piscatorius.

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Polac

Pollachius pollachius

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Grenadier

Coryphaenoides rupestris

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Mihalț-de-mare albastru

Molva dypterygia

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

Brosme

Brosme brosme

1 ianuarie 2013

  1 ianuarie 2014

[AM 28]

Cambulă de Baltica

Pleuronectes platessa

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Cambulă cenușie

Glyptocephalus cynoglossus

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Cambulă americană

Hippoglossoides platessoides

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Putasu

Micromesistius poutassou

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Merluciu norvegian

Trisopterus esmarkii

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Argentină

Argentina spp.

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Limbă-de-mare

Solea solea

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Langustină

Nephrops norvegicus

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Calcan-neted

Scophthalmus rhombus

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Limandă

Limanda limanda

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Calcan

Scophthalmus maximus

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Limbă-roșie

Microstomus kitt

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Uvă

Ammodytidae

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Stavrid negru

Trachurus trachurus

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Pisici-de-mare (altele decât cele enumerate în regulamentele referitoare la posibilitățile de pescuit care urmează să fie adoptate)

Raja spp.

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Cambulă

Platichthys flesus

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Lup-de-mare de Atlantic

Anarhichas lupus

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Ling american (specie de merlucius)

Phycis blennoides

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Lump

Cyclopterus lumpus

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

Specii de sebastă

Sebastes spp.

1 ianuarie 2015

  1 ianuarie 2016

[AM 29]

ANEXA II

Dimensiunea minimă de referință pentru conservare

| Specie | Dimensiunea minimă de referință pentru conservare |
| --- | --- |
| Cod (Gadus morhua) | 30 cm |
| Eglefin (Melanogramnus aeglefinus) | 27 cm |
| Merlan (Merlangus merlangus) | 23 cm |
| Cod saithe (Polachius virensis) | 30 cm |
| Hering (Clupea harengus) | 18 cm |
| Macrou (Scomber spp.) | 20 cm |
| Merluciu (Merluccius merluccius) | 30 cm |
| Mihalț-de-mare (Molva molva) | 63 cm |
| Mihalț-de-mare albastru (Molva dypterygia) | 70 cm |
| Polac (Pollachius pollachius) | 30 cm |
| Cambulă de Baltica (Pleuronectes platessa) | 27 cm |
| Limbă-de-mare (Solea spp.) | 24 cm |
| Stavrid negru (Trachurus spp.) | 15 cm |

Specie

Dimensiunea minimă de referință pentru conservare

Cod (Gadus morhua)

30 cm

Eglefin (Melanogramnus aeglefinus)

27 cm

Merlan (Merlangus merlangus)

23 cm

Cod saithe (Polachius virensis)

30 cm

Hering (Clupea harengus)

18 cm

Macrou (Scomber spp.)

20 cm

Merluciu (Merluccius merluccius)

30 cm

Mihalț-de-mare (Molva molva)

63 cm

Mihalț-de-mare albastru (Molva dypterygia)

70 cm

Polac (Pollachius pollachius)

30 cm

Cambulă de Baltica (Pleuronectes platessa)

27 cm

Limbă-de-mare (Solea spp.)

24 cm

Stavrid negru (Trachurus spp.)

15 cm

ANEXA III

Măsurile de control și inspecție

| 1. | Pentru controlul și inspecțiile de verificare a respectării dispozițiilor de la articolele 3 și 5, măsurile naționale de control și inspecție includ trimiteri cel puțin la următoarele aspecte:






  (a) | cerințe de eșantionare a capturilor complete pe mare și în port; |
| --- | --- | --- |

1.

Pentru controlul și inspecțiile de verificare a respectării dispozițiilor de la articolele 3 și 5, măsurile naționale de control și inspecție includ trimiteri cel puțin la următoarele aspecte:

(a)

cerințe de eșantionare a capturilor complete pe mare și în port;

| (b) | analiza tuturor datelor enumerate la articolul 109 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; |
| --- | --- |

(b)

analiza tuturor datelor enumerate la articolul 109 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;

| (c) | utilizarea de senzori atașați la uneltele de pescuit; |
| --- | --- |

(c)

utilizarea de senzori atașați la uneltele de pescuit;

| (d) | utilizarea unui sistem de monitorizare electronică la distanță (REM) care constă din televiziune în circuit închis (CCTV), GPS și senzori

  un sistem CTE pentru colectarea și transferul de date în ordinea stabilită către sistemul REM relevant
  ; |
| --- | --- |

(d)

utilizarea unui sistem de monitorizare electronică la distanță (REM) care constă din televiziune în circuit închis (CCTV), GPS și senzori

  un sistem CTE pentru colectarea și transferul de date în ordinea stabilită către sistemul REM relevant
  ;

| (e) | flota de referință pentru principalele activități de pescuit în Skagerrak, fie prin utilizarea sistemului REM, fie prin observatori; |
| --- | --- |

(e)

flota de referință pentru principalele activități de pescuit în Skagerrak, fie prin utilizarea sistemului REM, fie prin observatori;

| (f) | un program de eșantionare științifică a capturilor aruncate înapoi în mare care acoperă toate activitățile de pescuit principale din Skagerrak. |
| --- | --- |

(f)

un program de eșantionare științifică a capturilor aruncate înapoi în mare care acoperă toate activitățile de pescuit principale din Skagerrak.

| 2. | Pentru controlul și inspecțiile de verificare a respectării dispozițiilor de la articolele 6, 7 și 8, măsurile naționale de control și inspecție includ trimiteri cel puțin la următoarele aspecte:






  (a) | resursele umane și tehnice alocate
  și, în cazul în care se consideră necesar, sistemul CTE pentru a colecta și a transfera date în ordinea stabilită către sistemul REM relevant
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Pentru controlul și inspecțiile de verificare a respectării dispozițiilor de la articolele 6, 7 și 8, măsurile naționale de control și inspecție includ trimiteri cel puțin la următoarele aspecte:

(a)

resursele umane și tehnice alocate
  și, în cazul în care se consideră necesar, sistemul CTE pentru a colecta și a transfera date în ordinea stabilită către sistemul REM relevant
  ;

| (b) | strategia de inspecție, inclusiv nivelul inspecțiilor pe mare și pe uscat și al supravegherii. |
| --- | --- |

(b)

strategia de inspecție, inclusiv nivelul inspecțiilor pe mare și pe uscat și al supravegherii.

3.   Valorile de referință pentru inspecție

Statele membre vizate atribuie activităților de pescuit desfășurate în Skagerrak
  , cu excepția situației în care sunt folosite nave de pescuit dotate cu sistem CTE sau activitățile de pescuit se desfășoară cu vârșe și coșuri,
  gradul cel mai ridicat de risc în sistemul lor de gestionare a riscurilor instituit în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. Un factor de risc separat trebuie să

  este
  stabilit pentru navele care desfășoară activități de pescuit în Skagerrak și în alte ape din Uniune în timpul aceleiași campanii de pescuit, iar

  excepție făcând navele dotate cu sistem CTE sau activitățile de pescuit cu vârșe și coșuri, și
  acestora li se atribuie, de asemenea, cel mai ridicat grad de risc.
  Activităților de pescuit desfășurate cu nave de pescuit dotate cu sistem CTE sau activităților de pescuit desfășurate cu vârșe și coșuri li se poate atribui cel mai ridicat grad de risc, dar numai în urma unei evaluări specifice a navei sau a activității de pescuit.

4.
     
  Egalitatea măsurilor de control

Statele membre se asigură că sarcina aferentă măsurilor de control este relativ egală cu controlul necesar. În acest sens, se va lua în considerare în mod specific dacă nava este dotată cu un sistem CTE. [AM 30]

---

Miercuri, 17 aprilie 2013

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/169

---

P7_TA(2013)0172

Obținerea pensiei de întreținere în străinătate pentru copii și alți membri ai familiei *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a anexelor II și III la Decizia Consiliului din 9 iunie 2011 privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Convenției de la Haga din 23 noiembrie 2007 privind obținerea pensiei de întreținere în străinătate pentru copii și alți membri ai familiei (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE))

(Procedura de consultare)

(2016/C 045/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2013)0035), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2013)0035),

| — | având în vedere Convenția de la Haga din 23 noiembrie 2007 privind obținerea pensiei de întreținere în străinătate pentru copii și alți membri ai familiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Haga din 23 noiembrie 2007 privind obținerea pensiei de întreținere în străinătate pentru copii și alți membri ai familiei,

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C7-0045/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C7-0045/2013),

| — | având în vedere articolul 55 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0091/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0091/2013),

| 1. | aprobă modificarea anexelor II și III la Decizia Consiliului 2011/432/UE, astfel cum a fost propusă de Comisie; |
| --- | --- |

1.

aprobă modificarea anexelor II și III la Decizia Consiliului 2011/432/UE, astfel cum a fost propusă de Comisie;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Conferinței de la Haga de drept internațional privat. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Conferinței de la Haga de drept internațional privat.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/169

---

P7_TA(2013)0173

Estimarea bugetului de venituri și cheltuieli pentru exercițiul financiar 2014 – Secțiunea I – Parlamentul

Rezoluţia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2014 (2013/2018(BUD))

(2016/C 045/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 36, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 36,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la orientările pentru procedura bugetară 2014 – secțiunile I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX și X (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la orientările pentru procedura bugetară 2014 – secțiunile I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX și X (3),

| — | având în vedere raportul prezentat Biroului de către Secretarul General privind proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat Biroului de către Secretarul General privind proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2014,

| — | având în vedere proiectul preliminar de estimare a bugetului întocmit de Birou la 11 martie 2013 în conformitate cu articolul 23 alineatul (7) și articolul 79 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul preliminar de estimare a bugetului întocmit de Birou la 11 martie 2013 în conformitate cu articolul 23 alineatul (7) și articolul 79 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului,

| — | având în vedere proiectul de estimare a bugetului întocmit de Comisia pentru bugete în conformitate cu articolul 79 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de estimare a bugetului întocmit de Comisia pentru bugete în conformitate cu articolul 79 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului,

| — | având în vedere articolul 79 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 79 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0112/2013),

| A. | întrucât, în absența unui acord privind regulamentul de stabilire a cadrului financiar multianual (CFM) până la sfârșitul anului, articolul 312 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede aplicarea plafoanelor corespunzătoare ultimului an al actualului CFM, iar articolul 30 din actualul Acord interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară prevede prelungirea plafoanelor aferente exercițiului 2013, ajustate pe baza unui deflator fix de 2 % pe an, până la adoptarea unui nou CFM; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în absența unui acord privind regulamentul de stabilire a cadrului financiar multianual (CFM) până la sfârșitul anului, articolul 312 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede aplicarea plafoanelor corespunzătoare ultimului an al actualului CFM, iar articolul 30 din actualul Acord interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară prevede prelungirea plafoanelor aferente exercițiului 2013, ajustate pe baza unui deflator fix de 2 % pe an, până la adoptarea unui nou CFM;

| B. | întrucât bugetul Parlamentului European nu conține doar cheltuieli administrative, ci și cheltuieli cu pensiile; |
| --- | --- |

B.

întrucât bugetul Parlamentului European nu conține doar cheltuieli administrative, ci și cheltuieli cu pensiile;

| C. | întrucât, în contextul unor dificultăți economice și financiare de durată, reflectate de măsurile de austeritate luate de multe state membre ca răspuns la criza datoriei, Parlamentul ar trebui să dea dovadă în continuare de un nivel ridicat de responsabilitatea bugetară, control și moderație; întrucât, în același timp, Parlamentul trebuie să găsească calea de mijloc între austeritatea bugetară și economiile structurale, pe de o parte, și un efort comun de eficientizare, pe de altă parte; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în contextul unor dificultăți economice și financiare de durată, reflectate de măsurile de austeritate luate de multe state membre ca răspuns la criza datoriei, Parlamentul ar trebui să dea dovadă în continuare de un nivel ridicat de responsabilitatea bugetară, control și moderație; întrucât, în același timp, Parlamentul trebuie să găsească calea de mijloc între austeritatea bugetară și economiile structurale, pe de o parte, și un efort comun de eficientizare, pe de altă parte;

| D. | întrucât anumite investiții care consolidează rolul instituțional al Parlamentului și îmbunătățesc sustenabilitatea bugetului pe termen lung ar trebui luate în considerare în ciuda unor marje înguste de manevră; |
| --- | --- |

D.

întrucât anumite investiții care consolidează rolul instituțional al Parlamentului și îmbunătățesc sustenabilitatea bugetului pe termen lung ar trebui luate în considerare în ciuda unor marje înguste de manevră;

| E. | întrucât este deosebit de important ca Biroul și Comisia pentru bugete să continue să coopereze îndeaproape pe parcursul procedurii bugetare anuale în temeiul articolelor 23 și 79 din Regulamentul de procedură al Parlamentului; |
| --- | --- |

E.

întrucât este deosebit de important ca Biroul și Comisia pentru bugete să continue să coopereze îndeaproape pe parcursul procedurii bugetare anuale în temeiul articolelor 23 și 79 din Regulamentul de procedură al Parlamentului;

| F. | întrucât prerogativele ședinței plenare privind adoptarea estimării și a bugetului final vor fi menținute integral în conformitate cu tratatul și cu Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

F.

întrucât prerogativele ședinței plenare privind adoptarea estimării și a bugetului final vor fi menținute integral în conformitate cu tratatul și cu Regulamentul de procedură;

| G. | întrucât la 5 și 13 martie 2013 au avut loc reuniuni pre-conciliere și de conciliere între delegația Biroului și cea a Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

G.

întrucât la 5 și 13 martie 2013 au avut loc reuniuni pre-conciliere și de conciliere între delegația Biroului și cea a Comisiei pentru bugete,

Cadrul general și bugetul total

| 1. | salută cooperarea dintre Birou și Comisia pentru bugete în cadrul procedurii bugetare în curs, precum și acordul la care s-a ajuns în cadrul reuniunii de conciliere din 13 martie 2013; |
| --- | --- |

1.

salută cooperarea dintre Birou și Comisia pentru bugete în cadrul procedurii bugetare în curs, precum și acordul la care s-a ajuns în cadrul reuniunii de conciliere din 13 martie 2013;

| 2. | reamintește că suma prevăzută de proiectul preliminar de estimare a bugetului pe 2014 se ridică la 1 813 144 206 EUR, potrivit propunerii formulate de Secretarul General în raportul său adresat Biroului; ia act de faptul că majorarea propusă este de 3,58 % față de bugetul 2013; subliniază că majorarea propusă constă în obligații legale, și anume o majorare de 2,20 % generată de costurile punctuale aferente acestui exercițiu în legătură cu alegerea unui nou Parlament și transformării într-o instituție cu adevărat democratică și independentă prin aplicarea propriului său Statut al deputaților și Statut al asistenților deputaților și o cotă de 1,30 % pentru alte obligații legale; salută planurile Grupului de lucru comun al Biroului și al Comisiei pentru bugete de a analiza posibilitatea de a reforma structural bugetul Parlamentului și se așteaptă ca acest demers să prezinte, până în septembrie 2013, opțiuni privind realizarea de economii în bugetul 2014, fără a pune în pericol excelența legislativă și calitatea condițiilor de muncă; |
| --- | --- |

2.

reamintește că suma prevăzută de proiectul preliminar de estimare a bugetului pe 2014 se ridică la 1 813 144 206 EUR, potrivit propunerii formulate de Secretarul General în raportul său adresat Biroului; ia act de faptul că majorarea propusă este de 3,58 % față de bugetul 2013; subliniază că majorarea propusă constă în obligații legale, și anume o majorare de 2,20 % generată de costurile punctuale aferente acestui exercițiu în legătură cu alegerea unui nou Parlament și transformării într-o instituție cu adevărat democratică și independentă prin aplicarea propriului său Statut al deputaților și Statut al asistenților deputaților și o cotă de 1,30 % pentru alte obligații legale; salută planurile Grupului de lucru comun al Biroului și al Comisiei pentru bugete de a analiza posibilitatea de a reforma structural bugetul Parlamentului și se așteaptă ca acest demers să prezinte, până în septembrie 2013, opțiuni privind realizarea de economii în bugetul 2014, fără a pune în pericol excelența legislativă și calitatea condițiilor de muncă;

| 3. | subliniază că implicațiile financiare ale alegerilor europene și ale schimbării deputaților și asistenților lor între două legislaturi sunt excepționale și recunoaște eforturile depuse deja pentru a înscrie aceste costuri punctuale în buget; regretă că aceste costuri suplimentare trebuie suportate într-un singur exercițiu bugetar și solicită Secretarului General să găsească o modalitate prin care, în viitor, aceste costuri să fie împărțite pe toată durata legislaturii parlamentare; consideră totuși să sunt necesare eforturi suplimentare pentru realizarea de noi modificări, economii și reforme structurale, inclusiv utilizând posibilitățile din Regulamentul financiar, cu obiectivul de a menține rata de creștere a bugetului mai aproape de rata inflației; |
| --- | --- |

3.

subliniază că implicațiile financiare ale alegerilor europene și ale schimbării deputaților și asistenților lor între două legislaturi sunt excepționale și recunoaște eforturile depuse deja pentru a înscrie aceste costuri punctuale în buget; regretă că aceste costuri suplimentare trebuie suportate într-un singur exercițiu bugetar și solicită Secretarului General să găsească o modalitate prin care, în viitor, aceste costuri să fie împărțite pe toată durata legislaturii parlamentare; consideră totuși să sunt necesare eforturi suplimentare pentru realizarea de noi modificări, economii și reforme structurale, inclusiv utilizând posibilitățile din Regulamentul financiar, cu obiectivul de a menține rata de creștere a bugetului mai aproape de rata inflației;

| 4. | remarcă faptul că în 2014 vor trebui acoperite toate costurile legate de aderarea Croației pentru un întreg exercițiu; ia act de estimarea costurilor directe, care s-ar putea ridica la 13,6 milioane EUR, incluzând sprijinul pentru integrarea Croației în Uniune; |
| --- | --- |

4.

remarcă faptul că în 2014 vor trebui acoperite toate costurile legate de aderarea Croației pentru un întreg exercițiu; ia act de estimarea costurilor directe, care s-ar putea ridica la 13,6 milioane EUR, incluzând sprijinul pentru integrarea Croației în Uniune;

| 5. | apreciază faptul că toate celelalte cheltuieli sunt reduse în total cu 0,15 %, conform estimării preliminare, comparativ cu bugetul 2013; salută faptul că reducerile au putut fi realizate ca urmare a unor economii structurale introduse în trecut, a specificității activităților parlamentare dintr-un an electoral și a înghețării elementelor de cheltuieli ori de câte ori a fost posibil; |
| --- | --- |

5.

apreciază faptul că toate celelalte cheltuieli sunt reduse în total cu 0,15 %, conform estimării preliminare, comparativ cu bugetul 2013; salută faptul că reducerile au putut fi realizate ca urmare a unor economii structurale introduse în trecut, a specificității activităților parlamentare dintr-un an electoral și a înghețării elementelor de cheltuieli ori de câte ori a fost posibil;

| 6. | salută eforturile depuse de Birou pentru a prezenta un proiect preliminar realist de estimare a bugetului; consideră că creșterea procentuală a bugetului 2014 propusă în proiectul preliminar de estimare a bugetului este deosebit de mică comparativ cu perioada corespondentă din CFM anterior (2007-2013), în cursul căreia creșterea procentuală a fost mai redusă doar în exercițiile financiare 2012 și 2013; remarcă faptul că această creștere ar fi de departe cea mai redusă (1,38 %) dacă s-ar scădea cheltuielile suplimentare legate de schimbarea legislaturii; |
| --- | --- |

6.

salută eforturile depuse de Birou pentru a prezenta un proiect preliminar realist de estimare a bugetului; consideră că creșterea procentuală a bugetului 2014 propusă în proiectul preliminar de estimare a bugetului este deosebit de mică comparativ cu perioada corespondentă din CFM anterior (2007-2013), în cursul căreia creșterea procentuală a fost mai redusă doar în exercițiile financiare 2012 și 2013; remarcă faptul că această creștere ar fi de departe cea mai redusă (1,38 %) dacă s-ar scădea cheltuielile suplimentare legate de schimbarea legislaturii;

| 7. | subliniază că, în urma acordului la care au ajuns Biroul și Comisia pentru bugete în cursul reuniunii de conciliere din 13 martie 2013, proiectul de estimare a bugetului PE pentru 2014 se ridică la un total de 1 808 144 206 EUR, ceea ce corespunde unei rate nete de creștere de 3,29 % față de bugetul 2013, din care 2,20 % corespund cheltuielilor obligatorii legate de alegerea unui nou Parlament, 1,30 % corespund altor obligații legale și 0,78 % corespund aderării Croației; remarcă faptul că rata inflației reprezintă cca 1,9 % (4) din majorare, ceea ce duce la o scădere reală a bugetului Parlamentului de 2,89 % față de nivelul din 2013; solicită totuși să se analizeze posibile economii suplimentare și noi redistribuiri de personal prin reforme structurale atât în cursul lecturii Parlamentului din toamna anului 2013 aferente procedurii bugetare 2014, cât și în exercițiile viitoare; reamintește, în această privință, măsurile pe care Grupul de lucru comun al Biroului și al Comisiei pentru bugete le-a propus spre analiză cu scopul de a genera economii organizaționale substanțiale, cum ar fi posibilitatea de cooperare interinstituțională între Parlament, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor; |
| --- | --- |

7.

subliniază că, în urma acordului la care au ajuns Biroul și Comisia pentru bugete în cursul reuniunii de conciliere din 13 martie 2013, proiectul de estimare a bugetului PE pentru 2014 se ridică la un total de 1 808 144 206 EUR, ceea ce corespunde unei rate nete de creștere de 3,29 % față de bugetul 2013, din care 2,20 % corespund cheltuielilor obligatorii legate de alegerea unui nou Parlament, 1,30 % corespund altor obligații legale și 0,78 % corespund aderării Croației; remarcă faptul că rata inflației reprezintă cca 1,9 % (4) din majorare, ceea ce duce la o scădere reală a bugetului Parlamentului de 2,89 % față de nivelul din 2013; solicită totuși să se analizeze posibile economii suplimentare și noi redistribuiri de personal prin reforme structurale atât în cursul lecturii Parlamentului din toamna anului 2013 aferente procedurii bugetare 2014, cât și în exercițiile viitoare; reamintește, în această privință, măsurile pe care Grupul de lucru comun al Biroului și al Comisiei pentru bugete le-a propus spre analiză cu scopul de a genera economii organizaționale substanțiale, cum ar fi posibilitatea de cooperare interinstituțională între Parlament, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor;

| 8. | salută procedura în două etape, aplicabile în primăvară și în toamnă, convenită la reuniunea de conciliere din 13 martie 2013 dintre Birou și Comisia pentru bugete, cu privire la bugetul 2014; sprijină prima etapă, care constă în reduceri și economii din proiectul preliminar de estimare a bugetului pentru exercițiul 2014, în următoarele domenii și cuantumuri: consumul de energie (-0,5 milioane EUR, postul 2024), Jurnalul Oficial (-1 milion EUR, postul 3240), asistență parlamentară (-1 milion EUR, articolul 422), sistemul de compensare a emisiilor de dioxid de carbon în cadrul Parlamentului European (-0,25 milioane, articolul 239), amenajarea spațiilor (-1,25 milioane EUR, postul 2007) și rezerva pentru cheltuieli neprevăzute (-1 milion EUR, capitolul 101); |
| --- | --- |

8.

salută procedura în două etape, aplicabile în primăvară și în toamnă, convenită la reuniunea de conciliere din 13 martie 2013 dintre Birou și Comisia pentru bugete, cu privire la bugetul 2014; sprijină prima etapă, care constă în reduceri și economii din proiectul preliminar de estimare a bugetului pentru exercițiul 2014, în următoarele domenii și cuantumuri: consumul de energie (-0,5 milioane EUR, postul 2024), Jurnalul Oficial (-1 milion EUR, postul 3240), asistență parlamentară (-1 milion EUR, articolul 422), sistemul de compensare a emisiilor de dioxid de carbon în cadrul Parlamentului European (-0,25 milioane, articolul 239), amenajarea spațiilor (-1,25 milioane EUR, postul 2007) și rezerva pentru cheltuieli neprevăzute (-1 milion EUR, capitolul 101);

| 9. | propune să se analizeze posibilitatea de a exclude articolul „Pensii” (103) și indemnizațiile tranzitorii pentru deputați de la subplafonul aferent cheltuielilor administrative în procedura bugetară anuală 2014; |
| --- | --- |

9.

propune să se analizeze posibilitatea de a exclude articolul „Pensii” (103) și indemnizațiile tranzitorii pentru deputați de la subplafonul aferent cheltuielilor administrative în procedura bugetară anuală 2014;

| 10. | ia în considerare concluziile inițiale ale Grupului de lucru comun pentru bugetul Parlamentului al Biroului și al Comisiei pentru bugete privind urmărirea de reforme structurale și organizatorice care au ca obiectiv creșterea eficienței fără a pune în pericol excelența legislativă și calitatea condițiilor de muncă; remarcă, în acest sens, că ar trebui îmbunătățite furnizarea de consiliere științifică independentă și capacitatea de a exercita controlul, pentru a consolida activitatea Parlamentului ca instituție căreia i-au fost conferite competențe legislative și de control democratic; salută faptul că Grupul de lucru comun caută noi posibilități de economisire și de creștere a eficienței și îi solicită să își prezinte primele constatări în timp util pentru pregătirea lecturii de către Parlament a bugetului 2014, conform procedurii în două etape convenite în reuniunea de conciliere; |
| --- | --- |

10.

ia în considerare concluziile inițiale ale Grupului de lucru comun pentru bugetul Parlamentului al Biroului și al Comisiei pentru bugete privind urmărirea de reforme structurale și organizatorice care au ca obiectiv creșterea eficienței fără a pune în pericol excelența legislativă și calitatea condițiilor de muncă; remarcă, în acest sens, că ar trebui îmbunătățite furnizarea de consiliere științifică independentă și capacitatea de a exercita controlul, pentru a consolida activitatea Parlamentului ca instituție căreia i-au fost conferite competențe legislative și de control democratic; salută faptul că Grupul de lucru comun caută noi posibilități de economisire și de creștere a eficienței și îi solicită să își prezinte primele constatări în timp util pentru pregătirea lecturii de către Parlament a bugetului 2014, conform procedurii în două etape convenite în reuniunea de conciliere;

| 11. | subliniază economiile semnificative care s-ar putea realiza dacă Parlamentul ar avea un singur sediu; reamintește Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 susținând atingerea unui rezultat pozitiv al procedurii de aprobare a cadrului financiar multianual 2014-2020 (5), în care Parlamentul a îndemnat autoritatea bugetară să abordeze acest aspect în negocierile privind următorul CFM 2014-2020; |
| --- | --- |

11.

subliniază economiile semnificative care s-ar putea realiza dacă Parlamentul ar avea un singur sediu; reamintește Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 susținând atingerea unui rezultat pozitiv al procedurii de aprobare a cadrului financiar multianual 2014-2020 (5), în care Parlamentul a îndemnat autoritatea bugetară să abordeze acest aspect în negocierile privind următorul CFM 2014-2020;

Aspecte specifice

| 12. | reamintește că reformele structurale, precum reforma politicii de deplasări și de gestiune, reducerea numărului și a duratei misiunilor, utilizarea sporită a videoconferințelor și reorganizarea serviciilor de traducere și interpretare, demarate în parte din 2011, vor genera economii anuale estimate la cca 29 milioane EUR; |
| --- | --- |

12.

reamintește că reformele structurale, precum reforma politicii de deplasări și de gestiune, reducerea numărului și a duratei misiunilor, utilizarea sporită a videoconferințelor și reorganizarea serviciilor de traducere și interpretare, demarate în parte din 2011, vor genera economii anuale estimate la cca 29 milioane EUR;

| 13. | salută reducerile propuse față de bugetul 2013 în domeniul traducerii (-56 %) și al interpretării (-23 %), precum și în ceea ce privește chiriile (-60 %), televiziunea prin internet (-38 %) și amenajarea clădirilor (-31 %) și solicită informații detaliate care să dovedească fezabilitatea reducerilor propuse; reafirmă că economiile propuse în cazul serviciilor de traducere și de interpretare nu pot pune în pericol principiul multilingvismului și insistă asupra necesității de a asigura accesul egal al deputaților la servicii lingvistice și de a menține condițiile adecvate de lucru ale serviciilor respective; |
| --- | --- |

13.

salută reducerile propuse față de bugetul 2013 în domeniul traducerii (-56 %) și al interpretării (-23 %), precum și în ceea ce privește chiriile (-60 %), televiziunea prin internet (-38 %) și amenajarea clădirilor (-31 %) și solicită informații detaliate care să dovedească fezabilitatea reducerilor propuse; reafirmă că economiile propuse în cazul serviciilor de traducere și de interpretare nu pot pune în pericol principiul multilingvismului și insistă asupra necesității de a asigura accesul egal al deputaților la servicii lingvistice și de a menține condițiile adecvate de lucru ale serviciilor respective;

| 14. | ia act de faptul că este anticipată deja o reducere semnificativă a cheltuielilor aferente televiziunii Parlamentului (Europarl TV); solicită o analiză detaliată a audienței pentru a verifica beneficiile efective ale acestui serviciu; invită Parlamentul să încheie parteneriate cu rețelele naționale de televiziune pentru a împărți cheltuielile; |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că este anticipată deja o reducere semnificativă a cheltuielilor aferente televiziunii Parlamentului (Europarl TV); solicită o analiză detaliată a audienței pentru a verifica beneficiile efective ale acestui serviciu; invită Parlamentul să încheie parteneriate cu rețelele naționale de televiziune pentru a împărți cheltuielile;

| 15. | salută planurile pentru campania de comunicare care evidențiază principalele direcții ale activității Parlamentului din actuala legislatură, asociată alegerilor europene, ca parte a bugetului global pentru politica de informare și comunicare; solicită detalii suplimentare despre cheltuielile planificate în legătură cu alegerile; |
| --- | --- |

15.

salută planurile pentru campania de comunicare care evidențiază principalele direcții ale activității Parlamentului din actuala legislatură, asociată alegerilor europene, ca parte a bugetului global pentru politica de informare și comunicare; solicită detalii suplimentare despre cheltuielile planificate în legătură cu alegerile;

| 16. | remarcă faptul că procesul de internalizare a serviciilor de securitate ca parte a noului concept global de securitate va continua; salută faptul că recrutarea de personal contractual suplimentar nu va afecta bugetul, fiind compensată de reducerea creditelor pentru externalizarea serviciilor de securitate; |
| --- | --- |

16.

remarcă faptul că procesul de internalizare a serviciilor de securitate ca parte a noului concept global de securitate va continua; salută faptul că recrutarea de personal contractual suplimentar nu va afecta bugetul, fiind compensată de reducerea creditelor pentru externalizarea serviciilor de securitate;

| 17. | consideră că, pe baza activității începute în 2012, Grupul de lucru comun pentru bugetul Parlamentului al Biroului și al Comisiei pentru bugete ar putea avea în continuare un rol important, identificând posibile economii structurale și căutând și prezentând Comisiei pentru bugete idei pentru realizarea de noi economii și pentru îmbunătățirea eficienței și a eficacității; încurajează grupul să își continue activitatea analizând atent posibile economii, sinergii și creșteri ale eficienței, ceea ce ar putea elibera fonduri pentru investiții în dezvoltarea instituțională în 2014 și ulterior; |
| --- | --- |

17.

consideră că, pe baza activității începute în 2012, Grupul de lucru comun pentru bugetul Parlamentului al Biroului și al Comisiei pentru bugete ar putea avea în continuare un rol important, identificând posibile economii structurale și căutând și prezentând Comisiei pentru bugete idei pentru realizarea de noi economii și pentru îmbunătățirea eficienței și a eficacității; încurajează grupul să își continue activitatea analizând atent posibile economii, sinergii și creșteri ale eficienței, ceea ce ar putea elibera fonduri pentru investiții în dezvoltarea instituțională în 2014 și ulterior;

| 18. | solicită un raport privind economiile realizate în cadrul executării bugetului 2013, în conformitate cu apelurile la realizarea de economii exprimate în Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013 – toate secțiunile (6); dorește ca acest raport să fie transmis Comisiei pentru bugete în timp util pentru a fi luat în considerare în procedura bugetară 2014; |
| --- | --- |

18.

solicită un raport privind economiile realizate în cadrul executării bugetului 2013, în conformitate cu apelurile la realizarea de economii exprimate în Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013 – toate secțiunile (6); dorește ca acest raport să fie transmis Comisiei pentru bugete în timp util pentru a fi luat în considerare în procedura bugetară 2014;

| 19. | subliniază că economiile auto-impuse la nivel instituțional au condus la reducerea bugetului Parlamentului în termeni reali, ținând cont de rata inflației aplicabilă; reamintește că semnele vizibile ale economiilor auto-impuse sunt înghețarea indemnizațiilor de misiune ale personalului la nivelul din 2007 și înghețarea tuturor indemnizațiilor deputaților la nivelul din 2011 până la sfârșitul actualului mandat parlamentar; salută, de asemenea, intenția de a îngheța toate indemnizațiile deputaților până la sfârșitul lui 2014; solicită ca, după revizuirea Statutului funcționarilor, să-i fie prezentată Comisiei sale pentru bugete o foaie de parcurs pentru punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

19.

subliniază că economiile auto-impuse la nivel instituțional au condus la reducerea bugetului Parlamentului în termeni reali, ținând cont de rata inflației aplicabilă; reamintește că semnele vizibile ale economiilor auto-impuse sunt înghețarea indemnizațiilor de misiune ale personalului la nivelul din 2007 și înghețarea tuturor indemnizațiilor deputaților la nivelul din 2011 până la sfârșitul actualului mandat parlamentar; salută, de asemenea, intenția de a îngheța toate indemnizațiile deputaților până la sfârșitul lui 2014; solicită ca, după revizuirea Statutului funcționarilor, să-i fie prezentată Comisiei sale pentru bugete o foaie de parcurs pentru punerea sa în aplicare;

| 20. | reamintește economiile structurale realizate la toate liniile bugetare pentru deplasări în 2013; subliniază că, în ceea ce privește condițiile de deplasare, nu se poate face discriminare între deputați în funcție de țara lor de origine; |
| --- | --- |

20.

reamintește economiile structurale realizate la toate liniile bugetare pentru deplasări în 2013; subliniază că, în ceea ce privește condițiile de deplasare, nu se poate face discriminare între deputați în funcție de țara lor de origine;

| 21. | consideră că, în actualul context de austeritate, investițiile pe termen lung, cum ar fi proiectele imobiliare ale Parlamentului, ar trebui gestionate cu prudență și în condiții de transparență; insistă asupra unei gestiuni a costurilor, unei planificări a proiectelor și unei supravegheri stricte; își reiterează solicitarea de a se asigura un proces decizional transparent în domeniul politicii imobiliare, bazat pe o informare timpurie; reamintește solicitarea formulată de Parlament în Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la orientările pentru procedura bugetară 2013 (7) de a i se furniza informații exacte o dată la șase luni cu privire la progresele realizate în cadrul proiectelor imobiliare și la implicațiile lor financiare, precum și declarația Parlamentului potrivit căreia în cursul actualei legislaturi ar trebui să nu se mai întreprindă noi proiecte imobiliare neprevăzute; |
| --- | --- |

21.

consideră că, în actualul context de austeritate, investițiile pe termen lung, cum ar fi proiectele imobiliare ale Parlamentului, ar trebui gestionate cu prudență și în condiții de transparență; insistă asupra unei gestiuni a costurilor, unei planificări a proiectelor și unei supravegheri stricte; își reiterează solicitarea de a se asigura un proces decizional transparent în domeniul politicii imobiliare, bazat pe o informare timpurie; reamintește solicitarea formulată de Parlament în Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la orientările pentru procedura bugetară 2013 (7) de a i se furniza informații exacte o dată la șase luni cu privire la progresele realizate în cadrul proiectelor imobiliare și la implicațiile lor financiare, precum și declarația Parlamentului potrivit căreia în cursul actualei legislaturi ar trebui să nu se mai întreprindă noi proiecte imobiliare neprevăzute;

| 22. | este conștient de faptul că proiectul KAD reprezintă o inițiativă de amploare pentru Parlament, al cărei scop este raționalizarea administrației Parlamentului din Luxemburg în vederea realizării de sinergii; recunoaște eforturile depuse pentru a informa Comisia pentru bugete despre evoluția proiectului KAD și solicită ca aceste eforturi de comunicare să continue pe durata proiectului; ia act de faptul că s-au făcut adaptări, iar proiectul a fost redus, ca urmare a solicitărilor Comisiei pentru bugete, și salută faptul că, în urma celei de-a doua licitații, proiectul KAD se va înscrie cel mai probabil în pachetul financiar prestabilit și, în orice caz, nu îl va depăși; remarcă faptul că, datorită construirii clădirii KAD, plățile anuale totale vor fi pe viitor mai mici decât chiriile pentru clădiri comparabile; |
| --- | --- |

22.

este conștient de faptul că proiectul KAD reprezintă o inițiativă de amploare pentru Parlament, al cărei scop este raționalizarea administrației Parlamentului din Luxemburg în vederea realizării de sinergii; recunoaște eforturile depuse pentru a informa Comisia pentru bugete despre evoluția proiectului KAD și solicită ca aceste eforturi de comunicare să continue pe durata proiectului; ia act de faptul că s-au făcut adaptări, iar proiectul a fost redus, ca urmare a solicitărilor Comisiei pentru bugete, și salută faptul că, în urma celei de-a doua licitații, proiectul KAD se va înscrie cel mai probabil în pachetul financiar prestabilit și, în orice caz, nu îl va depăși; remarcă faptul că, datorită construirii clădirii KAD, plățile anuale totale vor fi pe viitor mai mici decât chiriile pentru clădiri comparabile;

| 23. | ia act de faptul că deschiderea Casei istoriei europene este prevăzută pentru 2015; apreciază informațiile actualizate privind situația proiectului pe care le-a primit de la Secretarul General și de la Birou; își reiterează opinia că, în final, costurile totale nu trebuie să depășească cifrele din planul său de afaceri; așteaptă noi informații privind un posibil acord de cofinanțare cu Comisia; |
| --- | --- |

23.

ia act de faptul că deschiderea Casei istoriei europene este prevăzută pentru 2015; apreciază informațiile actualizate privind situația proiectului pe care le-a primit de la Secretarul General și de la Birou; își reiterează opinia că, în final, costurile totale nu trebuie să depășească cifrele din planul său de afaceri; așteaptă noi informații privind un posibil acord de cofinanțare cu Comisia;

o

o o

| 24. | adoptă estimarea bugetului pentru exercițiul financiar 2014; |
| --- | --- |

24.

adoptă estimarea bugetului pentru exercițiul financiar 2014;

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție și estimarea bugetului. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție și estimarea bugetului.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(3)  Texte adoptate la acea dată, P7_TA(2013)0048.

(4)  Conform Eurostat, inflația preconizată pentru Uniune în 2013 se ridică la 1,9 %.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0360.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0359.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0050.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/173 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/173

---

P7_TA(2013)0175

Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește tratamentul aplicat cupoanelor valorice *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, în ceea ce privește tratamentul aplicat cupoanelor valorice (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2016/C 045/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0206),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0127/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0127/2012),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0058/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0058/2013),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată stabilește norme privind momentul și locul livrării de bunuri și ale prestării de servicii, baza de impozitare, exigibilitatea taxei pe valoarea adăugată (TVA) și dreptul de deducere. Cu toate acestea, normele respective nu sunt suficient de clare sau de exhaustive pentru a asigura coerența tratamentului fiscal al operațiunilor care implică cupoane valorice, ceea ce are consecințe nedorite asupra bunei funcționări a pieței interne. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată stabilește norme privind momentul și locul livrării de bunuri și ale prestării de servicii, baza de impozitare, exigibilitatea taxei pe valoarea adăugată (TVA) și dreptul de deducere. Cu toate acestea, normele respective nu sunt suficient de clare sau de exhaustive pentru a asigura coerența tratamentului fiscal al operațiunilor care implică cupoane valorice, ceea ce are consecințe nedorite asupra bunei funcționări a pieței interne.

| (1) | Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată stabilește norme privind momentul și locul livrării de bunuri și ale prestării de servicii, baza de impozitare, exigibilitatea taxei pe valoarea adăugată (TVA) și dreptul de deducere. Cu toate acestea, normele respective nu sunt suficient de clare sau de exhaustive pentru a asigura coerența tratamentului fiscal al operațiunilor care implică cupoane valorice, ceea ce are consecințe nedorite asupra bunei funcționări a pieței interne.
  În vederea eradicării posibilităților de evaziune și fraudă fiscală și în vederea îmbunătățirii perceperii TVA-ului pe cupoanele valorice și, astfel, a creșterii veniturilor publice, este necesar să se consolideze domeniul de aplicare, neutralitatea și transparența în ceea ce privește tratamentul fiscal al operațiunilor cu cupoane. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată stabilește norme privind momentul și locul livrării de bunuri și ale prestării de servicii, baza de impozitare, exigibilitatea taxei pe valoarea adăugată (TVA) și dreptul de deducere. Cu toate acestea, normele respective nu sunt suficient de clare sau de exhaustive pentru a asigura coerența tratamentului fiscal al operațiunilor care implică cupoane valorice, ceea ce are consecințe nedorite asupra bunei funcționări a pieței interne.
  În vederea eradicării posibilităților de evaziune și fraudă fiscală și în vederea îmbunătățirii perceperii TVA-ului pe cupoanele valorice și, astfel, a creșterii veniturilor publice, este necesar să se consolideze domeniul de aplicare, neutralitatea și transparența în ceea ce privește tratamentul fiscal al operațiunilor cu cupoane.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Pentru a se asigura un tratament sigur și uniform,
  pentru a se evita
  inconsecvențele, denaturarea concurenței, dubla impunere
  sau
  neimpozitarea și pentru a se reduce riscul de evaziune fiscală, sunt necesare norme specifice cu privire la tratamentul TVA aplicat cupoanelor valorice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Pentru a se asigura un tratament sigur și uniform,
  pentru a se evita
  inconsecvențele, denaturarea concurenței, dubla impunere
  sau
  neimpozitarea și pentru a se reduce riscul de evaziune fiscală, sunt necesare norme specifice cu privire la tratamentul TVA aplicat cupoanelor valorice.

| (2) | Pentru a se asigura
  buna funcționare și eficacitatea pieței interne, lipsa de bariere în cadrul acesteia, precum și
  un tratament sigur și uniform,
  evitându-se astfel
  inconsecvențele, denaturarea concurenței, dubla impunere
  și
  neimpozitarea
  , ambiguitatea cu privire la taxele aplicabile,
  și pentru a se reduce riscul de evaziune fiscală
  și de evitare a plății impozitelor
  , sunt necesare norme specifice cu privire la tratamentul TVA aplicat cupoanelor valorice. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a se asigura
  buna funcționare și eficacitatea pieței interne, lipsa de bariere în cadrul acesteia, precum și
  un tratament sigur și uniform,
  evitându-se astfel
  inconsecvențele, denaturarea concurenței, dubla impunere
  și
  neimpozitarea
  , ambiguitatea cu privire la taxele aplicabile,
  și pentru a se reduce riscul de evaziune fiscală
  și de evitare a plății impozitelor
  , sunt necesare norme specifice cu privire la tratamentul TVA aplicat cupoanelor valorice.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Tratamentul TVA aplicat operațiunilor asociate cu cupoane valorice depinde de caracteristicile specifice ale cuponului valoric. Prin urmare, este necesar să se facă distincție între diferitele tipuri de cupoane valorice, iar
  diferențele
  trebuie să fie
  prevăzute
  în legislația Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Tratamentul TVA aplicat operațiunilor asociate cu cupoane valorice depinde de caracteristicile specifice ale cuponului valoric. Prin urmare, este necesar să se facă distincție între diferitele tipuri de cupoane valorice, iar
  diferențele
  trebuie să fie
  prevăzute
  în legislația Uniunii.

| (4) | Tratamentul TVA aplicat operațiunilor asociate cu cupoane valorice depinde de caracteristicile specifice ale cuponului valoric. Prin urmare, este necesar să se facă distincție între diferitele tipuri de cupoane valorice, iar
  definițiile lor distincte
  trebuie să fie
  clarificate
  în legislația Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

Tratamentul TVA aplicat operațiunilor asociate cu cupoane valorice depinde de caracteristicile specifice ale cuponului valoric. Prin urmare, este necesar să se facă distincție între diferitele tipuri de cupoane valorice, iar
  definițiile lor distincte
  trebuie să fie
  clarificate
  în legislația Uniunii.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Dreptul de a primi bunuri sau servicii sau de a beneficia de un risturn
  este inerent naturii unui cupon valoric
  . Acest drept poate fi transmis de la o persoană la alta înainte ca cuponul valoric să fie în cele din urmă preschimbat. Pentru a se evita riscul dublei impuneri în cazul în care serviciul reprezentat de un astfel de drept ar fi impozitat, este necesar să se stabilească faptul că transferarea acestui drept și furnizarea de bunuri sau servicii trebuie considerate ca o singură operațiune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Dreptul de a primi bunuri sau servicii sau de a beneficia de un risturn
  este inerent naturii unui cupon valoric
  . Acest drept poate fi transmis de la o persoană la alta înainte ca cuponul valoric să fie în cele din urmă preschimbat. Pentru a se evita riscul dublei impuneri în cazul în care serviciul reprezentat de un astfel de drept ar fi impozitat, este necesar să se stabilească faptul că transferarea acestui drept și furnizarea de bunuri sau servicii trebuie considerate ca o singură operațiune.

| (5) | Un cupon conferă deținătorului
  dreptul de a primi bunuri sau servicii sau de a beneficia de un risturn. Acest drept poate fi transmis de la o persoană la alta înainte ca cuponul valoric să fie în cele din urmă preschimbat. Pentru a se evita riscul dublei impuneri în cazul în care serviciul reprezentat de un astfel de drept ar fi impozitat, este necesar să se stabilească faptul că transferarea acestui drept și furnizarea de bunuri sau servicii trebuie considerate ca o singură operațiune. |
| --- | --- |

(5)

Un cupon conferă deținătorului
  dreptul de a primi bunuri sau servicii sau de a beneficia de un risturn. Acest drept poate fi transmis de la o persoană la alta înainte ca cuponul valoric să fie în cele din urmă preschimbat. Pentru a se evita riscul dublei impuneri în cazul în care serviciul reprezentat de un astfel de drept ar fi impozitat, este necesar să se stabilească faptul că transferarea acestui drept și furnizarea de bunuri sau servicii trebuie considerate ca o singură operațiune.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Cupoanele valorice sunt distribuite în mod frecvent prin intermediul unui agent sau trec printr-un lanț de distribuție bazat pe achiziționarea și revânzarea lor ulterioară. Pentru a păstra neutralitatea, este esențial ca cuantumul TVA care trebuie plătit pentru bunurile sau serviciile furnizate în schimbul unui cupon valoric să rămână neschimbat. Pentru a se asigura acest lucru, valoarea cupoanelor valorice cu utilizări multiple trebuie stabilită în momentul emiterii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Cupoanele valorice sunt distribuite în mod frecvent prin intermediul unui agent sau trec printr-un lanț de distribuție bazat pe achiziționarea și revânzarea lor ulterioară. Pentru a păstra neutralitatea, este esențial ca cuantumul TVA care trebuie plătit pentru bunurile sau serviciile furnizate în schimbul unui cupon valoric să rămână neschimbat. Pentru a se asigura acest lucru, valoarea cupoanelor valorice cu utilizări multiple trebuie stabilită în momentul emiterii.

| (8) | Cupoanele valorice sunt distribuite în mod frecvent prin intermediul unui agent sau trec printr-un lanț de distribuție bazat pe achiziționarea și revânzarea lor ulterioară. Pentru a păstra neutralitatea, este esențial ca cuantumul TVA care trebuie plătit pentru bunurile sau serviciile furnizate în schimbul unui cupon valoric să rămână neschimbat. Pentru a se asigura acest lucru, valoarea
  nominală a
  cupoanelor valorice cu utilizări multiple trebuie stabilită în momentul emiterii. |
| --- | --- |

(8)

Cupoanele valorice sunt distribuite în mod frecvent prin intermediul unui agent sau trec printr-un lanț de distribuție bazat pe achiziționarea și revânzarea lor ulterioară. Pentru a păstra neutralitatea, este esențial ca cuantumul TVA care trebuie plătit pentru bunurile sau serviciile furnizate în schimbul unui cupon valoric să rămână neschimbat. Pentru a se asigura acest lucru, valoarea
  nominală a
  cupoanelor valorice cu utilizări multiple trebuie stabilită în momentul emiterii.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Este necesar să se clarifice tratamentul fiscal aplicabil operațiunilor legate de distribuirea cupoanelor valorice cu utilizări multiple. În cazul în care aceste cupoane valorice sunt achiziționate la un preț mai mic decât valoarea lor pentru a fi revândute la un preț mai mare, serviciul de distribuție trebuie impozitat pe baza marjei realizate de persoana impozabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Este necesar să se clarifice tratamentul fiscal aplicabil operațiunilor legate de distribuirea cupoanelor valorice cu utilizări multiple. În cazul în care aceste cupoane valorice sunt achiziționate la un preț mai mic decât valoarea lor pentru a fi revândute la un preț mai mare, serviciul de distribuție trebuie impozitat pe baza marjei realizate de persoana impozabilă.

| (10) | Este necesar să se clarifice tratamentul fiscal aplicabil operațiunilor legate de distribuirea cupoanelor valorice cu utilizări multiple. În cazul în care aceste cupoane valorice sunt achiziționate la un preț mai mic decât valoarea lor
  nominală
  pentru a fi revândute la un preț mai mare, serviciul de distribuție trebuie impozitat pe baza marjei realizate de persoana impozabilă. |
| --- | --- |

(10)

Este necesar să se clarifice tratamentul fiscal aplicabil operațiunilor legate de distribuirea cupoanelor valorice cu utilizări multiple. În cazul în care aceste cupoane valorice sunt achiziționate la un preț mai mic decât valoarea lor
  nominală
  pentru a fi revândute la un preț mai mare, serviciul de distribuție trebuie impozitat pe baza marjei realizate de persoana impozabilă.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Cupoanele valorice pot implica furnizarea de bunuri sau servicii transfrontaliere. Dacă exigibilitatea ar fi diferită de la un stat membru la altul, acest lucru ar putea duce la dubla impunere sau la neimpozitare. Pentru a preveni o astfel de situație, nu trebuie permisă nicio derogare de la norma conform căreia TVA este exigibilă în momentul furnizării bunurilor sau serviciilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Cupoanele valorice pot implica furnizarea de bunuri sau servicii transfrontaliere. Dacă exigibilitatea ar fi diferită de la un stat membru la altul, acest lucru ar putea duce la dubla impunere sau la neimpozitare. Pentru a preveni o astfel de situație, nu trebuie permisă nicio derogare de la norma conform căreia TVA este exigibilă în momentul furnizării bunurilor sau serviciilor.

| (11) | Cupoanele valorice pot implica furnizarea de bunuri sau servicii transfrontaliere. Dacă exigibilitatea ar fi diferită de la un stat membru la altul, acest lucru ar putea duce la dubla impunere sau la neimpozitare. Pentru a preveni o astfel de situație
  și pentru a clarifica în care dintre statele membre trebuie plătită taxa
  , nu trebuie permisă nicio derogare de la norma conform căreia TVA este exigibilă în momentul furnizării bunurilor sau serviciilor. |
| --- | --- |

(11)

Cupoanele valorice pot implica furnizarea de bunuri sau servicii transfrontaliere. Dacă exigibilitatea ar fi diferită de la un stat membru la altul, acest lucru ar putea duce la dubla impunere sau la neimpozitare. Pentru a preveni o astfel de situație
  și pentru a clarifica în care dintre statele membre trebuie plătită taxa
  , nu trebuie permisă nicio derogare de la norma conform căreia TVA este exigibilă în momentul furnizării bunurilor sau serviciilor.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | În măsura în care bunurile sau serviciile furnizate în schimbul unui cupon valoric sunt impozitate, persoana impozabilă are dreptul de a deduce TVA-ul plătit pentru cheltuielile legate de emiterea cuponului valoric. Trebuie să se clarifice faptul că acest cuantum al TVA este deductibil chiar dacă bunurile sau serviciile în cauză sunt furnizate de o altă persoană decât emitentul cuponului valoric. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

În măsura în care bunurile sau serviciile furnizate în schimbul unui cupon valoric sunt impozitate, persoana impozabilă are dreptul de a deduce TVA-ul plătit pentru cheltuielile legate de emiterea cuponului valoric. Trebuie să se clarifice faptul că acest cuantum al TVA este deductibil chiar dacă bunurile sau serviciile în cauză sunt furnizate de o altă persoană decât emitentul cuponului valoric.

| (15) | În măsura în care bunurile sau serviciile furnizate în schimbul unui cupon valoric sunt impozitate, persoana impozabilă are dreptul de a deduce TVA-ul plătit pentru cheltuielile legate de emiterea cuponului valoric
  , în conformitate cu legislația Uniunii
  . Trebuie să se clarifice faptul că acest cuantum al TVA este deductibil chiar dacă bunurile sau serviciile în cauză sunt furnizate de o altă persoană decât emitentul cuponului valoric. |
| --- | --- |

(15)

În măsura în care bunurile sau serviciile furnizate în schimbul unui cupon valoric sunt impozitate, persoana impozabilă are dreptul de a deduce TVA-ul plătit pentru cheltuielile legate de emiterea cuponului valoric
  , în conformitate cu legislația Uniunii
  . Trebuie să se clarifice faptul că acest cuantum al TVA este deductibil chiar dacă bunurile sau serviciile în cauză sunt furnizate de o altă persoană decât emitentul cuponului valoric.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2006/112/CE

Capitolul 5 – articolul 30 a – alineatul 1 – partea introductivă (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1)
     
  În sensul prezentului capitol, se aplică următoarele definiții: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)
     
  În sensul prezentului capitol, se aplică următoarele definiții:

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2006/112/CE

Capitolul 5 – articolul 30 a – alineatul 1 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)
     „Cupon valoric” înseamnă un instrument care conferă dreptul de a beneficia de o livrare de bunuri sau de o prestare de servicii sau de a beneficia de un risturn sau de un rabat cu privire la o livrare de bunuri sau o prestare de servicii și căruia îi corespunde o obligație de a garanta acest drept. | 1. | „Cupon valoric” înseamnă un instrument care conferă dreptul de a beneficia de o livrare de bunuri sau de o prestare de servicii sau de a beneficia de un risturn sau de un rabat cu privire la o livrare de bunuri sau o prestare de servicii și căruia îi corespunde o obligație de a garanta acest drept; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)
     „Cupon valoric” înseamnă un instrument care conferă dreptul de a beneficia de o livrare de bunuri sau de o prestare de servicii sau de a beneficia de un risturn sau de un rabat cu privire la o livrare de bunuri sau o prestare de servicii și căruia îi corespunde o obligație de a garanta acest drept.

1.

„Cupon valoric” înseamnă un instrument care conferă dreptul de a beneficia de o livrare de bunuri sau de o prestare de servicii sau de a beneficia de un risturn sau de un rabat cu privire la o livrare de bunuri sau o prestare de servicii și căruia îi corespunde o obligație de a garanta acest drept;

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2006/112/CE

Capitolul 5 – articolul 30 a – alineatul 1 – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „cupon valoric cu utilizare unică” înseamnă un cupon valoric care conferă dreptul de a beneficia de o livrare de bunuri sau o prestare de servicii în cazul în care identitatea furnizorului, locul livrării sau al prestării și cota de TVA aplicabilă acestor bunuri sau servicii sunt cunoscute în momentul emiterii cuponului valoric. | 2. | „cupon valoric cu utilizare unică” înseamnă un cupon valoric care conferă dreptul de a beneficia de o livrare de bunuri sau o prestare de servicii în cazul în care identitatea furnizorului, locul livrării sau al prestării și cota de TVA aplicabilă acestor bunuri sau servicii sunt cunoscute în momentul emiterii cuponului valoric; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

„cupon valoric cu utilizare unică” înseamnă un cupon valoric care conferă dreptul de a beneficia de o livrare de bunuri sau o prestare de servicii în cazul în care identitatea furnizorului, locul livrării sau al prestării și cota de TVA aplicabilă acestor bunuri sau servicii sunt cunoscute în momentul emiterii cuponului valoric.

2.

„cupon valoric cu utilizare unică” înseamnă un cupon valoric care conferă dreptul de a beneficia de o livrare de bunuri sau o prestare de servicii în cazul în care identitatea furnizorului, locul livrării sau al prestării și cota de TVA aplicabilă acestor bunuri sau servicii sunt cunoscute în momentul emiterii cuponului valoric;

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2006/112/CE

Capitolul 5 – articolul 30 a – alineatul 1 – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | „locul livrării sau al prestării” înseamnă statul membru în care are loc livrarea bunurilor sau prestarea serviciilor în cauză; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2a.

„locul livrării sau al prestării” înseamnă statul membru în care are loc livrarea bunurilor sau prestarea serviciilor în cauză;

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2006/112/CE

Capitolul 5 – articolul 30 a – alineatul 1 – punctul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „cupon valoric cu utilizări multiple” înseamnă orice cupon valoric, altul decât un cupon de reducere sau de restituire, care nu constituie un cupon valoric cu utilizare unică. | 3. | „cupon valoric cu utilizări multiple” înseamnă orice cupon valoric, altul decât un cupon de reducere sau de restituire, care nu constituie un cupon valoric cu utilizare unică
  și care conferă deținătorului dreptul de a beneficia de bunuri sau servicii, în cazul în care respectivele bunuri și servicii și locul livrării sau al prestării, precum și statul membru în care urmează a fi impozitate nu sunt suficient de bine identificate și, prin urmare, tratamentul în materie de TVA al cuponului nu poate fi determinat cu certitudine la data vânzării sau emiterii; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

„cupon valoric cu utilizări multiple” înseamnă orice cupon valoric, altul decât un cupon de reducere sau de restituire, care nu constituie un cupon valoric cu utilizare unică.

3.

„cupon valoric cu utilizări multiple” înseamnă orice cupon valoric, altul decât un cupon de reducere sau de restituire, care nu constituie un cupon valoric cu utilizare unică
  și care conferă deținătorului dreptul de a beneficia de bunuri sau servicii, în cazul în care respectivele bunuri și servicii și locul livrării sau al prestării, precum și statul membru în care urmează a fi impozitate nu sunt suficient de bine identificate și, prin urmare, tratamentul în materie de TVA al cuponului nu poate fi determinat cu certitudine la data vânzării sau emiterii;

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2006/112/CE

Capitolul 5 – articolul 30 a – alineatul 1 – punctul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „
  Cupon
  de reducere” înseamnă un cupon valoric care conferă dreptul de a beneficia de un risturn sau de un rabat cu privire la o livrare de bunuri sau o prestare de servicii. | 4. | „
  cupon
  de reducere” înseamnă un cupon valoric care conferă dreptul de a beneficia de un risturn sau de un rabat cu privire la o livrare de bunuri sau o prestare de servicii
  , exprimat fie ca procent, fie ca o sumă fixă cu valoare nominală
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

„
  Cupon
  de reducere” înseamnă un cupon valoric care conferă dreptul de a beneficia de un risturn sau de un rabat cu privire la o livrare de bunuri sau o prestare de servicii.

4.

„
  cupon
  de reducere” înseamnă un cupon valoric care conferă dreptul de a beneficia de un risturn sau de un rabat cu privire la o livrare de bunuri sau o prestare de servicii
  , exprimat fie ca procent, fie ca o sumă fixă cu valoare nominală
  .

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 6

Directiva 2006/112/CE

Capitolul 5 – articolul 74 a – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Baza de impozitare aferentă livrării de bunuri sau prestării de servicii în schimbul unui cupon valoric cu utilizări multiple este egală cu valoarea nominală a cuponului valoric respectiv, sau, în cazul preschimbării parțiale a acestuia, cu partea din valoarea nominală care corespunde preschimbării parțiale a cuponului valoric respectiv, mai puțin cuantumul TVA aferent bunurilor sau serviciilor furnizate în schimbul cuponului valoric. | (1)   Baza de impozitare aferentă livrării de bunuri sau prestării de servicii în schimbul unui cupon valoric cu utilizări multiple este egală cu valoarea nominală a cuponului valoric respectiv
  utilizat efectiv pentru achiziția bunurilor sau serviciilor în cauză
  , sau, în cazul preschimbării parțiale a acestuia, cu partea din valoarea nominală care corespunde preschimbării parțiale a cuponului valoric respectiv, mai puțin cuantumul TVA aferent bunurilor sau serviciilor furnizate în schimbul cuponului valoric. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Baza de impozitare aferentă livrării de bunuri sau prestării de servicii în schimbul unui cupon valoric cu utilizări multiple este egală cu valoarea nominală a cuponului valoric respectiv, sau, în cazul preschimbării parțiale a acestuia, cu partea din valoarea nominală care corespunde preschimbării parțiale a cuponului valoric respectiv, mai puțin cuantumul TVA aferent bunurilor sau serviciilor furnizate în schimbul cuponului valoric.

(1)   Baza de impozitare aferentă livrării de bunuri sau prestării de servicii în schimbul unui cupon valoric cu utilizări multiple este egală cu valoarea nominală a cuponului valoric respectiv
  utilizat efectiv pentru achiziția bunurilor sau serviciilor în cauză
  , sau, în cazul preschimbării parțiale a acestuia, cu partea din valoarea nominală care corespunde preschimbării parțiale a cuponului valoric respectiv, mai puțin cuantumul TVA aferent bunurilor sau serviciilor furnizate în schimbul cuponului valoric.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre adoptă și publică, până la 1 ianuarie 2014,
  actele cu putere de lege și actele administrative
  necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor
  acte
  . | 1.   Statele membre adoptă și publică, până la 1 ianuarie 2014,
  dispozițiile
  necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor
  dispoziții
  . |
| Statele membre aplică
  aceste acte
  începând cu 1 ianuarie 2015. | Statele membre aplică
  respectivele dispoziții
  începând cu 1 ianuarie 2015. |
| Atunci când statele membre adoptă actele respective, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. | Atunci când statele membre adoptă actele respective, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Statele membre adoptă și publică, până la 1 ianuarie 2014,
  actele cu putere de lege și actele administrative
  necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor
  acte
  .

1.   Statele membre adoptă și publică, până la 1 ianuarie 2014,
  dispozițiile
  necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor
  dispoziții
  .

Statele membre aplică
  aceste acte
  începând cu 1 ianuarie 2015.

Statele membre aplică
  respectivele dispoziții
  începând cu 1 ianuarie 2015.

Atunci când statele membre adoptă actele respective, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

Atunci când statele membre adoptă actele respective, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Articolul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 2a |
| | Până la 1 ianuarie 2017, Comisia analizează aplicarea Directivei 2006/112/CE și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind impactul economic și fiscal al acesteia. Raportul conține o analiză a impactului prezentei directive asupra economiilor statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 2a

Până la 1 ianuarie 2017, Comisia analizează aplicarea Directivei 2006/112/CE și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind impactul economic și fiscal al acesteia. Raportul conține o analiză a impactului prezentei directive asupra economiilor statelor membre.

---

Joi, 18 aprilie 2013

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/180

---

P7_TA(2013)0177

Modificarea Acordului dintre CE şi Ucraina privind facilitarea eliberării vizelor ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la Decizia Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Ucraina de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Ucraina privind facilitarea eliberării vizelor (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 045/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (12282/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (12282/2012),

| — | având în vedere Acordul dintre Uniunea Europeană și Ucraina de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Ucraina privind facilitarea eliberării vizelor (11044/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul dintre Uniunea Europeană și Ucraina de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Ucraina privind facilitarea eliberării vizelor (11044/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în temeiul articolului 77 alineatul (2) litera (a), și al articolului 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0200/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în temeiul articolului 77 alineatul (2) litera (a), și al articolului 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0200/2012),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0059/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0059/2013),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Ucrainei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Ucrainei.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/180

---

P7_TA(2013)0178

Acordul dintre UE și Republica Moldova privind facilitarea eliberării vizelor ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Moldova privind facilitarea eliberării vizelor (12012/2012 – C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 045/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12012/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12012/2012),

| — | având în vedere Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Moldova privind facilitarea eliberării vizelor (10871/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Moldova privind facilitarea eliberării vizelor (10871/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în temeiul articolului 77 alineatul (2) litera (a) și al articolului 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0201/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în temeiul articolului 77 alineatul (2) litera (a) și al articolului 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0201/2012),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0128/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0128/2013),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Moldova poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Moldova poziția Parlamentului.

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/181 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/181

---

P7_TA(2013)0181

Statisticile demografice europene ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 18 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile demografice europene (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 045/37)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | În conformitate cu articolul 175 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), la fiecare trei ani, Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor un raport privind progresele înregistrate în realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale. Pregătirea acestor rapoarte și monitorizarea regulată a evoluțiilor demografice și al posibilelor viitoare provocări de natură demografică în regiunile
  UE
  , inclusiv diferitele tipuri de regiuni cum ar fi regiunile transfrontaliere, regiunile metropolitane, regiunile rurale, regiunile muntoase și insulare, necesită date regionale anuale la nivel regional NUTS 3. Deoarece îmbătrânirea demografică prezintă diferențe regionale puternice, Eurostat are sarcina de a pregăti proiecțiile regionale în mod regulat, pentru a completa imaginea demografică din regiunile NUTS 2 în Uniunea Europeană. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

În conformitate cu articolul 175 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), la fiecare trei ani, Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor un raport privind progresele înregistrate în realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale. Pregătirea acestor rapoarte și monitorizarea regulată a evoluțiilor demografice și al posibilelor viitoare provocări de natură demografică în regiunile
  UE
  , inclusiv diferitele tipuri de regiuni cum ar fi regiunile transfrontaliere, regiunile metropolitane, regiunile rurale, regiunile muntoase și insulare, necesită date regionale anuale la nivel regional NUTS 3. Deoarece îmbătrânirea demografică prezintă diferențe regionale puternice, Eurostat are sarcina de a pregăti proiecțiile regionale în mod regulat, pentru a completa imaginea demografică din regiunile NUTS 2 în Uniunea Europeană.

| (4) | În conformitate cu articolul 175
  al doilea paragraf
  din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), la fiecare trei ani, Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor un raport privind progresele înregistrate în realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale. Pregătirea acestor rapoarte și monitorizarea regulată a evoluțiilor demografice și al posibilelor viitoare provocări de natură demografică în regiunile
  Uniunii
  , inclusiv diferitele tipuri de regiuni cum ar fi regiunile transfrontaliere, regiunile metropolitane, regiunile rurale, regiunile muntoase și insulare, necesită date regionale anuale la nivel regional NUTS 3. Deoarece îmbătrânirea demografică prezintă diferențe regionale puternice,
  Comisia (
  Eurostat) are sarcina de a pregăti proiecțiile regionale în mod regulat, pentru a completa imaginea demografică din regiunile NUTS 2 în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 175
  al doilea paragraf
  din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), la fiecare trei ani, Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor un raport privind progresele înregistrate în realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale. Pregătirea acestor rapoarte și monitorizarea regulată a evoluțiilor demografice și al posibilelor viitoare provocări de natură demografică în regiunile
  Uniunii
  , inclusiv diferitele tipuri de regiuni cum ar fi regiunile transfrontaliere, regiunile metropolitane, regiunile rurale, regiunile muntoase și insulare, necesită date regionale anuale la nivel regional NUTS 3. Deoarece îmbătrânirea demografică prezintă diferențe regionale puternice,
  Comisia (
  Eurostat) are sarcina de a pregăti proiecțiile regionale în mod regulat, pentru a completa imaginea demografică din regiunile NUTS 2 în Uniunea Europeană.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Strategia de dezvoltare durabilă a UE, lansată de către Consiliul European de la Göteborg în 2001 și reînnoită în luna iunie 2006, urmărește îmbunătățirea continuă a calității vieții pentru generațiile actuale și viitoare. Raportul de monitorizare Eurostat, care se publică la fiecare doi ani, oferă o imagine statistică obiectivă a progreselor, pe baza setului de indicatori ai dezvoltării durabile din UE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Strategia de dezvoltare durabilă a UE, lansată de către Consiliul European de la Göteborg în 2001 și reînnoită în luna iunie 2006, urmărește îmbunătățirea continuă a calității vieții pentru generațiile actuale și viitoare. Raportul de monitorizare Eurostat, care se publică la fiecare doi ani, oferă o imagine statistică obiectivă a progreselor, pe baza setului de indicatori ai dezvoltării durabile din UE.

| (7) | Strategia de dezvoltare durabilă a UE, lansată de către Consiliul European de la Göteborg în 2001 și reînnoită în luna iunie 2006, urmărește îmbunătățirea continuă a calității vieții pentru generațiile actuale și viitoare. Raportul de monitorizare al
  Comisiei (
  Eurostat), care se publică la fiecare doi ani, oferă o imagine statistică obiectivă a progreselor, pe baza setului de indicatori ai dezvoltării durabile din UE. |
| --- | --- |

(7)

Strategia de dezvoltare durabilă a UE, lansată de către Consiliul European de la Göteborg în 2001 și reînnoită în luna iunie 2006, urmărește îmbunătățirea continuă a calității vieții pentru generațiile actuale și viitoare. Raportul de monitorizare al
  Comisiei (
  Eurostat), care se publică la fiecare doi ani, oferă o imagine statistică obiectivă a progreselor, pe baza setului de indicatori ai dezvoltării durabile din UE.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Obiectivul strategic al Platformei de acțiune de la Beijing (1995) oferă un cadru de referință pentru generarea și difuzarea de date și informații defalcate pe sexe, în scopul planificării și al evaluării politicilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Obiectivul strategic al Platformei de acțiune de la Beijing (1995) oferă un cadru de referință pentru generarea și difuzarea de date și informații defalcate pe sexe, în scopul planificării și al evaluării politicilor.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Statisticile demografice privind populația constituie o componentă esențială pentru estimarea populației totale în cadrul Sistemului European de Conturi (SEC). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Statisticile demografice privind populația constituie o componentă esențială pentru estimarea populației totale în cadrul Sistemului European de Conturi (SEC).

| (9) | Statisticile demografice privind populația constituie o componentă esențială pentru estimarea populației totale în cadrul Sistemului European de Conturi (SEC).
  Actualizarea și prelucrarea datelor sunt importante pentru elaborarea de statistici la nivel european. |
| --- | --- |

(9)

Statisticile demografice privind populația constituie o componentă esențială pentru estimarea populației totale în cadrul Sistemului European de Conturi (SEC).
  Actualizarea și prelucrarea datelor sunt importante pentru elaborarea de statistici la nivel european.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Informațiile cu privire la demografie ar trebui
  să fie în concordanță
  cu informațiile relevante colectate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 862/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 311/76 al Consiliului privind elaborarea de statistici cu privire la lucrătorii străini și cu cele din Regulamentul (CE) nr. 763/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind recensământul populației și al locuințelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Informațiile cu privire la demografie ar trebui
  să fie în concordanță
  cu informațiile relevante colectate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 862/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 311/76 al Consiliului privind elaborarea de statistici cu privire la lucrătorii străini și cu cele din Regulamentul (CE) nr. 763/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind recensământul populației și al locuințelor.

| (11) | Informațiile cu privire la demografie ar trebui
  să corespundă pe deplin
  cu informațiile relevante colectate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 862/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 311/76 al Consiliului privind elaborarea de statistici cu privire la lucrătorii străini și cu cele din Regulamentul (CE) nr. 763/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind recensământul populației și al locuințelor. |
| --- | --- |

(11)

Informațiile cu privire la demografie ar trebui
  să corespundă pe deplin
  cu informațiile relevante colectate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 862/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 311/76 al Consiliului privind elaborarea de statistici cu privire la lucrătorii străini și cu cele din Regulamentul (CE) nr. 763/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind recensământul populației și al locuințelor.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | În cursul elaborării, producerii și difuzării statisticilor europene, autoritățile naționale și europene în materie de statistică ar trebui să țină seama de principiile stabilite în Codul de bune practici al statisticilor europene, astfel cum a fost revăzut și actualizat de către Comitetul Sistemului Statistic European la 28 septembrie 2011. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

În cursul elaborării, producerii și difuzării statisticilor europene, autoritățile naționale și europene în materie de statistică ar trebui să țină seama de principiile stabilite în Codul de bune practici al statisticilor europene, astfel cum a fost revăzut și actualizat de către Comitetul Sistemului Statistic European la 28 septembrie 2011.

| (13) | În cursul elaborării, producerii și difuzării statisticilor europene, autoritățile naționale și europene în materie de statistică
  și, dacă este cazul, alte autorități naționale și regionale relevante
  ar trebui să țină seama de principiile stabilite în Codul de bune practici al statisticilor europene, astfel cum a fost revăzut și actualizat de către Comitetul Sistemului Statistic European la 28 septembrie 2011. |
| --- | --- |

(13)

În cursul elaborării, producerii și difuzării statisticilor europene, autoritățile naționale și europene în materie de statistică
  și, dacă este cazul, alte autorități naționale și regionale relevante
  ar trebui să țină seama de principiile stabilite în Codul de bune practici al statisticilor europene, astfel cum a fost revăzut și actualizat de către Comitetul Sistemului Statistic European la 28 septembrie 2011.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | „național”
  are același înțeles ca la articolul 2 alineatul (f) din Regulamentul (CE) nr. 763/2008, în care teritoriul este definit la fel ca în Regulamentul
  (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului în versiunea în vigoare la momentul de referință; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

„național”
  are același înțeles ca la articolul 2 alineatul (f) din Regulamentul (CE) nr. 763/2008, în care teritoriul este definit la fel ca în Regulamentul
  (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului în versiunea în vigoare la momentul de referință;

| (a) | „național”
  se referă la teritoriul unui stat membru în sensul Regulamentului
  (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului în versiunea în vigoare la momentul de referință; |
| --- | --- |

(a)

„național”
  se referă la teritoriul unui stat membru în sensul Regulamentului
  (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului în versiunea în vigoare la momentul de referință;

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | „regional”
  are același înțeles ca la articolul 2 litera (g) din Regulamentul
  (CE) nr.
  763/2008
  ; pentru țările care nu sunt membre ale Uniunii Europene, acesta înseamnă regiunile statistice la nivelul 1, 2 sau 3, astfel cum s-a convenit între aceste state și Comisie (Eurostat), în conformitate cu versiunea aplicabilă la momentul de referință; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

„regional”
  are același înțeles ca la articolul 2 litera (g) din Regulamentul
  (CE) nr.
  763/2008
  ; pentru țările care nu sunt membre ale Uniunii Europene, acesta înseamnă regiunile statistice la nivelul 1, 2 sau 3, astfel cum s-a convenit între aceste state și Comisie (Eurostat), în conformitate cu versiunea aplicabilă la momentul de referință;

| (b) | „regional”
  înseamnă nivelul NUTS 1, nivelul NUTS 2 sau nivelul NUTS 3, în sensul Regulamentului
  (CE) nr.
  1059/2003 în versiunea în vigoare la momentul de referință
  ; pentru țările care nu sunt membre ale Uniunii Europene, acesta înseamnă regiunile statistice la nivelul 1, 2 sau 3, astfel cum s-a convenit între aceste state și Comisie (Eurostat), în conformitate cu versiunea aplicabilă la momentul de referință; |
| --- | --- |

(b)

„regional”
  înseamnă nivelul NUTS 1, nivelul NUTS 2 sau nivelul NUTS 3, în sensul Regulamentului
  (CE) nr.
  1059/2003 în versiunea în vigoare la momentul de referință
  ; pentru țările care nu sunt membre ale Uniunii Europene, acesta înseamnă regiunile statistice la nivelul 1, 2 sau 3, astfel cum s-a convenit între aceste state și Comisie (Eurostat), în conformitate cu versiunea aplicabilă la momentul de referință;

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | „populația în mod obișnuit rezidentă” înseamnă toate persoanele care au reședința obișnuită în statele membre la timpul de referință; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

„populația în mod obișnuit rezidentă” înseamnă toate persoanele care au reședința obișnuită în statele membre la timpul de referință;

| (c) | „populația în mod obișnuit rezidentă” înseamnă toate persoanele care au reședința obișnuită în statele membre
  ale Uniunii
  la timpul de referință; |
| --- | --- |

(c)

„populația în mod obișnuit rezidentă” înseamnă toate persoanele care au reședința obișnuită în statele membre
  ale Uniunii
  la timpul de referință;

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera d – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | „reședință obișnuită”
  are același înțeles ca la articolul 2 litera (d) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 763/2008
  ; se consideră că au reședință obișnuită în zona geografică în cauză doar persoanele care: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

„reședință obișnuită”
  are același înțeles ca la articolul 2 litera (d) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 763/2008
  ; se consideră că au reședință obișnuită în zona geografică în cauză doar persoanele care:

| (d) | „reședință obișnuită”
  înseamnă locul în care o persoană își petrece în mod normal perioada de odihnă zilnică, indiferent de absențele temporare
  ; se consideră că au reședință obișnuită în zona geografică în cauză doar persoanele care: |
| --- | --- |

(d)

„reședință obișnuită”
  înseamnă locul în care o persoană își petrece în mod normal perioada de odihnă zilnică, indiferent de absențele temporare
  ; se consideră că au reședință obișnuită în zona geografică în cauză doar persoanele care:

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera d – subparagraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În cazul în care circumstanțele descrise la punctul (i) sau (ii) nu pot fi stabilite, „populația în mod obișnuit rezidentă” este estimată pe baza populației legale sau înregistrate, folosind metode de estimare statistică științifice, bine documentate și disponibile publicului, care sunt monitorizate de către Comisie (Eurostat). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care circumstanțele descrise la punctul (i) sau (ii) nu pot fi stabilite, „populația în mod obișnuit rezidentă” este estimată pe baza populației legale sau înregistrate, folosind metode de estimare statistică științifice, bine documentate și disponibile publicului, care sunt monitorizate de către Comisie (Eurostat).

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | „date validate” înseamnă date care îndeplinesc o serie de criterii de calitate pentru colectarea datelor, inclusiv toate verificările realizate în ceea ce privește calitatea datelor care trebuie publicate sau au fost deja publicate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(h)

„date validate” înseamnă date care îndeplinesc o serie de criterii de calitate pentru colectarea datelor, inclusiv toate verificările realizate în ceea ce privește calitatea datelor care trebuie publicate sau au fost deja publicate.

| (h) | „date validate” înseamnă date
  statistice
  care îndeplinesc o serie de criterii de calitate pentru colectarea datelor, inclusiv toate verificările realizate în ceea ce privește calitatea datelor care trebuie publicate sau au fost deja publicate. |
| --- | --- |

(h)

„date validate” înseamnă date
  statistice
  care îndeplinesc o serie de criterii de calitate pentru colectarea datelor, inclusiv toate verificările realizate în ceea ce privește calitatea datelor care trebuie publicate sau au fost deja publicate.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre prezintă Comisiei (Eurostat) date referitoare la populație, astfel cum se menționează la articolul 2 literele (c) și (d), la momentul de referință.
  În cazul în care nu pot fi stabilite circumstanțele descrise la articolul 2 litera (d) punctele (i) și (ii), statele membre furnizează Comisiei (Eurostat) date privind populația la locul de reședință legal sau înregistrat la momentul de referință; în acest caz, acestea vor depune eforturi proporționale pentru a calcula date care aproximează cât mai bine populația menționată la articolul 2 literele (c) și (d). | (1)   Statele membre prezintă Comisiei (Eurostat) date
  statistice
  referitoare la populație, astfel cum se menționează la articolul 2 literele (c) și (d), la momentul de referință.
  Datele statistice furnizate acoperă următoarele variabile: |
| | (a) | vârsta; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Statele membre prezintă Comisiei (Eurostat) date referitoare la populație, astfel cum se menționează la articolul 2 literele (c) și (d), la momentul de referință.
  În cazul în care nu pot fi stabilite circumstanțele descrise la articolul 2 litera (d) punctele (i) și (ii), statele membre furnizează Comisiei (Eurostat) date privind populația la locul de reședință legal sau înregistrat la momentul de referință; în acest caz, acestea vor depune eforturi proporționale pentru a calcula date care aproximează cât mai bine populația menționată la articolul 2 literele (c) și (d).

(1)   Statele membre prezintă Comisiei (Eurostat) date
  statistice
  referitoare la populație, astfel cum se menționează la articolul 2 literele (c) și (d), la momentul de referință.
  Datele statistice furnizate acoperă următoarele variabile:

(a)

vârsta;

| (b) | sexul; |
| --- | --- |

(b)

sexul;

| (c) | regiunea de reședință. |
| --- | --- |

(c)

regiunea de reședință.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Statele membre furnizează Comisiei (Eurostat) date privind evenimentele de stare civilă în
  raport cu momentul
  de referință
  , indiferent de locul în care au avut loc evenimentele
  . Statele membre utilizează aceeași definiție pentru populație ca cea pentru datele menționate la paragraful 1. | (2)   Statele membre prezintă Comisiei (Eurostat) date privind evenimentele de stare civilă
  care au avut loc
  în
  perioada
  de referință. Statele membre utilizează aceeași definiție pentru populație ca cea pentru datele menționate la paragraful 1.
  Datele furnizate acoperă următoarele variabile: |
| | (a) | născuții-vii după sex, luna nașterii, ordinea născuților-vii, vârsta mamei, anul nașterii mamei, țara de naștere a mamei, țara a cărei cetățenie o are mama și regiunea în care mama își are reședința; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Statele membre furnizează Comisiei (Eurostat) date privind evenimentele de stare civilă în
  raport cu momentul
  de referință
  , indiferent de locul în care au avut loc evenimentele
  . Statele membre utilizează aceeași definiție pentru populație ca cea pentru datele menționate la paragraful 1.

(2)   Statele membre prezintă Comisiei (Eurostat) date privind evenimentele de stare civilă
  care au avut loc
  în
  perioada
  de referință. Statele membre utilizează aceeași definiție pentru populație ca cea pentru datele menționate la paragraful 1.
  Datele furnizate acoperă următoarele variabile:

(a)

născuții-vii după sex, luna nașterii, ordinea născuților-vii, vârsta mamei, anul nașterii mamei, țara de naștere a mamei, țara a cărei cetățenie o are mama și regiunea în care mama își are reședința;

| (b) | decesele după vârstă, sex, anul nașterii, regiunea de reședință, țara de naștere, țara cetățeniei și luna în care a avut loc decesul
  . |
| --- | --- |

(b)

decesele după vârstă, sex, anul nașterii, regiunea de reședință, țara de naștere, țara cetățeniei și luna în care a avut loc decesul
  .

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Statele membre utilizează aceeași definiție
  pentru populație
  pentru toate nivelurile
  național și regional, conform definiției de
  la articolul 2 alineatele (a) și (b). | (3)   Statele membre utilizează aceeași definiție
  a populației
  pentru toate nivelurile
  , astfel cum este prevăzut
  la articolul 2 literele (a) și (b). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Statele membre utilizează aceeași definiție
  pentru populație
  pentru toate nivelurile
  național și regional, conform definiției de
  la articolul 2 alineatele (a) și (b).

(3)   Statele membre utilizează aceeași definiție
  a populației
  pentru toate nivelurile
  , astfel cum este prevăzut
  la articolul 2 literele (a) și (b).

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  În cazul în care autoritățile regionale furnizează autorităților naționale date statistice, statele membre transmit aceste date Comisiei (Eurostat), pentru a permite ajungerea la o privire de ansamblu mai detaliată asupra situației demografice din Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)
     
  În cazul în care autoritățile regionale furnizează autorităților naționale date statistice, statele membre transmit aceste date Comisiei (Eurostat), pentru a permite ajungerea la o privire de ansamblu mai detaliată asupra situației demografice din Uniune.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   
  Condițiile
  uniforme
  privind
  defalcarea datelor menționate la alineatele (1) și (2), precum și frecvența, termenele limită și revizuirile de date, se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 9 alineatul (2). | (4)   
  Comisia adoptă acte de punere în aplicare care stabilesc condiții
  uniforme
  pentru
  defalcarea datelor menționate la alineatele (1) și (2), precum și frecvența, termenele limită și revizuirile de date
  . Actele respective de punere în aplicare
  se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 9 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)   
  Condițiile
  uniforme
  privind
  defalcarea datelor menționate la alineatele (1) și (2), precum și frecvența, termenele limită și revizuirile de date, se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 9 alineatul (2).

(4)   
  Comisia adoptă acte de punere în aplicare care stabilesc condiții
  uniforme
  pentru
  defalcarea datelor menționate la alineatele (1) și (2), precum și frecvența, termenele limită și revizuirile de date
  . Actele respective de punere în aplicare
  se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 9 alineatul (2).

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În scopul votului cu majoritate calificată în Consiliu, statele membre furnizează Comisiei (Eurostat) date privind populația totală la nivel național în raport cu timpul de referință, astfel cum sunt menționate la articolul 2 litera (b), în termen de opt luni de la sfârșitul anului de referință.
  În sensul prezentului articol, statele membre nu furnizează date privind populația la locul de reședință legal sau înregistrat la momentul de referință. | În scopul votului cu majoritate calificată în Consiliu, statele membre furnizează Comisiei (Eurostat) date privind populația totală la nivel național în raport cu timpul de referință, astfel cum sunt menționate la articolul 2 litera (b), în termen de opt luni de la sfârșitul anului de referință. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În scopul votului cu majoritate calificată în Consiliu, statele membre furnizează Comisiei (Eurostat) date privind populația totală la nivel național în raport cu timpul de referință, astfel cum sunt menționate la articolul 2 litera (b), în termen de opt luni de la sfârșitul anului de referință.
  În sensul prezentului articol, statele membre nu furnizează date privind populația la locul de reședință legal sau înregistrat la momentul de referință.

În scopul votului cu majoritate calificată în Consiliu, statele membre furnizează Comisiei (Eurostat) date privind populația totală la nivel național în raport cu timpul de referință, astfel cum sunt menționate la articolul 2 litera (b), în termen de opt luni de la sfârșitul anului de referință.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Momentul de referință pentru datele referitoare la populație este miezul nopții din data de 31 decembrie. | (1)   Momentul de referință pentru datele referitoare la populație este
  sfârșitul perioadei de referință (
  miezul nopții din data de 31 decembrie). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Momentul de referință pentru datele referitoare la populație este miezul nopții din data de 31 decembrie.

(1)   Momentul de referință pentru datele referitoare la populație este
  sfârșitul perioadei de referință (
  miezul nopții din data de 31 decembrie).

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Statele membre se asigură că datele referitoare la populație, astfel cum se prevede la articolul 3 din prezentul regulament sunt în concordanță cu cele prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 862/2007. | (5)   Statele membre se asigură că datele referitoare la populație, astfel cum se prevede la articolul 3 din prezentul regulament sunt în concordanță cu cele prevăzute la articolul 3
  alineatul (1) litera (c)
  din Regulamentul (CE) nr. 862/2007. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   Statele membre se asigură că datele referitoare la populație, astfel cum se prevede la articolul 3 din prezentul regulament sunt în concordanță cu cele prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 862/2007.

(5)   Statele membre se asigură că datele referitoare la populație, astfel cum se prevede la articolul 3 din prezentul regulament sunt în concordanță cu cele prevăzute la articolul 3
  alineatul (1) litera (c)
  din Regulamentul (CE) nr. 862/2007.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 9a |
| | Clauza de revizuire |
| | Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament până la 31 decembrie 2018 și, ulterior, o dată la 5 ani. În acest raport, Comisia evaluează calitatea datelor transmise de statele membre și impactul lor asupra obiectivelor specifice menționate la articolul 4. Dacă este cazul, raportul este însoțit de propuneri în vederea îmbunătățirii modului de funcționare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 9a

Clauza de revizuire

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament până la 31 decembrie 2018 și, ulterior, o dată la 5 ani. În acest raport, Comisia evaluează calitatea datelor transmise de statele membre și impactul lor asupra obiectivelor specifice menționate la articolul 4. Dacă este cazul, raportul este însoțit de propuneri în vederea îmbunătățirii modului de funcționare a prezentului regulament.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0050/2013).

---

| 5.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 45/188 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 45/188

---

P7_TA(2013)0182

Reciclarea navelor ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentului European la 18 aprilie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind reciclarea navelor (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 045/38)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI | REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI |
| privind reciclarea navelor | privind reciclarea
  și tratarea ecologică a
  navelor
  și de modificare a Directivei 2009/16/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind reciclarea navelor

privind reciclarea
  și tratarea ecologică a
  navelor
  și de modificare a Directivei 2009/16/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Metoda predominantă de dezmembrare a navelor prin așa-numita metodă de „eșuare deliberată” („beaching”) nu reprezintă și nu poate reprezenta o metodă de reciclare sigură și corectă și, prin urmare, nu ar mai trebui tolerată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Metoda predominantă de dezmembrare a navelor prin așa-numita metodă de „eșuare deliberată” („beaching”) nu reprezintă și nu poate reprezenta o metodă de reciclare sigură și corectă și, prin urmare, nu ar mai trebui tolerată.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Actuala capacitate de reciclare a navelor din țările OCDE, accesibilă din punct de vedere juridic navelor care
  arborează pavilionul unui stat membru, este insuficientă
  .
  Capacitatea de reciclare sigură și ecologică care există deja în țările care nu sunt membre ale OCDE este suficientă pentru a trata toate navele sub pavilionul UE și se preconizează chiar că ea va spori până în 2015 ca urmare a acțiunilor întreprinse de țările care practică reciclarea în vederea îndeplinirii cerințelor Convenției de la Hong Kong. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Actuala capacitate de reciclare a navelor din țările OCDE, accesibilă din punct de vedere juridic navelor care
  arborează pavilionul unui stat membru, este insuficientă
  .
  Capacitatea de reciclare sigură și ecologică care există deja în țările care nu sunt membre ale OCDE este suficientă pentru a trata toate navele sub pavilionul UE și se preconizează chiar că ea va spori până în 2015 ca urmare a acțiunilor întreprinse de țările care practică reciclarea în vederea îndeplinirii cerințelor Convenției de la Hong Kong.

| (3) | Actuala capacitate de reciclare a navelor din țările OCDE, accesibilă din punct de vedere juridic navelor care
  constituie deșeuri periculoase pentru exporturi nu este suficient exploatată
  .
  Există o controversă cu privire la accesibilitatea și capacitatea instalațiilor de reciclare a navelor din Statele Unite. Indiferent de situația din Statele Unite în această privință, în anumite state membre și țări membre ale OECD există o capacitate potențială semnificativă, care ar putea fi aproape suficientă pentru reciclarea şi tratarea navelor care arborează pavilionul unui stat membru (nave UE) dacă ar fi mobilizată pe deplin. Alături de capacitatea de reciclare sigură și ecologică existentă și potențială din țările care nu sunt membre ale OCDE, ar trebui să existe o capacitate suficientă pentru tratarea tuturor navelor UE. |
| --- | --- |

(3)

Actuala capacitate de reciclare a navelor din țările OCDE, accesibilă din punct de vedere juridic navelor care
  constituie deșeuri periculoase pentru exporturi nu este suficient exploatată
  .
  Există o controversă cu privire la accesibilitatea și capacitatea instalațiilor de reciclare a navelor din Statele Unite. Indiferent de situația din Statele Unite în această privință, în anumite state membre și țări membre ale OECD există o capacitate potențială semnificativă, care ar putea fi aproape suficientă pentru reciclarea şi tratarea navelor care arborează pavilionul unui stat membru (nave UE) dacă ar fi mobilizată pe deplin. Alături de capacitatea de reciclare sigură și ecologică existentă și potențială din țările care nu sunt membre ale OCDE, ar trebui să existe o capacitate suficientă pentru tratarea tuturor navelor UE.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Situația actuală a reciclării navelor se caracterizează printr-o externalizare extremă a costurilor. Facilitățile de reciclare a navelor cu standarde mici sau inexistente pentru protecția lucrătorilor, a sănătății umane și a mediului oferă prețul cel mai ridicat pentru navele de deșeuri. Prin urmare, marea majoritate a flotei mondiale de nave trimise spre reciclare sunt dezasamblate pe plajele anumitor țări în condiții umane degradante și periculoase pentru mediu, care sunt inacceptabile. Ar trebui să se creeze un mecanism financiar aplicabil tuturor navelor care intră în porturile Uniunii, indiferent de pavilionul pe care îl arborează, pentru a contrabalansa această situație, contribuind la a asigura competitivitatea tratării ecologice a navelor care constituie deșeuri periculoase în raport cu operațiunile substandard. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Situația actuală a reciclării navelor se caracterizează printr-o externalizare extremă a costurilor. Facilitățile de reciclare a navelor cu standarde mici sau inexistente pentru protecția lucrătorilor, a sănătății umane și a mediului oferă prețul cel mai ridicat pentru navele de deșeuri. Prin urmare, marea majoritate a flotei mondiale de nave trimise spre reciclare sunt dezasamblate pe plajele anumitor țări în condiții umane degradante și periculoase pentru mediu, care sunt inacceptabile. Ar trebui să se creeze un mecanism financiar aplicabil tuturor navelor care intră în porturile Uniunii, indiferent de pavilionul pe care îl arborează, pentru a contrabalansa această situație, contribuind la a asigura competitivitatea tratării ecologice a navelor care constituie deșeuri periculoase în raport cu operațiunile substandard.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | În vederea principiului „poluatorul plătește”, costul reciclării și tratării ecologice a navelor ar trebui suportat de armatori. Pentru protejarea sănătății umane și a mediului ar trebui să se instituie un mecanism financiar care să producă resursele necesare asigurării competitivității economice a reciclării și tratării ecologice a navelor UE și non-UE în instalațiile listate de UE. Toate navele care fac escală în porturile și zonele de ancoraj ale Uniunii ar trebui să contribuie la costurile de reciclare și tratare ecologică a navelor, astfel încât să se contrabalanseze tentația economică de a opta pentru operațiuni neconforme și să se descurajeze schimbarea pavilionului. Navele care depun o garanție financiară ca garanție că vor merge la instalațiile de reciclare și tratare aflate pe lista UE ar trebui să fie exonerate de plata taxei de reciclare. Taxa de reciclare și garanția financiară ar trebui să fie echitabile, nediscriminatorii și transparente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)

În vederea principiului „poluatorul plătește”, costul reciclării și tratării ecologice a navelor ar trebui suportat de armatori. Pentru protejarea sănătății umane și a mediului ar trebui să se instituie un mecanism financiar care să producă resursele necesare asigurării competitivității economice a reciclării și tratării ecologice a navelor UE și non-UE în instalațiile listate de UE. Toate navele care fac escală în porturile și zonele de ancoraj ale Uniunii ar trebui să contribuie la costurile de reciclare și tratare ecologică a navelor, astfel încât să se contrabalanseze tentația economică de a opta pentru operațiuni neconforme și să se descurajeze schimbarea pavilionului. Navele care depun o garanție financiară ca garanție că vor merge la instalațiile de reciclare și tratare aflate pe lista UE ar trebui să fie exonerate de plata taxei de reciclare. Taxa de reciclare și garanția financiară ar trebui să fie echitabile, nediscriminatorii și transparente.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Convenția internațională de la Hong Kong privind reciclarea sigură și ecologică a navelor („Convenția de la Hong Kong”) a fost adoptată la 15 mai 2009 sub auspiciile Organizației Maritime
  Internaționale la cererea părților la Convenția de la Basel
  . Convenția de la Hong Kong va intra în vigoare la 24 luni de la ratificarea sa de către cel puțin 15 state ale căror flote comerciale reprezintă în total cel puțin 40 % din tonajul brut al flotei comerciale mondiale și ale căror volum maxim anual de reciclare a navelor din ultimii 10 ani reprezintă în total nu mai puțin de trei la sută din tonajul brut al ansamblului flotelor comerciale aparținând acelorași state.
  Statele membre trebuie să ratifice convenția cât mai curând posibil, pentru a accelera intrarea sa în vigoare.
  Convenția vizează
  proiectarea, construirea, exploatarea și pregătirea navelor
  astfel încât să se faciliteze reciclarea sigură și ecologică, fără a pune însă în pericol siguranța și eficiența operațională a navelor; totodată, ea vizează exploatarea instalațiilor de reciclare a navelor
  într-un mod sigur și ecologic, precum
  și
  stabilirea unui
  mecanism
  corespunzător
  pentru reciclarea navelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Convenția internațională de la Hong Kong privind reciclarea sigură și ecologică a navelor („Convenția de la Hong Kong”) a fost adoptată la 15 mai 2009 sub auspiciile Organizației Maritime
  Internaționale la cererea părților la Convenția de la Basel
  . Convenția de la Hong Kong va intra în vigoare la 24 luni de la ratificarea sa de către cel puțin 15 state ale căror flote comerciale reprezintă în total cel puțin 40 % din tonajul brut al flotei comerciale mondiale și ale căror volum maxim anual de reciclare a navelor din ultimii 10 ani reprezintă în total nu mai puțin de trei la sută din tonajul brut al ansamblului flotelor comerciale aparținând acelorași state.
  Statele membre trebuie să ratifice convenția cât mai curând posibil, pentru a accelera intrarea sa în vigoare.
  Convenția vizează
  proiectarea, construirea, exploatarea și pregătirea navelor
  astfel încât să se faciliteze reciclarea sigură și ecologică, fără a pune însă în pericol siguranța și eficiența operațională a navelor; totodată, ea vizează exploatarea instalațiilor de reciclare a navelor
  într-un mod sigur și ecologic, precum
  și
  stabilirea unui
  mecanism
  corespunzător
  pentru reciclarea navelor.

| (4) | Convenția internațională de la Hong Kong privind reciclarea sigură și ecologică a navelor („Convenția de la Hong Kong”) a fost adoptată la 15 mai 2009 sub auspiciile Organizației Maritime Internaționale (OMI). Convenția de la Hong Kong va intra în vigoare la 24 luni de la ratificarea sa de către cel puțin 15 state ale căror flote comerciale reprezintă în total cel puțin 40 % din tonajul brut al flotei comerciale mondiale și ale căror volum maxim anual de reciclare a navelor din ultimii 10 ani reprezintă în total nu mai puțin de trei la sută din tonajul brut al ansamblului flotelor comerciale aparținând acelorași state. Convenția vizează
  folosirea de materiale periculoase în nave,
  astfel încât să se faciliteze reciclarea sigură și ecologică, fără a pune însă în pericol siguranța și eficiența operațională a navelor; totodată, ea vizează
  , prin orientări,
  exploatarea instalațiilor de reciclare a navelor și
  include un
  mecanism pentru reciclarea navelor
  Convenția de la Hong-Kong nu se aplică navelor deținute de guverne, nici navelor sub 500 tone brute (GT) și nici navelor care operează pe întreaga lor durată de viață în ape care se află sub suveranitatea sau jurisdicția statului al cărui pavilion nava este autorizată să-l arboreze. De asemenea, Convenția de la Hong Kong nu acoperă reciclarea efectivă a oțelului recuperat în instalația de reciclare a navelor sau operațiunile instalațiilor care gestionează deșeurile în avalul instalației inițiale de reciclare a navelor. Convenția de la Hong Kong nu urmărește să prevină exportul de nave care constituie deșeuri periculoase în țări care nu aparțin de OECD – o practică care în momentul de față este interzisă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1013/2006. Se preconizează că vor mai trece până la zece ani până la intrarea în vigoare a Convenției de la Hong Kong
  . |
| --- | --- |

(4)

Convenția internațională de la Hong Kong privind reciclarea sigură și ecologică a navelor („Convenția de la Hong Kong”) a fost adoptată la 15 mai 2009 sub auspiciile Organizației Maritime Internaționale (OMI). Convenția de la Hong Kong va intra în vigoare la 24 luni de la ratificarea sa de către cel puțin 15 state ale căror flote comerciale reprezintă în total cel puțin 40 % din tonajul brut al flotei comerciale mondiale și ale căror volum maxim anual de reciclare a navelor din ultimii 10 ani reprezintă în total nu mai puțin de trei la sută din tonajul brut al ansamblului flotelor comerciale aparținând acelorași state. Convenția vizează
  folosirea de materiale periculoase în nave,
  astfel încât să se faciliteze reciclarea sigură și ecologică, fără a pune însă în pericol siguranța și eficiența operațională a navelor; totodată, ea vizează
  , prin orientări,
  exploatarea instalațiilor de reciclare a navelor și
  include un
  mecanism pentru reciclarea navelor
  Convenția de la Hong-Kong nu se aplică navelor deținute de guverne, nici navelor sub 500 tone brute (GT) și nici navelor care operează pe întreaga lor durată de viață în ape care se află sub suveranitatea sau jurisdicția statului al cărui pavilion nava este autorizată să-l arboreze. De asemenea, Convenția de la Hong Kong nu acoperă reciclarea efectivă a oțelului recuperat în instalația de reciclare a navelor sau operațiunile instalațiilor care gestionează deșeurile în avalul instalației inițiale de reciclare a navelor. Convenția de la Hong Kong nu urmărește să prevină exportul de nave care constituie deșeuri periculoase în țări care nu aparțin de OECD – o practică care în momentul de față este interzisă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1013/2006. Se preconizează că vor mai trece până la zece ani până la intrarea în vigoare a Convenției de la Hong Kong
  .

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Convenția de la Hong Kong prevede în mod explicit
  luarea de către părți a unor
  măsuri mai riguroase în conformitate cu dreptul internațional, cu privire la reciclarea sigură și ecologică a navelor, cu scopul de a preveni, diminua sau reduce la minimum orice efecte negative asupra sănătății umane și asupra mediului. Elaborarea unei liste europene a instalațiilor de reciclare a navelor care îndeplinesc cerințele prevăzute de prezentul regulament
  ar contribui
  la atingerea acestui obiectiv, precum și la o mai bună aplicare a legislației prin facilitarea controlului exercitat de statele de pavilion ale navelor trimise la reciclare. Aceste cerințe aplicabile instalațiilor de reciclare a navelor trebuie să se bazeze pe cerințele Convenției de la Hong Kong. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Convenția de la Hong Kong prevede în mod explicit
  luarea de către părți a unor
  măsuri mai riguroase în conformitate cu dreptul internațional, cu privire la reciclarea sigură și ecologică a navelor, cu scopul de a preveni, diminua sau reduce la minimum orice efecte negative asupra sănătății umane și asupra mediului. Elaborarea unei liste europene a instalațiilor de reciclare a navelor care îndeplinesc cerințele prevăzute de prezentul regulament
  ar contribui
  la atingerea acestui obiectiv, precum și la o mai bună aplicare a legislației prin facilitarea controlului exercitat de statele de pavilion ale navelor trimise la reciclare. Aceste cerințe aplicabile instalațiilor de reciclare a navelor trebuie să se bazeze pe cerințele Convenției de la Hong Kong.

| (5) | Convenția de la Hong Kong prevede în mod explicit
  ca părțile să aibă posibilitatea de a lua unele
  măsuri mai riguroase în conformitate cu dreptul internațional, cu privire la reciclarea sigură și ecologică a navelor, cu scopul de a preveni, a diminua sau a reduce la minimum orice efecte negative asupra sănătății umane și asupra mediului. Elaborarea unei liste europene a instalațiilor de reciclare a navelor care îndeplinesc cerințele prevăzute de prezentul regulament
  ar trebui să contribuie
  la atingerea acestui obiectiv, precum și la o mai bună aplicare a legislației prin facilitarea controlului exercitat de statele de pavilion ale navelor trimise la reciclare. Aceste cerințe aplicabile instalațiilor de reciclare a navelor trebuie să se bazeze pe cerințele Convenției de la Hong Kong
  . dar ar trebui să aibă un caracter mai amplu pentru a atinge un nivel de protecție al sănătății umane și al mediului care să fie echivalent în linii mari cu cel din Uniune
  .
  Acest lucru ar trebui să contribuie, de asemenea, la creșterea competitivității reciclării și tratării ecologice a navelor în instalațiile din Uniune. |
| --- | --- |

(5)

Convenția de la Hong Kong prevede în mod explicit
  ca părțile să aibă posibilitatea de a lua unele
  măsuri mai riguroase în conformitate cu dreptul internațional, cu privire la reciclarea sigură și ecologică a navelor, cu scopul de a preveni, a diminua sau a reduce la minimum orice efecte negative asupra sănătății umane și asupra mediului. Elaborarea unei liste europene a instalațiilor de reciclare a navelor care îndeplinesc cerințele prevăzute de prezentul regulament
  ar trebui să contribuie
  la atingerea acestui obiectiv, precum și la o mai bună aplicare a legislației prin facilitarea controlului exercitat de statele de pavilion ale navelor trimise la reciclare. Aceste cerințe aplicabile instalațiilor de reciclare a navelor trebuie să se bazeze pe cerințele Convenției de la Hong Kong
  . dar ar trebui să aibă un caracter mai amplu pentru a atinge un nivel de protecție al sănătății umane și al mediului care să fie echivalent în linii mari cu cel din Uniune
  .
  Acest lucru ar trebui să contribuie, de asemenea, la creșterea competitivității reciclării și tratării ecologice a navelor în instalațiile din Uniune.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Navele care nu intră sub incidența Convenției de la Hong Kong
  și a prezentului regulament
  trebuie să fie reciclate în continuare în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 și, respectiv, ale Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Navele care nu intră sub incidența Convenției de la Hong Kong
  și a prezentului regulament
  trebuie să fie reciclate în continuare în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 și, respectiv, ale Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive,

| (7) | Navele care nu intră sub incidența Convenției de la Hong
  Kong, navele care nu pot călători prin mijloace proprii, cu excepția cazului în care au un contract valid pentru reparații totale, și navele care nu respectă dispozițiile aplicabile ale dreptului Uniunii și ale dreptului internațional în privința siguranței atunci când devin deșeuri pe teritoriul jurisdicției unui stat membru
  trebuie să fie reciclate în continuare în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 și, respectiv, ale Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive. |
| --- | --- |

(7)

Navele care nu intră sub incidența Convenției de la Hong
  Kong, navele care nu pot călători prin mijloace proprii, cu excepția cazului în care au un contract valid pentru reparații totale, și navele care nu respectă dispozițiile aplicabile ale dreptului Uniunii și ale dreptului internațional în privința siguranței atunci când devin deșeuri pe teritoriul jurisdicției unui stat membru
  trebuie să fie reciclate în continuare în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 și, respectiv, ale Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Este necesar să se clarifice domeniul de aplicare al prezentului regulament, al Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 și al Directivei 2008/98/CE, pentru a se evita
  dublarea instrumentelor de reglementare care au același obiectiv
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Este necesar să se clarifice domeniul de aplicare al prezentului regulament, al Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 și al Directivei 2008/98/CE, pentru a se evita
  dublarea instrumentelor de reglementare care au același obiectiv
  .

| (8) | Este necesar să se clarifice domeniul de aplicare al prezentului regulament, al Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 și al Directivei 2008/98/CE, pentru a se evita
  aplicarea unor cerințe juridice diferite în aceeași situație
  . |
| --- | --- |

(8)

Este necesar să se clarifice domeniul de aplicare al prezentului regulament, al Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 și al Directivei 2008/98/CE, pentru a se evita
  aplicarea unor cerințe juridice diferite în aceeași situație
  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Aplicarea prezentului regulament trebuie să respecte drepturile țărilor de tranzit în stabilite în dreptul internațional. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Aplicarea prezentului regulament trebuie să respecte drepturile țărilor de tranzit în stabilite în dreptul internațional.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru o ratificare rapidă a Convenției de la Hong Kong în scopul îmbunătățirii practicilor și condițiilor de reciclare a navelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru o ratificare rapidă a Convenției de la Hong Kong în scopul îmbunătățirii practicilor și condițiilor de reciclare a navelor.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Statele membre trebuie să stabilească normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și să se asigure că acestea sunt aplicate, cu scopul de a preveni eludarea normelor privind reciclarea navelor. Sancțiunile, care pot fi de natură civilă sau administrativă, trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Statele membre trebuie să stabilească normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și să se asigure că acestea sunt aplicate, cu scopul de a preveni eludarea normelor privind reciclarea navelor. Sancțiunile, care pot fi de natură civilă sau administrativă, trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive.

| (11) | Statele membre trebuie să stabilească normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și să se asigure că acestea sunt aplicate, cu scopul de a preveni eludarea normelor privind reciclarea navelor. Sancțiunile, care pot fi de natură
  penală,
  civilă sau administrativă, ar trebui să fie eficiente, proporționale și disuasive. |
| --- | --- |

(11)

Statele membre trebuie să stabilească normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și să se asigure că acestea sunt aplicate, cu scopul de a preveni eludarea normelor privind reciclarea navelor. Sancțiunile, care pot fi de natură
  penală,
  civilă sau administrativă, ar trebui să fie eficiente, proporționale și disuasive.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Dat fiind că obiectivul de a preveni, reduce sau elimina efectele negative asupra sănătății umane și mediului provocate de reciclarea
  , exploatarea
  și
  întreținerea
  navelor care arborează pavilionul unui stat membru nu poate fi realizat în mod
  satisfăcător
  de către statele membre, având în vedere dimensiunea internațională a transportului maritim și a reciclării navelor, și, prin urmare, ținând cont că el poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum se prevede la articolul menționat anterior, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Dat fiind că obiectivul de a preveni, reduce sau elimina efectele negative asupra sănătății umane și mediului provocate de reciclarea
  , exploatarea
  și
  întreținerea
  navelor care arborează pavilionul unui stat membru nu poate fi realizat în mod
  satisfăcător
  de către statele membre, având în vedere dimensiunea internațională a transportului maritim și a reciclării navelor, și, prin urmare, ținând cont că el poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum se prevede la articolul menționat anterior, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv,

| (14) | Dat fiind că obiectivul de a preveni, reduce sau elimina efectele negative asupra sănătății umane și mediului provocate de reciclarea și
  tratarea
  navelor care arborează pavilionul unui stat membru nu poate fi realizat satisfăcător în mod
  individual
  de către statele membre, având în vedere dimensiunea internațională a transportului maritim și a reciclării navelor, și, prin urmare,
  în unele cazuri
  poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii,
  deși ratificarea Convenției de la Hong Kong va transfera competența de a reglementa chestiunea reciclării navelor de la Uniune înapoi la statele membre UE,
  Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum se prevede la articolul menționat anterior, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv, |
| --- | --- |

(14)

Dat fiind că obiectivul de a preveni, reduce sau elimina efectele negative asupra sănătății umane și mediului provocate de reciclarea și
  tratarea
  navelor care arborează pavilionul unui stat membru nu poate fi realizat satisfăcător în mod
  individual
  de către statele membre, având în vedere dimensiunea internațională a transportului maritim și a reciclării navelor, și, prin urmare,
  în unele cazuri
  poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii,
  deși ratificarea Convenției de la Hong Kong va transfera competența de a reglementa chestiunea reciclării navelor de la Uniune înapoi la statele membre UE,
  Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum se prevede la articolul menționat anterior, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv,

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Scopul prezentului regulament este de a preveni, reduce sau elimina
  efectele
  negative asupra sănătății umane și mediului provocate de reciclarea
  , exploatarea
  și
  întreținerea
  navelor
  care arborează pavilionul unui stat membru
  . | Scopul prezentului regulament este de a preveni, reduce
  la minimum și, în măsura posibilului,
  elimina
  accidentele, rănirile și alte efecte
  negative asupra sănătății umane și mediului provocate de reciclarea
  și tratarea
  navelor UE,
  printre altele prin reciclarea lor în instalațiile de pe lista UE, situate în interiorul sau în afara Uniunii, precum și de a îmbunătăți condițiile de reciclare a navelor non-UE
  . |
| | Scopul prezentului regulament este, de asemenea, reducerea disparităților dintre operatorii din Uniune, țările OCDE și țările terțe în cauză, în ceea ce privește sănătatea și siguranța la locul de muncă și standardele de mediu. |
| | Prezentul regulament vizează, de asemenea, facilitarea ratificării Convenției de la Hong Kong. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Scopul prezentului regulament este de a preveni, reduce sau elimina
  efectele
  negative asupra sănătății umane și mediului provocate de reciclarea
  , exploatarea
  și
  întreținerea
  navelor
  care arborează pavilionul unui stat membru
  .

Scopul prezentului regulament este de a preveni, reduce
  la minimum și, în măsura posibilului,
  elimina
  accidentele, rănirile și alte efecte
  negative asupra sănătății umane și mediului provocate de reciclarea
  și tratarea
  navelor UE,
  printre altele prin reciclarea lor în instalațiile de pe lista UE, situate în interiorul sau în afara Uniunii, precum și de a îmbunătăți condițiile de reciclare a navelor non-UE
  .

Scopul prezentului regulament este, de asemenea, reducerea disparităților dintre operatorii din Uniune, țările OCDE și țările terțe în cauză, în ceea ce privește sănătatea și siguranța la locul de muncă și standardele de mediu.

Prezentul regulament vizează, de asemenea, facilitarea ratificării Convenției de la Hong Kong.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a | . „navă UE” înseamnă o navă care arborează pavilionul unui stat membru sau care este exploatată sub autoritatea sa; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1a

. „navă UE” înseamnă o navă care arborează pavilionul unui stat membru sau care este exploatată sub autoritatea sa;

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b. | „navă care nu aparține UE” înseamnă o navă care arborează pavilionul unei țări terțe; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1b.

„navă care nu aparține UE” înseamnă o navă care arborează pavilionul unei țări terțe;

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a. | „deșeu” înseamnă un orice deșeu astfel cum este definit la articolul 3 punctul (1) din Directiva 2008/98/CE; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3a.

„deșeu” înseamnă un orice deșeu astfel cum este definit la articolul 3 punctul (1) din Directiva 2008/98/CE;

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b. | „deșeu periculos” înseamnă orice deșeu periculos astfel cum este definit la articolul 3 punctul (2) din Directiva 2008/98/CE; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3b.

„deșeu periculos” înseamnă orice deșeu periculos astfel cum este definit la articolul 3 punctul (2) din Directiva 2008/98/CE;

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 3 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3c. | „tratare” înseamnă orice tratare astfel cum este definită la articolul 3 punctul (14) din Directiva 2008/98/CE; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3c.

„tratare” înseamnă orice tratare astfel cum este definită la articolul 3 punctul (14) din Directiva 2008/98/CE;

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 3 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3d. | „gestionare ecologică” înseamnă o gestionare ecologică rațională astfel cum este definită la articolul 2 punctul (8) din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3d.

„gestionare ecologică” înseamnă o gestionare ecologică rațională astfel cum este definită la articolul 2 punctul (8) din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006;

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5. | „reciclarea navelor” înseamnă activitatea de dezmembrare completă sau parțială a unei nave într-o instalație de reciclare a navelor, pentru a recupera componentele și materialele în vederea reprelucrării și a reutilizării, acordând totodată o atenție deosebită materialelor periculoase și altor materiale, și include operațiuni conexe, precum stocarea și tratarea in situ a componentelor și materialelor, însă nu și
  prelucrarea
  lor ulterioară
  sau eliminarea lor
  în instalații distincte; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.

„reciclarea navelor” înseamnă activitatea de dezmembrare completă sau parțială a unei nave într-o instalație de reciclare a navelor, pentru a recupera componentele și materialele în vederea reprelucrării și a reutilizării, acordând totodată o atenție deosebită materialelor periculoase și altor materiale, și include operațiuni conexe, precum stocarea și tratarea in situ a componentelor și materialelor, însă nu și
  prelucrarea
  lor ulterioară
  sau eliminarea lor
  în instalații distincte;

| 5. | „reciclarea navelor” înseamnă activitatea de dezmembrare completă sau parțială a unei nave într-o instalație de reciclare a navelor, pentru a recupera componentele și materialele în vederea reprelucrării și a reutilizării, acordând totodată o atenție deosebită materialelor periculoase și altor materiale, și include operațiuni conexe, precum stocarea și tratarea in situ a componentelor și materialelor, însă nu și
  tratarea
  lor ulterioară în instalații distincte;
  semnificația termenului „reciclare” în contextul prezentului regulament este, prin urmare, diferită de definiția de la articolul 3 alineatul (17) din Directiva 2008/98/CE; |
| --- | --- |

5.

„reciclarea navelor” înseamnă activitatea de dezmembrare completă sau parțială a unei nave într-o instalație de reciclare a navelor, pentru a recupera componentele și materialele în vederea reprelucrării și a reutilizării, acordând totodată o atenție deosebită materialelor periculoase și altor materiale, și include operațiuni conexe, precum stocarea și tratarea in situ a componentelor și materialelor, însă nu și
  tratarea
  lor ulterioară în instalații distincte;
  semnificația termenului „reciclare” în contextul prezentului regulament este, prin urmare, diferită de definiția de la articolul 3 alineatul (17) din Directiva 2008/98/CE;

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6. | „instalație de reciclare a navelor” înseamnă o zonă definită care poate fi
  un sit,
  un șantier sau o instalație amplasată într-un stat membru sau într-o țară terță și utilizată pentru reciclarea navelor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6.

„instalație de reciclare a navelor” înseamnă o zonă definită care poate fi
  un sit,
  un șantier sau o instalație amplasată într-un stat membru sau într-o țară terță și utilizată pentru reciclarea navelor;

| 6. | „instalație de reciclare a navelor” înseamnă o zonă definită care poate fi un șantier sau o instalație
  construită
  amplasată într-un stat membru sau într-o țară terță și utilizată pentru reciclarea navelor; |
| --- | --- |

6.

„instalație de reciclare a navelor” înseamnă o zonă definită care poate fi un șantier sau o instalație
  construită
  amplasată într-un stat membru sau într-o țară terță și utilizată pentru reciclarea navelor;

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7. | „companie de reciclare” înseamnă proprietarul instalației de reciclare a navelor sau orice altă organizație sau persoană căruia proprietarul instalației de reciclare a navelor i-a încredințat responsabilitatea desfășurării operațiunilor de reciclare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

7.

„companie de reciclare” înseamnă proprietarul instalației de reciclare a navelor sau orice altă organizație sau persoană căruia proprietarul instalației de reciclare a navelor i-a încredințat responsabilitatea desfășurării operațiunilor de reciclare;

| 7. | „companie de reciclare
  a navelor
  ” înseamnă proprietarul instalației de reciclare a navelor sau orice altă organizație sau persoană căruia proprietarul instalației de reciclare a navelor i-a încredințat responsabilitatea desfășurării operațiunilor de reciclare; |
| --- | --- |

7.

„companie de reciclare
  a navelor
  ” înseamnă proprietarul instalației de reciclare a navelor sau orice altă organizație sau persoană căruia proprietarul instalației de reciclare a navelor i-a încredințat responsabilitatea desfășurării operațiunilor de reciclare;

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9a. | „tranzit” înseamnă deplasarea unei nave către destinația sa de reciclare, în conformitate cu prezentul regulament, prin teritoriul unei alte țări decât țara de expediere sau de destinație, care are dreptul de a se opune deplasării în temeiul dreptului internațional. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9a.

„tranzit” înseamnă deplasarea unei nave către destinația sa de reciclare, în conformitate cu prezentul regulament, prin teritoriul unei alte țări decât țara de expediere sau de destinație, care are dreptul de a se opune deplasării în temeiul dreptului internațional.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 20a. | „navă abandonată” înseamnă o navă care a fost lăsată nesupravegheată și în condiții precare într-un port al Uniunii, de către ultimul său proprietar înregistrat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

20a.

„navă abandonată” înseamnă o navă care a fost lăsată nesupravegheată și în condiții precare într-un port al Uniunii, de către ultimul său proprietar înregistrat.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Prezentul regulament se aplică navelor
  care au dreptul să arboreze pavilionul unui stat membru sau care sunt exploatate sub autoritatea sa
  . | (1)   Prezentul regulament se aplică navelor
  UE
  . |
| | Articolul 5a, articolul, 5b, articolul 11b, articolul 23 alineatul (1) și articolul 29 alineatul (1) din prezentul regulament se aplică, de asemenea, navelor din afara UE care fac escală într-un port sau într-o zonă de ancoraj a unui stat membru pentru a se angrena într-o interfață navă/port. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Prezentul regulament se aplică navelor
  care au dreptul să arboreze pavilionul unui stat membru sau care sunt exploatate sub autoritatea sa
  .

(1)   Prezentul regulament se aplică navelor
  UE
  .

Articolul 5a, articolul, 5b, articolul 11b, articolul 23 alineatul (1) și articolul 29 alineatul (1) din prezentul regulament se aplică, de asemenea, navelor din afara UE care fac escală într-un port sau într-o zonă de ancoraj a unui stat membru pentru a se angrena într-o interfață navă/port.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – literele c a și c b (noi)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | navele care nu se pot deplasa prin propriile mijloace, indiferent de pavilion, și care constituie prin urmare deșeuri în sensul Regulamentului (CE) nr. 1013/2006, cu excepția cazului în care au un contract valid pentru reparații complete; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

navele care nu se pot deplasa prin propriile mijloace, indiferent de pavilion, și care constituie prin urmare deșeuri în sensul Regulamentului (CE) nr. 1013/2006, cu excepția cazului în care au un contract valid pentru reparații complete;

| (cb) | navele care nu sunt conforme dispozițiilor privind siguranța aplicabile în temeiul dreptului Uniunii și dreptului internațional. |
| --- | --- |

(cb)

navele care nu sunt conforme dispozițiilor privind siguranța aplicabile în temeiul dreptului Uniunii și dreptului internațional.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 4 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Controlul materialelor periculoase | Controlul materialelor periculoase
  interzise sau restricționate |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Controlul materialelor periculoase

Controlul materialelor periculoase
  interzise sau restricționate

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Se interzice aplicarea nouă pe nave a unor sisteme antivegetative care conțin compuși organostanici ca produs biocid sau a oricărui alt sistem antivegetativ a cărui aplicare sau folosire este interzisă de Convenția Internaţională privind controlul sistemelor antivegetative dăunătoare utilizate pe nave. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)
     
  Se interzice aplicarea nouă pe nave a unor sisteme antivegetative care conțin compuși organostanici ca produs biocid sau a oricărui alt sistem antivegetativ a cărui aplicare sau folosire este interzisă de Convenția Internaţională privind controlul sistemelor antivegetative dăunătoare utilizate pe nave.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Inventarul materialelor periculoase | Inventarul materialelor periculoase |
| (1)   
  Fiecare
  navă nouă
  trebuie să păstreze
  la bord un inventar al materialelor periculoase. | (1)   
  Statele membre se asigură că fiecare
  navă
  UE
  nouă
  stabilește și ține la dispoziție
  la bord un inventar al materialelor periculoase. |
| (2)   
  Înainte ca o navă să fie trimisă la reciclare, trebuie întocmit și păstrat la bord
  un inventar al materialelor periculoase. | (2)   
  Statele membre se asigură că, pentru navele UE, se întocmește
  un inventar al materialelor periculoase
  în conformitate cu calendarul indicat la alineatul (2a) sau înainte ca o navă să fie trimisă la reciclare, reținându-se data cea mai apropiată, inventarul fiind ținut la dispoziție la bord
  . |
| | (2a)
     
  În scopul stabilirii unui inventar se aplică următoarele calendare: |
| | — | pentru navele mai vechi de 25 de ani la ...

   (*)

  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Inventarul materialelor periculoase

Inventarul materialelor periculoase

(1)   
  Fiecare
  navă nouă
  trebuie să păstreze
  la bord un inventar al materialelor periculoase.

(1)   
  Statele membre se asigură că fiecare
  navă
  UE
  nouă
  stabilește și ține la dispoziție
  la bord un inventar al materialelor periculoase.

(2)   
  Înainte ca o navă să fie trimisă la reciclare, trebuie întocmit și păstrat la bord
  un inventar al materialelor periculoase.

(2)   
  Statele membre se asigură că, pentru navele UE, se întocmește
  un inventar al materialelor periculoase
  în conformitate cu calendarul indicat la alineatul (2a) sau înainte ca o navă să fie trimisă la reciclare, reținându-se data cea mai apropiată, inventarul fiind ținut la dispoziție la bord
  .

(2a)
     
  În scopul stabilirii unui inventar se aplică următoarele calendare:

—

pentru navele mai vechi de 25 de ani la ...

   (*)

  ;

| — | pentru navele mai vechi de 20 de ani la ...

   (**)

  ; |
| --- | --- |

—

pentru navele mai vechi de 20 de ani la ...

   (**)

  ;

| — | pentru navele mai vechi de 15 de ani la ...

   (***)

  ; |
| --- | --- |

—

pentru navele mai vechi de 15 de ani la ...

   (***)

  ;

| — | pentru navele cu o vechime mai mică de 15 de ani la ...

   (****)

  . |
| --- | --- |

—

pentru navele cu o vechime mai mică de 15 de ani la ...

   (****)

  .

(3)
     
  Navele existente înmatriculate sub pavilionul unei țări terțe și care solicită să fie înmatriculate sub pavilionul unui stat membru se asigură că la bord se păstrează un inventar al materialelor periculoase.

(4)   Inventarul materialelor periculoase trebuie să îndeplinească următoarele criterii:

(4)   Inventarul materialelor periculoase trebuie să îndeplinească următoarele criterii:

| (a) | să fie specific fiecărei nave; |
| --- | --- |

(a)

să fie specific fiecărei nave;

| (a) | să fie specific fiecărei nave; |
| --- | --- |

(a)

să fie specific fiecărei nave;

| (b) | să facă dovada faptului că nava respectă interdicția sau restricțiile cu privire la instalarea sau utilizarea de materiale periculoase în conformitate cu articolul 4; |
| --- | --- |

(b)

să facă dovada faptului că nava respectă interdicția sau restricțiile cu privire la instalarea sau utilizarea de materiale periculoase în conformitate cu articolul 4;

| (b) | să facă dovada faptului că nava respectă interdicția sau restricțiile cu privire la instalarea sau utilizarea de materiale periculoase în conformitate cu articolul 4; |
| --- | --- |

(b)

să facă dovada faptului că nava respectă interdicția sau restricțiile cu privire la instalarea sau utilizarea de materiale periculoase în conformitate cu articolul 4;

| (c) | să identifice, cel puțin, materialele periculoase menționate în anexa I și prezente în structura sau echipamentele navei, amplasarea lor și cantități lor
  aproximative
  . |
| --- | --- |

(c)

să identifice, cel puțin, materialele periculoase menționate în anexa I și prezente în structura sau echipamentele navei, amplasarea lor și cantități lor
  aproximative
  .

| (c) | în cazul navelor noi,
  să identifice, cel puțin, materialele periculoase menționate la anexa I și prezente în structura sau echipamentele navei, amplasarea lor și cantitățile lor
  exacte
  . |
| --- | --- |

(c)

în cazul navelor noi,
  să identifice, cel puțin, materialele periculoase menționate la anexa I și prezente în structura sau echipamentele navei, amplasarea lor și cantitățile lor
  exacte
  .

| (ca) | în cazul navelor existente, să identifice, cel puțin, materialele periculoase menționate la anexa I și prezente în structura sau echipamentele navei, amplasarea lor și cantitățile lor, cu precizia maximă posibilă; |
| --- | --- |

(ca)

în cazul navelor existente, să identifice, cel puțin, materialele periculoase menționate la anexa I și prezente în structura sau echipamentele navei, amplasarea lor și cantitățile lor, cu precizia maximă posibilă;

| (cb) | să ia în considerare liniile directoare elaborate de OMI; |
| --- | --- |

(cb)

să ia în considerare liniile directoare elaborate de OMI;

(5)   În afara dispozițiilor de la alineatul (4), pentru navele existente, trebuie să se elaboreze un plan care să descrie controlul vizual/prin eșantionare care a stat la baza întocmirii inventarului materialelor periculoase.

(5)   În afara dispozițiilor de la alineatul (4), pentru navele existente, trebuie să se elaboreze un plan care să descrie controlul vizual/prin eșantionare care a stat la baza întocmirii inventarului materialelor periculoase.

(6)   Inventarul materialelor periculoase trebuie să fie compus din trei părți:

(6)   Inventarul materialelor periculoase trebuie să fie compus din trei părți:

| (a) | o listă a materialelor periculoase menționate în anexa I și prezente în structura sau echipamentele navei, amplasarea lor și cantitățile lor
  aproximative
  (partea I); |
| --- | --- |

(a)

o listă a materialelor periculoase menționate în anexa I și prezente în structura sau echipamentele navei, amplasarea lor și cantitățile lor
  aproximative
  (partea I);

| (a) | o listă a materialelor periculoase menționate în anexa I și prezente în structura sau echipamentele navei, amplasarea lor și cantitățile lor (partea I)
  în conformitate cu alineatul (4) litera (c)
  ; |
| --- | --- |

(a)

o listă a materialelor periculoase menționate în anexa I și prezente în structura sau echipamentele navei, amplasarea lor și cantitățile lor (partea I)
  în conformitate cu alineatul (4) litera (c)
  ;

| (b) | o listă a deșeurilor aflate la bordul navei, inclusiv a deșeurilor generate în timpul exploatării navei (partea II); |
| --- | --- |

(b)

o listă a deșeurilor aflate la bordul navei, inclusiv a deșeurilor generate în timpul exploatării navei (partea II);

| (b) | o listă a deșeurilor
  (periculoase și nepericuloase)
  aflate la bordul navei, inclusiv a deșeurilor generate în timpul exploatării navei
  și cantitățile aproximative
  (partea II); |
| --- | --- |

(b)

o listă a deșeurilor
  (periculoase și nepericuloase)
  aflate la bordul navei, inclusiv a deșeurilor generate în timpul exploatării navei
  și cantitățile aproximative
  (partea II);

| (c) | o listă a stocurilor aflate la bordul navei, odată ce decizia de a o recicla a fost luată (partea III). |
| --- | --- |

(c)

o listă a stocurilor aflate la bordul navei, odată ce decizia de a o recicla a fost luată (partea III).

| (c) | o listă a stocurilor aflate la bordul navei, odată ce decizia de a o recicla a fost luată (partea III). |
| --- | --- |

(c)

o listă a stocurilor aflate la bordul navei, odată ce decizia de a o recicla a fost luată (partea III).

(7)   Partea I din inventarul materialelor periculoase trebuie să fie corect întreținută și actualizată pe parcursul duratei de viață operațională a navei; ea trebuie să țină cont de noile instalații care conțin oricare din materialele periculoase menționate în anexa I și de modificările pertinente în ceea ce privește structura și echipamentele navei.

(7)   Partea I din inventarul materialelor periculoase trebuie să fie corect întreținută și actualizată pe parcursul duratei de viață operațională a navei; ea trebuie să țină cont de noile instalații care conțin oricare din materialele periculoase menționate în anexa I și de modificările pertinente în ceea ce privește structura și echipamentele navei.

(8)   Este necesar ca, înainte de reciclare, inventarul să includă, în afară părții I, întreținută și actualizată corespunzător, și partea II referitoare la deșeurile generate în timpul exploatării, precum și partea III referitoare la stocuri; inventarul trebuie verificat de către statul membru al cărui pavilion îl arborează nava.

(8)   Este necesar ca, înainte de reciclare, inventarul să includă, în afară părții I, întreținută și actualizată corespunzător, și partea II referitoare la deșeurile generate în timpul exploatării, precum și partea III referitoare la stocuri; inventarul trebuie verificat de către statul membru al cărui pavilion îl arborează nava.

(9)   Se deleagă Comisiei competența de a adopta, în conformitate cu articolul 26, acte delegate referitoare la actualizarea listei articolelor care trebuie să figureze în inventarul materialelor periculoase din anexa I.

(9)   Se deleagă Comisiei competența de a adopta, în conformitate cu articolul 26, acte delegate referitoare la actualizarea listei articolelor care trebuie să figureze în inventarul materialelor periculoase din anexa I
  pentru a garanta că lista include cel puțin substanțele enumerate în apendicele I și II din Convenția de la Hong Kong și pentru a ține seama de legislația relevantă a Uniunii care prevede eliminarea treptată sau restricționarea folosirii sau instalării de materiale periculoase
  .

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Articolul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 5a |
| | Sistemul bazat pe stimulente |
| | Având în vedere situația actuală a reciclării navelor, caracterizată de o externalizare extremă a costurilor și de condiții inacceptabile în ceea ce privește dezmembrarea navelor, Comisia prezintă, înainte de sfârșitul lui 2015, o propunere legislativă privind un sistem bazat pe stimulente care să faciliteze reciclarea sigură și ecologică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 5a

Sistemul bazat pe stimulente

Având în vedere situația actuală a reciclării navelor, caracterizată de o externalizare extremă a costurilor și de condiții inacceptabile în ceea ce privește dezmembrarea navelor, Comisia prezintă, înainte de sfârșitul lui 2015, o propunere legislativă privind un sistem bazat pe stimulente care să faciliteze reciclarea sigură și ecologică.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 6 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pregătirea pentru reciclare:
  cerințe generale | Cerințe generale
  pentru armatori |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Pregătirea pentru reciclare:
  cerințe generale

Cerințe generale
  pentru armatori

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | înainte de publicarea listei europene, sunt reciclate doar în instalații de reciclare a navelor
  situate în
  Uniune sau
  într-o
  țară membră a OCDE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

înainte de publicarea listei europene, sunt reciclate doar în instalații de reciclare a navelor
  situate în
  Uniune sau
  într-o
  țară membră a OCDE.

| (a) | înainte de publicarea listei europene, sunt reciclate doar în instalații de reciclare a navelor
  autorizate în mod corespunzător de către autoritățile competente din
  Uniune sau
  dintr-o
  țară membră a OCDE; |
| --- | --- |

(a)

înainte de publicarea listei europene, sunt reciclate doar în instalații de reciclare a navelor
  autorizate în mod corespunzător de către autoritățile competente din
  Uniune sau
  dintr-o
  țară membră a OCDE;

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Înaintea oricărei operațiuni de reciclare a unei nave, trebuie să se elaboreze un plan de reciclare propriu fiecărei nave. | (1)   
  Pentru fiecare navă UE mai veche de 20 de ani sau
  înaintea oricărei operațiuni de reciclare a unei nave,
  reținându-se data cea mai recentă, și nu mai târziu de ...

   (*****)

  ,

  se elaborează un plan de reciclare propriu fiecărei nave. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Înaintea oricărei operațiuni de reciclare a unei nave, trebuie să se elaboreze un plan de reciclare propriu fiecărei nave.

(1)   
  Pentru fiecare navă UE mai veche de 20 de ani sau
  înaintea oricărei operațiuni de reciclare a unei nave,
  reținându-se data cea mai recentă, și nu mai târziu de ...

   (*****)

  ,

  se elaborează un plan de reciclare propriu fiecărei nave.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | este elaborat de
  instalația
  de reciclare a navelor, ținând seama de informațiile furnizate de armator în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) litera (b); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

este elaborat de
  instalația
  de reciclare a navelor, ținând seama de informațiile furnizate de armator în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) litera (b);

| (a) | înainte de publicarea în lista europeană,
  este elaborat de
  o instalație
  de reciclare a navelor
  situată în Uniune sau o țară membră a OCDE
  , ținând seama de informațiile furnizate de armator în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) litera (b); |
| --- | --- |

(a)

înainte de publicarea în lista europeană,
  este elaborat de
  o instalație
  de reciclare a navelor
  situată în Uniune sau o țară membră a OCDE
  , ținând seama de informațiile furnizate de armator în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) litera (b);

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | după publicarea în lista europeană, este elaborat de o instalație de reciclare a navelor inclusă în lista europeană, ținând seama de informațiile furnizate de armator în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) litera (b); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(aa)

după publicarea în lista europeană, este elaborat de o instalație de reciclare a navelor inclusă în lista europeană, ținând seama de informațiile furnizate de armator în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) litera (b);

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | include informații privind tipul și cantitatea de materiale periculoase și de deșeuri generate ca urmare a reciclării unei nave anume, inclusiv materialele identificate în inventarul materialelor periculoase, precum și privind modul în care aceste materiale periculoase și deșeuri vor fi
  gestionate
  în instalație și în instalațiile de
  gestionare
  a deșeurilor unde vor fi expediate ulterior; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

include informații privind tipul și cantitatea de materiale periculoase și de deșeuri generate ca urmare a reciclării unei nave anume, inclusiv materialele identificate în inventarul materialelor periculoase, precum și privind modul în care aceste materiale periculoase și deșeuri vor fi
  gestionate
  în instalație și în instalațiile de
  gestionare
  a deșeurilor unde vor fi expediate ulterior;

| (d) | include informații privind tipul și cantitatea de materiale periculoase și de deșeuri generate ca urmare a reciclării unei nave anume, inclusiv materialele
  și deșeurile
  identificate în inventarul materialelor periculoase, precum și privind modul în care aceste materiale periculoase
  și deșeuri
  vor fi
  tratate
  în instalație și în instalațiile de
  tratare
  a deșeurilor unde vor fi expediate ulterior; |
| --- | --- |

(d)

include informații privind tipul și cantitatea de materiale periculoase și de deșeuri generate ca urmare a reciclării unei nave anume, inclusiv materialele
  și deșeurile
  identificate în inventarul materialelor periculoase, precum și privind modul în care aceste materiale periculoase
  și deșeuri
  vor fi
  tratate
  în instalație și în instalațiile de
  tratare
  a deșeurilor unde vor fi expediate ulterior;

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | este actualizat în termen de șase luni de la o inspecție de reînnoire sau o inspecție suplimentară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ea)

este actualizat în termen de șase luni de la o inspecție de reînnoire sau o inspecție suplimentară.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Armatorii care vând o navă UE mai veche de 20 de ani unui armator nou care intenționează să arboreze pavilionul unei țări terțe se asigură că contractul cu noul armator prevede că noul armator și eventualii armatori ulteriori preiau responsabilitatea elaborării unui plan de reciclare a navei în cazul în cere doresc să facă escale în porturi sau ancoraje ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Armatorii care vând o navă UE mai veche de 20 de ani unui armator nou care intenționează să arboreze pavilionul unei țări terțe se asigură că contractul cu noul armator prevede că noul armator și eventualii armatori ulteriori preiau responsabilitatea elaborării unui plan de reciclare a navei în cazul în cere doresc să facă escale în porturi sau ancoraje ale Uniunii.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Inspecțiile sunt efectuate de către funcționari ai
  administrației
  sau ai unei organizații recunoscute care acționează în numele administrației. | (1)   Inspecțiile sunt efectuate de către funcționari ai
  autorităților naționale competente
  sau ai unei organizații recunoscute care acționează în numele administrației. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Inspecțiile sunt efectuate de către funcționari ai
  administrației
  sau ai unei organizații recunoscute care acționează în numele administrației.

(1)   Inspecțiile sunt efectuate de către funcționari ai
  autorităților naționale competente
  sau ai unei organizații recunoscute care acționează în numele administrației.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Inspecția inițială se efectuează înainte de darea în folosință a navei
  sau înainte de emiterea certificatului de inventar
  . Funcționarii care efectuează inspecția respectivă trebuie să verifice dacă partea I din inventarul materialelor periculoase respectă cerințele prezentului regulament. | (3)   Inspecția inițială
  a unei nave noi
  se efectuează înainte de darea în folosință a navei.
  Pentru navele existente, inspecția inițială se efectuează în termen de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  Funcționarii care efectuează inspecția respectivă trebuie să verifice dacă partea I din inventarul materialelor periculoase respectă cerințele prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Inspecția inițială se efectuează înainte de darea în folosință a navei
  sau înainte de emiterea certificatului de inventar
  . Funcționarii care efectuează inspecția respectivă trebuie să verifice dacă partea I din inventarul materialelor periculoase respectă cerințele prezentului regulament.

(3)   Inspecția inițială
  a unei nave noi
  se efectuează înainte de darea în folosință a navei.
  Pentru navele existente, inspecția inițială se efectuează în termen de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  Funcționarii care efectuează inspecția respectivă trebuie să verifice dacă partea I din inventarul materialelor periculoase respectă cerințele prezentului regulament.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   
  Inspecția
  suplimentară, generală sau parțială
  poate fi efectuată la cererea armatorului
  după o modificare, o înlocuire sau o reparație semnificativă vizând structura, echipamentele, sistemele, dispozitivele, amenajările și materialele. Funcționarii care efectuează inspecția respectivă se asigură că modificarea, înlocuirea sau reparația semnificativă a fost făcută într-un mod care să permită navei să respecte cerințele prezentului regulament; ei trebuie să verifice dacă partea I din inventarul materialelor periculoase a fost modificată în consecință. | (5)   
  Armatorul solicită o inspecție
  suplimentară, generală sau parțială după o modificare, o înlocuire sau o reparație semnificativă vizând structura, echipamentele, sistemele, dispozitivele, amenajările și materialele. Funcționarii care efectuează inspecția respectivă se asigură că modificarea, înlocuirea sau reparația semnificativă a fost făcută într-un mod care să permită navei să respecte cerințele prezentului regulament; ei trebuie să verifice dacă partea I din inventarul materialelor periculoase a fost modificată în consecință. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   
  Inspecția
  suplimentară, generală sau parțială
  poate fi efectuată la cererea armatorului
  după o modificare, o înlocuire sau o reparație semnificativă vizând structura, echipamentele, sistemele, dispozitivele, amenajările și materialele. Funcționarii care efectuează inspecția respectivă se asigură că modificarea, înlocuirea sau reparația semnificativă a fost făcută într-un mod care să permită navei să respecte cerințele prezentului regulament; ei trebuie să verifice dacă partea I din inventarul materialelor periculoase a fost modificată în consecință.

(5)   
  Armatorul solicită o inspecție
  suplimentară, generală sau parțială după o modificare, o înlocuire sau o reparație semnificativă vizând structura, echipamentele, sistemele, dispozitivele, amenajările și materialele. Funcționarii care efectuează inspecția respectivă se asigură că modificarea, înlocuirea sau reparația semnificativă a fost făcută într-un mod care să permită navei să respecte cerințele prezentului regulament; ei trebuie să verifice dacă partea I din inventarul materialelor periculoase a fost modificată în consecință.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 6 – paragraful 2 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | nava a fost curățată în prealabil în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (c); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(aa)

nava a fost curățată în prealabil în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (c);

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Pentru a se asigura conformitatea unei nave cu prezentul regulament, agenții responsabili de efectuarea inspecțiilor pot decide să efectueze o inspecție neanunțată oricând sau la cererea motivată a autorităților portuare care au îndoieli serioase în ceea ce privește starea unei nave pe care o primesc. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)
     
  Pentru a se asigura conformitatea unei nave cu prezentul regulament, agenții responsabili de efectuarea inspecțiilor pot decide să efectueze o inspecție neanunțată oricând sau la cererea motivată a autorităților portuare care au îndoieli serioase în ceea ce privește starea unei nave pe care o primesc.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Contractul produce efecte cel mai târziu din momentul depunerii cererii pentru inspecția finală prevăzută la
  articolul 8 alineatul (1) litera (d)
  și până la finalizarea operațiunilor de reciclare. | (2)   Contractul produce efecte cel mai târziu din momentul depunerii cererii pentru inspecția finală prevăzută la
  articolul 8 alineatul (6)
  și până la finalizarea operațiunilor de reciclare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Contractul produce efecte cel mai târziu din momentul depunerii cererii pentru inspecția finală prevăzută la
  articolul 8 alineatul (1) litera (d)
  și până la finalizarea operațiunilor de reciclare.

(2)   Contractul produce efecte cel mai târziu din momentul depunerii cererii pentru inspecția finală prevăzută la
  articolul 8 alineatul (6)
  și până la finalizarea operațiunilor de reciclare.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | să comunice instalației de reciclare a navei toate informațiile relevante în legătură cu nava, necesare pentru elaborarea planului de reciclare a navei prevăzut la articolul 7; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

să comunice instalației de reciclare a navei toate informațiile relevante în legătură cu nava, necesare pentru elaborarea planului de reciclare a navei prevăzut la articolul 7;

| (b) | să comunice instalației de reciclare a navei
  , cu cel puțin patru luni înaintea datei prevăzute pentru reciclarea navei,
  toate informațiile relevante în legătură cu nava, necesare pentru elaborarea planului de reciclare a navei prevăzut la articolul 7
  , sau, în cazul în care armatorul nu este în posesia acestor informații, să informeze instalația de reciclare a navelor și să colaboreze cu aceștia pentru a soluționa în mod corespunzător toate lacunele
  ; |
| --- | --- |

(b)

să comunice instalației de reciclare a navei
  , cu cel puțin patru luni înaintea datei prevăzute pentru reciclarea navei,
  toate informațiile relevante în legătură cu nava, necesare pentru elaborarea planului de reciclare a navei prevăzut la articolul 7
  , sau, în cazul în care armatorul nu este în posesia acestor informații, să informeze instalația de reciclare a navelor și să colaboreze cu aceștia pentru a soluționa în mod corespunzător toate lacunele
  ;

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | să pună la dispoziția facilității de reciclare a navelor o copie a certificatului care atestă că nava este pregătită de reciclare în conformitate cu articolul 10; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

să pună la dispoziția facilității de reciclare a navelor o copie a certificatului care atestă că nava este pregătită de reciclare în conformitate cu articolul 10;

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera b b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | să trimită o navă spre reciclare numai când planul de reciclare a navei a fost aprobat în mod explicit de către autoritatea competentă în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) litera (b); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(bb)

să trimită o navă spre reciclare numai când planul de reciclare a navei a fost aprobat în mod explicit de către autoritatea competentă în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) litera (b);

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | să reprimească nava înainte sau după începerea operațiunilor de reciclare, dacă acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic
  , în cazul în care conținutul de materiale periculoase prezente la bord nu corespunde în mod substanțial inventarului de materiale periculoase și nu permite reciclarea corespunzătoare a navei
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

să reprimească nava înainte sau după începerea operațiunilor de reciclare, dacă acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic
  , în cazul în care conținutul de materiale periculoase prezente la bord nu corespunde în mod substanțial inventarului de materiale periculoase și nu permite reciclarea corespunzătoare a navei
  .

| (c) | să reprimească nava înainte sau după începerea operațiunilor de reciclare, dacă acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic,
  în cazul în care reciclarea planificată a navei este nepractică sau ar submina siguranța sau protecția mediului ca urmare descrierii necorespunzătoare a navei, în inventar sau altundeva
  ; |
| --- | --- |

(c)

să reprimească nava înainte sau după începerea operațiunilor de reciclare, dacă acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic,
  în cazul în care reciclarea planificată a navei este nepractică sau ar submina siguranța sau protecția mediului ca urmare descrierii necorespunzătoare a navei, în inventar sau altundeva
  ;

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | să acopere costurile suplimentare efective în cazul în care conținutul materialelor periculoase la bord este semnificativ mai ridicat decât se indică în inventarul substanțelor chimice periculoase, dar nu face nepractică reciclarea planificată a navei și nu subminează siguranța sau protecția mediului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

să acopere costurile suplimentare efective în cazul în care conținutul materialelor periculoase la bord este semnificativ mai ridicat decât se indică în inventarul substanțelor chimice periculoase, dar nu face nepractică reciclarea planificată a navei și nu subminează siguranța sau protecția mediului.

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | să elaboreze, în colaborare cu armatorul, un plan de reciclare propriu navei, în conformitate cu articolul 7; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

să elaboreze, în colaborare cu armatorul, un plan de reciclare propriu navei, în conformitate cu articolul 7;

| (a) | să elaboreze, în colaborare cu armatorul, un plan de reciclare propriu navei, în conformitate cu articolul 7
  în termen de o lună de la primirea tuturor informațiilor relevante în conformitate cu alineatul (3) litera (b)
  ; |
| --- | --- |

(a)

să elaboreze, în colaborare cu armatorul, un plan de reciclare propriu navei, în conformitate cu articolul 7
  în termen de o lună de la primirea tuturor informațiilor relevante în conformitate cu alineatul (3) litera (b)
  ;

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | să interzică
  începerea oricărei operațiuni de reciclare a navei înainte de prezentarea raportului menționat la litera (b); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

să interzică
  începerea oricărei operațiuni de reciclare a navei înainte de prezentarea raportului menționat la litera (b);

| (c) | să refuze
  începerea oricărei operațiuni de reciclare a navei înainte de prezentarea raportului menționat la litera (b)
  și înainte de aprobarea planului de reciclare a navei de către autoritatea sa competentă
  ; |
| --- | --- |

(c)

să refuze
  începerea oricărei operațiuni de reciclare a navei înainte de prezentarea raportului menționat la litera (b)
  și înainte de aprobarea planului de reciclare a navei de către autoritatea sa competentă
  ;

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4 – litera d – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | atunci când se pregătește să primească o navă în vederea reciclării, să comunice în scris autorităților competente în cauză, cu cel puțin
  14 zile
  înainte de data preconizată pentru începerea reciclării, intenția sa de a recicla nava respectivă: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

atunci când se pregătește să primească o navă în vederea reciclării, să comunice în scris autorităților competente în cauză, cu cel puțin
  14 zile
  înainte de data preconizată pentru începerea reciclării, intenția sa de a recicla nava respectivă:

| (d) | atunci când se pregătește să primească o navă în vederea reciclării, să comunice în scris autorităților competente în cauză, cu cel puțin
  trei luni
  înainte de data preconizată pentru începerea reciclării, intenția sa de a recicla nava respectivă: |
| --- | --- |

(d)

atunci când se pregătește să primească o navă în vederea reciclării, să comunice în scris autorităților competente în cauză, cu cel puțin
  trei luni
  înainte de data preconizată pentru începerea reciclării, intenția sa de a recicla nava respectivă:

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Armatorul furnizează autorității competente o copie a contractului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)
     
  Armatorul furnizează autorității competente o copie a contractului.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   După încheierea unei inspecții inițiale, a unei inspecții de reînnoire sau a unei inspecții suplimentare
  desfășurate la solicitarea armatorului
  ,
  un stat
  membru emite un certificat de inventar în conformitate cu formularul prezentat în anexa IV. Acest certificat este însoțit de partea I a inventarului materialelor periculoase. | (1)   După încheierea
  pozitivă a
  unei inspecții inițiale, a unei inspecții de reînnoire sau a unei inspecții suplimentare,
  statul
  membru
  sub pavilionul căruia circulă nava
  emite un certificat de inventar în conformitate cu formularul prezentat în anexa IV. Acest certificat este însoțit de partea I a inventarului materialelor periculoase. |
| Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 26, acte delegate referitoare la actualizarea formularului de certificat de inventar prevăzut în anexa IV. | Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 26, acte delegate referitoare la actualizarea formularului de certificat de inventar prevăzut în anexa IV. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   După încheierea unei inspecții inițiale, a unei inspecții de reînnoire sau a unei inspecții suplimentare
  desfășurate la solicitarea armatorului
  ,
  un stat
  membru emite un certificat de inventar în conformitate cu formularul prezentat în anexa IV. Acest certificat este însoțit de partea I a inventarului materialelor periculoase.

(1)   După încheierea
  pozitivă a
  unei inspecții inițiale, a unei inspecții de reînnoire sau a unei inspecții suplimentare,
  statul
  membru
  sub pavilionul căruia circulă nava
  emite un certificat de inventar în conformitate cu formularul prezentat în anexa IV. Acest certificat este însoțit de partea I a inventarului materialelor periculoase.

Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 26, acte delegate referitoare la actualizarea formularului de certificat de inventar prevăzut în anexa IV.

Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 26, acte delegate referitoare la actualizarea formularului de certificat de inventar prevăzut în anexa IV.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   După încheierea cu succes a unei inspecții finale, în conformitate cu articolul 8 alineatul (6), administrația emite un certificat care atestă că nava este pregătită pentru reciclare în conformitate cu formularul prevăzut în anexa V. Acest certificat este însoțit de inventarul materialelor periculoase și de planul de reciclare a navei. | (2)   După încheierea cu succes a unei inspecții finale, în conformitate cu articolul 8 alineatul (6), administrația emite un certificat care atestă că nava este pregătită pentru reciclare în conformitate cu formularul prevăzut în anexa V
  , dacă consideră că planul de reciclare a navei respectă cerințele prezentului regulament
  . Acest certificat este însoțit de inventarul materialelor periculoase și de planul de reciclare a navei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   După încheierea cu succes a unei inspecții finale, în conformitate cu articolul 8 alineatul (6), administrația emite un certificat care atestă că nava este pregătită pentru reciclare în conformitate cu formularul prevăzut în anexa V. Acest certificat este însoțit de inventarul materialelor periculoase și de planul de reciclare a navei.

(2)   După încheierea cu succes a unei inspecții finale, în conformitate cu articolul 8 alineatul (6), administrația emite un certificat care atestă că nava este pregătită pentru reciclare în conformitate cu formularul prevăzut în anexa V
  , dacă consideră că planul de reciclare a navei respectă cerințele prezentului regulament
  . Acest certificat este însoțit de inventarul materialelor periculoase și de planul de reciclare a navei.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11a |
| | Inspecții |
| | Statele membre aplică dispozițiile de control pentru navele din interiorul UE, echivalente celor prevăzute în Directiva 2009/16/CE, în conformitate cu propria legislație națională. Se efectuează o inspecție mai detaliată, ținând seama de orientările OMI, în cazul în care, în urma unei inspecții, se dovedește că o navă nu respectă cerințele prevăzute la articolul 4 alineatele (1)-(3a), articolul 5 şi articolul 7 sau, în cazul în care există motive clare pentru a considera, în urma unei inspecții, că: |
| | — | starea navei sau echipamentul său nu respectă cerințele prevăzute la articolul 4 alineatele (1)-(3a)sau nu corespunde în fond informațiilor care figurează pe certificat sau în inventarul materialelor periculoase, sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 11a

Inspecții

Statele membre aplică dispozițiile de control pentru navele din interiorul UE, echivalente celor prevăzute în Directiva 2009/16/CE, în conformitate cu propria legislație națională. Se efectuează o inspecție mai detaliată, ținând seama de orientările OMI, în cazul în care, în urma unei inspecții, se dovedește că o navă nu respectă cerințele prevăzute la articolul 4 alineatele (1)-(3a), articolul 5 şi articolul 7 sau, în cazul în care există motive clare pentru a considera, în urma unei inspecții, că:

—

starea navei sau echipamentul său nu respectă cerințele prevăzute la articolul 4 alineatele (1)-(3a)sau nu corespunde în fond informațiilor care figurează pe certificat sau în inventarul materialelor periculoase, sau

| — | la bordul navei nu există o procedură de menținere a inventarului de materiale periculoase, |
| --- | --- |

—

la bordul navei nu există o procedură de menținere a inventarului de materiale periculoase,

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 11 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11b |
| | Dispoziții aplicabile navelor non-UE în afară de articolul 5a, articolul 5b, articolul 23 alineatul (1) și articolul 29 alineatul (1) |
| | (1)
     
  Statele membre se asigură că navele care nu aparțin UE respectă cerințele stabilite la articolul 4 alineatele (1)-(3a), fără a aduce atingere cerințelor prevăzute în alte actele legislative ale Uniunii, care ar putea necesita măsuri suplimentare. Statele membre interzic instalarea sau utilizarea materialelor menționate la articolul 4 alineatele (1)-(3a) la bordul navelor care nu aparțin UE, atunci când acestea se află în porturile, ancorajele, pe șantierele de construcție sau de reparații ale navelor sau în terminalele offshore ale Uniunii. |
| | (2)
     
  Noile nave care nu aparțin UE și intră într-un port sau ancoraj al unui stat membru au disponibil la bord un inventar valabil al materialelor periculoase. |
| | (3)
     
  Navele existente care nu aparțin UE și intră într-un port sau ancoraj al unui stat membru au disponibil la bord un inventar valabil al materialelor periculoase în conformitate cu calendarul stabilit la articolul 5 alineatul (2a). Inventarul respectă cerințele prevăzute la articolul 5 alineatele (4)-(7). |
| | (4)
     
  Navele non-UE și intră într-un port sau ancoraj al unui stat membru prezintă un declarație de conformitate emisă de administrația de care aparține nava sau de o organizație recunoscută care acționează în numele său, care confirmă că nava respectă dispozițiile prevăzute la alineatele (1)-(3). |
| | (5)
     
  În temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (d), la intrarea într-un port sau ancoraj al unui stat membru, navele mai vechi de 20 de ani care nu aparțin UE și care au fost cumpărate de la un armator a cărui navă se afla sub pavilion UE au disponibil la bord un plan de reciclare a navei. |
| | (6)
     
  Se efectuează o inspecție mai detaliată în cazul în care, în urma unei inspecții, se dovedește că o navă care nu aparține UE nu respectă cerințele prevăzute la alineatele (1)-(5) sau, în cazul în care există motive clare pentru a considera, în urma unei inspecții, că: |
| | — | starea navei sau echipamentul său nu respectă cerințele prevăzute la alineatul (1) sau nu corespunde în fond informațiilor care figurează pe certificat sau în inventarul materialelor periculoase, sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 11b

Dispoziții aplicabile navelor non-UE în afară de articolul 5a, articolul 5b, articolul 23 alineatul (1) și articolul 29 alineatul (1)

(1)
     
  Statele membre se asigură că navele care nu aparțin UE respectă cerințele stabilite la articolul 4 alineatele (1)-(3a), fără a aduce atingere cerințelor prevăzute în alte actele legislative ale Uniunii, care ar putea necesita măsuri suplimentare. Statele membre interzic instalarea sau utilizarea materialelor menționate la articolul 4 alineatele (1)-(3a) la bordul navelor care nu aparțin UE, atunci când acestea se află în porturile, ancorajele, pe șantierele de construcție sau de reparații ale navelor sau în terminalele offshore ale Uniunii.

(2)
     
  Noile nave care nu aparțin UE și intră într-un port sau ancoraj al unui stat membru au disponibil la bord un inventar valabil al materialelor periculoase.

(3)
     
  Navele existente care nu aparțin UE și intră într-un port sau ancoraj al unui stat membru au disponibil la bord un inventar valabil al materialelor periculoase în conformitate cu calendarul stabilit la articolul 5 alineatul (2a). Inventarul respectă cerințele prevăzute la articolul 5 alineatele (4)-(7).

(4)
     
  Navele non-UE și intră într-un port sau ancoraj al unui stat membru prezintă un declarație de conformitate emisă de administrația de care aparține nava sau de o organizație recunoscută care acționează în numele său, care confirmă că nava respectă dispozițiile prevăzute la alineatele (1)-(3).

(5)
     
  În temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (d), la intrarea într-un port sau ancoraj al unui stat membru, navele mai vechi de 20 de ani care nu aparțin UE și care au fost cumpărate de la un armator a cărui navă se afla sub pavilion UE au disponibil la bord un plan de reciclare a navei.

(6)
     
  Se efectuează o inspecție mai detaliată în cazul în care, în urma unei inspecții, se dovedește că o navă care nu aparține UE nu respectă cerințele prevăzute la alineatele (1)-(5) sau, în cazul în care există motive clare pentru a considera, în urma unei inspecții, că:

—

starea navei sau echipamentul său nu respectă cerințele prevăzute la alineatul (1) sau nu corespunde în fond informațiilor care figurează pe certificat sau în inventarul materialelor periculoase, sau

| — | la bordul navei nu există o procedură de menținere a inventarului de materiale periculoase, |
| --- | --- |

—

la bordul navei nu există o procedură de menținere a inventarului de materiale periculoase,

(7)
     
  Statele membre se asigură că se aplică sancțiuni eficace, proporționale și disuasive în cazul armatorilor ale căror nave nu aparțin UE care nu respectă dispozițiile prezentului articol.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru a fi inclusă pe lista europeană, o instalație de reciclare a navelor trebuie să îndeplinească următoarele cerințe: | Pentru a fi inclusă pe lista europeană, o instalație de reciclare a navelor trebuie să îndeplinească următoarele cerințe,
  ținând seama de normele OMI și OIM, precum și de alte norme internaționale
  : |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Pentru a fi inclusă pe lista europeană, o instalație de reciclare a navelor trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:

Pentru a fi inclusă pe lista europeană, o instalație de reciclare a navelor trebuie să îndeplinească următoarele cerințe,
  ținând seama de normele OMI și OIM, precum și de alte norme internaționale
  :

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | să funcționeze în cadrul unor structuri permanente (docuri uscate, cheiuri sau cale de construcție și lansare din beton); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(aa)

să funcționeze în cadrul unor structuri permanente (docuri uscate, cheiuri sau cale de construcție și lansare din beton);

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera a b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ab) | să dispună de suficiente macarale pentru a ridica părțile dislocate din nave; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ab)

să dispună de suficiente macarale pentru a ridica părțile dislocate din nave;

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | să stabilească sisteme de management și control, proceduri și tehnici care
  nu prezintă riscuri de sănătate pentru
  lucrătorii în cauză sau pentru populația din apropierea instalației de reciclare a navelor și care vor preveni, reduce, minimiza și, în măsura posibilului, elimina efectele negative asupra mediului cauzate de reciclarea navelor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

să stabilească sisteme de management și control, proceduri și tehnici care
  nu prezintă riscuri de sănătate pentru
  lucrătorii în cauză sau pentru populația din apropierea instalației de reciclare a navelor și care vor preveni, reduce, minimiza și, în măsura posibilului, elimina efectele negative asupra mediului cauzate de reciclarea navelor;

| (b) | să stabilească sisteme de management și control, proceduri și tehnici care
  să garanteze că
  lucrătorii în cauză sau populația din apropierea instalației de reciclare a navelor
  nu sunt expuși unor riscuri pentru sănătate
  și care vor preveni, reduce, minimiza și, în măsura posibilului, elimina efectele negative asupra mediului cauzate de reciclarea navelor; |
| --- | --- |

(b)

să stabilească sisteme de management și control, proceduri și tehnici care
  să garanteze că
  lucrătorii în cauză sau populația din apropierea instalației de reciclare a navelor
  nu sunt expuși unor riscuri pentru sănătate
  și care vor preveni, reduce, minimiza și, în măsura posibilului, elimina efectele negative asupra mediului cauzate de reciclarea navelor;

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | să elaboreze și
  să aprobe
  un plan referitor la instalația de reciclare a navelor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

să elaboreze și
  să aprobe
  un plan referitor la instalația de reciclare a navelor;

| (d) | să elaboreze și
  să adopte
  un plan referitor la instalația de reciclare a navelor; |
| --- | --- |

(d)

să elaboreze și
  să adopte
  un plan referitor la instalația de reciclare a navelor;

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera j

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (j) | să asigure accesul echipamentelor de intervenție în caz de urgență, cum ar fi echipamentele și vehiculele de stingere a incendiilor, ambulanțele și macaralele, în toate zonele din instalația de reciclare
  a navelor
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(j)

să asigure accesul echipamentelor de intervenție în caz de urgență, cum ar fi echipamentele și vehiculele de stingere a incendiilor, ambulanțele și macaralele, în toate zonele din instalația de reciclare
  a navelor
  ;

| (j) | să asigure accesul
  rapid
  al echipamentelor de intervenție în caz de urgență, cum ar fi echipamentele și vehiculele de stingere a incendiilor, ambulanțele și macaralele,
  la navă și
  în toate zonele din instalația de reciclare
  , după începerea lucrărilor de reciclare a navei
  ; |
| --- | --- |

(j)

să asigure accesul
  rapid
  al echipamentelor de intervenție în caz de urgență, cum ar fi echipamentele și vehiculele de stingere a incendiilor, ambulanțele și macaralele,
  la navă și
  în toate zonele din instalația de reciclare
  , după începerea lucrărilor de reciclare a navei
  ;

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera k

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (k) | să asigure izolarea tuturor materialelor periculoase prezente la bordul unei nave în timpul procesului de reciclare, pentru a preveni eventualele eliberări de materiale periculoase în mediu și, în special, în zonele intermareice; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(k)

să asigure izolarea tuturor materialelor periculoase prezente la bordul unei nave în timpul procesului de reciclare, pentru a preveni eventualele eliberări de materiale periculoase în mediu și, în special, în zonele intermareice;

| (k) | să asigure izolarea tuturor materialelor periculoase prezente la bordul unei nave în timpul procesului de reciclare, pentru a preveni eventualele eliberări de materiale periculoase în mediu și, în special, în zonele intermareice
  , îndeosebi prin tăierea părții inferioare pe un doc uscat permanent sau plutitor
  ; |
| --- | --- |

(k)

să asigure izolarea tuturor materialelor periculoase prezente la bordul unei nave în timpul procesului de reciclare, pentru a preveni eventualele eliberări de materiale periculoase în mediu și, în special, în zonele intermareice
  , îndeosebi prin tăierea părții inferioare pe un doc uscat permanent sau plutitor
  ;

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera m

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (m) | să manipuleze materialele periculoase și deșeurile numai pe soluri impermeabile dotate cu sisteme eficace de drenaj; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(m)

să manipuleze materialele periculoase și deșeurile numai pe soluri impermeabile dotate cu sisteme eficace de drenaj;

| (m) | să manipuleze,
  fără a aduce atingere literei (k),
  materialele periculoase și deșeurile numai pe soluri impermeabile dotate cu sisteme eficace de drenaj; |
| --- | --- |

(m)

să manipuleze,
  fără a aduce atingere literei (k),
  materialele periculoase și deșeurile numai pe soluri impermeabile dotate cu sisteme eficace de drenaj;

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera m a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ma) | să garanteze că toate deșeurile pregătite pentru reciclare sunt transferate exclusiv către instalații de reciclare autorizate să se ocupe de reciclarea lor, fără a pune în pericol sănătatea umană și într-un mod sigur din punctul de vedere al mediului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ma)

să garanteze că toate deșeurile pregătite pentru reciclare sunt transferate exclusiv către instalații de reciclare autorizate să se ocupe de reciclarea lor, fără a pune în pericol sănătatea umană și într-un mod sigur din punctul de vedere al mediului;

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera m b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (mb) | să asigure depozite adecvate pentru părțile dezmembrate, inclusiv depozite impermeabile pentru piesele de schimb care vin în contact cu uleiul; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(mb)

să asigure depozite adecvate pentru părțile dezmembrate, inclusiv depozite impermeabile pentru piesele de schimb care vin în contact cu uleiul;

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera m c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (mc) | să asigure echipamente funcționale pentru tratarea apei, inclusiv a apei de ploaie, în conformitate cu reglementările referitoare la mediu și sănătate; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(mc)

să asigure echipamente funcționale pentru tratarea apei, inclusiv a apei de ploaie, în conformitate cu reglementările referitoare la mediu și sănătate;

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera m d (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (md) | să asigure depozite corespunzătoare pentru materialele și gazele explozive și/sau inflamabile, inclusiv pentru prevenirea pericolelor de incendiu și a acumulărilor excesive; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(md)

să asigure depozite corespunzătoare pentru materialele și gazele explozive și/sau inflamabile, inclusiv pentru prevenirea pericolelor de incendiu și a acumulărilor excesive;

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera m e (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (me) | să asigure depozite și recipiente impermeabile și bine adăpostite pentru materialele sau deșeurile de PCB/PCT solide și lichide; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(me)

să asigure depozite și recipiente impermeabile și bine adăpostite pentru materialele sau deșeurile de PCB/PCT solide și lichide;

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera m f (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (mf) | să asigure gestionarea tuturor materialelor care conțin PCB/PCT în conformitate cu obligațiile și liniile directoare din Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(mf)

să asigure gestionarea tuturor materialelor care conțin PCB/PCT în conformitate cu obligațiile și liniile directoare din Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți;

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 2 – litera n

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (n) | să garanteze că toate deșeurile generate din activitatea de reciclare sunt transferate către instalații de gestionare a deșeurilor autorizate să se ocupe de tratarea și eliminarea ecologică a acestora, fără a pune în pericol sănătatea umană. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(n)

să garanteze că toate deșeurile generate din activitatea de reciclare sunt transferate către instalații de gestionare a deșeurilor autorizate să se ocupe de tratarea și eliminarea ecologică a acestora, fără a pune în pericol sănătatea umană.

| (n) | să garanteze că toate deșeurile generate din activitatea de reciclare sunt transferate către instalații de gestionare a deșeurilor autorizate să se ocupe de tratarea și eliminarea ecologică a acestora, fără a pune în pericol sănătatea umană.
  și, prin urmare, să elaboreze un registru al operatorilor secundari care desfășoară activități în cadrul instalației principale, incluzând informații privind metodele și capacitățile acestora de gestionare a deșeurilor; |
| --- | --- |

(n)

să garanteze că toate deșeurile generate din activitatea de reciclare sunt transferate către instalații de gestionare a deșeurilor autorizate să se ocupe de tratarea și eliminarea ecologică a acestora, fără a pune în pericol sănătatea umană.
  și, prin urmare, să elaboreze un registru al operatorilor secundari care desfășoară activități în cadrul instalației principale, incluzând informații privind metodele și capacitățile acestora de gestionare a deșeurilor;

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 2 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   să identifice permisul, licența sau autorizația acordată de autoritățile sale competente în vederea efectuării operațiunilor de reciclare a navelor și să indice limitele în ceea ce privește dimensiunea (lungime și lățime maximă și deplasament neîncărcat) navelor pe care este autorizată să le recicleze, precum și orice alte limite aplicabile; | 1.   să identifice permisul, licența sau autorizația acordată de autoritățile sale competente în vederea efectuării operațiunilor de reciclare a navelor și să indice limitele în ceea ce privește dimensiunea (lungime și lățime maximă și deplasament neîncărcat) navelor pe care este autorizată să le recicleze, precum și orice alte limite
  și condiții
  aplicabile; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   să identifice permisul, licența sau autorizația acordată de autoritățile sale competente în vederea efectuării operațiunilor de reciclare a navelor și să indice limitele în ceea ce privește dimensiunea (lungime și lățime maximă și deplasament neîncărcat) navelor pe care este autorizată să le recicleze, precum și orice alte limite aplicabile;

1.   să identifice permisul, licența sau autorizația acordată de autoritățile sale competente în vederea efectuării operațiunilor de reciclare a navelor și să indice limitele în ceea ce privește dimensiunea (lungime și lățime maximă și deplasament neîncărcat) navelor pe care este autorizată să le recicleze, precum și orice alte limite
  și condiții
  aplicabile;

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 2 – punctul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  să furnizeze probe care să demonstreze că instalația de reciclare a navelor respectă toate dispozițiile în materie de sănătate și siguranță prevăzute de legislația statului în cauză; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3a.
     
  să furnizeze probe care să demonstreze că instalația de reciclare a navelor respectă toate dispozițiile în materie de sănătate și siguranță prevăzute de legislația statului în cauză;

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 2 – punctul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  să identifice toți subcontractanții implicați în mod direct în procesul de reciclare a navelor și să furnizeze probe privind permisele lor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4a.
     
  să identifice toți subcontractanții implicați în mod direct în procesul de reciclare a navelor și să furnizeze probe privind permisele lor;

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 2 – punctul 5 – litera b – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | tipul procesului de
  gestionare
  a deșeurilor care va fi aplicat în cadrul instalației:
  incinerare, depozitare la gropile de gunoi
  sau alte metode de tratare a deșeurilor și să facă dovada că procesul aplicat va fi efectuat fără a pune în pericol sănătatea umană, fără a dăuna mediului și, în special: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

tipul procesului de
  gestionare
  a deșeurilor care va fi aplicat în cadrul instalației:
  incinerare, depozitare la gropile de gunoi
  sau alte metode de tratare a deșeurilor și să facă dovada că procesul aplicat va fi efectuat fără a pune în pericol sănătatea umană, fără a dăuna mediului și, în special:

| (b) | tipul procesului de
  tratare
  a deșeurilor care va fi aplicat în cadrul instalației:
  (de exemplu depozitare la gropile de gunoi, neutralizare a acizilor, distrugere chimică)
  sau alte metode de tratare a deșeurilor
  pentru fiecare dintre materialele menționate în anexa I
  și să facă dovada că procesul aplicat va fi efectuat
  în conformitate cu bunele practici consacrate și cu normele și legislația mondială,
  fără a pune în pericol sănătatea umană, fără a dăuna mediului și, în special: |
| --- | --- |

(b)

tipul procesului de
  tratare
  a deșeurilor care va fi aplicat în cadrul instalației:
  (de exemplu depozitare la gropile de gunoi, neutralizare a acizilor, distrugere chimică)
  sau alte metode de tratare a deșeurilor
  pentru fiecare dintre materialele menționate în anexa I
  și să facă dovada că procesul aplicat va fi efectuat
  în conformitate cu bunele practici consacrate și cu normele și legislația mondială,
  fără a pune în pericol sănătatea umană, fără a dăuna mediului și, în special:

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 2 – punctul 5 – litera c – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | tipul procesului de
  gestionare
  a deșeurilor care va fi aplicat în cazul în care materialele periculoase urmează să fie transferate către o unitate de tratare a deșeurilor ulterioară, situată în afara instalației de reciclare a navelor. Următoarele informații trebuie furnizate cu privire la fiecare instalație ulterioară de tratare a deșeurilor: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

tipul procesului de
  gestionare
  a deșeurilor care va fi aplicat în cazul în care materialele periculoase urmează să fie transferate către o unitate de tratare a deșeurilor ulterioară, situată în afara instalației de reciclare a navelor. Următoarele informații trebuie furnizate cu privire la fiecare instalație ulterioară de tratare a deșeurilor:

| (c) | tipul procesului de
  tratare
  a deșeurilor care va fi aplicat în cazul în care materialele periculoase urmează să fie transferate către o unitate de tratare a deșeurilor ulterioară, situată în afara instalației de reciclare a navelor. Următoarele informații trebuie furnizate cu privire la fiecare instalație ulterioară de tratare a deșeurilor: |
| --- | --- |

(c)

tipul procesului de
  tratare
  a deșeurilor care va fi aplicat în cazul în care materialele periculoase urmează să fie transferate către o unitate de tratare a deșeurilor ulterioară, situată în afara instalației de reciclare a navelor. Următoarele informații trebuie furnizate cu privire la fiecare instalație ulterioară de tratare a deșeurilor:

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 2 – punctul 5 – litera c – subpunctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | dovezi conform cărora instalația de tratare a deșeurilor este autorizată să trateze materiale periculoase; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ii)

dovezi conform cărora instalația de tratare a deșeurilor este autorizată să trateze materiale periculoase;

| (ii) | dovezi conform cărora instalația de tratare a deșeurilor este autorizată
  de către autoritatea competentă de resort
  să trateze materiale periculoase; |
| --- | --- |

(ii)

dovezi conform cărora instalația de tratare a deșeurilor este autorizată
  de către autoritatea competentă de resort
  să trateze materiale periculoase;

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 2 – punctul 5 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | să introducă un sistem de înregistrare a cantităților reale de materiale periculoase eliminate de pe fiecare navă, în comparație cu inventarul materialelor periculoase și cu procesele de tratare în cauză aplicate în cadrul instalației și în afara sa în cazul materialelor respective; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

să introducă un sistem de înregistrare a cantităților reale de materiale periculoase eliminate de pe fiecare navă, în comparație cu inventarul materialelor periculoase și cu procesele de tratare în cauză aplicate în cadrul instalației și în afara sa în cazul materialelor respective;

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 2 – punctul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a. | să dispună de o asigurare adecvată pentru a acoperi responsabilitatea în materie de sănătate și siguranță și costurile legate de refacerea mediului în conformitate cu legislația relevantă a statelor membre sau a țării terțe unde se află instalația. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5a.

să dispună de o asigurare adecvată pentru a acoperi responsabilitatea în materie de sănătate și siguranță și costurile legate de refacerea mediului în conformitate cu legislația relevantă a statelor membre sau a țării terțe unde se află instalația.

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 2 – punctul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5b. | să efectueze în mod regulat controale ale apei și sedimentelor aflate în vecinătatea instalațiilor de reciclare a navelor pentru a verifica nivelul de poluare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5b.

să efectueze în mod regulat controale ale apei și sedimentelor aflate în vecinătatea instalațiilor de reciclare a navelor pentru a verifica nivelul de poluare.

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Articolul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Autorizarea instalațiilor de reciclare a navelor situate într-un stat membru | eliminat |
| (1)
     
  Autoritățile competente autorizează instalațiile de reciclare a navelor situate pe teritoriul lor care respectă cerințele stabilite la articolul 12 în vederea efectuării operațiunilor de reciclare a navelor. Această autorizație poate fi acordată respectivelor instalații de reciclare a navelor pentru o perioadă de maximum cinci ani. | |
| (2)
     
  Statele membre elaborează și actualizează o listă a instalațiilor de reciclare a navelor pe care le-au autorizat în conformitate cu alineatul (1). | |
| (3)
     
  Lista menționată la alineatul (2) este notificată fără întârziere Comisiei și nu mai târziu de un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. | |
| (4)
     
  În cazul în care instalația de reciclare a navelor nu mai respectă cerințele prevăzute la articolul 12, statul membru retrage autorizația acordată instalației de reciclare a navelor în cauză și informează fără întârziere Comisia în acest sens. | |
| (5)
     
  În cazul în care o nouă instalație de reciclare a navelor a fost autorizată în conformitate cu alineatul (1), statul membru informează fără întârziere Comisia în acest sens. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Autorizarea instalațiilor de reciclare a navelor situate într-un stat membru

eliminat

(1)
     
  Autoritățile competente autorizează instalațiile de reciclare a navelor situate pe teritoriul lor care respectă cerințele stabilite la articolul 12 în vederea efectuării operațiunilor de reciclare a navelor. Această autorizație poate fi acordată respectivelor instalații de reciclare a navelor pentru o perioadă de maximum cinci ani.

(2)
     
  Statele membre elaborează și actualizează o listă a instalațiilor de reciclare a navelor pe care le-au autorizat în conformitate cu alineatul (1).

(3)
     
  Lista menționată la alineatul (2) este notificată fără întârziere Comisiei și nu mai târziu de un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(4)
     
  În cazul în care instalația de reciclare a navelor nu mai respectă cerințele prevăzute la articolul 12, statul membru retrage autorizația acordată instalației de reciclare a navelor în cauză și informează fără întârziere Comisia în acest sens.

(5)
     
  În cazul în care o nouă instalație de reciclare a navelor a fost autorizată în conformitate cu alineatul (1), statul membru informează fără întârziere Comisia în acest sens.

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Articolul 15 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Instalațiile
  de reciclare a navelor
  situate în afara Uniunii | Includerea unei instalații
  de reciclare a navelor
  pe lista europeană |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Instalațiile
  de reciclare a navelor
  situate în afara Uniunii

Includerea unei instalații
  de reciclare a navelor
  pe lista europeană

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   O companie de reciclare
  situată în afara Uniunii
  care dorește să recicleze nave
  care arborează pavilionul unui stat membru

  trebuie să adreseze o cerere Comisiei pentru includerea instalației sale de reciclare a navelor pe lista europeană. | (1)   O societate de reciclare care
  deține o instalație de reciclare a navelor și care
  dorește să recicleze nave
  din UE sau din afara UE în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament

  adresează o cerere Comisiei pentru includerea instalației sale de reciclare a navelor pe lista europeană. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   O companie de reciclare
  situată în afara Uniunii
  care dorește să recicleze nave
  care arborează pavilionul unui stat membru

  trebuie să adreseze o cerere Comisiei pentru includerea instalației sale de reciclare a navelor pe lista europeană.

(1)   O societate de reciclare care
  deține o instalație de reciclare a navelor și care
  dorește să recicleze nave
  din UE sau din afara UE în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament

  adresează o cerere Comisiei pentru includerea instalației sale de reciclare a navelor pe lista europeană.

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   
  Prin depunerea unei cereri de includere
  pe lista europeană, instalațiile de reciclare a navelor
  acceptă posibilitatea de a se supune unei inspecții la fața locului
  de
  către
  Comisie
  sau de către agenți care acționează în numele acesteia, înainte sau după includerea lor pe lista europeană
  , cu scopul de a verifica respectarea de către aceste instalații a cerințelor prevăzute la articolul 12. | (3)   
  Pentru a fi incluse
  pe lista europeană,
  înainte de includerea lor pe aceasta și, ulterior, din doi în doi ani,
  instalațiile de reciclare a navelor
  fac obiectul unui audit din partea unei echipe internaționale de experți numite de
  Comisie, cu scopul de a verifica respectarea de către aceste instalații a cerințelor prevăzute la articolul 12.
  Instalația de reciclare a navelor se angajează să facă obiectul unor inspecții in situ neanunțate din partea unei echipe internaționale. Echipa internațională de experți cooperează cu autoritățile competente ale statelor membre sau cu țara terță unde se află instalația pentru a efectua inspecțiile respective in situ. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   
  Prin depunerea unei cereri de includere
  pe lista europeană, instalațiile de reciclare a navelor
  acceptă posibilitatea de a se supune unei inspecții la fața locului
  de
  către
  Comisie
  sau de către agenți care acționează în numele acesteia, înainte sau după includerea lor pe lista europeană
  , cu scopul de a verifica respectarea de către aceste instalații a cerințelor prevăzute la articolul 12.

(3)   
  Pentru a fi incluse
  pe lista europeană,
  înainte de includerea lor pe aceasta și, ulterior, din doi în doi ani,
  instalațiile de reciclare a navelor
  fac obiectul unui audit din partea unei echipe internaționale de experți numite de
  Comisie, cu scopul de a verifica respectarea de către aceste instalații a cerințelor prevăzute la articolul 12.
  Instalația de reciclare a navelor se angajează să facă obiectul unor inspecții in situ neanunțate din partea unei echipe internaționale. Echipa internațională de experți cooperează cu autoritățile competente ale statelor membre sau cu țara terță unde se află instalația pentru a efectua inspecțiile respective in situ.

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Pe baza examinării informațiilor și a dovezilor furnizate în conformitate cu alineatul (2), Comisia decide, prin intermediul unui act de punere în aplicare, dacă să includă pe lista europeană o instalație de reciclare a navelor situată în afara Uniunii. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27. | (4)   Pe baza examinării informațiilor și a dovezilor furnizate în conformitate cu alineatul (2), Comisia decide, prin intermediul unui act de punere în aplicare, dacă să includă pe lista europeană o instalație de reciclare a navelor situată
  într-un stat membru sau
  în afara Uniunii. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)   Pe baza examinării informațiilor și a dovezilor furnizate în conformitate cu alineatul (2), Comisia decide, prin intermediul unui act de punere în aplicare, dacă să includă pe lista europeană o instalație de reciclare a navelor situată în afara Uniunii. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27.

(4)   Pe baza examinării informațiilor și a dovezilor furnizate în conformitate cu alineatul (2), Comisia decide, prin intermediul unui act de punere în aplicare, dacă să includă pe lista europeană o instalație de reciclare a navelor situată
  într-un stat membru sau
  în afara Uniunii. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27.

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)
     
  Comisia elaborează, prin intermediul unui act de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 27, o listă europeană a instalațiilor de reciclare a navelor care: | eliminat |
| (a) | sunt situate în Uniune și au fost notificate de statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (3); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)
     
  Comisia elaborează, prin intermediul unui act de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 27, o listă europeană a instalațiilor de reciclare a navelor care:

eliminat

(a)

sunt situate în Uniune și au fost notificate de statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (3);

| (b) | sunt situate în afara Uniunii și a căror includere pe listă a fost decisă în conformitate cu articolul 15 alineatul (4). |
| --- | --- |

(b)

sunt situate în afara Uniunii și a căror includere pe listă a fost decisă în conformitate cu articolul 15 alineatul (4).

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Lista europeană se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și pe site-ul web al Comisiei în termen de cel târziu
  treizeci și șase de luni
  de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. | (2)   Lista europeană se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și pe site-ul web al Comisiei în termen de cel târziu
  douăzeci și patru de luni
  de la ... (******).
  Lista se împarte în două subliste, cu instalațiile de reciclare a navelor din interiorul UE/OCDE și, respectiv, cele din afara OCDE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Lista europeană se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și pe site-ul web al Comisiei în termen de cel târziu
  treizeci și șase de luni
  de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   Lista europeană se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și pe site-ul web al Comisiei în termen de cel târziu
  douăzeci și patru de luni
  de la ... (******).
  Lista se împarte în două subliste, cu instalațiile de reciclare a navelor din interiorul UE/OCDE și, respectiv, cele din afara OCDE.

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Lista europeană include următoarele informații privind instalația de reciclare a navei: |
| | (a) | metoda de reciclare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Lista europeană include următoarele informații privind instalația de reciclare a navei:

(a)

metoda de reciclare;

| (b) | tipul și dimensiunea navelor care pot fi reciclate; și |
| --- | --- |

(b)

tipul și dimensiunea navelor care pot fi reciclate; și

| (c) | orice restricții de operare impuse instalației, inclusiv în ceea ce privește gestionarea deșeurilor periculoase. |
| --- | --- |

(c)

orice restricții de operare impuse instalației, inclusiv în ceea ce privește gestionarea deșeurilor periculoase.

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Lista europeană menționează data includerii instalației de reciclare a navei pe listă. O instalație este inclusă pe listă pentru o perioadă maximă de cinci ani, iar lista este reînnoibilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)
     
  Lista europeană menționează data includerii instalației de reciclare a navei pe listă. O instalație este inclusă pe listă pentru o perioadă maximă de cinci ani, iar lista este reînnoibilă.

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2c)
     
  În cazul în care apar modificări semnificative ale informațiilor furnizate Comisiei, instalaţiile de reciclare a navelor incluse pe lista europeană furnizează informații actualizate fără întârziere. În orice caz, cu trei luni înainte de expirarea fiecărei perioade de cinci ani în care este inclusă pe lista europeană, instalația de reciclare a navelor declară |
| | (a) | că probele furnizate sunt complete și la zi; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2c)
     
  În cazul în care apar modificări semnificative ale informațiilor furnizate Comisiei, instalaţiile de reciclare a navelor incluse pe lista europeană furnizează informații actualizate fără întârziere. În orice caz, cu trei luni înainte de expirarea fiecărei perioade de cinci ani în care este inclusă pe lista europeană, instalația de reciclare a navelor declară

(a)

că probele furnizate sunt complete și la zi;

| (b) | că instalația de reciclare a navelor continuă și va continua și în viitor să respecte cerințele prevăzute la articolul 12. |
| --- | --- |

(b)

că instalația de reciclare a navelor continuă și va continua și în viitor să respecte cerințele prevăzute la articolul 12.

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | cu scopul de a include o instalație de reciclare a navelor pe lista europeană
  în oricare din următoarele cazuri
  : |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

cu scopul de a include o instalație de reciclare a navelor pe lista europeană
  în oricare din următoarele cazuri
  :

| (a) | cu scopul de a include o instalație de reciclare a navelor pe lista europeană, dacă includerea sa pe lista europeană a fost decisă în conformitate cu articolul 15 alineatul (4); |
| --- | --- |

(a)

cu scopul de a include o instalație de reciclare a navelor pe lista europeană, dacă includerea sa pe lista europeană a fost decisă în conformitate cu articolul 15 alineatul (4);

| | (i) | dacă nava a fost autorizată în conformitate cu articolul 13; |
| --- | --- | --- |

(i)

dacă nava a fost autorizată în conformitate cu articolul 13;

| (ii) | dacă includerea sa pe lista europeană a fost decisă în conformitate cu articolul 15 alineatul (4); |
| --- | --- |

(ii)

dacă includerea sa pe lista europeană a fost decisă în conformitate cu articolul 15 alineatul (4);

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 3 – litera b – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   dacă instalația de reciclare a navelor
  a fost inclusă pe listă timp de peste cinci ani și
  nu a furnizat dovezi conform cărora mai respectă încă cerințele prevăzute la articolul 12. | 2.   dacă
  , cu trei luni înainte de expirarea perioadei de cinci ani în care s-a aflat pe listă,
  instalația de reciclare a navelor nu a furnizat dovezi conform cărora mai respectă încă cerințele prevăzute la articolul 12. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   dacă instalația de reciclare a navelor
  a fost inclusă pe listă timp de peste cinci ani și
  nu a furnizat dovezi conform cărora mai respectă încă cerințele prevăzute la articolul 12.

2.   dacă
  , cu trei luni înainte de expirarea perioadei de cinci ani în care s-a aflat pe listă,
  instalația de reciclare a navelor nu a furnizat dovezi conform cărora mai respectă încă cerințele prevăzute la articolul 12.

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 3 – litera b – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | dacă instalația de reciclare a navelor se află într-un stat care aplică interdicții sau măsuri discriminatorii împotriva oricăror nave care arborează pavilionul unui stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2a.

dacă instalația de reciclare a navelor se află într-un stat care aplică interdicții sau măsuri discriminatorii împotriva oricăror nave care arborează pavilionul unui stat membru.

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Articolul 21 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | să informeze administrația în scris, cu cel puțin
  14 zile
  înainte de data preconizată pentru începerea reciclării, cu privire la intenția de a recicla o navă, pentru a permite astfel administrației să se pregătească pentru inspecția și certificarea impuse de prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

să informeze administrația în scris, cu cel puțin
  14 zile
  înainte de data preconizată pentru începerea reciclării, cu privire la intenția de a recicla o navă, pentru a permite astfel administrației să se pregătească pentru inspecția și certificarea impuse de prezentul regulament;

| (a) | să informeze administrația în scris, cu cel puțin
  trei luni
  înainte de data preconizată pentru începerea reciclării, cu privire la intenția de a recicla o navă, pentru a permite astfel administrației să se pregătească pentru inspecția și certificarea impuse de prezentul regulament;
  în același timp, armatorul informează administrația țării sub jurisdicția căreia se află în momentul respectiv despre intenția sa de a recicla o navă; |
| --- | --- |

(a)

să informeze administrația în scris, cu cel puțin
  trei luni
  înainte de data preconizată pentru începerea reciclării, cu privire la intenția de a recicla o navă, pentru a permite astfel administrației să se pregătească pentru inspecția și certificarea impuse de prezentul regulament;
  în același timp, armatorul informează administrația țării sub jurisdicția căreia se află în momentul respectiv despre intenția sa de a recicla o navă;

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Articolul 21 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | să transmită administrației o listă a statelor prin care nava intenționează să tranziteze pe traseul său către instalația de reciclare a navelor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

să transmită administrației o listă a statelor prin care nava intenționează să tranziteze pe traseul său către instalația de reciclare a navelor;

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | informații privind reciclarea ilegală și măsurile subsecvente întreprinse de statul membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

informații privind reciclarea ilegală și măsurile subsecvente întreprinse de statul membru.

| (c) | informații privind reciclarea ilegală și măsurile subsecvente întreprinse de statul membru
  , inclusiv detalii despre sancțiunile prevăzute la articolul 23
  . |
| --- | --- |

(c)

informații privind reciclarea ilegală și măsurile subsecvente întreprinse de statul membru
  , inclusiv detalii despre sancțiunile prevăzute la articolul 23
  .

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Fiecare stat membru trebuie să transmită raportul până la 31 decembrie 2015 și, ulterior,
  la fiecare doi ani
  . | (2)   Fiecare stat membru transmite raportul până la 31 decembrie 2015 și, ulterior,
  anual
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Fiecare stat membru trebuie să transmită raportul până la 31 decembrie 2015 și, ulterior,
  la fiecare doi ani
  .

(2)   Fiecare stat membru transmite raportul până la 31 decembrie 2015 și, ulterior,
  anual
  .

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Comisia introduce aceste informații într-o bază de date electronică accesibilă publicului permanent. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)
     
  Comisia introduce aceste informații într-o bază de date electronică accesibilă publicului permanent.

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre se asigură că
  se aplică
  sancțiuni eficace, proporționale și disuasive în cazul navelor care: | (1)   Statele membre se asigură că
  proprietarii de nave care aparțin sau nu UE fac obiectul unor
  sancțiuni eficace, proporționale și disuasive
  , aplicate efectiv,
  în cazul navelor care: |
| | (a) | nu respectă interdicțiile impuse anumitor materiale periculoase în temeiul articolelor 4 și 11b; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Statele membre se asigură că
  se aplică
  sancțiuni eficace, proporționale și disuasive în cazul navelor care:

(1)   Statele membre se asigură că
  proprietarii de nave care aparțin sau nu UE fac obiectul unor
  sancțiuni eficace, proporționale și disuasive
  , aplicate efectiv,
  în cazul navelor care:

(a)

nu respectă interdicțiile impuse anumitor materiale periculoase în temeiul articolelor 4 și 11b;

| (d) | nu dețin la bord un inventar al materialelor periculoase prevăzute la articolele 5 și
  28
  ; |
| --- | --- |

(d)

nu dețin la bord un inventar al materialelor periculoase prevăzute la articolele 5 și
  28
  ;

| (b) | nu dețin la bord un inventar valabil al materialelor periculoase în conformitate cu articolele 5 și
  11b
  ; |
| --- | --- |

(b)

nu dețin la bord un inventar valabil al materialelor periculoase în conformitate cu articolele 5 și
  11b
  ;

| (c) | nu dețin la bord un plan de reciclare a navelor în temeiul articolelor 7 și 11b; |
| --- | --- |

(c)

nu dețin la bord un plan de reciclare a navelor în temeiul articolelor 7 și 11b;

| (e) | au fost trimise la reciclare fără a respecta cerințele generale pentru pregătire prevăzute la articolul 6; |
| --- | --- |

(e)

au fost trimise la reciclare fără a respecta cerințele generale pentru pregătire prevăzute la articolul 6;

| (f) | au fost trimise la reciclare fără certificatul de inventar prevăzut la articolul 6; |
| --- | --- |

(f)

au fost trimise la reciclare fără certificatul de inventar prevăzut la articolul 6;

| (g) | au fost trimise la reciclare fără certificatul care atestă că navele sunt pregătite pentru reciclare prevăzut la articolul 6; |
| --- | --- |

(g)

au fost trimise la reciclare fără certificatul care atestă că navele sunt pregătite pentru reciclare prevăzut la articolul 6;

| (h) | au fost trimise la reciclare fără o notificare în scris către administrație în conformitate cu articolul 21; |
| --- | --- |

(h)

au fost trimise la reciclare fără o notificare în scris către administrație în conformitate cu articolul 21;

| (i) | au fost reciclate într-un mod care nu a fost conform cu planul de reciclare a navei prevăzut la articolul 7. |
| --- | --- |

(i)

au fost reciclate într-un mod care nu a fost conform cu planul de reciclare a navei prevăzut la articolul 7.

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Statele membre se asigură că proprietarii de nave UE fac obiectul unor sancțiuni în temeiul Directivei 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal

   (1)

  dacă navele: |
| | (a) | au fost trimise la reciclare fără a respecta cerințele generale prevăzute la articolul 6 din prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  Statele membre se asigură că proprietarii de nave UE fac obiectul unor sancțiuni în temeiul Directivei 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal

   (1)

  dacă navele:

(a)

au fost trimise la reciclare fără a respecta cerințele generale prevăzute la articolul 6 din prezentul regulament;

| (b) | au fost trimise la reciclare fără a avea un certificat de inventar astfel cum prevede articolul 10 alineatul (1) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

au fost trimise la reciclare fără a avea un certificat de inventar astfel cum prevede articolul 10 alineatul (1) din prezentul regulament;

| (c) | au fost trimise la reciclare fără a fi încheiat un contract astfel cum prevede articolul 9 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(c)

au fost trimise la reciclare fără a fi încheiat un contract astfel cum prevede articolul 9 din prezentul regulament;

| (d) | au fost trimise la reciclare fără o notificare în scris către astfel cum prevede articolul 21 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(d)

au fost trimise la reciclare fără o notificare în scris către astfel cum prevede articolul 21 din prezentul regulament;

| (e) | au fost reciclate fără aprobarea planului de reciclare de către autoritate competentă în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (b) din prezentul regulament sau într-un mod care nu a corespuns cu planul de reciclare a navei în temeiul articolului 7 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(e)

au fost reciclate fără aprobarea planului de reciclare de către autoritate competentă în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (b) din prezentul regulament sau într-un mod care nu a corespuns cu planul de reciclare a navei în temeiul articolului 7 din prezentul regulament.

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   
  Sancțiunile trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive. În
  special, în cazul în care o navă este trimisă la reciclare într-o instalație de reciclare a navelor care nu este inclusă pe lista europeană, sancțiunile aplicabile trebuie să corespundă, cel puțin, prețului plătit armatorului pentru nava sa. | (2)   
  Fără a aduce atingere aplicării articolului 5 din Directiva 2008/99/CE, în
  special, în cazul în care o navă este trimisă la reciclare într-o instalație de reciclare a navelor care nu este inclusă pe lista europeană, sancțiunile aplicabile trebuie să corespundă, cel puțin, dublului prețului plătit armatorului pentru nava sa. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   
  Sancțiunile trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive. În
  special, în cazul în care o navă este trimisă la reciclare într-o instalație de reciclare a navelor care nu este inclusă pe lista europeană, sancțiunile aplicabile trebuie să corespundă, cel puțin, prețului plătit armatorului pentru nava sa.

(2)   
  Fără a aduce atingere aplicării articolului 5 din Directiva 2008/99/CE, în
  special, în cazul în care o navă este trimisă la reciclare într-o instalație de reciclare a navelor care nu este inclusă pe lista europeană, sancțiunile aplicabile trebuie să corespundă, cel puțin, dublului prețului plătit armatorului pentru nava sa.

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatele 5 și 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   În cazul în care o navă este vândută și, în termen de cel mult
  șase
  luni de la vânzare, este trimisă la reciclare într-o instalație care nu este inclusă pe lista europeană, sancțiunile trebuie: | (5)   În cazul în care o navă este vândută și, în termen de cel mult
  douăsprezece
  luni de la vânzare, este trimisă la reciclare într-o instalație care nu este inclusă pe lista europeană, sancțiunile trebuie: |
| (a) | să fie impuse
  atât
  ultimului
  , cât și penultimului
  armator dacă nava arborează încă pavilionul unui stat membru
  al UE
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   În cazul în care o navă este vândută și, în termen de cel mult
  șase
  luni de la vânzare, este trimisă la reciclare într-o instalație care nu este inclusă pe lista europeană, sancțiunile trebuie:

(5)   În cazul în care o navă este vândută și, în termen de cel mult
  douăsprezece
  luni de la vânzare, este trimisă la reciclare într-o instalație care nu este inclusă pe lista europeană, sancțiunile trebuie:

(a)

să fie impuse
  atât
  ultimului
  , cât și penultimului
  armator dacă nava arborează încă pavilionul unui stat membru
  al UE
  ;

| (a) | să fie impuse ultimului armator dacă nava arborează încă pavilionul unui stat membru; |
| --- | --- |

(a)

să fie impuse ultimului armator dacă nava arborează încă pavilionul unui stat membru;

| (b) | să fie impuse
  doar penultimului
  armator dacă navă nu arborează pavilionul unui stat membru
  al UE
  . |
| --- | --- |

(b)

să fie impuse
  doar penultimului
  armator dacă navă nu arborează pavilionul unui stat membru
  al UE
  .

| (b) | să fie impuse
  ultimului
  armator
  care a arborat pavilionul unui stat membru în perioada respectivă de un an
  dacă nava nu
  mai
  arborează pavilionul unui stat membru. |
| --- | --- |

(b)

să fie impuse
  ultimului
  armator
  care a arborat pavilionul unui stat membru în perioada respectivă de un an
  dacă nava nu
  mai
  arborează pavilionul unui stat membru.

(6)   
  În
  cazul în care armatorul nu a vândut nava cu intenția de a fi reciclată, statele membre pot introduce excepții de la sancțiunile menționate la alineatul (5). În acest caz, statele membre
  trebuie să solicite
  dovezi în sprijinul afirmațiilor
  armatorului
  , inclusiv o copie a contractului de vânzare.

(6)   
  Numai în
  cazul în care armatorul nu a vândut nava cu intenția de a fi reciclată, statele membre pot introduce excepții de la sancțiunile menționate la alineatul (5). În acest caz, statele membre
  cer armatorului să prezinte
  dovezi în sprijinul afirmațiilor
  sale
  , inclusiv o copie a contractului de vânzare
  cu dispozițiile corespunzătoare și informații despre modelul de afaceri al cumpărătorului
  .

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   În cazul în care solicitarea de luare de măsuri și observațiile care o însoțesc indică, în mod plauzibil, existența unei încălcări a regulamentului, autoritatea competentă examinează aceste observații și solicitări de luare de măsuri. În asemenea cazuri, autoritatea competentă oferă companiei de reciclare posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile cu privire la solicitarea de luare de măsuri și la observațiile care o însoțesc. | (3)   În cazul în care solicitarea de luare de măsuri și observațiile care o însoțesc indică, în mod plauzibil, existența unei încălcări a regulamentului, autoritatea competentă examinează aceste observații și solicitări de luare de măsuri. În asemenea cazuri, autoritatea competentă oferă
  armatorului și
  companiei de reciclare posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile cu privire la solicitarea de luare de măsuri și la observațiile care o însoțesc. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   În cazul în care solicitarea de luare de măsuri și observațiile care o însoțesc indică, în mod plauzibil, existența unei încălcări a regulamentului, autoritatea competentă examinează aceste observații și solicitări de luare de măsuri. În asemenea cazuri, autoritatea competentă oferă companiei de reciclare posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile cu privire la solicitarea de luare de măsuri și la observațiile care o însoțesc.

(3)   În cazul în care solicitarea de luare de măsuri și observațiile care o însoțesc indică, în mod plauzibil, existența unei încălcări a regulamentului, autoritatea competentă examinează aceste observații și solicitări de luare de măsuri. În asemenea cazuri, autoritatea competentă oferă
  armatorului și
  companiei de reciclare posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile cu privire la solicitarea de luare de măsuri și la observațiile care o însoțesc.

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)
     
  Statele membre pot decide să nu aplice alineatele (1) și (4) cazurilor de încălcare iminentă a prezentului regulament. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)
     
  Statele membre pot decide să nu aplice alineatele (1) și (4) cazurilor de încălcare iminentă a prezentului regulament.

eliminat

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Competența de a adopta acte delegate, menționată la articolele 5, 9, 10 și 15, se conferă Comisiei pe o perioadă
  de timp nedeterminată începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament
  . | (2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolele 5 9, 10 și 15 se conferă Comisiei pe o perioadă
  de cinci ani de la...

   (*******).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Competența de a adopta acte delegate, menționată la articolele 5, 9, 10 și 15, se conferă Comisiei pe o perioadă
  de timp nedeterminată începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament
  .

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolele 5 9, 10 și 15 se conferă Comisiei pe o perioadă
  de cinci ani de la...

   (*******).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)
     
  Se stabilește un inventar al materialelor periculoase pentru toate navele, în termen de cel mult cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)
     
  Se stabilește un inventar al materialelor periculoase pentru toate navele, în termen de cel mult cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

eliminat

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Articolul 28 a (nou)

Directiva 2009/16/CE

Anexa IV – punctul 45 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 28a |
| | Modificări ale Directivei 2009/16/CE privind controlul statului portului |
| | La anexa IV la Directiva 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind controlul statului portului

   (2)

  , se adaugă următorul punct: |
| | „45. | Un certificat privind inventarul materialelor periculoase în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. XX [a se insera titlul complet al prezentului regulament]

   (********)

  ” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 28a

Modificări ale Directivei 2009/16/CE privind controlul statului portului

La anexa IV la Directiva 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind controlul statului portului

   (2)

  , se adaugă următorul punct:

„45.

Un certificat privind inventarul materialelor periculoase în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. XX [a se insera titlul complet al prezentului regulament]

   (********)

  ”

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Articolul 29 – paragraful 1

Regulamentul (CE) nr. 1013/2006

Articolul 1 – alineatul 3 – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | navele
  care intră sub incidența
  Regulamentului (UE) nr. XX [a se insera titlul complet al prezentului regulament]. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(i)

navele
  care intră sub incidența
  Regulamentului (UE) nr. XX [a se insera titlul complet al prezentului regulament].

| (i) | navele
  trimise la o instalație de reciclare a navelor incluse în lista europeană în conformitate cu
  Regulamentul (UE) nr. XX [a se insera titlul complet al prezentului regulament]. |
| --- | --- |

(i)

navele
  trimise la o instalație de reciclare a navelor incluse în lista europeană în conformitate cu
  Regulamentul (UE) nr. XX [a se insera titlul complet al prezentului regulament].

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Articolul 29 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 29a |
| | Tranzitul |
| | (1)
     
  Statele membre se asigură că administrația de resort, sau o altă autoritate a statului, înștiințează autoritatea sau autoritățile competente cu privire la tranzit în termen de 7 zile de la primirea notificării din partea proprietarului navei. |
| | (2)
     
  Autoritatea competentă sau autoritățile de tranzit au la dispoziție 60 de zile de la data notificării, menționată la alineatul (1), pentru: |
| | (a) | a aproba tranzitul navei prin apele sale, cu sau fără condiții; or |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 29a

Tranzitul

(1)
     
  Statele membre se asigură că administrația de resort, sau o altă autoritate a statului, înștiințează autoritatea sau autoritățile competente cu privire la tranzit în termen de 7 zile de la primirea notificării din partea proprietarului navei.

(2)
     
  Autoritatea competentă sau autoritățile de tranzit au la dispoziție 60 de zile de la data notificării, menționată la alineatul (1), pentru:

(a)

a aproba tranzitul navei prin apele sale, cu sau fără condiții; or

| (b) | a refuza tranzitul navei prin apele sale. |
| --- | --- |

(b)

a refuza tranzitul navei prin apele sale.

Statul membru în cauză informează imediat armatorul de decizia autorității sau autorităților competente de tranzit.

(3)
     
  În cazul în care aprobarea menționată la alineatul (2) este refuzată sau condiționată în mod inacceptabil pentru armator, acesta din urmă poate expedia nava la reciclare numai prin statele de tranzit care nu s-au opus.

(4)
     
  În absența unui răspuns în termenul de 60 de zile menționat la alineatul (2), se consideră că autoritatea competentă de tranzit a refuzat aprobarea.

(5)
     
  Fără a aduce atingere alineatului (4), în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Convenția de la Basel, în cazul în care, în orice moment, o autoritate competentă de tranzit a decis să nu solicite o aprobare scrisă prealabilă, în general sau în condiții speciale, se consideră că autoritatea competentă de tranzit și-a dat acordul în cazul în care nu se primește niciun răspuns de către statul membru în cauză în termen de 60 de zile de la transmiterea notificării către autoritatea competentă de tranzit.

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Articolul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia reexaminează prezentul regulament în termen de cel mult doi ani de la data intrării în vigoare a Convenției de la Hong Kong. Această reexaminare trebuie să ia în considerare includerea instalațiilor autorizate de părțile la Convenția de la Hong Kong pe lista europeană a instalațiilor de reciclare a navelor
  , pentru a evita dublarea eforturilor și sarcina administrativă
  . | Comisia reexaminează prezentul regulament în termen de cel mult doi ani de la data intrării în vigoare a Convenției de la Hong Kong. Această reexaminare trebuie să ia în considerare
  dacă
  includerea instalațiilor autorizate de părțile la Convenția de la Hong Kong pe lista europeană a instalațiilor de reciclare a navelor
  respectă cerințele prezentului regulament
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia reexaminează prezentul regulament în termen de cel mult doi ani de la data intrării în vigoare a Convenției de la Hong Kong. Această reexaminare trebuie să ia în considerare includerea instalațiilor autorizate de părțile la Convenția de la Hong Kong pe lista europeană a instalațiilor de reciclare a navelor
  , pentru a evita dublarea eforturilor și sarcina administrativă
  .

Comisia reexaminează prezentul regulament în termen de cel mult doi ani de la data intrării în vigoare a Convenției de la Hong Kong. Această reexaminare trebuie să ia în considerare
  dacă
  includerea instalațiilor autorizate de părțile la Convenția de la Hong Kong pe lista europeană a instalațiilor de reciclare a navelor
  respectă cerințele prezentului regulament
  .

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Articolul 31 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament intră în vigoare în cea de a
  365-a
  zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. | Prezentul regulament intră în vigoare în a
  treia
  zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
  Regulamentul se aplică începând cu data de ...

   (*********)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament intră în vigoare în cea de a
  365-a
  zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament intră în vigoare în a
  treia
  zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
  Regulamentul se aplică începând cu data de ...

   (*********)

  .

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Anexa IV – subtitlul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | ATESTARE PENTRU O INSPECȚIE NEANUNȚATĂ |
| | Cu ocazia unei inspecții neanunțate în conformitate cu articolul 8 din regulament, s-a constatat că nava respectă dispozițiile relevante din regulament. |
| | Semnătura ... (Semnătura funcționarului autorizat) |
| | Locul: ... |
| | Data (zz/ll/aaaa): ... |
| | (Ștampila sau parafa autorității, după caz) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

ATESTARE PENTRU O INSPECȚIE NEANUNȚATĂ

Cu ocazia unei inspecții neanunțate în conformitate cu articolul 8 din regulament, s-a constatat că nava respectă dispozițiile relevante din regulament.

Semnătura ... (Semnătura funcționarului autorizat)

Locul: ...

Data (zz/ll/aaaa): ...

(Ștampila sau parafa autorității, după caz)

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0132/2013).

(*)  
  Un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(**)  
  Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(***)  
  Trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(****)  
  Patru ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(*****)  
  30 luni de la data intrării în vigoarea a prezentului regulament.

(******)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(1)  

  JO L 328, 6.12.2008, p. 28.

(*******)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)  

  JO L 131, 28.5.2009, p. 57.

(********)  
  JO L [...], [...], p. [..].

(*********)  
  Un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

---